JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1776-02-12
Tvende gode og saa got som nye beslagne Baghuul til en V Kareth, er at faae til Kiøbs, og anvises her fra Bogtrykkeriet. C. V.M. Det averteres hermed 3 Gange til Liebhabernes Efterretning, at Trinderup Hovedgaards Marker og Eiendom, beliggende i Ondsild=Herred ved Hobroe, med derunder liggende og paa Kiærven af over 370 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, oppebærgende Konge- og Kirke-Korn-Tiender, bliver til Forpagtning paa 6 Aar fra indeværende Aars anstundende 1 Majidag ved offentlig Auction udi Hr. Veiermester Wedeges Gaard i Hobroe Løverdagen d. 9 Martii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 1sl. opraabt, og om fornøielig Bud skeer, den Høistbydende tilslaget, alt efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet vorder fremlagt, og forinden hos Eieren kan faaes til Eftersyn, og omendskiønt det maatte kaldes ufornøden at anrøre noget om samme Markers iværende velbekiendte Drift og kornrige Afgrøde; Saa tiener dog til ubekiendte Liebhaberes tilforladelige Efterretning, at den aarlige Udsæd til Gaarden er over 50 Tdr. Rug, fra 24 til 30 Tdr. Byg, og fra 80 til 90 Tdr. Havre; Kan avles 150 Læs Høe, saa og fødes og til deels græsses 70 Stude, 12 Kiør, 120 Faar foruden Bester. Giebhaberne til 6te Tome af Atlas Daniæ, som er et Supplement til den 2 og 3 Tomme af bemelte Atlas for Siællands, Lollands og Fyens Stifter, hvorudi den nærværende Tilstand, og de Historiske Omstændigheder i alle 3 Provincers Kiøbsteder, Kirker, Slotte og Herregaarde ere udførte, med Alphabetisk Register, et over Kiøbsteder og Sogne, og et over Herregaardene, samlet og forfattet af Hr. Konferentsraad de Hoffmann, kan bekomme Exemplaret af bemelte Tome paa Skrivpapiir for 3 Rdlr. 2 Mk., og paa Trykpapiir for 2 Rdlr. 2 Mk. udi Viborg hos Marturin Friis. Hos Hr. Apotheker Biering i Aarhuus, er anden Etage at faae til Leie til førstkommende Paaske, den har hidtil været beboet af Kavallerer.
Viborger Samler, 1776-02-19
No. Liet J Mandagen den 19 Februarii. Nyeheder.
Viborger Samler, 1776-02-19
Beretning om Høitidelighederne her i Viborg, i Anledning af Jndføds-Retten.
Viborger Samler, 1776-02-19
Mandagen, den 12 Februarii, Klokken To om Eftermiddagen, indfunde efter den Jndbydelse, hvorom vi i forrige Nummer meldte, alle Standspersonerne her i Byen, og nogle fra Egnen her omkring, iblant hvilke de Herrer Etatsraader Schinckel og Steensen, samt Hr. Kammerjunker og Amtmand Urne, som just Dagen tilforn var ankommen, alle Officererne af det her indqvarterede Delmenhorstiske Regiment, alle Kongl. Embedsmænd, verdslige og geistlige, Kiøbmænd og andre Fornemme, sig paa den Latinske Skole. Efter foregaaende Fierde Aargang. Musik Musik holdt hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll i Modersmaalet en Tale, som varede fuldkommen en Time. Saa ofte man end her har havt Leilighed til at beundre høibemeldte Hr. Biskoppens overordentlige Gaver og Jndsigter, saa syntes han dog denne Gang meest at behage, maaskee fordi enhver tog saa megen Deel i den Sag, hvorom der blev talt, nemlig: Om den Kongl. Anordnings, eller Velgiernings, Storhed, hvorved Jndføds=Retten er indført, som en uryggelig og evigvarende Grundlov. Alle de Følelser, som samme uskatteerlige Ret hos troe Undersaatter og ærekiere Patrioter kunde opvække, bleve i det ædelste og fyndigste Sprog udtrykte. Da vi haabe at see den med første i offentlig Tryk, efter den ganske Forsamlings inderlige Attraae og indstændige Begiering, give vi her intet Udtog af samme, helst da det nødvendig maatte blive alt for ufuldstændigt. Ved Talens Ende begyndte atter Musiken, og