JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Hamburg, den 23de Mai. Hs. Majestæt Kongen af Danmark har allernaadigst behaget, paa Allerhøistsammes Tilbagereise fra Wien, huldrinst at modtage i Dag i Altona en fra det herværende Sengt af dets Midte afsendt Deputation, der bevidnede Hs. Maj. Senatets ærbødigste Følelser. Hamborg, d. 26 Mai. John Mouro, før rende Skibet Happy Return, som den 9de gik udfra London, beretter, at man kort førend han forlod London havde der den Efterretning, at den betydelige algierske Escadre er løbet ud, for ikke at blive indsluttet af den mod Algier bestemte americanske Escadre. Algierne toge deres Retning henad Strædet ved Gibraltar, og man troede, at det i de derværende Farvande vilde, naar den med det første ventede Escadre ankommer, komme til en alvorlig Søfægtning. Dog mener man ikke, at Algiererne ville passere Strædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. RISHesseTolvte Aargang. No. 44 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Juni 1818. Ode til Dannerkongen Frederik den Sjette, ved Hans Tilbagekomst til sit Rige. (Efter Horatii Ode til Augustus, Lib. IV. 5.) Odu, som Himlen os i Naade sendte Dans bedste Vogter du Alt ofte mod din Egn Maria vendte Sit vaade Blik, tidt svigfuldt Haab sig tændte. Saa kom, saa kom, saa kom da nu Du gode Fyrste fra dit Ansigt sprede Sig Lys, hvor Mørke var Naar, Vaaren lig, dets Straaler sig udbrede, Da rinder Folkets Dag med trefold Glæde, Da skinner Solen trefold klar. Som ømme Moder sukker for den kjære. Den længe savnte Søn, Som langt fra Arnen Hindus-Vande bære, Ved Havbred vanker; hende Længsler tære; Hun kalder ham med ivrig Bøn; og fra de Bølger ei hun Øiet vender; O kom, o kom igien, Saa Dana=Folks trofaste Hjerte brænder, Og, efter Fredrik ledende, det sender Tidt Længselsblik mod Stranden hen Thi Retsind under ham betrygger Tronen, Langt meer, end Seires Pragt, En hellig Glands. Uplettet skinner Kronen. Til Dydens Priis høit stemmer Fremtid Tonen, Naar knuset ligger Urets Magt. Retfærdigheden Dommersædet klæder, Thi see, den Fyrsten vil. Og Musen, pleiet mildt, endskjøndt hun græder Ved lange Krigsraab, til sin Skytsaands Hæder, Endnu til Sang har Kraft og Jld. Hvo er vel, som for Fjende-Vælde hæver, For vilde Galler-Magt, Naar for en elsket Drot han Sværdet hæver, O kom Anfører du Mens Fredrik lever, Er intet Dannebryst forsagt. Trygt under dig hver Borgers Dag hensvinder Beskjærmeren er nær -Med gavnlig Dont. Den Vise præger Minder 5 Tidens Bog af det, som overvinder, J evig Roes, Triumfers Hær, Men, naar en venlig Høitidsaften stiger, Han første Skaal frembær For dig. For dig han sagte Bøn fremsiger. Dig Vin og Barn i Mandens Hjerte viger. Meer kjær ei sølvgraa Moder er. O længe gamle Dana=Folk du fryde! Du gode Fyrste du Saa bede vi, naar Solens Skjær frembryde; Saa, naar den sees i Vest sit Purpur gyde Ved Dagens sidste, stille Nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
