JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Aarsagen til de i de Jrlandske Grevskaber Cork, Newry og Armagh, Natten mellem den 1ste og 2den Juli forefaldne Uroligheder, hvori foruden mange Oprørere, en Deel Engelske Dragoner, Politiebetjente og saakaldte Orangemænd ere ihjelslagne eller saarede, skal nok egentlig være den: at Regjeringen søgte at hemme den utilladelige Brændeviinsbrænden.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Det Samme foranledigede i Grevskabet Tyrone er meget blodig Optrin. Naboben af Onde (Jndien) har oversendt den Engelske Konge en højst pragtfuld Skjenk, hvis Værdie anslaaes til ikke mindre end 200,000 Pd. Sterling. Hiin Fyrste skal nemlig ved den sidste Ostindiske Krig, have vundet meget i Terrain og Jndkomster, hvorfor han nu vil vise sig taknemlig. Han har endog tilbudt sig, paa egen Bekostning at lade bygge et Pallai for i Biskoppen i Calcutte.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
En geistlig Taler Herr Jrvine gjør i London stor Opsigt.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Fra Bozen skriver man at Viinpriserne, formedelst Udsigterne til en overordentlig rig Høst, ere faldne 25 Procent.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Ved Arquato (i Kirkestaten) er i de første Dage af Juni faldet en saa betydelig Mængde, Snee, at det steg til en Høide af 48 Fod.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Fra Tanger erfarer man, at et nyt Oprør i Begyndelsen af dette Aar, alt var sit Udbrud nær i Residentsstaden Fez. Dog blev det hemmet ved den 30 aarige Keisers Sultan Mulei Abderamen Ben Hischams kraftige og strænge Forholdsregler. Mange Personer ere qvalte, halshuggede &c. En Skat af 10 Millioner Piaster der i Staden Marocca bevogtedes af 6000 Negre, have disse nu fundet for godt selv at tilegne sig. Keiseren underhandler med Oprørerne, J Fyrstendømmet Wales (England) har man fanget en Vildkat, som var 3 Fod 7 Tommer lang, og 14 Tommer høi; altsaa en lille Tiger!
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Fædrelandet. Forleden blev en frugtsommelig Kone paa Kjøbenhavns Gade overfaldet af Fødselsmerter og maatte føde i en Forstue, fordi, som i Politivennen berettes, man ikke kunde faae lukt op, uagtet man bankede paa begge derværende Dørre.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Under 31te Mai er fra det Kongel. Rentekammer, emaneret en Placat, hvorefter den i forrige Aar af den Kongl. Kasse forskudte Sum til Vei- og Broe Arbeide, til Beløb 14,729 Rbd. 56 s. Sølv, i indeværende Aars Juli Qvartal skal udredes af Hartkornet i Danmark.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Af en Reisendes Dagbog igjennem endeel af Hertug, dommet Slesvig: "Saasnart man er kommen ud over Skodborg Aae synes man strax at aande friere. Levende Gjærder gjøre Veiene behagelige, og intet Ophold ved Bomme og besværligt Visiteren i Portene, finker Reisens Fortsættelse, thi de aabne Stæder have hverken Bomme, Porte eller Visiteurer. Bønder. gaardene, byggede af Grundmuur og brændte Steen, have et saa muntert Udseende, som hverken findes ved Sjællands eller Fyens leerklinnede Støile=Vægge. Velstand spores overalt ogsaa i Værtshusene; men intet overgaaer det skjønne Christiansfeld, hvor Orden, Sædelighed, Virksomhed, Kunstflid og Redelig hed i alle Dele sees forenede med anstændig Livelighed; ingen Politie, ingen Vagt, ikke engang Vægter, forstyrrer den Reisendes Rolighed. Den ligesaa bebagelige Vei til Haderslev er endt førend man tænker det, og man er i Staden uden at have mærket det; den har ved mange skjønne nye Bygninger faaet et muntert Udseende uagtet den er gammel, hvorom ogsaa den ærværdige Kirke vidner. For den anlagte skjønne Promenade fra Staden til Skoven vil Efterkommerne velsigne den virksomme Borgmester Lindenhan, der ogsaa forstaaer at beskytte sit Anlæg imod den kaade Ødelæggelses Aand der andensteds forstyrrer redelige Borgeres Glæder. Endnu er Veien til Apenrades paradisiske Omgivning, saare behagelig, indtil man frappant overrasket, inden man ahner det, seer som i et Tryllespeil det skjønne Tableau neden for sig i Dalen af heele Staden Avenrade med sin Havn, og de samme omgivende Bjerges maleriske Skovgrupper.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
