JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Hr. Kammerraad Drewsen holdt en skjøn Tale, der fornemmelig gik ud paa Forbedring i Skolelærernes Kaar, at vi med god Villie burde yde de Bidrag, vi til dem vare pligtige, da vi maatte betænke, hvor vigtigt et Kald det var for os, da det dog er Skolelæreren, der skal nedlægge den første Sæd til Menneskets Fremtids Lykke og Oplysning, Dernæst holdt Skolelærer Rasmus Sørensen adskillige Taler, der gik ud paa Forbedring i Bondestandens Kaar og Stilling. Hr. Capitain Jespersens Tale var og sand Nationalitet og Fædrelandskjærlighed. Huusmand Peter Hansen fra Lundbye holdt en liden Tale om hans Jnteresse for Bondestanden og opmuntrede den til at holde fast ved sine Rettigheder. Hr. Skolelærer Gjerup skildrede i et smukt Foredrag Bøndernes Tilstand før Stavnbaandets Løsning, og bad dem at kaste et Blik tilbage paa hine Tider for at sammenligne disse med Nutiden, og da see, til hvilket Standpunkt den danske Bondestand har hævet sig, ikke alene i Velstand, men i Frihed og Selvstændighed, ved at see det Aag afkastet, som dengang saa haardt nedtrykte og kuede Bondestanden. Hr. Boghandler Bertelsen holdt en Tale om det danske Sprogs Opretholdelse i Slesvig og yttrede sit varme Ønske for Hævd over det danske Modersmaal. Ved Bordet udbragdes Skaaler for Tale- og Trykkefrihed med flere andre Skaaler. Festen endtes med Musik, Dands og mange andre Folkeforlystelser. – En lignende Fest paa samme Sted og Aarstid er berammet til næste Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Folkefesten paa Høiskamling vil iaar blive feiret der 18de Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Den 29de Juni var en Festdag for Ribe. J Domkirken, dette ærværdige Guds Huus og Minde og Ribes fordums Flor, som ved den dygtige Kunstner, Architect Nebelongs Ledelse nu er saavidt muligt ført tilbage til sin oprindelige ædle, ophøiede Form, - tog Gudstjenesten paa denne Dag atter sin Begyndelse. Om Morgenen heisedes Dannebroge fra Taarnet, medens fra samme en Coralmelodi udførtes af det borgerlige Musikcorps. Kl. 12 begyndte Gudstjenesten, som havde hidlokket en talrig Menneskemasse saavel fra Byens nærmeste Omegn som ogsaa langveis fra. Efterat en Choral var afsungen fra Orgelet af et stærkt besat Chor og med Accompagnement af blæsende Jnstrumenter, og Orgelets mægtige Toner, holdt Hr. Biskop Tage, Müller en herlig Jndledningstale, og Hr. Stiftsprovst Daugaard derefter sin Tiltrædelsesprædiken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
- De for Kirkens Chor bestemte Candelabere samt Alterklædet og Bispekaaben, som H. M. Dronningen har skjænket Kirken, ere vel endnu ikke komne; men disse Sager kunne snart ventes. Der er imidlertid en væsentlig Deel af Kirken, som støder Øiet, saasnart man træder ind, nemlig Chor Nischen, der af Mangel paa Pengemidler ikke er bleven decoreret, saaledes som Hr. Nebelong ønskede, men kun kalket. Den Farvepragt, der fra de couleurte Chorvinduer møder Øiet, staaer derved altfor isoleret, ligesom ogsaa det paa Alteret anbragte skjønne Kors næsten aldeles falder sammen med Baggrunden; men man har nu Haab om, at ogsaa denne Mangel vil blive afhjulpen. Hvorom Alting er, saa er Domkirken ved de foretagne Forandringer fremstaaet i en saa ædel og værdig Skikkelse, at Ripenserne ikke kunne Andet end glæde sig ved at have en saadan Bygning i deres By; thi Jngen, hvis Sjæl er modtagelig for det Ædle og Ophøiede, kan træde ind under dette Tempels herlige Hvælvinger, uden at føle sig mægtig greben og opløftet af den simple Storhed, som allevegne træder ham imøde. (Ribe Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Af Oehlenschläger er paa Universitetsboghandler A. F. Høst's Forlag udkommet et nyt Skuespil: "Gienfærdet paa Herlufsholm, bestaaende af fire Acter med et Forspil. Jdeen, der