JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Aalborg. 45. Jndeholder rerne for den 1ste Prem. Tilkiendelse. 55. Enhver paa Landet der holder Stodheneste til Bedækningsbrug, kan conturrere om den 1ste Premie, dog kan ikkun for den samme Hingst ventes Premie hvert andet Aar. Men til de 2de mindre kunne allene Hensteiere af Bondestanden concurere. 65. Jndeholder Vilkaarene for de 2de mindre Premiers Tilkiendelse. 75. Foreskriver de Attester, som enhver Premies. sker skal tilveiebringe ved Besigtelser. 85. Directionen for Stutterievæsenet udnævner hver Aar 2de saakyndige Mænd til Commissarier, som skull. omrelse fra et Besigtelsested til et andet, og paa ethver Sted tillige med Amtmanden, bedømme de forevist, Hingste, og tilkiende Premierne, m.v. 95. Disse Commissarier, (islandt hvilke Amtmaaden, altid skal have Forsædet, uden Hensigt til de øvrige Rang, fuldføre deres aarlige Reise fra Midten i Juni til Enden af Julii Maaned, og Dagenes Bestemmelse tilBesigtelsen paa hvert Sted, vorder forud bekiendtgjort i Aviserne i Marts Maaned. 105. Commissarierne maae ei selv være Premier skende, et heller Amtmanden paa det Stad, hvor han selv skal være nærværende ved Besigtelsen. 115. Viser hvorledes, og med hvilke Mærker de Heneste, for hvilke Premierne tilkiendes, skulle forsynes. 12 s. Om de Henaste der af Kongens eget Stutterie, vorde overladte til Beskelere paa Landet. 13 s. Den hidtil bevilgede Consumtions= og Folkeskats Frihed for de Stutterieholdende vedbliver. 145. Jorddrotten i ethvert Sogn eller Bye, som endnu ligger i Fælledskab, og hvor han allene er Løderier, men Sognefogden i de Sogne eller Byer, som have flere Lodseiere, skal eftersee Bøndernes Hengste i Sognet eller Byen, fra 2 Aar og derover, i hvert Aars Marts Maaned, og af det forefundne Antal udsøge de bedste og saa mange som Byen eller Sognet behøver, til deres Hoppers Bedækning: een Hengst til hver 30 eller 40 Hopper, som aarlig skulle bedækkes, m.v. 15 §. Handler om de saaledes udsøgte Beskeleres Mærkning, og de Udueliges Skiæring, m.v. 165. Foreviisninger, som meldt, for Godseieren, eller Sognefogden maae ikke efterlades, og ei heller maae vogen Hengst som har været udsat til at skiæres, gaae løs paa fælleds Græsning; alt under Straf. 175. Over de forefundne Hengsters Antal, samt Hestskiæreren m.v., skal inden hvert Aars Junii Maa ved til Amtmanden indsendes en Fortegnelse. 18 S. Hvor duelige Hesteskiærere maatte mangle, have Amtmændene at foranstalte saadannes Antagelse, eller at nogen paa Amtets Bekostning dertil oplæres enten hos en bekiendt duelig Hæsteskiærer, eller paa Vaterinairskolen i Kiøbenhavn; og maae ingen andre, end de af Amtmanden beskikkede Hæsteskiærere befatte sig med at skiære Hæste eller andre Kreature. Dog skulle alle Lærlinger, civile eller militaire, fra Veterinairskolen i Kiøbenhavn, frem for andre være berettigede til Hæsteskiærningen. Med Forordningen følger en Jnstruction for Besigtelsescommissionen.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Basel, den 21 Maj. Prinzen af Conde har ladet udgaae en Circulairskrivelse til alle Emigranter; i hvilket han melder at han vil forstærke sit Corps med saa mange Mand som det er ham mueligt at saae samlede, det er allene Soldatere han hverver; thi af Officerer har han nok. J Forgaars ankom 70, og i Dag 100 preussiske Krigsfanger fra Frankrig, og efterat de vare blevne forsynede med Skoe og andre Fornødenheder begave de sig over Rhinen hvor allering vare foranstaltede til deres videre Fortmarsch. De saae gandske godt ud og det lod ikke til, at de have lidt nogen Mangel. Man forventer endnu fleere.