J Krønge Bye i Lolland lever en Selveier, navnlig Rasmus Smed, der har opfødt 11 faderløse Børn, af hvilke det sidste var fra Mariboe, og hvis Opdragelse blev ham anfortroet, imod at Fattigvæsenet skulde aarlig betale ham 12 Rdlr. D. C. eller 2 Rbd.;men bemeldte Smed ændsede denne Hjelp saa lidet, at han skjænkede den til Mariboe Fattigcasse til Understøttelse for fattige Børn sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Jydske Folkesagn. J Aarhuus Domkirke hænger et Malerie, forestillende en Bisp med sin Familie. Samme Bisp brugte selv Renterne af et Legat som var betroet ham, hvorover han til Straf blev slagen med Lusesyge.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Maleren har med stor Flid vidst at male Utøjet paa hele Familiens Klæder, Hænder og Ansigter.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
J samme Kirkes Taarn er der fire Udgange for Taarnvægterne, og for hver Udgang et lidet Gallerie af Træ, hvor han kan staae og tage ivare. Men paa den Side af samme Taarn, som vender ud til Havet, trøster ingen Vægter sig at komme, eftersom Fanden engang derfra har bortført en Vægter og kastet ham i Stranden.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Gaarden Katholm ved Greenaae har faaet sit Navn af følgende Begivenhed. Der var en Mand i Jylland, som paa uretfærdig Viis havde samlet meget Gods. Da han døde, efterlod han trende Sønner sin Formue til Deling. Men da den Yngste havde faaet sin Arvepart, tænkte han som saa: "Hvad med Synd kommer, det med Sorrig bortgaaer!" og besluttede derfor, at underkaste sine Penge en Vandprøve, menende, at de uretfærdige Penge vilde synke til Bunds og de retfærdige svømme oven paa. Men da han havde kastet alle sine Penge i Vandet, da svømmede kun en eneste Halvskilling ovenpaa, og kjøbte han sig for den en Kat og drog tilsøes til fremmede Lande. Da kom han omsider til et Sted, hvor Folket svarligen plagedes af Rotter og Muus, og den hans Kat imidlertid var bleven med Killinger, saa forer Rigdom, og reiste hjem til Jylland, hvor han byggede sig en Gaard, som han kaldte Katholm.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Paa Rugaard ved Ebeltoft boede for tohundrede, Aar siden en Herre, der var saa forfængelig, at han lod nedbryde Altertavlen og sætte sit Familievaaben, en stor Ørn, deristedet. J den saakaldte Smededamved Gaarden lod han anstille Vandprøven paa Folk som han mistænkte for Hexerie og Troldom, men naar de svømmede oven paa, lod han Birkedommeren dømme dem fra Livet. Han blev tilsidst saa fattig, at han maatte skiule sig for Creditorerne i tredie Stokværk af Gaardens sydvestre Taarn, hvilket endnu kaldes Hamborg, fordi der altid blev svaret Creditorerne som spurgte efter ham, at han var reist til Hamborg, Ved Aalborg Toldkammer er fra 19de til 21de Juli følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Den 19de Juli, Jacob Springborg fra Aarhuus med Træskufler. Den 21de, Lars Tonnesen fra Kjøbenhavn med Tag Lars C. L. Sand fra Dito med Tjærsteen og Stykgods. og Stykgods. Søren Willumsen fra Dito med Stykgods. H. H. Munch fra Amsterdam med Dito.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Udgaaede. Den 19de Juli, P. Nielsen til Mariager med Ballast. Jacob Lund til Drammen med Rug. M. Jepsen til Skagen, ned Malt, Salt, m. m. R. Sabroe til Mariager med Ballast. B. Jacobsen til Wedbek med gamle Klude.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Bekjendtgjørelser. At min kjære Fader, Commandant, Major samt Landinspecteur Ole v. Munch, ved Døden er afgaaet den 12te d.R., i hans Alders 76de Aar; bekjendtgjøres herved forSlægt og Venner, paa egne og fraværende Sødskendes Vegne. hals Skandse, den 12te Juli 1823. Christiane Steenild. fød Munch Det har behaget Forsynet, at bortkalde vores inderlig el stede Moder Mette Malli, Enke efter afgangne Seilmagermester Daniel Petersen heri Byen, i sit Alders 43de Aar, hun omskiftede Tiden med Evigheden i Gaar Aftes Kl. 11 slet; hvilket herved bekjendtgjøres for Familie og Venner. Aalborg, den 21de Juli 1823. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne. Mathias F. Petersen. Søren V. Petersen.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
