JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-10-26
Fra Mariebo Postkontoir bekjendtgjøres at Brevposten, med de fra Mariebo og Rødbye til Kjøbenhavn karterede Breve, som afgik derfra med Personposten den 8de ds.,er bleven forkommet underveis og er til Dato endnu ikke kommen tilstede. (!)
Viborger Samler, 1843-10-26
Haderslev, den 20de Octbr. Den slesvigske Forening har besluttet, at en Deputation skal sidst i denne Maaned afgaae til Kjøbenhavn, for at foredrage flere af Foreningens Anliggender for Hs. M. Kongen og er valgt, dertil de to dygtige Bondemænd. Hans Nissen af Hammelev og Laurids Skau af Sommersted. (Dv.)
Viborger Samler, 1843-10-26
Udnævnelser og Entledigelse. Under 21de d. M. har Hs. M. allern, beskikket Cand. theol. L. Larsen til personel Capellan hos Sognepræsten for Albek og Voer Menigheder i Aalborg Stift H. S. Rafn og Cand. theol. J. M. Luplau til personel Capellan hos Sognepræsten for Odden Menighed i Sjælland, Consistorial assessor J. C. Østergaard. - Under f. D. har Hs. Maist. allern, beskikket Auditeur og Regnskabsfører ved 5te Dragonregiment, Overauditeur F. U. Timm til Herredsfoged og Skriver i Kiær Herred, samt Auditeur og Regnskabsfører, ved 6te Dragonregiment, Kammerj. H. C. Lilienskjold, til Herredsfoged og Skriver i Øster- og Vester=Hanherrederne.
Viborger Samler, 1843-10-26
Under 22de De, har Hs. Maist. allern, beskikket Cand. theol. H. M. L. Jessen til ordineret Cathechet og første Lærer ved Borgerskolen i Mariboe. – Under 23de De har Hs Maist. allernaadigst confirmeret det paa Hs. Excell. Geheime, Stats= og Finantsminister Grev Moltke faldne Valg til Patron for St. Petri Kirke i Kjøbenhavn. – Under i D. er Vagtmester ved 2det Dragonregiment C. F. Vowertzallern, bleven udnævnt til Amtstjener i Steinburg Amt.
Viborger Samler, 1843-10-26
Under 21de d. M. har Hs. M. paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Herredsfoged og Skriver i Lunde Skam og Skouby Herreder, Etatsraad M. Knutzen, fra bemeldte Embeder fra 1ste Novbr. d. A. at regne.
Viborger Samler, 1843-10-26
Ledige Embeder. En Strandtoldbetjentspost i Niebye under Cappeln Toldsted, der er tillagt en aarlig afdragsfri Gage af 350 Rbd. 100 Rbd. til Hestehold samt fri Bolig med Forpligtelse at vedligeholde denne og afholde de paa samme hvilende Afgivter. – En Veier-Maaler- og Vragertjeneste i Nestved, hvormed er forbunden Maalertjenesten i Karrebeksminde, og som indbringer circa 160 Rbd. aarlig. – En Amtsportnertjeneste i Schwarzenbeck Amt, som, foruden fri Bolig med Hauge, er tillagt en aarlig Løn af 26 Rbd. 18 s. Courant, nogle Sportler, samt, foruden noget Brændsel, in natura, endvidere til sammes Anskaffelse en aarlig Godtgjørelse af 16 Rd. Cour. (Samtlige disse Tjenester høre til dem, der fortrinsviis skulle besættes med Militaire.)
Viborger Samler, 1843-10-26
Handels= og Skibs-Efterretninger. London, den 20de Octbr. Hvede uforandret i Prisen, ligesaa Byg og Havre. Hvedetolden 20 s. Gjennemsnitspriserne for Ugen, der endte d. 13de Octbr. Hvede, 50 s. 8 d.; Byg, 30 s. 1 d.; Havre, 17 s. 10 d.; Rug, 30 s. Erter, 32 s. 1 d. J Liverpool er Bomuldmarkedet stille, og Priserne ere vegne ubetydeligt.