gaaer igjennem dette Stykke, er meget smuk og Oehlenschläger værdig. Det er det raa Adelsovermods Fordringer i Conflict med Bestræbelserne for Almeenoplysning og Videnskabelighed, saaledes som disse i det sextende og syttende Aarhundrede først understøttedes af enkelte hæderlige Undtagelser af Adelstanden selv. Denne Jdees Udvikling er her vel kun afhængig af Tilfældigheder, idet Handlingen især dreier sig om Tilstedeværelsen af HerluTrolles og Birgitte Giøes Testament, men Handlingens Personer ere dog næsten alle bestemt tegnede Repræsentanter for den Tids stridende Elementer, og det er derfor charakteristisk, at det netop er en Adelsmands Slegfredssøn, hvis dobbelte Natur, hvis adelige Slethed og borgerlige Svaghed, skaber Jntriguen, ved hvilken han selv gaaer til Grunde, medens den igjen løses paa en romantisk Maade, der vistnok helst burde været undgaaet, hvorved da ogsaa Stykkets paafaldende Titel kunde have været forandret. Jmidlertid er Charakteer tegningen som det Givne for Handlingen overalt tiltrækkende og bestemt. Birgitte Giøe er saaledes i Forspillet i faa Træk fremstillet i ædel Simpelhed, og Arild Hvidtfelt, maaskee lidt vel blød, Begge som den vaagnende Humanitets Repræsentanter, medens to andre Adelsmænd, Christopher Giøe og Jørgen Marsvin, fremtræde som den almindelige adelige Raaheds Prætendenter, hvem Forfatteren derhos skildrer med et Anstrøg af Humor, der her er lykkedes ham langt bedre end paa mange andre Steder i hans Værker. Endskiøndt dette Skuespil ikke tør vente at gjøre Lykke paa Theatret, hvortil Handlingens Udvikling heller ikke er dramatisk nok, saa fortjener det dog vistnok at henregnes til Oehlenschlägers interessantere Digtninger, der allerede give Nydelse nok ved Læsningen. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Det skjønne Gods Nolhaga, 4 Mile fra Gothenborg, med 2,600 Tdr. Land Skov og 1,400 Tdr. Land Agerjord, 2 Brændeviinsbrænderier, et Teglværk, en Saugmølle m. m., er af Hr. Landshøfding, Grev v. Levenhaupt solgt til dHrr. Propr. Hennings og Forstandidat Oswald fra Lolland for 88,000 Rd. svensk Bco. J Kjøbet medfølger hele Besætningen, alt Jnventarium og Sæden paa (Lollpost.) Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Nykjøbing, den 5te Junii. J denne Tid er der atter aabnet Leilighed for flere Fæstere til Selveiendom. Saaledes har Hr. Kammer. Jørgensen til Søllested gaard paa Lolland i dette Foraar tilbudt sine Bønder deres Gaarde til Arvefæste, og, som det synes, paa meget billige Vilkaar. Det kan antages, at Gaardene overlades dem for en Sum, der, efter Nutidens Priis, udgjør omtrent deres halve Værdi, den aarlige Afgift fraregnet, som er ansat til 3 1/2 Rbd. pr. Td. Hartkorn, under den betingelse, at de tage Bestemmelse inden 1ste August d. A. Da der Jntet fordres udbetalt af Kjøbesummen, og saaledes Kjøbet meget er lettet den Jkkeformuende, er det rimeligt, at de fleste af dette Godses Bønder ville afbenytte denne Leilighed til at sætte sig i fri og selvstændig besiddelse af deres Gaarde, som ligesaameget maa tjene til deres raskere og sikkrere Fremgang i Cultur, som det sandsynligen vil forøge deres Velstand. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Fredagen den 11te Juli, Formiddag Kl. 11, bliver Hr. Cand. theol. C. F. Møller, der er beskikket til personel Capellan for Sognepræsten for Dannemarre og Tillitze Menigheder paa Lolland, ordineret i Mariebo Domkirke af Hs. H. Hr. Biskop, Dr. Brammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 4de Juli, Jagten Mercurius, Skpr. C. F. Clausen, af og fra Rudkjøbing med saltet Sild; Jagtbaaden den nye Prøve, Chr. Larson, af Leerhavn, fra Halmstad med Trælast. Udklarerede: Den 4de Juli, Baaden den nye Prøve, Skpr. C. Larson, af Leerhavn, til Halmstad, ballastet; Skonnerten Olavia, H. Jensen, af Stubbekjøbing, til