JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Samme Dag ankom den franske Gesandt ved det herværende Hof, General Grev Sebastiani, fra Paris hertil, og havde Dagen efter en lang Conferentse med Lord Palmerston.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Storfyrst Michael af Rusland ventes hertil fra Amsterdam, hvor han har opholdt sig nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
En af hans Adjutanter indtraf allerede den 5te her, for at bestille Qvarteer.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Fra Lissabon ere ingen nyere Efterretninger indløbne.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Paris, den 5te Octbr. – Regjeringsbladenes Dom over det svejziske Stridsspørgsmaal bestaaer naturligviis i en fuldkommen billigelse af de Franskes Fremgangsmaade og er egentlig en Omskrivning af Hr. Montebellos Note. "Journal des Debats yttrer saaledes, at Svejz har lønnet Frankerig med Utaknemlighed; Svejz staaer under et vildt Demagoges fremherskende Jndflydelse, der kun har brugt den Conseilske Sag til et Paaskud, for at besmykke sin tidligere Uret, og for at give sine endnu vedvarende Bestræbelser efter at undvige de Fordringer. der i Europas og især i Frankerigs Roligheds Navn ere gjorte til Svejz, et Anstrøg af Rettighed. Journalen erklærer dernæst alle de Beskyldninger for en Forbindelse, hvori det franske Politi og Herr Montebello saavelsom dennes Secretair skulde have staaet i med Conseil, for aldeles ugrundede. Ligesom la Pair, finder den hiin Note ganske passende i Form og Jndhold, navnlig forsaavidt den umiskjendeligt lader Svejz mærke, at Frankerig ingenlunde mener det saa slemt. "La Pair, griber denne Lejlighed til at anstille en Sammenligning mellem det nuværende Ministeriums værdige og forsonlige Sprog og de ubetænksomme Yttringer, ved hvilke Herr Thiers under sin Embedsførelse forviklede Sagen (som bekjendt var der dengang Tale om en hermetisk Spærring af Svejzer-Grændsen. J Land dagens Jndkaldelse ved Forstedet see begge Journalerne endelig et Forbud paa den forestaaende Eftergivenhed fra Sveis Side, og paa, at en passende Opreisning vil vorde den franske Regjerintil Deel.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Oppositionen taler i en anden Tone, saaledes yttrer National", at Regjeringen, der i det Væsentlige siden 1831 bestandig har havt det samme Maal. for Øje, tidsnok har begyndt at angre at Juli-Revolutionen har givet Svejz Jmpulsen til at antage liberalere Former, hvilket naturligviis maatte lede til at gjøre Svejz til et Tilflugtsted for alle de Fremmede, hvis Bestræbelser efter at iværksætte lignende Omkalfatringer i deres Fædreland vare strandede. Uden at tænke paa det umaadelige Værd vedbliver Journalen - som Svejz's Venskab har for Frankerig, hvis Grændser dækkes af samme paa en Strækning af over 60 Lieues, uden at tænke paa de bittre Erfaringer, Frankerig i saa Henseende gjorde i Aaret 1814, da Svejz, lunken i sin Hengivenhed for Frankerig, var en fremtykket Stilling i vore Fjenders Hænder, istedetfor at tjene os til Bolværk, var Regjeringen i sine Forhold til Svejz kun betænkt paa at fremme den dynastiske Jnteresse, uden at lægge videre Vægt paa Nationens Tarv. Hiin Jnteresse forlangte, at man ubetinget skulde slutte sig til de absolute Magter, hvorved disses Fiender ogsaa bleve Frankerigs. Herfra skriver sig den ivrige Deeltagelse ved alle i Sveis mod den liberale Sag opspundne Jntriger, herfra Forfølgelsen af de fremmede Flygtninge, hvem Svejz bevarede Gjæstfriheden.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
