Berlingske Tidende, 1783-08-01
J vor Journals 1ste Aarg 11 St. Nov. 1781. S. 384, er forhen indrykket en Liste over Folkemængden i de Nordamerikanske 13 Provintser. Naar denne nyere Liste sammenlignes med hin af Hr. Hasenclever, vil Læserne falde i Forundring over begge Angivelsernes Lighed. Af Hr. Hasenclever ere de Sorte med iberegnede, men her ikkun de hvide Jndvaanere. Angivelsen af Hr. Hasenclever er 2de Millioner 555,000 Mennesker. Drager man nu derfra de henved 368,000 angivne sorte Slaver, og 100,000 fra Canada samt 20,000 fra Nye=Skotland; saa er Antallet efter denne nyere Beregning vel henimod 323,300 større end i Hr. Hasenclevers; men man regne den fra 1768 til 1783. aarlig formerede Folkemængde, besynderlig efter den i Amerika saa stærke Menneskeformerelse, til Hr. Hasenlevers Beregning, og tillige tage i Betragtning, at Angivelser, ikke bestaaer i nøie fastsatte, men runde Tal, saa vil man vis selig erkiende Hr. Hasenclevers Rigtighed, og tillige kunne bedømme de 13 Nordamerikanske Provintsers sande nærvarende Folkemængde. Amerikanernes Forliis paa Folk i sidste Krig, har, som bekiendt er, ikke været stort. Vel har man for nyelig villet udgive det for 80,000 Mand, men samme synes ikke meget rimeligt. J et peridisk Skrivt (OllePotrida, 2 St. S. 153.) ere alle Stammerne af de Nordamerikanske Vilde beregnede i en vidtløftig og efter alle Districter bestemt Tabelle, for 52, hvilke tilsammen dog ikke skulle kunde stille mere end 24030 Mand i Marken. Dette Antal synes dog overalt for ringe. Over de forenede Amerikanske Provinisers Statsgield ere nu og udførlige Beregninger komne for Dagen, som udgives for authentiske og paalidelige. J Følge samme beløber sig den udenlandske Gield: Hos de franske Generalforpagtere til 1,000, 200 Livres. Hos Hr. Beaumarchais = = 3,000,000 - Hos Frankrige, med sammes Borgen. for Laanet af Hollænderne til Udgangen af 1782, og atter igien til samme for Aaret 1783 = = 34000000 - 38,000,000 Livres. Denne Summa i Dollars beregnet, hver Dollar til 5 Livre, 8 Sols, udgiør 7,037,037 Dollars eller Dalere. Hertil kommer endnu paa Laanet i Holland 671,200 Dollars, Spanien af Hr. Jay laant 150,000 Dollars; Renterne af det Hollandske Laan for 1 Aar, a 4 Procent, er 26, 84 Dollars. Denne, sammenregnet med de ovenstaaende Summer, udgjør en Hoved=Summa af 7, 885,083 Dollars, udenlandsk Statsgield. Den indenlandske Gield, saasom ubetalte Renter, Restancer af Troppernes Sold, Laan af Finantskammeret, som er gjort i Landet selv, og For skude af particulaire Jndvaanere, beløber sig i alt til 34 115,290 Dollars. Hoved=Summen af den hele Gield er altsaa 42,000,375 Dollars, hvoraf maae betales 3,415,955 i Renter. Den indvortes sande Finantstilstand er endnu ikke kommet i Stand, og vi maae først efteren saa hurtig Revolution med disse Stater, oppebie den rolige Tid, da vi, uden at bedrages, med Vished ville kunne see ind i det Jndvortes af deres sande Forfatning. - De foreenede Amerikanske Fristaters politiske Constitution er for lang Tid siden bekiendt, da der nu efter Kongressens befaling er bleven gjort en egen fuldstændig Samling af Love og Anordninger, hvilken udgjør den almindelige Lovbog, saavel i Henseende til deres forderative som provincielle Constitution. Vi ville af denne udførlige Document=Samling kun anføre det, som i det mindste for i Veien kan sætte os i Stand, til at overskue disse Provintsers Regieringsform. J Følge de fastsatte eenstemmige Beslutninger maae ingen Stat sende mere end 7 Medlemmer til Kongressens Forsamling. Af disse maae i det mindste 2de være nærværende, naar disse De. putertes Stat skal blive repræsenteret eller tilladt at vorere. Syv Stater udgiøre en Kongres, og ligesaa mange maae rære eenstemmige til en Sags Afgiørelse, saafremt den ikke angaaer Pengesager, hvortil i det mindste 9 Stater maae give deres eenstemmige Vota. Særdeles provincielle Anliggender henhøre ikke under Congressen, naar de ikke angaae Ting, der kunne have Jndflydelse paa alle de forenede Stater. Congressens Magt gaaer ikke saa vidt, som nogle offentlige Blade have villet paastaae, nemlig: at den efter leget Gotbefindende kunde indrette de enkelte