At Enken Maren Jørgensdatter af Hasseris er tiklæret Umyndig, samt at Sognefoged og Dannebrogsmand Jens Krogh i Mariendahl er beskikket til hendes Værge; lette bliver til enhver Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjort. de Juli 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Undertegnedes Gaard paa Bredegade her i Byen, der nu for Tiden beboes af Herr Overkrigscommissair, Byefoged Schmidt, kan erholdes tilleie fra næstkommende Michaeli Fløttedag, naar de, der maatte attraae at leje enten hele i Gaarden eller Deele deraf, snarest muligt henvender dem til mig, for at accordere om Leien. B. Wigelsen. Aalborg, den 16de Juli 1823. Da jeg har nedsat mig her i Byen som Farver og derpaa vundet Borgerskab, saa anbefaler jeg mig til Enhver, saavel i som uden Byen. Redelig Behandling og hastig Expedition, samt billig Betaling, skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Min Boepæl er ved Vesterport. Aalborg, den 13de Juli 1823. Poul Schjerven.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Jmod betryggende Sikkerhed kan 556 Rbd. 68 s. Tegn af Kjer= og Hvetboe Herreders Umyndiges Midler strax faaes tillaans, enten samlede eller i mindre Dele, hos Overfor Spies. mynderen. Signeter, Stempler af alle Slags, faaes udstukket til meget billige Priser. Prøver af mit Arbeide kan daglig fremvises. Roedstedt, boendes paa Vestergade.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Fra Undertegnede er af 4 Omløbere eller Kieltringer, som logerede her i Byen, de 2de hos Niels Kudsk i 3 Dage og de 2de Andre hos mig i en Nat, blevet bortstiaalet følgende: 22 Alen Blaarlærred, 8 Skjorter, 5 Særker og 5 Forklæder; Alt af Blaarlærred. Den ene af disse Personer har været Tambour ved 3die Jydske Jnfanterie-Regiment og hedder Jacob Pheifenbrünn, som medfører sin Afskeds pas; han er høi af Vext og smal af Lemmer, har sort Haar, og iklædt lange graae Buxer, kort Trøie, Hat paa Hovedet og Træskoe paa Fødderne. Et Fruentimmer var med der er bekjendt under Navnet Mette Bredhale (Mette Dalsgaard), hun var iklædt graae Skjørt og Trøie, Kap paa Hovedet og Skoe paa Fødderne. Mandspersonen af det andet Par hedder Hans Stierholm, han var iklædt lange graae Buxer og kort hvid Trøie, Hat paa Hovedet og Træskoe paa Fødderne, middelmaadig af Vext; Fruentimmeret som følger ham mindes jeg ikke ved Navn, hun er liden af Vext, var iklædt stribet Skjørt og Trøie, hvid Hue og Klæde paa Hovedet, samt Træskoe paa Fødderne. Ovenmeldte Tyverie er begaaet Natten mellem den 13de og 14de Dennes. - Alle Vedkommende ombedes herved at anholde disse Personer og bringe dem til mig. Lyngbye, den 16de Juli 1823. Lauritz Thisted.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Af fortrinlig god grøn Sæbe er Oplag hos Undertegnede, som udsælges i Fjerdinger og Ottinger til billigste Priser. Lars Bøggild. Frie Kokoppe=Indpodning Onsdagen den 23de Juli om Eftermiddagen Kl. 3, hos Westergaard.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Et ungt Menneske, der kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig Empløi som Tjener i Nærheden af Aalborg. De Reflecterende ville desangaarende behage at aflevere en Billet paa Stiftsbogtrykkeriet, med Udskrivt: J. A. G.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Tvende Chatoller med Opsats, det ene af moderne Mahogni, og det andet af Fyr, ere strax at faae til Kjøbs. Bogtrykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Hos Bøssemager Løbnitz, paa Hjørnet af Brødre, og Nyegade, rifles nye og gamle Kugle=Risler, tillige opfriskes Samme.