JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Hos L. Holtermann i de forgyldte Lys i Viingaardstrædet, sælges deste Sort Tælleth for 15 og 1 halv s. Pd. a Lispund 14, Mk. 8 s. med Bomulds Garn 17 sk. Pd. a Lispund 16 Mk. Got Brøgger=Mart, er tilkjøbs hos Brøgger Jørgen Møller paa Nørregade. Store Pak-Fæle er tilkiöbs, og herfra anviises. Hos Johan Mohr paa Hjörnet af Östergade og Kjøbmagergale, et extra vilde Voxlys 6 a 8 paa Pundet. tilligemed guule Voxlys, at bekomme for billigste Priis Fine broderede Nettelduger, og 140 Alen Celadon grin wattret Silke=Mohr til Meublering udi et Værelse eller andet Brug, falbydes for meget billig Priis, som herfra Contoiret anviises. Hos J. Jensen Pindwig paa Østergade første Dor paa høire, og i store Kirkestræde anden Dør paa venstre Haand fra Amager, Torv er at bekomme: Gode store feede Karper paa 2 til 5 Pd. Stk., for 24 s. Pd., store Karudser 24 s. Pd., mindre Dito og smaae Karper a 20 sk. Pd., Gieder 20 sk. Pd. og Sudder for 10 sk. Pd. Ved Knippels Broe er ankommen: Et Skib med levende Fisk fra Bettet, nemlig: Torsk, 12 s. Pd. Ørreter 16 s. Pd., og nogle Muslinger 24 s. Fierdinger. Ved Christianshavns Broe er levende Flynder eller Rødspetter at bekomme for 10 s. Pd. Ved Holmens Broe er ankommen: Meget friske deelicate Holsteenske Østers, som sælges for 1 Rdlr. 100.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Bøger og Skrifter. Bogtrykker Borup, boende i store Helliggeiststrædet, har nu atter som sædvanlig, forsynet sig med adskillige og endnu flere Slags end tilforn, af saadant fiint Papiir at skrive Nyt=Aars=Vers paa som ere ziirede med adskillige Slags Forestillinger, hvilke efter Behag kan faaes hos ham saavel illuminerede som nilluminerede for billigste Priiser, samt Visit=Sedler for 4 a 6 s. Donnet. Professor Guldbergs Briese wieder die Freydencker und Fein de der Religion mit einer Vorrede Christian Sammel Ulders Pastors i Hamburg herausgegeben, 8. 48 s.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Unterredungen. zwischen einen Cammerherrn bey Hofe und einen Geistlichen uAbsicht geschehener Einwürse gegen unsere Gottliche Religion verfasset von F. C. Lange, und mit einer Vorrede begletet und herausgegeben von Doct. og Professor Joh. Andreas Cramer, 8. 48 s. Begge disse nye Bøger sælges i No. 8 paa Børsen.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Capitaler som anbydes. En Capital af 6097 Rdlr. 2 Sk. Dansk Umyndiges Penger, er til næste 11 Dec. til Laans at bekomme paa forsvarlig Huuspant og imod sædvanlig 4 pro Cento. hvorom Efterretning kan bekommes om hvem samme Commission haver at udsette, hos Bygnings-Skriver Mi Meer boende paa Hiørnet af Gothersgaden og RegneGaden. Jmod Hypotheqve eller god Caution kan paa Vexel=Obligation bekommes 4 a 500 Rdlr. som anvises af Jens Andresen HesteHandler i Studiistrædet. Herfra gives Anviisning hvor 3400 Rdlr. under et eller so parat til 11 Dec. udi got og assureret Huuspant mod første Prioritet eller paa anden antagelig Maade er at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Tienestsøgende. En Student som er klar fra Academiet, ønsker sig Condition hos en Præst paa Landet i een af de Danske Provinzer at være ham behielpelig i sit Prædike=Embede, Løn derfor forlanges ikke Efterretning gives herfra Contoiret. Et skikkeligt Fruentimmer søger Amme=Plads; Hun er at finde hos Skoemager Mester Kitlas i Helsingøersgaden ved Hattemageren.