Staters Constitution. Disse have deres indvortes Jndretninger fuldkommen i deres Magt, og behøve kun at beqvemme sig efter Congressens Villie, naar det angaaer fælleds Anliggender, som for Exempel Staternes offentlige Forsvar. Dette beviser noksom Urigtigheden af den Paastand, at Congressen vilde indføre en almindelig herskende Religion, hvilket strider imod det bekiendte Tolerance-System i Nordamerika. - Store, politisk mærkværdige og frappante Begivenheder og Jndretninger ere ikke det første Øiebliks Værk i unge Stater, efter en stor Revolution. Tiden ruger over disse Værker, og efter en lang eller kort Tid, efter en langsommere eller hurtigere Fremgang, vise samme sig i et Lys, som har andre Staters Avind og Misundelse til sine urolige Ledsagere. Ametika er endnu i sin Barndom; men dets nærværende Forhold lover en hastig og betydelig Ungdom. Efter store Staters, Exempel fæster Amerika sin fornemste Opmærksomhed paa Handel og Sikkerhed. Kongressen er allerede betænkt paa at anskaffe sig en Søemagt. Man har besluttet at bygge 20 Krigsskibe, hvoraf allerede 5 ligge paa Stabelen, og hvoriblandt 4 skulde være paa 74 Canoner, 3 paa 50, 6 paa 44, og Resten Fregatter. Til at bestride Bygnings=Omkostningerne, skal der paalægges enhver Provints en Taxe; og da man har Materialier til Skibsbyggeriet i Overflødighed, saa torde dette forehavende ikke være ret langt fra sin Udførelse. Krigs Etaten til Lands er endnu i Forhold mod andre meget ringe; thi i Følge paalidelige Efterretninger have de regulaire Trop rer ved Fredens Slutning kun beløbet sig til 4800 Mand Fodfolk og 2600 Ryttere. Jmidlertid er Antallet paa den hele enroullerede Militie 70000 Mand, som paa første Vink kunde giøre Tieneste, og kun faae Sold, naar de giøre virkelig Tieneste. Naar en saadan Militie staaer i god Forstaaelse med sin Øvrighed, og bliver vel disciplineret, saa holder den vist en mægtigere Fiende Stangen, som ikke sægter for Frihed. Loyalisternes Skjebne bliver endnu bestandig ved at være tvetydig, og Efterretningerne lyde ikke fordeelagtige i Henseende til Amerikanernes Sindelav imod disse aaned. Ulykkelige. De troe selv ikke mere Congressens Løfter, og efter de sildigste Beretninger er en stor Mængde af samme ankomne til Halifax fra Nyeyork. Dog haabes, at Forbittreisen imod disse Ulykkelige vil med Tiden ophøre, og at Amerika, betænkt paa sine Fordeele, ikke vil aldeles forskyde dem. Staten af Wermont forlanger, efter de nyeste Beretninger, at man skal inddrømme dens bekiendte Stifter, Ethan Allen, et bestandigt Sæde i Kongressen, samt Fuldmagt til at sende et vist Antal Deputerede i samme, og vil kun under disse betingelser træde ind i de forenede Staters Forbund. Den første Fordring er i det mindste meget urimelig, da den næsten aldeles strider imod Forbundets Grundlove. Til at fyldestgiøre Armeens Fordringer, efter hvilke der forlangtes et Stykke Land for enhver Soldat, og den resterende Sold tilligemed en halv af den tilkommende, har Kongressen for i Veien erklæret sig villig og tilbøielig, og derved lykkelig afvendt Følgerne af Uenighed. Congressens ratificerende Samtykke til Præliminair Fredsartiklerne er ogsaa ankommet med et Amerikansk Skib der er indløbet til Orient, hvorved den almindelige Udvexling af Fangerne er bleven bestemt efter Difinitiv=Tractatens Slutning. Kongressen forlanger af Engeland for Krigsfangernes Underholdning hidindtil, i Særdeleshed for deres at Saratoga, en Summa af 700,000 Pund Sterling (næsten 4 Millioner Rigsdaler). Om endog en Deel af denne Summa bliver aftinget, saa vil dog det, der skal betales, altid blive et got Bidrag til Nordamerikas Finantser. Den i Philladelphia oprettede Banqve, som i Begyndelsen ikke kunde faae nogen Fremgang, har nu forsynet sig med en Mængde Franske og Spanske Sølvpenge, og paa denne Maade befæstet sin Credit, samt skaffet sine Foretagender en god Fremgang. - Den fornemste Gienstand for næsten alle Amerikanernes Opmærksomhed er Handel og Skibsfart, hvortil den hele Nation bestandig har havt en Hoveddrift. Vi fæste vor hele Opmærksomhed derpaa (skrev for kort Tid siden en Amerikaner fra Philladelphia i et Brev til en Ven i