JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
De nyeste Efterretninger fra London, som gaae til 12te Dennes, indeholde vel en Mængde Rygter om en Sammensætning af et nyt Ministerium, i hvilket naturlig Navne fra den forrige Melbournske Administration indtage den fornemste Plads, men noget Vist er endnu ikke kommet til Publicums Kundskab, og Efterretningerne fra England i den Hele for Øieblikket af liden eller ingen Betydenhed. Flere rige Lorder lade imidlertid ikke den critiske Tilstand i det Jndre afholde dem fra at anvende deres Rigdomme til gavnlige Opdagelser uden for Fædrenelandet. Der er subskribe, ret en Pengesum, som skal sætte en Expedition istand til at udforske det Jndre af Africa imellem Littakun og Maane bjergene. Den skal afgaae fra Cap, trænge frem mod Norden, opsøge Kilderne til en Flod, der løber i Middelhavet, og saaledes søge at naae dette.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Frankrig. Advocaternes Anliggende synes at tage en meget alvorlig Vending. Generalprocureuren ved den kongl. Ret har erklæret, at deres Protestation indeholder grove Fornærmelser, mod den franske Statsret, forsaavidt som de erklære en kalOrdonants, der er deelibereret og antaget i Statsraadet, for ulovlig, og endvidere, forsaavidt de betegne Pairsrettens, at Chartet anerkjendte og helligede Jurisdiction, som et Undtagelses=Tribunal. Han androg derfor paa, at hiin Protestation maatte blive erkjendt ugyldig. Advocaterne have i en fornyet Forsamling taget den Beslutning, at det skal have sit Forblivende ved den i deres Protestation tagne Bestemmelse, om endog hiin Ugyldigheds-Erklæring skulde bliver iværksat, og slutte med det Haab, at den øverste Magistratur vil billige Advocatstandens Fremfærd og forhindre Generalprocureuren i at gjøre videre Skridt i denne Anledning Iøvrigt have Advocaterne i Rouen, Nantes og flere Stæder ganske fulgt deres Collegers Exempel i Paris. Man har havt foruroligende Rygter om Tilstanden i Algier, hvilke, som sædvanligt, indeholdt en heel Deel Overdrivelser. Journal de Paris og Moniteuren meddele derimod officielle Efterretninger, som gaae til 29de Marts, og i det Hele gaae ud paa at godtgjøre, at Faren langfra ikke er saastor, som hine Rygter have gjort den. De fjendtlige Bevægelser mod den franske Besætning bestaae for størstedelen i Partigængeri. Alle Privat-Efterretninger ere ligesaa beroligende som Regjeringen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Spanien. J Malaga er det kommet til urolige Optrin. En, som det synes, officiel, Beretning fra Madrid, optaget i Journal des Debats indeholder derom Følgende. "Den kongelige Forordning af 6te Marts, som forbyder at synge patriotiske Sange, har i Malaga foranlediget Uordener af en meget alvorlig Art. Den var bleven kundgjort kort Tid førend en Ligbegængelse indtraf, ved hvilken en Borgergardist, ledsaget af et talrigt Følge af Venner, stædedes til Jorden. Da Musiken begyndte at spille Riego=Hymmen, lod Gouverneuren ved en af sine Adjutanter befale, at denne forbudne Musik skulde ophøre. Da man ikke agtede paa dette Forbud, lagde den væbnede Magt sig derimellem, hvilket havde sen Collision imellem denne og Borgergarden til Følge, hvoraf Resultatet blev, at Gouverneuren forlod Staden. Efter hans Afreise organiserede man en provisorisk Regjeringsjunta og Patrioterne reclammerede Constitutionen af 1812. En Deel moderate Medlemmer af Regjeringsjungen bevirkede imidlertid, at en ny Gouverneur, som er Dronningen hengiven, blev indsat, og denne energiske Forholdsregel kan man takkefor, at Carlisterne, som allerede begyndte at hæve Hovedet i Veiret og at udbrede Proclamationer, ikke fik Magten, og at Orden og Rolighed igjen bleve bragte til