JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Mødte. - Høiesterets-Advocat Otto Carl Blechingberg, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanten Ole Clausen. stelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Præstøe Amts OveroActor har ved Høiesterets=Stævning af 28de Februar 1831, til Stadslitieret under 11te Januar f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for Løsgiængerie og Betlerie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Underretsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Ved den inden Walløe Stifts Birks Politieret af Birkedommer Nicola, Prehn Nohr under 11te December 1830 afsagte Dom var kiendt for Ret Arrestanten Ole Clausen bør hensættes til Arbeide i Møens Forbedringshuus i et Aar; saa bør han ogsaa udrede alle af denne Sag lovligt flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Tugt= og Forbedringshuus i eet Aar. J Henseende til Sagens OmkostninDom. Ole Clausen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Moen ger bør Overpolitierettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Petersborg, den 1ste Junii. Feldtmarskal Grev Paskewitsch er i Forgaars ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Vore offentlige Blade indeholde Følgende: "Om Oprøret i Litthauen indløbe daglig de sørgeligste Efterretninger, der over lyde os om, at dette Oprør - hvis Hensigt er den lovgivende Magts totale Omstyrtning, og ændser intet Middel dertil - ikkun kan dæmpes ved usædvanligen energiske Forholdsregler. De Litthauiske Oprørere søge i Særdeleshed ved Henrettelser at skaffsig Tilhængere; Vipgalger, der allevegne oprettes, ere deres Frihedstræer. De af Embedsmændene, der ikke sørge deres Troskabseed, Godseere, ingen Lyst havde til at deeltage i den anarchiske Bestyrelses Velgierninger, ophænges. Midt imellem disse Grusomheden, fremrager - en Dame, Grevinde Ronniker; ikke tilfreds med at opmuntre sine Partisaners Raserie, gaaer dette qvindelige Uhyres egen Frækhed saa vidt, at hun paa sin Bekostning laden Vipgalger opføres og med blodtørstig Glæde anordner Henretrelser. - Efterretningerne fra forskjellige Egne og Rebellionens Hovedmænd stadfæster hvad Samtidigheden af de valgte Forholdsregler og Overeensstemmelsen imellem Midlerne til disses Udførrelse allerede lod formode, nemlig, at denne Udaad skeer efter et tidligere, med ligesaa stor Underfundighed som Forvorpenhed, forberedet og ordnet System.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Efter officielle Beretninger, der nu først fuldstændige ere indkomne, var Totalbeløbet af hele Ruslands Folkemængde (Kongeriget Polen, Storfyrstendommet Finland, Nationerne hiinsides Kaukasus, og nogle Siberiske, medregnede, Ni og Fyrretyve Millioner, af hvilke Sytten Millioner, 588,898 ere Bønder, for det meeste Livegne. - Afgifter til Staten erlægges at atten Millioner, 771, 812 Jndividuer og 325, 889 Familier. -
Berlingske Tidende, 1831-06-13
I det Russiske Rige ere 243,548 Geistlige af forskellige christe lige Confessioner. - Militærpligtige ere 747,557 Jndividuer: nemlig 189,870 Bønder, som høre til Militærcolonierne, 262, 183 Kosakker, 167,269 Baschirer, 31,159 Metscheriaker, 28,344 nomadiserende Kalmukker og 68,810 Kirgiser.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Paa de Kuriliske Øer ere i Aaret 1329 de første Kartofler, plantede. - Paa Kamschatka, i Nærheden af Havnen St. Peter og St. Paul, trives Vasa=Rug og Himalaje=Byg; dette ogsaa særdeles vel i Egnene hiinsides Baikal.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Paris, den 3die Junii. Vore Forhold til Portugal antage en alvorlig Charakteer. Efter paalidelige Kilder indløb i Gaar en Telegraphdepesche fra Toulon, af det Jndhold, at Don Miguel havde vægret sig ved enhver ham affordret fyldestgjørelse, hvorpaa vor Flaade opbragte et portugisiske Fartøi, som under Convoi førtes til Toulon. Oporto blokeres. Saaledes lyder Beretningen i Journal det Debats. - Jfølge Constitutionel havde Don Miguel ladet den ham forelagte Frist af 24 Timer udløbe, uden at give et tilfredsstillende Svar ; derpaa bemægtigede vor Eskadre sig en