JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
J Børssalen i Christiania blev den 1ste De om Eftermiddagen, efter Opfordring fra en Comitee, holdt en ganske overordentlig talrig Forsamling, som under Ledelse af Rigsarchivar Lange bl. A. eenstemmig vedtog at erklære: at Norge ikke kan være ligegyldig ved de Jndgreb, som Tydskland for Øieblikket tillader sig imod Danmark; at Norge saavelsom Sverrig, maa erkjende, at deres egen Nationalitet er angreben ved Tydskernes Fordring paa Slesvig, der ligge siden de nordiske Rigers og det tydske Riges Stiftelse har været et dansk Land, beboet af en Deel af det danske Folk; at det er for hele Nordens fremtidige Selvstændighed, at Danmark nu saa heltemodigt bløder; at det norske Folk derfor ikke bør undslaae sig for at dele de Anstrængelser og Opoffrelser, som Øieblikkets Krav medfører og at disse Beslutninger skulle tilstilles Kongen og Storthinget, Forsamlingen erklærede endvidere, at den vilde anvende de Kræfter, som staae til dens Raadighed, til Bedste for de Danskes retfærdige Kamp, og opfordre sine Landsmænd til at slutte sig til disse Bestræbelser. En Comitee af 12 Medlemmer udnævtes til at virke i den af Forsamlingen udtalte Aand. Under Forsamlingen, hvorved der viste sig en saadan Eenstemmighed og Enthusiasme, som Man næppe for har seet Mage til, var ikke alene selve Børssalen, men ogsaa de tilstødende Værelser og Vestibulen aldeles opfyldt med Mennesker, og store Skarer maatte endda begive sig bort, af Mangel paa Plads. Jnden Man skiltes af, udbragtes et tredobbelt Hurra for Norden. (Forlangte Jndrykkelser.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
J Anledning af en af Hr. Agent Lützhøft forlangt Jndrykkelse i Thisted Avis No. 53 troer jeg at burde bemærke følgende: Det ommeldte Forslag til at bevæbne Byens Brandcorps med Spyd eller hvilketsomhelst andet hensigtsvarende Vaaben er gjort efter Aftale med mig af den Officeer, som af Generalcommandet er beordret til at assistere ved Folkevæbningen i Thisted Amt. Hvorvidt saadant i og for sig maatte ansees for rigtigt, derom erfarede jeg ved Mødet paa Raadstuen, at der kunde være Tvivl, hvilket jeg forøvrigt ikke havde ventet; mig forekommer det, at Bestyrelsen, hvem det er overdraget at ordne Folkevæbningen, i Tilfælde af, at Byen igjen maatte befrygte et fjendtlig Overfald, som det kunde ansees for fornuftigt og rigtigt at modsætte sig, vilde have paadraget sig et betydeligt Ansvar ved ikke at have sørget forat et Antal af circa 100 Mand af Byens kraftigste Befolkning itide var bleven forsynet med et hensigtsmæssigt Forsvarsvaaben. Om et saadant Tilfælde vil indtræffe, kan vel Jndsenderen ligesaa lidet med Bestemthed forudsige, som jeg men ligesaa vist som det er, at et i og for sig lidet bekosteligt Vaaben ikke bør savnes, hvis det skulde behøves, ligesaa klart finder jeg det ogsaa, at Mandskabet, ved Brandcorpset meget let og hurtigt vil kunne blive af med det, ved at sætte det bort eller levere det fra sig naar Jldebrand skulde fordre dets Nærværelse andetsteds, og at en aaben Bye skulde blive skudt i Brand ved Bomber - hvorfor Hr. Agenten yttrede Frygt ved Mødet, – kan neppe have været hans Mening, ligesom jeg da heller ikke formaaer at indsee, hvor de dertil fornødne Morterer eller Bombekanoner skulde komme fra Den af Hr. Agenten omtalte Folkevæbning er ordnet efter Generalcommandoets Befaling; dertil høre vistnok de fornødne Lister, der angive Antallet paa det bevæbnede Mandskab fra 18 til 45 Aar, men da jeg tør antage, at Enhver, som er bekjendt i Amtet, veed, at dette Mandskab indøves sogneviis ved Kirkerne hver Søndag Eftermiddag, saa godt som Omstændighederne tillade det, vil vel