Københavns Adresseavis, 1778-07-01
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme. atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier, For den beste Efterretning og Hør= og Hampe=Avlens Tilstand i Fyn, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold og Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maa indsendes til Selskabet for 31 Desember dette Aar. 2. Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier udsatte: For den beste og grundigste Afhandling om et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd=Arter, Høe=Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jordebrug var at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne deels i de nyere Tider ved ekonomi ske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed kunne anvendes her til Lands under forskiellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødig. hed med mere, Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrækkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels=Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Eierne. saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugs maader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Jndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især maatte ikke forbigaaes. 3 Ligeledes, da de fleeste nyttige Indretninger i Landvæsenet ikke kan finde Sted uden gode Jndhegninger, saa ønsker, man: En fuldstændig Afhandling om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantasier, som kan anvendes i disse Lande. Den beste Maade at opføre, istandsette og vedligeholde ethvert Slags Hegn af Steen, Træer, Jord, levende Hekker. med videre, maae i det væsentlige udførlig beskrives, og, hvor det findes fornødent, oplyses med Tegninger, og tillige grundigen forklares deres Fordeele og Mangler i Henseende til Bekostning, Varighed og Beqvemhed til at frede. For en saadan Afhandling, som i de væsentlige og vigtige Stykker maa være grundet paa sikkre Erfaringer, udsættes en Premie af 100 Rdlr. Skulde der indkomme Afhandlinger, som ikke havde alden her fordrede Fuldstændighed, eller i alle Stykker. fyldestgiorde Hensigten, men dog vel og grundigen af handledes et eller fleere Slags Jndhegnings=Maader, eller indeholdt nogen nye og vigtig Anmerkning, kan den beste deraf, efter dens Værd, vente en Belønning fra 10 til 50 Rdlr. 4. Endskjønt Selskabet alt haver belønnet en Afhandling og Omgangs=Maaden med Myrmaalmens Tilberedning; saa fremsetter det dog end videre tilinøiere Besvaring af samme Materie følgende: For en nøjagtig Beskrivelse med hosføiede Arbeids Tegninger over Raaste= og Smelte=Ovne, hvorudi Myrmalm for sig alene maa kunde behandles og tilgodegjøres, tilligemed oplyselige Underretninger om, hvorledes, enhver Sort Myrmalm, efter, deres meest bekjendte forskjellige Egenskaber, paa forskjellig Maade bliver at omgaaes og beskikke i og under Raastningen og Udsmeltningen; saa at et fuldkomment, smidigt og brugbart Jern deraf kan faaes, Selskabets mindre Guld=Medaljer eller 500 Rdlr. Forfatteren vilde beflitte sig paa den mueligste Tydelighed i Udtrykkene, og legge Grunde for sine Meninger, som vise, hvorfore Malmens Behandling maae være saa og ei anderledes, og i det heele være saa udførlig, at enhver, som vil betjene sig af denne Naturens Rigdom, uden videre Veiledelse derefter, kan anstille Forsøg. Tillige maae Forfatteren føie spesielle Overslag over hans beskrevne Indretning, lempet til de dertil behøvende forskellige Materialiers Priis udi Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, hvor en saadan Afhandling fornemmelig vil blive nyttig. I Tilfælde, at der med Afhandlingerne følger spesiel Beregning over Jndtægt og Udgift af saadant et Værk, af Størrelse, som man foreslaaer, vil Afhandlingen; derved blive saa meget meere paaskjønnet af Selskabet. Priisskrifterne indsendes til October Maaneds Udgang nestkommende. 5. Da Beskrivelser over enkelte Stifter, Amter eller mindre Landstrekninger kan, naar de give et fuldstændigt Begreb om sammes naturlige Beqvemheder og Mangler, blive gode Veivisere til deres mueligste Forbedring ved at lære, hvori Jndbyggerne paa ethvert Sted behøver at oplyses, og hvortil at opmuntres; saa udsætter Selskabet atter en Premie af 50 Rdlr. eller den mindre Guld=Medalje. For den ordentligste, nøjagtigste og fuldstændigste physisk ekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteken selv udvalgt større eller mindre Landstrækning i Rigerne og Fyrstendommene, og hvilken, en saadan Beskrivelse, endnu ikke haves. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlige Bekjendtgiørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1779. 6. Hvilke ere de naturlige Produkter baade af Plante= og Dyre=Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provintser, især bør beflitte sig paa I hvad Provints bør visse af begge især opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillegges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Staten, Næringstænderne, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske, vestindiske og udenlandske, ethvert Lands forskjellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske ProvintserFor den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel, giver Selskabet sin mindre GuldMedalje eller 50 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste October 1779. J Besvaringen maatte man ei allene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skjønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidindtil ikke enten tilbørligen. eller noksom ere blevne dyrkede og iagttagne, 7, Forden fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet. sin mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. I denne Afhandling maatte især forklares: 1.) Hvorvit og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes 2.) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavit de eftreent kan afskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som muligt: 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4.) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke? 5. Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Qvertroe best udryddes, 6.) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Fliid i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagenes Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det heele til felles og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7) Hvilke bliver endelig de væsentligste Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger, altsaa her alene en Underretning til Veiledning for Jordegods=Ejere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1780. Da den er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinse maa være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. (Fortsettelsen følger.)