J en anden Artikkel undersøger „National de Følger, Bruddet mellem Frankerig og Svejz kunde have for begge Lande, og den mener, at de største Tab ville ramme Frankerig. Den aarlige Omsætning mellem begge Lande har i de sidste tretten Aar i Gjennemsnit udgjort omtrent 39 Millioner Frænker, af hvilke over 27 Millioner komme paa Jndførsel fra Frankerig til Svejz, og omtrent kun 11 Millioner paa Jndførsel i Frankerig. Desuden vil Svejz lettelig fra andre Sider kunne forskaffe sig de raae Materialer for sine Fabrikker, som det ellers for største Delen hentede fra Frankerig; og for dets Udførsel tilbyde sig ogsaa Udgange nok, især da man ikke kan antage, at Østerrig og de andre Magter, hvem det maa være magtpaaliggende at bringe Uenighed mellem Svejz og Frankerig, i en saadan Grad skulde miskjende deres egen Jnteresse, at de selv vilde skride til Fjendtligheder mod Svejz. Heller ikke ville de mange Svejzere, navnlig Gensere, der have anlagt, Penge i franske Establissementer og franske Effecter, nøle med at drage deres Capitaler tilbage, da allerede Standsningen af de Pensioner, som Frankerihar at betale til Svejzere, noksom godtgiør, at den franske Regjering agter at hævne Statens formeentlige Forseelse paa Jndividerne. Standsningen med Pensionernes Udbetaling, mener National at være skeet i det Øjemeed, at gjøre hine Pensionairer misfornøiede med den nuværende Svejzer-Regjering; men dette Øjemeed er allerede strandet paa den af Bern fattede Beslutning, midlertidigt at sørge forPensionernes Udbetaling, og hvis endelig de ministerielle Blade i Landdagens Jndkaldelse see Forbudet, paa en forestaaende Eftergivenhed, da ligger deri en begribelig Vildfarelse, da nemlig Jntet er naturligere, end at Forstedet, hvorledes end dets Anskuelse er af det Forhold, der bør lagttages, indkalder Landdagen, for ikke ene at bære Ansvaret i saa vigtige Anliggender.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Tydskland. J otte Dage, indtil den 5te d. M., have alle Vagtposter i Frankfurt været besatte af Borgermilitairet, da samtlige Linietropper vare udcommanderede til en stor Manøvre. J denne Tid skulle Mange have svævet i Angst for, at Borgermilitairet skulde lade de politiske Fanger undslippe fra Hoved- og Constabelvagten.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Der Exemit paastaaer, at Jesuiterne have tilbudt at erlægge 16 Millioner Gylden til Skatkamret for deres Ordens offentlige Gjenindførelse i Bajern, Hele Dagen den 2den d. M., October-Festens Hoveddag, havde man i München det sletteste Vejr. Jkkedestomindre havde en stor Masse Mennesker tilligemed Kongen og det hele Hof indfundet sig paa Theresia-Sletten. – Kongen af Bajern har benaadet den for Skattegraveri, det vil sige skammeligt Bedrageri, til trende Aars Fæstningsarbeide dømte Franciscaner Pater Ansel.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Norge. J Aaret 1834 blev en Commission nedsat i Christiania for at meddele Betænkning angaaende en polytechnisk Læreanstalts Oprettelse i Norge. Forsaavidt derefter er foreslaaet, at den norske Krigsskole skulde indlemmes under et ligeledes projecteret Realacademi, er atter en Commission, bestaaende af Generaladjutant Wetlesen, Professorerne Keyser og Holmboe, Chefen for Krigsskolen, Oberst Block, Artillerie-Capt. Foss og Advocat Stang, befalet at sammentræde for at tage hiint Forslag i Overveielse m.m.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 11te October. – J Søndags indsattes Hr. Fr. Foersom junior til Organist ved Frue Kirke af Pastor Steenbuch, som ved hjertelige Ord paa det kjærligste anbefalede ham til Menighedens Velvillie.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
