JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-19
paa en Deel af Brester-Flaaden ved Øen Air, commanderedes egentlig af Søcapitainen Lord Cochrane. For at man kan gjøre sig et Begreb om dette Angrebs Rædsomhed, fortjener at bemærkes, at den største Brander allene havde 1500 Fade Krudt ombord og udspyede i det Øieblik, den sprang, en Metalregn af 400 Bomber og 3000 Granater. For den besynderlige Contrasts Skyld fortjener ogsaa at anføres, at Lord Cochrane, som en Time i Forveien arbeidede paa hele Menneskeskarers øieblikkelige Undergang, vilde ikke engang lade en Hund omkomme paa det brændende Ville de Varsovie, men bar selv dette lille hylende Dyr bort i sine Arme. Videre fortælles, at da en Fransk Capitain fra et andet brændende Linieskib beklagede sig for Lorden, at hans hele Eiendom her gik op i Røg, besteg denne strax en Baad tilligemed sin Fange i den Hensigt endnu at redde noget af hans Formue. Men da Baaden, seilede forbi et tredie brændende Linieskib, hvis Canoner vare ladte, gik disse just af, dræbte den Franske Capitain, og beskadigede Baaden saaledes, at Cochrane ved sin Ædelmodighed nær havde tilsat Liver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-19
J de senere Aar ere adskillige gode Tydske og Franske Skrifter oversatte i det Nygræske. Sligt besørges ei af lærde Selskaber, men af formuende reisende Particuliers, f. Ex. Brødrene Zosima, Kjøbmænd fra Janing i Epirus. De unge Grækere, som opholde sig i Wien og paa Tydske Universiteter for at studere, lægge sig alle efter Medicinen, som det eneste Studium der i deres Hjem giver Brød og Agtelse. Jmidlertid holder den Tyrkiske Regjering et opmærksomt Øie paa hvad der af fremmede Skrifter oversættes og trykkes paa Græsk i Wien. For ei længe siden blev efter den Ottomanniske Regjerings Befaling den lærde Græker udleveret i Wien, som besørgede en Oversættelse paa Nygræsk af Anacharsis Reise, og han blev halshugget. J de faa Skoler, som ere i Grækenland, gives Underviisning blot i det gamle Græske Sprog og i Mathematik. Ludvig Gieseke, en ung Mand af Kundskaber fra Wien, som siden Junii 1806 befinder sig paa en mineralogisk Reise i Grønland, har tilskrevet van der Nüll i Wien et interessant Brev fra Kiriksut i Grønland; det findes aftrykt in den nenen østerreichischen Annalen, 1807, September. Rhin-Forbundstaternes Contingent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-19
Da Rhin-Forbundstaternes Tropper for nærværende Tid ere modil, og benyttes saavel i Tydskland, som i Spanien, er det vigtigt at vide den Stridskraft enhver af Forbundet er pligtig at stille. 1. Kongen af Bayern stiller, 30,000 M. 2. Kongen af Vestphalen 3. Kongen af Sachsen. 20000 4. Kongen af Würtemberg 12,000 6. Storhertugen af Baden, 8000 6. Storhertugen af Berg 5,000 Storhertugen af Hessen. 4000 mk. 8. Storhertugen af Würtzburg 2,000 J. Hertugen af Meklenburg-Schwerin 1,000 – 10. Hertug og Først af Nassau. 1,680 II. Hertugen af Sachsen Gotha, 1,100 12. Først Primas 18. Hertugen af Sachsen Weimar, 800 14. Førsten af Schwarzburg 2 650 15. Førsten af Lippe Detmold 500 16. Hertugen af Sachsen Coburg 17. Hertugen af Meklenburg-Streli, 400 18. Førsten af Waldeck. 19. Hertugen af Aremberg 379 20. Hertugen af Anhalt-Dessau 350 21. Førsten af Salm 22. Hertugen af Sachsen Meiningen, 300 23, Førsten af Jsenburg 24. Hertugen af Anhalt Bernburg. 25. Hertugen af Anhalt-Köthen. 