JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Svar paa de af Hr. Kandidat Borring i No. 102 indrykte bemærkninger. (Fortsættelse og Slutning; see forr. No.) Af Mangel paa Rum, kunde jeg i forrige No. ikkun gjennemgaae Begyndelsen af Kand. Borrings, under Anmærkn. 5, fremsatte Raisonnement. Resten skal nu følge. Bemærkn. 5. (S.ah. c. forr. No.) "Dette tilstaaer han selv d), naar han tilføier, at Jnddelingsgrundene ere uendelige e) - nu forklarer han mine alerede forandrede Ord ved uden Grændser, – derpaa slutter han paa sin Viis saaledes: der kan altsaa ikke gives noget Adjektiv, som ikke kan henføres hertil f) - nu raisonnerer han videre. – thi da maatte jo Jnddelingsgrunden erkiende sine Grændser g), ikke være uendelig, eller Forfatteren modsige sig selv, b) qvod erat demonstrandum –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Det er dog ikke en af de aabenbare Usandheder, med hvilke Hr. Kand. Borring endnu bebuder at opvarte os, Jmidlertid tvivler jeg meget paa, at Hr. Kand. Borring har tydelige Begreber om hvad Sandhed er, nu faae vi næste Gang, haaber jeg, at see hans lovede Gjendrivelse. En lille Bøn havde jeg nok ved denne Leilighed at gjøre, nemlig den: at undgaae saa meget som muligt altfor høitravende Ord, som Hvis Recensentens Dom bør ved Magt at stande, fl.; Ord, der gjøre en saa paafaldende Afskikkelse mod Hr. Kand. Borrings individnelle dømmekraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
De jydske Heder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Der er i nyere Tider atter blevet skrevet meget om de jydske Heders Opdyrkelse: et Æmne, som allerede v. Justi, i sit Skrift: Neue Wahrheiten, (12tes Stück), har drøftet over for 20 Aar siden. Historien, siger han, beviser ikke allene, at disse Heder have været dyrkede og vel bebyggede, men de gamle Agerrenner, Skiel og Afdelinger ere endnu næsten overalt at see. De ere formodentligen blevne øde midt i det 14de Aarhundrede, ved den sorte Død eller Pest, der hjemsøgte næsten hele Europa, og bortrykkede over to Trediedele af alle levende Mennesker. Aarsagen, hvorfor de ikke, ligesom af sig selv og efterhaanden ere blevne dyrkede igjen, saaledes som Søsiderne og det øvrige af Landet, ligger hverken i Jordens eller Folkets Ufrugtbarhed, eller i Mangel paa Vand eller Brændeved. Jordarternes Beskaffenhed er hverken der saa slet, som i det Sachsiske, eller som i de fleste Steder i Mark Brandenborg, hvor intet Fodbred Land ligger udyrket, selv Grunden i Holsteen er paa mange Steder ikke bedre beskaffen, end de sletteste Heder i Jylland. J Jylland selv dyrkes mange Jorder, som ere langt slettere. Rindende Bække og Ager haves i Dalene af nogle Heder, og der findes ikke et eneste Sted, hvor man jo kan grave Brønde til en maadelig Dybde. Hvad Brændsel angaaer, da er der stort Lyng og Tørveskiær i Overflødighed. Kongen, siger Justi, kan midt i Freden, uden Blodsudgydelse, erhverve sig ved disse Heders Opdyrkelse, et vigtigt og anseeligt Hertugdømme, der i det mindste udgjør 200 Mile, eller 20 Miles Længde og 3 til 6 Miles Brede, eller en Strækning af 24 Mile, foruden den store Vildmose i Vendsyssel, som er næsten 3 Mile lang. De Bekostninger, som, efter hans Beregning, kunde medgaae dertil i 10 Aar, vilde udgjøre 1 Mill., hvilken, efter 6 Aars Forløb, ikke allene vilde være erstattet igjen, men Kongens Jndkomster vilde ogsaa forøges med to Tønder Guld aarligen. Denne Million skulde anvendes til at lade i til Aar komme 10,000 tydske Familier, hver paa fem Personer, ialt 50000 Mennesker. Mod denne Plan har den som oeconomisk Skribent bekjendte Fr. Lütken gjort mange Jndvendinger, hvoraf adskillige kunne være grundede, men de beviser endnu ikke Uhensigtsmæssigheden af Forslagets Udførelse. Det eneste, man med meest Grund kunde indvende derimod er, at vor Tidsalder desværre, fra den oeconomiske Side, ikke er den gunstigste for et saadant Foretagende; men tungt er det dog altid, at see en saa betydelig Landstrækning ligge øde, medens