den hertil sigtende Hentydning blive vurderet som den fortjener. - Om Folkevæbningen gjelder i det Hele den samme bemærkning som om Vaabnene og de ligeledes omtalte Forskandsninger, at hvor det vilde være ufornuftigt eller unyttigt at anvende dem, staaer det os altid aabent, at lade dem være ubenyttede, men hvis de i et givet Tilfælde skulde behøves, ville de ikke strax kunne tilveiebringes, naar man ikke itide har været forberedt derpaa, og mindst bør Ovrigheden i saa Henseende gjøre sig skyldig i nogen tilregnelig Forsømmelse, - Hvis Jndsenderen ellers skulde træffe paa et Følgeblad til Hjørring Amtstidende Nr. 60, vil han ogsaa deraf kunne erfare, at en i dette Amt nedsat Væbningscomitee har udtalt ganske andre Anskuelser om denne Sag end han Det er i det Hele ret mærkeligt at see, hvorledes den samme Mand, der for kort siden begyndte sine Angreb paa Amtet med Bebreidelser for, at der blev gjort for lidet, nu, da Faren er forhaanden, klager over at der gjøres formeget. Aarsagen behøver neppe at hentes langt borte. Thisted Amthuus den 10de Mai 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Da Undertegnede bivaanede den hersteds oprettede Væbnings=Commitees sidste Møde, og hørte de af Hr. Kammerherre Rosenkrantz ved denne Leilighed fremsatte Yttringer, finder jeg mig beføiet til i Anledning af Hr. Lützhøfts Jndserat i dette Blads Nr. 55 at bemærke, at hvorvel Hr. R. i det væsentlige udtalte sig saaledes som af Hr. L. anført, saa yttrede han dog saa tydelig at enhver af de da Forsamlede kunne høre det, at det kunde være godt at være bevæbnet imod Marodeurer, og de Streifecorps man kunne være meest udsatte for, ligesom han i denne Retning klart udviklede sine Anskuelser for Comitteen. Som en Følge heraf finder jeg, at under de forhaanden værende Omstændigheder, var det vel den hele Comitee, der burde raadslaae om det fremsatte Forslags Antagelse og ikke ved personlige Angreb i et offentlig Blad af en Enkelt af dens Medlemmer, saameget mere som man den Gang ikke kjendte noget bestemt til de virkelige Forholde. Birkes der Jntet, da fortjener det vistnok Daddel, men et Forslag, selv om det ei stemmer overeens med Eens Anskuelser, fortjener dog Skaansel, naar det ikke er stridende imod Pligt og Ære. Endvidere maa jeg tilføie, at værne om Arnen ligger vel i Naturfølelsen naar denne ikke skal være underordnet Fornuften. Landsmænd, lader os fremfor Alt sætte alle personlige Hensyn og private Uenigheder tilside, thi Enighed giver Kraft, Splid Svaghed, lader os Alle stræbe til et Maal, med al den Kraft, vi eie, nemlig til Fædrenelandets Vel! Thisted, den 9de Mai 1848. A. Petersen. Een Tanke, besjæler i denne Tid enhver dansk Mand, et Raab høres tidlig og sildig, offentlig og privat: vi skulle bevare Enighed og tillidsfuld Samvirken, Alle, den Ene med den Anden; hver dansk Borger maa lægge sin private Uvillie - den være forskyldt eller uforskyldt - mod Medborgere tilside, den skal, den bør hvile, mens de store Begivenheder tale, – den skal lie, indtil Roligheden, og med den desværre ofte Smaalighed og Eensidighed er vendt tilbage. - Herom ere dog visselig Alle, paa meget saa nær, enige, - og det har derfor overrasket ikke alene Jndsenderen heraf, men Mange med ham, at see en Mand først fremtræde i en Deel Jnserater i Thisted, Avis under Mærket Jt." med idelige Angreb mod Amtmanden over Thisted Amt, men endnu mere, at denne Mand har seet sig nødt til, at navngive sig. som Hr. Agent Lützhøft, thi Alt, hvad han har skrevet, vidner om, at hans Udgydelser ikke saa meget ere fremkomne for at drøfte eller klare en eller anden Sag, som det bærer Præg af en smaalig, jammerlig Jagen efter at nedsætte Amtmanden i hans