JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Fredagen den 5 August optrak et Uveir i Sydost, med en forskrækkelig Susen, som trak sig til Nord, ledsaget af en Støberegn og Torden med stødende Vinde, og imellem Haal af Lærkeægs Størrelse. Paa den østre Side af vor Mark var det saa overordentlig streng, at begge vore Havrevange nedsloges og det meste af Havren ligger i Stubben; Lærkerne fandt vi i halvsnese Tal liggende døde paa Marken, og en stor Høi fandt Hyrderne saa forslaget af Haalen, at de undløb den; men Gud være lovet, som sparede vore Huse og Steder. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Aarhuus, d. 10 August. En Dragon druknede her i Søndags, ved at blive kastet af Hesten ude i Søen. - Paa samme Tid styrtede sig en gammel Kone i Vildelse ud fra Mindebroen, men blev reddet. - Dagen forud afbrændte en Udflyttergaard i Dallerup ved Lynild. – Endnu har vi her 20 a 21 Gr. Varme. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Viborg, d. 7 August. Mandagen den 3die August rasede et stærkt Tordenveir omkring og over Byen, hvorved en usædvanlig stærk Styrte regn faldt især i Fiends og Rinds Herred, 2 a 3 Mile fra Byen. Fredagen den 6te vedholdt et endnu stærkere Tordenveir fra Middag af i fulde 6 Timer, da dog ikke her afstedkom nogen Skade. Den foregaaende Hede var særdeles trykkende og den faldende Regn har dog noget afkjølet Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
J Borrits Sogn ved Viborg har Lynilden slaaet ned i Gaar Eftermiddags Kl. 4 og dræbt en 14aarig Dreng, der vogtede Faar i Heden. Lynilden havde brændt 3 Huller i Hatten, og Hovedhaaret fandtes paa den eene Side lidt svedet: men iøvrigt var intet videre Spor af Lynilden paa Legemet. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Tirsdagen den 3 August, om Eftermiddagen omtrent Kl. 4, rasede et frygteligt Tordenveir over Øen Mors. Tvende Gaarde, en i Red sted og en i Gullerup, bleve tildeels fortærede af Lynilden; ligeledes blev et Huus i Flade antændt, og fire Stude ihielslagne. Regnen var isærdeleshed i Solberg Sogn saa hæftig og i saadan Mængde, at en ved Byen løbende Aae traadte over sine Bredder og gjorde den i Morsland fortræffelige Vei ved Præstebroe inpassabel. For at gjøre sig et Begreb om den Mængde Vand, der i omtrent en Time nedstyrtede, bemærkes: at Vandet i en Mands Brønd i Solberg, stod 2de Alen høiere efterat Regnen var ophørt, end det var førend Regnen begyndte. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Blandede Efterretninger. Den 21de Juli om Eftermiddagen slog Lynilden ned i Kirketaarnet paa Warberg Fæstning (i Halland i Sverrig), hvorved dette splittedes og Muren revnede. Ved den Høiestes besynderlige Naade antændtes dog ikke derved hverken det under samme beliggende Krudtmagazin, hvori skal være et Partie af omtrent 2000 Centner Krudt, heller ikke det i 3 Favnes Afstand derfra beliggende Archelie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
J Aaret 1807, efterat den uheldige Krig mellem Preussen og Frankrig var endt, blev der, under Navn af Kønigsberger Statsobligationer, deels for frivillige, deels for tvungne Laan, udstedt Gieldsbreve, for at dække den Gield, som Provindserne Østpreussen og Litthauen havde gjort til Krigeudgivternes Bestridelse. Königsberg skulde deels udelukkende betale dem, deels sørge for Pengenes Udredelse. Som Sikkerhed for Creditorerne gaves til specielt Underpant denne Stads hele Territorialomfang, samt de derpaa værende Jmmobilier og sammes Kæmnerie=Formue, foruden Pertinentier, ligesom og enhver af Stadens Eiendomsbesidders og Jndbyggers hele Formue, saaledes som det udtrykkeligen hedder i de d. 1 Jan. 1898 daterede Obligationer. Desuden har Kongen af Preussen, i Patent dat. Memel, d. 8 Dec. 1807, givet disse Papirer den allerhøieste