Menneskene præsse sig sammen paa enkelte Punkter, som allerede have saa overflødig Befolkning, at man pønser paa Afledningsmidler, medens paa disse enkelte Punkter Jorderne ere udpinte nok, og man anseer det for nødvendigt, at Danmarks Sønner skulle opdyrke Dele af den ny Verden, som aldrig have seet nogen Ploug, og siden Jordens Skabelse været Ørkener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Jndenlandske Efterretninger. Bombebøssen begynder allerede at bære skjønne Frugter. De af Kjøbenhavns Søfolk, som i denne Tid have været saa ulykkelige at forliise, kunne, naar de melde sig paa Vaterskoutens Contoir, for Bøssens Regning faae anviist friBolig med Varme, Lys og Brød, indtil de i Foraaret kunne faae ny Bolig. Det er Renterne af Capitalen, der nu beløber sig til omtrent 10,000 Rbd., der anvendes til dette rosværdige Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
J Hamborg vises et Panorama af Kjøbenhavn og Øresund, forfærdiget af Hr. Suhr, og i Paris et andet af Athenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
En Kone, der er over 100 Aar gammel, har i denne Tid havt det Uheld at brække et Been og ligger nu under Cur paa et af Hovedstadens Hospitaler. Lægerne tvivle om, at hun vil kunne cureres, umueligt er det vel imidlertid ikke. Jnteressant vilde det være at erfare, om i en saa høi Alder Legemet endnu er istand til at afsætte den saakaldte Callus, eller det Kit, hvormed den velgjørende Natur atter sammenbinder sønderbrudte Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
J Tirsdags Morges bleve to Forbrydere henrettede. Den ene en Soldat af andet Livregiment, af Fødsel en Sjællænder, 25 Aar gammel, blev for grov Subordinationsforseelse mod sin vagthavende Officier, skudt i Citadellet; den anden en Slave, kun 22 Aar gammel, for attenteret Mord, halshugget paa Amager. Som sædvanligen var en utallig Mængde Mennesker, især af de lavere Classer, paa Benene. At en saadan Scene trækker saa mange Nysgjerrige, er et Bevis paa dens Sieldenhed. Da i Frankrig Guillotinen i Revolutionens Rædselsdage dagligen var i Gang, indfandt sig tilsidst næsten ingen Tilskuere mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
J Aaret 1819 besluttede to unge Mænd i Altona, Hr. Beyer, en Konstner, og Hr. Groth, en Konstynder, at opfordre Konstnere deels i Altona, deels i det øvrige Holsteen og Danmark til at forene sig om en Malerie-Udstilling omtrent hvert andet Aar. Foreningen blev snart bragt til Virkelighed og understøttes nu ogsaa fra Konstnere i Kjøbenhavn. Blandt andet have Prof. Eckersberg, Major La Sonne og Hr. Petersen indsendt Stykker, der ere blevne modtagne med største bifald. Udstillingen besøges meget af den altonaiske Almeenhed. Ogsaa en Musikforening har Altona faaet. Men om det derværende Theater er kun lidet at sige, da det saa udmærkede i Hamborg gjør det umueligt, at Skuespil kunne bestaae i hiin Stad. Af og til ankomme vandrende Skuespillerselskaber; i afvigte Sommer gav der en Trop fra Lübeck, under en Mad. Scharps Direction, en Tidlang maadelige Forestillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
J et Brev af 30 Nov. 1819 fra den franske Naturforsker og Directeur over den botaniske Hauge i Pondichery, Hr. Leschenault, til Hr. v. Jussien i Paris, læses følgende, som ogsaa maa interessere danske Læsere: "Siden et Par Maaneder er jeg i Bengalen, og i dette Øieblik boer jeg i det brittiske Compagnies botaniske Hauge, hvor Floras Rigdomme staae til Skue i yppig Fylde. Den ligger ved Bredden af Ganges i den frugtbareste Egn, og har over to Mile i Omkreds. Dens Directeur, Dr. Wallich, besidder alle de Hielpemidler, der ere fornødne til dens Berigelse, og benytter dem paa det fortræffeligste. Der er ikke færre end 345 Personer ansatte til Tjenesten. i og uden for Haugen. J alle indiske Landskaber har Hr. Wallich Samlere, der tilsende ham Frø, saavel af levende som tørrede Planter. Han besidder et meget skjønt Bibliothek. Fjorten Tegnere ere bestandigen og