Holland med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Udenlandske Efterretninger. Rusland. Keiserindens Sundhedstilstand skal være meget betænkelig. Flere af det preussiske Kongehuus's Medlemmer vilde vist snart besøge Keiserinden i Petersborg. Keiseren skal ogsaa igjen lide af en haardnakket Leversyge, der, som alle Underlivssygdomme, meget forstemmer Sindet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Fra den russiske Grændse skrives under 13. Juni i "D. Allg. Zeit." Den Maade, hvorpaa de polske Provindser blottes for russiske Stridskræfter, og den værgeløse Tilstand, hvori Ruslands vestlige Grændse befinder sig ligeoverfor Tydsklands veludrustede Øst-Grændse; de stærke Rekruteringer, der i Løbet af dette Aar ere blevne foretagne i det russiske Riges Jndre, og Concentrationen af Armeer, der tælle Hundredetusinder, i den sydlige Deel i Nærheden af det sorte Hav, endelig den Reise, som en russisk Storfyrste foretager langs med Bosphorus og Archipelagus. - alt dette tyder vel noksom hen paa den Retning, som den russiske Politik staaer i Begreb med at tage. Orienten er dens Maal, Bemægtigelsen af den tyrkiske Arvedeel dens Object.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Krigen med de tscherkessiske Skarer i de ufremkommelige Bjergkløfter omkring Kaukasus spaae intet gunstigt Resultat. Men ligesom de romerske Legioner forinden Karthagos Ødelæggelse opplantede deres Ørne i Sicilien, ikke for at beskjerme denne Øe, men for at angribe det paa den anden Side liggende Karthage, saaledes udfolder for Øieblikket den russiske Dobbeltørn sine talrige Faner langs med det sorte Havs nordlige og østlige Kyster, og holder sig hvert Øieblik færdig til hurtig og uimodstaaelig at falde over sit Bytte. Som Exposition til dette Drama viser der sig en Constantin for det tyrkiske Riges Befolkning i Europa Ansigt til Ansigt, til ligesaamegen Skræk for den moslemitiske Deel som til Trøst for den christelige. Allerede den store Catharina havde noget Lignende for Øie. Da hun holdt en af sine Børnebørn over Daaben kaldte hun ham emphatisk Constantin; men Frugten var endnu ikke moden og denne Constantin skulde det stolte Stambul endnu ikke skue. Nu er Frugten næsten modnet, og en anden Constantin, Catharinas Barnebarns Barn, viser sig for den blegnende Halvmaane. Hvor indseer ikke, at Rusland har truffet de klogeste Forholdsregler, for at kunde drage den størst mulige Nytte af enhver Cathastroppe, som hvert Øieblik kan ramme den faldefærdige tyrkiske Statsbygning."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Grev Aprarin, en russisk Adelsmand, berygtet for den altfor haarde Behandling af sine Undersaatter, er med Gemalinde og Familie bleven et Offer for disses Hævn. Det Slot, hvorpaa han fortiden opholdt sig i det sydlige Rusland, blev nemlig ved Nattetider omringet og antændt paa alle Kanter, saa at ikke en levende Siæl slap derfra. Da Slotsherren selv vilde prøve paa at redde sig ved Flugten, ihielsloge Bønderne ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Preussen. Kongen har paa Tilbagereisen, fra Kjøbenhavn efter Jndbydelse bivaanet den aarlige Fest i de stettiner unge Handlendes Skydeselskab, og skal her have glædet Deeltagerne med den Yttring, at Reisen til Kjøbenhavn ikke har været uden Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Ministeren for det Jndre, Grev v. Armin, hvem, som bekjendt, Skylden blev tillagt for de badenske Deputeredes Bortviisning fra Berlin, har nu søgt og erholdt sin Afsked, efterat han i tre Aar havde beklædt sin Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