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Hvor en Stue med alle nødvendige Beqvemmeligheder, er at faae tilleie til næste Fløttetid, derom gives Anviisning af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Proclama. Farver Niels Jørgensens i Aalborg fra Bord og Seng separerede Hustrue, Kraine van Dyck, som under 5te Maj 1820, fik Reisepas herfra til England, og hvis Opholdsted ikke vides, indkaldes herved, at melde sig inden 6 Uger fra tredie Gangs Bekjendtgjørelse heraf, for Magistraten i Aalborg, for at den befalede Mægling, paa hendes Side, kan vorde prøvet til Gjenforening med Manden, og det i Henseende til hans allerunderdanigste Ansøgning, om Bevilling til Ægteskabets Ophævelse. Aalborg, den 14de Juli 1823. Auctioner. Den for sin skjønne Beliggenhed tæt ved Liimfjorden ikke langt fra Aalborg og Nibe, Hauge og Lystskove, herskabelige og cufficante Boepæl med tilliggende gode Jordeiendomme, noksom bekjendte complette Hovedgaard Kokkedahl, i Øster=Hanherred, Hjøring Amt, med Bøndergods der afgiver tilstrækkelig Hoverie m. m., Møller og Tiender, som forhen i disse Aviser findes beskrevne, bliver stillet til en 6te, sidste og endelig Auction paa selve Gaarden, Torsde gen den 14de August førstkommende, Formiddag Kl. 11 Jblandt Conditionerne at Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommene, ligesom at Gaarden opraabes først med og siden uden Forpligtelse for Kjøberen at betale de resterende Skatter. - Herom vil enhver reel Liebhaver behagelig herved være underrettet. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, d. 12te Juli 1823. Kjer, const. Auctionsdirecteur. Den Christen Nielsen Veien af Højne, sidst tilhørende Andeel af Taars Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende, til Beløb 99 Tdr. 5 Skpr. 2 enottendedeel Alb. tiendeydende Hartkorn, tilligemed nogle Tienderestancer for Aarene 1821 og 1822, bliver efter vedkommende Udlægshaveres Forlangende, stillet til 3de Auctioner: 1ste Gang Fredagen den 8de August, ) førstkommende, 2den Gang Fredagen den 22de f. M. og) hver Dags For 3die Gang Fredagen den 5te Septbr.) middag Kl. 10. De 2de Første afholdes her paa Contoiret, og den Sidste, hvorved absolut Bortsalg attraaes, hos Sognefoged Jens Nielsen i Dahls Mølle, Taars Sogn, hvorved det bemærkes: at iblandt Conditionerne, som forinden ligge til Eftersyn her paa Contoiret, at der gives Credit med Kjøbesummen til 13de Juni 1824, imod antagelig Sikkerhed, ligesom at hver Mands Tiende opraabes først separat og siden samlet. Lysthavere indbydes. Sæbye, den 9de Juli 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Det Kjøbmand Christian Nørbeks Opbudsboe til hørende Sted No. 164 i Jomfrue Annegade, bliver stillet til 3de offentlige Auctioner, der, saaledes ere berammede at afholdes i Stedet selv, nemlig: 1ste Auction den 17de, 2den - den 24de, og 3die - den 31te) Dennes, hver Dag Formiddag Kl. 10 slet; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. Schmidt. Aalborg, den 7de Juli 1823. Skiftecommissionen i afgangne sal. Etatsraad Kjellerup og efterlevende Enkefrues Boe, lader for Vedkommendes Regning ved offentlig Auction, Torsdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, bortsælge en fra Holmstrand med Herr Anders Johnsen hidkommen Ladning bestaaende af: circa 61 Tylter 18, 22, 24, 30 fods Steeg, 18, i 22 ogs 12 Allinger, 14 i 16. 10 Al. 12 f. 8 All. og 10f. Kulter og - 43. 18, 22 i 24fods Lægter, som alt staaer opsat paa Havnecommissionens Plads, hvor Auctionen holdes, og Varene forinden kan paavises og tages Øiesyn. Aalborg, den 14de Juli 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Efter Dom og passeret Udlæg lader den Kal. Direction for Statsgielden og den synkende Fond, Følgende, Proprietair Søren Færk tilhørende Ejendomme, ved offentlig Auction bortsælge: a) Gaarden Gundestrup, i Skræm Sogn, Østerhanherred, Hjøring Amt, af Hartkorn 11 Tdr. 7 Skpr., som har et Areal af circa 80 Tdr. Ager- og Engbund, forude Andeel i Skræm Fælled, hvor sædvanlig saaes 16 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre og 2 Tdr. Ærter, og fødes og græsses 6 Bester, 20 Fæ høveder og 20 Faar. Beistrup Kirke i samme Herred og Amt med Korn- og Qvægtiende, matriculleret for 41 Tdr. Hartkorn, og Tiendeydende Hartkorn 284 Tdr. 1 Skp. 2 entrediedeel Alb.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