under samme bleve affyrede 27 Kanonskud. Derpaa gik Forsamlingen Parviis, under fuld Janitskar=Mu fik af det her garnisonerende Delmenhorstiske Regiment, efter dets høie Chefs Foranstaltning, forbi den paraderende Vagt, op paa Raadhuset, saaledes, at hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen først gik hos S. T. Hr. Oberste Kreber, og Præsteskabet dernæst fordeelt i de paafølgende Par, men siden en Militaire og Civil langs igiennem hos hinanden. Ved Indgangen til Raadhuset opvartede Stadsmusikanten med Panker og Trompeter. Byens Velædle og Velvise Magistrat, som der havde foranstaltet Traktement og Ball, lod derpaa Damerne hente, hvorpaa Dandsen, efter indtagen Kaffer under en smuk opført Koncert, begyndte. Ved to Borde, hvor der spistes, bleve siden Kongens, Dronningens, Printsernes, Printsessernes Sundhed og allerhøieste Velgaaende, ved omgaaende Pokaaler, under Kanoners, Trompeters og Pankers Lyd, høitideligen erindrede. Derpaa Ballet igien blev aabnet, og varede til om Morgenen Klokken Sar. AfteAftenen og Natten igiennem brændte Lys i alle Vinduer over heele Byen. Ved anden Jllumination havde Raadhuset, Apotheket, Hr. Major Friedenreichs, Hr. HospitalsForstander Borreschmidts, Sr. Møller Guldsmeds, Konsumptions-Forvalter Halts Gaarde, men i sær den Latinske Skole, udmerket sig.
Viborger Samler, 1776-02-19
Paa Raadhuset var over Døren i et Vindue anbragt Kongens Navn i Chifre, omgivet med en Laurbærkrands, og oven til en Krone.
Viborger Samler, 1776-02-19
J den Latinske Skole faaes i den ene Dør Kongens Navn i Chifte, med en Laubærkrands om og Krone over. Under Navnet stod: Kongen opnaae Sølvgraae Alder Under varig Held og Fred! Gud lad, indtil Verden falder, Konge=Stammen blive ved! Og over Navnet: Længe leve.
Viborger Samler, 1776-02-19
J den anden Dør var Kongens Brystbillede, hvorover stod. Den beste Konge! Og under samme: Den 29de Januarii. Denne Dag skal hellig være, Medens Danmarks Skoler staae; Vi paa den vor Bøn frembære, At det Kongen vel maae gaae.
Viborger Samler, 1776-02-19
J det midterste Fag, hvor Vinduerne vare udtagne, var opført et antique Tempel med Trapper op til. Portalen over Indgangen, samt Buerne paa Siderne af Tem, let vare ziirede med grønne Festons, omvundne med Guldbaand. Oven for Trappen, tæt inden for Døren, saaes et Alter med en brændende Lue, om hvilket stode Tre Personer, som ofrede Røgelse; Den første holdt det Danske, den anden det Norske, og den tredie det Holsteenske Vaaben. Oven over dem hængte en svevende vende Genius med en Palmegreen i Haanden. Længere ind i Templet var midt for opført en Forhøining af to Absatser; Øverst paa samme stod paa en Marmor=Piedestal Kongens Brystbillede af Gibs med en Laurbærkrands om Hovedet. Paa den øverste Absats neden for samme vare paa Hiørnerne anbragte to hvide Gibsbilleder paa ziirforgyldte Piedestaler, forestillende Gudsfrygt og Kierlighed til Fædrenelandet, som Hoved=Egenskaber hos Kongen; Paa den nederste Absats af Forhøiningen vare ligeledes satte to billeder, der betegnede Fred og Overflødighed, som de Frugter, der tilflyde Landet under slig en Konges Regiering. Bag til i Grunden var malet en Medaillon, hængende i et blaat Baand, hvorpaa saaes en opslagen Bog, med Opskrift: Jus Indigenatus. Over Hiørnet af samme laae en Laurbærkrands, og neden under en Palmegreen. Oven over bemeldte Medaillon var med forgyldte Bogstaver skrevet: Monumentum ære peremnius. Midt under Hvelvingen i Templet hængte en Lyskrone, hvori brændte for Lamper, ligesom og adskillige vare anbragte uden til, og Lys inden for om Siderne paa Templet. Fordenne smukke Jllumination har Skolen Kollegaa Hr. Magister Hasse at takke.
