JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-07-02
Julii Mercurius. ANNO 1684 MERCURIUSSECUNDULemvig it. Jul. Dannemarck. vie O Vock, Lemvig, hvor har du taget vare Paa Arne, Jld og Lius : Men dine Lemmer fare Foruden Huse-ly, for du gick udi Brand Gud hielpe, vaade-Jld er vild i mange Land. Kiøbenhafn 15. Kud meer Ulykkis færd ved Lyndby er at høre, Hvor en Ulykkis gnist en Krud-Møll lod opføre Udi den høie Sky, og fire Karle blev Med meere, som alt i den Sorte flamme drev. Det ilde fader og for dem i disse dage, Som af Ulykkens Skaal end mere galde siage. En har sig selver hengt, en in Canalen falt, En under Tømmer-Last blev ilde kuuse-qvalt. Gottorff 20 er holdis Danne-Hoff af voris Arve-Herre, Og paa Augustenborg ey Dronningerne ere, Men til det samlet Hoff hidkommen alt igien; Dog gaar det gandske Hoff vel snart til Sæland hen Nu kom Hr. Ehrenskildt fra Brandenborg tilbage Med velforretter Sag, som Kongen vil behage, Og følger effter snart et Brandenborger Raad. At høre Kongen selv om tienlig Raad og daad. Vor Løve-Kiekke folk alt aarit var paa færde Til deris Skarpe Sværd i Fiende-Blod at hærde; Men voris Store Mars paa Fredens grendse stod Og naaede der sit maal, dog hand ey spilte Blod De gaar vel atter snart i deris vinter-leye Ti fred er alle Steds paa sine gode veye. ANNO 1684. Gud give fred og Ret tilsammen motte gaa Og hver ulykkis Sværd i Skeden ruste maa en findis Olmis Krog hos alle Bønder hiemme, Hvorfore de maa see, hvad marken dem vil fremme, Her er en hovsom Høst, flux bedre, end var spaaed, Helst, hvor den tilig sæd har første vedske naaed. Men Stierne-Hunden maa af hede saare gabe, For hand kand ikke faa en regne taar at labe, For hand har velt i stor sin Maanis fulde Spand Hvor af først blev, saa Kalt, saa hedt i alle land Frankerig. and med et Konstig Modd her penge lader pynte, Som Falske Myntere kand aldrig efter mynte Smaa Skaale fulde mand dog for en Skilling faar: Gid mand den heele Mynt kon Raade for et aar, Gesanten fra Algiers Beskuer her til hove Vor Kongis Store pragt, og kand ey noksom love Den store Herlighed; Men, om hand saae det alt, Da troer Jeg hand i Pedr gruis under falt. Det tegner sinuk til fred udi det tydske Rige, Og tør vel Herrerne sig alle lade sige, Dog tør ti tusind mand vel paa en vare gaa At samlis til de folk, som nu ved Roses staa Mand veed vel at vi alt har Cap. de Qvices inde Og tør de Rose og sig ydmyg lade finde, Og meere fristis vil, om fred ey kommer suark. Vi ønsker den hver Dag at komme med en fart. Sværig. Ded Stilstand synis fred at staa paa gode veye J gandske Christenhed; Men om den hid vil neye Kolding 29.
Danske Mercurius, 1684-07-02
Paris i
Danske Mercurius, 1684-07-02
Stokholm Med Julii Mercurius. Med sit livsalig Spir endnu i tvile staar, Og vidis ey om den saa langt i Norden naar. Dog ankis Storlig paa om Venner lar os blive Stikken uden for, saa vi Skal gildet give; Dog om vor fulde agt maa udi pungen gaa, Skal vi inddrive det, som de lar ude staa. Dog hører til Hielp Gud, og gode venners ynde, De synis over alt at blive meget tynde. Til Muscov Knyttet er et ævig Venskabs band; Men de afsidis er og saare langt fra haand.