26. Hertugen af Sachsen Hildburghausen 200 27. Hert. af Hohenzollern-Sigmaringen 28. Førsten af Lippen Schanenburg, 150. 29. Førsten af Reus Schlei. 30. Førsten af Reus Gera. 125. 31. Førsten af Reus Grai. 32. Førsten af Hohenzollern-Hechingen, 93 33. Førsten af Bechtenstein. . 40 34. Førsten af Reutz=Lobenstein. 39 35. Førsten af Leien . . 29 36. Førsten af Reus Ebersdorf. 23 - 37. Endnu af Reus samtlig 2 Forbundstropperne 118,050 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af Kone og Ra Sjette Aargang. No. 91. Udgivet og forlagt af J. Versel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Tirsdagen den 22 Augusti. 1809. Lidt om Hr. Doctor Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Berigtigelse af Stykket om Kjøbenhavns Dødeliste for Aaret 1808 i No. 27.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Hr. Dr. Scheel har ved sine lærerige Anmærkninger over No. 27: om Kjøbenhavns Dødeliste for Aaret 1808, givet dette Stykke en Jnteresse, som det uden dem vilde savne, i det mindste for den tilkommende Læge eller Statistiker. Men saa meget som det glæder Udgiveren, at en Mand af Hr. Doctorens Jndsigter og Erfaring har værdiget hans bemærkninger saa megen Opmærksomhed, saa meget mere føler han sig forpligtet til, at berigtige disse. Den Yttring paa 1ste Side, at man paa Optegnelsen for 1808 savner adskillige Sygdomme, som Apoplexie &c., grunder sig paa en Feiltagelse. Udgiveren har nemlig under Udarbeidelsen betjent sig af Statstidenden og Dagen, hvor disse Sygdomme virkelig fandtes udeladte af Dødelisten. Paa Politiekamrets Fortegnelse derimod savnes de fleste af disse Sygdomme ikke. Saaledes findes paa denne Fortegnelse anført 70 døde af Slagflod, (Apoplexie, 31 i Barselseng, 22 af Blodstyrtning, 4 af Brok, 1 af Frisler, 47 af Gigt, 9 af Guulsot, 9 af Halssyge, 16 af Mavepine, 19 af Meslinger. Det bliver i Fremtiden altsaa nødvendigt for enhver, der vil anstille Undersøgelser over Mortaliteten i Kjøbenhavn, at raadføre sig med Politiekamrets Fortegnelse, som den eneste virkelig anthentiske. Naar Dødelisterne hos os skulle opfylde den tilsigtede Nytte, saa burde det være enhver Klokker paalagt, saavidt som mueligt at indhente bestemt Efterretning om den Sygdom, enhver Patient er død af, fra den Læge, der under Sygdommen har betjent ham, og ligeledes burde det være enhver Læge paalagt, at indføre i egne dertil indrettede Lister, Sygdommenes Navne og de Dødes Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Dersom da f. Ex. Sundhedscollegiet paatog sig, nøie at revidere disse Lister, og siden at udgive dem, istedet for at de hidtil ere udgivne fra Politiekamret, saa vilde de ogsaa blive et ubedrageligt medicinsk Barometer, der kunde vise os Dødelighedens og Sygdommenes Falden og Stigen. Det burde da ogsaa forbydes alle offentlige Tidender at optage andre Dødelister end de af Sundhedscollegiet anthoriserede, thi Misledninger af den Natur ere af høist ubehagelige Følger. Skulle iøvrigt disse Lister ikke være af større Paalidelighed end de ere nu, saa kunde man langt hellere ganske undlade at forfatte dem. Mortalitetslister, der kun have en Klokker=Authoritet, fortjene virkelig ingen synderlig Tillid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Hertugen af Brunsvig-Oels har nu saa ganske endt sin Rolle i Tydskland, at de Tropper, der vare i Bevægelse for at standse