udelukkende sysselsatte med at forøge Samlingen af colorerte Plantetegninger, som, i Henseende til Størrelse og Skjønhed, sikkerligen ingen anden kan sammenlignes med Disse Tegninger ere i største Format og med sielden Fuldendthed bearbeidede. Dr. Wallich er nu sysselsat med Fortsættelsen af Roxbourg's ostindiske Flora. Dette pragtfulde Værk trykkes hos de danske Missionairer i Serampoose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Odense, d. 8 Januari. Her er i denne Tid opkommen en fæl Historie, der har noget Lignende med den bekiendte Liigplyndring for nogle Aar siden i Kjøbenhavn. Under et Klammerie imellem en Graverkarl og en anden Person blev nemlig Hiin af Denne beskyldt for at have opgravet og stiaalet en for faa Aar siden afdød Embedsmands Kiste, da et andet Liig af Familien nylig skulde begraves i Nærheden af hans Grav paa St. Knuds Kirkegaard. For at hævne sig overfaldt Graverkarlen ham Juleaften og blev strax arresteret; der opkom nu Mistanke, som ledte til Sagens nærmere Undersøgelse, især da en Deel af Ligkisten tilfældigviis virkelig blev fundet paa et afsides Sted i Marken, hvor den nylig var nedgravet. Forhørerne vedvare og Graven blev i Dag opkastet, for at komme til Vished om, hvor dan det egentlig er tilgaaet, da Rygtet har fortalt det paa flere afskyelige Maader, der syntes at vinde Stadfæstelse ved den Omstændighed, at den Arresteredes Kone savnedes samme Dag, da hun skulde afhøres i Retten. Men nogen præmediteret Forbrydelse lader sig dog af Undersøgelsen ikke antage Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Blandede Efterretninger. Den 5te Decbr. f. A. blev Pastor Jonas Rein høitideligen jordet i Bergen. Et frivilligt Følge, bestaaende af Stadens Honaratiores og alle i Staden garnisonerende Officierer, saavelsom Borgere af alle Classer, omtrent 200 Mennesker, havde indfundet sig ved Sørgehuset. Biskop Pavels holdt en Parentation, og det harmoniske Selskabs Medlemmer afsang et af Overlærer Lyder forfattet Choral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Ogsaa i Tydskland har Veirligets Mildhed opvakt stor Opmærksomhed og man læser i den Anledning følgende i offentlige Blade: "De i den sidste Halvdeel af afvigte Aar hyppigen indtrufne Jordskjælv, endog i Egne, hvor deslige ellers vare meget ubekiendte; den Torden, som i December har fundet Sted paa adskillige Steder; de Stormvinde, der have raset, endog efter Jevndogn, og til Søes anrettet mere end sædvanlig Skade; Barometrets hurtigen vexlende og meget dybe Standpunct; de mangehaande iagttagne Jld Meteorer; det ikke allene frostfrie, men for Aarstiden i sjelden Grad milde Veirlig alt dette er Særsyn, hvorved Slutningen af det afvigte og Begyndelsen af det ny Aar paa en ei endommelig Maade udmærket sig fra andre. Den endnu vedvarende Vegetation holder, i Følge offentlige Efterretninger, selv i det høiere Norden, lige Skridt med den i det sydlige Tydskland lagt tagne." – Fra Egnen af Berlin hedder det i en Skrivelse af 31 Decbr. 1821: "Jkke nok, at der paa vore Marker, der paa den Tid af Aaret pleie at være bedækkede med Snee, nu blomstrer Crocusser, Violer og Stedmodersblomster, saavelsom adskillige Arter Ribes grossularia Daphne laureola. Galanthus nivalis og andre Planter, saa bærer ogsaa i en Cossæthers Huushauge i Vietzen, et Æbletræ, der for tre Maaneder siden har modne Frugter og Blomster tillige, anden Gang Frugtknopper, der allerede havde naaet en Hasselnøds Størrelse." (Med Brevet fulgte en saadan anden Frugt og en Qvist af Træet, paa hvilken sidste et Tvillingpar af to smaa Æbler med fuldkomment uddannede Frugtknuder.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