Danske Mercurius, 1684-07-02
Tydskland. Hamborg 26 en Svenske Velling vil nu Strax til reysen bryde Til Lyneborg, at see hvad grød der er i gryde. Der gaar en tale om en fremmet Allians Og frykter hand, den har en farlig effter Svandzu er vi rett i færd med Offen at beskyde Lins 15. Og haaber den med hast i voris vold at nyde. Gud Signe voris Sværd, at de maa svemme vel Udi de Tyrkers Blod og giøre rette Skiel Polen. Jararov 14. Ho tusind Tyrker var til Caminiec paa veye Men mesten fik hos os den lange natte-leyeMand plukker dem saa smaat og Klapper her og der, Dog vi er ikke ret i fulde ledings færd. Kiønt Stadens Resident hand lured blant de døde Og lod, som hand var død i hvad mand vilde støde, Til en Polakke kom at Skiær en finger af For en Demante-ring, da raabte hand, var, var. Taypten. Allerandrin 13. ApraDen mægtig Kongis Søn i Store Abystne Med et utalligt Folk begiønder os at pine Den ANNO 1684. Den Store Habelek og mægtig handel-Sted Tog hand med Stormer haand og brød med Tyrken fred: Paa Millioner Folk lar hand sin grundhed øve Med Sværd og morder dolk og dertil flittig Prøve, At hand og Persien mod os ophidze kand, Saa vi maa blive ød og slet udøst, som vand. Jtalien. Genau 8 Jul. Jom blommen i et Eg Sad vit roe og hvile Og tenke at ufred ey til os Skulle Stille; Men nu maa lavis til imod den Franske giest, Som sidst besøgte os, og var os som en Pest. Den Franske flode seis med sine hvide flage J Søen her omkring, og lader paa os tage, Sag et og andet Skib for dennem stryge maa Og uden vor forlov til Frankerige gaa Maltha et Søe-Slag standet har med fem af vore Skibe Og ud af Algiers, som ryggen motte give Og der til tvende Skib, som vi til bytte fik, Der de med vundet spil til Maltha hiem ad gick. Men der som Riddere er der saa meget rare, Som udi andre Land, da vil det staa i fare, At det jo var fordyrt, som kostedis her paa; gaa. Ti, vel halvanden Sneess til kiøbet maatte Amsterdam.
Danske Mercurius, 1684-07-02
Holland. aa Hvale vi i aar med vore Skibe finge Paa danske Grønlands fart det Fiskeri var ringe, Og med den gylden Krog at fiske rigtig var, Ha Helst for den grume Jis to Skibe Sønder-Skar. Nu Har vi Sort paa hvitt for Stilstand med de Franske Og alt i venlighed fordraget med de Danske. Hvad Øre-Sund angaar og voris Kiøbmans fred. Alt ting falt vel i traad og førtis vel af Sted¬
Danske Mercurius, 1684-08-01
Septomher Mercuriuse ANNO II. X. SEOUNDUS.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Christiania i vorge. Dannemarck. 9. August. En Elemmenske Jld har tæret Giertrums Kiercke, Et Liun-Jlds Torden-Slag den Jammer kunde virke Den magtis Torden vi, O Herre, ej forstaar: Tal os i Naade til, din Torden vrede Spaar. Randers 10. Utornet Herren Sterk udi sit Himmel-Sæde Og lod sit Liun-Jlds Skin i Skyen til os træde, Hand Kaste hagel ned og tvende gloend Kull, Som uden Skade dog i Jorden søgte Hull.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Kiøbenhafn 28. En Dyde-Majestet, den Kongelig Fru Moder Som bør af Riget Tak for Rigets ære-poder Kom nu fra Holsten hiem og togis vel imod Af Dronningen, som ud mod hinde Stande lod.