JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
En ganske nye Glas=Kumme, til Brug i Værelser i Steder, for Lysekrone med Lampe eller Lys, som ogsaa Guirlandeller Festons af Glasskroner er tilkjøbs. Man forlanger ingen Fordeel. Hvo der altsaa ønsker sig af samme, risikerer inter ved Transporten. Adressecomtoiret giver Anviisning. vor nogle Skiepper Hollandske Røglog og flere Sukker=Kartofler er at faae til Kiøbs, anvises fra Adressecomtoiret. Fra Pressen er nu paa vores Forlag udkommen den forhen averterede Bog: "Hele Svine, Avlen, eller: fuldstændig Efterretning om Svinenes Rogt, Pleie og Behandling, deres Benyttelse, Kundskabonderes Sygdomme og sammes Helbredelse. Et Bidrag til landlig Jndustries Befordring af Dr. Johan Christian Gotthaard Professor i Privat og Statsskonomien ved Universitætet i Erfurt, Assessor i Kammerdeputationen sammesteds, Medlem af det maynziske almeennyttige Videnskabers Akademie, a. r. Oversat af det Tydske. - Dedikation: "Den almeennyttige Kundskabers Udbreder, Patriotismens uegennyttige Befordrer, Christian Jversen, helliges denne ypperlige Svine bog i dybeste Respekt af Oversætteren Mot toer: "Men Dievlene bade ham, og sagde: dersom du uddriver os, da tilstæd os at fare i Svinehiorden." Matth. 8,31. - 2 Jubeas, si sapias, Porculum afferri tibi " Plant us. D.e. Til Svinet, saae Du glad; Her har Du Svinemad. - Denne for alle Landmænd, Økonomer og Huus høist nyttige Bogs Jndhold er følgende: Jndledning Om Svinet, i Henseende tildets Egenskaber og dets Nytte, og det a) om Vildsvinet, b) om det Slamske eller Jndianske Sviin, c) om det sædvanlige, hos os overalt bekiendte tamme Sviin. Første Kapittel, Svinestalden, Svinenes Valg og Behandling, nemlig: Svinestalden s. 1. Svinenes Valg i Almindelighed J. 2, Ornen s. 3; Grisesoen 6. 418. Andet Kapitel. Svinenes Behandling, Røg og Pleie, samt Fedning og benyttelse, nem lig: Behandling, Røgt og Pleie i Stalden og paa Marken C. 9. 10; Svinenes Fedning J. 11; med Havevæxter og Korn c. 12, med Brændeviinsspøl 5. 13. 14; med det som faldet af i Stivelsefabrikerne 5. 15. Svinenes Slagtning og Benyttelsen af deres Kiøds. 16, 1) til Flesk, C. 17, 2) til Skinker H. 18, 3) til Pølser, saasom a) til Cervelate og Stegepølser H. 19. b) til Hiernepølser K. 19. c) til Blods eller sorte Pølser s. 20. d) til Persehoved K. 20. Tredie Kapitel. Svinenes Sygdomme og andre slemme Tilfælde, som ogsaa Helbredelses maaderne. A) Svinenes egentlige Sygdommes. 21, og det 1) Bryner eller Halsyge 3. 22226; 2) Finner §. 27. 28 ; 3) Halshyld s. 29; 4) Bagbrand (eller Lamhed i Bagdelen) s. 30; 5) Kopper s. 30; 6) Svimmel 5. 30, 7) Hoste 5. 31; 8) Bugløb S. 31; 9) Lusesyge 5. 31; 10. Mathed, oftest forenet med rindende Øine og ingen Ædelyst s. 32, 11) Bylder paa Laarene og Lænderne K. 32. 12) Ørehævelse c. 32. B) Andre slemme Tilfælde, som undertiden kunne møde Svinene. 1) KroppenOpsvolmen efter Kastningen s. 33; 2) Bid af gale Hundes. 33.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Den danske Udgave af dette saa indholdsrige, fattelig skrevne og almeen nyttige lille Skrivt er 5 Ark stor, og sælges, for at kunne komme i større Udbredelse blant Land=Almuen heftet og beskaaret for den yderst billige Priis 1 Mk. danske, uagtet den tydske Original koster paa Forlagsstedet raa Materie 2 Mk. Foruden her paa Adressekomtoiret er den ogsaa at have i Kiøbenhavn hos de Herre, Boghandlere Brummer, Reistrup, Schubothe Seidelin og Soldin; i Fridericia hos Hr. Elmenhoff, i Aarhuus hos Hr. Lund; i Aalborg hos Hr. Wandal og i Viborg hos Hr. Just, samt vore øvrige Kom missionærer omkring i Provindserne. S. Hempel & Komp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Paa Adressecomtoiret faaes: Mustrax. Klaveer- og Syngestykker. 1) Weihnachts- und Neujahrs-Geschenk for Damer, oder Winter-Unterhaltung om Fortepiano in 12 Deutschen Liedern in Musik gesctet von IgnatPleyel. 