portugisisk Corvet, der kom fra Terceira og sendte den til Brest, hvorden skal være ankommen i Gaar. Den franske Eskadre forlod derefter Tajos Munding og styrede mod Terceira, for at bemægtige sig den der slationerte Blokade=Eskadre. - Jfølge directe Efterretninger fra Lissabon af 18de f. M., herskede der den største Bestyrtelse. Den franske Eskadre krydsede imellem ForbjergensReca og Espichel. Ministeriet vilde tage sin Afsked og D. Miguel opholdt sig uafbrudt i Zamora, 7 Mile fra Lissabon, i Selskab med de efter Englands Forlangende afsatte Embedsmænd. - Den 17de om Aftenen fandt et constitutionelt Opløb Sted, paa en offentlig Plads, men som dog adspredtes med Sabelhug af Gensdarmeriet. En Infanterie=Capitain, der stod i Spidsen, lykkedes det, skjøndt saaret, at undkomme. Han skal være ombord paa en engelsk Fregat.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
J en Beretning, som Moniteuren indeholder om den berømte nys afdøde Ex Biskop Abbed Gregoires Liigfærd siger : "Regjeringen havde taget alle muelige Forsigtighedsregler, at den offentlige Rolighed ei skulde forstyrres. Man vidste, at Erkebispen ikke vilde tillade, at den Afdøde blev begravet efter den katholske Kirkes Ritus; uden at indlade sig paa videre Undersøgelser, var Regjeringen blot betænkt paa, at forebygge de Paaskud til Uroeligheder, som kunde følge af hiin Vægring. Sognepræsten ved Kirken Abbaye=aur=Bois, hvis kloge Adfærd i denne Sag fortjener offentlig Berømmelse, blev af Regjeringen underrettet om, at den religiøse Ceremonie ved Gregoires Begravelse, ifølge Decretet den 19de Art. af 23de Prairial i Aaret Il, vilde skee i hans Kirke, uden hans Medvirkning, dersom hans Samvittighed eller Ærkebispens Befaling ikke tillod denne. Præsten svarede, at om end hans Grundsætninger og Pligter ikke tillod ham, at tage Deel i hiin religiøse Ceremonie, saa var han dog ingenlunde findet, at lukke sin Kirke for Liget, eller nægte Udleveringen af de til Sørgehøitideligheden fornødne Ornamenter. (Man sammenligne hermed den efterfølgende Beretning.) Alt skeete i Kirken med den største Orden. Kl. 12 3/4 var den kirkelige Høitidelighed til Ende. Vognen med Liget blev derpaa af nogle unge Mænd, som dertil forud havde erhvervet lovlig Tilladelse, trukken ud til Kirkegaarden Mont=Parnasse.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Andre Pariserblade indeholde endnu Følgende om Abbed Gregoires Begravelse: "Toget drog Kl. 11 ud af Sørgehuset. Detaschementer af Nationalgaden, af Linietropperne og af Municipalgarden, gik foran Liget; paa Kisten laae den Afdøde Insignier, hans Stole og Commandeurkorset af Æreslegionen; hans Bispestav og bispelige Mitra bleve baarne paa Fløiels Puder. Blandt det talrige Følge bemærkede man Lafapette, Schonen, DupinLasterie, Jsambert, Præsidenten for det Lutherske Consistorium, Pastor Goepp, Medlemmerne af Jnstitutet Durosoir og TissotLigets fire Fliger bleve holdte af Hr. Marchal, Grev Lasterie, Mairen, og af General Dubourg. Kirken var fuldproppet af Mennesker. Den var indvendig betrukken med sort Klæde, og i Ridten var en prægtig Katafalk opreist. Kirkens Geistlighed havde ikke allene vægret sig ved at holde Siælemessen, men ogsaa den foregaaende Aften ladet alle Kirke=Ornamenter, som behøves til Sørgefoster, borttage. Alle disse maatte Abbed Barradere, Een af dem, som Gregøire havde udnævnt til hans Testaments Fuldbyrdere, lade hente fra en anden Kirke. Det var lykket ham, at forsamle et efter Omstændighederne talrigt CleriskeAdskillige Præster ved andre Kirker havde frivilligen tilbudet sig at fungere. Efterat Gudstjenesten var endt, blev Liget sat paa Liigvognen, og, uagtet den stærke Regn, af unge Studerende, der fraspændte Hestene, trukket ud paa Kirkegaarden, hvor nogle Taler bleve holdte. Tre Musketsalver af Tropperne endte Høitideligheden, der skeete med større Rolighed, end man havde formodet.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Vien, den 3die Junii. Den 18de Mai forlode de sidste Detaschementer af de Østerrigske Tropper i Pavestaten Antona.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Fra Modena meldes, at Menotti og Borelli, to af Hovedmændene for den sidste Jnsurrection, ere den 26de Mai blevne henrettede i Modena.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Den Tyrkiske Regjering har erklæret den hele Adriatiske Kystfra Prevesa indtil Cattaro, i Blokadetilstand; en Eskadre er sende did, for at observere.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