Viborger Samler, 1843-10-26
Kjøbenhavn, den 24de October. J det sidste Par Uger er det meere levende i Kornhandelen, og flere Partier Rug, Byg og Raps bleve solgte, til Modtagelse i Provindserne. til videre Udskibning til Udlandet. Rugpriserne ere lave, og der blev her solgt Rug af 122123 Ls Vægt til 23 Mk. 8 s. a 24 Mk. pr. Td.; der er ogsaa solgt et Parti pr. Leverance til Foraaret, som blev kjøbt til 24 Mk. pr. Tønde. Ved Licitation over et lidet Parti til at levere i Roeskilde til Fattigvæsenet har man endog ladet sig det tilslaae til 23 Mk. 4 s. pr. Tønde. Rugen, som i Aar er af en fortrinlig Qvalitet, sælges altsaa langt billigere her, end i Østersøen, og østersøisk Rug, som ligger her, vil man ikke sælge under 7 Mk. 12 s. Banco pr. Tønde. Byg betaltes med 22 Mk. 8 s. a 22 Mk. af 110-112 As Vægt, og frad. Byg med 21 Mk. Af Raps er i Gaar flere Partier til Modtagelse i de fyenske Havne solgte til 14 Mk. Banco pr. Tønde.
Viborger Samler, 1843-10-26
J Middags liciteredes 8500 Tønder Rug til Søetatens Fornødenheder; man har overtaget Leverancen til 24 Mk. 8 s.a 24 Mk. 10 s. pr. Td. af 12 Ls Vægt. Af Byg blevtilslaaet 1500 Tdr. til 21 Mk. 14 s. og 300 Tønder til 21 Mk. 13 s. pr. Tønde, samt 120 Tønder Erter til 25 Mk. 14 s. pr. Tønde. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1843-10-26
Efter Rapport fra Capitainlieutenant Polder, Chef for Briggen "Ornen, dateret Rio Janeiro den 23de August, var Briggen ankommen dertil den 15de efter 7 Dages Seilads fra Bahia. Alt vel inden Borde. (Bl. Tid.)
Viborger Samler, 1843-10-26
Ved Dampskibet "Hamlets Jndseiling i Helsingørs Havn i Løverdags Eftermiddag, hedder det fra Helsingør i Byens Avis, indtraf ved Uforsigtighed det Uheld, at den fra Kjøbenhavn medbragte Postsæk faldt overbord; heldigviis indeholdt denne efter Forlydende hverken Breve fra Udland eller Pengebreve, ei heller Skibsdocumenter (hvilke sidst saa hyppigt forsendes pr. Post imellem Kbhavn og Helsingønaar Skibsførerne, for ikke at opholdes ved personlig Toldclarering her i Byen, som det hedder clarere over Land men derimod en Snees Breve fra Hovedstaden. Formanden i Dampskibet "Jris's Bestyrelse, Hr. Kæmne, Wulff, er reist til Kjøbenhavn, for, efter Jndbydelse fra Dampskibet "Caroline Amalies Rhederi, at træde i Conferenemed dettes Medlem, Hr. Kbmd. Danielsen fra Flensborg om en Forening mellem begge Dampskibes Farter for næste Saison. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1843-10-26
Copulerede i Skive den 6te October: Architect Nebelon, og Frøken Horn (Datter af Cancellieraad, By- og Herredsfoged Horn i Skive).
Viborger Samler, 1843-10-26
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus den 22de October: Cand. med & chirurgiæ Ulrich med Kone, Cand. theol. Ad Thisted, Cand. juris Neckelmann, Godseier Storm med Kone, Kjøbmand Bendix, Gjæstgiver Kirkerup, Kom. Rottwidt, Modehandlerinde Jfr. Amundin, Kbm. Kastberg, Forvalter Sevel, Petrine Fædder, Guldsmed Seiling. Til Sams: Jnspecteur Kruse. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 23de Octbr. Consul Herskind, Contoirist Christensen, HandelsbetjenHammeløv, Forpagter Wilhardt, Gaardeier C. F. Beck Forpagter Gramkow.
Viborger Samler, 1843-10-26
Med Dagvognen fra Skive til Viborg, den 25de October. Hr. Gottlieb, Jomfruerne Friis og Holmsted, Med Samme fra Viborg til Aarhuus, den 25de October: Maler Ott, Ane Holtegaard, Hr. Petersen, Jomfruerne Friis og Holmsted. Med Samme fra Viborg til Randers, den 25de October: Krigsraad Lumholdt, Consul Jensen, Hr. Warburg.