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Undvigte. Da en Bonde=Karl navnlig Anders Christensen af Wartor Hospitals God, 25 Aar gammel, høy og føer af Lemmer, rund Med dette Blad følger: laden af Ansigtet, havende et langt og slet fortbruun Haar er undviget, og efter al Formodning taget Veyen til Kiøbenhavn eller iager. Ved Undvigelsen havde han en gl. og derhos meget kort bruun Kiol paa sig, hvide Lærreds Buxer, gl. Skoe og hvide Uldenne Strømper paa Beenene. Thi tiener dette alle ham forekommende til Advarsel, at de hannem ikke huuse eller hæle, ikke heller til nogen Slags Tieneste antager, saafremt Deikke ville vente at underkaste sig den Straf som Lov og Forordninger tilholder. Jmidlertid ombedes alle og enhver, som hannem enten maatte forekomme, eller om hans Opholdsted sikker og tilforladelig Efterretning kan meddeele, De da ville behage at lade hannem arrestere, og saadant til mig Justitz=Raad Jacob Stendrup udi Wartou Hospital communicere, da Omkostningerne ikke allene skal vorde erstattet, men endog Angiveren med en skikkelig Douceur belønnet. Da Musqueteer Anders Andersen af Hans Majestæts Kongens Regimente, som er fød i Norge udi Sognedalens Fogderie 24. Aar gammel, af maadelig Statur, sortebrune Haar og lyseblaae Ørne, noget koparet, føer af Skuldre og Been, 66 og tre fierendeel Tomme høy, engageret for ungesuhr i Aars Tid siden fra Hollænder Byen paa Amager, hvor han som Friemand har opholdt sig, for en 3 Uger siden derfra er undvigt; Thi ombedes alle og enhver som ovenmeldte Musqueteer maatte forekomme, hannem at anholde, og at give Regimentet den fornødne Efterretning derom, som erstatter hvad Ret er.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Da en af Selsøe Stamhuuses rese va Mandskaber navnlig Jocum Pettersen Wind Skoemager af Profession, for ungefær i Uger siden ulovlig er undvigt fra Huus Kone og Barn i Schulleler Bye under Roeskilde Amt, Horns Herred, formodentlg af Frygt for Straf, fordi han havde digtet en Viise eller Skand=Skrift, om nogle af samme Byes Beboere, og nu efter Spargement skal have begivet sig udi Hans Kongel. Majestets Tieneste som Matros i Kiøbenhavn; Alt aa er jeg undertegnede paa mit Herskab Hr. Cammerherre Scheel von Plessens Vegne, ydmygst og tienstligst omoedende at De Høye og gode Herrer Søe=Officeerer, som ventelig paa en falsk Angivelse kan have antaget benævnte Deserteur udi Hs. Majestets Tieneste, Gun behagelig ville lade ham arrestere, og derefter tilkiendegive mig samme med Posten pr. Roeskilde, da jeg straxen skal lade ham afhente til Godset. Selsøe den 12 Nov. 1768. Anders Bering, Birke Dommer og Forvalter.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Hos Niels Wolling paa Kolltorvet, er i Søndags bortstiaalen af en Port=Kammer: Et par Manschiesters Buxer og en fio lettes Forklæde; Hvo samme kan opdage loves en skikkelig Douceur. En lille bruun Vindspiller med Halsbaand af Ruslæder derpaa D. C. R. er i Løverdags bortkommet fra Cammerherre Rub mor paa Nørregade. Dens Tilveiebringere kan vente sig en god Douceur.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
J Løverdags den 12 Nov. er bortstiaalen: 2 Sølv SpiseSkeer begge med flade Skafter, paa den ene var stukket en Navn i dobbelt Træk paa Ei den af Skaftet, paa Bladet en stukken Spidt, paa den anden har pikked paa Enden af Skaftet: S. O.M. B. en glat slages Spidt, paa Bladet, Prøve=Sølv; Skulde bemeldte 2 Skeer forekomme nogen, enten til Kiøbs eller ved anden Leylighed, bedes at blive anholdt og meldet til Guldsmeed Hædrich i Skidenstæde.