J. J. Dampe, Doctor. Den lyse første Junius 1815. Ni Maaneders Længsel i Taarer randt hen, Og Moderen sukked til Børnenes Klage; Naturen og Folket nu smiler igien: Vor Ven og vor Fader er kommen tilbage. Baggesen. Forslag til at hemme Eftertrykning i Norge af danske Forlagsskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Det er bekjendt, hvorledes Tydsklands Boghandlere have ved Kongressen i Wien anholdt om Foranstaltninger til den skadelige Eftertryknings Forebyggelse, men endnu er, saavidt jeg veed, Udfaldet af deres Forestillinger i denne Sag ikke bekjendt. Vist er det, at hvad de forlange er høist billigt, og at det neppe kan være Tvivl underkastet, at oplyste og for Videnskaberne nidkjære Regjeringer ville vise dem Opmærksomhed og Bistand. Det er derfor ogsaa uden for al Tvivl, at en lignende Forestilling fra danske Boghandlere om den danske Regjerings Medvirkning til Forebyggelse af den Eftertrykning, hvormed flere af deres Forlagsartikler trues i Norge, vilde møde den mueligste Opmærksomhed. Overeenskomster mellem Regjeringer finde Sted, ifølge hvilke Rømningsmænd, enten Soldater eller undvigte Forbrydere) gjensidigen udleveres: Skulde ikke saaledes ogsaa Overeenskomst kunne sluttes om Eftertryknings giensidige Forebyggelse, saa meget mere som Norge og Sverrig dog engang i Tiden formodentligt ville udsættes for det samme, som Danmarks Litteratur, nu for Tiden allene vil lide under?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
(Jndsendt.)At holde Duer er vist nok en uskyldig Fornøielse, og kan endog have sin Nytte. En Duesteeg iblandt er en behagelig Spise. Her i Kjøbenhavn har, saalænge Jndsenderen kan huske, altid opholdt sig i Murene paa det afbrændte Christiansborg Slot og i Byens Kirketaarne nogle Duehøge. Men det synes, som deres Antal meget har forøget sig i de senere Tider og tiltaget formedelst Ungers Udklækning o. s. v., udentvivl fordi Ruinerne ere flere end forhen, og det synes, at disse Rovfugles kjereste Opholdsted er i gamle Taarne og Mure. Det er meget hyppigt, og næsten daglig, at see disse Fugle jage efter Duer og tage dem; de tage og Kyllinger o. s. v. Men det er ikke allene i Kjøbenhavn, hvor de gjøre Fortred i saa Henseende. De have deres Jagtbesirk temmelig langt ude i Landet. Jndsenderen boer omtrent 1 1/2 Miil fra Kjøbenhavn; men Byens Rovfugle have deres bestemte Træk derud, og maaskee længere, og hjemsøge hans Duer og Høns. Da han boer i Vildbanedistrictet, har han ikke Lov at skyde; men om han ogsaa var Skytte, var det ikke nok at træffe en enkelt Rovfugl; thi det forekommer ham som visse af Fuglene have, ligesom andre Rovbegierlige, deres særdeles Districter. Jndsenderen tillader sig derfor det Spørgsmaal og Forslag, om det ikke kunde paalægges Voldskytten i Kjøbenhavn, hvilken han har seet skyde tamme Høns paa Volden, hvortil han vist nok er berettiget, at gaae paa Jagt efter bemeldte Rovfugle, for at ødelægge dem. Saadant maatte da bekiendtgjøres, paa det at Folk i Byen ikke skulde forundre sig over at see ham skyde fra Stilladserne paa Slotsbygningen eller fra Kirketaarnene. Men saa skulde Skytten naturligviis have Skydepenge. Vidste Jndsenderen, hvor han kunde aflægge sit Bidrag, gjerne ydede han sin lille Part. - Men skulde dette Forslag ikke være iværksætteligt, som dog synes det rigtigste, kunde man maaskee foreslaae, at da man seer saa mange Jægere, som have Tilladelse at gaae paa Jagt paa det Kongelige District, at skyde Fuglevildt, og da man ofte seer den spadsere paa Gaden og ud af Porten i deres Jagthabit, eller møder hele Vogne fulde af saadanne Jægere, maatte det vist interessere disse Herrer, at ødelægge bemeldte Rovfugle, ved at gjøre fælleds Jagt efter dem, skulde man da ikke give disse Jægere Tilladelse, ja endog opmuntre dem til at skyde og forjage Rovfugle, som bygge og opholde sig i Ruinerne i Kjøbenhavn; maaskee vilde de tillige finde en Fornøielse i at udvise