En u-aarig Kobbersmedsvend herfra Staden, bekjendt som en duelig og ordentlig Arbeider, fandt i Fredags en pludselig Død, idet han, ved at arbeide paa Taget af Skjoldemose Mølle, blev ramt af en Vinge og kastet død til Jorden.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Fra Langeland er os meddeelt Beretning om en i Foraaret begaaet Udaad, som vi vilde betvivle og derfor ikke have optaget, naar den ikke var indsendt fra navngiven Mand, der har erklæret at ville indestaae for Sandheden deraf. En Bonde, der forto Aar siden var bleven Enkemand, havde en sexAars gammel Datter, som han var Stedfader til; han giftede sig med en Pige, der ej kunde lide Barnet, og gjorde det bange ved at indbilde det, at dets afdøde Forældre vare Gjengangere, hvorfor Barnet, ej turde gaae ud, naar det blev Aften. En naturlig Trang tilfredsstillede det da i Sengen og fik Hug derfor, hvilket forøgede Barnets Ængstelse. Tilsidste klædte Stedmoderen det nogent af, og fik Manden, til at pidske det flere Gange med Riis overalt paa det blotte Legeme, hvorpaa det kastedes i et Kar Vand eller Dam, endog med Jis paa. Siden iførtes det smudsigt Linned og lagdes i Sengen. Derhos sultedes Barnet, og dette gjentoges saalænge, indtil Familien fik det at vide, som da tog Barnet til sig; men det døde faa Dage efter af den lidte Behandling. Meddeleren tilføjer, at Manden nu sidder arresteret i Rudkjøbing, at Konen ligger i Barselseng, og at han ved Underretten er idømt tre Aars, og Konen fire Aars Tugthuusstraf.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Natten imellem den 28de og 29de September skete det uhyre djævelske Myrderi og Røver, i Bjerre under Grevskabet Holsteinborg, at om Morgenen fandtes Huusmand Jens Klokker og hans Kone, begge myrdede i deres eget Huus, og endeel af deres Gods røvet. Manden laa død paa Gulvet og var saaret i Hovedet og Ansigtet med Hug og Stik over ti Steder, men laae iklædt som han var forrige Dag, og Konen laa død i Sengen med heelt indslagen Pande og Hovedskal, saa Blod og Hjerne var fløyen til alle Sider, tillige var hendes Brystbeen knust; derhos fandtes deres Kister oplukte og alt deres Tøi omkastet og endeel Linned og Klæde varer samt alle Pengene borte; thi disse Folk vare bekjendte i Byen og af endeel Kludekræmmere og andre, som stundom logerede der, for at have lidt Penge i deres Gjemme. Endnu er det ikke lykkedes at komme paa synderlig oplysende Spor efter den eller de uhyre Forbrydere, som have over dette Myrderi. Uykjøbing, d. 3de Octbr. - Vort Efteraarsmarked, begunstigedes af det skjønneste Vejr, der ogsaa havde lokket en usædvanlig Mængde Mennesker til Byen, baade i Fredags og i Gaar. De Handlendes Antal, var heller ikke ubetydeligt, men desuagtet maa dette Marked nok henregnes til de middelmaadige. Den sildige, flere Steder endnu ikke tilendebragte Høst, havde naturligviis sin Deel heri. Paa mange Steder ligger Kornet endnu paa Marken, og meget er maadeligen høstet, fornemmeligen af Byg og Erter, Helsingøer, den 10de October. – Et Skrivt har i denne Tid forladt Pressen, som er af særlig Jnteresse for Helsingøers Jndvaanere. – Capitain af Kronens Regiment, M. C. v. Arnholtz, har benyttet, sit mangeaarige herværende Ophold til, iblandt andet, at samle Materialier vedkommende Cronborg Slots og Fæstnings Historie, hvilke han nu ordnede har forelagt Publicum under denne Titel og tillige lesaget samme med en Beskrivelse af Slottet samt nogle lithographerede Aftegninger. Hvad Værd dette Skrivt har som Bidrag til Danmarks Krigshistorie, maa Fagskyndige bedømme. Saameget er vist, at Bogen ogsaa udenfor det videnskabelige Hensyn vil interessere ved Gjenstanden, den behandler; thi en Sandhed er det jo, at man kjender mindste til det, som er en nærmest. Vi tør derfor antage, at Helsingoranerne have Aarsag til at paaskjønne Forfs Arbeide. Den 7de have 52, den 8de 70 og den 9de 78.