Københavns Adresseavis, 1768-11-14
Fundne og opdagede Sager. Hos Sogne=Fogden Jacel Jensen paa Øre Gaarden under Gientofte paa Grev Bernstorffs Gods er indkommet: 4 Køer, blakhielmede, en draget og en forthielmet, alle 4 brændt paa Hornene og klippede N. S. paa høire Side, Paa Politie=Commeret er opleveret: En sort Fløyels Kye som er funden paa Gaden. en Kritiske Journal No. 31.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Om Sønden=Vinden endog imod Sydpolen er i Ligning med Norden=Vinden i almindelighed og i alle Egne varmere, det er vel ikke afgjort. Men saa meget er vist, at neden for Asien og Africa imod Sønden er overmaade meget Vand og en stor rum Søe, saa at en Søndenvind, som stryger over saadant et vildt Hav, maae derved merke, lig tabe den Kuld, som den har faaet af et meget langt borte liggende Land.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Kulden imod Norden maae efter al Rimelighed tilskrives det faste Land imod Nordpolen. Man kan derfor noksom med tilstrækkelige Grunde slutte, at de Lande imod Norden, som ere bekiendte for os, strekker sig for den største Deel i et vek indtil Nordpolen, endskiøndt der i den største Nærhed ved Nord=Polen, nemlig paa 2 Graden skal være troffen en aaben Søe, i fald man ellers kan troe, de Beretninger, som haves derom. Naturen synes og selv i den Hensigt at have plantet de mange skiønne Stierner imod Norden. Men dersom der og er et aabent Hav at treffe imod den yderste Nordpoel, saa skulde dog Vanddunsterne komme frosne og med Jis til os, naar de kommer over en saa lang Strækning af frosset Land og Jisbierge. Iblant alle Vinde er Ostnordost=Vinden den strængeste, fordi den kommer fra Nova Zemblaa, Jishavet og det store Tartarie over det frosne Land. Naar den dreyer sig meere Nordlig, og trækker over det Baltiske Hav eller Østersøen, er den allerede af vandagtige Dunster noget mindre streng. Kommer den lige fra Norden over NordSøen, saa fornemmer man ligeledes ikke saa meget til dens Strenghed.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Med sidste Post haves den Efterretning med Skrivelse fra Paris under 31 October. Den 24. Dito begav Hans Majestæt vor allernaadigste Konge Sigtil Fontainebleau til Hans Allerchristl. Majestæt, og blev der som Konge modtaget, og bleve alle der ved Hoffet værende Prindser af Blodet Allerhøystsamme forestillet. Da disse Prindser igien aflagde Besøg hos Hans Majestæt, bleve Lehnestole fatte for Dem, og Kangen gav Dem Titel af Høyhed, ligesom disse titulerede Kongen af Majestæt, Siden har Hans Majestæt givet Dem Gien=Besøgelse. Hans Majestæt spiiste samme Aften hos Hans Franske Majestæt i det lille Apartement; Morgenen derpaa fik Hans Majestæt Besøg af Hans Franske Majestæt, ledsaget af Prindserne af Blodet og af det gandske Hof. Begge Monarchernes Sammenkomst var ledsaget med de tydeligste Kiendetegn paa en stoer fælles Fornøyelse. Den 25 Dito spiste Hans Majestæt hos Hertugen af Choiseul tillimed de der værende fremmede Ministrer. Den 26 Dito; fik Hans Majestæt atter et Besøg af Hans Allerchristeligste Majestæt, førend Høystsamme drog paa Jagt. Samme Dag bivaanede Hans Majestæt den 3die Ret af den saa kaldede Talens Lyriques, og den 4de Act af det Stykke: I Europe galante, hvilke bleve opførste paa Stadens Theatre af den Kongel. Musik og af det Kongel. Academies Acteurer. Til Aften spiiste Hans Majestæt hos Hans Aller. christligste Majestæt, tilligemed Prindserne og Prindsesserne af Blodet. Den 27 Dito drog Hans Majestæt til Paris igien, og ventes her tilbage igien den 2den November, for at bivaane St. Huberts Jagten Dagen derefter. I de 3 Dage Hans Majestæt var her, blev Han betient af de Kongel. Franske Mund=Officiantere, og havde til Taffels i Sit Gemak stort Sælskab, hvilket Hans Majestæt lod indbyde ved Hertugen af Duras, efter den Hans Majestæt forelagde Liste. Til Skuespillene blev Hans Majestæt ført i den Kongelige Franske Carosse, og blev escorteret af Livgarden.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