Viborger Samler, 1776-02-19
Hos Hr. Major Friedenreich var i Døren paa Hovedbygningen Kongens Navn i Chifre med Krone. Oven over stod: Coria er amore Patria.
Viborger Samler, 1776-02-19
Hos Hr. Apotheker Nielsen saae man i øverste Etage tvende store Pyramider, paa den ene stod Kongens Chifre; Paa den anden Prints Frideriks. J nederste Etage vare to Fag dobbelte Vinduer illuminerede; J det ene vare følgende fire Forestillinger: 1.) En Pyramide, paa hvilken hængte en Medaillon, med Paaskrift: Die XI Jan. MDCCLViOven over stod: Dies albo notandus lapilo2.) Kongens Chifre, hvorover hans Symbolum: Gloria ex amore Patrie. 3.) Et stort og rank Palmetræe, med Overskrift: Recta se tendit in altum. 4) Et Fyrtaarn, og ved Siden deraf en Soelblomster. Over Taarnet var skrevet: Reglt & servat.
Viborger Samler, 1776-02-19
Over Soelblomsteret: Cælestes sequitur motus.
Viborger Samler, 1776-02-19
J det andet Fag vare ligeledes fire Forestillinger: 1) En Piedestal, hvorpaa laae en opslagen Bog, med Opskrift Jndføds=Retten. Oven over: Et stort Beviis paa Kierlighed. En Pyramide, hvorpaa hængte tre Skildter, med det Danske, Norske og Holsteenske Vaaben. Derover: Mod disse Kongeriger. 3) En Haand, som kommer ud af Skyerne, og holder Kongens og Prints Frideriks Chifres, samt en anden Haand, der holder en Laurbærkrands over dem. Derover: For disses Lykke, Held og Fred. 4) Et Alter med en brændende Lue. Derover: Hver Undersaattes Bøn opstiger.
Viborger Samler, 1776-02-19
Hos Hr. Hospitals=Forstander Borreschmith forestil tes i eet Vindue Kongens Chifte, i et andet de Kongelige Regalier, og oven over stod: Kongen elsker Landets Sønner, Saa Han deres Troeskab lønner. Hos Hos Guldsmed Sr. Poul Møller saaes i Midten en forhøiet Throne, hvorpaa Kongen sad i Salvings=Dragt. Midt over Thronen stod C. 7, i Træk, med Overskrift: Den beste Konge. Paa Siderne af Kongens Navn læste man: Danmark beder: Kongen leve! Norge raaber. Herre hør, Holsteen, som i Midten sveder, Og det Danske Riges Øer, Sammenføie deres Bønner: Mod den høie Himmel-Poel, Tvilling=Rigets Landets Sønner Nu omslutte Kongens Stoel. Paa høire Side af Thronen saaes et Palmetræe, som udbredde sig; Paa den venstre Side et Overflødigheds Horn med forskiellige Frugter. Over Toppen af Palmetræet var anbragt en Seddel, hvorpaa stod. Den Fred vi nyder, og over Frugthornet ligeledes en Seddel med Opskrift: Velsignelse udgyder. Under Palmetræer saaes det Danske Vaaben, og under Frugthornet det Norske. Midt under Thronen stod ligeledes det Holsteenske Vaaben, og fra alle tre Steder, hvor Vaabenerne stode, saae man adskillige Drenge, der skulde betegne Rigernes Undersaatter, at opstige af Trapperne og nærme sig Thronen. Fra Kongen, som sad paa Thronen, udgik en flyvende Seddel, hvorpaa stod Mit Folkes Velstand, Lykke, Glands og Æve. Under Thronen fra det Danske til det Norske Vaaben, faaes ligeledes en Seddel, med Opskrift: Erkiende vi, som heele Verden seer, nu sandt at være. Allernederst læstes følgende: Kongen skiønner og belønner Troeskab, Tapperhed og Fliid;
Viborger Samler, 1776-02-19
Danmark, Norges, Holsteens Sønner, Leve nu den gyldne Tiid, At At til Embeder og Ære. Jngen Fremmed for dem gaaer; Rongen vil, de først skal være, Mens den Danske Throne staaer.