Garantie, hvorved H. K. M. for Sig og Sine Efterfølgere tilsikkrer Eierne af disse Obligationer deres Fordring af Capital, Renter og Omkostninger. Disse Obligationer, som svarede 5 pCt. Renter, vandt ogsaa snart saa stor Credit, at de bleve meget søgte, og at ikke blot rige Capitalister, men ogsaa milde Stiftelser, Enker og Forældreløse satte deres Penge deri, da der for Capitalens Afbetaling og Renternes rigtige Erlæggelse tilstrækkeligen var sørget ved den fastsatte Formue- og Jndkomst skat. Men i Aaret 1811 udkom uventet et d. 7 Sept. dat. Kongel. Rescript, hvorved Amortisationen og Rentebetalingen standsedes, i det der tillige lovedes, at denne Stadens og Provindsens særlige Krigsgjeld skulde forvandles til en almindelig Statsgield. Siden den Tid blev hverken Renter eller Capital betalt, og Obligationerne faldt saaledes i Prisen, at mange Eiere deraf, der af Trang maatte sælge samme, mistede den største Deel af deres Formue. - Commerceraad Prin, en anseet Kjøbmand i Königsberg, der, som Stadens Deputeret, har været een af dem, der undertegnede Obligationerne, og saaledes er særdeles Borgen derfor, havde under disse Omstændigheder henvendt sig med de indstændigste Bønner og Forestillinger, deels til Kongen selv, deels til de Vedkommende, hvoraf Trøst og Hielp kunde ventes. Ogsaa fra andre Sider bragte saavel Authoriteter som Privatpersoner Sagen paa Bane. Men Udfaldet svarede ikke til deres Forventning. Commerceraad Prinn har derfor nu udgivet et lidet Skrift, som indeholder alle de Breve, der ere skrevne i den Anledning til Vedkommende, og erklærer deri, at hans Hensigt dermed har været at befæste Troen, der i Ulykken saa let rokkes, Troen paa Retfærdigheden, paa Statsobligationernes gode Sag, paa Kongen og Fædrenelandet, at sætte endeligen Grændser for den Trængendes Klage, paa det disse ikke længer skulde gives til Priis for qvælende Bekymringer over Papirernes endelige Skjebne og de ofte vaklende, af Aagrere forsætligen udspredte, og stedse sig igjenfornyende Rygter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Den af Schadow forfærdigede Malm Statue af Blücher er nu færdig, og skal den 26de d. M. høitideligen opsættes i Rostock. Han forestilles med Feldtmarskalstaven i den høire Haand og med den venstre gribende Kaardegrebet. Ge vandte er en Tunica, som ved Hoften er sammenbunden med Kaardegehænget. Fra Skuldrene af hænger over Ryggen en Kaabe, der holdes af en Løvehund, hvis Hoved og Forlabber sammentræffe paa Brystet. Lænderne og Fødderne have en Beklædning, der ligner Læder. Den Qvadrat, hvorpaa Statuen staaer, er ganske omgiven af Malm. Paa forsiden sees, under Fyrstekronen og den udbredte Hermelinskaabe, Fyrstens Vaaben, og under dette med tydske Bogstaver den Jndskrift: "Dem Fürsten Blücher v. Wahlstadt, die Seinen." Paa den modsatte Bagside den af Göthe opgivne Jndskrift: "Jn Harren und Krieg. Jn Stur und Sieg. Bewustundgrotz. Sorier Uns. Von Feinden los. Basreliefet paa Høire viser Helten i Dødsfare den 16de Juni 1815, og det andet forestiller en Allegorie af Slaget ved Belle Alliance den 18de Juni 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
J det Kongel. Jernfløberie i Berlin har en russisk Officier, v. Uthermark, ladet gjøre et Forsøg med det til Tækning patenterede Uthermarkske Pap, som allerede en Tid lang er blevet med stor Fordeel anvendt i Rusland, Engelland og Frank Hr. Sowerby har i Londons Haugedyrkningsselskab meddeelt Erfaringer om Gavnligheden af at vande Frugttræerne paa den Tid, de sætte FrugtEt Træ, sagde han, som 1814 kun har faa halv pundige Pærer, leverede 1816, ved Hielp af denne Methode, en Mængde Pærer af næsten dobbelt saa stor Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