De 13 Pariser Theatre have i Aaret 1820 indbragt 5,029,560 Fr. (henved 1 Mill. Rbd. rede Sølv.) Voltaires, Racines, Corneilles Sørgespil, og Molieres Lystspil sees endnu bestandigen gjerne i Frankrig. J Engelland begynde derimod efter Engellændernes egen Forsikring, de brittiske Hovedsørgespil og Hovedlystspil at kjede Tilskuerne hvilket de tilskrive den Omstændighed, at Galleriet i Storbritannien, som i flere Lande, har stærkere Jndflydelse paa fuldt Huus og Jndtægter end i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 a 15 Rbmk. 2 s. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 74 a 74 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 a 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanks. 12 1/2 Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Rettelse. P. 37, Lin. 6 nedenfra, istedetfor: 12 Aar læs: 11 Aar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have Bidrag til Skilderiet og Breve til sammes Udgiver at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Nyeste Skilderie af K. benhavn. oc 8000000 Nittende Aargang. No. 5 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Januari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Den danske Skueplads. (Fortsættelse; see No. 104 f. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Endnu havde Hovedstaden intet egentligt offentligt Theater. De Skuespil, der opførtes ved Hoffet, bleve givne i Riddersalen, som havde en Længde af 86 Trin og en Brede af 40, indrettet af Christian den Fjerde. Denne Oplysning skyldes Holger Jacobæus, hvis Reisejournal, holdt fra 167177, findes i Suhms nye Samlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Gjendrivelse af Dr. Gottsches Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
J billig Harme over den uhumane Fremfærd, hvormed Herr Dr. Göttsche i dette Blads No 104, forrige Aargang, har stræbt at fordreie mit Jndrykkede, for derved desto lettere at føre den mindre Kyndige bag Lyset, var det, at jeg i dette Blads No. 1 lovede, at meddele Begyndelsen til denne Gjendrivelse. En for sildig Jndsendelse var Aarsagen, hvorfor det ikke den Gang blev indrykket, og da det siden faldt mig ind, at sammes Jndrykkelse, for Herr Doctoren havde udtømt sig, muelig i Manges Øine kunde medføre Skin af, derved at ville forud indtage Folks Dom, besluttede jeg at bie med Jndrykkelsen, til Doctorens Svar engang blev færdigt. Jmidlertid kunde man vel vide, at Herr Dr. Gottsche ikke vilde glemme, deraf at tage Anledning til at gjøre Læserne opmærksomme paa sin fine mataphysiske Viisdom. Han slutter derfor rask væk af mit indrykkede Avertissement til min Uvidenhed om den almindeligste Sandhed: "at det er umueligt at 2 Legemer kunne indtage, paa samme Tid, eet og samme Rum. Men hvis man nu kan bevise, at der ikke gives den mindste Grund til saadan Slutning, og at denne Sandhed, med Hensyn til Anvendelsen paa dette Sted, er aldeles uden Betydning, mon da ikke Herr Doctoren just med denne Slutning beviser sin Uvidenhed om den ligesaa almindelige Sætning: at fornuftig Mand maae tænke, før han taler. Dette vil rigtig nok være en Streg i Regningen for Doctorens Metaphysik, dog for Andre vil det ikke være saapaafaldende; thi det er jo en gammel Sandhed, at den, som skryder mest om sin egen Viisdom, er gjerne den, som eier mindst deraf. For nøiere at oplyse dette, vil jeg undersøge, om der virkelig ligger nogen Mening i Doctorens Slutning, eller ikke. Antager Man at denne Sandhed skal forstaaes bogstaveligt - og anderledes kan den jo ikke her forstaaes – da bliver det vist nok vanskeligt, at finde fornuftig Grund til Slutningen. Mener Herr Doctoren maaskee, at hans Jndrykkede skulde opfylde hele Bladet, og at jeg desuagtet med Vold og Magt vilde have Mit ind, om det end skulde trykkes oven paa Doctorens Lærdom - i hvilket Tilfælde der dog alligevel blev 2 Legemer, hvert paa sit Rum – da er denne Doctorens Mening heel latterlig, thi deels vilde vist Skilderiets Udgiver skaane sine Læsere for at faae hele Bladet opfyldt med Göttschiske Noter, deels maatte han af mit Avertissement see min Redebonhed til at vige, naar Rummet ei tillod Jndrykkelsen af Mit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Naar jeg endvidere forsikkrer, at min Mening kun var, at give en lille Commentair over enkelte af Doctorens Maader at udtrykke