Viborger Samler, 1776-02-19
Hos Hr. Konsumption=Forvalter Halt var i eet Vindue anbragt det Kongl. Chifre, hvorunder stod Gud lønne vor Monark for al sin Fliid og Møie; Hold over Ham og alt Hans Land et vaaget Øie! J et andet Vindue stod Arve=Printsens Navn, med Underskrift: Ei nogen Glædes=Fest i denne Tiid er hørt, Som meere Glæde har i alle Hierter ført.
Viborger Samler, 1776-02-19
Paa Raadstuen blev samme Aften indsamlet en anseelig Gave til Byens Fattige; Og ligeledes i et andet Selskab af Byens fornemste Unge Karle til samme Brug givet 13 Rigsdaler. Saa nød og Skolens Discipler samme Aften et lidet Traktemente efter Høibemelte Hr. Biskoppens Foranstaltning. Dagen derpaa den 13 lod Hr. Major Friedenreich indbyde det heele paa Raadstuen samlede Selskab, og derforuden nogle fleere, til lige Lystighed i sin Gaard paa Torvet, om Aftenen Klokken fem, hvor ogsaa det Kongl. Huses Velgaaende, under Kanoners, Trompeters og Pankers Lyd blev erindret, og dandset indtil om Morgenen.
Viborger Samler, 1776-02-19
J de paafølgende Dage ere ligeledes, udi samme høitidelige Anledning, til Magistraten og de Fornemmeste af alle Stænder givne Middags=Maaltider, deels af hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen, deels af Hr. Etatsraad samt Landsdommer Schinckel, og det Kongl. Herskabs allerhøieste Velgaaende over Borde med allerunderdanigst Depotion ihukommet; Ja alle, fra den Høieste til den Laveste, har ligesom villet kappes om velvilligen at contribuere sit til at ære Erindringen af den beste beste Konges Fødsels=Dag, og Hans da bekiendtgjorte allernaadigste Anordning.
Viborger Samler, 1776-02-19
(Efter Forlydende skal Studenne være kjøbt paa Estvadgaard og et Par andre Gaarde paa den Kant, for Hollandsk Regning. Prisen er endnu ei bekiendt, men skal dog være god.
Viborger Samler, 1776-02-19
I Hestemarkedet i Randers skal have været adskillige Hestekiøbere fra udenlandske Steder, og kjøbt endeel Heste, hvorved de skal være stegne.
Viborger Samler, 1776-02-19
Købslutning. Hr. Etatsraad Lüttichau har kjøbt Hr. Kapitain Rittners Gaard i Skanderborg for omtrent 1600 Rigsdaler, og der siges, at Hr. Brigadeer Halling har kjøbt Dronninglund, a. i Aalborg Stift af Hans Excellence Hr. Greve Caspar Moltke.
Viborger Samler, 1776-02-19
Dødsfald. Randers. Den 17 Januarii Sal. Rasmus Bangs, forrige Cantor og Chorsdegn, hans Enke, Madame Mette Marie Karmarck, 70 Aar. Sr. Jens Perk, Kiøb- og Handelsmand sammesteds.
Viborger Samler, 1776-02-19
Aarhuus. Den 12 Febr. Studiosus Marcus Mark, 60 Aar.
Viborger Samler, 1776-02-19
Aalborg. Den 14 hujus forhen adjungerede Told=Controlleur, Sr. Jan Holst, 58 Aar; Han har været i Ægteskab i 34 Aar, og i samme avlet 14 Børn, af hvilke 5 tilligemed Hr. Hans Thurah, Sognepræst til Moderen endnu leve. Helligsøe og Giettrup Meenigheder i Aalborg Stift, fød 1728. J Fortegnelsen paa Staldstudenne i No. 7. Side 56, er under Silkeborg Amt forglemt Aunsberg Hovedgaard, tilhørende Hr. Etatsraad de Steensen, hvor der findes 100 over staldede Stude. Altsaa bliver Summen for Dronningborg, Silkeborg og Mariager Amter 1644 Stykker.
Viborger Samler, 1776-02-19
Tillæg Fierde Tillæg, Aargang. til den Viborger Samler No. 8.
Viborger Samler, 1776-02-19
Mandagen d. 19 Februarii 1776.