Medborgeres Omdømme, og at opvække ugrundet Mistillid til hans Embedshandlinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Det behøver vistnok ikke her at siges Hr. Agenten, at han og maaskee nogle Faa med ham, langtfra i denne Henseende udtale den offentlige Mening; ligesaalidt, som at hans hele Færd er aklog og utidig, navnlig under nærværende Forhold; thi det burde han vide, ligesaagodt som Jndsenderen. Hr. Agentens og Medforbundnes Planer ere tilfulde bekjendte for flere, om de just ikke kunne være det for Enhver, og han kan være overbeviist om, at der ere Andre end de, der skrive i Avisen, der baade kunne tænke og handle, samt, om fornødent gjøres, oplyse Vedkommende om det Sande og Rigtige. Af Hr. Agenten, der tilligemed dHrr. Consuler Bendirsen og Nyeborg, ifølge den ved et Borgermøde paa Raadstuen udtalte Stemning, fandt det nødvendigt at udtræde, som Medlem af Væknings- eller Sikkerheds-Committeen i Thisted, nu søger at gjenvinde sin Popularitet ved at critisere et Forslag om Brandcorpsets Bevæbning, som dog nok ikke var udgaaet fra Amtmanden, – at han opfordrer sine Medborgere til Rolighed, om Fjenden, skulde komme. – at han endog udstrækker sine fredelige Planer til Sundstederne, at det hele Jnserat i det Hele vidner om en afgjort Frygt ved Tanken om den mindste Modstand; alt dette vidner, idetmindste ligesaameget om Jnteresse for sit Eget, som for Fædrelanlandet. Til s. paa Høieriis. Ru kan jeg sende Dig en glædelig Tidende, at en Station er her oprettet, jeg troede langt fra ikke at en Forpagter kunde skaffe mig Station, hvorfor jeg ærbødigst takker. Da Du var hos mig for at forlange Befordring, kunde jeg ikke skaffe dette, thi jeg var byret til en Anden, hvorfor jeg tilbød at skaffe en anden Vogn, men Forbittrelsen var saa stor, at et ikke blev mig tilladt. stra J. Balle i Reessund. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Det bekræfter sig i Følge et paalideligt Privatbrev, fra Grosserer A. i Christiania, at den i forrige Nummer til Kong Oscar indsendte Petition om at yde Danmark Hjelp. var blandt Andet undertegnet af Statsraad Holst og af Grosserer-Societetet i Christiania, samt af flere Storthingsmænd. Coureren, der afgik med samme til Stockholm, var allerede kommen tilbage, og bragte den Efterretning, at Kong Oscar, naar Norges Storthing ville bevilge Tropper og Amunition, havde intet imod, at Norge ilede Danmark til Hielp, men at han derimod fandt at man ikke burde sende Kanonbaade til Hielp, (hvilket var foreslaaet.) da man derved blottede sine egne Kyster. Sagen skulde den 4de Mai forhandles i Storthinget, og man forsikkrer, at der er ingen Tvivl om, at det vil blive bevilget, dog med Forbehold af at alle Tropper skulle være Frivillige, og at Norge betaler fuld Krigsgage og leverer Vaaben og Munition. J et Redactionen, i Dag tilbændekommet Nr. af Christiansands Stiftsapiis af 3die Mai, findes en Opfordring undertegnet, Rector Boye, Stiftsprovst Lassen og Major Lund, til at indsende Pengebidrag til de i nærværende Krig faldne Danskes Efterladte. Til Sandvigen ved Arendahl vare indkomne 3 preusiske Fartøier, der var ladede med Viin og Olie, og som vare blevne jagede af et dansk Krigskib, der ogsaa inden faa Timer vilde have taget dem, hvis de ikke havde faaet Lods, der bragte dem i Havn, Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Efter Begjæring af Capitain Ruster og Commissionair Consul Bendixen bliver Onsdagen den 17de dennes om Formiddagen Kl. 9 afholdt offentlig Auction paa Røn Strand over det Bjergede af Skib og Ladning fra den sammesteds den 25de f. M. indstrandede Tjalk Gjertruda af Pavenburg, bestaaende af 5 Seil, 1 Bratspil, 1 Mast, 1 Bougspryd, endeel Jern, Blokke og Tougværk m.m. Jnventarium, samt 91 Stkr. Fyrre-Bielker og 24 a 25 Tylter Fyrretræer af forskjellig Dimension, samt endelig en stor Deel større og mindre Vrag. Herredsfogedcontoiret i Oxenbøl den 8de Mai Claudi.