J Anledning af det, som i No. 140 er meldet om Soelpletters Observation fra Rom, er os tilsendt følgende Efterretning fra det Kongel. Observatorio Det er vel sandt, at man har udi afvigte Septembris og Octobris Maaneder seet mange og store Pletter udi Solen, men dog har ingen været, som nær kunde lignes med Veneris diametro udi Solen Anno 1711. Om Middagen den 12 Octobris, da de største Pletter saaes, maalte man Diammetren af nogle Pletter, som vare opad paa venstre Side i Solen og fandt den 81 Secunder, da derimod Veneris Diammeter var Anno 1761 ikkun omtrent 60 Secunder, men dette var ikke Diammetren af een eneste, men af en Klump af Pletter, som vare adskildte fra hinanden, og gandske kiendelig kunde distinqveres i Tubo. Da derfore den anførte Observation fra Rom i visse Maader stemmer overeens med det, som her er observeret, saa kan man vel ikke tvivle om, at jo Observationen virkelig er gjort, men den maae enten være urigtig anført, eller ogsaa maae den være anstillet med saadan en Tubo, som præsenterede utydeligt, og gjorde, at det faaes som en Plet, som man kunde see med en bedre Tubo at være mange og adskillige Pletter.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Schlesvig den 7de November. Hans Høyfyrstl. Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen, Stadtholder over disse Hertugdommer, ankom her paa Gottorp Slot den 3die Hujus, fra Glückstad, hvor Hans Durchlauchtighed i 8te Dages Tid har været upasselig, men nu befinder sig frisk igien.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Jsland den 9 Augusti. Man har følgende korte Efterretning om Landets, og i sær Skalholts Stiftes Historie paa det sidste Aarsens Tid: 1) Vinteren var paa de fleste Steder middelmaadig, Foraaret meget regnagtigt og alstille med taaget Væyrligt, dog indfaldt i Junio meget koldt Væyr, med skarp Frost, som gjorde Græsvexten temmelig Skade. Paa endeel Stæder, nemlig udi Schaftefiælds= og Rangaaevalle=Sysseler, nedregnede ogsaa smaae Jnsecter, som og med Tiden blive til store og forderve Græsset; der har været Tvistighed om, hvorfra disse Orme kommer: Endeel meener at de genereredes i Jorden, andre at de nedfalder af Luften, hvilket ogsaa er den rigtigste Meening, thi jeg har talt med 2de brave Mænd, som vare øiensynlig Vidner dertil, og have erfaret det, at varmt, stille og taaget Regnveir har deres Klæder, Stuer, og Bræder og andet saadant blevet ret bedækket med sortebruunagtige smaae Jndsekter, som med Tiden saaledes dannes og voxer, at de kan blive saa store, som et Barns Finger, og da bliver de grøn= og sortestribede; disse lever helst i mosagtig Jord, eller der som er tør og haard Grund, men ikke i den som har nogen Vædske, og forderver Græsset saaledes, at Jorden bliver gandske hvid, saa som de begynde neden fra at opæde Græssets Rødder. Det te Utøy har tilforne ofte hiemsøgt Jndbyggerne udi Schaftefiælds, Rangaaevalle og Arnæs Sysseler, og i foraaret have de indfundet sig i de tvende første. 