Viborger Samler, 1776-02-19
Bekiendtgiørelse. Foruden anden lovlig Jndkaldelse ved Proklama efter Borger 6 og Vogn= samt Værtshuusmand Peder Torp her paa Steden, som d. 11 Januarii sidst uden Livsarvinger ved Døden er afgangen, og efter Anmeldende fra Enken, skal have efterladt sig en Deel Udarvinger af Sødskende og Sødskende=Børn her i Jylland, som dog ikke endnu haver beviist nogen Arve=Ret, til, efter den Afdøde, at nyde og erholde Arv, foruden at endog een Kiødelig Broder af ham skal være usynlig, og ikke vides om er levende eller død, enten i Landet eller uden Landet, eller om han sig Børn haver efterladt. Bliver i saadan Anledning forommeldte Arvinger efter Sal. Peder Torp, end videre herved indkaldet, for os som Skifteforvaltere i Boet at indfinde sig med saa lovgyldige Beviser og Arve=Retten som skee bør, inden de Tiders Forløb som Loven befaler. Jligemaade indkaldes alle den Sal. Mands Credi= og Debitorer til besagte Tider, for at yde og imodtage hvis skee bør i saa Fald efter Bevisers Medfør, og alle ellers saaledes lovlig indkaldte at lide og taale Skade for Hiemgield, i Fald nogen maatte udeblive. Viborg d. 12 s. ebruarii 1776.
Viborger Samler, 1776-02-19
Borgemester og Raad.
Viborger Samler, 1776-02-19
Undertegnede Geheimeraad, Kammerherre og Stiftbefalings Ar Mand Rosenørn, og Kammerraad og Byefoged Behr, som allernaadigst befalede Skifte=Kommissarier i Stervboen efter afgangne Mad. Johanne Marie Anchersen, Sal. Hr. Niels Sechers Enke paa Sødringholm, indkalder herved foruden ved det under dags Dato udstædde ordentlige Proklama, alle fornevnte afgangne Mad. Sechers Stervboes Kredi= og Debitorer; De første at anmelde og legitimere for os, om de, enten efter udgivne Kautioner af den Afdøde, eller i andre Maader noget haver at fordre, og de sidste, som ei haver udstædt Pante=Forskrivninger eller Gields=Breve for deres Debet, at betale hvad de maatte være skyldige, alt inden Sex Maaneders Forløb fra Dags Dato. Aarhuus d. 6 Februarii 1776. P. Rosenern. N. C. Behr. Den Den Geistlige Skifte=Ret i Hierum Herred under RiberStift, giør herved bekiendt, at sidst afvigte 2 Januarii er ved Døden afg. Velærværdige Hr. Hans Grønlund, Sognepræst for Gjording, Wem og Buur Meenigheder, og derefter er Stervboen tagen under lovlig Behandling. Paa Tredivte Dagen haver allerede anmeldt sig en stor Deel Creditorer, baade nær og langt fra, og som man ikke kan være vis paa, at jo endnu kan findes fleere, saa har Skifte=Retten, for at kunde med Tryghed jo før jo kiærere føre Skiftet til Ende, eragtet det høist fornødent, herved uforhalet at indkalde alle og enhver, som noget i denne Stervboe maatte have at fordre, til de Tider og Terminer som Loven foreskriver, at fremkomme med deres Paastand og gyldige Beviser, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boens Tilstand. Torsdagen d. 14 Martii næstkommende, som er 6te Uges Dagen, bliver atter holden Skiftesamling i Stervboen udi Giørding Præstegaard; Til hvilken Tiid alle og enhver, som noget til Stervboen er skyldig, ville behage, for at undgaae Vidtløftighed, frievillig for Skifte=Retten at møde, deres Gield at vedstaae, og til rette Tide at betale. Dette Proklama begieres ærbødigst, ei alene paa Viborg Landsting, men og paa Holstebroe Byeting, samt Hierum Ginding Herreders Ting, at maatte vorde i Retten læst og paaskrevet. J. Windfeldt. Giørding Præstegaard d. 1 Februarii 1776. N. B. Krarup. R. Jansen. Assessorer. Provst i Herredet.