Veie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Portugal. Lissabonske Blade, som gaae til 1ste April, indeholde udførlige Beretninger om de anatomiske Undersøgelser, som have fundet Sted med Hertugen af Leuchtenbergs Liig. Resultatet er underskrevet af flere Hofembedsmænd og Hoflæger, og desuden af Lægen paa et engelsk Linieskib Hastings og 3 andre engelske Læger, tilligemed nogle franske Skibslæger, hvilke Samtliges Erklæring gaaer ud paa, at Hertugen er død af en hæftig Halsbetændelse. Lord John Russell. har, især som Reformbillens kraftige Talsmand, allerede til ligere henvendt den politiske Verdens Øine paa sig; han Motion angaaende de irske Kirkesager har nylig styrtet Ministeriet Peel=Wellington, der dog med større Standhaftighed end et upopulairt Ministerium ellers pleier at vise, har kæmpet for at beholde Statsroret i sine Hænder, og hans formodentlige Jndtrædelse i det nye Cabinet vil sikkert giv Anledning til Reformer i Administrationen af Jrland, som ved at udbrede Tilfredshed iblandt dets under mange Byrde sukkende Jndbyggere, mere og meere ville forene Storbritaniens Kræfter og forjage den indre Tvedragt, der endogsaa har vakt Frygt for en aldeles Opløsning af Unionen. Den ne Mand, som tillige saaledes er i Besiddelse af Folket, Tillid, at han i sit 43de Aar syv Gange har været Parlamentslem, er derfor i dette Tidspunkt en saa mærkværdig politisk Caracteer, at de, som med Jnteresse følge Begiven, hedernes Gang, sikkert gjerne modtage følgende Udsigt over hans Liv og politiske Virksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Kjøbenhavn, den 17de April. Generalmajor, Kammerherre, Baron v. Løwenstern er, ifølge allerhøieste befaling, den 15de D. afreist til Wien, for at bevidne Hs. M. Kongens Deeltagelse i Anledning at Allerhøistsammes mangeaarige og høitelskede Ven, Keiser Frantz den 1stes Dødsfald og Keiser Ferdinand den 1stes Tronbestigelse, som er bleven officielt anmeldt her af den keiserl. østerr. Kammerh., Grev Esterhazy. Det er derhos overdraget Baron Løwenstern at overbringe Hs. M. Svarpaa de formelige og private Skrivelser fra H. M. den nu regjerende Keiser, som Grev Esterhazy har overleveret Kongen i en Privat=Audients.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Fra det Offentliges Side er nu truffen en Foranstaltning som for Fremtiden vil sikkre saavel de saakaldte kongl. som alle andre offentlige Kasser og Stiftelser for Udplyndring af deres Obligationsfond ved Kassetyveri eller andre Defraudalitioner. Paa en Forestilling fra Directionen for Statsgielden har Hs. M. Kongen nemlig under 3die Dr. bifaldet, at der under benævnte Direction indrettes tvende Jndskrivningsprotocoller for uopsigelige Statspapirer, den ene for rede Sølv, den anden for Sølv. J disse Protokoller modtages paa særskilte Conti til Jndskrivning fra Collegierne, andre offentlige Autoriteter og Indretninger, milde Stiftelser, deliges Tarv til Formaal, saadanne Capitaler, som enten allerede ere opsamlede, eller herefter maatte erhverves, i kongl. uopsigelige Obligationer, hvis Renter have en bestemt vedvarende Anvendelse, og hvor der altsaa ikke, uden i sjeldne eller uforudseete Tilfælde, kan blive Spørgsmaal om Benyttelse af selve Capitalerne. Disse Obligationer kasseres derpaa og for samme meddeles et Jndskrivningsbeviis, som hverken kan pantsættes, transporteres eller afhændes og som ikkun udleveres mod egenhændig Qvittering i Protocollen af den paagieldende Autoritet eller Indretnings Bestyrere, eller hvor Bestyrelsen er udenfor Kjøbenhavn, af den eller dem der møde for samme med lovlig Fuldmagt. Kommer Autoriteten eller Indretningen i det Tilfælde, at der, i det Hel eller for en Deel, maa gjøres Brug af den indleverede