London, den 5te Junii. I Gaar ankom Efterretninger hertil directe fra Lissabon, der opvakte megen Sensation. Den Franske Eskadre, der krydseerudenfor Lissabons Havn, har taget fem Portugisiske Coffardieskibe. De vare alle fem assuerede hos Lloyds Assurantecompagnie.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Et Actieselskab i England har efter Forlydende tilbudet den franske Regjering nogle Millioner Franes for de betydelige Landstrækninger, som høre til det af General Clauzel paa Sletten Mitidiah i Kongeriget Algier anlagte Experimentgods; det vil lad denne Eiendom colonisere deels med Afrikanere, deels med Jrlændere, som Nøden tvinger til at udvandre. Formedelst Englændernes bekjendte Coloniesationstalent vil dette Foretagende sikkert lykkes, og yde en endnu større Fordeel, end Viinbjergene ved Marsala paa Sicilien, hvor et engelsk Interessentskab nu i 24 Aar har produceret en Viinsort, der i selve England foretrækkes for Maderavinen.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Fra Jrland skrives, at en heftig Tumult for nogle Dags siden fandt Sted i Castle Pollard, hvor Politiet saae sig nødt til at skyde paa Almuen, hvorved som Fruentimmer og to Mandfolhave mistet Livet. - Ogsaa meldes, at Urolighederne i Clarsnarere til, end aftage.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
En Skrivelse fra Generalinspecteuren over den irlandske Kystvagt, dateret Ballynast af 25de Mai, skildrer Jndvaanernes Elændighed i Omegnen med gyselige Farver. Dødeligheden tage Overhaand, thi Menneskene maatte, af Mangel paa Føde, spise Hav tang, som foraarsagede hele Legemets Ophovnelse. En anden Skrivelse fra en Geistlig i Connamara til Hertuginden af Beau sort anraaber om øjeblikkelig Understyttelse; ellers maae Tusinde, og atter Tusinde omkomme. Hunger og Feber fulgtes af, Haand i Haand; af Fortvivlelse havde Mange tappet Blodet af Qvæget kogt og fortæret det.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Orlogskibet Caledonia, Capt. Curzoe, paa 120 Kanoner, en fra Plymouth ankommet til Spithead, og skulde heise Viccadmiral Codringtons Flag, som forleden blev strøget paa Donegal, fordi Admiralen reiste til London. - Prince=Regent paa 120 Kanoner, er ankommet dertil fra Chatham, hvor Contra=AdmiraParker heiste sit Flag i Fredags. Revenge, paa 76, Talavera, paa 74, Alfred, paa 50, og Carracas, paa 42 Kanoner, ventes hver Dag, for at complettere Flaaden, hvis Bestemmelse endnu er ubekjendt.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Medlemmerne af den Bonaparriske Familie, som ved en endnu gieldende Lov er forviist fra Frankrige, og hidtil have levet i Jtalien, agte, (Bonapartes Moder Lætitia og hendes Broder Cardinal Fesch undtagne, at opslaae deres Boepæl i England; Grevinden af St. Leu, Exdronningen af Holland, er allerede ankom men til London.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Under Navnet Grampus=Hospitalet existerer siden Aaret 1821 et Hospital for syge og qvæstede Søemænd af alle Nationer. Dets Direction har nyelig ved Trykken ladet en Beretning derom kundgjøres, hvoraf vi uddrage Følgende. - "Dette Hospitals Oprindelse skyldes en Commitee, der i Vinteren 1812. sammentraadte, for at understytte de mange nødlidende Matroser, der forsmægtende vankede omkring paa Londons Gader. I et af Committeens Møder blev fattet den Beslutning, at oprette et bestandigt Hospital for syge og qvæstede Matroser og opfordre Publicums christelige Barmhiertighed til dets Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Ifølge heraf blev Hospitalet indrettet ombord paa Krigskibet Grampus, som førte 50 Kanoner og som Regjeringen overlod Committeen til dette Brug. - Det Fortrin, som man gav et Søehospital for et Landhospital, retfærdiggjøres