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Nederelben, den 1 Junii. Efter nogle Breve fra Amsterdam af 26de Maj har paa Børsen udbredt sig det Rygte, at der paa nye skal have været en stor Opstand i Paris, hvortil Agiotagen og Mangel paa Levnetsmidler skal have givet Anledning: General Ferrands Adjutant blev derved myrdet og hans Hoved blev baaret omkring paa en Pik. Folket trængte frem imod Conventet, i Begyndelsen bleve de drevne tilbage af Nationalgaden, men tilsidst sprengte de alle Dørre og trængte ind i Forsamlingssahlen, Præsidenten skal derved have sadt Livet til; Allene 40 Medlemmer fra Bierget forbleve i Sahlen, alle de øvrige søgte at undkomme. Man troer at denne Opstand skal være stillet uden at gjøre nogen væsentlig Forandring i Regiering. Besynderligt er det, at der af fleere end hundrede hertil ankomne Breve fra Amsterdam, allene meldes derom i 3 til 4 Breve. Dyrheden tager daglig meere og meere til, et Pund Brød koster allerede 10 Styver og det paa en Tid, de al Handelen ligger stille.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Frankfurt, den 26 Maj. Den regierende Hertug af Würtenberg Stutgaard Ludvig Engen er d. 10, om Formiddagen Kl. 10 pludseldød af et Slag; han var fød den 6. Januarii 1731, til traadre Regieringen d. 24. October 1793 efter sin Broder Hertug Carl, og nu succederer hans Broder FrideriEngen Kongl. preussisk Feldtmarschal som er fød den 21 Januarii 1732.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Manheim, den 21 Maj. Den bayerske Regiering har nyelig udgivet en mær værdig Forordning om Ungdommens Opragelse og Underviisning. Alle Børn fra 7 til 14 Aar skal søger offentlige Skoler. Lærerne skal hver Maaned angive so Politiet dem som opfylde, eller ikke, denne AnordninJngen maae tillades at holde private Lærere, uden Børnene ogsaa sendes til de offentlige Skaler. Adele Raadet og formuende Personer, hos hvilke man kan forudsætte, at de forstaae sig paa at udsøge den beste pa var Underviisningsmaade og dog benytte sig af den at mindelig indførte Læreplan, ere derfra fritagne. De vavate Lærere baade Mands og Fruentimre skulle først ved ves af det geistlige Raad i München og derfra medbrinBeviser om deres Duelighed, den som ikke kan forskafsamme, maae ingen Underviisning paatage sig. Desaledes opdragne Børn, der faae privat Underviisning, maae underkaste sig en skarp Undersøgelse førend de maa antages i de Latinske Skoler eller gaae til Universitets ne. J Besynderlighed maae intet Barn under 14 An besøge de offentlige Dandsepladser eller komme paa ne Ball, (en ypperlig Anordning.) Forældrene og Lærerne skulle have nøye Jnseende med, at Børnene ikke blive varte til Forfængelighed og Letsindighed, som for deres Alder og Begreb kunne have farlige Følger; thi den Smag der kommer først i Karret, holder længst ved. (Efter den nye Opdragelsesmaade føres Børn nu omstunder med i alle Selskaber, og lære der intet uden Flygtighed, Næsviished og Uforskammenhed, der siden tiltager i Alderen m. v.) - J Henseende til vor Tids større Oplysning er det saavel i Almindelighed, som i Sardeleshed meget nyttigt og nødvendigt, at Borgerbørn og andre lære adskillige Videnskaber, allerhelst naar de kan have deres Børn hos sig i Byen, der daglig kan gaae til deres eget Bord og være under deres nøieste Opsyn og Tilsyn.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Berlin, den 30 Maj. Her døde den 27. den Kongl. Staats og Cabinetsminister Grev Ewald Frederich von Herzberg i en Alder af 70 Aar. Han har næsten i 50 Aar tient den Fruesiske Staat og været bekiendt som en stor og retskafsen Mand i sin Tidsalder.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Altona, den 2 Junii. Man har den Efterretning, at Oprøret i Paris er dæmpet og Conventet har seiret, men det har kostet meget skud, man gik løs paa Præsidenten og Secretairerne med Blod. Midt i Conventsahlen skeede adskillige Pistol Sablen; næsten alle Deputerede af det herskende Partie maatte tage Flugten. (Meere herom næste Gang.)