47tes Werk, heft. 1 Rd. 1 Mk. 2) Lauska 9 nede Deutsche Lieder mit Variationen, förs Clavier oder Forte Piano. Op. H. heft. 1 Rd. 3) So lis Air pour le P. F. de Opera le Secret No. 1. 12 Sk. 4) Dito dito Nr. 2. 12 Sk. 5) Paes ie Ilo Chanson Italienne & Allemande pour le P. F. Chantse af Concert par Madame Lange A. Hambourg. 8 Sk. 6) Beck (Major v.) Elegie von Mathison Mein Geist des Erdenmallens midde, sehnesich, o Tod! nach deiner Rub, förs F. P. 3 Mk. 7) Mo 2 art Ausmaal der vorruglichsten Arien undGeslinge aus der kommischen Oper. Die Gartnerinaus Liebe, im Clavierausruge 1 und 2 Heft. 8 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Instrumental-Musik: 1) Paesie 10 6 Quatuors pour Fldte, Violon, Viol& Violonc. Op. 23. 1 Rd. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
2) Eler Simphonie concertante pour Fldte, Clarinet te, Cor & Basson, avec accompt. de 2 Violons, Alto& Basse, 2 Cors, 2 Oboe, 2 Clarin, 2 Fldtes. 2 Fag., 2 Tromp. & Timbales Executse af Theatre de la rue Feydeau. 3 Rd. 1 Mk. 4 Sk. 3) Gressnik Simphonie Concertante pour Clarinette & Basson principale, 1 Rd. 1 Mk. 8 Sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Paa Adressecomtoiret sælges bestandigt følgende Bøger, for hossatte Priser: Oeconomiske Annaler, ved Olufsen. 1ste Binds 1ste og 2det Heste. Kbhvn 1797. Aargangen koster : Rdlr. paa Tryk= og 4 Rdlr. paa Skrivpapiir. Betalingen erlægges qvartaliter, og Subskription modtages paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Philosophisk Repertorium for den nyeste danske Litteratur. Nr. 15. - Detteligeskrives qvartale Betaling er 3 Mk. (N. B. Enkelte Numere af dette kritiske Blad overlades ikke. Subskription modtages her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Forsøg til en Bedømmelse af M. G. Birkners Bog om Trykkefriheden og dens Love, ved Peter Collet. med et Tillæg, indeholdende den kongelige Resolution, samt Forfatterens Anmærkninger over samme. Andet Oplag. Kbhvn., 1797. 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Tanker over Feiden imellem Patrioterne Riegels og Colbiørnsen. Kbhvn., 1797. 4 s. Forsøg til en Undersøgelse om hvorvidt Rettergangen i Dannemark kan forkortes. Af Steffen Jørgensen, Vice=Landsdommer i Fyen og Langeland a. Kbhvn. 1797. 6 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
En dansk Borgers Pro Memoria til H. K. H. Kronprindsen, Publicitæt og Skrivefrihed angaaende. Kbhvn., 1797. heftet 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Haandbog for Mødre, eller Grundsætninger for Børnenes første Opdragelse; efter Dr. Sam. Hahnemanns tydske Original ved H. C. M. med et Titelkobber. Kbhvn., 1797 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Tydskland. Nu da Freden mellem Keiseren og Frankerig varig og uigienkaldelig er sluttet ved Ratifikationsudverlingen, fæster naturligviis hele Tydskland, og man kan sige hele Enropa, med den spændteste Nysgierrighed sin fulde Opmærksomhed paa Rigsfredens Slutning, hvis Gienstænder endnu ere indhyllede i et rædselfuldt Mørke, og næsten synes det umueligt, at man nogensinde vil komme overeens med hinanden, i at udjævne Mængden af Uforligelighederne - at Elementerne til den nye Skabelse i den politiske Kaases Giæring lade sig skille uden et nyt Uveir, - Ratifikations=Udvexlingens nærmeste Følge var den ganske og lige saa pludselige som vigtige Forandring i den franske og keiserlige Armees Stillinger. Begge brøde oppaa een Gang og trække sig i største Jil tilbage Franzoserne nærmere til Rhinen, Østerrigerne til Grændserne af deres Arvestater, just som om de vilde ret koncentrere deres adspredte Kræfter til et forehavende Slag, for at giøre deres Fordringer gieldende, og tage det tydske Rige midt imellem sig fra Østen til Vesten. Den vigtige Rigsfæstning Maynz rømmes ei allene af de Keiserlige, men skal ogsaa rømmes af Rigstropperne, og det Rygte, at Franzoserne skulle besætte samme, faaer derved stedse meere Sandsynlighed. - Frankfurt, skal besættes af Hessen=Darmstadt (Keiserens Tilhænger). - Østerrigerne giøre