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Skibe clareret Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Kjøbenhavn, den 13de October. Jgaar fejrede en af vore ældre, højt agtede og fortjente Embedsmænd, Herr Conferentsraad D. Monrad, Generalpost-Directeur, Ridder af Danebroge og Dame., sit halvhundredaarige Embeds-Jubilæum. Jkke alene alle herværende, men ogsaa flere udenbyes Embedsmænd af Postvæsenet havde forenet sig for at lykønske den feirede Olding og overrakte ham til Erindring om Dagen, i eget og samtlige fraværende Postembedsmænds Navn, en Sølv=Theemaskine paa en Sølv-Presenteerbakke. Hs. Majestæt, Kongen behagede at udnævne Jubeloldingen til Commandeur af Danebroge.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
- I Gaar indviedes højtideligt den nye Universitets Bygning. Hs. Majestæt Kongen indtraadte Kl. 12. i den store Høitidssal med D. D. K. K. H. H. Prinds Christian og Prinds Ferdinand og Hs. højfyrstelige Durchlauchtighed Prinds Vilhelm af Hessen, samt Følge. Den indbudne talrige Forsamling bestod ikke alene af Stadens Lærde, Universitetets Professorer og Embedsmænd samt Geistligheden, men ogsaa af forskjellige andre Classer. De Studerende havde Plads baade nede i Salen og paa Galleriet. Efterat Hs. Majestæt Kongen havde taget Sæde aabnedes Festen med første Deel af en Cantate af Hr. Professor A. Oehlenschager, med Musik af Hr. Organist P. Jensen. Derpaa besteeg Hr. Etatsraad og Professor Werlauff Talerstolen og udviklede i en fortreffelig historisk Skildring, hvorledes i tre forskjellige Epoker Forandringer ved Universitetets Bygninger havde staaet i væsentlig Forbindelse med Universitetets egen Organisation. Efter Talen blev afsjunget anden Deel af Cantaten.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Nu traadte en Deputation af Studentere ned i Salen, overrakte Hs. Majestæt Kongen et Exemplar af en, af Hr. Professor O. Bang forfattet Sang, med en saare smuk Melødi af Hr. Krøier, som blev afsjunget, uden Musik, af tolv Studerende.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Det behagede Hs. Majestæt Kongen at stige nedfra sin Tribne og i de huldrigste Udtryk at takke Studenterne. Hs. Majestæt og de Kongelige Prindser, samt Følge toge derpaa Bygningen i Øiesyn. Med Glæde og til Ære for den fortjenstfulde Architet, Hr. Professor Malling, tilføje vi, at han ved den store Halles Opførelse med Priisværdig Omhu har sørget for Acustikkens Fordringer. Talerens Ord hortes overalt og Musikken klang i fulde Toner. Hr. Jensens herlige Melodi til Studenternes Sang i Cantaten henrykkede hvert Øre.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Mandagen den 10de Octbr. forsvarede Licent. Juris Prof. Scheel sin for Doctorværdigheden i Lovkyndigheden skrevne Dissertation : De publicis actionibus et inqvisitionibus in causis poenalibus &c.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