hans Streifet og, have gjort Holdt paa de Steder, hvor de havde faaet Efterretning om hans Jndskibning, og oppebie nu videre Forholdsregler. De Danske Tropper have igjen trukket sig fra Weser til Elben, og General Evald har igjen sit Hovedqvarteer i Pinneberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Fra Holland haves endnu bestandig ingen bestemte Efterretninger. Fra Antwerpen hedder det under d. 12te, at 10 fiendtlige Fregatter have forceret Passagen ved Vissingen og ere med 150 mindre Fartøier seilede videre op ad Schelde. Ved Ter Neuze (ikke langt fra Axel paa den Flanderske Side af Schelde) har denne Flottille sat noget Mandskab i Land, men seilede strax derpaa igjen videre. Landbatterierne fyrede vel stærkt, men kunde ikke forhindre at den ankom under Batz. - Ogsaa fra Harlem skrives under d. 15de, at man fra Batz Kanten hørte d. 12te en stærk Canonade; at man i Tholen og Egnen deromkring sporede en Rystelse, hvoraf man formodede at et Skib var sprungen i Luften, og at man troede, at den Hollandske Escadre, der var seilet fra Floden Eendregt ind i Schelde, var kommen i en Fægtning med de Engelske Fartøier. - De forskjellige Armeecorpsers Stilling ved Kysterne, hedder det fra Gent under d. 10de, er meget fordeelagtig, og man formoder, at de snart ville angribe Fienden, som endnu ikke har foretaget noget mod Kysterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Garnisonen i Vissingen har erholdt anseelige Fordele og vil erholde endnu flere, eftersom den d. 9de har faaet Forstærkning. General Monnet vedblirer at gjøre heldige Udfald fra denne Fæstning, som endnu d. 13de ikke synes at være bleven beskudt. Men da Engellænderne endnu d. 12te arbeidede paa deres Batterier, og de til at opføre saadanne Batterier i Aaret 1807 ved Kjøbenhavns Overfald behøvede over 14 Dage, saa er det ogsaa meget rimeligt, at de endnu ikke have begyndt at beskyde Viissingen. Ved de Franskes Udfald lide de betydeligen. Over 20 Vogne med Saarede førte de nyligen til Middelburg, hvorhen man troer Lord Catham, der nu commanderer paa Walchern, vil forflytte sit Hovedqvarteer. Engellændernes Fordringer af Levnetsmidler ere meget trykkende og man frygter snart for Mangel paa Hornqvæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Fortet Batz bliver hver Gang der er høit Vande beskudt af de paa Høiderne liggende Hollandske og Franske Canonbaade, Skonnerter og Brigger. Ogsaa forefalde bestandige Fægtninger med Engellændernes Smaafartøier paa denne Side, og saasnart disse vove sig saa langt, at Batterierne kunne naae dem, angribes de af Hollænderne og de Franske, og ikke sjelden med Held. Jmellem Breskens og Blissingen har der lagt sig et Antal Bombardeer Gallioter, der gjøre Passagen meget vanskelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Mærkeligt er det, at i Følge Vaabenstilstanden netop de betydeligste Stæder i det Østerrigske Monarkie, paa Prag nær, ere blevne besatte af Frankrige og dets Allierede, nemlig Wien med 7000 Bygninger og 230,000 Jndbyggere, Linz med 18,000 J., Gräz med 30,000, Klagenfurth med 10,000, Laibach med 11,000, Triest med 22,000, Salzburg med 9200, Brünn med 21,000, Lemberg med 38,000, Crakau med 25,000, Presburg, med 27,000, Oedenburg med 12,000, Raab med Den berømte Maler David arbeider nu paa den Franske Keiserindes Portrait i Legemsstørrelse, og i hendes Kronningsdragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Grev Montalivet er ankommen til Weert, i Departem. Nedre Maas, for at tage Arbeidet ved den store nordlige Canal i Øiesyn. Siden sidste April har man udgravet denne Canal paa en Længde af 20,000 Metres, endskjønt den er dyb og bred. Den løber i en lige Linie 35,000 Metres (9 Lieus), og 3 deraf ere allerede gravede. 