J Følge de nyeste Efterretninger om Lieutenant Kings Optagelse af Nyhollands Kyst, er King i Slutningen af Juli 1818 igjen ankommen til Sidney Cove. Han har opdaget, at den Deel af Landet, af hvilket det i Freycinets Atlas saakaldte Cap Poivre og Cap Dupun danner de fremragende Punkter, er en Øe. Han har nøie undersøgt Nord Vest-Cap, Rosmarin-Øerne og den store Vandiemensbay. Sieldent har han holdt sig længer end to Mile borte fra Strandbredden, og fuldført, paa en ubetydelig Landstrækning nær, Optagelsen af den hidtil uundersøgte Deel af denne Kyst. Han agtede, ganske at tilendebringe dette Hverv, naar hans Skib var repareret og hans Mandskab havde forfrisket sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
J Aaret 1621 var America endnu saa fattigt paa europæiske Colonister, at man fra London den 12 August f. A. maatte sende en Enke og 11 Jomfruer derover, paa det Vilkaar, at den Mand, der vilde ægte Nogen af dem, til nogenlunde Erstatning for deres Overfartsomkostninger, skulde betale 120 Pund af de bedste Virginske Tobaksblade. J det medfulgte Brev lovedes, med første Leilighed endnu en Transport af 50 Fruentimmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
(Fortsættelse af Professor Krugs Recension over Stourdza's Skrift, om Tydsklands nuværende Forfatning; see forrige Numer.) Naar Forf. altsaa ikke kan anføre noget andet Exempel paa borgerlige Uroligheder for ved Kiendsgierninger at godtgjøre sine Revolutionsspaadomme, end begge hine om Breslau og Würtemberg, saa har han meget slet beviist sin Sag. Der hersker vel i mange tydske Stater stor Utilfredshed, fordi de dem lovede Forfatninger endnu bestandigen ikke er indført, de staaende Hære endnu stedse ikke ere formindskede, Krigsbyrderne endnu stedse ikke ere lettede, Egenraadighedens Jndgreb i Eiendommen og Rettergangen endnu stedse ikke ere hævede. Men der gives ogsaa andre tydske Stater, hvor Regjering og Folk leve og samvirke i den inderligste Endrægtighed. Med glad Følelse kunne vi nævne vort nærmeste Fædreland, som et glimrende Exempel af dette Slags. Her har en retfærdig og mild Regjeringsmaade i en Række af et halvt Aarhundrede knyttet gjensidig Kierligheds og Troskabs Baand, som selv de vanskeligste og betænkeligste Tider ikke kunde løse, som desuden har udholdt Prøven og er ophøjet over al Tvivl. Forf. komme til os og boe blandt os, og overtyde sig om, hvorlidet her tænkes paa Opstand og Omvæltning. Eller har han ikke Tid dertil, da han synes at være meget ustadig og flygtig, saa gjøre han et kort Besøg. Han komme og medbringe alle formeentlige Omvæltningslystne i Tydskland. Han henvende sig med dem især til den sachsiske Landboe, fordi denne lettest lader sig bedaare, da de ikke strax kunne gjennemskue Blændværket. Og naar ikke de sachsiske Bønder kaste ham tilligemed hans Omvæltningssvende ud af Landet, skal han være vor Konge, hvor ugjerne vi end ellers vilde tage en Udlænding til Konge. Men skulde Forf. derimod atter engang skrive et Mindeskrift for Fyrster, for at vise, hvorledes man bedst forebygger Opstande og Statsomvæltninger, saa glemme han for Alting ikke hvad han i nærværende Skrift har undladt, at henvise til hiin retfærdige og milde Regjeringsmaade, som paa et længe prøvet Middel, hvilket (naar man kun alvorligen vil) er let at faae, med Skriftens Ord: Gaaer i hen og gjører det samme, Vi indestaa ham for, at naar alle Fyrster handle saaledes, vil hverken i eller uden for Tydskland, nogensinde nogen Omvæltning i Tingenes hele borgerlige Orden udbryde. Thi de Tydske, ligesom alle dannede Nationer, forlange jo intet videre end en retfærdig og mild Regjering; en Regjering, der ikke ubeføjet blander sig i Alt, ikke vil gjøre Alt selv, ikke vil indtrænge i Husenes, Brevenes og Hjerternes Hemmeligheder ved lønlige Speidere, en Regjering, der lader Aanderne, ligesom Legemerne, beholde et lovmæssigfrit Spillerum til at kunne yttre og udvikle sig; en Regjering, der giver Love for Folket og tager Afgivter af Folket, ikke efter blot Tykke, men med Folket d. er med dets retmæssige Repræsentanteres Samtykke. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