De ordentlige Opponenter vare Etatsraad Prof. og Dr. Juris Bornemann og Kolderup Rosenvinge. Af Auditoriet opponerede Prof. Dr. Juris Bang, Prof. Juris Larsen, Landsoverretsasessor Dr. Juris Normann og Cand. Juris Hall. Acten, som foregik i Regentskirken, varede uafbrudt fra Kl. 10 til 5. Tirsdagen den 11te Octbr. forsvarede Licent. Med. H. C. B. Bendz sin for Doctorgraden i Medicinen skrevne Dissertation: Tractatus de connexu inter nervum vagum et accessorium Willisii. De ordentlige Opponenter vare Professorerne Med. Otto og Eschricht. Af Auditoriet opponerede ReserveChirurg Ditzel og Dr. Med. Levy. Respondens var Cand. Med. & Chirurg. Reumert. Acten, som foregik i Regentskirken, varede fra Kl. 10-2.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Førstkommende Tirsdag den 18de October forsvarer, efter Jndbydelse i Anledning af Reformationsfesten, Hr. Lic. Medic. og Reservechirurg i SøEtaten J. O. C. Sommerfeldt sin for Doctorgraden skrevne Dissertation : De hydrocephalo acuto particula posterier. Den første Deel af denne Afhandling forsvarede Hr. Forfatteren for Licentiat graden; den var 80 S. i 8, denne anden Afdeling gaaer fra 80 til 203. Respondens er Hr. Licent. Medic. og Cand. Chir. A. A. B. Ahrensen. Det, her i Staden nylig begaaede, i Udførelse og Gjenstand sjeldne Bedrageri, fortælles med nogen Forandring i den gothenborgske Avis. Der siges der til Slutning, at Bedrageren agtede sig til Sverrig, saavidt man kunde formode af en Yttring, han lod falde kort for han gjorde sig usynlig.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Kjøbenhavn, den 14de October. Posten ankom i Morges Kl. 4 3/4. De medbragte Tidender indeholde intet Nyt af Betydenhed; det deeltageligste er følgende.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
England – Times ivrer mod den af samme som Misbrug betegnede Benyttelse af Duer til FondsCoursens Befordring fra Paris til London, og paastaaer, at der paa Kysten af Kent, hvor Duerne, sædvanligviis afgive Depescherne, gjøres Jagt paa dem med hele Bander af afrettede Høge, Falke og andre Rovfugle.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Med Skibet "Minerva fra Bombay erfarer man, at Dampskibet Hugh Lindsay, er den 1ste Juni ankommet til Bombay fra det røde Hav, og har der medbragt Breve fra England af 1ste April – altsaa efter en Fart af otte Uger. Saaledes kan man altsaa betragte Dampskibs-Forbindelsen, med Ostindien for sikkret.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Portugal. – "Couriers Lissaboner-Correspondent melder, under 24de f. M., at Hertugen af Rivas, som bekjendt, et af det ulykkelige Ministerium Jsturiz's Medlemmer, var ankommet til Lissabon og havde i Sinde at begive sig til Gibraltar. Svejz. – Den af Zürichs Statsraad udkastede og af Regjeringsraadet billigede Jnstruction for Gesandtskabet ved den af Forstedet til den 17de October indkaldte overordentlige Landdag gaaer i det Væsentlige ud paa: 1) At opretholde Landdagens Beslutning af 9de September, angaaende den Conseilske Sag; 2) at forklare den franske Regjering, fra hvilket Synspunkt den øverste Forbunds=Øvrighed, ifølge dens folkeretlige Stilling, har fundet sig foranlediget til hiin Beslutning; 3) i Tilfælde af, at en saadan Forklaring ikke skulde opnaae det tilsigtede Øjemeed, da at forsøge paa, ved en velvillig Magts Mellemkomst at jevne de mellemværende Differentser; 4) i denne Jnstructions Aand ogsaa at række Haand til enhver anden passende Beslutning, for at opnaae en Stemmefleerhed; 5) at deeltage i Raadslagninger og Beslutninger, der kunde være nødvendige til Bevarelsen af Svejz's Selvstændighed og Sikkerhed. – J dette Udkast til en Jnstruction savner man aldeles et passende Svar paa Hr. Montebellos haanende Note, hvori der fuldkomment erklæres Tingenes bestaaende Orden i Svejz Krig, saavelsom en Beslutning med Hensyn til Herr Montebellos fjernere Ophold paa det svejziske Gebeet.