Viborger Samler, 1840-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Af det af Universitetets Rector O. L. Bang udgivne Jndbydelsesskrift til Kbhavns Universitets Fest i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag sees at Sygestuernes Antal er 65, hvoraf 22 ere medicinske og 20 chirurgiske, 2 for Udslet og 3 for Afsindige, en fælles for medicinske og chirurgiske, 18 til enkelte Personer, som belægges snart med chirurgiske, snart med medicinske Syge efter som disse indmeldes. – Jnventariet haves til omtrent 500 Senge, i Vinteren 183738 steg Patient=Antallet under en Typhuus=Epidemie til 430. J Sygestuerne er der BrædeGulv, hvidtede og gibsede Vægge og Lofte, enkelte Stuer, ere malede grønne; Vindues=Kagene, hvis Antal beroer paa Størrelsen af Værelset, fra 16, ere 5 Alen høie; i ethvert af dem er et af de to øverste Vinduer indrette til Ventilation. J Stuerne er et passende Antal Senge, saaledes at der i de lavere er over 700, i de høiere, f. Ex. i Feberstuerne, 1000-1100 Cubikfod Luft beregnet til hver Seng. Desuden haves tvende Vand-Senge(hydrostatiske), som flyttes ind paa de Stuer, hvor en eller anden Syg behøver dem. - Operationsstuen benyttes ikke blot til at operere i, men ogsaa til cliniske Forelæsninger, til at give Consultation for fattige Syge til Kirke osv. J Aaret 1807 blev en Bygning i den nordre Sidegaard opført til Badehuus, og der indrettet russiske Dampbade, samt et Par Steen=Badekummer og Værelser til de Syge. Det var beregnet paa Besøg af Badegjester fra Byen og derfor indrettet til flere Personer; men det blev sjeldent brugt og da kun af Faa paa eengang; det var ogsaa meget bekosteligt og havde flere Feil i Anlægget. Da det ikke synderligt benyttedes til sin oprindelige Bestemmelse, brugtes Badehuset paa en anden Maade, deels anvendtes de Værelser, som laae ved Siden, til Officiant-Værelser, deels, fra 1823, til Sindsyge, der hidtil havde været hvor nu Udslets=Stuerne findes. J 1828 blev det for en Deel indrettet efter sin første Hensigt: det russiske Dampbad blev forandret og forbedret, saaat der tre Personer paa eengang kunne bade sig; Styrte- og Douchebadene i samme bleve hensigtsmæssigere indrettede. - Hospitalets Kjøkken modtog 1830 en fortrinlig Forbedring; et eneste stort Com fur-Jldsted blev anlagt midt i samme, med Adgang til alle Sider og med Afledningsrør for Røgen under Gulvet. J 1839 blev Kjøkkenet hensigtsmæssigen afdeelt, saa at i et eget Værelse Rensning af Fødevarene, Karrene osv. finder Sted, og Bageriet er anbragt i et andet. (Da.) Efter Fædrelandet optages følgende kongl. Rescript af 1ste Mai til Generalgouverneur Scholten. Endskjøndt Vi, ligesom vor høisalig Forgænger Frederik den Sjette, høilovlig Jhukommelse, med allerhøieste Tilfredshed erkjende, at Eierne af ufrie Negere paa Vore vestindiske Der i Almindelighed udøve deres Myndighed over disse med Mildhed, og skjøndt Vi ved allerhøieste Rescript af Dags Dato have sanctioneret nogle Bestemmelser til yderligere at sikkre de Ufrie en passende Behandling; saa have Vi dog taget under Overveielse, hvilke videre Foranstaltninger derkunde træffes til de ufrie Negeres Tarv, og navnligen, om der ikke kunde tilstaaes Plantagenegerne saadanne Lettelser i deres Arbeide, som, uden at blive nogen følelig Byrde for Eierne, kunde give dem Leilighed til at arbeide for sig selv, eller deres Familier, og for engang ved egen Flid at kunne erhverve sig Frihed. Af de Os allerunderdanigst forelagde Oplysninger have Vi med allerhøieste Tilfredshed erfaret, at adskillige Plantageeiere paa Vore fornævnte Øer have eftergivet deres Negere een Arbeidsdag ugentlig udenfor Høsttiden; og Viere allernaadigst af den Formening, at Afstaaelsen af en Dag hver Uge udenfor Høsttiden til Negernes egen Disposition tilligemed en liden Pengegodtgjørelse for deres Arbeide paa Plantagen, i Særdeleshed til dem, hvis Arbeide Eieren ikke kan undvære paa Fridagene, ere de meest passende Midler til Opnaaelsen af Vore faderlige Hensigter, og vilde tilveiebringe en saa væsentlig Forbedring i Negernes Kaar, at dette, i Forbindelse med nogle andre til deres Tarv sigtende, allernaadigst sanctionerede Forholdsregler, vil sikkre deres fuldkomne Tilfredshed, hvori og Eierne vilde finde deres bedste Betryggelse. Med Hensyn til det Foregaaende er det vor allernaadigste Villie og Befaling til Dig (Scholten), at Du ved din forestaaende Ankomst til Vore vestindiske Colonier, bekjendtgjør for Planterne, at Vi ansee det for ønskeligt, om de frivilligen vilde forene sig om følgende Punkter: 1) At tilstaae Plantagenegerne til disses egen frie Disposition en Arbeidsdag hver Uge udenfor Høsttiden, nemlig fra 1ste Juli til Decbr. excl., dog saaledes, at Negerne paa denne deres Fridag skulle være forpligtede til at forrette alt saadant Plantagearbeide, der ikke kan undværes, saasom: Syges Pleie, Creaturers Røgt o. s. v., hvorfor de, som en Slags Godtgjørelse hver Mandag Morgen, foruden deres Rationer af Fødemidler, der ogsaa tilkommer dem paa Fridagene, skulle modtage en gammel Real eller 10 Sk. vestindisk Courant, forudsat at de have arbeidet for deres Herre paa alle Arbeids dagene i den foregaaende Uge. 2) J Høsttiden fra 1ste Decbr. til 1ste Juli incl. at give alle Negrene paa 8 Aar eller derover, som paa Plantagerne have arbeidet alle Arbeidsdagene i den foregaaende Uge, uden Undtagelse en gammel Real hver Mandag Morgen. Du haver gjennem Vort General=Toldkammer og Commerce-Collegium at tilstille Os Din Rapport om Sagen og derefter at foreslaae saadanne videre Foranstaltninger, som maatte ansees nødvendige for at bringe denne Forholdsregel i Udførelse."