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Vor kronet Herskab gaar her fra i disse Dage Til Fridriksborge-Slott; men det vil ej behage Den hornet Friere, den Kneise-nakket Hjort: Jeg frygter Bertelmeis giør mangen Springet-Kort. Tenk paa hver ny gifft Hind, hvad hinde er om hierte, Naar hun i Enke-Stand maa finde Sorrigs Smerte, For mangt et Fryde-Spring vil hinde gaa forbi, Naar Hjorten Springer fort for Skrutten at befri Der ANNO1684. Der er en Løbe-Strid, der faar hand recke hase Hand maa i Herre-færd til hand maa neder base For raske Ryttere i Majestetens Trop For Majesteten dog de beste strygger top. Det første Jagte-Skud, vor Enke-Dronning gjorde J denne Jeger-Striid nedfældede til Jorde En rig bekronet Hjort, der paa er Kongen Giæst, Som hinde Strax igien tragterer allerbest.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Slesvig 24. Ud ting er roligt her og Folket udi hvile; Men udi landene begiønder mand at Stile Paa samling til en Sted af Herrers Sende-Bud, Som Stridigt Stille skal, J hvor det falder ud Stockholm uSværig. Tilstanden rigtig er i alle Naboe-Lande; Men, om vor Sværig maa og sikker der ved Stande, Besværlig vidis kand, før alting slettet er: Vi maa os lave til hvad Tiden til os bær. Malmøe Bartholom: dagTMarket rettis ind paa sin høietidig maade Som skulle voris Stad og næring meget baade: Det lenge siden er, at det var sidst i forNu er vel handelen for mange ikke Stor. Londen. 8.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Engeland. Jer ret glade, at det kommen er til EndeeMed Franske Stilstand, saa mand sig Kand noget vende, Vi tør med Holland faa en Skiden Skee at toe. For de Ved Bantam sig har artig vist at snoe. Glads. September Mercurius. Er er ei glæde, for U-lykke lader tende Gladskov. Halvfierdeinds tyve huuss, som op i Skyen brende: Jeg tenker Herrens Straff saa oppig til os gaar, Fordi forredderi altid mod Kongen Staar.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Paris 14. Or Evangeliske nu bliver nogen Naade: og De nogle Puncter faar hvor effter de skal traade: Saa bliver de i fred. foer andre saa i mag Da troer jeg, at de fik snarlig vunden Sag. Stilstanden er alt klar. Nu kand ald verden kiende, At voris Konge ei sit Rettis Sværd vil vende At hindre hugget, som paa Tyrken huggis til, Gid kon vedkommende nu rigtig Spille vil Tydskland. Cøln 14. paa snart det ene Sværd er Stukket halv i Skede, Saa Dragis andet ud og vil til hiertet mede: Chur-Colen høder til og Lyttig blunke maa, Mens ald hans gandske magt maa ind i Staden gaaUngeren. Gran 12. R Offen aaben Nej, Mand maa staa butten ude Der lar ey døden af med Morder-ild at sprude Mod alle, som vil ind, saa tallet tyndis fast. Gid Beyeren til hielp vil komme udi hast Der ligger Kønigsmark og mange andre Helte, Som maa i Hundert tal ned udi Døden sinelte: Tenk, hvor det gaar de smaa, som falder tyk, som Spur Der er ret hart mod hart og Dødens veder kuur Polen. Lemberg 16 Jmercker Tyrkens Sned, at hand vil til os liste Med snese tusind Mand, hand skal vist løbe miste; Ti ANNO 1684. Ti voris Konge er med Rigets heele magt Paa veyen ham imod og haver paa ham agt. Gitonne 8.