sig paa, hvilken i al Beskedenhed gjerne vilde nøies med en Plads bag efter Doctorens Svar, uden at beskiære hans sprænglærde Noter en eneste Tøddel af deres overflødige Længde, saa seer Man tydeligt heraf, at Dr. Göttsches Slutning er aldeles ugrundet, og at hans almindelige Sandhed, hvordan Man end dreier og vender den, med Hensyn til Anvendelsen paa dette Sted er meningsløs. Man maa imidlertid beundre Doctorens Færdighed i at snappe dette herlige Kunstgreb, at skrige vidt og bred, om Andres Uvidenhed (see mange Steder i hans Jndrykkede, og f. Ex. hans Recension af Rector Bendtsens Syntar, for derved desbedre at vise den Lettroende, hvilken Masse af Kundskaber, han selv maa have slugt. Man maa i den Henseende indrømme, at Doctoren heri er vor Litteraturs ypperligste Styltegiænger. Skade kun, at han ikke valgte et Par solidere Stylter, der ikke saasnart havde kastet ham der, hvor han henviser Andre. Men hvilke Stylter skulle vel længe kunne bære saadan en Vægt af Klogskab og Kunst, Dog, hvorfor har Doctoren ikke med al sin Vidtløftighed anført Slutningsmaaden, hvormed han beviser, at jeg har glemt denne almindelige Sandhed, Grunden hertil kan ikke søges i Lyst til Korthed; thi Doctoren har jo oftere viist os, at det ikke kommer ham an paa at spilde Blæk og Pen og besmøre rene Blade. Mon det da ikke atter skulde være et nyt Beviis paa Doctorens uudtømmelige Kløgt? thi det er jo en almindelig Sandhed, at Man handler viseligt, naar Man udelukker, hvad der kun vilde godtgiøre egen Uviisdom. See herpaa mange skiønne Vink i Philosophus udi egen Jndbildning. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Bemærkninger over Kjøbenhavns Dødeliste for 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
J afvigte Aar ere følgende døde i Kjøbenhavn af Sygdomme, hidrørende fra det pulmonære System, eller saadanne, der have deres Sæde i Lungerne; Asthma. . . ...... 38. Brystsyge (Lungesyge). 682.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Krampe vedbliver at bortrykke alt flere og flere Mennesker. 1819 døde 204, 1820. 286, 1821. 317, To Yderligheder, som berøre hinanden, er Aarsagen til denne skrækkelige Tilvært, forøget Svækkelse og forøget Pirrelighed og Følerie. Kielen Opdragelse lægger allerede hos Barnet Spiren dertil, og overspændte Jdeer, Kotebuader paa og uden for Skuespillet, en vis fortidlig vaagnet og som oftest utilfredsstillet Drivt, alle muelige Slags Udsvævelser forøger de i Mellemclasserne og blandt de høiere Stænder. De lavere Stænder bryde sig vel ikke om Romaner, og Skuespil &c., men derimod spænde de ved overdreven Nydelse af Brændeviin og Caffe deres Nerver, som Einer Tambeskjelver sin Bue, og denne Nervernes Overspændelse maa selv hos de stærkeste Mennesker drage Krampetilfælde efter sig. Af Krampeslag døde i forrige Aar 254 eller 1 af 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
J Aaret 1821 døde vel 240 flere end der fødtes, men da i samme Aar 42 Par flere ægte viedes end i det foregaaende, saa vil Tabet derved let oprettes. J det Hele spores, trods Tidernes Besværlighed, ingen Aftagelse i Ægteskaberne. Dødsfaldene synes derimod at tiltage. Saaledes døde 1819: 2786, 1820. 3418, 1821. 3459 Da der i disse Aaringer ikke har hersket nogen egentlig Epidemie, saa maa Aarsagen til en saadan stigende Dødelighed søges deels i Tidsomstændighederne, deels i en udartende Levemaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Naar man antager, at Kjøbenhavn har 100 indtil 110,000 Jndbyggere, saa forholde Fødslerne sig til de Levende som 1 til 34, og de Døde som 1 til 32.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Jndenlandske Efterretninger. J August Maaned forrige Aar er der fra Danmark og Hertugdømmerne udført følgende Articler: 13,359 1/2 Tønder Hvede, 44,494 Tdr. Rug, 62,336 Tdr. Byg, 26,084 1/2 Tdr. Havre, 37 1/2 Tdr. Boghvede, 528 Tdr. Ærter, 627 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 302 Tdr. Hvedemeel, 238 1/2 Tdr. Rug- og Bygmeel, 95 Tdr. Havre. og Boghvedemeel, 642 1/2 Tdr. Byggryn, 95 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 5791 Tdr. Malt, ialt 154,631 Tdr., og desuden 175,084 Pund Grubbe og Perlegryn, samt 858,256 Pd. Smør og 140,040 Pd. Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
