Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-05-18
Krigsskuepladsen. Jfølge en Beretning fra Thorn af 29 April formere, de Russerne sig overordentlig stærk i Egnen ved Ortelsburg, og man bemærkede til samme Tid, at Storarmeens Stilling hyppig blev rekognosceret af fiendtlige Officerer, hvilke man ansaae for Personer af høi Rang, formedelst den talrige Eskorte, der ledsagede dem. Franzosernes Hovedmagt stod, efter de Kønigsbergske Aviser, poste. ret mellem Osterode, Løbau og Lauterburg, og Kavalleriet mellem Strasburg (i det Culmske) og Reden. Desuden syntes de atter at forstærke sig ved Allen stein og Hohenstein. Paa den anden Side have Preuserne besat Kysterne ved det frische Hav med en Mængde Tropper og Artillerie, der beløber sig til 10 a 12000 Md. og Kongens Broder, Prinds Vilhelm var den 14 April ankommen til Armeen, for at bivaane Feldttoget. - Hvor ivrigt Franzoserne ellers have benyttet sig af den langvarige Vaabenhvile til at forøge deres Magt, seer man blandt andet af Gazette de France, som forsikkrer at der allene fra 8 til 22 April er indtruffen over 60000 Mand Forstærk. ningstropper til Storarmeen, og at man endnu ventede et lige saa stort Antal fra Frankerig, Holland og Jtalien. Jfølge Danziger Privatbreve skulle Franzoserne den 6 Maj atter have foretaget en mislykket Storm paa denne Fæstning. Kommandanten skal være beordret af sin Monark at holde sig til det Yderste, da han kunde vente Undsætning fra Søsiden. Beleiringen fortsættes bestandig med største Kraft, uagtet Besætningens haardnakkede Modstand. Allene paa den venstre Weichselbred omringes Fæstningen af 3 franske Divisioner. General Gardannes Korps staaer paa den høire Side af Floden, og de 3 i Circumvallationslinien anlagte Paralleler ere allerede næsten fuldførte. Overhovedet skal det hele Beleringskorps for Danzig beløbe sig til 26000 og det for Colberg til 8000 Mand. Til Svar paa Marskal Lefebures Opfordring af 25 April, hvori han forestilte General Kalkreuth, at denne allerede havde indlagt sig Berømmelse nok, til at den kunde lide ved en ringe Fæstnings Overgivelse, og bad ham at skaane Staden, for videre Elendighed, afsendte bemeldte General følgende Skrivelse: Hr. Marskalk! Deres Hr. Adjutant har forsikkret Overofficererne ved Portvagten, at det Brev, D. Ex. behagede at sende mig, slet ikke angik Danzig. Stolende paa denne Forsikkring have de modtaget det, trods mit udtrykkelige Forbud. De, Hr. Marskal, vil ikke miskjende min Omtaalenhed i denne Punkt, og jeg havde en saa høi Mening om Dem, at jeg smigrede mig med, at De vilde skaane den. - Som erfaren Kriger veed D. Ex. ligge saa godt som jeg, at ingen Gouverneur bør tage Forslag i Betragtning, før der er en Breske i Fæstningsværkerne, som kan rumme 12 Mand jævnsides, og jeg er langt fra at troe, at det kan være D. Ex. Alvor, at vente en Feighed af en Mand af Ære, hvis Navn De ville synes at lade vederfares Ret. - De vil at jeg skulde begaae denne til Bedste for de Danzigs Jndvaanere, som De har ødeelagt. Disse have intet mere at tabe, og ere som jeg i Stand til roelig at oppebie Krigens Udfald. - Alt hvad jeg kan gjøre er, at tilsende Kongen min Herre D. Ex. Skrivelse. Man vil nu endog paastaae, at Beleringen skal være ophævet.