Capital, udfærdiges, efter skriftlig Begjæring herom i Protocollen, særskilte nye kongl. uopsigelige Obligationer, og ved enhver Forandring med en i Protocollen optagen Sum tilbageleveres Beviset og et nyt udstædes, hvis ei den fulde Sum er udgaaet. Renteudbetalingen af de indleverede Obligationssummer skeer i de sædvanlige 2de aarlige Terminer til den eller dem, som af vedkommende Autoritet eller Jndretnings Bestyrelse skriftligen for Statsgjelds=Directionen opgives som bemyndigede til Modtagelsen, i hvilken Henseende det Fornødne bemærkes i Protocollen. - En offentlig Bekjendtgjørelse om disse Bestemmelser er skeet ved en igjennem Statsgields-Directionen udfærdiget Placat af 4de Ds. Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Det residerende Capellan for Skovlænge, Søllested og Gurreby Menigheder i Lolland. Dette Embede er iblandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 3die April ere Medlemmerne af Academiet for de skjønne Kunster, Portraitmaler C. A. Jensen og Blomstermaler I. L. Jensen udnævnte til Professorer med Rang i 7de Classe Nr. 1 den 10de, Justitsraad og Kæmmerer ved Øresunds Toldkammer, N. J. Knudsen, til virkelig Etatsraad; residerende Capellan for Skovlænge, Søllested og Gurrebr. Menigheder i Lolland, C. C. Krag, til Sognepræst for Sønderbroby Menighed i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Under General=Toldkommer= og Commerce=Collegiet Den 25de Marts er Underbetjent i Corsøer, N. Westergaard, beskikket til Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 31te: Capitain og Compagnichef med Majors Anciennetet ved det oldenborgske Jnfanteri-Regiment, C. F. C. Kauffmann, R. af D., beskikket til Controlleur i Holtenau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 1ste Marts er Secondtlieutenant M. C. Thulstrup udnævntil Premierlieutenant.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler Den 24de Marts er Lector Mathesens ved Sø-Etaten, Magister art. C. Jürgensen, forundt Titel af Professor med Rang i 5te Classe Nr. 8 af Rangforordningen af 14de October 1746; hidtilværende constitueret Lærer ved Horsens lærde Skole, Cand. theol. N. K. Bechmann, udnævnt til Adjunct ved samme Skole.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Under Generalpostdirectionen. Den 27de Januar er hidtilværende Branddirecteur i Ringkjøbing Amts søndre, og østre District, Ritmester H. A. Gether, beskikket til Postmester i Kjøge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de April. Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 12 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. - Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. 4 s. Havre, Td. 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 3 Rbd. - Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Vexel=Cours. en Formedelst Helligdagene er Kbhvns Børs=Cours ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Hamborg, den 17de April. Bordeaux 1883. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid 161. Cadix 47 1/2. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 35, 800; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Læsø, den 10de April. Sidste Nat afbrændte en Gaard i Vesters Sogn her paa Den, tilhørende Thomas Kiil. Bygningerne vare tildeels faldefærdige, men godt assuerede. Da denne Mand nu i Foraaret ogsaa lod sit Ind- og Udbo a. høit assurere, og en Svigerson af ham, der sadt tilhuse i de nu afbrændte Bygninger, ligeledes lod sit Jndbo meget høit assurere, hvilken Forsigtighed ei forhen har været hanvendt her paa Øen, saa har denne Begivenhed, hvorom der kunde være mere at skrive, ei her vakt nogen Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Frederikshavn, den 20de April. Skibscapitain