Kjøbenhavns Børs d. 13 August. Cours. Hamb. 2 M. 240, a vista 243. London 2 M. - Amst. 2 M. - . Spec. 243. Specier solgtes til 14 Rbmk. 8 1/2 s. a 14 Rbmk. 9 s. Obligat. 76. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 16. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-14
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Paa denne Aarstid ere Nætterne ubeskrivelig skjønne, den skyfrie Himmel, Luftens rene Mildhed, den hele Naturs blide Roe, alt stemmer Sjælen til Nydelsen af de saligste Følelser. Maanen straaler ogsaa under dette Himmelstrøg med ulige stærkere Glands end i Europa, saa at mar ved dens Skin uden Anstrængelse kan læse endog de mindske Typer, og naar den er borte erstattes dens Plads ikke ilde ved Melkeveiens klare Glands og ved den herlige Stierne Venus, der her glindser som en liden Maane med en saa funklende Glands, at Træer, Bygninger o. a. Gjenstande, kaste Skygge, og dette Lys er en rigelig Erstatning for det kort vedvarende og pludselig forsvindende Tusmørke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Denne Veirligets Tilstand vedvarer sædvanlig med ringe Afverling fra Begyndelsen af Juni indtil Midten af August, men da hører den daglige Søevind op og Luften bliver qvælende heed og qvalm. J den sidste Halvdeel af denne Maaned og hele den følgende igjennem, længes man forgiæves efter Kjøling og Vederqvægelse. Thermometret staaer for det meste over 90, og istedetfor den bestandig forfriskende Søevind, herske afvexlende lune Luftninger og Vindstiller. Disse ere Forbud paa den anden periodiske eller høst lige Aarstid. Nu optaarnes hver Morgen i Syden og Sydost store Skymasser af rødlig Farve, Bjergenes Toppe ere paa denne Tid ganske frie for Skyer, Gjenstandene paa dem have et blaalige Udseende og synes at være Øiet nærmere end sædvanlig. Saasnart disse uhyre Dunstmasser have hævet sig til en vis Høide i Atmosphæren, trække de i horizontal Retning lige hen til Bjergene, og forkynde deres Tog ved en høi, dybtrullende Torden, der, gjenlydende fra Top til Top, og forenet med Havets fjerne Larmen, forhøier dette Skuespils Majestæt, og umodstaaelig hæver Tilskuerens Sjøl til den oprindelige Kilde for al Skjønhed. Disse svære samlede Dunster udgyde sig, nog tet deres Tyngde, sjeldent med almindelig Magt før Enden af October, men da styrter Himmelen saadanne Strømme ned, at en Europæer, der aldrig har besøgt disse Egne, ikke kan gjøre sig noget Begreb om den Mængde af Vand, der paa denne Aarstid oversvømmer Jorden. Efter en nøiagtig Beregning fandt jeg, at den lodrette Høide af det Vand, der i et ganske sædvanligt Aar faldt i Barbados, beløb sig til 76 Tommer, J Tidsrummet mellem Begyndelsen af August og Slutningen af October indfinde sædvanligen hine den Høiestes frygtelige Straffedomme, Orkanerne sig. Forbuden paa disse elementariske Krige ere af flere Forfattere blevne nøje beskrevne, og deres sørgelige Virkninger ere desværre altfor vel bekiendte for enhver Jndvaaner paa Øerne mellem Vendeciklerne. Men deres umiddelbare Aarsager synes at ligge udenfor de snævre Grændser for vor Viden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Henimod Slutningen af November, under tiden og først i Midten af December, bemærket man en betydelig Forandring i Luften. Nu blive de nordlige Kyster beskyllede af et uroligt stormende Hav, under Bølgernes uophørlige Brølen. Vinden er snart østlig, snart nordøstlig eller nordlig, og fører ikke allene svære Regnskyl, men ogsaa Hagel over de høieste Bjerge; men endelig naar Nordvinden har erholdt