England. Det var i Aaret 1795 at den store Minister Pitt grundlagde et catholsk Præsteseminar i den irske By Mainooth, efter hvilken dette Collegium erholdt Navnet "Maynooth-College Tidligere studerede de unge Jrlændere, der vilde hellige sig den catholske Præstestand, i Frankrig og Jtalien. Pitts Hensigt med Maynooth-Collegiets Oprettelse var den: mere at nationalisere den irske Geistlighed, ved at lade den modtage sin Dannelse hjemme. Om dette er lykkedes ham, er imidlertid tvivlsomt, maaskee maa Grunden dertil søges i Maynooth-Collegiets indskrænkede Midler. Den engelske Regjering har derfor i nærværende Parlaments Saison andraget paa at bevilge Maynooth-Collegiet en langt betydeligere aarlig Sum, end hidtil, for at sætte det istand til at udvide sig og paa en meere omfattende Maade sørge for sine Elevers Uddannelse. For mange stiveprotestantiske Englændere har en saadan Anmodning naturligviis været en Rædsel, og over hele Storbrittanien har det vakt almindelig Sensation, at Regjeringen vil anvende Statens Midler til catholske Geistliges Dannelse. Alligevel er Forslaget, som bekjendt, nu gaaet igjennem i Parlamentet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Hr. Somes, Parlamentsmedlem for Dartmouth og Londonsbetydeligste Skibsrheder, er den 24de Juni pludselig afgaaet ved Døden. Han efterlader en stor Formue, som han udelukkende har erhvervet sig ved egen Flid og Vindskibelighed. Hans Fader var Baadfører paa Themsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Fra Canada er indløben den sørgelige Efterretning, at Staden Quebec den 28de Mai er bleven hjemsøgt af en betydelig Jldsvaade, hvorved 1500 til 2000 Huse, 4 Kirker og 18 Skibe bleve ødelagte 20,000 Mennesker bleve huusvilde og 100 Mennesker omkom, hvoriblandt alle Patienterne i et Hospital, Brandskaden anslaaes til 1 a 1 1/2 Mill. Pd. St. J en stor Forsamling i London blev strax ved Efterretningens Modtagelse sammenskudt 4000 Pd. til de Brandlidte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Blandinger. Directeuren for Observatoriet i Neapel Hr. Capocci, har aflagt Beretning om følgende Himmelsyn, som han har iagttaget i Anledning af sine Observationer af Solpletterne, og første Gang er bleven vaer den 11te Mai d. A. Om Morgenen, Kl. 8 1/2 saae han ved Hjælp af en stor Refractor af Couchoi først et rundt Legeme, halvt saa stort som Planeten Merkur, og strax derefter et mindre, af 3 4 Gjennemsnit drage forbi Solens Skive med en vis Grad af Hurtighed. Men ikke ret længe derefter viste sig efterhaanden en Mængde smaa runde Legemer af forskjellig Størrelse, hvilke gik frem med ulige Hurtighed. De bevægede sig vel i en lige Linie, men ikke saaledes som Skyerne, idet adskillige af dem gik imod Vinden, og endeel i en skraae Retning og forskjellige Vinkler. Endskjøndt der ikke viste sig nogensinde meere end fem eller sex af disse Legemer paa eengang foran Solens Skive, kunde man dog i Løbet af en Time tælle 102 af dem. Efterat Observator havde valgt et stærkere Glas til sit Jnstrument opdagede han, at de forbi dragende sphæriske Legemer befandt sig i en meget mindre Afstand fra Jorden, end han først troede; thi man kunde tydeligen bemærke Ujevnhederne i deres Peripheri. Ofte syntes det, imedens flere af disse Legemer trak frem i lige Linie ved Siden af hinanden, som om de mindre bleve tiltrukne af de større; thi det var ganske tydeligt, at de førstnævntes oprindeligviis lige Retning forandredes til en Buelinie. Den 11te Mai om Eftermiddagen var Mængden af disse Legemer allerede aftagen. Den 12te Mai var Himmelen fuld af Drivskyer, men desuagtet lagttoges dog 29 deslige Legemer. Den 13de Mai trak i en Tid af fem Muutter 55 saadanne Kugler forbi Solen. Den 14de Mai opklaredes den skyfulde Himmel en Time for Solens Nedgang, men desuagtet observeredes aldeles ingen slige Legemer. Det samme var Tilfældet den 15de Mai uagtet det hele Dagen var klar Himmel. Hr. Capocci uddrager af disse Jagttagelser en Bekræftelse paa den Mening, som den berømte Arago har yttret for ti Aar siden, og