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Ved Tallotteriets 721 Trækning i Kiøbenhavn den 2. Junii udkom: No. 60, 51, 15, 20, 62.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Til den forestaaende 589 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 15de Junii.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Døde: J Randers den 28 Maj, Frue Justitsraadinde Blom, fød Würenfeld, i hendes Alders 38 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
J Aalborg den 7 Junii, Friemesterskomager Kield Justesens Hustrue Maren Pedersdatter Lund, 68 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Den 30 Maj behagede det den gode Gud at bortkalde min i Livet inderlig elskede Kone Clare Wilhelmine fød Graner, i Barselseng, i en Alder af 32 1/2 Aar; dette for mig saa smertelige Dødsfald, bekiendtgiøres, Bindslev Præstegaard den 4 Junii 1795. Jssem. for Slægt og Venner som vist vil billige min store Sorg.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Avertillements. Ja Forpagtningen af det Hans Majestæt Kongen, tilhørende Østersfiskerie imellem Skagen og Hirtzholmen i Skagens Bugter, samt paa de nye fundne Østers banker, synden Hirtzholmen, under Hiøring Amts-Di der, i Følge det Kongelige Rentekammers Foranstaltstrict, til førstkommende 1 September udløber, saa vorning, dette Fiskerie til nye Forpagtning i 6 Aar, nemlig fra bemeldte 1 September i indeværende Aar, indtil Raadstuen i Hiøring Mandagen den 29de Junii først samme Tid, Aar 1801, stillet til offentlig Auction paa kommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og tilstaaet den Høistbydende; alt paa saadan Vilkaar, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, og ellers forinden ikke allene her paa Hiøring Amtskomtoir, men og paa den Kongelige Amtstue i Aalborg, kan faaes til Eftersyn. Deriblandt bliver og dette: at det høieste Bud beroer paa høibemeldte Rentekammers Approbation, og, at om denne ikke skulde paafølge, vorder Forpagtningen stillet til nye Auction, uden at noget Efterbud, som maatte skee nogensinde vorder antaget. Hiøring d. 26 Mai 1795. J. L. Lübecher.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
J Dag døde her i Byen Madame Johanne Marie Thorning, Enke efter forrige Sognepræst til Frøslev og Mollerup Meenigheder paa Morsøe i Aalborg Stift, Hr. Morten Fogh som er død for 53 Aar siden. Boet blev strax af den geistlige Skifteret efterseet og forseglet, hvorved da blev meldet at hun skal have efterladt sig 4 Børnebørn, hvoraf 1) den ældste Dotter Nicolette var gift og skal have efterladt sig et Barn, som man ikke ved om er i Live eller ei, 2) en Søn Morten Aldevelt hos sin Fader Hr. Peder Aldevelt Mynsterskriver ved det asiatiske Compagnie i Kiøbenhavn. 3, Karen gift med Skipper Stougaard paa Alsøe. 4) en Datter som endnu er hiemme hos Faderen. Skiønt der nu ikke fandtes eller kan findes meere efter hende, end hvad der kan gaae med til Begravelsen; saa bekiendtgiøres dog dette Dødsfald een Gang for alle i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aalborgske Stiftstidender, om nogen skulde fornødes at melde sig af en eller anden Aarsag. Aalborg den 5 Junii 1795. Pontoppidan.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
For en skikkelig Bondekarl, som forstaaer at omgaaes 2 med et Par Heste og kan giøre hvad Arbeide der forefalder i en Gaard, anvises en fordeelagtig Tieneste som strax kan tiltrædes og anviises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