deres Sig tekonst mod den flyvende og i Bevægelse værende Fugl fremfor mod den stillesiddende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 2 Junii. J Gaar havde Hovedstaden den Lykke, atter at kunne hilse sin elskede Konge, efter henved ni Maaneders Fraværelse og otte Maaneders Ophold i den østerrigske Keiserstad og i Fædrenelandets vigtigste og el ligste Anliggender. Allerede Kl. 7 om Morgenen, saaes hele Hovedstadens Militaire opstillet i følgende Orden: Fra Vesterport, langs af Frederiksberggaden, Gammeltorv, opad Vimmelskaftet stod paa høire Side fra Porten det borgerlige Jnfanterie med flyvende Faner, paa venstre Side det borgerlige faste Artillerie og Feldtartillerie; paa Amagertorv Studentercorpset med flyvende Faner; paa Østergaden Søetatens 4 Divisioner med deres Faner og Flag; paa Kongens Nytorv det Sjællandske Skarpskyttercorps og Kjøbenhavns Jnfanterieregiment; derefter H. H. Prinds Christians Regiment og Hs. Maj. Kongens Regiment, der strakte sig ud i Bredgaden. Paa St. Anne Plads stod Danske og Norske Livregiment; i Amaliegaden Kongens Livjægercorps, Garden til Fods, og lige indtil Palaierne Søe, Artillerie= og Landcadercorpserne. Paa Amalienborgpladsen holdt Gude corpset og en Afdeling Husarer. Kl. 8 1/2 tog Hds. Maj. Dronningen bort fra Amalienborg, ledsaget af et glimrende og talrigt følge, for, tilligemed Deres Kgl. Hr. Prindsesserne, at modtage Hs. Maj. Kongen. Deres Majestæter mødtes paa Landeveien paa denne Side Damhuset. Efter at have omarmet Sin Gemalinde og Børn tog Hs. Majestæt Plads i Hs. Maj. Dronningens Vogn og kjørte til Frederiksberg Slot, hvor Deres Majestæter behagede at opholde sig en kort Tid. Paa Bakken foran Slottet holdt Garden til Hest. Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen bebudede Canonernes Torden. fra Voldene Hs. Majestæts høie Ankomst til Hovedstaden. Ved Vesterport blev Monarken modtaget af Stadens Commandant General Greve v. d. Schulenburg, Stadshauptmand v. Hallander og fl. Foran Kongens Følge reed en Escadron af den Kgl. Livgarde, derefter Generalstaben til Hest, og derpaa den Kongelige Hofetat. Hs. Maj. Kongen kjørte med Hs. Maj. Dronningen og de Kongl. Prindsesser i en aaben Calesche med 6 hvide Heste for. Da begge Majestæterne vare komne igjennem Nygaden fraspændte Folket Hestene og trak Vognen ligge til Amalienborg; endeel Kgl. Eqvipager og en Escadron af den Kongel. Livgarde sluttede Toget. Det herlige Veir, som forskjønnede Festeen; det i Luften gjenlydende Hurra- og Fryderaab; den militaire Musik, de mange Tusinde af hver Alder og Stand, der flokkede sig omkring den Kongelige Vogn, for at yttre deres Glæde, de dund rende Canonskud fra Volden, alting bidrog til at stemme Sielen til de høitideligste og meest fædrenelandske Følelser. Hvo, som har kjendt Fædrenelandets Farer i de henrundne Aar, under den Crisis, hvori hele Europa befandt sig, og i hvis Bryst det Ord Fædreneland har Værd, kunde ikke andet end glæde sig ved, efter en saadan Fraværelse, atter at kunne istemme Dannerfolkets glade Jubel over sin Konges lykkelige Tilbagekomst til Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Ved Ankomsten til Amalienborg viste Hans Majestæt sig paa Slotsaltanen, og atter gjenlød Fryderaab af det i Mængde forsamlede Folk. Om Aftenen var hele Staden paa det prægtigste illumineret. Af transparente Decorationer saaes i Frimurerlogen i Kronprindsensgaden i det midterste Fag over Indgangen en stor