Viborger Samler, 1843-10-26
Døde. Kjøbenhavn: Kjøbmand Gottschalk Salomon, 83 Aar; Enkemadame Marie Meldal, f. Groot, Enke efter Pastor Meldal i Lysabel paa Als, 46 Aar; Jgnatius Frechner, Susanne Margarethe Holthe, f. Schmaltz, 68 Aar; Marie Christine Palle, f. Revn, 72 Aar; Emilie Theodore Hammer, 23 Aar, Poul Emil Schou. 19 Aar; Capitain-Lieutenant Jrmingers 14 Maaneder gamle Datter, Caroline.
Viborger Samler, 1843-10-26
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 27de Octbr. Kl. 8 begynder den offentlige Examen i Friskolen og Mandagen derefter, den 30te Octbr. Kl. 8 i Borgerskolen, hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Børnenes Forældre. og Værger, som for Enhver, der har Jnteresse for Skolevæsenet. Viborg Skolecommission, den 26de October 1843. Af Planteskolerne i Skovanlæggene paa Alheden kan i dette Efteraar, og i næste Foraar erholdes 70,000 Rødgran- og 5000 Stkr. Fyrreplanter, imod en Betaling 1 Rbd. 8 s. for 1000de Stkr. Steendalgaard, den 12te October 1843. Bang.
Viborger Samler, 1843-10-26
At jeg Undertegnede har bosat mig her i Byen, bekjendtgjøres herved Mit Ophold er fortiden hos Kardemager Philipsen og fra November af hos Skomagermester Niels Bloch. Viborg, den 20de October 1843. L. B. F. Nielsen, Kobbersmed.
Viborger Samler, 1843-10-26
Hvor en Huusjomfrue eller Huusholderske strax kan faae Emplot, anviser Redactionen.
Viborger Samler, 1843-10-26
Sellerie=Knolle, Nødløg, Porre og Grønkaal faaes i Hospitalet.
Viborger Samler, 1843-10-26
Paa Grund af indtrufne Omstændigheder kan en Strømpevæv erholdes tilkjøbs hos F. Kruckow.
Viborger Samler, 1843-10-26
Trykfeil. J Nr. 159, 1ste Col., 1ste Sp., 8de L. f. o. staaer, fra London til Haiti, læs: fra Haiti til London.
Viborger Samler, 1843-10-28
No. 171. 71 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Vivore Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Harmonassavannammensangaardsgarnapan. gensgaranspandsaandogsaa saadanne.
Viborger Samler, 1843-10-28
Løverdagen den 28de October 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-10-28
Nyeste Postefterretninger. Nordamerica. Med Dampskibet Columbia, der efteren stormfuld Overfart er ankommet fra New-York til Liverpool, haves fra førstnævnte Stad Efterretninger indtil 30te Septbr. – Florida hjemsøgtes i Midten af Septbr. af en frygtelig Orkan, der har anrettet stor Skade. Næsten hele Byen Port Leon ligger i Ruiner. Stormen begyndte den 13de, Kl. 11 om Formiddagen, fra Sydost, og foranledigede en høi Flod; men Kl. 12 om Natten udbrød Orkanen; Havets Bølger optaarnede sig, og den stærke Flod hvirvledes af Orkanen i en Høide af 10 Fod igjennem hele Staden. Alle Magaziner ere omstyrtede med Undtagelse af et eneste, der dog har lidt meget: næsten alle Huse ere rystede og beskadigede i deres Fundamenter; mange Huse ere ganske ødelagte. Tabet, som Jndvaanerne have lidt, er meget stort, ikke et eneste Jndivid er sluppen derfra uden Skade; Mange have kun reddet Livet. Tyve Jndvaanere skulle være omkomne. Næsten alle Stæder i Provindsen have lidt mere eller mindre.
Viborger Samler, 1843-10-28
Grækenland. Fra Posen meldes under 14de Octbr., at den i Athen udbrudte Revolution skal, efter Rygtet, have udbredt sig i Naboprovindserne i det tyrkiske Rige, og at den vel turde opmuntre de i samme boende Grækere til en Opstand i Masse. J saa Tilfælde vilde en russisk Jntervention ikke udeblive.
