Norske Intelligenssedler, 1811-07-19
Skjøndt nedenstaaende Jndbydelse til at samle og udsende Oldsager til Selskabet for Norges Vel allerede er aftrykt i Budstikkens anden Deel No. 36, og desuden erskilt tilstillet Adskillige, for hvem man troede Sager, har vigtig, finder Antiqvitets-Commissionen det dog nødvendigt at lade samme indrykke i Stiftsaviserne, for berved at tilvende den ogsaa deres Opmærksomhed, der i holde Selskabets Blad Budstikken. Hovedaarsagen til den stedse tiltagende Ødelæggelse og Forglemmelse af de faa Mindemærker, der i vort Norge end ere tilbage fra Oldtiden, er udentvivl især denne: at der hidindtil ei fandtes noget almindeligt Oplagsted eller Samlingsplads her i Landet hvor man modtog, opbevarede og paaskiønnede Levninger af Fortids Konst og Videnskab, samt Mindemærker og Oldtids Kraft. Denne væsentlige Mangel er det, som Selskabet vil, om muligt, see afhiulpen, og har derfor, i Haab om fædrelandsksindede Normænds kraftfulde Understøttelse, fattet den Plan, at grundlægge en Samling af Nordiske og fornemmmelig Nørske Antiqviteter. En ringe Begyndelse til samme findes allerede i den af Cancellieraad Deichmann til offentlig Brug skienkede Samling af Mynter, Mineralier og Oldsager, der ved enkelte private Mænds Gavmildhed har i senere Tider erholdt en eller anden liden Tilvæxt. At forøge denne Samling, og indtil videre at opbevare paa Christiania Kathedralskole, ved Siden af den Deichmannske Samling, Alt hvad Selskabet kan være heldigt nok at overkomme, eller erholde af patriotiske Medborgere: det er for nærværende Tid Directionens Ønske og Attraa. Jkke er det derfor Selskabets Mening, at denne Samling skal udelukkende blive Eiendom for Christiania Bye eller Kathedralskole; tvært imod er Selskabets Tanke denne, om muligt derved at lægge Grund til at Norsk antiqvarisk Musæum, hvilket i kommende Dage kunde blive Norge baade til Hæder og Gavn, De Gienstande, hvoraf dette tilkommende Norske antiqvariske Museum kunde ønske sig idet mindste nøiagtige Aftegninger og paalidelige Efterretninger, forsaavidt Musæet ei kan være heldige nok til at komme i Besiddelse af Tingene selv, det være sig nu af hvilkensomhelst Grund, vil efter Directionens Formening blive isærdeleshed følgende, hvilke vi her bruge Frihed at fremsætte til nøiere Opmærksomhed og Overveielse: A. Historisk-mærkelige Liigstene, Epitaphier, Jnseriptioner, baade med Rune- og Munkeskrift, hvilke sidste maa søges i antiqve Bygninger, som gamle Herregaarde, Klostre og fornemmelig Kirker, f. Ex, paa Prækestole, Altertavler og Borde, Klokker, Kirkekar, Kalk og Disk, Døbefade, Glasruder og Vinduer, Pillarer, Ligplader, ophængte Faner, Sværd o. s. v. B. Jnscriptioner paa andre offentlige Monumenter, Bautastene, Runestene, Klippevægge, Priimstave gamle adelige Vaabener, Sigiller, især Byers og offentlige Stiftelsers, m. m.C. Huler i Jorden eller Fieldene, samt de gamle Sagn, der endnu ere forplantede om disse, ligeledes murede og med Konst anbragte. Fordybninger i Fieldene eller de saakaldte St. Olafs Gryder (Jette Gryder); dernæst Ruiner af gamle Slotte, Volde, Forskandsninger o. s. v. deres Structur og Størrelse, samt hvad der i disse maatte findes eller være funden; ligeledes Bo træer ved Gaarde og Huse, hellige Lunde, Kilder, Floder, ved hvilke Almuen muligen endnu kunde fæste et eller andet Slags gamme, Overtroe eller Sagn; dernæst Offersteder, Thingsteder, m.v. N. Alle Slags gamle Billeder og Malerier, især naar de ere ældre end Reformationen, samt alle Levninger af den katholske Cultus, som Crucifirer, Religvier, Helgenbilleder, Røgelse- og Vievands-Kar, underjordiske Gange og Veie, murede Hvælvinger, Spor af Vandledninger o. s. v.F. Efter Evne at skaffe det vordende Museum Anledning til, enten ved patriotiske Gaver eller ved Penge, at komme i Besiddelse af saavel ovennævnte Antiqviteter in natura, saavidt samme er muligt, som af nøiagtige Aftegninger og paalidelige Efterretninger om de Gienstande, hvilke ei kunde transporteres, samt at bidrage til Enhvervelsen af de mindre Oldsager, f. Ex. Mynter, Urner, Vaaben, Ringe, Smykker, Drikkehorn, Redskaber, Kar, Huusgeraad o. s. v. Ligeledes gamle Manuscripter, Pergaments-Breve og Skjøder, historisk mærkelige Contracter, Documenter, genealogiske Tabeller m.v.; hvortil og maa føies Efterretning om, hvilke Samlinger af Oldsager, der endnu maatte findes her i Landet. Ligesom Directionen vil gjøre sig al mulig Flid for paa bedste Maade at opbevare de Oldsager, som Selskabet muligens kunde komme i Besiddelse af, saa vi Selskabet og med Taknemmelighed offentliggjøre, hvad det modtager, og tillige anskaffe en særegen Protocol, hvori hver Givers og Medarbeider, Navn, tilligemed hans Gave, eller den af ham meddeelte Efterretning, nøiagtigen skal blive indført.