antager, at Tilværelsen, af et af Millioner smaa Legemer sammensat Himmelbelte nu er sat udenfor al Tvivl, at disse Legemers Bevægelsesbane berører Ekliptikens Plan i den Egn, hvor Jordkloden befinder sig fra 11te 13de Novbr. Det er en ny Planetverden som gaaer op for vore Øine." Fra disse Legemer udlede Arrago og Capocci nu ogsaa Aerolitherne og Stjerneskuddene. - Erman har af denne, saaledes for første Gang obseverede, Krands af Astorider, som to Gange om Aaret antages at skære Jordbanen, udledet Grunden til den imod Midten af Mai og i Februar regelmæssig tiltagende Kulde. Formodentlig ville Tyrefægtningerne, som Spaniolerne saa længe have havt for sig selv, nu snart komme i Mode ogsaa hos andre Nationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Den 10de Juni blev der nemlig i Madrid holdt en saadan Forlystelse, hvorved Kæmperne (saavel Picadores, Banderilleros og Capeadores som Matadores) vare unge Mænd af de første Stænder, deels Spanioler, deels ogsaa Franskmænd, Englændere og Americanere, meest af Corps diplomatique, og deriblandt selv Hertugen af Glücksbjerg. Et Par af de unge Herrer gjorde ved denne Leilighed et temmelig ubehageligt Bekjendtskab med de spanske Tyrehorn; men slap dog i det Hele taget ret godt derfra. Den sjette og meest vilde af de hidsede Tyre nedlagdes ved en Matador af Profession.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Amsterdam har kun yderst slet Drikkevand. Staden har derfor besluttet at anvende 300 Mill. holl. Gylden paa en Vandledning, der skal hidføre Vandet fra Ardennerne. Tillige er det projecteret, at denne Aquaduct ogsaa skal være en Vinduct og bære den Jernbane, som skal forbinde Stæderne Luxemburg, Lüttich, Mastricht, Brüssel, Antwerpen, Rotterdam, Utrecht og Amsterdam med hinanden. Det kan man kalde et sandt Romerværk Resultatet af Folketællingen den 1ste Februar 1845 i Falsters Provsties Landsbysogne og Kjøbstædsdistricter. Folkem. Folkem. Sogne i Falsters Provsti. 1ste Febr. 1ste Febr. A. Større Herred, Nørre Vedbye . . . . . . . Nørre Alsløv . . . . . . . Gunsløv . . . . . . . .ar Torkildstrup. . . . . . . . . Lillebrænde. . . . . . . . . Maglebrænde. . . . . . . . Tingsted . . . . . . . . . . Ønsløv . . . . . . . . . . . Eskildstrup. . . . . . . . . Stadager . . . . . . . . . . Nørre Kirkebye . . . . . . . Kippinge . . . . . . . . . . Brarup. . . . . . . . . . . Vaalse. . . . . . . . . . . 15. Bogøe. Summa i Nørre Herre. B. Sønder Herred, Aastrup. . . . . . . . . . . Horbeløv . . . . . . . . . . 3. Falkersløv . . . . . . . . . Karlebye . . . . . . . . . . Horrebye. . . . . . . . . . Nørre Ørsløv Sønder Kirkebye . . . . . . Sønder Alsløv . . . . . . . Jdestrup. . . . . . . . . . Veggerløse. 11. Skjelbye. . . . . . . . . 2. Gjedesbye . . . . . . . . . 13. Systofte . . . . . . . . . . 14. Nykjøbings Landdistriet . . . Summa i Sønder Herred, 9,387 Altsaa var Folkemængden i hele Falsters Provsties Landsogne og Kjøbstædsdistricter. 19,205 20,02 Deraf i 1845. Mandfolk 10,055, af hvilke 3,704 gifte, 6,001 ugifte, 350 Enkemænd, Fruentimmer 9,968, af hvilke 3,699 gifte, 5,540 ugifte, 729 Enker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Folkemængden er saaledes i de forløbne 5 Aar fra 1ste Februar 1840 til 1ste Febr. 1845 steget med 818 Personer. Riserup, den 25de Juni 1845. Heiberg Jürgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Pastor Hansen i Ønsløv prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
AVERTISSEMENTS. Foranlediget ved det kongelige Landhuusholdnings selskabs Annonce i denne Tidendes Nr. 75, finder jeg mig opfordret til at bekjendtgjøre: Da jeg af det kongelige Rentekammer er overdraget Ledningen af Engvandingsanlæg paa Borremose under Westensborg Forstdistrict, seer jeg mig paa Grund deraf, istand til at kunne tilbyde min Veiledning til løs Dhrr. Godsbesiddere og Landmænd, der maatte interessere sig for denne saa vigtige Green af Landbosaget. Hanenau pr. Nykjøbing, den 1ste Juli 1845. Prosch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