behørig Kraft, rense den Atmosphæren, og nu paafølger et yndigt, behageligt Veirligt, da de nordlige og nordostlige Vinde udbrede Kjølning og Vederqvægelse over disse brændende Regioner. Vil man derfor kalde Tidsrummet fra December indtil Marts Vinter, saa er det ustridigen den skjønneste Vinter paa den hele Jordkugle. Jsærdeleshed er det for gamle og sygelige Mennesker et sandt paradisisk Veirligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Den Beskrivelse, som jeg her har leveret, maa man imidlertid blot betragte som en almindelig, der i mange Punkter er underkastet store Undtagelser og Forandringer. Paa de store Øer Cuba, Hispaniola og Jamaika, hvis himmelhøje Bjerge ere bedækkede med Skove, hvis Alde naaer til Syndfloden, ere Regnskyllene meget hyppigere og stærkere end paa de mindre Øer paa Vindsiden, af hvilke nogle ingen Bjerge, andre ingen Skov have Omstændigheder, der have stor Jndflydelse paa Veirliget. Paa de indre og høiere Egne af de tre første Øer, gives der næsten i hver Maaned Regn, og paa de nordlige Kyster venter man i December sædvanligen betydelige Regnskyl, snart efter Nordenvindens Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Om Passatvindene er der handlet saa meget og saa udførligt af saa mange, at det vilde være overflødigt at sige noget videre derom. Men det Eiendommelige ved Landvinden, der blæser omNatten, har man mindre bemærket. Dette er blandt andre et Fortrin, som de større vestindiske Øer have deres ujevne Overflade at takke for thi saasnart Søevinden ophører, stiger den hede fortyndede Luft fra Sletterne op til Spidserne af Bjergene, og bliver der sammentrængt af Kulden; derved bliver den specifisk tungere end den før var og sænker sig derfor paa begge Sider af Bjergentilbage over Sletterne. Derfor føler man i alle bjergrige Egne under det hede Jordbelte en natlig Vind, der blæser fra alle Sider af Landet til Kysten, saaledes at denne Vind paa en nordlig Kyst blæser fra Syden af, og paa en sydlig Bred fra Norden. Overeensstemmende med denne Hypothese, gives der paa Øerne under Vinden, hvoringen Bjerge ere, ikke heller nogen Landvind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Jndenlandske Efterretninger. Det er noksom bekjendt, hvor meget vore brave og for deres Dygtighed i hele Europa agtede Sømænd have liidt og end lide ved Krigen og dens Følger. Mange Hundrede af dem ere i denne uheldige Tid, hvor Handel og Skibsfart ikke allene hos os, men i de fleste Lande, ligge, brødløse, og saavel i deres Alderdom som i Sygdomstilfælde udsatte for største Mangel. J saadan en Tidspunkt kræver Menneskeligheden, at tænke paa Midler til at hielpe, i det mindste dem af denne for Borgersamfundet saa høist nyttige Stand, som trænge meest til at gribes under Armene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Mariboe, den 17de August. Ved den offentlige Falbydelse den 10de d. M., blev afgangne Madam Krøyers Sted, i denne Byes Klostergade beliggende, tilslaaet Hr. Kjøbmand Knudsen her i Mariboe for 3500 Rbd. - J Løverdags afbrændte Klindtholm paa Møen, da Tordenen slog ned og antændte Gaarden. 1400 Traver Rug og 7 Heste bleve brændte for den derværende Forpagter Freuchen. - 2 Vandpomper eller Vandtrompeter skal i Mandags være eete Østen for Falster. Den ene, som især var meget stor skal have givet saameget Vand fra sig i det den trak hen over Landkanten over nogle enkelte Byer, saa at Folk neppe kunne bjerge deres Korn paa Marken, der truedes med at bortskylles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde forlode Carlsbad d. 24de Juli, og ankom samme Dags Aften i Franzisbrünnen ved Eger. Den 25de fortsatte Høisamme Reisen til Baireuth. Den 27de til Würzburg. Den 28de til Achaffenburg. Hvortil DD. HH. den 29de i ønskeligt Velgaaende indtraf i Wilhelmsbaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Den 2den August fortsattes Reisen videre over Franckfurt til Ems, hvor D. H. indtraf den 7de dennes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Blandede Efterretninger. Saavel Høe, som Korn-Høsten er allevegne i Norge fortrinlig god, og Alt modnes usædvanlig tidligt, hvorpaa som Exempel kan nævnes, at paa flere Steder i Nærheden af Christiania er i de sidste Dage af Juli spiist Brød af dette Aars avlede Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