straalende Stjerne; paa den ene Side i næste Fag læstes: Friderico lucis tutori, paa den anden; Coitus gratus felix. Jndgangen var oplyst med brændende Lamper af alle Slags Farver. Paa Postgaarden saaes Danmarks Genius, som offrede paa et Alter, med Jndskrift: "Dit Danmark Kierlighed til Livets Olie være, Som huld dets Genius vil til en Lampe bære." Desuden saaes Transparenter paa Landcadetacademiet, Gjethuset, Raus Gaard og flere Steder. Endeel af de offentlige Bygninger var oplyst med Begkrandse, og blandt de illuminerede udmærkede Hs. H. Prinds Christians Palais sig. Gaderne vrimlede af en talløs Mængde Menneskeer saavel til Fods som til Vogn, og ved Vagterne i Staden opførtes en skjøn Janitscharmusik, af de forskjellige Corpsers Hoboister. Paa Altanen af Hr. Major Koppens Gaard i Bredgaden opførtes en ligedan Musik af Hoboisterne ved det borgerlige Artillerie. Omtrent Kl. 11 kjørte det Kongelige Herskab igjennem Hovedgaderne, for at tage Jlluminationen i Øiesyn, og Folkets Jubel gjenlød atter ved denne Leilighed. Først ved Daggry forsvandt Belysningen, og med den tillige den vrimlende Mængde. Saaledes endtes denne offentlige Nationalfest til Alles Tilfredshed, uden at mindste Uorden eller Uheld forstyrrede den almindelige Glæde. Ringsted, d. 1ste Junii. Denne lille Kjøbstæd, har ligeledes stræbt, paa en efter Byens ringe Evne passende Maade, at lægge sin Glæde for Dagen over Hs. Maj. vor elskede Konges lykkelige Hjemkomst fra Udlandet. Byen var, i Anledning af at det ventedes, at Hs. Maj. ville passere samme Natten imellem den 31 Mai og 1 Juni, illumineret, og paa dens hollandske Mølle var paa Møllevingerne anbragt en stor Deel Lygter med tændte Lys, hvilket, da Møllevingerne sagte bevægedes, afgav et overmaade skjønt Syn, som, efter Møllens Beliggenhed, kunde sees langt borte. En halv Miil her fra Byen holdt nogle af dens Jndvaanere til Hest, og disse rede for Vognen til og fra Byen. Ved Postgaarden paraderede Borgerskabet, og her var, for at complimentere Hs. Majestæt, ligeledes tilstæde Byens samtlige Embedsmænd og de anseeligste Jndvaanere. Saavel ved Hs. Maj. Ankomst den 1 Juni, som ved Bortkjørselen, blev affyret 27 Canonskud. Desuden blev Hs. Maj. til og fra Ringsted eskorteret af et Detaschement af H. H. Prinds Frederik Ferdinands Dragoursgiments 1ste Escadron og af dette Regiments Commandeur samt endeel flere dertil henhørende Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Aalborg, d. 26 Mai. Vor fortjente Etatsraad og Ridder Qvists Liig jordedes i Dag med megen Høitidelighed. Et stort frivilligt følge af Embedsmænd og Borgere, som følte dybt, hvad Byen og Fødelandet havde tabt ved hans Død, indfandt sig ved Sørgehuset, udtog Liget af Liigvognen og bar det ud af Byen til Graven paa Almeenkirkegaarden. Vore Fabriker, Manufacturer og offentlige Anlæg, skylde ham fortrinligen deres Opkomst, da hans hele Borgerliv negennyttigen helligedes Bestyrelsen og Vedligeholdelsen af nyttige Indretninger for Byen. En detailleret Beretning herom forbyder Rummet i Dag at levere, men den skal med det første blive meddeelt. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Odense, d. 30 Mai. Den i No. 64 af disse Aviser til Salg averteerte Sadelmager Smidstrups Enkes smukke Gaard i Veile, er den samme, i hvilken Kong Christian den Anden 1523 den 20 Jan, blev af den jydske Adel opsagt Huldskab og Troskab i et forseglet Brev, som en jydsk Herremand, Landsdommer Munk, lod der ligge efter sig i en Handske, og samme Aften, efter at han havde spiist hos Kongen, gik ombord til Holsteen. Han var samme Dag kommen fra Viborg, hvor denne Beslutning var taget af Adelen. - Som man erfarer, er fra Rigsbanken denne Gang ankommen til Odense over for 6000 Rbdlr. Rigsbanktegn i Kobber. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Mariboe, d. 30 April. J forrige Uge indtraf den ulykkelige Hændelse, at en Huusmand i Østofte Sogn, under Grevskabet Knutenborg, som var i Færd med at fælde et Træe i Skoven, blev, da det omstyrtede, saa forslaaet, at han døde 2 Dage efter. - J Søndags haglede det her i Mariboe meget stærkt, hvorpaa fulgte et mildt og behageligt Veir. (Mariboe Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
J Jversens Avis læses følgende: Forlangt Jndrykkelse. Kan for Videnskaberne ventes synderligt Udbytte af et videnskabeligt, paa det Store beregnet, Selskab i Fyn, Jdetmindste ved jeg, at de Herrer Rektøres ved Fyns to lærde Skoler finde Vanskelighed i den aarlige Skolecksamen at faa de videnskabelige Bisiddere, Skole forordningen ønsker. Monne ikke og den Tid og de Penge, et saadant Selskabs Medlemmer anvende paa Selskabets Bestræbelser, kunne af Enhver, efter sin borgerlige Stilling, med større Nytte anbringes paa andre, ogsaa baade med Kultur og Lærdom beslægtede, Gienstande? Hvad er saaledes ikke at gjøre i Medisinalpolitiet? Det føle de bedst, som ere saa uheldige at boved vore Købstæder stinkende Bække og Ager. Nu hvad Krav har ikke snart alle Fyens Købstæder, men fornemmelig Odense, paa vedkommende lærde og oplyste Embedsmænds Opmærksomhed for et bedre organiseret Fattigvæsen, end det, som nu dagligt plager Landbeboerne ved udsendte Sværme af Betlere, den enlig boende Bonde ikke tør nægte hvad de fordre, Nu Almueskolerne og fornemmelig Lærerne derved, hvad Krav have ikke og de paa Vedkommendes Opmærksomhed, Snart ni Aar gammelt er det provisoriske Reglement for Almueskolevæsenet paa Landet. Men i hvor mange Amter er Skolevæsenet organiseret efter den i dette Reglement lagde velgjørende Plan, Hvor er den saa høist nødvendige Fordeling af Skoledistrikterne udført, Jeg veed kun idetmindste det ny Odense Amt, eller de tilforn kaldte Assens og Hindsgavls Amter, der har sine Skoledistrikter behørigt ordnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Kjøbenhavns Børs den 2 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 633, a vista 641. Amsterdam 2 M. 588, avista - . London 2 M. 212 Rbdlr. Spec. 640. - Specier solgtes til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 290; Norske Sedler 66.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Aftenen den 1 Junii blev her i Staden udi en Trængsel udtaget og bortstiaalet af en Lomme en sølvbeslaget Meerskumspibe. Da nu ingen, uden allene den, af hvis Lomme den blev udtagen og stiaalen, kan blive eller med Sikkerhed være retmæssig Eier (Posessor bong fide) af denne Tobakspibe, saa anmodes og forhaabes den tilbageleret enten paa Kjøbenhavns Politiekammer eller paa Frederiksberg Byes Hospital til Oeconomus Olsen, og udloves derfor en Douceur af 8 1/2 Rbdlr. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Blandede Efterretninger. London. Hertugen af Kent er den store Ynder og Beskytter af Musiken i London; ham har man at takke for Forplantelsen af de fleste tydske Musikværker paa engelsk Bund; han har ret af de bedste Capeller i Engelland. Prindsesse Charlotte af Wales har en lige Tilbøielighed; hun selv er en stor Konstnerinde paa Pignoforte og bestyrer sædvanligen Orchestret i Dronningens Aftenconcerter i Windsor. Hendes Fader, Prindsregenten, viser større Forkjerlighed for Malerier. Hans Pallads, Carltonhouse i London, indbefatter een af de seeværdigste Maleriesamlinger; for at gjøre dens Skatte almeennyttigere, har Prindsen tilladt Marquis af Stafford og Hr. C. Long at udvælge de fortrinligste Stykker deraf, og føie dem til den Udstilling af de berømteste Konstværker af den flamske og nederlandske Skole, som med det første skal finde Sted. (Morgenblatt.)Man har nyligen trukket Hr. Deaklin, en bekiendt velhavende Kjøbmand, op af Themsen. Det var den samme, som for nogle Maaneder siden fandtes med frygtelig sønderrevne Klæder og en Strikke om Halsen, i en Grøvt paa Sheperfield, efter at Tyve, da han var gaaet hjem, havde kastet ham et Reb om Halsen, styrtet ham omkuld, og udplyndret ham. Han blev den Gang vel helbredet igien; men han havde paa Baghovedet faaet et stort Saar; han klagede over Kulde i Nakken, og var siden den Tid bestandig nedslagen. Af Tungsind skal han have druknet sig. (S. Bl.)De forenede nordamericanske Stater vise et mærkværdigt Exempel paa voxende Velstand. Da denne Stat i Aaret 1783 fik sin Selvstændighed, regnede man hele Folkemængden i det høieste for 3 Mill. Efter den Tid talte man i Aaret 1800 5,303,666, og i Aaret 1810 7,239,903. Vedvarende Fred, Statens Udvidelse mod Sønden og Vesten (hvor dog blandt de indiske Folkeslag Befolkningen ikke tiltog meget), bestandig Jndvandring og Climatets Fordeelagtighed forklare dette Særsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
J Mellemtiden indtraf vil nogle Gange den gule Feber, men dens Ødelæggelser vare aldrig betydelige, og den sidst endte Krig har ikke kostet mange Offere. En anden Kilde til Folkeformerelsen ved Negerslaver er siden 1808 ved en Lov bleven almindeligen forbuden. Alligevel talte man i Aaret 1809 ikke færre end 1, 145,000 virkelige Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Denne Stats Fladeindhold var i Aaret 1784 ikke mere end 640,000,000 Acres, og i Aaret 1809 1,280,000,000 Acres. J Aaret 1784 vare 650,000, og i Aaret 1809 allerede 1,375,000 Boliger til. En Acre dyrket Land, som den Gang gjeldte 2 Dollars, er siden stegen til 630. Jndførslen er steget fra 11 til 54, Udførslen fra 2 til 54 Mill. Den i Omløb værende Pengemasse anstog man 1784 for 20 Mill. Statsgielden, som i Aaret 1784 beløb sig indtil 200 Mill. Dollars, var i Aaret 1809 sjunken til 93, 119,694, men har siden ved Krigen faaet ny Tilvæxt. (Lybecker Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.) Basel, den 15 Maj. Den 12te dennes ankom hertil en med fire Postheste forspændt Vogn, hvori den Keiserlige østerrigske Major v. Langenan befandt sig, kommende fra Wien og beordret at ledsage Baron Menneville, Keiserinde Marie Louises Secretair, til den franske Grændse. Efterat begge havde udhvilet nogle Timer, fortsatte Baron Menneville sin Reise til Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