Viborger Samler, 1843-10-28
Fra Berlin berettes under 16de Octbr., at Kong Ludvig af Baiern skal have opmuntret sin Søn Kong Otto til Udholdenhed i Trængseltiden, og fraraadet ham at resignere.
Viborger Samler, 1843-10-28
Det hedder i en Skrivelse af 13de Octbr. fra Keiserstaden Wien: "Vort Cabinet vil, at Magterne energisk skulle indskride i det græske Anliggende, for at ikke det græske Exempel skal opmuntre til farlig Efterligning. Desaarsag vil det østerrigske Cabinet, at det græske Anliggende skal behandles som et europæisk Anliggende, og udnævnes under de fem store Magters Samvirkning. Jngen af de fem Magter vil fra dette almindelige Synspunct modsætte sig vort Cabinets Plan; thi alle ere for Opretholdelsen af det monarchiske Princip. For det Første vil vor Regjering ikke indlade sig paa at undersøge de Beskyldninger, der gjøres imod en enkelt af de store Magter, med Hensyn til sammes Jndvirkning paa Revolutionens Udbrud; de enkelte Magters Holdning vil vise, hvorvidt disse Beskyldninger ere grundede, eller ei. Og fra Frankfurt am Main skrives under 17de Octbr., at alle Efterretninger ere enige deri, at det østerrigske Cabinet er ved den, det conservative Princip saa meget truende, græske Revolution bleven bestemt til en større Virksomhed i Behandlingen af det græske Spørgsmaal, og desaarsag har foreslaaet en Sammentrædelse af en europæisk Kongres for at understøtte Kong Ottos Throne. Hvad der er skeet, er skeet; dog er det ikke usandsynligt, at Kong Otto, for at gjenoprette den monarkiske Anseelse, tilbagekalder den ham paa voldsom Maade aftvungne Constitution, og derefter frivillig - i det mindste med Hensyn til Formen: frivillig - skjænker Staten en Constitution. Om alle 5 Magter gjerne samtykke heri, er endnu uafgjort, men, saafremt Grækenland ei skal falde tilbage til Anarkie, er der ingen anden Udvei. Dog skal, efter Breve fra Mun chen, Kong Otto kun være lidet tilbøielig til at beholde den græske Krone paa sit Hoved. – Det hedder i en Skrivelse fra Donau, at Begivenhederne i Athen gjøre et høist ubehageligt Jndtryk her, da man er overbeviist om at Rusland – hvad enten det anerkjender Revolutionen, eller protesterer imod samme, vil afbenytte samme paa den meest fordeelagtige Maade. Det religiøse Slægtskabs Følelse overveier hos Grækerne enhver anden Følelse. Fra Grækenland selv meldes (Patras, den 8de Octbr.),at man i Grækenland imodeseer med Ængstelse den kommende Tid. Hele Landet er deelt i tre Partier; det fremherskende er det russiske - de saakaldte Nappister -der staaer under den russiske Gesandts umiddelbare Jndflydelse. Dette Parti arbeider paa at tvinge Kongen ved at trætte ham - til at resignere, og sætte Hertugen, af Leuchtenberg paa den græske Trone. Man lægger intet Dølgsmaal paa, at den russiske Gesandt v. Katazaki ikke alene har været nøie underrettet om den paapønsede Revolution, men at han endog ved sin Banquier i Athen har tilbudt de Sammensvorne Penge, Munition og Vaaben. Det andet – det anglo-franske - Partie ønsker en i enhver Henseende constitutionel Regjering, der kunde berøve Kongen al Magt; det tredie Partie – det svageste - bestaaer af Tilhængerne af det styrtede Ministerium.
Viborger Samler, 1843-10-28
Ogsaa fra Ancona beretter Augsb. Allg. Zeit. under 10de Octbr., at den Mening, at Bevægelsen af 15de Septbr. var bevirket ved russiske Agenter, er endnu fremherskende i Athen. Andre Efterretninger bestride imidlertid denne Mening som aldeles urigtig, og paastaae, at Sagen er forberedet i Paris under Kolettis Auspicier og der bragt til Modenhed. Kongen selv skal siden den 15de Septbr. aldeles ikke deeltage i Statsraadets og Ministeriets Forhandlinger, men tildeeler de af dem forberedte Expeditioner den fornødne Underskrift. Kong Otto har anmodet den keiserl. østerrigske Regjering om at stationere i Piræus et østerrigske Krigs-Dampskib, der ogsaa allerede er afseilet fra Triest til denne Bestemmelse. Det er ikke umuligt, at Kong Otto vil forlade sit Rige ombord paa dette Skib.
