Norske Intelligenssedler, 1783-06-18
Bekiendtgiørelser: Det har allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt under 4de de Naaned at rescribere mig saaledes: Vor synderlig Gunst tilforn, Som Du udi Skrivelse til Vores Danske Cancellie, som Os allerunderdanigst er bleven refereret, haver forestilt, at Almuen udi det Dig anbetroede Stift, haver med billig Føje beklaget sig, at de, helst naar de ligge i Skyds paa de almindelige store Konge-Veye, maae ofte bie heele Dagen efter de Reisende paa Giestgiver-Stederne, førend de kommer, og endda gaae tilbage igien, for at befordre dem neste Dag, uden at faae nogen Erstatning for, at de have ventet forgieves, hvilket er en betydelig Sinkelse for Almuen i deres andre Land-Forretninger, som derover ofte maae forsømmes; Saa give Vi Dig hermed tilkjende, at Vi, efter Dit derhos gjorte Forslag allernaadigst ville have fastsat og anordnet følgende Poster som en Regel for det Dig allernaadigst anbetroede Aggershuus Stift. Jngen Careth til 4re Personer skal befordres med ringere end 4re eller 6 Heste efter Førets Beskaffenhed, og maae endda, naar kun 4re bruges, ingen Koffert som er stor, og vægtig, være bundet bag paa Vognen. En Careth paa 2 Personer derimod, og hvori ey sidder fleere, skal befordres paa alle Tiider med 3 Heste, spendte ved Siden af hinanden, men ere der fleere Personer i den paa et Forsæde eller en stor Koffert haves paa Vognen, skal der altid tages 4re Heste; Og skal ingen Almues-Mand, som er tilsagt i Leie-Skyds, være forbundet at bie lengere paa de Reisende end 3 Timer efter den Tiid, han ved Forbudet er bestilt til, men derefter kan han reise tilbage igien til sit Hiem, som om han ikke havde været tilsagt, da og Giestgiveren ikke maae befordre den Reisende, førend han har betalt den forhen bestilte, men ubrugte Skyds efter Taxten, som kommer den der havde ventet til beste. 2.) En Chaise eller der i Riget almindelig kaldet Halv-Vogn, skal naar deri kun er en Person, skiønt han har en liden Koffert, eller Vadsæk med, befordres med 2 Heste; men ere der 2 eller fleere i den, skal der bruges 3 Heste, hvilket ligeledes bør gielde for alle andre Slags Vogne med 4re Hjul under. 3.) For en Kariol skal aldrig paastaaes meere end een Hest, men derimod maae aldrig sidde meere end en Person i den, som har en Koffert bag paa imellem Hiulene. Er Kariolen til 2 Personer som sidde i den, maae slet intet videre Læs være paa den, men samme skal aparte befordres; For den Hest som saaledes gaaer i Bommen, betales herefter som hidtil sædvanligt været haver, 4 sk. over den almindelige Taxt per Miil, men bruger nogen 2 Heste for en Kariol, betales allerne lige meget for dem begge efter Taxten. 4.) Da adskillige Reisende skal ankomme til Skifte-Stædet uden at medbringe enten Sadel eller Kjerre, som de Skydsende desaarsage maae anskaffe, saa skal derfor per Miil betales 1 s. til Erstatning. 5.) Misbruger nogen Kjørende eller Ridende Hestene, saaat de kunde staae Fare for at crepere, bør Giestgiveren paa det Skifte hvor de i saadan Stand ere ankomne, ikke befordre den Reisende videre, førend han har stillet Caution for Skaden, saafremt han er en ubekjendt Person, og skal han da strax anmelde saadant for Fogden, saavelsom om nogen Overlast skulle skee den Skydsende. 6.) Derimod skal en Karl paa Hestens Eieres Vegne altid være tilstæde ved Skiftet og følge med den Reisende; men, naar fleere Heste bruges, og denne ej forlanger det, behøves ikke fleere Skyds-Karle at medfølge end de som nødvendig behøves til at bringe Hestene tilbage. Forlader Skyds-Karlen imod den Reisendes Villie ham underveis, som ofte skal gaae i Svang, mister han Betalingen for Skydsen, som vel ved Giestgiveren af den Reisende modtages, men derimod henfalder til Fattig-Cassen, da Karlen skal indestaae hans Huusbonde for den derved lidte Skade. Hvad Du i Henseende til Frieskydsen haver foreslaaet, da skal samme naar den ved Forbud, som i saa Fald altid skal medbringe Passet, er tilsagt, aldrig vente paa nogen, Vinter eller Sommer, høyere end 5 Timer, med mindre Føret maatte være ufremkommeligt, da Giestgiveren som paaskiønner det, maae opholde den nogen Tiid lengere. Kommer da den Reisende derefter, skal han strax ved Giestgiveren med Leie-Skyds for den sædvanlige Betaling blive befordret, dog, om uomgiængeligt Forfald har forvoldet Opholdet, forhielper Amtmanden ham paa sin Begiering til de udlagte Penge igien, ved at lade en af de Bønder, som staae for Frieskydsen, forrette en Leie-Skyds, da Betalingen ved Giestgiveren tilstilles Amtet, som igien tilveiebringer Erstatningen; Men alle Durch Marscher, Regiments og andre Transporter skal herfra være undtagen, paa hvilken den Skydsende skal vente en Jevndøgn, hvorefter de tilsagde Heste maae vende tilbage og afskrives som for en gjort Reise, og andre tilsiges igien, hvorimod Passerne paa vedkommende Stæder skal saa tidlig forud forlanges at de 24ve Timer forinden Afreisen kunde leveres Vedkommende, som skal tilsige Skydsningen. Hvilket herved til alles Efterretning bekiendtgiøres, ligesom samme end videre ved Placater paa alle Giestgiver-Stæder bliver tilkiendegivet alle Reysende til Efterlevelse. Christiania den 18 Junii 1783. Levetzau.