3200 Mand ere ansatte ved Arbeidet. Denne Deel af Canalen vil være færdig sidst i denne Sommer. Man vil altsaa snart kunne seile fra Lüttich til Venlo midt igjennem Campines Ørkener og tvers igjennem Stæderne Bree og Weert. Næsten alle Ungerske Comitater have besluttet for Fremtiden at aflægge det Latinske Sprog i politiske og juridiske Forretninger, og allene bruge Landets Sprog det Ungerske, en meget fornuftig Beslutning. Dette Land har i de senere Decennier været meget flittigt i at levere gode Bidrag til Kundskab om Ungarns Historie, Statistik og Naturhistorie. Saavel ved offentlig som privat Understøttelse er i Ungern paa kort Tid opstaaet tre Agerdyrknings-Jnstituter, to botaniske Haver, og et meget stort Nationalmuseum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Ridder Høgelmüllers Reise fra Wien til Orienten i Selskab med flere Lærde paa Erkehertug, Carls Bekostning var bestemt til Foraaret i afvigte Aar, men man veed ei om samme har fundet Sted, formedelst de indtrufne Begivenheder og Uroligheder i Nabolandene. Blandt de videnskabelige Spørgsmaale, som bleve ham medgivne fra lærde Mænd, Selskaber og Academier, vare ham og nogle tilstillede fra det Kjøbenhavnske og Trendhjemske Videnskabers Selskab. Disse Opgaver fortiente, dersom de ei skulde være allerede publicerede, at indrykkes i lærde Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
J de fornemste Silkemanufacturer i Lyon ere mange Artikler bestilte, som skulle gaae til Norden, især til Rusland. Ogsaa opholder der sig i denne Stad adskillige Reisende i Handelsforretninger for Russiske Huse. Handelsforbindelsen mellem Rusland og Frankrige har overalt tiltaget betydeligen siden den Tid begge Rigerne ere komne i nøiere politisk Forbindelse. Der tales om begyndte Underhandlinger angaaende en Handelstractat mellem begge disse Keiserstater, som ved Napoleons Tilbagekomst til Paris med Jver skulle fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Indenlandske Efterretninger. Fra Amsterdam skrives under d. 12 Augusti. Den Bevægelse, som den atter oplivede Speculation har bragt i Forretningernes Gang, var ikke af lang Varighed og alting nedsynker igjen efterhaanden i den allerede saa længe vante Uvirksomhed. Og ere end Priserne paa Varene ikke faldne i Forhold til den indtraadte Mangel paa Forretninger, saa ligger Aarsagen deri, at Kjøberne endnu bestandig bygge deres Forhaabninger paa Grunde, der foranledigede den sidste Stigen. Vel beroer den Efterretning, at Non-Jntercourse Acten (Jkke Samqvems=Acten) mod Engelland fra den Americanske Regjerings Side atter er sat i sin hele Kraft, kun paa en Misforstaaelse, og man veed nu, at dette kun kan formodes mueligt, efter den første Beretning om det ufordeelagtige Jndtryk, som det Engelske Ministeriums Vagring for at vedkjende sig sin Gesandt Erskines Forhandlinger, har gjort paa de forenede Stater, men den Mening hersker dog, at Priserne, om end Samfærslen mellem America og Fastlandet, ikke skulde standses, ei ville nedsynke igjen til deres