saa store Marscher, at endnu ingen Tilbagegang er skeet med saadan Jil. Paa mange Steder flye Franzoserne selv Vognene til det keiserlige Artilleries Borthielpning. Fæstningerne Ulm. Würzburg og Ingolstadt rømmes; derimod kommer østerrigste Besætning til Salg burg og Passau. En Deel af Armeen gaaer til Bayern - dens Hovedqvarteer, som der siges, til Braunau (paa den bayrisk østerrigske Grænd, se) - men Hoved=Armeen kommer til at staae i Bøhmen, (ved den Preussiske Grændse H. - Ogsaa den Ungarske, hidtil af Landstænderne besoldede, Jnsurrektionsar. mee bliver ei allene endnu stedse gjort meere fuldtallig, men er nu taget i Sold af Keiseren selv, saa længe indtil Rigsfreden er sluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Paa den anden Side giør det franske Direktorium slet ingen Hemmelighed mere af, at det vil beholde Landen, paa den venstre Rhinbredde. Det har nu virkelig udstædt befaling til, at rykke alle offentlige Bureaus, og især Grændsetoldstederne frem til Rhinen. Efter General Augerans Ordre maae alle Embedsmænd i alle erob. rede tydske Lande (paa den venstre Rhinbredde), under Straf at afsættes sværge Troskabs=Eeden. Rhinseilad, sen er paa nye igien gjort ganske frie. Til alt dette komme 2, formedelst den Epoke de skee i, yderst mærkværdige officielle Bekiendtgiørelser. Den ene er, at den kongelige preussiske Gesandt ved den Nedersachsiske Kreds, da han den 8de Decbr. d. A. overleverede det hamborgske Senat sit nye Kreditiv erklærede: at Hans Kongelige Majestæt havde med en retmæssig Misfornøielse erfaret, at det Rygte udbredte sig at Preussen havde Hensigter paa Hansestæderne og at deres Uafhængighed var i Fare, hvorfor Allerhøistsamme havde befalet Gesandten, at imodsige lydelig dette Rygte *) og erklærede Senatet, at saadanne Forslag vel vare gjorte det kongelige preussiske Hof, men at det havde viist samme fra sig med den fortiente Foragt, og vist skulde anvende Alt, for at opholde Hamborg og de øvrige Hansestæder ved deres Rigsumiddelbarhed, og paa det eftertrykkeligste beskytte samme mod al Voldsomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Den anden mærkværdige Bekiendtgiørelse befinder sig i den officielle franske Journal. Redakteuren. 2 See herom det til denne Avis hørende Onsdags 4 Bidrag. og er saa meget vigtigere, jo mere de blige Attringer i denne Journal alt længe vare Forbud paa nogen politiske Krise. Han meddeler en Oversigt af den Fred, som i dette Aarhundredes Begyndelse, 1714, blev sluttet i Rastadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Det tydske Rige havde dengang givet Keiseren Fuldmagt til, at underhandle Freden for samme i Rastadt. Præliminarierne bleve besluttede i Rastadt, og den 10de Junii 1714 undertegnede i Baden. Den tydske Rigsdag underskrev først denne Fred den følgende 9de October. Bemeldte Fred var nødvendig for Frankerig, men ikke meget ærefuld. Gammel=Breysaach, Freyburg og Rehl bleve tilbagegivne Keiseren eller Riget. Frankerig gav sit Samtykke til, at Keiseren tog Nederlandene ganske i Besiddelse; Menin, Dornick a. bleve ham afstaaede. Kurfyrsterne af Trier Pfalz, Kølln; Husene Würtemberg og Baden, bleve igien indsatte i alle deres Lande, Prærogativer a. og Frankerig erkiendte Huset Hannovers Kurværdighed. Det vandt blot Landaus og dertil hørende Landsbyers Aftrædelse ved Freden. Naar man læser denne Fredstraktat (hedder det videre i Redakteuren) saa kan man ikke andet end bemærke, at Buonaparte er bedre Negociateur, end Marskaalk de Villars var det 1714. Traktaten i Compoformido (Udine) og den som skal paa følge i Rastadt vil forandre alle Rastadter. Fredens af 1714 Bestemmelser. Dengang gave vi Keiseren Nederlandene tilbage, nu afstaaer han dem til os, deengang overlode vi ham Hertugdommene, Maylland og Mantua, nu aftræder han dem til den cisalpinske Republik, dengang bekom de tydske verdslige og geistlige Kurfyrster og Fyrster igien deres Lande paa den venstre Rhinbredde, og nu lader det, som om