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Med Hensyn til Canton Waadts Forhold har Regjeringsraadet i Zürich besluttet, til samme at udstede en forbundsbroderlig Skrivelse, at underrette, saavel Forstedet som Nabostaten Genf derom, samt opfordre denne sidste, at benytte sin Stilling som Nabo til lignende forbundsbroderlige Formaninger; endvidere at instruere Landdags-Gesandtskabet derhen: 1) at Concluset skal adlydes og erklæres bindende for alle Stænderne; 2) hvis Waadt haardnakket skulde vægre sig ved at udnævne en Repræsentant, skulle de andre Repræsentanter i Forening med Forstedets Statsraad afgjøre Sagen; 3) skulde Waadt vægre sig ved at iværksætte en af denne Antoritet besluttet Anviisning, da skulle de i Concluset antydede Fuldbyrdelses=Forholdsregler komme til Anvendelse. – De keiserlig østerrigske Tropper i Voralberg, 3000 Mand, ere virkelig blevne forstærkede med 1200 Kejserjægere fra Jnnsbruck, der ere forlagte fra Feldkirch til Dornbirn.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
America. – Jfølge Efterretninger fra Matamoras af 12te Juli, var den mexicanske Armee ved Desertion smeltet sammen til 2,200 Mand og befandt sig i den sørgeligste Forfatning. Urrea førte endnu Over-Commanden; men man tvivlede dog paa, at han i Aar vilde foretage nogen videre active Operation mod Texas. Det paastaaes at en ny, betydelig Revolution er udbrudt i Teras, og at General Valencia er udnævnt til Dictator. Den ene af de paa Grund af deres feige Forhold i Krigen mod Texas, for en Krigsret stillede Generaler, Sesma og Filisola, skal være dømt til Døden; man mener at dette Lod er truffet den sidste J Ny=Orleans havde man lagt en Plan til Sta. Anas Befrielse; men førend den kunde komme til Udførelse bleve Ophavsmændene fængslede omBord paa en i dette Øjemeed udrustet Skonnert, General Arago, en Broder til den bekjendte Astronom af samme Navn, er død i Mexico, som Følge af de Anstrengelser han havde udstaaet paa Toget mod Deras, paa hvilket han commanderede under Sta. Ana som General-Directeur for Geni corpset. Han havde oprindeligt tjent i den franske Hær og var i Aaret 1816 tilligemed Genera Kavier Francisco Mina kommet til America, hvor han fægtede mod Spanierne.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Den danske Bondeven.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Jfølge min foreløbige Bekjendtgjørelse og Opfordring, i denne Tidende Nr. 220, tillader jeg mig at underrette Publicum om, at Ugebladet: "Den danske Bondeven nu er begyndt og vil kunne faaes hos Hr. Boghandler Reizel i Kjøbenhavn og hans Commissionairer i Provindserne, samt hos Postmester Witte i Nestved, Kammerraad Neldeblad i Vordingborg, Fuldmægtig Høyer i Rønnede Kroe, Kjøbmand Luplau i Storehedinge, Kjøbmand Boserups Enke i Kjøge. Af første Nummer har jeg tilstillet Dhrr. Provster i Sjælland og Biskop Faber i Fyen en Deel Exemplarer med ærbødigst Anmodning at omsende dem iblandt Dhrr. Præster. Da jeg endnu ikke har kunnet faae Bladet distribueret ved de kongl. Postcontoirer, maa jeg for det Første indskrænke mig til en snevrere Kreds. Dog vil det være mig kjært, om Flere, især Dhrr. Postmestere, ville paatage sig Bladets Distribution i de fjernere Egne. For Distribution og Jncassation tilstaaes 16 2/5 pCt. Rabat. Desuden tilstaaes Subscribentsamlere, som paatage sig Distribution af et Antal Exemplarer og Jncassation af Beløbet, 10 pCt. Rabat.