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Spanien. E Franske kand sig ej for hede lenger berge Men søger svalle paa de Pyrenæer-bierge: Stilstanden er vist klar, men de saa ripper op De lod os ellers vel lit lenger holde trop. Den Røde Syge er hos dem blant Folk og Heste, Maaske, de derfor og ej lenger torde giæste Hos voris ROSæ, som at bryde er et let; Men holder, som en Møe paa sine vare tet. Julii. Padua 25 Or Tidis vunder og ald Fruen-tinimers ære Lenora udaf Navn, som kunde prisen bære J lærdom Konst, og dyd for alle lærd Folk. Nu segner ned i Muld for dødens Morder-dolk. Grav-Skrifften. Ee Adams beste Rib, See Qvinde-kionets Krone, Som gik ved Doctor-grad til Viisdons ære-throne, J hvor Subtil det var, ja Skiønnere, end Guld Maa dog gaa ned igien og Svinde udi Smuld Rom 18 talien. u maa vor Pave slet for alle Punge løse Og af sit Kirke-guld i Keyser-Skiødet øse Hver kand et Aflad faa til pungen lader af Det er hans Pasbor, som Skal visis i hans Graf.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Amsterdam 22.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Holland. Vel undrer mange paa, at vi saa flittig hverve Men de er til endnu, som torde os forderve Her er vel mere Tvang, end som den Franske Frygt. Jeg frygter Bamtams Sag har os en fælde bygt. Augusti Mercurius. ANNO 1684. MERCURIUSPRINUS.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Kiøbenhafn 4 Aug. Dannemarck. ee Rettens høye Mænd, hvor de til hove træde Til Konge-Retten op i Rettens høye Sæde Der granskis Sager ud, og falder rigtig dom Der er Lov-Kroge ey, hvor Renker finder rom Om hver og en Jurist i Verden vilde komme De ey kand vrage dog et ord i disse domme Der ligger Kongens lov, hvor det til prikke staar, Som uden lands Jurist maa søge mange aar. Gattorff 8. en Brandenborg-Gesant, Herr Meinders lar sig høre, Hos Kongen og kand vel sin Herris ærind føre, Hvor paa hand faar i Dag fornøyet god beskeed, Dens meening endelig dog ikke mange veed. Vor ny Regierings hoff vil nu sin afskeed tage Og gaa til Kiøbenhafn. Guds Engle det ledsage, Vi takker Gud, vi kom i Danner-Kongens vold, Der har vi udi nød en gylden kronet Skiold.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Kiøbenhafn. Et deyligt Rytter, Seis ud af Staden ride, 12. dit. Det er vor Arve-Printz og jevne ved hans Side Printz Christian, og de, som ellers følge med Er ædeel pode-vext i Dydens plante-bied Jeg gietter hvad de vil, de vil velkommen bede For Rigis Majestet, som alt er nær til rede: See, Der bær Dyden Frukt, her staar den udi FlorJungdom og i aar er Rigets ære Stor. Hver ANNO 1684. Hver Dannis hierte kom, Skue dette an med glæde, Hvor Rigets Ære-Sool vil atter til os træde, Nu hand har glandset om i Riget anden Sted Og set en Naade glands i hver sit fode-sted. See iddel Majestet i Staden er tilstæde, See voris Dronning vil end ogsaa til os træde Velkommen Rigets Sool! Velkommen Rigets Dyd Velkommen Rigets roes og Landets hierte fryd En nat gik nep forbi, for Rigets Sole-øye Sit Naade-Skin her om i Staden vilde høye Og Skue runt omkring, hvor alle Steds Stod til Hand flittig alle steds sin opagt have vil. Hand bær og Lykke; Ti den Store lummer hede Nu luner lidet op, saa Skyer kunde brede Et Skygge-teppe ud og gaf en liden regn, Som vi maa kiende for et Himmel naade tegn. Ti Regn er rar i aar, i hvad Gud har i Sinde, Men Hand for Himmelen saa hart vil lade binde: Dog takkis for vor Høst aars føde give maa Gud lad din Druelse der i alt frem ad staa. Helsingør 13. en Liun-ilds torden, som vi udi aftis hørte Har slaget en her ved, som hand paa veyen Kørte, Og begge heste med, dog hand sad bag udi Og to, som mellem sad med Kudsken bleve friSværig.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Stokholm 22. Jul. et lykkis meer, end før i mange aar til hove Til vuggen meget siuk, hvor for vi Herren love: En Augusti Mercurius.