Carsten Bruhn, førende Galeasen, Di Bluhme, af Uctersen, drægtig 41 Com=Læster, kommende fra Assens, bestemt til London med en Ladning Byg, indkom hertil igaar under Havari. Skibet er bleven overseilet og har lidt betydelig Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Blandede Efterretninger. Under 4de D. har Hs. M. Kongen allern, udnævnt keiserl. kgl. østerr. Kammerh., Grev Esterhazy til Command. af Dbr. og keiserl. kgl. østerr. Kammerherre, Grev Zichy, til Ridder af samme Ordens 4de Klasse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Under samme Dato har Hs. M. allern, udnævnt til Riddere af Dannebrogordenens 4de Klasse. Generalconsul i Amsterdam Antoine Dull, Consul i Bayonne W. H. Jde og Consul paa Cap Henry Hancke, under 5te: Premierl. i Sø=Etaten H. Schierbeck, og under 6te Kammerherre Carl Friederich Ludvig Felix Rumohr af Huset Trentborst, Besidder af det adelige Gods Gros=Schenckenburg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Døde. H. C. Michelsen, Capellan til Holmens Kirke, M. L. Stupperup; A. C. Hansen, f. Mickelsen Sørensdatter, 48 Aar; M. C. S. Oldenstadt, f. Lund, 64 Aar; A. M. Bæhrendt, f. Petersen, 56 Aar; A. Jansen, 67 Aar; Institutbestyrerinde C. Lassen; Slagtermester J. C. Fuben, 57 Aar; Justitsraadinde C. Magens, f. Holst, 80 1 Aar; A. D. C. Permin, f. Friis; Slagtermester M. Behrends, 35 Aar; Skrædersvend C. Hansen; Alle i Kbhvn. Chr. Thorsal, Sognepræst til Schiby i Sielland, 79 Aar; Præste Enke A. C. Holm, f. Bruun, 75 Aar, i Korsøer. Chr. Wæstphal, Bager i Birkerød, 39 Aar. M. Bülow, f. Brandt, 39 Aar, paa Skovlyst pr. Svendborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Bekjendtgjørelser. Efter nogle Aars Svagelighed og 4 Ugers S. geleie hjemkaldte Herren den 17de Dennes, ved en blid og rolig Död, sin tro Tjener, min fromme retskafne Mand, Provst Simon Röst, Sonepræst for Aaested og Skjerum Menigheder i Aalborg Stift, i hans Alders 78de Aar. Hvad han var som nidkjer Lærer i Guds Kirke, vil hiin Höstens Dag aabenbare, hvad han var som Menneske og Christen ville de mange vidne om som vare Gjenstande for hans hjertelige Venskab og uegennyttige Godgjörenhed, men hvad han var mig i vort Ægteskabs 41 Aar, som en from, öm, kjærlig og trofast Ægtemand, kan jeg kun med Smertens Taarer tænke paa, fordi jeg har tabt ham, og jeg har kun dette Haab tilbage, snart at gjenforenes med ham paa et bedre Sted, hvor vi ikke skulle adskilles mere. Aaested Præstegaard, den 18de April 1833. Christine Frederikke Röst, sk. födt Milling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Fraværende Familie og Venner bringes herved det Sorgens Budskab, at min eiegode, retskafne og virksomme Moder, Mette Cathrine Bay, Enke efter afgangne Kobbersmed Chr. Sendels, i Dag Morges hjemkaldtes til evig Hvile i hendes Alders 76de Aar efter 26 Aars Enkestand. From og Gud hengiven gjennemgik hun haarde Prøvelser, i Livets forskjellige Stillinger, og var i 45 Aar sin Horelse aldeles berøvet. Efter et Fjerdingaars aftagende Helbred og 3 Ugers Sygeleie, samledes hun med sin forudgangne Ægtefælle, der tilligemed hendes Svigersøn og 4 Datter, børn modtage hende hisset. Hendes Minde lever i kjerlig Erindring af hendes efterlevende eneste Datter. Aalborg, den 16de April 1835. M. C. sal. H. B. Winthers, født Sendels.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Den administrerende Direction for Brandassuranceforeningen i Altona, bekjendtgjør herved, for de Jnteressenter i denne Forening, hvilke have ladet forsikkre i Tidsrum met fra 1ste Juli 1833 til 30te Juni 1834 incl., at Ballancen for 1834 en Tilbagebetaling af 52 pCt. af den af dem erlagte Præmie, kan af disse hæves, imod Kvittering, hos Agenten, hos hvem Assurancerne ere lignede. Altona, den 17de April 1835. Den administrerende Direction J. P. Stoppel. H. Roscher. J. M. F. Køhler. H. W. Stoppel. Fuldmægtig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Gode Lægge- og Spisekartofler ere at faae hos I. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
