Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-19
Hans Majestæt Kongen er under sine tidligere Besøg paa Danmarks største Grevskab, Frysenborg, i Jylland, af Stedets Eier bleven underrettet om, at Bønderne paa dette Gods ikke vilde være hoverifrie, ihvorvel Grevskabets sjelden virksomme Eier ønskede det og gjorde Alt for at formaae Bønderne dertil, og det paa de allerlemfældigste Betingelser; ligesom Grev Frys i afvigte Sommer, for personlig at overtyde Kongen om at det Samme var Tilfældet paa Boller Gods, under Dennes Ophold sammesteds, sammenkaldte Bønderne, for af deres egen Mund at faae det stadfæstet: at de ikke ønskede Hoverifrihed." Disse Ord, der ere fremførte med en Tilforladelighed, som om deres Troværdighed ikke kunde være mindste Tvivl underkastet, have i den Kreds, de nærmest angaae, vakt ikke ringe Opsigt og Forundring. Og det kunde i Sandhed ikke være anderledes; thi for det Første er det aldeles ikke vitterligt, at Hr. Greve Frys nu eller før har tilbudt Boller Gods Hoverifrihed, hvorvel det almindeligen erkjendes, at han, ved altid at give de Deputationer af Bønderne, som til forskjellige Tider have været sendte til ham for at underhandle med ham angaaende Hoveriets Afløsning, et mildt og velvilligt Svar, og tillige ved paa flere af sine Hovedgaarde alt at have frigivet Hoveriet, i Gierningen har viist det, at han ingen unde er uvillig til at mødekomme Fæsternes Ønsker i denne Henseende. Dernæst er det saa vist som Noget under Solen, at saadan Sammenkaldelse af Bønderne til Boller, som den, der i Jnseratet berettes at være bleven foranstaltet under Hans Majestæt Kongens Ophold sammesteds sidste Efteraar, aldeles ikke har fundet Sted; saavel Sammenkaldelsen selv, som det ved samme Leilighed efter Foregivende fremsatte Spørgsmaal og det derpaa meddeelte Svar er intet Mere og intet Mindre, end reen Opdigtelse. Og endeligen er det saa langtfra, at Fæsterne paa Boller Gods ikke skulde ønske at blive hoverifrie, at de meget mere med glad Forventning vilde see den Dag, da deres høitagtede Hosbonde maatte see sig istand til, ogsaa at deelagtiggjøre dem i samme Gode, som er blevet Bønderne ved andre under Grevskabet henhørende Hovedgaarde tildeel. De finde at skylde sig selv og deres egen Ære, ikke at lade uimodsagt en saadan, nu vidt i Landet omspredt, i sig selv aldeles uhjemlet Beretning, der vidner om fuldkommen Mangel paa Kiendskab til de Forhold, om hvilke der handles, og hvorved de ikke have kunnet undgaae at føle sig smerteligt berørte, da de i samme, om de end bedømme den allermildest, ikke kunne andet, end see en inddirecte Dadel over sig offentligen udtalt, som vare de fremfor andre deres Jevnlige i den Grad sløve, uoplyste og forblindede, at de ikke skulde formaae at indsee, hvad der dog ligger dem ganske klart for Øie, at, om Naturalhoveriet afløstes, hvorved nu kun altfor megen Tid og Kraft bortødsles, uden at komme enten Godseierne eller dem selv tilgode, da vilde derved være givet dem ihænde et vigtigt og virksomt Middel, det de vel skulde vide at bruge med Forstand, til at fremme deres Bedrift og hæve deres Velstand. Dette til Berigtigelse af hiin Jndsenders for al Sandhed blottede Beretninger angaaende den blandt Boller Godses Fæstebonder herskende Stemning med Hensyn paa Hoverifrihed og den derved muligen foranledigede Misledelse af Publicums Dom.