Berlingske Tidende, 1765-10-25
Fortsættelse af Handlingerne angaaende Parlementet for Navarre. (See No. 79.) Uagtet at disse Lettres de jussion, kunde de Herrer af Parlementet endnu ikke beqvemme sig til Registreringen. Den 17de Mai fattede de en Beslutning, hvori de erklærede: "At denne Ret gav tilbage i Hs. Majests. Hænder den Magt, som Hs. M. havde behaget at anbetroe den. Hvorpaa Kongen den 1ste Junii udgav søgende Patent: Ludewig af Guds Naade, Konge til Frankrige og Navari re. Hilsen til Vores elskelige og troe Raadsherrer, de Folk, som holde Vores Parlements=Ret i Pau: Udi Vores Anordning, given i Vores Raad, meddeelt ved Patent af 22de Dec. 1764, og udi Vores senere Patent af 24de April sidstl. have Vi noksom givet Eder tilkiende Vores billige Misfornøyelse over det Forhold som J have ført fra den 12te Novbr. 1763, af, og Vi have med det samme aabnet Eder den eneste Vey, igjennem hvilken J kunde træde tilbage i Eders Pligters Orden, og sætte Eder i Stand til at virke Eder hørte i det, som J kunde have at forestille Os for Eftertiden. Jmidlertid, i Steden for at benytte Eder af denne Underretning, saa tienlig til at forene det, som Vi ere Vores Myndigheds Handhævelse skyldige, med de Bevægelser af Sagtmodighed og Godhed, som aldrig skulle aflade at drive Os; samt følgelig at underkaste Eder den Kiendelse over Eders Forhold, som Vi have fattet fuldkommen erkyndigede om Sagen, endog efterat have læst Eders Forestillinger; have J gjort Begyndelsen med Ulydighed imod den Anordning, hvilken Vi gave Eder udi Vores sidste Patent af 24de April, nemlig, under Overhørigheds Strastrax at registrere samme Patent og det foregangne. Den Forhaling som J have forskaffet Eder, under Paaskud at udnævnCommissarier, hvilket bemeldte Vores Patent udtrykkelig for bod Eder, har ikke tient Eder bedre, end at fatte den 17de Mai sidstl. en Beslutning af det allerforargeligste Slags, ved hvilken J, under sammensankede Navne, og som siddende Ret, have formelig erklæret, at Retten gav tilbage i Vores Hænder al den Magt, som det havde behaget Os at anbetroe den, ret ligesom enhver af dem, som have Deel i Magtens Udøvelse formedelst den Forbindelse til Os, som deres Embeder have udfordret at de indgik, havde Frihed til at gjøre sig løs fra den Forbindelse uden Vores Samtykke; eller som om det tilkom dem, at paabinde alle en Lov for Embeds Nedleggelse, som ikke kan være andet end privat og personel for hver i sær, og i Henseende til hvilken al almindelig Beraadslagning ikke andet kan end være Nul og lovstridig. De Grunde udi Eders Beslutning, og udi det Brev, som J have tilskrevet Os, med hvilke J ikke have undseet Eder for at ville bestyrke disse Be raadslagninger have ikke kundet andet end giøre et saadant Foretagende desto hesligere: Jkke tilfreds med at have tordet af egen Myndighed tilsidesætte en Lov, som J 15 Aar forhen have høy, tidelig registreret, i det at J, ved en Beslutning af 19de Nov. 1763 formelig erklære: "At J agtede at forsvare Eder ved den Rettighed at føre under Beraadslagning, begynde, fortsætte, fuldende og lade iværksætte alt det som J erkiende tienligt at beslutte, uagtet alt hvad som maatte sætte sig derimod, have I endog forestillet den Kiendelse, som Vi derover have afsagt, som undertrykkende de Love, hvilke til alle Tider og hos alle Folk have været Ordenens, Ærens og Dydens eneste Beskyttere, og forestillet Eder selv som, Slagtoffere for Eders Troskab og Nidkiærhed for Lovenes Handhævelse og Efterlevelse, i og Os, som tvingende Eder til at opofre for den Lydagtighed som Vi fordre af Eder, Forstandens Lys, samt Samvittighed dens og Ærens Fordringer." De Forsikringer og Kiærlighed, til Vores Person, hvorunder J tragte at skiule tvert derimod stridende Udtrykke, formaae ikke at befrie dem fra Vores Mishag. Jmidlertid ere Vi endnu tilbøyelige at skrive det hidindtil fra Eders Side begangne, kuns til en blind Fordom for vildfarende og farlige Meeninger, fødet af et Begreb om Jn dependance, som lader Eder glemme Eders Pligter; men Viere derfor ikke mindre Os Selv, den almindelige Orden i Vores Rige, og Vore Undersaatteres Velfærd, som staae alt for yderlig i Fare for at føle Virkninger af en Feyl, i hvilken de ingen Deel have, skyldige at rette disse Afvigelser; endelig skylde Vi ogsaa dette imod Vores Riges Magistraturs virkelige Fordeele, dem at handhæve, Vi ansee Os som en Lov, og hvilke saa aabenbar staae i Fare. - Vi ønske intet hellere, end at en hastig Rettelse herudinden, maatte bevare Os fra at yderligere betiene os af den regierende Magt, som Vi i Hænde have. Af disse Aarsager, efterat have bragt denne Sag under Beraadslagning i Vores Raad, med sammes Forevidende, er ter Vores beste Vidende, af fuld Kongel. Magt og Myndighed, have Vi erklæret, og ved dette nærværende, af Vores Haand underskrevet, erklære Vi bemeldte Eders Beslutning af 17de Mai sidstl., tilligemed alt hvad som deraf har flydt og endnu kunde flyde, for Nul, ugyldigt, uden Magt eller Kraft, anstødeligt imod Vores øverste Magt, og imod den Respect som Os vedbør, imod Reglerne for den almindelige Orden i Vores Rige, og fornemmelig imod Lovene som angaae Embederne: Ville at altsammen bliver og ansees som ugjort. - Vi byde udtrykkelig alle Betienterne udi Vores Parlement i Pau, af hvad Rang og Stand de maatte være, at de herefter som forhen vedblive deres Embeds Forretninger, og derudi nøye opfylde den Tieneste, som de ere forbundne til ved deres Eed; Embedsmænd udi bemeldte Vores Ret, og desimidlertid at for Mangel hvoraf, Vi ville uforhalet være betænkte paa at sætte den Form, som Vi maatte befinde det best tienlig. Befasyne dens Befordring paa anden Maade; alt saaledes, og i le Eder herhos, at J have at skride til at registrere nærværende Vores Patent, samt dem af 22de Dec. 1764 og 24de April dette nærværende bliver Eder overleveret, uden noget Ophold sidstl. og det lige frem, uden Erindring, paa den Dag, da Forhaling eller Omsvøb, hvilket Vi udtrykkelig forbyde Eder. sailles, den 1ste Junii 1765, og i Vores Regierings 50de Aar. Feyler ikke heri, thi saadan er Vores Behag. Givet i Ver Louis. Phelvpeaux. Forseglet med Storseglet, og guult Vox.