God Græsning til en Ko ønskes i Sommer i Nærhedens af Byen, af Postmester Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Hvor en tjenestdygtig i Nummer staaende Dragonhoppe, 18 Aar gammel, underhaanden er at faae tilkjøbs, anviser Adresse=Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Alle og Enhver, som formener sig at have nogen Fordring i afdøde Stiftslandinspecteur Emanuel Torm og efterlevende Enkes Bo heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nykjøbing paa Morsø, den 14de April 1835. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Alle og Enhver, som formener sig at have nogen Fordring i afdøde Kjøbmand Niels Møllers og efterlevende Enkes Bo heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nykjøbing paa Morso, den 14de April 1835. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Stervboet efter afdøde Stiftslandinspecteur Emanuel Torm heraf Byen, bli hver Boets faste Eiendomme nemlig: 1) Gaarden Nr. 60, beliggende i denne Byes Baggy de, med tilhørende Grund og Have; 2) Det derved beliggende Grundsted eller Toft; 3) Stedet Nr. 59 i denne Byes Baggyde med tilhørende have og Kjærlod; 4) Smedehave Eng, beliggende paa Holmen: vopraabt ved offentlig Auction til absolut Bortsælgelse i Stervbostedet: Onsdagen den 6te Mai førstkommende, - 20de -- 3die Junii. hver Dags Formiddag Klokken 10. Conditionerne og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Vedkommendes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nykjøbing paa Morsø, den 14de April 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-21
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Niels Møller heraf Byen, bliver Boets fa 1ste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Nr. 32 med tilliggende have samt de til Gaarden hørende Lodder i Byens Kjær og Grønmark, 2) Et Grundsted i Byen ved Toftgaden; 3) 4 Porshaveagre; 4) 2 Agre paa Holmene i Udmarken; 5) 2 Ditto i Mellemvang ibidem; 6) 6 Ditto i Nørrevang ibd.; 7) 2 Ditto ved Rævehøi ibidem; opraabt ved offentlig Auction til absolut Bortsælgelse i Stervbostedet: Torsdagen den 7de Mai førstkommende, - 21de -- 4de Junii. hver Dags Formiddag Klokken 10. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Dacumenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og tjegner denne Bekjendtgjørelse til Vedkommendes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nykjøbing paa Morsø, den 14de April 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
- Det første Spørgsmaal, hvorpaa det egentlig kommer laan, er dette, om Frankrig virkelig er i Amerikas Gield. At det maa besvares med Ja, er klart deraf, at denne Gjeld allerede er anerkjendt af alle foregaaende franske Regjeringer, men det er ogsaa klart af Sagens Natur. Hertugerne af Bassano og Vicenza, Napoleons Ministre, have tænkt over denne Sag, ligesom de Herrer Montmorency og Damas, der vare Ministre under Restaurationen. Vi have tilintetgjort amerikanske Skibe, som fore paa lovlige Veie, for at hindre dem i at forraade vore Flaaders Expeditioner; vi havel givet Decreterne fra Malland og Berlin tilbagevirkende Kraft, og, ifølge saadan lovstridig Fortolkning, foretaget Confiscation af amerikansk Eiendom; jal vi have endog fortsat slige Confiscationer, efter at hine Decreter vare ophævede; der kansk altsaa ikke være nogen Tvivl om vor Forpligtelse til at oprette Tab, der ere tilføiede med saa megen Uretfærdighed."