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Skuespil i Thisted. Søndagen den 14de Mai første Abonnementsforestilling) "Gienboerne", Vaudeville-Comedie i 3 Acter af Hostrup. Til Slutning La Gitana, som dandses af Søstrene Jenny og Ida Hjort, Elever af Bournonville. NB. Skuepladsen er hos Hr. Gjæstgiver Møller. Billetter a 2 Mk. 8 sl., (Børn under 12 Aar det Halve, erholdes hos Hr. Restaurateur Eberhard, samt ved Jndgangen, som aabnes Kl. 6 1/2. Begyndelsen skeer Kl. 7 præcise. P. Bloch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Fra den 16de dennes modtages ikke længere Lybskskillinger i Lodsbetaling ved Agger Canal anderledes end som 31 Lybsk s. til 1 Rbd. og i mindre Betalinger 1 Lybsk s. til 3 Rbs. Den 8de Mai 1848. Chr. Abildbange. En duelig Seminarist med gode Anbefalinger søger en Plads som Huuslærer til 1ste September, eller 1ste October. Foruden de almindelige Skolevidenskaber kan han undervise i Tydsk, Mathematik, Klaveer og Orgelspil. Billet mrkt. pr. bedes indleveret paa Adressecontoiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
At jeg er flyttet fra min forrige Bopæl til Biskaargaden i Slagter Niels Christian Kjærs Sted, hvor Gartner Schibbye for boede, bekjendtgjøres herved for mine ærede Kunder og Andre, der ville forunde mig deres Søgning. Thisted, den 3die Mai 1818. H. P. Sørensen, Skræddermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Til Underretning for de ærede Kunder der hidtil have taget Vare hos mig, tillader jeg herved at underrette dem om at jeg un er flyttet til Kjøbmand Joh. Schuttens Leilighed, hvor Farver Asch forhen har boet. Thisted den 2den Mai 1848. O. Petersen, Høker. Arbeidere, der søge Beskjæftigelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Fire raske norske Arbeidere fra Christiansand ere komne her til Thisted, for at søge Arbeide paa Landet eller i Byen. Redactionen anviser, og ombedes Reflecterende snarest muligt at henvende sig til Adressecontoiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Prima Tvist og Maskiinborgarn er igjen arriveret til J. W. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Frisk røget Lax. faaes billig hos D. Chr. Eggeri.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
Thisted, Nr. 57. Aar 1848. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. Avertissementstidende og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 13de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
Udlandet. Fra Frankfurt skrives, at ved Jndmarschen, af kurhessiske Tropper i Bockenheim blev af en Soldat affyret et Pistolskud paa en Soldat fra en tilgrændsende Have, som farlig saarede ham. Gjerningsmanden der er en Steenkløversvend, og Fader til 5 Børn blev strax grebet, men førend den tillende Officier og Borgergarden kunne forhindre det, blev han saaledes slaaet af Mængden og mishandlet for hans skjændige Handling, at han næste Dag opgave anden. J Wiisbaden har der Natten til den 27de April været Uroligheder, man ville enten bemægtige sig, eller sætte Jld paa Krudttaarnet, men Anslaget mislykkedes aldeles. J Darmstadt kom det samme Dag til Fiendtligheder mellem Jnfanteri og Cavalleri i et Vertshuus; der gik saa vidt af man trak blank og kløvede Hovedet paa hinanden; er død og 16 andre ere haardt saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