2) Qvæg=Pesten, continuerer endnu, og grasserede forleden Vinter temmelig stærk paa de fleeste Stæder, hvor den var indkommen, udbreder sig ogsaa til de andre Herreder, som hidindtil have været frie. Den meste Skade som den tilføyer Jndbyggerne, er, foruden Qægets Nederlag, Mangel af Uld til alles, og Skind til Fiskernes Søe=Klæder. 3) Hekla hviler nu aldeles, som man meener, men indtil i næstafvigte April lod Jlden sig undertiden see om Natten og stor Damp om Dagen, man kunde og høre nogle Knall, saa og der imellem fornemme nogle smaae Anstød af Jordskjælv men intet af dette gjorde en stor Skade. Florenz den 28 Sept. Ved Aarets Begyndelse 1769, bliver General=Toldforpagtningen her aldeles ophævet.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Cadix den 29 September. Her befindes en Jomfrue paa 12 Aar gammel, der formedelst hendes store Tallente og Kundskab i lærde Sager, trækker den heele Stads Forundring til sig. Hun har givet offentlige Prøver paa sin Erfarenhed, da hun 3de Gange er bleven examineret, nemlig den 19, 22 og 24 i denne Maaned, ved hvilken Leylighed de anseeligste og fornemste Jndvaanere har indfundet sig. Under disse 3de Examina som varede hver Gang i 3 Timer, har hun med største Tydelighed og Accuratesse besvaret de hende givne Qvæstioner i Kirke= og den Verdslige, Historie, i Geographien, i det Græske, Latinske, Franske og Spanske Sprog. Disse 4re Sprog har hun oversat det ene i det andet, og desuden forklarede hvorledes det ene forholder sig imod det andet. Hun har ogsaa opløst adskillige Qvæstioner i Cosnægraphien, Geometrien og Astronomien, tillige gjort Forklaring over de 5 General. Chart, over Klipperne, Formørkelserne, Prolomæi, Tycho Brahes og Copernici Systema. J Chronologien har hun ligeledes niist en vidtløftig Kundskab, og omstændelig udladt sig om de adskillige Europæiske Staaters deres Producter, Religion, Skikke og Sæder, et hvert Lands indvortes Styrke og Myndter &c. I Heraldiqven har hun desuden og fremlagt en ugemeen Videnskab. Dette unge Fruentimmer er en Datter af Hr. von Cepeda, Ridder af Ordenen Calatravn, og Alqvasil=Major ved Jnqvisition Retten &c. Hendes Jnformator har været Anton Gonza, les af Cannaveras. Genua den 15 Octob. J Følge Breve fra Reviera Ponente, har man Natten til den 9de Hujus paa adskillige Steder fornummet et Jordskjælv, dog uden Skade.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Priis=Materier. Lyon. Det her værende Kunsters og Videnskabers Academie har for Aaret 1770, opgivet følgende Priis Materie, i Physiqven at bestemme hvilke der ere de Principia, der udgiør Lympha, hvilket er det virkelige Organum, der bereder dem, ere de Kar, som leder dem i alle Deele af Legemet, en Fortsettelse af de sidste Afdeelinger i Blod=Aarerne, eller ere de gandske adskilte Canaler, der i Særdeleshed ere bestemte for dette Fluidum, og endelig til hvad Nytte er Lympha i den Dyriske Oeconomie? Afhandlingerne maae inden den 1 April 1770, indsendes til Hr. de la Tourette, Conseiller a la Cour des Monnoyes, Secretaire perpetuel pour la Classe des Sciences, rue Boissac. Og maae de udenlandske ikke alleneste sendes franco til Grændserne af Frankerig, men endog adresseres til en det, som ligeledes Post frie kan indsende Afhandlingerne til Lyon. Samme Academie fremsetter ligesaa for ommeldte Aar 1770. denne Opgave: at undersøge Aarsagerne til Krebs=Svagheden, hvorved man kan komme til at kiende dens Natur, Virkninger og den beste Maade at imodstaae samme. Priisen er 600 Livres, som M. Pouteau les fils, gradueret Chirurgus ved det Kongl. Chirurgiske Academie til Paris, derfor har