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Sagen debatteres iøvrigt endnu og efter 3 Dages De hatter, i hvilke det ikke manglede paa lange Taler om dennes Gjenstand, synes hverken Kammeret eller Publicum at have erfaret Andet, end hvad man allerede længe vidste. Private Meddelelser fra Madrid give Formodning om, at Urolighederne i Malaga ikke endnu ere aldeles til Ende. Gouverneuren, som havde taget Flugten, er senere vendt tilbages og har ladet Tropper sætte i Bevægelse fra Granada. Dette har vakt ny Forbittrelse hos Jndvaanerne, og flere omliggende Stæder lade til at ville gjøre fælleds Sag med dem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Tyskland. Det har tidligere været omtalt, at den tyske Forbundsdag baade fra det franske og engelske Cabinet havde modtaget Noter, i hvilke disse fremmede Cabinetter erklærede sig imod Staden Frankfurts Besættelse med østerrigske og preussiske Tropper. Man læser nu i den franske Journal Gazette Forbundsdagens Svar, der støtter sig paa alle de Grunde, der kunne berettige et selvstændigt Statsamfund til, ene og alene selv at skalte og valte efter eget Tykke i sine indre Anliggender. Forbundsdagen erklærer: 1) at den aldrig vi tilkjende fremmede Magter, skjøndt de have undertegnet Wiener=Congres=Acten, saadanne Rettigheder, som, efter samm. Acts Jndhold, kun tilkomme Forbundets Medlemmer og disse ene og alene; at der for de enkelte Stater i Forbundet ikke kan gives nogen sand beskyttelse eller Sikkerhed mod Angreb paa deres Uafhængighed, uden alene i den Garantie, til hvilken Forbundets Medlemmer gjensidig have forbundet sig for deres til Forbundet hørende Besiddelser; at endelig intet Forsøg paa Jndblanding af fremmedes Magter vil afholde Forbundet fra troligt og samvittighedsfuldt at anvende de i Forbundsacten indeholdte Grundsætninger, eller fra at udvikle den med Forbundets Formaal, og Jnteresser overeenstemmende Lovgivning med samme stadige Conseqvents og uden nogen Afvigelse, som hidtil.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Skrivelse fra den polske Grændse. Man har allerede tidligere hørt om Troppebevægelser i de. Indre af det vidtudstrakte Rusland, idet flere i den østlige Deel af Riget hjemmehørende og der cantonerende Corpser nærmede sig de vestlige Grændser, og sandsynligviis rykke frem til Polen. Disse Bevægelser ere nu forsaavidtilende, at nogle af disse Corpser allerede ere indtrufne, andet endnu forventes i Polen. Egentlige krigerske Demonstrationer ligge ikke til Grund for disse Dislocationer, men de kunne vel være beregnede paa at sikkre Polens Rolighed ved Troppers Nærværelse, paa hvis Hengivenhed Regjeringen saameget vissere kan giøre Regning, som der mellem dem og Indbyggerne ikke gives mindste National=Slægtskab; paa den anden Side er det vel af samme Grund, at de i Polen udskrevne Recruter tildeeles Corpser, som have Standqvarteren i Ruslands østlige Egne. Rusland har nok desuden herved den Bihensigt at gjøre Udviklingen af det russiske Ri liges militaire Kræfter, som nøie holde Skridt med den fremadskridende Civilisation (?), ret anskuelig, og denne Bihensigt har vel bevæget Keiseren til, netop paa Rigets vestlige Grændse at sammentrække en Hær, for en stor Deel bestaaende af Skarer, der i det vestlige Europa almindelig betragtes som vilde Horder, som det er umuligt at vænne til europæisk Taktik og Disciplin, og som følgelig aldrig vilde blive istand til at gjøre nyttig Tjeneste med de civiliserede Nationers Tropper. Ved de store Maneuvrer ved Kalisk flere disse Tropper nu bestemte til at bortrydde hiin Fordom.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Blandede Efterretninger. Til Marseille er indløben den Efterretning, at den engelske Flaade, under Admiral Rowley, den 19de Marts virkelig var kommen tilbage fra Vurla til Malta. General Chlopicki skal være ankommen til Paris. St. Ang har nedlagt Præsidentskabet i Mexico, og Congressen har udnævnt General Don Miguel Barragan til hans Efterfølger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Fra Vestindien haves den ubehagelige Efterretning, at Cholergen er udbrudt paa Øen Martinique.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Fra næste Maaneds Begyndelse vil der regelmæssig ugentblig afgaae to Paketbaade, en svensk og en dansk, imellem Malmmo og Kjøbenhavn, med Passagerer og Gods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
J Bayern skal det være i Værk, for ganske at forebygge Koppeepidemien, at befale en almindelig Revaccination.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
J Ørebro er i denne Tid, i sit 60de Aar, død en vis N. M. Lindh, bekjendt for sin usædvanlige Virksomhed, som Bogtrykker, Boghandler, Skriftstøber o. s. v. Han efterlader sin Enke og 3 Børn en Formue af over 1 Mill., som han, paa Lidet nær, har erhvervet sig alene ved egen Flid.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Fædrenelandet.