Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Nogle sande Bemærkninger i Henseende til Publicitet. Det er en sørgelig, men uundgaaelig Følge af den menneskelige Svaghed, at intet Gode er fri for at misbruges, og at ofte de største Goder ved Misbrugen antage en aldeles modsat Charakteer. Om Jntet gjelder dette i høiere Grad end om Publiciteten, bestemt til at udbrede Oplysning, til at forebygge og rense Misbrug, kort sagt, til at beskytte og forbedre den offentlige og private Retstilstand, er den i Ondskabens eller Ubesindighedens Hænder, ofte et Middel til at skade det Offentlige og krænke den Private. En stræng og samvittighedsfuld Forsigtighed er derfor en billig Fordring til dem, som paa denne i og for sig, saa hæderlige Maade søge at virke paa det Almindelige; og i intet Tilfælde bør denne Forsigtighed være større end der, hvor man finder g foranlediget til at gjøre enkelt Mands Færd til Gjenstand for offentlig Bedømmelse. Almindelig Agtelse er Statsborgerens første Gode, og der gives ingen haardere Straf for den ærekjære, Mand end offentlig at fremstilles i et klart Lys for sine Medborgere. Det flyder umiddelbart heraf, at ei enhver Forseelse qvalificerer sig til offentlig Daddel. Saalænge det Paaankede kan rettes, eller efter Omstændighederne, revses ved mildere Midler, f. Ex. ved private Opfordringer, ved Anmeldelse til Vedkommendes Øvrighed, eller deslige, saarer det den indvortes Retfærdigheds Fordringer, at haardere Midler sættes i Virksomhed; det er først naar hine have viist sig uvirksomme, eller hvor det Offentliges Interesse umiddelbart kan ansees for krænket, eller hvor Handlinger ere foretagne, der vel ej kunne være Gjenstand for ret og Paatale, men dog vise et farligt, eller, almindelig Foragt værdigt, Princip, eller endelig, hvorden offentlige Mening forsætlig trodses, man med Retfærdighed kan appellere til Nationen, og sætte den offentlige Stemmes Alvælde i Virksomhed. Vel maa det tilstaaes, at den Feilende ingen formel Ret har til, at hans Forseelse ej bliver offentliggjort, som og at det ham, ved Offentliggjørelsen, tilføiede Onde, meget vilde aftage, naar den formeentlige Overtrædelse meddeeltes i en sandfærdig og nøjagtig factisk Fremstilling; men det er netop dette, som saa sjeldent skeer, da det Almindelige i Udtrykket, det Ubestemte i Beskyldningen, som oftest giver den, i Bevægelse satte, Phantasie rig Anledning til Udmaling, og bibringer uvilkaarligt selv den meest Upartiske langt mørkere Forestillinger om Vedkommendes Færd, end Factum, simpelt fremsat, nogensinde vilde gjøre, og ved denne utilbørlige Fremstillingsmaade er tillige den udvortes Retfærdighed krænket. At Factum senere kan berigtiges, dermed er det Onde ingenlunde aldeles hævet; thi den Mening, som engang har fæstet Rødder, er vanskelig at fortrænge, og det er en tung Erfaring, at det Onde lettere finder Tiltroe, end det Gode, og endelig at Berigtigelsen vel som oftest maatte komme fra Angieldende selv, og derfor altid blive anseet som mere eller mindre partisk. N. M. Tidsbladet, The Atlas, leverede den 14 Marts i nogle Timer 20,000 Exemplarer. Paa hvert Exemplar var en Flade af 40 (engelske) Quadrat-Fod trykt, der blev altsaa i et Par Timer 800,000 Quadratfod trykt, eller et Flade indhold af 20 Acres. Nummerets hele Oplag bestod af 320,000 Blade af 16 Tommer i Længde eller af 640,000 Sider, eller af 1,920,000 Kolummer, eller af 2198000Linier, eller 210,000,000 Ord. Tager man nu et Octavbind til 500 Sider, hver Side til 34 Linier og hver Linie til 10 Ord, altsaa til 170,000 Ord, saa har Pressen, som trykker Atlas, i nogle Timer trykt 14,230 Octavbind. Skjærer man de 16 Blade af ethvert Exemplar enkelt, og lægger dem efter Længden ved Siden af hinanden, saa vil de række fra London, til Salisbury, og skjærer man de tre Kolummer fra hinanden og lægger dem efter Længden ved Siden af hinanden, saa vil man kunne omgive Middleser og alle syv dertil grændsende Grevskaber med samme. Og Maskinen, med hvilken man har skabt dette Under, hvoraf bestaaer den? Afto store og to smaae Valtser, som blive drevne af en Mandslay's Dampmaskine af fire Hestes Kraft; den bliver betjent af tre Drenge, der ikke har andet at gjøre, end at bringe det uhyre Ark under den første Cylinder, og naar det i faae Sekunder er trykt paa begge Sider at trække det ud af den sidste Valtse. (Polytechn. Journ. 1ste Juni heft. 182. Dampvogne i Forbindelse med en Jernvei. J Sommeren 1826 begyndtes paa en Jernvej imellem Manchester og Liverpool under Bestyrelse af Hr. Georg Stephenson. Dette høist mærkværdige Foretagende ventes fuldført næste Aar, med en Bekostning af omtrent 20000 LSt. for hver engelsk Mil. Længden er 9 Mile. Directionen for denne Jernve havde udsat en Belønning af 500 LSt. for den beste Dampvogn som gik paa denne Vei, haabende derved end mere at befordre Hensigten med dette Anlæg, nemlig at fremskynde Hurtigheden i Varernes Befordring imellem disse to Stæder, og derved tillige fremme deres egen Fordeel. Ifølge denne udsatte Belønning var i Octob. Maaned paa bemelte Jernbane anstillet en Væddekjørsel mellem fire Dampvogne, og Udfaldet af denne Veddekjørsel har allerede været saadan, at man antager denne herlige Opfindelse for at skulle inden føje Tid opnaae en høi Grad af Fuldkommenhed, og paa Landjorden komme til at spille samme Rolle som Dampskibe paa Søen. Væddekjørselerne, som varede i flere Dage, og ved hvilke 10 til 15,000 Tilskuere regnes at have været tilstede, anstilledes med fire af forskjellige Opfindere hidkomne Dampvogne. Vognen Novelty, bygget af Dhrr. Breithwaite og Erikson i London, tiltrak sig ved Elegance og Hurtighed almindelig Beundring. Under et af Forsøgene fløi den med en Fart af 1 1/2 engelske Mul i 3 Minuter; dog noget i Maskineriet gav et Par Gange efter, og den blev draget ud af Concurrencen.