Danske Mercurius, 1684-08-01
En deylig vagker Printz vor Dronning atter fik Og alting lykkelig til Rigets glæde gik.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Regensborg 6 Aug. Tyskland. Ky noget dunkele maa i de Tractater være, Som gaar vor Stilstand an, at de ey skulle lært J tiden noget, som vi ikke da forstaar. For Penge rene Ord best i latine gaar Vor Stilstand meenis nu i Nat ved midnatstide At være sluttet; Men Gud giv vi kunde lide Paa dette Natte-Verk. Nimvegens Fred og blev Om Natten sluttet; men i vinden snarlig drev. Lin 4 dito. vorsom Armeen gaar er Ørne alt tilsyne, Til tegn for Rommer-Ørn at Tyrkerne maa nyne, Vi agter det dog ey, Gud hører æren tilFor Offen gaar det hart, i vor det endis vil. Ungeren. Eperiers 24. dito hvor sagt Tekkeli hand sigis her at fare lyr hand dog Keyseren vel noget at tae vare. Sex festninger Hand alt har snappet dette aar Og to, som er belagt hart udi fare staar Hand fegter for sin troe, det bør vel alle giøre, Men at mand Tyranni fra hannem faar at høre Ey nogen hover vel. At holde sin Parol, Og fare udi mag er Lykkens hinder-hold.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Polen. Varscau 30. Til Kongen sendis hid en meget Kostbar hue Og Demant-prydet Sverd, for hand skal Tyrken kue Det fører Pavens bud og bliver Kongens Giest Med største Kirke-Stads paa S. Jacob Fest Den ANNO 1684. Den gylden Rose hand og Dronningen forærte Og der hos meget om sin gavis Skønhed lærte: Til Ridder Kongen slog Venediers Gesant: Den Titell, Stads og Baand hand vel i Polen vant.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Frankerig. Tort Folk alt stille staar med draget Sværd i Hænde Og venter ordre, hvor vor Konge dem vil sende: Hand spender buen; Men vil nødig skyde til, Gid voris veder part sig noget føye vil Persien.
Danske Mercurius, 1684-08-01
2 Junii. om Beyler om en Brud de dragis her til Hove: De Christne søger, at vi skal til Krigen vove; Men Tyrken staar paa Fred, den vi og holde vil, Om vi faar Bagedet og tønder penge til.
Danske Mercurius, 1684-08-01
Jtalien. Genua 28. De Franskd negter fred, men Paven selv vil beyle Heel flitteligen og paa vorevegne megle, Saa faar hand dog vel Ja, Ti Keyseren og staar Med Stilstand paa sit nip, indtil vi freden faar. Neapolis 24. Tu Munck fantførst paa Krud, nu kand en Munk og lære, Hvor dan en Festning kand for Bomber sikker være, At de ey giør effect. det er en artig Konst, Og skal vel dette Verk ey blive ham omsonst.
Danske Mercurius, 1684-08-02
September Mercurius. ANNO ER SEGUDUS.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Christiania i vorge. 9. August. Dannemarck. En Elemmenske Jld har tæret Giertrums Kiercke, Et Liun-Jlds Torden-Slag den Jammer kunde virke Den magtis Torden vi, O Herre, ej forstaar: Tal os i Naade til din Torden vrede Spaar. Randers 10. U tornet Herren Sterk udi sit Himmel-Sæde Og lod sit Liun-Jlds Skin i Skyen til os træde, Hand Kaste bagel ned og tvende gloend Kull, Som uden Skade dog i Jorden søgte Hull.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Kiøbenhafn 23. En Dyde-Majestet, den Kongelig Fru Moder Som bør af Riget Tak for Rigets ære-poder Kom nu fra Holsten hiem og togis vel imod Af Dronningen, som ud mod hinde Stande lod.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Vor kronet Herskab gaar her fra i disse Dage Til Fridriksborge-Slott; men det vil ei behage Den hornet Friere, den Kneisenakket Hjort: Jeg frygter Bertelmeis giør mangen Springet-Kort. Tenk paa hver ny gifft Hind, hvad hinde er om hierte, Naar hun i Enke-Stand maa finde Sorrigs Smerte, For mangt et Fryde-Spring vil hinde gaa forbi, Naar Hjorten Springer fort for Skrutten at befri Der ANNO1684. Der er en Løbe-Strid, der faar hand rekke hase, Hand maa i Herre-færd til hand maa neder base For raske Ryttere i Majestetens Trop For Majesteten dog de beste strygger top. Det første Jagte-Skud, vor Enke-Dronning gjorde J denne Jeger-Striid nedfældede til Jorde En rig bekronet Hjort, der paa er Kongen Giæst, Som hinde Strax igien tragterer allerbest.