Viborger Samler, 1776-02-19
Ryeberg Hovedgaard med tilhørende Bøndergods Konge- og i Kirke-Tiender, beliggende udi Lundenis og Bøuling=Amter, Bolling og Hind=Herreder, hvis Hartkorn 1. Nyeberg Hovedgaards Taxt, er i alt 14 Tdr. 6 Skp. 2 Fk. Til bemt. Ryeberg er henlagt og derunder bruges af Wennergaards Hovedgaards Taxt nemlig: a) Mærsk-Enge Heste haugen, 8 Td. 2 Skp. 3 Fk. b) Et Stykk. GiestTrindholm = = Eng ved Ryeberg. Ager=Mark beliggende, kaldet lille og store Giestholm, af Wennergaards Eiendom = = = 1
Viborger Samler, 1776-02-19
J alt Wennergaards Taxt 13 Tdr. 1 Skp. 3 Fk. End Endvidere er under Nyeberggaards Avling af gammel Tiid henlagt et Bondested, kaldet Anders Willadsens Ødegaard, hvis Hartkorn. er = = = 2 Tdr. 6 Skp. 2 Alb. 2. Welling Sogns Konge-Korn og QvægTiende 3. Welling Kirkes Dito Tiender med jus Patronatus & vocandi = = = 20 - : - : - 4. Bøndergodset, saavel herligheds Hartkorn og Welling Kirkes=Jordskylde, som og det øde Steds Hartkorn, der som meldt bruges under Nyeberg, er i alt 140 5- 1 - Tilsammen i alt Hartkorn = = 207 Tdr. 5 Skp. 2 Fk. Lader underskrevne Eiere formedelst Forandring af Boepæl og dets Fraliggenhed stille til offentlig Auction udi Ringkiøbing, stkommende 21 Martii Kl. 10 Formiddag, og om fornøielig Bud skeer, uden videre Auction Conjunctim eller separatim at bortsælge efter de Konditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, hvor Liebhaberne vilde behage at indfinde sig. Det meldes ellers herhos i Forveien til behagelig Efterretning, at Gaarden for største Deelen er siden 1771 deels af nye opbygt deels fuldkommen repareret, saa den er i god Bygnings Stand, og indrettet for hvilken Familie det maatte være. Ved Gaarden er den største og anseeligste Hauge som falder her paa Vesterkanten, omgivet med Graver og afdeelt med Aleer og Spadseer Gange, samt besadt med nogle hundrede frugtbærende Træer af adskillige vare Sorter; Formedelst Jordens gode Bonitet kan og avles en stor Qvantitet Jordfrugt eller Urter, hvoraf foruden alt til Huusholdningen behøvende, kan selges for en stor Deel Penge. Tæt uden for Haugen er for nyeligen anlagt et got Teglbrænderie, med Lade og Ovn af Størrelse omtrent paa 18 a 20000 Steen, hvor Leer, Sand, Vand og Klyne haves ved haanden. Ligeledes er og uden for Haugen at faae, den ypperligste og fiineste Mergel i største Mængde, som med særdeles Nytte i mange Aar kan forbruges til Marken, hvormed i de 4 sidste Aar er gjort en anseelig Begyndelse.
Viborger Samler, 1776-02-19
Hovedgaardens Mark (som nyelig fra Fællig er udskiftet, og nu dette Aar gandske overalt indgryftet) er overflødig god til Græs og Korn, hvor og kan indrettes et anseeligt Hollænderie. Af Rug kan saaes 36 til 40 Tdr. Byg, 23 a 2 Tdr., Boghvede 10 a 12 Tdr., Havre 30 a 40 Tdr.,men herefter næsten dobbelt Hauvre=Sæd; Avles omtrent 400 Læs Mærsk Giæst- og Baar=Høe; Om Vinteren kan foeres 120 a 150 Kreaturer, ligesom Aar=Bæringen er til, foruden 50 a 60 Faar, og 8 a 9 Bester.
Viborger Samler, 1776-02-19
Jldebrand af Lyng og Tørv haves til Fornødenhed, men Klyne kan ved Søekysten graves i Overflødighed tæt uden for Gaarden i Engene, som derved anseelig forbedres. Bøndergodset er overalt i god Stand, vel bebygget og besat, haver gode Enge og Korn=Marker, og er forsynet med overflødig Mandskab. Welling Sogns decimerende Hartkorn er 146 Tdr., og Kirken i god Stand, som nylig har været under Hoved=Reparation. Jordebogen over berørte Gods kan faaes til Eftersyn saavel hos Velædle Hr. Postmester Grøn i Holstebroe, og Velædle Sr. Peder Thange i Ringkiøbing, som og hos Eieren, Nyeberg d. 5 Februarii 17 Mathis Opitius.