Viborger Samler, 1843-10-28
Spanien. Paris, den 19de Octbr. (Telegraphisk Depesche). "Jdag har Conseilspræsidenten oplæst for Cortes det Decret, hvorved de aabnes. Onis er bleven valgt til Præsident for Senatet, og Hertugen af Frias og Gen. Espeleta til Vicepræsidenter. Roligheden har ikke i et Øieblik været afbrudt i Madrid."
Viborger Samler, 1843-10-28
Den spanske Gesandt i Lissabon, Agular, er pludselig bleven entlediget fra sin Post. Som Grund til denne Afsættelse anføres, at Agular underholdt hemmelige Forbindelser med Espartero og Esparteristerne.
Viborger Samler, 1843-10-28
Fra Bayonne meldes, at Nationalmilitsen i Pampelona er bleven afvæbnet den 13de, fordi Generalcapitain Claverig havde iblandt samme opdaget en Sammensværgelse, der gik ud paa at bemægtige sig Citadellet og proclamere Centraljuntaen. Denne Begivenhed har fremkaldt stor Bestyrtelse i Navarra, der hidtil var fuldkommen roligt.
Viborger Samler, 1843-10-28
Pampelona var roligt den 14de Octbr.; Apuntamientoraadet har indrakt sin Demission, der ogsaa var antagen af Xese politico, der allerede har indfat et nyt Municipalitet. Mange spanske Flygtninge ankom den 14de og 15de til den franske Grændse. General Concha har forAlvor aabnet Fiendtlighederne imod Staden Zaragoza ved at bemægtige sig Forstaden St. Joseph. Ved Courerens Afgang fra Zaragoza hørtes en stærk Tirailleurid.
Viborger Samler, 1843-10-28
Frankerig. Paris, d. 19de Octbr. Den spanske Gesandt Olozaga har igaar i en høitidelig Audients, i hvilken alle Ministrene vare tilstede, overrakt Hertugen af Remours Ordensinsignierne af det gyldne Vies. Hertugens Udnævnelse til Ordensridder fandt umiddelbart Sted efter Esparteros Fald og Narvaez's Jndtog i Madrid. Man siger, at Don Raimon Narvaez har paa denne Maade villet vise Frankerigs tilkommende Regent sin Erkjendtlighed for den Jnteresse, som Hertugen har lagt for Dagen for den provisoriske Regjering.
Viborger Samler, 1843-10-28
Marschal Soult er, ledsaget af sin ældste Søn, Hertugen af Dalmatien, atter vendt tilbage til Paris. Marschallens Udseende er sygeligt og affældigt. Man troer af hans Yttringer at kunne slutte, at han for Sessionens Aabning ganske vil trække sig tilbage fra Statsanliggenderne. Tuillerierboffet skal have erholdt den Forsikkring, at Dronning Victoria ikke officielt vil modtage Hertugen af Bordeaux. Det synes endogsaa, at Hertugen har beqvemmet sig til at lagttage det strengeste Jncognito, da han er overbeviist om, at man ved Hoffet i St. James ikke nærer nogen synderlig Jnteresse for ham.
Viborger Samler, 1843-10-28
Efterretninger fra Algier af 10de Octbr. melde, at man sammesteds ei endnu har erholdt nogen Efterretning fra Marschal Bugeauds store Expedition. Alle de ud marscherende Colonner have antaget Havet som Basis, og marschere i ligesaa mange parallele Linier hele Landet ligeindtil den store Ørken. Saaledes troer Marschallen omsider at omringe Abdel Kader i dennes nuværende Tilflugtsted, eller i det mindste at trænge ham tilbage til Marocco.