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Slesvig 24. Ud ting er roligt her og Folket udi hvile, AMen udi landene begiønder mand at Stile Paa samling til en Sted af Herrers Sende-Bud, Som Stridigt Stille skal, J hvor det falder udværig.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Stockholm uiTilstanden rigtig er i alle Naboe-Lande; Men, om vor Sværig maa og sikker der ved Stande Besværlig vidis kand, før alting slettet er: Vi maa os lave til hvad Tiden til os bær. Malmøe Bartholom: dag Market rettis ind paa sin høietidig maade Som skulle voris Stad og næring meget baade: Det lenge siden er, at det var sidst i flor: Nu er vel handelen for mange ikke Stor. Londen. 8.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Engeland. er ret glade, at det kommen er til EndeeMed Franske Stilstand, saa mand sig Kand noget vende, Vistør med Holland faa en Skiden Skee at toe. For de Ved Bantam sig har artig vist at snoe. Glads. September Mercurius. Gladskov. Er er ei glæde, for U-lykke lader tende Halvfierdeinds tyve huuss, som op i Skyen brende: Jeg tenker Herrens Straff saa oppig til os gaar, Fordi forredderi altid mod Kongen Staar.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Paris 14. Frankerig. Or Evangeliske nu bliver nogen Naade: De nogle Puncter faar hvor effter de skal traade: Saa bliver de i fred. foer andre saa i magDa troer jeg, at de fik suarlig vunden Sag. Stilstanden er alt klar. Nu kand ald verden kiende, At voris Konge i sit Rettis Sværd vil vende, At hindre hugget, som paa Tyrken huggis til Gid kon vedkommende nu rigtig Spille vil Cøln 14.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Tydskland. paa snart det ene Sværd er Stukket halv i Skede, Saa Dragis andet ud og vil til hiertet mede: Chur-Colen høder til og Lyttig blunke maa, Mens ald hans gandske magt maa ind i Staden gaa Gran 12. Ungeren. R Offen aaben Ne, Mand maa staa butten ude Der lar ey døden af med Morder-ild at sprude Mod alle, som vil ind, saa tallet tyndis fast. Gid Beyeren til hielp vil komme udi hast Der ligger Kønigsmark og mange andre Helte, Som maa i Hundert tal ned udi Døden sinelte: Tenk, hvor det gaar de smaa, som falder tyk, som Spur Der er ret hart mod hart og Dødens veder kuur. Lemberg 16
Danske Mercurius, 1684-08-02
Polen. mercker Tyrkens Sned, at hand vil til os liste Med snese tusind Mand, hand skal vist løbe miste; Ti ANNO 1684. Ti voris Konge er med Rigets heele magt Paa veyen ham imod og haver paa ham agt. panien. Gironne 8. E Franske kand sig ej for hede lenger berge Men søger svale paa de Pyrenæer bierge: Stilstanden er vist klar, men de saa ripper op De lod os ellers vel lit lenger holde trop. Den Røde Syge er hos dem blant Folk og Heste, Maaske, de derfor og ej lenger torde giæste Hos voris ROSe, som at bryde er et let; Men holder, som en Møe paa sine vare tet.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Padug 25 Julii. Or Tidis vunder og ald Fruen-timmers ære Lenora udaf Navn, som kunde prisen bære J lærdom Konst, og dyd for alle lærde Folk. Nu segner ned i Muld for dødens Morder-dolk. Grav-Skrifften. Ee Adanis beste Rib, See Qvinde-kionets Krone, Som gik ved Doctor-grad til Viisdoms ære-throne, J hvor Subtil det var, ja Skiønnere, end Guld Maa dog gaa ned igien og Svinde udi Smuld. Jtalien. Rom 18 u maa vor Pave slet for alle Punge løse Og af sit Kirke-guld i Keyser-Skiødet øse Hver kand et Aflad faa til pungen lader af Det er hans Pasbor, som Skal visis i hans Graf Amsterdam 22.
Danske Mercurius, 1684-08-02
Holland. Fel undrer mange paa, at vi saa flittig hverve Men de er til endnu, som torde os forderve Her er vel mere Tvang, end som den Franske Frygt. Jeg frygter Bamtams Sag har os en fælde bygt.