Fra Middelburg skrives under 15de April angaaende de republikanske Uroligheder, at Paaske Mandag blev Freiburg indtaget ved Storm, da Republikanerne ikke godvillig ville overgive sig, gav Generallieutenant Hoffmann Ordre til Angreb, Kanon ilden begyndte og Barrikaderne bleve nedskudte med Kardætscher, derpaa rykkede de hessiske Skarpskytte frem og bibragte Republikanerne meget Tab. Republikanerne bleve derpaa gjennem Gaderne drevne frem til Karlspladsen, hvor en Peletonild adspredte dem fuldkommen, og Resten flygtede ind i Skovene
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
Jndenlandsk. Berlingske Tidende meddeler en Skrivelse fra Stockholm af 2den de, hvori det hedder: Fra Oresund til Tornes lyder nu en Stemme, der toner fra Millioner svenske Læber – en Stemme, som allerede forhen har bragt Tydskernes frige Bronten til at forstumme til Vaaben, til Vaaben for vore Fostbrødre i Danmørk saa lyder Raabet, og Kong Oscar, der ved at opfatte Tidens Krav, at værne om vor Ære og vor Selvstændighed, der nu er uadskillelig forenet med Eders, har allerede grebet det Heltesværd, der blev en af ha skjønneste Arvedele efter hans navnkundige Fader. Med Jubel og Henrykkelse modtager Nationen idag et Kongebud, der er et trofast Udtryk af enhver Svenskers inderligste Attraa. Jdag kundgjøres nemlig offentligen, at en betydelig Deel af vore herlige Tropper ufortøvet skulle begive sig paa Marschen, for med Staal som videre at bistaae vore ædle danske Brødre. Den hele Styrke, der formeentlig vil komme til at udgjøres af alle Vaabenarter, anslaaes til c. 20,000 Mand. Göteborg Handels- og Sjöfarts Tidning, for den 6te de indeholder følgende Artikket, under Overskrift, Danmark. Kjøbenhavn den 4de Mai. Hjælpen kommer, Vor Tillid til Broderskabets Bistand er ikke bleven svigtet, og Kong Oscar har sluttelig i sit Conseil udtalt de Ord: "Vore svenske Drenge skulle ile sine Brødre hiinsides Sundet til Hjælp." Og denne Hjælp er nær. En Coureer bragte iforgaars det glade Budskab fra Stockholm, at for det Første 15,000 Mand svenske Tropper skulle saa snart som muligt sættes over til Danmark, og man vil med Bestemthed vide, at det ikke bliver derved, naar vi behøver flere. Denne Efterretning er ikke noget tømt Rygte, den er factisk. Keiseren af Rusland har med Glæde modtaget denne Sverrigs Beslutning, og Engeland har tilstaaet Danmark Subsidier istedenfor at sende Tropper. – Fensmark er ledsaget af en svensk General ankommet til Kjøbenhavn. Efter at denne havde været hos Kongen, var Majestæten meget fornøiet, gav Taffel og havde Taffelmusik, Noget, som længe ikke har været Tilfældet. Denne General er senere afreist til Als i Forening med Fensmark, for at have en Conference med General Hedemann angaaende Operationsplanen. De svenske Tropper skal underholdes af Danmark. – (Af et Privatbrev, fra Roeskilde, dat. 8de Mai). Gjennemreisende Militaire fortalte, at en større Deel svenske Tropper blive udskibede fra Gothenborg, Resten fra Malme og Helsing, borg via Helsingøer og Kjøbenhavn. - En svensk General Arben er af den svensk norske Regjering afsendt til Berlin, for som dens Ultimatum at forlange de preusiske og Forbundstroppernes Udrykken af Jylland og Slesvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
Efterretninger medsidste Post. J Følge Efterretninger fra Hamb. Blade skal det være den commanderende fjendtlige Generals Hensigt ikke at rykke videre frem end til Horsens Bye og i denne Retning fra Ost, til Vestkanten, det hedder, naar denne Strækning er besat, vil Generalen forlægge sit Hovedqvarteer til Colding. Det er den danske Fregat Ge sion, der beleirer Elben. Fregatten Havfruen" bloqverer Swinemunde, man venter ogsaa at Elben og Weseren snart vil offentlig blive erklæret i Blokadetilstand. Man erfarer nu fra Armeecorpsets paa Als, at det var den 6te de, at en Deel af vore danske Jægere og Jnfanterie havde foretaget en Recogniscering paa de foranliggende Høider i Sundevit, et Teglværk blev nedbrændt Dampskibet "Hekla kastede imidlertid Bomber, en afBomberne faldt paa en Klynge af 50 Fjender og gjorde god Virkning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
