Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-10-14
Norden. Fra alle Tydsklands Kanter læser man nu Beretninger om de Høitideligheder som ere og endnu vorde anordnede i Anledning af Seieren ved Moskou og denne Stads Jndtagelse af Napoleons Hær. Bland alle disse udmærker sig især en Cirkulairskrivelse fra Præfekten i Magdeborg, hvori man finder følgende velvalgte Steder: "En fyrste (Keiser Alexander) der overvunden ved Niemens Bredder, dog af Seterherrens Stor mod erholdt en ærefuld Fred, har paa nye ladet sig henrive af en alting ødelæggende og Stetternes Ruin telser som ene kunde sikke hans Stater, og derved bragt hidførende Aands Jndgivelser; har sviget de Forpligdet skrækkeligste Uveir over sit Hoved. Frygteligere end den fortørnede Løve viste sig Nopoleon. Overgangen over Floderne, de hom modsatte Voldes Ødelæggelse, de fiendtlige Hæres Nederlag, alt viste at han selv var nærværende. Den 23de Juni stod Napoleon paa Nie mens Bredder, og den 14de Septbr. saaes allerede Frankernes seierrige Ørn plantet paa Moskaus Mure. man saa dierv forsægtede, Nippe er Feldtoget aabnet, Dette var altsaa Russernes militaire Tapperhed, den og allerede adskille de franske Hære, som nu i Rigets Midte have opslaaet deres Leir, de tvende have som beskyller det i Sønder og Nord. Polen opvaagnes igien for at tilbagegives sine fordums Rettigheder. Saadanne forhaulede Begivenheder, saadanne aabenbare Beviser paa den Beskyttelse hvo med Forsynet ledsager dem, kræve vor inderligste Taknemmelighed. Ladet os anraabe Himlen og fremtidig Beskiermelse for den over ham der, hvor han staaer i Begreb med at ind ophøiede Seierherre, og at den i Særdeleshed vil værne at skienke hele Fastlandets Folk den gyldne Fred." - høste Frugterne af sine 20aatige Heltegietninger, og Spanien Som Fortsættelse af Gaarsdagens Beretninger fra dette Rige, leveres endnu følgende den nordlige Armees foretagender. - Den 28de Aug. rykkede General Cafferilli ind i Bilbro. Kienden voved ikke at oppebie ham sammesteds, men flyede til alle Sider. 5 Kanoner og adskillige engelske Fartøier toges i Dorto Golette. Stadens Jndvaanere, som af Jnsurgenterne vare udjagede derfra, droge nu paa den franske Generals Opfordring igien tilbøge, han selv den for at fortsætte sine Operationer. - Marquesitos, forlad derimod efter nogle faa Dages Ophold igjen StaLonges, Minas og Sølvars Bander ere slagne paa Flugten med et uhyre Tab. Syd-Amerika. Det kongelige Parties Held i Mexiko er bleven fulgt af de største Venheld, som kan sees af følgende Brev. Da Revon og Moreles havde forenet deres Magt, samlede Collias paa sin Side sin Armte, og rykkede fra Publa i den Hensigt, at møde de Forstærkninger og det Artillerie, som han vidste var afgaaet fra Veracruz for at støde til hans Tropper. Midlertid blev han forekommet at Morel der, underrettet om hans Plan, detacherede et betydligt Corps Cavallerie, der bemestrede sig Artilleriet i Munitionerne. Samme Detaschement gjorde sig lig ledes Mester af Slottet Preta. Calleias, forhauset ov dette uventede Slag, tog da nu først Stilling paa Sted kaldet Bugaa; han havde en Armee paa 1000 Mand Jnfanterie og Cavallerie, da Moreles ang ham i hans Forskandsninger. Striden begyndte 10 om Morgenen, og varede til 4. Seiren var no Tid tvivlsom; men da Morelo's Tropper understøttet itide ved et Detaschement, der var sendt fra Rajblev Royalisterne aldeles slagne; Calleias blev saaret fanget med hele sin Stab, som blev bragt til ForPerute. Det rasende Folk har med høie Skrig ford hans Hoved. Guadalaxara, Vallodolid, Guonesu- og de øvrige Stæder ere i Følge denne Seier i Jngenternes Magt.