En Bondegaard i samme Beistrup Sogn og Bye, at Hartkorn 6 Tdr. 1 Skp. med hosbondelig Besætning og Jnventarium, som haves i Fæste af Ole Stephensen, Kjettrup Sogn i Thisted Amt, sammes Konge-Korntiender, matriculleret for 30 Tdr., Hartkorn og Tiendeydende Hartkorn 278 Tdr. 2 Fdkr. De tvende første Auctioner holdes her paa mit Contoir, Onsdagen den 20de August og den 3die September, og den sidste hvorved Bortsalg sikkert forventes, paa Gundestrupgaarden Onsdagen den 17de September 1823, hver Dags Formiddag Kl. 11. Eiendommene vil forinden paa Forlangende blive foreviist af Forvalteren ved Kokkedahl, ligesom Conditionerne hvoriblandt at Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommene, ligge til Eftersyn saavel hos Herr Procurator Hol Hjøring, som her paa mit Contoir. Liebhaverne indbydes Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 12te Juli 1823. Kjer, constituret Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-07-21
Det saakaldede Leedmanns Huus paa Aarup Hede i Wreilev Sogn, med Tilliggende, af Hartkorn Ager og Eng: Skp. 1 Fdk. trefjerdedeel Alb., samt en Eng, af Hartkorn, 3 Skpr. i Nærheden deraf, som forhen har været ejet af Niels Madsen, nu boende paa Tylstrup Hede i AlstruSogn, bliver efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, stillet til 3de Auctioner: 1ste Gang Fredagen den 8de August, ) førstkommende, 2den Gang Fredagen den 22de f. M. og) hver Dags For 3die Gang Løverdagen den 6te Septbr.) middag Kl. 10. De 2de Første paa mit Contoir og den Sidste hos Hansen i Wreilev Mølle i ernævnte Wreilev Sogn. Sæbye, den 9de Juli 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
Nyeste Postefterr. ger. Om Krigen. De Franske under General Hubert, vedblive Asturien med største Jvrighed at forfølge den consttutionelle General Campillo. Ved Byen Couvion stal det atter være kommet til en Fægtning, der har tidstet Campillo 35 Døde, 42 Saarede og 57 Fang ne. Desforuden have de Franske taget 8 Vogn, med Munition og Vaaben. General Hubert marsche tede den 25de Juni af Gjøn. Ved hans Nærmelse brog Campillo sig saa tilsom tilbage, at han ikke engang fik Tid at modtage en Contribution af 375,000 Franker, der laae parat til Udtælling. Hans saare de Soldater kastede sig ligeledes med saa stor Hurtighed i Baade, der med Vaaben vare ladede for at afgaae til Corunna, at en af disse sank. Jmidlertid have de Franske gjort endeel Bytte af Munitivn s. og Tropper ere paa alle Kandter udsendte til Can pilles fuldkomne Ødelæggelse. Communicationen mit General Albignat er over Qviedto af General Hubert øjeblikkeligen iværksat. Omtrent paa samme Punkt har Royalistchefen Longa havt en Fægtning med de Constitutionelle, der dog, ligesom de levrige smaae Fægtninger Postdagen denne Gang anmelder, ikke har havt stort at betyde.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
Fra Catalonien hører man at Figueras og Seo de Ugels Besætninger have gjort adskillige Udfald, der imidlertid ere tilbageslagne af de Franske. Den 4de Juli forlod Marschall Mancey Girona, og har Da ten efter taget sit Hovedqvarteer i Mataro. De Franske Tropper nærme sig mere og mere Barcellona, hvor de nok have en svær Dyst at vente, uagtet det berettes at Fæstningen baade til Lands og Vands paa det snevreste indsluttes.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
Perpignan, den 1ste Juli. J Morgen skulde Baron Eroles fra sit Tog mod Sco, ind De træffe til Cardona. Seo kan overhovedet ikke nytte den Franske Armee, hvorimod Figueras, Barcellona og Larida ere de sandeste Nøgler til Catalonien. - Mina har trukket de i Tarragona værende Tropper til sig. (Han skal ellers i denne Tid ligge syg formedelst et Fald med Hesten.) Han har midstet en af sine dueligste Anførere i General Manso, som i Reus er død af Brystsvaghed. I hans Sted skal den forhenværende Minister San Miguel være udnævnt til Chef for Minas Generalstab.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