München, d. 24 Mai. De directe fra Jtalien hertil ankomne Efterretninger melde, at Østerrigerne trænge uopholdelig frem i det Neapolitanske. Allerede erfarer man ved Privatbreve fra Bologna, at de ere rykkede ind i Neapel. - Her træffes store Foranstaltninger til paa det høitideligste at modtage Hs. Maj. Keiseren af Østerrig paa hans Gjennemreise til Armeen ved Overrhinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Man smigrer sig med det Haab, at Hs. Majestæt vil opholde sig her nogle Dage. Længe har Venskabet mellem Østerrig og Bayern ikke været saa inderlig som nu. - Jfølge Fyrst Wredes Beretninger vare de bayerske Tropper næsten samtlige rykkede frem paa den venstre Rhinbred til den yderste franske Grændse, og syntes at henvende særdeles Opmærksomhed paa Egnen af Saarbrücken, hvor de Franske i kort Tid skulle have forstærket sig anseelig. En betydelig Deel af de i Jilmarscher fremrykkende Keiserlig russiske Tropper skal være bestemt til samme Egn. Ogsaa har en Deel af Besætningen i Maynz sat sig i Bevægelse hidhen, saa at man fra Egnen af Lothringen er sikkret mod ethvert fiendtligt Foretagende, indtil alle de allierede Tropper blive samlede, for selv at gaae offensive tilværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Brüssel, d. 24 Mai. Den franske Nordarmees Hovedqvarteer er for nærværende Tid i Avesne. De fiendtlige Generaler synes at befrygte, at de Allierede skulle bryde ind gjennem denne Deel af Frankrig, der ligger imellem Champagne, det franske Flandern og Picardiet. Alle Bønderne have faaet Ordre, ved et fiendtligt Jndfald at bortføre alle Levnetsmidler, og at bevæbne sig med Agerdyrkningsredskaber. Jndvaanerne i denne ulykkelige Egn ere derfor i den største Fortvivlelse, og vente med Utaalmodighed deres Befrieres Ankomst. Gent, d. 24 Mai. Hr. Signeul, Kongelig svensk Charge d'Affaires, er ankommen hertil. Det hele diplomatiske Corps er nu næsten fuldstændigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
- Den 7de dennes forefaldt en ubetydelig Forpostfægtning ovenfor Mouscron, paa den yderste Grændse. Franske Hestjægere og 20 Mand Jnfanterie havde skjult sig bag nogle Huse. Da et Piqvet af 6 hannoverske Husarer reed forbi, fyrede de paa det, saarede en Husar dødelig, og gjennemborede en andens Chacot med en Kugle. Derpaa trykkede Husarerne deres Pistoler af paa de Franske, hvoraf de saarede een. - Endnu ankomme mange Overløbere. - Hertuginden af Angouleme ventes hertil om kort Tid. - Det i flere Journaler anførte Brev fra Marschal Memont til Caulincourt er opdigtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
London, d. 23 Mai. J Dag ere ingen nye Efterretninger indkomne. - Debatterne i OverhuLord Liverpool holdt. set vare meget interessante. en omstændelig og meget indlysende Tale, hvori han udviklede Bonapartes hele Fremfærd i den Tid han har behersket Frankrig. Han beviste til fuldkommen Evidents, at man hverken kunde eller turde forlade sig paa ham. Hans grændseløse Ærgierrighed havde Europas Slaverie til Formaal, Derpaa gik den ædle Lord over til en vidtløftig Undersøgelse af den blodige og ødelæggende Krig, som Bonaparte havde opvakt paa Fastlandet, og som først endtes ved Freden til Paris. Det siden af Bonaparte iagttagne Forhold lod for de europæiske Magters Fred og Rolighed aldeles intet andet tilbage, end med forenet Styrke at tilbagedrive den første Fremkomst af den corsiske Despots gjen oplevende fordærvelige Aand. Efter denne Udvikling anførte Lord Liverpool en Mængde vigtige Grunde, for at bevise Nødvendigheden af fiendtlige Forholdsregler under nærværende critiske Omstændigheder. - Nu bleve Forhandlingerne meget levende, og først om Natten Kl. 1 lode Parlements herrerne deres Vogne bestille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.