Viborger Samler, 1776-02-19
Normedelst at her i Byen og Egnen, siden afvigte Micheli, af Mangel paa Foeder, er slagtet fleere Creaturer end i de forrige Aaringer, haver jeg deels af Slagterne her i Byen som var forlegen for at sælge deres Hudder, deels og af Bønderne som er kommen her til Torvet med dem, kjøbt nogle for billig Priis. Men da hverken Hudder eller Skind har været eller er min Handel; Saa erbyder jeg at vil sælge alle de Huddeerjeg haver, imod Contant Betaling, og en gandske billig Fordeel. Viborg d. 10 Februarii 1776. A. Borreschmith. 1776 D. 4 Martii førstkommende, bliver udi S. T. Hr. Hof=Agent Kirketerps Gaard i Randers, ved offentlig Auction opraabt, og om fornøielig Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt, Een Galleatse Sal. Hans Rings Enke i Sønderborg tilhørende, drægtig 144 Commerce=Læster, med ald sit tilhørende Jndventarium, hvilket i Forveien kan tages udi Øiesyn, ligesom og Fartøiet, der ved Randers Brygge er beliggende.
Viborger Samler, 1776-02-19
oergaard Hovedgaard, beliggende udi Aalborghuus Amt, Hellum=Herred og Bælum Sogn, lader Eieren Mad. Sal. Hr. Henrich Jensen Schous stille til offentlig Auction den 19 Martii førstkommende, tilligemed underliggende Terndrup Bye i Lyngbye Sogn, og meldes herved til Liebhabernes Efterretning, at Woergaard, som bestaaer af Hovedgaards=Taxt, Ager og Eng 11 Tdr. 6 Skp. 3 Fkr. 2 Alb. Skov=Skyld 1 Td. 1 Fkr., er næsten hvad Borgergaarden, der bestaar af 5 Tegl hengte Fløie angaaer, for faae Aar siden af nye opbygt og til en adelig eller anden honet Familie indrettet, samt adskilt med et Stakit fra Ladegaarden, der bestaaer af 3 Fløie i god Stand. Ved Gaarden er en stoer Frugt= og Kiøkkenhauge, og tet omkring Gaarden ere Fiskedamme. Til Gaarden kan ellers aarlig saaes, 30 a 40 Tdr. Rug, 24 a 28 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre, avles circa 100 Læs Høe, samt paa Gaardens Grund haves fornøden Jldebrand, og har sidste Eiere ladet all Marken i Vangeskifter med Gryfter indhegne. Terndrup Bye hvori er 10 Gaarde 13 Huse, bestaaer af Hartkorn Jordskyld 54 Tdr. 7 Skp. 1 Fkr. 2 Alb., og Skovskyld 3 Tdr. 4 Skp. 1 Fkr. 1 Alb., er beliggende en Fierdingvei fra Hovedgaarden og driver dens Avling. Paa bemt. Byes Grund er endeel ung Skov, bestaaende af El, Bøg og Eeg, samt meget gode Tørve=Moser og Heede. Bemelte Gaard og Gods bliver først separat, nemlig Hovedgaarden med ne Marker og Bygninger, og Godset Gaard og Huusviis opraabt og bortsolgt, og dernæst conjunctim, hvilket der falder meest fordeelagtig. Kiøbe=Summen betales til Snapsting 7, med et Aars Rente, og kan om forlanges To Tredie ele af Kiøbe=Summen imod første Prioritet og gangbar Ren blive staaende i Gaard og Gods, ifald det bliver bortsolgt samlet. Derforuden bliver samme Tiid bortsolgt 2 Huuse beliggende i Dronningborg Amt, Ondsild Herred, Falslef Sogn, tæt ved Mariagers Fiord og Aar=Mølle, som beboes af Søren Nielsen og Niels Envoldsen, hvortil er Hartkorn Jordkyld 1 Tde. 3 Skp. 1 Fkr. 1 Alb., og en smuk ung Skov. Endvidere bliver bortsolgt bemt. Tiid, et Dito Huus i Bælum udi Hellum Herred beliggende, der beboes af Jens Skræder.