General Manso, er fød i Aaret 1784 i Catalonien, og var indtil Aaret 1803 Nøllersvend i Omegnen af Barcellona. Til samme Tid blev han ved en Leilighed mishandlet af en Fransk Cyrasseer, hvilket gav den første Anledning til hans Stands Forandring og hans hurtige Stigen. "J skulle dyrt betale det" sagde har og holdt Ord Kammerader, der ligesom han vare forbittrede paa Franskmændene, samlede sig og valgte Manso til deres Anfører. Hurtig og bestemt, snild, opmærksom og utrættelig, blev han snarlig en Skræk saavel for de de afskikkede Troppeskarer som for enkelte Militaire. Hans Guerillas voxede daglig og dannede endelig et fuldstændigt Regiment, som han gav Navnet: Hostalrich. Efter Freden blev han forestillet Ferdinand den 7de, ophøjet til Brigadeer, meddeelt Adelspatent og paa en smigrende Maade overdraget Commanden over det af ham oprettede Regiment. Han var en Mand af meget fast Characteer, hvilket ofte yttrede sig i hans mørke Mine, iøvrigt var han af middel Størrelse og havde en bruunladen Ansigtsfarve.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
Bajonna, den 4de Juli. Det 41de Regiment er i Gaar under det skrækkeligste Veir, ligt afmarscheret til Spanien. Uhyre Forraad af Levnetsmidler er opdynget her og i Omegnen, og Alt hvad kjøre kan, leies til at bortføre det; dog mener man at meget Korn og Meel vil ved Transporten beskadiges.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
En Skrivelse fra Sarragossa stadfæster den allerede tidligere indløbne Efterretning, at Hertugen af Angouleme ved en Spadserefart omkring Madrit, var i største Fare for af en Guerillashob at vorde bortført.
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
Spanien. Postdagen melder intet Nærmere angaaende General Morillas Opsigelse af Huldskab og Troskab mod det constitutionelle Regentskab. Et Fransk Blad anmærker, at hvis Efterretningen stadfæsat sig, da er dette Regentskab det tredie som nu er oprettet i Spanien. Det ene har dannet sig efter det andet. Havde man ikke i Madrit oprettet Noget, havde man ikke taget Idee deraf i Sevilla, og endnu mindre vilde General Morilla da have oprettet Sit. (Bladets Ord). Den Franske Gesandt ved Regentskabet i Madrit er ankommet til Bestemmelse. Cadix indsluttes mere og mere og Franske Regimenter ankomme daglig. Ogsaa fra Sø siden hersker samme Virksomhed. En Deel af den Franske Flaade der laae for Algesiras, krydser nu i Bugten for Cadix. Fem og Tyve Kanonbaade ligge i Havnen Rota, Posten som afgaaer fra Cadix til Gibralter er optaget, og man har fundet mange Breve angaaende Stadens indre Tilstand. Den Kongelige Familie skal, saavidt man veed, befinde sig gandske vel (?) og Hs. Majestæt, den unge Dronning, er i velsignede Omstændigheder. Forresten lader det til, at Staden Cadix just ikke er synderlig bange for de truende Franskmænd. "Vore Festningsværker - hedder det derfra over England - ere i bedste Forsvarstilstand, og Cadix er saa propfuld af Tropper, at Regjeringen i dette Øjeblik (21de Juni) har beordret talrige Detaschements ud af Staden." General Bessieres har tilskrevet Cortes og trængende formanet dem, at komme til deres Synders Kundskab, sætte Kongen i fuldkommen Frihed og give ham sin tidligere Myndighed tilbage. Han slutter med den Erklæring, at hvis Cortes Medlemmerne dvæle længere, skulde deres Forældre med Liv og Formue bøde for deres Opførsel. (Man fortæller ellers at en Englænder Sir John Downie tillige med 18 andre Personer havde lagt en Plan til at befrie Kongen, der imidlertid blev opdaget og samtlige Personer arresterede)
Jyske Efterretninger, 1823-07-23
Af Regjeringen i Madrit er udstædt et Decret; hvorefter de af Franskmændene gjorde Fanger skulde sendes til Frankrig; derimod skulde de constitutionell. Officerer og Soldater som forlade deres Sag, deels skikkes til Guadelaxara og deels til Toro. Af Regjeringen i Cadix er givet befaling, at ingen Spansk Caper under nogensomhelst Paaskud maae opbringe neutrale Skibe der ikke tilføre Fjenden Krigsfornødenheder, thi Hs. Majestæt Kongen vil at hiin, Grundsætning "Flaget dækker Ladningen" skal aner kjendes.