de ville komme til at afstaae samme for sted. se. Naar og hvorledes vil dog endelig denne betænkelige Krise udvikle sig! -De foreløbige Kongresforretninger i Rastadt tage nu deres Begyndelse; men Hoved=Konferentserne ville ikke gaae for sig, førend Buonaparte er kommen tilbage fra Paris, og de preussiske Ministre ere ankomme til Rastadt. Der skulle oprettes 2 Diktaturer (Kancellier), et for de hemmelige og et andet for de offentlige Sager som forekomme paa Kongressen. Endnu ere ingen Propositioner gjorte fra nogen Side, men den venstre, Rhinbredde synes tabt for Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Dette Land er i sin 87aarige Revolution blevet til en uhyre Vulkan, hvori det brændbare Stof aldrig udtømmees og hvori en Explosion neppe er forbi, førend en nye atter følger eller bebudes af truende Symptommer. - Nat. ten til den 4de d. er igien opdaget en nye royalistiseSammenrottelse og 18 Sammensvorne ere arrettere. de. Hos en af disse skal være fundet en betydelig Sum Penge og Fuldmagter til en Modrevolutions Udvirkelse, undertegnede af Ludvig 18. I Laval er en Chouans=Chef, ved Navn Tranche=Montagne, bleven arretteret, hos hvem man har fundet Papirer, som bevise at en Plan virkelig var udkastet, til at udvirke en nye Jnsurrektion i Vendeen, der dog er bleven ganske tilintetgjort. En PrindRohan=Rochefort, der i nogle Aar havde spillet sin Rolle som Kiøbmand og Leverandeur for Republiken, blev for faa Dage siden fængslet tillige med sin Sekretair, og sat i Temple. Samme Skiebne har Familien Lajolais havt paa nye, som man beskylder for at have været i Forstaaelse med Pichegru, hvorfor den atter er bleven arretteret. En fordums Marquis af Clavel har skudt sig selv. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Ogsaa i Direktoriet skal atter herske en nye Splid. De Pariser=Avisombærere udraabe nu offentligt et Skrivt af den Titel: Strid mellem Direktor Barras og Direktorerne Merlin, Francois de Neuschateau (begge de nye) og Lareveillere=Lepeaux. (Direktor Reubell synes altsaa endnu at være neutral.) -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Buonaparte (Barras's Ven) skal allerede være ankommen til Paris. Man siger, at han ei blot er kaldet til Hovedstaden formedelst Fredsforretningerne og Planerne for Armeen af Engelland, men ogsaa fortrinlig for indre Anliggenders Skyld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
J 500 Raadet er af Chollet bleven foreslaget et mindesværdigt Dekret, hvorved alle Geistlige af enhver Religionssekt blive erklærede for Professorer i Moralen. Dette Forslag er beordret til Trykken med samt et andet, om en ottende Ministers (for National. domainerne, som allerede for nogen Tid siden blev meldt i disse Aviser) Ansættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
J Oldingraadet erklærede Lecoulteur i en Finantstale at Afgivterne af enhver Jndvaaner i Frankerig, i Giennemsit regnet, for Revolutionen havde i Fredstider beløbet sig til 28 Livres aarlig, nu udgjorte de selv i Krigstider ikkuns 18 1/4 Livres. - Den engelske Regierings aarlige Udgivter skulle paa nærværende Tid overstige den franske 662 Millioner Livres. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Fra Lissabon skal nu virkelig Dronningens af Portugal Fredsratifikation med Frankerig være ankommen til Paris. Man skal ene og allene have den portugisiske Gesandts i Paris, Ridder d' Arano's kloge Forhold og Kongens af Spaniens eftertrykkelige Forestillinger at takke for samme. Den sidste har egenhændig tilskrevet Prindsen af Brasilien (Kronprindsen), at Portugals nærværende Fare ikkuns kunde afvendes ved Freden. Da den nu ankomne Ratifikation endnu er den samme, som blev vraget saa længe, at Frankerig ansaae den allerede sluttede Fred for brudt paa nye, saa er man begierlig efter at erfare, hvorledes Direktoriet vil forholde sig dermed, og om det nu vil tage til Takke med samme, da det efter disse Omstændigheder har sat en høiere Priis paa Fredens Oprettelse. - Men hvorledes Portugal overhovedet vil flippe ud af Klemmen, da der for nærværende Tid liggenen engelsk Krigsflaade i Lissabons Havn, er et andet Spørgsmaal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Spanien. Fredstraktaten af Udine har havt den øiensynligste Indflydelse paa det Madrider=Kabinet til Gunst for Frankerig, saasnart Freden mellem Østerrig og Frankerig blev bekiendt i Spanien, forsvandt ogsaa den mindste Guist af Haab om god Forstaaelse med Engelland. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Fra Algestras ere nylig udseilede 23 spanske Kanoner baade og have i Gibraltars Bugt angrebet en engelsk Transportslaade, ogsaa taget et Skib af samme. Kongen af Spanien har forordnet, at i nærværende Krig kan Handelen paa Spanien og dets Besiddelser i Amerika føres med neutrale Skibe. Han overlader det til de Handlendes fri Villie at expedere Skibene derhen ei allene fra de dertil qvalificerede spanske, men ogsaa fra fremmede Nationers Havne. Alligevel maae de fra disse sidste afgaaende Skibe opfylde følgende 3 Betingelser. 1) At betale i de (spanst=) amerikanske Havne alle de sammesteds gieldende Rettigheder og Tolde, foruden dem, som de vare forbundne til, hvis de seilede fra de spanske Havne. 2) Ei at være ladte med saadanne Godser, som efter Fri=Handelens Reglement ere forbudte. 3) Deres Retoureer skulle de bringe til en af Spanien Havne, uden at være forbundne til, at indløbe i nogen dertil i Særdeleshed qvalificeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Saa har Kongen ogsaa overhovedet fritaget Kiøbmændenne fra den Lov, at medtagen bestemt Deel Nationalmanufakturer i Proportion til de fremmede udi de til Amerika bestemte Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
J nogle engelske Blade læser man følgende nye Fiinantz= og Assekuranz=Plan, Regieringen paatager sig selv den Forretning, at assecurere alle afgaaende og tilbagevendende Skibe. Antager man den aarlige Summe for de ind- og udførste Godser til 300 Millioner, saa maae en Afgivt paa 5 Procent indbringe en Summe af 15 Millioner Pund Sterling, (25 Millioner Rdlr.) Men indbragte den ogsaa kun Trediedele af denne Summe, saa vilde den dog ganske fritage fra Tab, og give en større Summe i Regieringens Hænder, end som nu hæves ved de gamle Taxers Trefoldiggiørelse. Fordeelene af denne Plan vilde være: 1) Den vilde, til Publikums Fordeel, bringe en saare indbringende Forretning af nogle Kapitalisters, som les fandt andre Veie at udsætte deres Penge paa, i Regieringens Hænder. 2) Den vilde rydde Nødvendigheden af Veien, for nærværende Tid at paalægge Folket flere Byrder; den vilde intet Paaskud mere finde Sted til at forhøie Prisen paa nogen vigtig Fornødenhed, da den Summe, som Regieringen vilde fordre, i intet Fald kunde være større, end hvad der nu betales Subskribenterne. 3) Det vilde blive en nye Opmuntring for Regieringen, til at sørge for Handelens Sikkerhed, ved at fordeele Fregatterne og Krydserne saaledes, at Antallet paa de for Fienden muelige Priser formindskedes. Man maae naturligviis forudsætte, at der vil anvendes meere Opmærksomhed, naar ethvert Tab er en Formindskelse i de offentlige Jndtægter, isteden for at Tabet ellers rammer Enkelte. Her maatte da rigtig nok giøres en Undtagelse fra den gamle Maxime: en Konge maae ingen Kiøbmand være.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Midlertid har Hr. Pitt ladet sig sin nye 3, dobbelte Taxepaa 35 Millioner Rdlr. bevilge i Parlamentet med 214, imod 15 Stemmer. Han tilstod vel, at denne Byrde for Landet var af et nyt Slags; men forsikrede tillige, at ogsaa den Krise, hvori Landet for nærværende Tid befinder sig (og hvori det er kommet under hans Ministerium, er lige saa uhørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Ogsaa i Engelland er nu Rygtet om en nær Separat fred med Spanien ganske forsvunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Ved Lord Bridports Kanalflaade skal herske en