Danske Mercurius, 1684-09-01
September Mercurius. ANNO 1684. 24RIUSPRIUS. Afnes i OdzDannemarck. Herret 30. Aug. Or Degne-Kon er død udaf en hidsig kolde; Men hun i Døden har et vunder kundet volde; Ti snart halve anden Dag fra hun gaf Aanden opKom og en Døding frem af hindis døde Krop Den Sommer-Hede drev de Svullen trengte vinde, De trengte paa igien. Dets lige er i minde. Lad Læger Sige meer. Hun var og blev en død, Og vogned ikke ved den døde barsel nød.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Kiøbenhaven 10. Sept. J Om mand det første Skib igiennem broer førte Her udi Fredrøkholm og Køle-vandet rørte, Kom ind en Fiske-Lynd saa tyk af Øster-Strand, At mand dem øste ind paa landet med en Spand. De bær os Lykke til og dertil, artig sande Med gammel Sande-Sagn, som vil, at vore vande Var fordum saa forseet med Fiske lynd og trop, Saa de med hænder til i Baade østis op Vor Majestete-Hoff endnu er i det grønne, Og mangen kronet Hjort maa udi Døden Stønne For Kongens Helte Jagt ved Skiønne Fredriskborg: Den Striid gaar af med Lyst, dog giør den Hinder Sorg. Nu kom vor Rigis Lius og naadigst Arve-Herre Gid hand af Himlene maa ævig signet være For naadigst øye syn hand vender til sit Folk; Hans mildheds mine er hans Dydis rette Tolk. SvæANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Stokholm 2. Sværig. Dr Hollandske Gesant, Herr Gylden-Stolp er hiemme, At sige os hvad gott hand der har kundet fremme: At den i Dannemark forretter vel sin sag Er ogsaa tidender vor Konge til behag.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Fra Kejser-hoffet er Grav Berka og til hove Og ønsker vel, at vi en tørning kunde vove Mod Tyrken; Men vi ej kom i den Franske Fred; Vi veed ei hvad os selv kand komme til Fortred. Vor Folk i midlertid vel duer til at Skue Og ferdig er til Springs mod Fiende-Haand at true, Om nogen rører os, det koster mønnes og Det Krævis fordi fleer er færdige til tog.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Hamborg 9. Tyds-Land. hør, at Dannemark i mange Mande-minde Saa Sterk til Ledings tog sig ei har ladet finde, Som udi dette aar. Dersom det bryder ud, Da vil ei Skiemtis; Men vil gielde haar og hud.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Vien 3. Sept. Eg tenker Teckeli vel nøder Skults at Skulke Og Lesle hart ad maa for Seraskier hulke; Ti hand i klemme er og maa sig grave ind Jeg frygter Tyrkerne for hannem setter pind.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Leiren for Offen 4. Sept. Tyrker fare ud om højest Dage-Lyse J hvide Skjorter og, som døden folket Kyse De er forbandet slet, at hugge Folket ned Mand vaader her i nød og dødsens angist Sved.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Regensborg 9. Sept. Vad vil nu Spanien med Nederlande klage, Nu Dald fientlig over vold land lygtig gaar tilbage. September Mercurius. Nu er der Underskrifft og alle parters Sey For voris Stilstand og vor Fred Slaar ikke feyl. P. S. Vien 10. dito Err Heusler kom og tog ald mad fra Tyrkens Næse, Dett bytte motte hand i voris bøsse blæse, Vel 1500. Læs af Korn og Fetal, Det giør ham dug og disk i marken noget sinal. Hand dreier derfor af og lader Lesle være, Saa hand faar nogen frist og kand sig noget nære, Ja kommer hielpen kon ved den Croate magt, hand har paa Tyrckens Trøye agt. Da troer Je.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Leiren ved Offen.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Or Lothrings Hertug er af baade Saar og kolde Jndtegnet forgelig udi de Sygis rolde, Dog trøster vi os ved, at Beyer-Fyrsten kom Med sine friske Folk og gir os aande-rom Polen.
Danske Mercurius, 1684-09-01
24. Aug. Rigs-Hæren bryder op og har paa Tyrken øje Vor Konge følger med; Men synis dog at bøje Sin reise hiem igien og Rigets Høvitsmand Med Folket er betroed, at gaa mod Tyrkens Land. P. S. 1. Sept. Ej, Kongen bliver her, hand lyster at tornere: Med Tyrcken end i aar og grenderne formere: Nu fik hand Jaslovie, en fast og vakker Ort Og det foruden Blod. Gud, lad ham fare fort Nederland.