Viborger Samler, 1843-10-28
Flere irske Agenter opholde sig efter hvad der synes i dette Øieblik i Paris for at bestille Vaaben og Munition, og vinde Proselytter for Repealsagen iblandt den franske Geistlighed og den radicale Opposition. Desuden synes de at staae i Berørelse med det legitimistiske Partii, og blive desaarsag, paa Grund af en Note fra den engelske Gesandt Lord Cowley, nøie inspicerede af Pariserpolitiet.
Viborger Samler, 1843-10-28
Storbritannien og Jrland. Hertugen af Bordeaux er den 12te Octbr. ankommen til Edinburgh. Han erholdt en god Modtagelse i Staden, og har fornyet sit Bekjendtskab med flere Personer, der have kjendt ham, da han som Barn kom i Aaret 1830 til Edinburgh med Carl den Tiende. Det hedder, at han efter en Udflugt til Høilandene først vil besøge de vigtigste Stæder i Englands nordlige Deel, førend han begiver sig til London. Af de sidste Efterretninger fra Nordamerica erfares, at Bomuldsplanterne have lidt af Larver og Orme.
Viborger Samler, 1843-10-28
Sverrig. De svenske Blade tale noget om adskillige revolutionaire Optøier, som i den sidste Tid skulle have fundet Sted ved Carlberg militaire Akademie, og hvorved Cadetterne noget studenticos skulle have tilkjendegivet deres Misnøie med en af Officiererne, Major ved Academiet, Oberstl. Stal. Hvori disse Mishagsyttringer, egentlig have bestaaet, er endnu ikke tilfulde bekjendt; men at de have havt en temmelig alvorlig Character, kan sluttes deraf, at Relegation skal forestaae et betydeligt Antal af Eleverne. Akademiets Cantsler, Grev Brahe, har selv ledes Undersøgelsekne, og Cadetterne skulle i denne Sag have holdt saa fast tilsammen, og være saa enige om at lide En for Alle og Alle for En, at de have tilbudt sig at trække Lod om, hvem Straffen af Relegation skulle ramme. – Fra Carlsstad skrives under 3die De, at en Dreng, 13 Aar gl. og en Pige 12 Aar gl.,der begge vare indbragte paa det derværende Lazaret, som behæftede med Prædikesyge, have bekjendt, at de af den bekjendte Raaber og Bedrager Smedberg vare blevne overtalte og oplærte til at spille deres Rolle. De have havt et stort Tilløb af Tilhørere, og have nydt stor Anseelse, som umiddelbart af Gud inspirerede. Forresten skal den saakaldte Prædikesyge fremdeles udbrede sig i flere Sogne i dette Lehn, og Almuen drager i Hundredeviis hen for at blive opbyggede ved disse religiøse Farcer. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1843-10-28
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-10-28
Kjøbenhavn. Det skandinaviske Selskabs Bestyrelse har tilsendt Politi directeuren, Etatsraad Bræstrup, følgende Svar paa hans Communication af Cancelliets Skrivelse (see d. Bl. Nr. 148).
Viborger Samler, 1843-10-28
Ved at tilbagesende den medfølgende Gjenvart, forsynet med den forlangte Paategning, maae vi tillade os at yttre vor Formening om, at den i Cancelliets Skrivelse forekommende Trusel, saafremt Selskabet lagde nogensomhelst politisk Tendents for Dagen, maa være at forstaae med Hensyn til politiske Foretagender, efterdi det ikke vilde kunne falde vanskeligt, selv af enhver reen literair eller reen selskabelig Virksomhed, saaledes som den er angiven i Selskabets Love, til en skandinavisk Nationalitets Fremme, at udspore en politisk Tendents. Vi bør endnu tilføie, at, ligesom det ikke bør omtvivles, at det kgl. danske Cancelli skjænker en Virksomhed, som udgaaer fra en national Jnteresse og har den alene til Formaal, sit bifald, saaledes vidste vi ikke, at den skulde være Grund til at antage nogen Trusel om Opløsning fornøden for at bringe Selskabet til i sin Virksomhed at holde fast ved det Spor, det selv har foretegnet sig.
Viborger Samler, 1843-10-28
Kjøbenhavn, den 18de September 1843. Clausen. Stein. Sommer. H. P. Hansen. Monrad.