J No. 38 af disse Tidender har Hr. Justitsraad Lange til Bratschou ladet indrykke en Bekiendtgiørelse, hvori han beskylder mig undertegnede, for ulovlig at have borttaget 8 Stkr. Faar fra Faareslokken paa Wilsbechsmindes Mark, disse Faar tilhørte ikke Besætningen paa Wilsbechsminde, men vare fremmede, der paa Gaarden paa Foder indsatte, som jeg paa lovlig Maade have kiøbt og derpaa af Hyrden godvillig erholdt udleverede; hvilket alt jeg med lovlige Attester, saavel fra Faarenes forrige Eier, som fra Hørbereder Miller paa Wilsbechsminde og fleere kan godtgiøre, jeg skylder mig derfor selv, til mit gode Navns Haandthævelse, ved at bekiendtgiøre dette, offentlig at imodsige forberørte Hr. Justitsraad Langes ligesaa ugrundede, som ærerørige beskyldning, forbeholdende mig al lovlig Tiltale imod ham for den mig derved tilføiede Ulempe. Aalborg den 6 Junii 1795. F. Lange, Musqveteer ved det 3die Jydske Jnf. Regiment.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Stedet No. 399 i Nyegade, afg. Jørgen Eilersen forhen tilhørende, der for faa Aar siden af nye er opbygt, og til Beboelse for 2de Familier indrettet, kan underhaanden faaes tilkiøbs, og antages næst Michaeli, hvorom accorderes med Jens Hiersing. boende paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
(En reenlig Kokkepige som forstaar retskaffen at kaage alSlags og hvad hun bør, er en god Tieneste til første Skiftetid ledig, paa Lønnen ansees ikke; det nytter ingen at melde sig undtagen de med Attest bevise deres Duelighed, anvises af mig C. R. sal. Wohnsen, i Jomfrue Annegade No. 243.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Det Sted som beboes af Mæster Skræder Sr. Hybner uden for Vesterport, bestaaende af tvende Stuer, med Kakkelovn i hver Stue, et rummeligt Kiøkken, Spisekammer og Saltkielder, saa og Gaardsrum med Brønd i Gaarden kan faaes til Leie og Beboelse næstkommende Michaelis Fløttetid, naar derom accorderes med Eieren. Aalborg, den 8de Junii 1795. Christen Ungermand. sit Leie. Er at bekomme næstkommende Mechaeli endeel Overværelser, med Tienerkamre, hvorudi er Caminer; ligeledes kan strax bekommes Qvarteer til tvende Soldater, og et stor Kornloft paa 14 Fag hos Eng. J. Brinch. At den agende Post, der ellers ikkun hver 14de Dag l gaaer til Jylland, skal formedelst Wiborg Omslags Termin, 2de Postdage efter hinanden, nemlig den 13de og 20de Junii førstkommende, gaae herfra Kiøbenhavn ligge til Jylland, og lige til Wiborg, medtage Penge, Bancosedler, Pakker og Reisende, saavelsom at den agende Post i samme Henseende afgaaer fra Aalborg og ligeledes over Wiborg den 16 og 23 Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Generalpostamtet, den 16de Mai 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Sredagen den 12te Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver ved offentlig Auction paa Aalborg Raadstue opraabt til nye Forpagtning paa 3 Aar. 1) Den Aalborg Bye i Følge Anordningerne tilkommende Jldebrændsels Afgift af alt det Brænde og Tørv med videre, som igiennem Portene samt Søeværts ved Stranden til Byen indkommer. 2) Det Møddingsted uden Østerport som Kiøbmand Hr. Niels Christian Brix hidindtil har havt i Leie. Ligeledes bliver samme Tiid stillet til offentlig Licitation nogle ved vor Frue Kirke nødvendig befindende Reparationer. Aalborg, den 1ste Junii 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Corsdagen den 11 Junii hernæst bliver foretaget AucJ tion paa Forstranden for Hvetboe Herred over nogle der indstrandede enkelte Tønder med Viine udi, saaledes: Formiddag Kl. 9 Slet i Grønhøi af Jngstrup Sogn, hvor der er en Tønde med en Slup hvid Viin. Næste Kl. 11 Slet i Pirupshvarre af Hunne Sogn, hvor der er en Tønde med Slumpelige Slags Viin. Og Kl. 12 Slet i Blochhuus af samme Sogn, hvor der er en Tønde med hvid og en Tønde rød Slumper Viine.