forrige Standpunct. TilGrund for denne Mening anføres især den Jdee at Engellændernes fiendtlige Anfald paa en Deel af vort Gebeet vil, hvilken Ende denne Expedition end maatte tage, betydeligen forandre vore Forhold i mercantilsk Henseende. – Jmidlertid er for det første ikke at tænke paa nogen Forsendelse til Frankrige. Fra de Franske Øvrigheders Side iagttages nu en hidtil ubekjendt Strænghed mod hver Jndførsel fra Holland, og det er ingen ringe Forlegenhed for mange Huse saavel her som i Brabant, at det allerede indførte Gods, der laae i Depoterne eller ombord paa Skibene, og hvis Tilladelse endnu ikke var definitiv bestemt, have atter maattet udføres. Tilmed lægger de mange Troppers Nærværelse ved de Hollandsk Franske Grændser mange Hindringer i Veien. Fragtfarten til Rhinen er formedelst Mangel paa Vognmandskarle ligeledes bleven meget vanskelig. Fragtpriserne ere derfor ogsaa stegne betydeligen, nemlig fra 10 Rdlr. til 16 Rdlr. pr. Skippd., og ville maaskee stige endnu mere. - Alt dette foraarsagede en Standsning i Jndkjøbet. Priserne paa Caffe ere derfor i Dag nominel: god ord. Dom, i Fade 26 a 26 1/2 St. Cheribon i Gonges 27 a 275. Raa Sukkere ere ogsaa meget flade, brune kunne dog endnu noteres til 28 a 33, Melis er solgt til 41, bruun Peber holdes i 46 s. Ny Caroliner Riis 80 s., gammel 70 s. Den Jtalienske er igjen i 60. Tobakken er 1 a 1 1/2 St. lavere. Man forsikkrer, at det skal tillades Americanerne at indføre Tobak, Bomuld og Riis, men under den Betingelse, at de kun have dette og intet andet Product inden Borde. Med dette Malerie af Handelens Tilstand i een af Verdens første Handelstæder er det ikke unteressant at forene et Omrids af Handelens Tilstand i Kjøbenhavn. J en Tid af sex Maaneder have to vigtige Begivenheder frembragt en besynderlig Standsning i Forretningernes Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Den første var Regjeringsforandringen i Sverrig, og den anden Embargens Ophævelse i America. Af den Svenske Revolution lovede man sig en ufortøvet Handelsforbindelse med Sverrig, og da det almindelig hedte, at Gothen borgs Varehuse vare opfyldte med Colonialproducter, saa var det meget naturligt, at Priserne paa disse Producter i Kjøbenhavn betydeligen maatte falde. Saaledes faldt Prisen paa Caffe fra 11 Mk. til 9 Mk., og raffinerede Sukkere fra 82 s. til 72 s. &c. Svenske Producter sank saa dybt, at man allerede lovede sig at faae en Tønde Finsk Tjære, som nogle Dage i Forveien var betalt med 57 Rdlr. Tønden, for 20 Rdlr., og virkelig solgtes ved Auction Stangjern, som man kort tilforn havde betalt med 30 a 32 Rdlr., for 22 Rdlr. Skippd. Men ligesom Udsigterne til en Fred med Sverrig, efterhaanden bleve tvivlsommere, og Overbevisningen om, at de Forestillinger, man hidtil havde gjort sig om de uhyre Vareforraad i Sverrig, var overdreven blev fastere begyndte Priserne atter at reise sig lidt efter lidt, skjønt den paniske Skræk, der havde bemægtiget sig alle, endnu var saa stor, at ingen ret for Alvor turde indlade sig i nogen betydelig Kjøbslutning. Men nu kom Efterretningen om Embargens Ophævelse i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