At Nykjøbings Borgerskoles Regnskab for 1841. med Bilage, fra den 5te Juli 1845 er henlagt i 3 Uger hos Borgerrepræsentanternes Formand, Hr. Bagermester Kryger, til Eftersyn af Yderne, bekjendtgjøres herved af Commissionen for Borgerskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Udkommen er: Den practiske Huusven, indeholdende Forskrifter til Brug for Huusfædre og Huusmødre, Landoeconomer og Kjøbstædbeboere, samlet og udgivet af C. Matzen. Priis 1 Rbd., faaes i alle Landets Boglader samt hos Forlæggeren. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Et Værelse til Gaden, samt et Kammer til Gaarden er til førstkommende Flyttedag at erholde tilleie hos J. Bentzen, Kleinsmedmester. Nykjøbing den 4de Juli 1845. En duelig ugift Huggemand kan faae Tjeneste paa Berritsgaard til 1ste November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Skipper N. C. Stylsvig agter at afseile til Kjøbenhavn først i næste Uge og Smedtager Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Faxo Steenkalk kan faaes Mandagen den 7de ds. fra vort Brænderi. Nykjøbing den 5te Juli 1845. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Auctioner. Tirsdagen den 15de Juli d. A. om Formiddagen Kl. 11 afholdes offentlig Auction: i Dustrup Skov over et betydeligt Parti afbarket Ege=Udhug, og i Hanenau Skov over circa 130 Favne godt kløvet Bøgebrænde og et Parti saugskaarne Lægter m.v., samt i Borremosen over Græs til Høeslet. Mødet er hos Skovfoged Christensen i Dustrup Skov. Auctionen over Favnebrændet begynder Kl. 1 ved Taaderup Led. Nykjøbing den 24de Juni 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Fredagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Dronningehaugen og Lindstaal ved Vennerslund ved offentlig Auction bortsolgt noget afbarket Ege=Udhugst og Egetop, samt en Deel Egetræer paa Roden. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i Dronningehaugen. Nykjøbing den 2den Juli 1845. Pontoppidan Torsdagen den 10de Juli bliver i Bandholm ved Auction bortsolgt circa 150 Tylter 6 Alens Fyrre- og Granbrædder, forskjelligt Fyrretømmer, 30 Tdr. Tiere, 10 Tdr. Sild, 10 Skpd. Stangjern, 50 Tdr. Afharpningsbyg, 100 Tdr. Rug, og 100 Tdr. Byg med videre. Auctionen begynder Kl. 10 og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Knuthenborg den 5te Juli 1845. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Ved en Skiftesamling i Kjøbmand L. Wilckens Fallitbo her i Byen, som afholdes paa Maribo Raadstue, Mandagen den 28de Juli d. A., om Eftermiddagen Kl. 4, vil af Skifteretten vorde bragt i Forslag at bortsælge Boets endnu udestaaende Fordringer ved offentlig Auction. Boets Creditorer indkaldes derfor herved til Møde ved den ommeldte Samling, for at meddele Erklæring over Forslaget. – Saafremt ingen Jndsigelser fremkomme, vil Fordringernes Salg vorde besluttet af Skifteretten, og iøvrigt ansees de Udeblivende at samtykke i, hvad der vedtages af de Tilstedeværende. Maribo Skifteret, den 3die Juli 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-05
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Lollands Falsters Va Tidende. De Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. No 81. Mandagen den 7. Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Jndenlandske Efterretninger. Sidste Fredagsnumer af Fædrelandet er lagt under Beslag. Vore Læsere ville, siger "Fædrel.", inden vi sige dem det, allerede af sig selv vide, at det er de nye Actioner, der have foranlediget Beslaget; men vi haabe ogsaa, at de ville erindre sig, at der, som Prof. Heiberg etsteds siger, er stor Forskiel paa en Anledning og en Grund.