af de engelske Matrosers bekjendte, uovervindelige, Modbydelighed, for at lige i Byernes Sygehuse, man har ofte seet, at en Matros ikke har været at formaae til at lægge sig ind paa et saadant, men heller paa anden Maade har villet skaffe sig Forpleining paa hvilket somhelst andet Sted end i en saadan Anstalt. Matroserne have derfor taknemmeligen erkjendt, at man har udvirket dem dette Tilflugtsted, der i saa høi Grad svarer til deres Tarv og til deres Leveviis. Indretningen af Hospitalet paa Grampus er aldeles den samme, som i Land=Lazaretherne. Man finder der en Præst, en Jnspecteur, Læger, en Apotheker a. - Enhver Matros, af hvilkensomhelst Nation, finder her, uden at behøve nogen Anbefaling, den beredvilligste Modtagelse. J Landhospitalerne er almindeligviis vedtaget, at de Syge ikke maae opholde sig længere Tid der, end deres medicinske Behandling udkræver. Men Grampus=Hospitalet forholder det sig ganske anderledes; man tillader de Syge, ei allene at opholde sig ombord saa længe deres Reconvalescents varer, men bestræber sig endog for at skaffe den en Syssel, der stemmer overeens med deres Tilbøielighed og ikke overstiger deres Kræfter. Attraaer en Syg, som ikke hører til den Engelske Kirke, Religionens Trøst, saa forskaffer man ham en Præst af hans egen Troesbekiendelse. - At i afvigte Aar 1877 Syge ere optagne i dette Hospital, vidner om dens store Gavnlighed. J Tidsrummet fra 24de October 1821 indtil 31te Januar 1831 ere af alle Nationer, Tolv Tusinde, 2 Hundrede, Ni og Firesindstyve Syge optagne i Hospitalet; af disse vare 289 Danske, 811 Svenske og Norske, 230 Preussere, 71 Aussere, 49 Franskmænd, 38 Spaniere o. s. v. Foruden de aartige Bidrag til dette Hospital, ejer samme 17,800 Pd. Sterl., som ere det skjænkede ved Legater.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Berlin, den 8de Junii. Vor Regjering har fundet det hensigtmæssigt at udstæde er officiel Proclamation, der anordner, at, indtil Videre, ingen Sundhedspasser, udstædte af Autoriteter i Rusland, i Polen og Gaalicien, skulle betragtes som gyldige, saavel Reisende som Varer, der ere forsynede med saadanne Sundhedspasse, forpligtes alligevel til at underkaste sig den sædvanlige Quarantaine. - Denne Forholdsregel er saa meget mere nødvendig, da Autoriteterne i Riga efterat Cholera der var udbrudt, holdt det for raadeligst, at skrive til Petersborg, for at udbede sig Jnstructioner, og dulgte Cholergens Udbrud, indtil Svar indløb. Følgen var, at mange Skibe forlode Rigas Havn med Smitten ombord, og bleve forsynede med lovformelige Documenter, der erklærede, at Skibene forlode en Bye, som var i den bedste Sundhedstilstand. - Adskillige Reisende fra Danzig have allerede maattet holde Quarantaine udenfor Berlin.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
De to sidste No. af den Preussiske Statstidende indeholde aldeles ingen Underretning angaaende Choleras Fremskridt i Danzig Et Rygte er her i Omløb, at Feldtmarskal Paskewitsskal afløse Feldtmarskalk Diebitsch i Generalcommandoen over den Russiske Armee i Polen.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
En meget uheldig Omstændighed for den russiske Armees Forpleining i Polen, som denne dog venter med Længsel, er den Bestemmelse, at intet Skib fra russiske Havne uden fuldgyldige Sundhedspasse tillades at lande i vore Østersøiske Havne, førende Qvarantaine=Anstalterne ere indrettede; Qvarantaine=Terminen med fører ogsaa saadant et Tidspilde, at selv om Communicationen imellem vor Grændse og den russiske Armee, hvilken dog Generallissimus søger at spærre, vedbliver at være aaben, ville disse Hjelpemidler dog ikke kunne naae deres Bestemmelsested før Maanedens Udgang. Vel er endnu Jntet bestemt om Ophævelsen af den Frankfurter, Messe og det Berlinske Uldmarked; almindeligen troes, at vor forsigtige Regjering vil forbyde dem, fordi Transport af Kjøbmandsgods ansees som det letteste og sikkreste Medium til Sygdommens Forplantelse, det være sig nu ved Varene selv, eller ved de Skibsfolk og Kudske, der færdes med Transporten. - Riga og Danzig give et nyt Beviis herpaa; Smaastæderne