America. De endnu temmelig usvækkede Jndtryk, som den Svenske Regjeringsforandring havde gjort, bleve nu end mere ugunstige. Riis faldt fra nogle og tyve Rigsdaler til 16 a 17 Rdlr., Virginia Tobak efterhaanden fra 6 Mk. til 4 Mk. o. s. v. Vel vare de fleste i Uvished om, hvorvidt det vilde blive Americanerne tilladt at losse og sælge deres Varer i Danske Havne, men alle vare dog enige deri, at hvad enten de allerede ankomne Americanere bleve prisdømte eller ei, ville deres Ladninger, da de nu eengang vare lossede, dog bestemt blive solgte, og Priserne paa Caffe, Sukker og Bomuld, som en Følge heraf, falde betydeligen. Men efterat man i nogle Maaneder havde smigret sig med denne, i det mindste for Almeenheden behagelige Forventning, erfarede man efterhaanden, at Americanerne blive frikiendte, og at de fleste af dem agte at gaae videre med deres Ladninger, og af adskillige Grunde ikke skjøtte om at sælge dem i Kjøbenhavn. Paa Grund heraf synes den Vestindiske Handel at have forhøiet Prisen paa Caffe til 11 Mk., og Raffinaderierne Puddersukker til 5 Mk. Pd., Raffinade til 7 Mk. &c. Dertil kom endnu vor Pengecours's ufordeelagtige Gang, hvorved Varernes reelle Værdie nødvendigen maa stige. J det Øieblik man om tede om, at det Partie Thee, som det Asiatiske Compagnie havde overladt Regjeringen, var solgt til Holland, begyndte ogsaa denne Artikel at stige. Congo Thee, som d. 25 Julii solgtes ved Auction paa Børsen for 12 Mk. 9 s., betaltes d. 19 Aug. med 17 Mk. 8 s. - Ogsaa Sirup, som d. 25 f. M. solgtes for 22 Rdlr. pr. 100 Pd., gielder nu 32 a 33 Rdlr. Riis, som d. 4 f. M. betaltes med 15 Rdlr. 4 Mk. 8 s. a 17 Rdlr. 1 Mk. 8 s., gielder nu igjen 19 Rdlr. a 19 Rdlr. 3 Mk. - Østersøiske Producter, som Hør og Hamp, søges stærkt og betales høit, Paa Børsen i Hamborg blev d. 18 Augusti ingen Cours noteret paa Kjøbenhavn. Aarsagen skat have været den, at ingen vilde kjøbe og ingen sælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
No. 75. Sagen, Caporfører Hans H. Hansen, contra Skibscapitain Jan Tevis af Pappenborg, paadømt den 11te August d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Det af Caperfører Hansen til Aalborg indbragte Pappenborger Kufskib der junge Anthon, frigives, dog saaledes: at deraf udredes til bemeldte Caperfører og hans Rederie de af Sagen. og Opbringelsen flydende Omkostninger med 400 Rdlr. dansk Courant; ligeledes forbeholdes Qvarantaine=Cassens Ret til Pasgebyhrer efter Reglementet af 25 Maji 1805, §. I. At efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under videre lovlig Adfærd."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
No. 76. Sagen, Caperfører Henrich Kaalund contra Skibscapitain Barent von Loon, paadømt den 11te August d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Det af Caperfører Kaalund til Aalborg opbragte Kufskib Gerechtigket af Amsterdam, med dets Tilbehør og indehavende Viinladning, tilkjendes bemeldte Caperfører og hans Rederie som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Avancement Forflyttelse og Afgang ved Landmilitair-Etaten. (Slutning, s. forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Under 15de Augusti. 1. J Anledning af Ritmester v. Faiths Afskedigelse udnævnes den caracteriserede Premier-Lieutenant N. v. Friis til virkelig Premier=Lieutenant ved Husar-Regim., Sec. Lieut. og Ridder af Dannebrog J. v. Evald oprykker i den høiere Sec. Lieuts. Gage 156 Rdlr. aarlig, og Sec. Lieut. af la sulte H. C. v. Colbiørnsen indtræder i virkeligt Sec. Lieuts No. paa 132 Rdlr. Gage i bemeldte Reg. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