udsat. Paris. Ved den her værende Kongl. Skole blev igien den 27 Sept. holdet Priis=Taler af Studentere. Samme vare Hr. Brugnoni fra Turin, som Hans Sardiniske Majestet lader studere, og Hr. Danqvin, Flandrin og Chann. Jndholden var om Aarsagen til en Hestes Smukhed og dens proportionerede Lemmer. Deres Taler fik alle bifald og des Aarsage blev Prisen trukket ved Lod, som tilfaldt Hr. Brugnoni. Ind- og Udpasserede. Corsøer. Udpasserede. Den 11 November Frøken Cicignon fra Draxholm til Fyhn; Coffardie Capitain Simon Tadsen til Dagebølle, Bogbinder Gram af og hiem til Flensborg. Den 12 Dito Kiøbmands Karl Monsr. Horneman til Jylland, og Rasmusen til Odense; Hr. Conferentz=Raad Lehn og Secretair af og hiem til Wedkildekom fra Lolland; Slagter Monsr. Daniel Kyse til Jylland. Jndpasserede: Agende Post Monsr. Schiøtte med 5 Læs.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Dødsfald. Kiøbenhavn. Frøken Sara Kreyer, en Datter af Sal. Hr. Justitz=Raad Kreyer, død den 12 Nov. i sit Alders 70 Aar. Berlin. Hr. Johan Wilhelm Erhard von Naumcister, Hof=Marechal hos hans Kongelig Høyhed den HøysaligePrinz af Preussen, har efter at han har tient det Kongl. Huus i 40 Aar, den 28 October i sit Alders 63 Aar. omvexlet Tiden med Evigheden.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
London. Hr. Greve Morton af de 16ten Pairs i Schotland a. og Præsident ved Videnskabernes Academie, har efter en kort Svaghed omvexlet, Tiden med Evigheden. Efterretn, for de Handlende og Søefar.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Frankerig. Fra 1ste til 10 October er til Dynkirchenankommen 5 Danske Skibe og bortgaaet 1 dito. Fra Havre er den 14 October bortgaaet Skibet Carite fra Norge, med Ballast. Søe=Skade.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Amsterdam den 1 Nov. J Calanen af Bahama er et Spansk Skib, ført af Capitain Don Joseph del Puerto den 18 Julii forulykket. Ligeledes 12 Mile fra Cronstadt, paa en blind Klippe, om Natten Kl. 2 den 14 September, Skipper Lorenz Sivers fra Petersborg til Nantes bestemt. Samme Tid og paa samme Sted ligesaa 2 Engelske Skibe, det ene kom fra Petersborg og det andet gik dertil. Skibet the Sampson, ført af Capitain Carr fra Petersborg til Bristol bestemt, er strax uden for Havnen af Pool forulykket. Den største Deel af Ladningen er bierget, men Skibet holdes for forloren. Ved Viana er beskadiget indløben: Skipper J. Lundstrøm fra Stockholm, og har losset af Ladningen 4 Ligter.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Genua, den 15 October. Natten til 11 October har man her havt en forfærdelig Storm, hvorved adskillige Skibe ere forulykkede, hvis Navne man endnu ikke veed. Livorno, Skipper Henrich Mixen, destineret fra Marseille til Neapolis, er hertil ankommen formedelst en i sterk Storm bekommen Lekkage. Ind= og Udseglede Skippere.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Kiøbenhavn den 11 og 12 November. Assens. C. Ran. Helliggenhavn. J. Hiltorf, T. Aabenraae. M. Clausen, J. Brandt. Winche. Nyekiøbing. P. Hartvig. Bandholm. J. Nielsen, N. Nordborg. H. Vogt. Jørgensen, N. Basse. Præstøe. H. Ingerslev, O. Cappel. P. Bich, F. Poulsen, Theysen, H. Bach, P. Øster. Svendborg. K. Rasmusen, J. A. Jversen, F. Jversen. Erøeskiøbing. L. Christensen. Petersen, L. Andersen. Flensborg. A. Hansen. H. Sønderborg. A. Detlevsen, J. Decher. Johansen, H. Bornholm. Faaborg. M. Klipsing, H. AnWolgast. J. Sivert. dersen, C. Berg. Neu Warp. M. Køhler. Fehmern. H. Johansen.