J Dannevirke, skrives fra Middelfart af 8de. "Anseelige Afdelinger af de til Jylland gaaede preussiske Tropper skulle være gaaede tilbage over Kolding mulig for at forstærke Halkets Hærafdeling. Kort for den Kanonade, som Preusserne i Onsdags aabnede Snoghøi Bakker mod de 3 i Sundet værende danske Kanonbaade, rettede Hr. Mac-Dugal, Føreren af Kanonbaaden Nr. 7, en Granatkugle mod en oppe paa Landjorden staaende Klynge Preussere og dræbte, som man senere har erfaret, derved 6 Fjender, deriblandt en udmærket Officeer, foruden en Hest; endvidere bibragte han 20 Fjender svære Saar og 15 a 16 ditto lettere Beskadigelser. – Den egentlige Hensigt med Kapitain Billes Kanonade igaar mod de paa Fredericias Volde og omliggende Bakker værende Batterier skal have været at ødelægge Kastellet og Proviantgaarden (Tøihuset, i Fredericia, for derved at tilintetgjøre denne Fjendens faste Rede, tilligemed alle hans muligen her sammenpakkede Krigsmaterialier og Reqvisiter. Efter næppe en Times Skydning med Bomber og Kugler, lykkedes det vore Skibe at skyde Jld paa de anførte Bygninger som efter en Times Forløb laae i Aske. Fjenden fyrede i den første Time med stor Hidsighed fra alle sine Batterier, senere holdt han betydeligt inde, dog vedblev han nu og da at fyre med enkelte Kanoner lige til vore Fartøier havde afbrændt hine Bygninger og Kl. 11 trak sig tilbage mod Middelfart. Ja, da han nu intet andet havde at udøve sin Forbittrelse imod, beskiød han det ligeoverfor Fredericia beliggende Strib (en Færgegaard og et halvt Dusin Fiskerhuse). Kl. 11 1/2 tændte en Granat Jld i Færgegaarden, som inden en halv Time laae i Aske. Beboerne fra Fredericia havde her en stor Deel Sølvtøi gjemt, hvilket neppe er blevet reddet. Preussernes Tab kjendes ikke, men maa have været betydeligt Hekla har faaet 14 Kugler, og Kanonbaadenne ere heller ikke slupne fri. Vore Fartøier have 4 a 5 Døde og 6, efter Andre, 10 Saarede. Hr. Mac-Dougals Kanonbaad har hverken døde eller Saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-13
J en Efterskrift af Kl. 7 om Eftermiddagen tilføies, Siden vi skreve Ovenstaaende, har Middelfart været udsat for et Bombardement. Omtrent Kl. 5 viste det sig, at Preusserne i nordøstlig Retning bag Snoghøi havde paa et Dige opstillet to Bombe=Kanoner og begyndte og saa strax at beskyde Byen. Jndvaanerne bleve i høi Grad allarmerede og have størstedeels flyttet deres Bohave ud paa Marken. Fjendens Bomber have antændt Husene flere Steder, navnlig i Storegaden, hvor det endnu brænder hos Gjæstgiver Ramschau og Bagermester Møller; dog er det ved Brandfolkenes og Militairets store Anstrængelse overalt lykkedes at blive Herre over Jlden. Efter en Times Bombardement ophørte Fjendens Jld, mulig enten af Mangel paa Munition, eller af Frygt for det danske Batterie her paa Odden, som ei er færdig, men som dog senere begyndte at hilse Fjenden og hans Opholdsted Snoghøi, hvor nylig en Kugle foraarsagede stor Forvirring og drev den talrige Fjende bag ud i Haven. J dette Øieblik kom et halvt dansk Feldttbatteri i fuld Trav ind i Byen for ogsaa herfra at holde Fjenden i Tøile for Natten. Hekla er ilet Sydpaa efter Munition for sig og Kanonbaadene, for disse kunne udrette noget. - Hr. General v. Hedemann og Kapitain v. Læssøe ere igaar indtrufne til Middelfart; mulig skal Hovedqvarteret forlægges dertil.