det bergenhusiske Jnf. Regim. skeer følgende Avancement i Anledn. af Majorerne v. Lohmanns og v. Brüggers Afgang: De paa 180 Rdlr. Gage staaende Compagniechefer, Capit. C. M. v. Bruun og H. K. v. Munthe, oprykke i fuld Compagniechefs Gage 276 Rdlr. aarlig, Prem. Lieut. J. P. W. v. Brock og S. de Fine v. Krogh udnævnes til Capit. og Compagniechefer, den første fordet opdalske og den sidste for det nordre nordhordlen ske Comp., paa 180 Rdlr. Gage; Sec. Lieut. H. M. v. Lassen og P. N. v. Aarestrup udnævnes til Prem. Lieut., See Lieut. af de Nationale O. F. v. Møller ansættes i samme Egenskab ved de tienstgjørende Gren. Comp., og Sec. Lieut. N. v. Steen og H. J. A. B. v. Geelmuyden oprykke i fuld Sec. Lieut. Gage ved de Nationale. 3. Fremdeles ansættes de i det bergenhuusiske Jnf. Regim. staaende Underofficierer S. Mulst, Wolff, M. Christesen, A. Juul, P. Olsen, C. Kahrs og L. Daae, som Sec. Lieut. ved bemeldte Regiment. 4. Prem. Lieut. A. S. v. Falkenskjold, af Marine Regim., forflyttes derfra og ansættes a la suite med Extra-Gage ved det sjæll. Jægercorpses 1ste Bataillon. 5. Den af Kgl. hollandsk Tieneste afskedigede Lieutenant F. T. Gentebrück meddeles Jndfødsretten og ansættes som Sec. Lieut. ved det slesvigske Jæger corpses 2den Bataillon med Anciennetet af 3 Febr. 1804. 6. Den ved Guiedecorpset staaende Guide J Kastrup ansættes som Sec. Lieut. ved det jydske Skarvskyttercorpses 2den Bataill. Under 17 Augusti. 1. Student C. C. R. Schiern ansættes som Sec. Lived det 2det jydske Jnf. Regim, annecterede Bataill. 2. Fyrværker J. C. Müller og Bombarderer J. B. Rauter, begge af det Kgl. Artillerie-Corps, ansættes som Sec. Lieut., den førstnævnte ved den holsteenske og den sidste ved den danske Artillerie-Bataillon. Under 18 Augusti. 1. Den danske og den holsteenske Artillerie=Bataillon, hvilke hidtil ere benævnte som annecterede til den danske og den holsteenske Artillerie Brigade, skulle herefter føre Navn af respective den danske Artillerie=Bataillon og den holsteenske Artillerie Bataillon, og ikke være Brigaderne men allene Corpset annecterede, af hvilken Aarsag disse 2 Batailloners Forhold til Corpset bliver i alle Deele det samme, som de annecterede Jnf. Bat Forhold er til de respective Jnf. Regim. 2. Sec. Lieut. J. P. v. Møller, af de søndenfieldske Jnf. Regim. forsættes i lige Egenskab til det bergenhusiske Jnf. Regim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Anecdoter. Mærkeligt er det, at i dette Øieblik de fleste Regenter i Europa ere de første af deres Navn. Napoleon I., Alexander I., Franz I. (nemlig som Keiser af Østerrige), Josephl., Joachim l., Louis I. Jeronimus I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Da Grev Morner i Fægtningen ved Blakier, Skandse i April Maaned f. A. var bleven tagen til Fange, fandtes blandt hans Papirer en Rapport, hvori han tilskriver sin Regjering: "jeg venter at være d. 22 April i Christiania". Den commanderende Danske Officier skal for Spøg have skrevet neden under: "jeg er af samme Mening thi Mörner ankom virkelig d. 22 til Christiania, men det vil sige som Fange, ikke, efter hans Formodning, som Seiervinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-26
Denne kjere Ungdom, som faaer sin hele Danne hos Restaurateurer, paa Punchefalen og i Klubberne, udgjør siden den vigtigste Deel af den besynderlige Domstol, man kalder Publicum.