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Udgaaende. Aarhuus. D. Rich. Rorvig. A. Jensen, N. Jacob Bornholm. H. Henrichsen. sen, H. Spur. Barth. C. Stranvitz. Rudkiøbing. H. Bendsen, C. Cappel. C. Schmidt. Petersen. Ebeltoft. A. Petersen. Ribnitz. J. Møller. Croeskiøbing. L. Dreyer. Steppenitz. J. Hervig, M. Ekkernforde. D. Maas. Hervig. Fridericia. R. Andersen. Sønderborg. C. Krigsman, P. Flensborg. H. Morch, A. Ul. Madsen, A. Møller. richsen, P. Christian. Svendborg. N. Poulsen, N. Helsingøer. M. Nielsen. Maagaard, G. Graae, N. Helligenhavn. J. Hoy. Styrup, G. Clemensen, P. Nysted. H. Larsen, D. RasTrochman, C. Hellevad. musen. Neu Warp. J. Machenou. Nyborg. J. Aarsler.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Helsingøer. Den 13 Nov. er passeret Sundet følgende Skippere: Capitain Andreas W. Schack fra Frederichshald til Kiøbenhavn med Bræder. Poul Boyesen fra St. Thomas til Kiøbenhavn med Sukker. Jørgen L. Schmidt fra Christiansand til Kiøbenhavn med Sild.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Aalborg, fra den 27 October til den 3 Nov. Jndkomne: H. Jacobsen af Thismøe fra Frederichshald. D. Jepsen af Schive. H. Rasmusen og M. Wilsnach af Aalborg fra Kiøbenhavn. A. Hansen Grene af Thiemme fra Holmestrand. S. Pedersen af Mot fra ibid. N. Priergaard af Naskou fra ibid. J. Biørnsen af Aalborg fra Christiania. Udgangne: M. Larsen, H. Hendrichsen, J. Mønster, L. Juul af Ribe til Kiøbenhavn. F. Keog af Løvesund til Holmestrand. S. Cordtsen af Lessøe til ibid. E. Pedersen af Nedeneslehn, og M. Vogelius af Ahrendal til Ahrendal. Bergen, fra den 17 til 24 Oct. iblant andere Skippere indkommen: J. S. Kock fra Kiøbenhavn med Sukker, Sirup, og Kramvahre. Og udgangen H. Munck af Nyborg, J. Lyngsøe af Randers til Danmark med Ballast. Tronhiem. Paa 1 Uge indtil den 28 Oct. blant andre Skippere indkommen: H. Schalkam fra Kiøbenhavn. Efterretning fra Øresund.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
De den 13 Nov. til Ostersøen ankomne Skibe ere alle gaaet Seyl, men de til Nordsørn ere alle her endnu beliggende. Vinden er N. W.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Bekiendtgiørelse.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Syge=Cassen. Forrige Uges Udgift. 1768. Den 11 Novemb. ladet omlevere til Syge og 6 Rdlr. 4 Mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Sengeliggende. Og end videre, 4 Rdlr. 3 Mk. - s. 5 Rdlr. 5 Mk. 4 s. Samme Dag 17 Rdlr. - Mk. 12 s.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Forrige Uges Jndtægt: Forrige Uges Behold 9 Rdlr. - Mk. 8 s. ning. Jndkommen. = 3 Rdlr. 2 Mk. - s. 12 Rd. 2 Mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Til Adresse=Contoiret er indsendt i forrige Uge. 2 Rdlr. - Mk. - s. som er tak6 Rdlr. - Mk. - s. ket for i No. 144. 4 Rdlr. ligesaa i No. 145.)
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Hos Peter Steimann Boghandler paa Kongens Nye Torv tet ved Grev Thottes Hotel, er en liden Cabinet af: Coqviller, Jnsecter og Ertser, i Commission at sælge. Ligeledes giver han Anviisning om en Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst til Handlingen.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
Hos Stivelse Manden i Springgaden paa første Sahl til Gaaden boer 2 Jomfruer, som opstikker alle Slags Sætter til Høye og Lave, alt for meget billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1768-11-15
J forrige Uge er Doctor Pauli ankommen, og boer i HummerGaden hos Mester Mauriz Krag, til Efterretning for hvem som maatte ville forlange hans Tieneste.