J Overganzburg slog Lynilden ned i et Skomagerværksted, kastede en af Svendene omkuld paa Gulvet, dog uden at skade ham, og slængte hans Værktøi rundt om i Stuen. Det besynderligste er, at alt hans Værktøi derved blev ganske magnetisk, saa at naar han f. Ex. tager en Hammer, følge samtlige Syle, Knive, Tænger a. med, og hvor et Stykke lægges hen, der dandse alle de andre Stykker efter, hvorved den arme Skoemager ofte sættes i en slem Forlegenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 August. Cours. Hamb. 2 M. 249, a vista 252. London 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. . Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligat. 76 a 77. Committeesedler 98. Norske Rigsbanksedler 16 3/4. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-17
Erklæring i Anledning af Undertegnedes Lovtale over Daniel Ranzau. Den Formodning, at jeg skulde have været med blandt dem, der første Aar concurrerede til Prisen for den beste Lovtale over Helten Daniel Ranzau, forefinder jeg i Publikum næsten ligesaa almindelig, som jeg møder det Spørgsmaal: "Naar min Lovtale udkommer?" Spørgsmaalet kan jeg nu besvare: "Sandsynligen om et Par Dage. Angaaende Formodningen, da kan det ikke være mig ligegyldigt, enten mit Arbeide af dem, der maatte læse det, bliver betragtet som en førstegang mislykket Forsøg, eller og - hvilket det er – som et Forsøg, der strax ved sin første Fremtræden tilkiendtes Prisen. Det er derfor, at jeg herved erklærer: at jeg første Aar Jntet indleverede over Daniel Ranzau. Da denne Erklæring naturligviis forudsætter og indeholder, at Jngen hvilkensomhelst kan fremtræde og erklære det Modsatte, gjør den al andet Beviis overflødigt. Men selv uden min Erklæring vilde man have kunnet overbevise sig selv om det Usandsynlige i slig Formodning: Af de Arbeider, der første Aar indleveredes, bleve kun trende roste, eet for den beste Afbenyttelse af historiske Kilder (dette viiste sig snart at være Professor Jens Møllers); et andet for større Veltalenhed (dettes Devise var arma virumquecano, blev igjen indleveret i Aar med samme Devise, blev tilkjendt Accessit, befandtes at være nu afdøde Biskop Hjorths); et tredie havde sine Fortjenester, naar det omstøbtes fra Lovtalens Forn i Biographiens (dette skeede iaar, Forfatteren var Captain Fibiger). Nu var det vist ikke sandsynligt, at et Arbeide, der til første Concurrence slet ikke nævnedes, til anden skulde springe de beste forbi. - Men Devisen, ander Jahr, andet Glück!" Min Devise var Daniel Ranzaus Valgsprog. Jeg fandt det saa naturligt, især med Hensyn paa hvad skeet var, at vælge denne Devise, at jeg, af Frygt for at flere maatte have valgt den samme, indeirklede den af Ranzaus Konges Valgsprog, men Hoffnung zu El allein. - "Men jeg samlede dog allerede første Aar, Kilder til Lovtalen!" Da jeg, fra en Udkant i Jylland, ved Boglaan allestedsfra, ved Brevvexling, endog ved en Reise til Hovedstaden, maatte samle disse, saa kunde det vel ingen Hemmelighed blive; derimod kunde det nok blive en Hemmelighed, hvilke Omstændigheder der pa Aarsag i at jeg, det første Aar, ikke fik skrevet meer end 10 Linier paa en Jndledning. Kjøbenhavn, d. 16 August 1819. Peter Tetens, Candidat i Theologien. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.