Polen og Rusland communicerede ved Pramtørerne dirette, nemlig med hine tvende store, længe i Forveien advarede Stæder, som stode under Politiets Opsyn. Man har stedse anvendt dobbelt Opmærksomhed paa Havne og Messer i denne Henseende, fordi ei allene de dobbelte Smittecanaler, Mennesker og Varer, findes der, men ogsaa fordi Smitten ved de mange Besøgendes gjenstdige Contact udbredes med Lynets Hurtighed. Mange paastaae og ville anføre Hjemmel for deres Paastand, at forrige Aars Epidemie i Moskan bragtes did med Kjøbmænd, der havde besøgt Messen i Nischnel=Nowgorod. Heller ikke vil Markedernes Suspension medføre nogen betydelig Ulempe, thi Afsætningen kan under de nærværende Omstændigheder kun være liden, og Prolongation af Betalinger maa ligefuldt gives eller tages; men selv om det var et lidet Onde, kunde det dog ikke komme i Betragtning ved Siden af Ulykken, den derved fremskyndte Smitte vilde afstedkomme, hvorved desuden Betaling og Afsætning ei alene vilde vorde opsatte, men maaskee aldeles ikke finde Sted.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Fra den polske Grændse. Den 3die Junii. - I Gaar paastod man i Warschau, at er Coureer havde medbragt den Efterretnin, at General Chlapowsk ikke langt fra Bialystok havde overfaldet en Troppe=Afdeling, og med de Litthauiske Jnsurgenters Hielp frataget dem fem Kanoner og mange Fanger. Dog tilføjer den Warschauske Autoritet, som meddeler denne Efterretning, at den ikke kan indestaae for Sandheden deraf. - Samme Autoritet meddeler ogsaa følgende Beretning af 2den Juni, "Siden Bulletinen af 27de Mai har intet Mærkeligt tildraget sig. Vor Armee udhviler sig og forstærkes med Reserverne, der strømme til fra alle Kanter af Kongeriget, for at forene sig med deres Regimenter. Vore Vaabenfabriker have leveret deres første Geværer og ville fremdeles hver Uge levere en betydeligt Antal. Krudtmøllerne, som daglig fabrikere 60 Centner Krudt, ere i største Virksomhed; paa Landet anlægges mange Salipeterfabriker. - Rigsdagen har ved en Deputation tilkjendegivet Generalissimus deres fuldkomne Tilfredshed med Hærens Forhold. - Jmidlertid ogsaa den russiske Feldtherre organiseres sin Armee, efterat han havde ladet den udhvile sig efter Dagens Anstrængelser ved Ostrolenka og de i Forveien foretagne forcerede Marscher. Russerne staae i Omegnen af Pultusk, medens Polakkerne have occuperet Linien ved Navew og Bug. Baade Landstrækningen indenfor disse to Linier, og Siedlee, som det Terrain, der i Maimaaned var Krigsskuepladsen, ere aldeles frie for Tropper.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
J Warschau synes man ikke at vide noget Tilforladeligt om General Gielguds Corps, dog skal han have forenet sig med General Dembinskis Cavallerie-Brigade. Fremdeles siges, at Polakkerne stedse trænge videre frem i det Augustowoske og blandt Andet have opfordret Byen Neustadt til inden 24 Timers Forløb, at slaae en Broe over Schschuppe, med Trudsel, ellers at lægge Staden i Aske.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Den 4de Junii. Feldtmarskal Grev Diebisch's Hovedqvarteer var den 1ste endnu i Ostrolenka. Mellem Dlotlowen og Lomza vare dengang hverken russiske eller polske Tropper; derimod vare Kosakkerne allerede den 1ste Mai gaaede frem til Grajewo og havde tvunget Bønderne i Poussen, en Grændselandsbye i Egnen af Lyck, til at reparere den derværende demolterede Broe. Den russiske OberDaine, af Ingenieurerne, nævnes som Commandant i Loma J Nærheden af Augustowo staae talrige russiske og polske Stridskræfter ligeover for hinanden og man troer, at det der snart vil komme til en Træfning.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Den 5te Junii. Det Rygte udbreder sig, at Gen. Kreuved Pulawy er gaaet over Weichselen; dog tiænger det endnu til Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Brussel, den 4de Junii. Prinds Leopold af Sachsen Coburg er i Dag af Congressen, bleven udvalgt til Konge i Zelgien. Af deres 200 Medlemmer vare 196 nærværende, af hvilke 152 gave Prindsen deres Stemme, 10 vorerede imod Valget, og 14 stemte for RegerinHr. Surlet de Chokier; 19 afholdt sig fra Votering og 1 Stemmeseddel blev forkastet som ugyldig. Debatterne vare i Gaar og i Dag særdeles heftige.