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Hvad der i Henseende Stervboen efter Anders Hansen, Hvorup, som var bekiendt fra Beboelse i Tømmerbye men sidst i Boelskifte, hvor han døde, er at afhandle til dette Aars Wiborg Omslagstermin, det bliver i Aalborg fra Stervboens Side bestyret af Herredsfoged Niels Skiøth Hasselhalch, som i saa Henseende er at tale ved udi Kiøbmand Hr. Oluf Christensens Gaard ved Vesteraae den 13de og 15de Junii hernæst, og videre efter Omstændighederne. Men de som endnu ei har gjort Rigtighed for det forhen forfaldne ville behage derfor og for hvad nu forfalder at være meere rigtig til sin Tild.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
3di Hals Sogn og Bye, som er beliggende ved Jnd l løbet paa Fiorden for Seilladsen til og fra Aalborg, bliver Torsdagen den 18de Junii hernæst om Formiddagen Kl. 10 Slet foretaget Auction udi og over det Huus som afdøde Controlleur Børrebye eiede og beboede bestaaende af en Længde 16 Fag Bindingsværk af Eeg ma murede Vægge og Tegltag, indrettede til rummelig og beqvem Værelser baade for Beboelse og Huusholdning Drift, og en anden Længde 12 Fag ligeledes til Beboelsamt en stor og indplanket Hauge. Tillige bliver i solgt de udi Huuset værende Toetagie og enkelte Vind og Bieleggerkakkelovne. Hvo som til 1ste Julii enten vil opsige de hidtil hol) Aviser og Journaler eller vil bestille samme til at holde, maae jeg herved bede, at saavel Opsigelser som Bestillinger maatte skee før den 15 Junii, da de est den Tiid ikke kan antages. Aalborg Postcomtoir den, Junii 1795. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
en smuk og stærk Jagt Lystig kaldet, bygt paa Kluaf Eeg, kan føre over 200 Tønder Kornvahre, og er vel udhalet med gode Seil, Ankerer og Touge m.v.er til Kiøbs at bekomme hos Undertegnede. Fladstran, den 23de Maj 1795. Anne Magrethe, sal. Skipper N. Rewdahls Cal.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
(Jndsendt.)¬ J Sønderyllands største Handelstad, kostede Ruge for nogle Dage siden 5, ja 6 Mk. Skieppen. Hvad var følgen af een saa overdreven Priis, (Muk behage først at merke sig, Folket vidste, Kiøbmænd. havde nogle tusinde Tønder Rug paa Kornlofterne, ) Almuen, dertil henhørende Laugesvendene af adskillige Lauge, de ville eller ikke, forenedes at møde til uvis Tid med Sække eller Poser, for Borgmesternes Dørre. Dette skeede, de fordrede at skaffe sig Rug for 3 Mk. Skieppen, med de Udtryk tillige: de ville elle nedbryde og ruinere Kornjødernes Huuse, og da ville man faae Rug til Overflødighed. Borgemester søgde bedst mueligt at tilfredsstille dem, og bade en Teilat komme om Formiddagen paa Raadstuen, hvor ar allerede førrend de kom, havde føiet Anstalt til, at Folket endnu inden Aften sik Rug til den, af dem bestemt Priis. De Herrer Kiøbmænd som allerede længe havde gjordt Regning paa, at drive Rugens Priis til det høieste; der aldrig ville have den Umage at sælge Skieppe viis; Disse maatte nu med Frygt og Skræk forpligte sig til, ei allene at sælge saa megen Rug som forlangtes for3 Mk. Skieppen, men og angive hvormange Tønder, hver især havde at sælge. Byen forsynes nu rigelig med Rug, da det før gik saa vidt man intet Grovbrød kunde faae hos Bagerne.