foruroligende Misforstaaelse mellem flere Officerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Efter engelske Blade skulle kuns befinde sig 1500 fangne Engellænder i Frankerig, i de engelske Fængsler deri, mod 23,600 fangne Franzoser. Blot i Porchester sidde 6000 af dem, og disse vare nylig næsten alle undkomne ved bestukne Skildvagters Utroeskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Fra Franzoserne, Spanierne og Hollænderne er i denne Krig taget Skibe, Kanoner. Skibe paa 74 Kanoner og derover = 39 3058. Todækkere under 74 Kanoner = 10 Fregatter paa 32 og derover = 46 1798. under 32 = Skalupper, Korvetter a. = 587 2808. J Alt Skibe 700 Kanoner 8702.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
De fleste hollandske Priser ere saa giennemskudte, at de ikke meere ere brugelige til Tieneste. Der skal være udseilet en Flaade franske Krigskibe med en Konvoy venetianske Skibe, som havde en stor Mængde Tropper og Bord fra en Havn i det middellandske Hav, som nu Admiral St. Vinent skal opsøge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
I Jrland ere atter nogle Egne erklærede i Rebellionsstand. Endnu bestandigt forefalde Drab og andre Sørge seener i dette Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Den Varmouther=Sildefangst er udi 50 Aar nedsiken fra 200 Skibe til 30.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Schweitz. J Gens har den 28de f. M. Clige ved Buonapartes Giennemreise) været nogle Uroligheder. En der værende Klub af de saa kaldte Maadeholdende (Moderate) er plyndret, og siden efter 7 af Oprørerne arretterede. I Granbunden seer det ligeledes meget uroligt ud. 2000 Bønder, have afsat deres Øvrighed og Chefer, og sat 150 Deputerede til at undersøge disses Forhold og at afhielpe Besværingerne. Chefen for det aristokratiske Partie, Salis=Dachstein, er strax bleven forpiist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Blandede Efterretninger. Rygtet om en Off= og Defensiv=Alliang mellem Engelland, Rusland og Preussen begynder at blive stedse høiere og bestemtere, og det hedder, at endnu 2 andre nordiske Magter ogsaa skulle tiltræde samme. Begge de tapre hollandske Søeheelte, Admiral de Winter og Kontre=Admiral Bloys de Treslong uden Arm, føre nu en heftig Pennekrig med hinanden. Foranledningen hertil er en Beretning om det bekiendte Søeslag, hvorudi Treslong i visse Maader beskyldes, og som de Winter skal have forfattet. Ved de Høitideligheder, som man for den Sidstes Skyld anstillede i Amsterdam, udmærkede sig efter Skuespillet især Matrosernes Dands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
J Frankerig skulle indkomme mange Bønskrivter om, at den til Deputeret valgte saare bekiendte Kamæleon=Bar rere igien maae vorde optaget i det lovgivende Korps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Efter Forlydende befinder den russiske Keiserinde sig i velsignede Omstændigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
J (det republikanskel ) Maylland er under stræng Straf forbudet at tale, skrive eller lade trykke noget imod Regieringen. Francerne (hedder det i den velskrevne Trondhiem mer=Tidende) "Frankerne, som nu og saa lægge Tvang paa Pressen, maae have en ond Samvittighed, en Samvittighed saaret og fuld af Bylder. Stedse er Skribentforfølgelse et sikkert Beviis paa, at en eller anden Sandhed er bleven sagt som en eller ander magt. fuld Mand ikke gad høre eller læse. - Det er dog besynderligt, at man endog i Republiker med Omhue bærer Omsorg for, at Menneskene ikke maae betiene sig af den naturlige Rettighed til at tænke, at tale og at skrive den ne Rettighed har Skaberen selv forundt os. Kuns dens Misbrug til Skade for Samfundet kan straffes af de borgerlige Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-18
Man har gjort den bemærkning, at Resultatet af vor Tids Revolutioner er det, at af frie Folk blive Undersaattere (som f. Ex, i Pohlen Venedig) og af Undersaattere Republikanere (frie Folk, )