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Nationaleongressen har modtaget en ny Protocol (No. 24) at den under 21de Mai 1831 i det udenlandske Departement i London holdte Conferents, underskrevet af de fem store Magters 1 Befuldmægtigede, Esterhav. Wesenberg. Kalleprand. Palmer. ston. Bülow. Liewen Majuschewt; hvis Resultater ere i følgende: 1) at de fem Magter ikke længere kunne tøve med at i forlange den belgiske Regjerings Samtykke til Principer, som ere bestemte til, at regulere Belgiens Adskillelse fra Holland, og som Hs. M. Kongen af Nederlandene allerede har tiltraadt; 2) at de fem Magter, med Hensyn til det af den belgiske Regjering yttrede i Ønske, mod en Erstatning i Penge, at erholde Besiddelsen af Hiorhertugdømmet Luxemburg, Love, at underhandle med Kongen af Nederlanden, for om mueligt at sikkre Belgien, mod hiin passende Erstatning, Besiddelse af dette Land, sammes Forhold til det tydske Forbund uforkrænkede; 3) at de fem Magter, saasnart den belgiske Regjerings Samtykke til Adskillelses=Princiverne er indløbet, ville underrette det jydske Forbund om denne Tilladelse, samt om deres Løfte, at indlade Underhandlinger, hvorved Belgien, mod en passende Erstatning, kunde sikkres Besiddelsen af Storhertugdømmet Luxenborg; 3) at de fem Magter til samme Tid ville anmode det tydske Forbund om at standse med Fuldbyrdelsen af de Foranstaltninger, det har føjet til Stor hertugdømmets militaire Besættelse, saalænge Underhandlingerne vare; 4) at, saasnart den belgiske Regjering har tilkjendegivet sit Samtykke til Adskillelses=Principerne, og Vanskelighederne med Hensyn til Belgiens Souverainitet ere hævede, de til Iværksættelsen af disse Principer nødvendige Underhandlinger strax skulle vorde indledede med den Belgiske Souverain under de fem Magters Auspicier; og endelig 6) at, dersom dette Samtykke ikke indløber til den 1ste Juni, skal Lord Ponsonby, tilligemed General Belliard, fuldbyrde de i Protocollen No. 28 af 10de Mai foreskrevne Jnstructioner og underrette den Belgiske Regjering om de for dette Tilfælde af de fem Hoffer ved bemeldte Protocol tagne Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Stokholm, den 5te Junii. Kongen har, ifølge Grundloven, udnævnt sin Søn, Sveriges Kronprinds, til Rigets Regent, saalænge Allerhøistsammes Sygdom varer. - De sidste Bulletiner og samme være beroligende. Vore Blade omtale de Forholdsregler, som den svenske Regiering har taget, til at forebygge Choleras Nærmelse til Riget. Adskillige smaae bevæbnede Skibe krydse paa forskellige Punkter, paa Kysten, ei allene for at overholde Quarantainebestemmelserne, men ogsaa for at underrette Skibe i rum Søe om disse. Som et Exempel paa Choleras contagiøse Charakteer anfører Bladet "Medborgaren", at et Russisk Cavallerierregiment efterlod Symptomer af Cholera paa alle de Stedar, hvor det havde havt Nattequarteer, endskjøndt disse Symptomer endnu ikke havde kjendeligen yttret sig hos Nogen af Regimentet selv.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 16de Juni 1821. Hamborg 2 M. - a vista 211. - Species 209. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 83 a 83 1/2. Dito uden Renter i Sedler 88. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i r. S. 102 Rbd., Dito i Sedler 106 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 155 a 155 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 26 a 46 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 61. Norske Laan til 6 pCt. 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 96 a 96 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 97 ½ a 98. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbd. rede Sølv. Kiøbenhavn, den 13de Junii.
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Dampskibsposten ankom i Løverdags Middag Kl. 12 s. -
Berlingske Tidende, 1831-06-13
Den sædvanlige Brevpost fra Hamborg ankom i Morges Kl. 3 1/2. Den 27de Marts d. A. er en Allerhøjeste Forordning angaaende Lodsvæsenet i Danmark udkommen.