Jyske Efterretninger, 1795-06-08
Hvad, om Almuen i Nørrejylland, paa de Stede hvor Rugen er saa meget dyr, fik Jndfald at følge hiines Exempel? - vel var det ikke at ønske det skulle komme saa vidt, men naar imidlertid ingen Forandring, i Prisen snart skulle foregaae, kan med megen Grund ventes, at see hines Exempel eftergjort.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Af en Skrivelse fra Kiøbenhavn, den 6 Ju J Fredags Eftermiddag Kl. 4, opkom her paa gammel Holm en gyselig Jldebrand, som strax lagde heele Holmen og dens tilhørende Bygninger i Aske, derfra fløi Luen hen i Nicolai Kirke og paa saa Timer lagde den i Aske, siden har den videre udbredt sig. Heele Holmens Kanal, de Bygninger ved gammel Strand, Høibrostrædet, Færgestræderne, store og lille, Laxe= og Ulkegaderne, Boldhuusgaden og alle de dertil stødende Bygninger, hele Amager=Torv og Vimmelskaftet, LarsLeystrædet, Kompagniestrædet, Badstuestrædet, Knabroestrædet, og alle de Gader deromkring; nu, (Kl. 4. som Eftermiddagen, brænder det i Raadhuusstrædet. Jlden er allerede antændt i et Baghuus i Skindergaden, og det er høilig at befrygte, at den største og bedste Deel af det ulykkelige Kiøbenhavn vil gaae i Løbet. - Man kan desvere med næste Post vente fuldstændigere Efterretning; gid allene Jlden maatte forinden være udslukket.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Frankfurt, den 30 Maj. Ved den franske Armee i Jtalien grasserer en ubegribelig Sygdom; Folkene klage, efter Desertørernes Udsigende; allene over Hovedpiine og en halv Time derefter ere døde. Ved en Bataillon ere der 12 til 15 Mennesker daglig døde. - J de Hessenkasselske Lande er det strængelig forbudet at udføre Proviant og Fourage. Underhandlingen og Krigsfangernes Udvexling er fuldendt, og nu sendes de tilbage til deres Fædreneland med deres Fahner, Flinter og Sidegevæhrer og Trommer. - J Dag er en stor Afdeeling af de her befindende franske Krigsfanger transporterede over til Wesel.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Paris, den 25 Maj. Alting er her i den yderste Forvirrelse, uagtet alle Foranstaltninger er her dog den yderste Mangel paa Brød og Levnetsmidler; her spilles de største Jntriquer og de skam løseste Handlinger, saa enhver kan næsten berige sig af sine Medborgeres yderste Formue uden nogen Tiltale.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Haag, den 30 Maj. Uagtet alle Foranstaltninger tiltage dog de indvortes Uroeligheder daglig. J Rotterdam er i denne Uge nogle af det Oraniske Huuses Tilhængere udplyndrede og ilde medhandlede, saa at nogle af disse ulykkelige ere allerede døde. Alle private Breve fra Paris tale eensstemmig om store Forandringer, hvortil den nærværende og utaalelige Nød er Aarsagen. - Det lader overalt ikke til, at de Franske have Lyst til at forlade Holland, men vel at indkræve den paalagte Gave. Formedelst disse svære Skatter er man hemmelig misfornøiet og dette viser sig ved adskillige Leiligheder.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Nogle hollandske Aviser bruge ikke meere den franske Over skrift Frihed, Lighed og Broderskab. Det Oraniske Partie er meget stort. J det Hele er Hollands tilkommende Skjæbne endnu skiult for de politiske Sceres Øine. Amsterdam synes mindst at harmonere med de ny Stater. Alt, ja alt hvad der foregaaer i den moralske og physiske Verden, er en Rettelse til det Heeles Forbedring.