Europa), at kunde faae Kundskab om, hvilke Markedspladser i Europa der skulle være de beste for os. Og derfra ville vi og hente vore Fornødenheder. Vore Flagge ville komme til at lade sig see med de 13 Striber i de længstbortliggende Vande og Havne. Gud skee Lov, vi have nu en uhyre viid Mark for os, men Mængden og Mangfoldigheden af Projecterne giøre mange Hoveder forvirrrede. Jmidlertid ville vi inden en kort Tid sættes i Stand til at træffe sikkre Jndretninger. - J Havnen ved Philladelphia laae i Midten af April Maaned 250 Skibe, deriblandt vare 21 Hollandske, 18 Franske, 11 Tydske, 10 Danske og Svenske, 3 Russiske og 1 Afrikansk. J den tilkommende Difinitiv=Tractat vil Handelen fra Amerika i Henseende til Engeland først bestemt vise sig, som hidindtil endnu ikke er bleven bragt i Stand. Kort Kort Beskrivelse over Krim og det Kubanske Tartarie. (Af den politiske Journal for August 1783.) Jemægtigelsen af Krim og Kuban og sammes Jndlemmelse med det Russiske Rige, er en langt vigtigere Begivenhed og af langt større og almindeligere Jnteresse for hele Europa, end det synes ved første Øyekast. Den giver det Russiske Rige Herredømmet over det sorte Hav, som til byder et høist betydeligt Fiskerie, og en Handel dermed til Jtalien, hvor Afsætningen er saa god, og hvor hidindtil de Engelske og Hollandske Fiskehandlere have vundet Millioner. Den forsikrer det Russiske Rige Indgangen til Middelhavet, hvortil de Russiske Skibe fra det sorte Hav kunde komme enten frie og ubehindrede, i Kraft af den sidste Handelstractat med Porten, eller og med Magt og Gevalt. Thi fra det sorte Hav kan man med alle Vinde og uden stor Vanskelighed komme ind i Kanalen ved Constantinopel, da derimod Jndgangen til det Constantinopolitanske Sund fra Archipelagus af, er ei allene formedelst Dardanellerne, men og formedelst de bestandige Modstrømme, forbundet med megen Vanskelighed og Fare. - Den forskaffer Russerne af samme Grunde og igiennem den samme Vei fra det sorte Havaf, en om jus ikke aaben, saa dog ikke meget vanskelig Jndfart til Staden, Constantinopel selv, og bestandig udsætter denne Residentsse enten for et Angreb, eller Ruslands nøyere Opmærksomhed. Den forskaffer det nødvendige til alt dette, nemlig det fortrefseligste Skibstømmer i Krim, det beste Jern og andre Bygningsmaterialier til en Krigsflode, i det sorte Hav selv, saden lange Fart og Omseiling af hele Europa fra Cronsstad af en ikke meere nødvendig for de Russiske Skibe. Den aabner 2de gode Havne for Russiske Krigsfloder og for en Mængde Skibe af første Størrelse. Den forbinder Herredømmet over det sorte Hav og Adgangen til det middellandske med det caspiske Hav, med Wolga, og andre Russiske Floder, da Kuban grændser til de astracanske Udørkener og Communicationen med Wolga og det caspiske Hav er derved aabnet. Den tilbydet den Persiske, Jndiske og hele Orientalske Handel en nye Vei, som i Fremtiden vil blive af den høieste Vigtighed, Den forbinder med det Russiske Rige et vidtløftigt og stort Land, som kan blive langt meere dyrket end hidindtil er skeet, og som for den største Deel har den beste og frugtbareste Jordbund - et Land, som beriges af Guld, Sølv og Jernhaltige Bierge, og som bedækkes af Sletter med Frugthauger, Vinbierge og Sædeland, med de fortreffeligste Skove og Enge fulde af Tulipaner og Lillier, et Land, som har et mildt og tempereret Klima og alle de Fordele, som den lykkeligste Egn paa Jorden eier. - Den giver det Russiske Rige over 2 til halvtredie Millioner flere Jndvaanere, hvoraf næsten alle voxne Mandspersoner ere vandte til Krigstieneste. Den forøger Statens Jndkomster aarlig med 3 Millioner Daler endog efter sin nærværende Forfatning, som vist nok inden kort Tid vil blive forbedret. - Da mange af vore Læsere enten selv ikke eier, eller og ikke have Tid og Leilighed nok til ganske at giennemlæse den af salig Professor Thumann med meget Flid udarbeidede og vidtløftige Jordbeskrivelse over Krin(som findes i Hr. D. C. R. Büschings Jordbeskrivelses første Deels andet Bind) saa troe vi at bidrage noget fortienende til Kundskaben om hin store Begivenhed, ved at give et forgeographiskt Begreb om Krim og Kuban.