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Det gjør mig ondt, at det første Nr., der er udsendt som Prøveblad, ikke kan give nogen klar Oversigt over Bladets fremtidige Jndhold. En stor Deel af Pladsen, maatte nemlig optages af nogle Forord til Bondestanden, og til den øvrige Deel maatte Artiklerne vælges mere efter deres Omfang, end efter deres Jndhold. Saaledes er dette Nr. kommet til at indeholde tvende blot morende Fortællinger, som dog ikke skulle udgjøre Bladets væsentlige Jndhold. J de nærmest følgende Nr. vil jeg stræbe at give Prøver af historiske, naturvidenskabelige og andre meere belærende og dog tillige underholdende Artikler, og jeg haaber da, at det dannede Publicum ikke vil dømme Bladet alene efter det første Nummer. J et Blad af saa ringe Omfang er det ikke let at give et enkelt Nr. saa stor Mangfoldighed i Jndhold, at det kan give et nogenlunde klart Begreb om Bladets Plan og Tone, og det kan neppe undgaaes, at de enkelte Nummere blive hinanden temmelig ulige i Jndhold og Maneer. Det er derfor mit Ønske, saasnart en tilstrækkelig Subscription gjør det muligt, at udvide Bladet uden at forhøje Prisen, og da vil hvert enkelt Nr. kunne indeholde en større Mangfoldighed af Artikler, saa at de forskjellige Fordringer nogenlunde kunne tilfredsstilles ved hvert Nummer.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
J det Haab, at man saaledes vil erkjende Bladets Hensigtsmæssighed, ikke blot i Henseende til Jdeen, men ogsaa Henseende til dennes Udførelse, tillader jeg mig endnu en Gang at opfordre alle Dannede, som staae i nogen Berørelse med Bondestanden, til at fremme Bladets Udbredelse ved at gjøre Bonden bekjendt med det, modtage hans Subscription, reqvirere Bladet fra nærmeste Commissionair, distribuere det og indkræve Contingenterne. For denne Ulejlighed tilstaaes, som sagt, 10 pCt. Rabat. Skulde ingen Commissionair for Bladet findes i Nærheden og Jngen være at formaae til at paatage sig Commissionen paa de anførte Vilkaar, kan Bladet reqvireres fra Bogtrykkeriet i Slagelse. Dog kunne enkelte Exemplarer ikke blive ugentligen tilsendte, medmindre Subscribenterne selv ville afholde Omkostningerne derved.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Jdet jeg gjentager min Opfordring til dem, som have Evne og Leilighed til at skrive for Bonden, om at levere Bidrag til "den danske Bondeven", tillader jeg mig at tilføje, at selv saadanne Bidrag, som fra Formens Side ikke ganske egne sig til Optagelse i Bladet, dog ville modtages med Taknemmelighed, naar blot Jndholdet har Jnteresse for Bonden, da jeg i saa Fald selv skal give Form og Fremstilling den fornødne Omarbeidelse. Jsær vil det være mig meget kjært at modtage almeenfattelige Fremstillinger af naturvidenskabelige og historiske Materier, for hvilke jeg, saasnart Subscribenternes Antal tillader det, vil tilstaae et passende Honorar. Endeligen vil det ogsaa være mig meget kjært at modtage Meddelelser om, hvad Bonden paa forskjellige Steder dømmer om mit Blad og om dets enkelte Artikler. Den Slags Critik vil nemlig bedst kunne vejlede mig til det rette Valg af Materier og til deres rigtigste Behandling, og mit Maal er kun at tiltale Bonden, saa hans Læselyst og Eftertanke kan blive vakt. Slutteligen skylder jeg Publicum den Erklæring, at jeg først for nylig er bleven bekjendt med et i Aarene 178990 udkommet Hefteskrivt: "Samleren for Landboen", som har omtrent samme Tendents, som "den danske Bondeven. Næsby, den 3die October 1836. L. Børresen.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Lestoca eller Stats-Jntriguen, Opera i fire Acter af Scribe.