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Regensburg, den 24 Maj. Her er besluttet af de 3 Rigscollegier, at begynde at raadslaae over følgende Punkter den 1 Junii, og at ende dem den 14de: 1) At overlade Jndledningen til Freds-Underhandlingen til Keiseren, med Hensigt til Rigets Gotbefindende af 22 December 1794, i Henseende til Kongen af Preussens gode Tieneste. 2) Keiseren skal og overlades Tid og Sted til at aabne Freds=Congressen, men foreslaae Staden Frankfurt dertil. 3) Ved Underhandlingerne at see paa den rolige Tilstand, som var førend Misforstaaelsernes Udbrud med Frankerig. 4) Til Rigsdeputationen skulle 4 Katholske og 4 Et vangeliske Stænder foreslaaes, af Churfyrsterne Mayn; og Saxen, af Fyrsterne Østerrigerne, Bayern, Bremen, Würtemberg eller Hessen, af Stæderne Frankfurt, Augsburg. De Punkter, der skulle besvares, ere følgende: 1) Hvad skal der andrages i Hensigt til den formelige Jndledning af en Freds=Underhandling, og i Hensigt til Berigtigtigelsen af de derved nødvendige FredsPræliminarier, 2) Hvad skal der bestemmes i Hensigt til Hovedsagen for de tilkommende Freds=Underhandlinger, 3) Hvorledes tænker Riget at concurrere ved disse Freds-Underhandlinger, 4) Naar der antages en Rigs=Deputation, hvilke Bestemmelser udfordres da endnu til ikke at opholde Forretningen ved Formaliteter og Omstændigheder over Modum tractandi og ellers.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Stokholm, den 22 Maj. Den største Deel af de i Frankerige opbragte svenske Skibe, ere efter Baron Staels Forestilling, igien frigivne med Skadesløsholdelse. - Den franske Gesandt Rivals har endnu ikke havt sin første Audients, men lever paa en stor Fod og beboer den forrige Polske Gesandt Potockys Hotel.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
J Sverrig er død en Soldat 115 Aar gl., der har tient under 4 Monarker. 8 Dage før hans Død, gik han endnu til næste Landsbye for at nyde Nadveren; 2 Timer før hans Død gjorde en Marsch i Naboelauget, hvor han pludselig døde. - Her er og død en Læge i sit 82 Aar ved gode Kræfter, der underholdt 2 Maitresser.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
- J dette Foraar grasserer igien Snueseberen, eller den saakaldte Jnfluence hos os.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Helsingøer, den 5te Junii. Fra den 1ste hujus til i Dag ere 135 Skibe passerede Sundet.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Kiøbenhavn, den 2 Junii. Førstkommende Torsdag den 4 Junii nedlægger Hr. Professor Baden Universiterets Rectorat og ved en Tale om hvad der er hendet Universitetet i hans Rektorats Tid, overleverer samme til sin Eftermand Hr. Etatsraad Saxtorph.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Den nederst residerende Capellan til Holmens Kirke Hr. Mag. Bloch har det Theologiske Facultæt i Kiel creeret til Doctor Theologie, og oversendt ham sit Doctor Diploma. De Herrer Udgivere af Bladet Kritik og Antikritik ere nyeligen i en berømt udenlandsk Journal tilbørligen revsede.
Jyske Efterretninger, 1795-06-12
Kiøbenhavn, den 5 Junii. I Gaar og i Dag ere Orlogskibene, Tre Kroner, Sælland, Prindsesse Sophia Friderica, Nordstiernen, Dannebrog og Jndfødsretten, lagde ud paa Reden.