Viborger Samler, 1843-10-28
Tømmermester Hüttmann har tilbudt sig at forfærdige den Bygning, som til Jndustriforeningens Julebazar skal opføres paa Kongens Nytorv mellem store Kongensgade og Bredgade. Denne Bygning, som forbliver Hr. Hüttmanns Eiendom, men af ham bortleies til Jndustriforeningen for 3000 Rbd. for den til Bazaren bestemte Tid bliver bygget i meget grandiens Stiil, 400 Alen lang og 50 Alen bred, og vil blive decoreret paa en høist elegant Maade. J Leie skal betales af Boutikeierne 5 Rbd. for hver Qvadratalen paa den ene Side og 21 Mk. paa den anden Side, uden at der iøvrigt erlægges nogen Afgift af det Solgte. Det Overskud, som ved Leien og Udsalget af Entrebilletterne, der betales hver med en Mk., hvoraf 8 s. godtgjøres, maatte indkomme, skal senere fordeles mellem Leierne af Boutikerne. Disse, hvis Antal er meget stort, ere næsten alle bortleiede, og skal der alene af Modehandlere og Modehandlerinder have meldt sig over 30. Hr. Hüttmann agter til næstkommende Sommer at benytte Bazarbygningen, der er transportabel og hvis Opførelse skal koste henved 10,000 Rbd., som en Dandse og Concertsal i Tivoli, hvor en saadan sikkert vil være velkommen. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1843-10-28
J dette Aar, der overhovedet synes at være et sandt Jubelaar, indtræffer her endnu et Jubilæum, idet det i næste Maaned er 100 Aar siden den første Frimurerloge blev oprettet her i Landet. (Som af offentlige Blade bekjendt, har Hamborg for nogle Aar siden med stor Høitidelighed feiret det hundredeaarige Jubilæum forden første Frimurerloges Oprettelse der).
Viborger Samler, 1843-10-28
Om den for Fostermord nylig til Tugthuusarbeide dømte Jordemoder i Kbhavn - siger Fædrel." – er der under Sagen fremkommen stor Sandsynlighed for, at Forbrydersken uforstyrret har drevet sin skjændige Haandtering i en lang Række af Aar, idet det første af de 4 Fostermord hun har tilstaaet, alt er begaaet i Aaret 1833, og de øvrige i Aarene 1840 til 42; men det ifølge det store Renomee, hun blandt en vis Klasse Fruentimmer sees at have været i Besiddelse af, ifølge den Redebonhed, hvormed hun ydede sin Assistance, og ifølge hendes forhærdede Gemytsbeskaffenhed er aldeles antageligt, at hun ikke i den Række Aar, der ligger mellem 1833 til 1840, skulde have fortfaret i sin Forbrydelse, ligesom et høist troværdigt Vidnesbyrd af en anstændig Kone, der i nogen Tid logerede hos hende, gjør det sandsynligt, at hun i de sidste 4 Maaneder, hun var paa fri Fod, har tilintetgjort langt flere Væseners Tilværelse, end hun har vedgaaet Det nævnte Vidne har nemlig udsagt, at hun 1 a 2 Gange om Ugen havde saadanne Besøg, som man kan antage i Almindelighed gik ud paa Fosterfordrivelse; der vil altsaa hvis man regner 1 ugentligt Besøg af den Art i 10 Aar, udkomme et Antal af 500 Mord, og selv om man antager, at hun i Begyndelsen har havt ringere Søgning, vil man dog heraf kunne danne sig et Begreb om, hvor frygtelig en Udstrækning hendes Næringsvei har havt. J 1840 blev hun alt angivet for Politiet og anholdt, men paa Grund af manglende Beviis atter løsladt. Endelig gav i Begyndelsen af dette Aar en af Abortens Følger, dende Piges Aabenbarelse for sin Moder Anledning til bendes Paagribelse. Uagtet der under de med en sjelden Dygtighed ved Politiretten ledede Forhører tilveiebragtes en stor Mængde Vidnesbyrd og andre Jndicier mod Forbrydersken, holdt hun dog ud i halvtredie Maaned af vægre sig ved at tilstaae, indtil hun endelig vedgik de 4 Mord, for hvilke der alt var tilstrækkeligt Beviis; men al videre Forfølgning af hendes Forbrydelsesbane strandede paa hendes og en medtiltalt, forvorpen Tjenestepiges Haardnakkenhed.