De i Tydskland saa almindelige Juletræer, der, behængte med alle Slags Smaating, oplyses med Lys, og ere bestemte til at fornøie Børn i Julen, ere nu ogsaa komne i Brug i Kjøbenhavn; men paa fornemme Steder mere forVoxne end for Børn, Sidste Juul havde man saadanne Træer paa adskillige Steder. Træet behænges med alle Slags Fruentimmerstads, som Shawler, Sløre, Bijouterie &c., hvilke betegnes med Numere og uddeles, efter samme, blandt Damerne i Selskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Odense. Paa Overfarten imellem Boygden, og Fyenshavn paa Alsøe er i denne Tid forulykket en Baad med 5 Mennesker (hvoraf den En var Forvalter paa en Gaard her i Fyen), som Alle druknede. Baaden samt en Kuffert med Mer af Tøiet skal være ilanddrevet og bjerget. – Efter flere Dages taalelig Frost, der dog havde tillagt Damme og Vandsteder saaledes, at Skøiterne vare komne i Gang, har Tøeveiret nu igjen faaet Overhaand. - Den gamle Commandeersergeant her i Fyen, som tilforn har været omtalt for sin sieldne Raskhed, har nu, da han er 101 Aar gammel, givtet sig med en Pige paa 17 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Aalborg, den 7de Januar. Vinteren har her for Alvor indfundet sig med en vedvarende stille Frost, der skaber de bekiendte Blomstermalerier paa vore Vinduer. - J Morges skal Fjorden temmelig langt ud have været frossen, og det er at formode, at vi om kort Tid kunne til Fods besøge vore Naboer: Sundbyeboerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
For Kane-Elskerne har det hidtil kun seet maadeligt ud, den smule Snee, der kom, var ikke tilstrækkelig, og endnu have vi ikke hørt en eneste Bielde. - Fiskerierne i Fjorden have i denne Vinter været temmelig heldige. Friske Flynder frem bydes hver Dag til Salg. - Blandt de mange fortrinlige Indretninger, vor Bye har, er ogsaa den: at af det herværende Skipperlaug er stiftet et Fond, hvoraf alle Skipperenker aarligen imodtage Bidrag. Efter Forlydende skal enhver Enke dette Aar faae 12 Rbdlr. - Standsning af al Handel er den vedvarende Klage. Aalborg vedligeholder vel endnu sin første Rang blandt Provindeial-Stæderne, men vi søge forgiæves den almindelige Velstand eller den travle Virksomhed paa vore Gader, som for nogle Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Ribe. J Ribe Stift ere i Kirkeaaret 1821. ægteviede 1311 Par, fødte af Mandkiønnet 2484 og af Qvindekiønnet 2237, ialt 4721; – heraf 249 udenfor Ægteskab. - De Dødes Antal udgjorde 1740 af Mandkiønnet og 1821 af Qvindekiønnet, tilsammen 3661; – altsaa 1160 flere Fødte end Døde. - Blandt de Fødte 37 Par Tvillinger og 1 Dreng med et Hareskaar og 6 Fingre paa hver Haand. - 32 ere omkomne ved forskjellige ulykkelige Hændelser og 5 have ombragt sig selv. – 33 døde i en Alder mellem 90 og 100; men ikkun 2 overlevede det 100 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
J Kirkeaaret 1821 ere i Viborg Stift; ægteviede: 604 Par. Fødte, af Mandkjøn 962, af Qvindekjøn 927, ialt 1889, uægte Børn af begge Kjøn 142, tilsammen 2031. Dødfødte af begge Kjøn, 72. Døde: af Mandkjøn 785, af Qvindekjøn 782, tilsammen 1567, altsaa ere 464 flere fødte end døde. - En Kone er nedkommen med 3 Drengebørn, hvoraf de 2 døde, og en anden Kone fødte et Misfoster, som havde sex Fingre paa den høire Haand og ingen Næse; men paa den ene Kind tre Kjødklumper og i Midten en Aabning, saa man kunde see ind i Ganen. Overlæden og Tandkjødet i Overmunden savnedes aldeles. Paa den ene Fod vare de to mindste Tæer sammenvoxne. Oven i Hovedet og Nakken havde det to store Ar. - Blandt de Døde anmeldes 51 Børn, som ere døde af Kighoste og Mæslinger. 15 Mennesker ere omkomne ved ulykkelige Hændelser, og en Kone har hængt sig af Tung sindighed.