Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Tanker og Cometen. Jeg har merket, at dette Syn er forskrekkeligt for nogle Mennesker. En gammel Tradition vil gjøre det til et Forbud for en stor Ulykke. Det gamle Riim, Commeter ere onde Propheter; har endnu ikke kundet blive fuldkommen forviist fra Sandhedens Gebeet. Og maaskee mange antage denne Sætning for sand, fordi den rimer sig. Men, der kommer endnu andre Omstændigheder dertil, som skal giøre disse Tanker rimelige. Ha lens riisagtige Skikkelse kan for en levende Indbildnings Kraft. lettelig forestille et virkeligt Malerie af det guddommelige Vredes Riis. Erindringen om den Commet, som loed sig see over Jerusalem, for denne Stads Forstyrring (omendskiønt samme var af gandske anden Art, og, ligesom de Vises Stierne lod sig see i den nedre Luft, give deres Befrygtelse en nye Grund til at formode de jammerligste Tider. Og denne Formodning bliver understøttet derved, at efter den Commet, som loed sig see i Aaret. 1744, kom Qvæg=Sygen strax efter ; dog ikkun henseende til dette Land, thi i Holland, hvor man den gang og saae Commetenhavde Qvæg=Sygen allerede været i 14 Aar forhen. Jeg vil ikke fritage Cometerne fra al Virkning paa vor JordKugle. Paastaaer man dog med stor Rimelighed, at Maanen, som som dog alligevel ikke umiddelbar berører vor Dunst=Kreds, kan ved sin Trykning foraarsage Ebbe og Flod i Havet. Hvorfor skulde da ogsaa en Commet, som streifer igiennem vor Plante Hvirvel, og kommer mangen en Plante temmelig nær, ikke og ligeledes i samme kunde frembringe Forandringer, og følgelig ogsaa virke paa vor Jord, naar den eller dens Dunstfulde Hale kommer samme for nærk Men alligevel kan jeg ikke indsee hvorledes deraf kunde foraarsages Krig og andre Ting i Verden. Dog den almindelige Meening vil just ikke gjøre Commeterne til en Aarsag; men rettere til et forbetydende Tegn til en stor Ud lykke. Skal de nu være vilkorlige Tegn, saa maae man bevise, at Gud har erklæret dem for Ulykkens Forbudde. Men han har meget mere sagt: J skal ikke frygte eder for Himmelens Tegn, som Hedningene frygte sig, Jer. 10, 2. Skal de være naturlige Tegn, saa maae de have den Egenskab, at de strax kan føre os den betegnede Sag til Gemyt, eller det, som skal møde os. Men et Riis, Er det ikke Ulykkes=Tegn nok Men hvad om min Indbildnings Kraft ligesaavel gjorde en Vifte, en Hovedprydelse af det Slags, som man kalder Sultaner, eller slige smukke Ting deraf. Dernæst bliver det jo endda immer tvivlagtigt, hvem det skulde gielde. Skal maaskee det Land blive ulykkeligt, hvor Cometen er at seel Saa truer den gandske vist vor hele Jordklode, ja det hele Plante=Systeme med alt Ont, efterdi den kan sees overalt. Sandt er det, at nogle Aar efter den merkværdige Comet, som lod sig see 1680, paafulgte Tyrke=Krigen. Tyrkerne. trængte ind i Østerrige, og beleirede Wien. Nu har vi atter en Commet og Tyrke=Krig, og hvor tilbøyelig er man at sammenligne den gamle Historie med den nyere? Men hvilke fæle Slutninger kommer ikke af saadan Sammenligning, Dog frit Mod i Hisset blev Wien i rette Tid undsat, og der blev anrettet et stort Nederlag iblant Tyrkerne. Jkke at melde om, at paa andre Steder i Verden hvor man dog og saae denne Commet, har tildraget sig mangen lykkelig Begivenhed, og mangt et Folk paa Jordkloden er vederfaret Glæde, om endskiønt Wien blev beængstet. Altsaa kan der ganske vist og uden Cometer hist og her være Elendighed nok i Verden. Vil man troe Himmelens Maale Kunstnere og man troer jodog enhver i sit Haandværk saa ere nogle Comtters Løbeha- og ne allerede udregnet og Tiden naar de skal komme igien bestemt. af store Mathematikere. Den ovenmeldte Commet, som lod sig see 1680, skal komme igien efter 575 Aar. Den fra 1682 lod sig allerede see 1758, og altsaa efter 75 Aar. Vi har i Aaret 1789 den samme Commet at vente igien, som saaes sidst 1661. til Af alt dette lader sig giøre den Slutning, at Commeter ere mørke Verdens Korporer, som Gud i Begyndelsen har skabt tillige med alle andre og saaledes anordnet deres Løbebane, at de igiennemvandrer adskillige Plante=Systemmer, kommer snart en Soel meget nær, snart igien forskrækkeligt langt bort fra al Soel=Lys, og følgelig maae befinde sig i det største Mørke. En Helvedes Qvale for deres Beboere!) Naar Commeten nu befinder sig ud af Sphæra Fixarum, ud af det umaalelige Mørkheds Dyb, som befindes imellem Plante=Systemmerne og Soelhvirvlerne skynder sig til os og ere komne til OrbitamSaturni, Jovis &c. saa maae de blive synlige for os; men naar de vende sig tilbage, efterat de har besøgt vor Soel maaskee for at hente Jld eller for at bringe Jld) saa blive de usynlige for os. Vi kan derfor ansee disse Vidnesbyrd paa den guddommelige Almagt og Viisdom, i den selvsamme rolige Gemyts Forfatning, med hvilken vi betragte den øvrige stiernefulde Himmel.