Københavns Adresseavis, 1780-02-29
In novem VAs RUM FIcTILIt FABRICAM. qvæ aperiebatur Hafniæ Ipsis Calendis Martii. MDCCLax R. Qvæ jactare foles aciem mentiqve oculiqve, Arte tue, Sina, & pretiosa merce superbaObstupefacta tace, videt & pars altera mundi Parce, precor, posthac Europam dicere luscamMisnica qvæ dudum mirata es invida vasaFictilia, hand leviora brevi qvoqve Danica cernes. Ergo tene tua nune, non convenientia Danis, Argentumqve domi nostrum tenesmus ovantes; Dulcior e vernis vasis venit insuper haustus. Hie Patria qvæstus, decus hos, hær vera voluptaa Ingenio, MuLLs E. Tuo debentur & artiTam merito Civi statuam vos ponite Cives! Et celebrare Tuos faa eft, Tid DOR., bores; Impiger & prudens opera vedemeente dedistiUt mercatori patent som fabrica avaroOptimus agnoscit Rex ipse, notatqve benigne Nobile par Danum, studiis & amore gemellum, Grandia laturum meritorum præmig. Dextram. Inde Tuam, solers Oll, sacer annulus ornat, Cdi pretium summum det, qvam fert, Regia gnomaNon fatis, offertur Tibi magno 4 Principe paxisCara suis gemmis, Emblemate carior intus; Civis enim monstrat Te promeruisse coronamNecmeritis, MUL. LE.E. Tuis heie splendida desunt Munera, pygis item prægnans solidis, & honores: Lig labor assiduus tandem, at bona causa, triumphat, Este, Viril macti Vestra virtue, novatamCimbrorum famam subito qvæ ducet ad IndosMacte Tuo decore eximio, bona Patria ! macte Artibus & Regis cura Tibi gloria crescitCrescat in invidiam, duce Relligione, perennisDiscite, vor gentes! arcti non temmere gentem; Hand obtusa ade gestamus pectora Dan Fortsættelse af Placaten. (See Nr. 31.) 5) Og som det videre paa nogen Tid er befunden, at løse Creature, endog om Sommeren, men i sær omVinteren, For= og Efter=Aaret fra omkringliggende Bønderbyer, og andensteds, indlages eller føres paa Stadens Grund, for om samme kunde, paa Jorden, og i Grøfterne omkring Staden paa Glacien og Fæstnings=Verkerne, under Lye bierge sig i sær Vinteren, over, og saaledes overfødes, hvilke saa kaldede Drive Bæster i Almindelighed beskadige og ruinere Kanterne paa Veyene, Grøfterne og Digerne omkring Byens Marker, og vilde i Særdeleshed paa de anlagte og anlæggende Adgange til Staden foraarsage betydelig Skade; Saa blive hermed alle og enhver, saavel i som uden for Staden, samt omliggende Bønderbyer og Huse Boende, advarede, ikke at lade deres Creature saaledes omdrive eller omgaae, da herefter saavel Vangemændene, som Hyrder, Jagere, Vogtere og andre, som skulle have Tilsyn uden for Staden, saavidt dens Grund strækker sig, skal tilforpligtet være saadanne paa Stadens Grund indkommende Drivebæster, eller løsgaaende Creature at optage, og skal for hvert optagen Creatur af Eyermanden betales 4 Mark i Løsnings=Penge, foruden hvilke han endnu skal være forpligtet til, strax paa sin Bekostning at istandsætte, eller lade istandsætte, det som af saadanne Creature maatte være beskadiget. Lader Eyermanden ikke inden 3 a 4 Dage det optagne Creatur afhænte, samt betaler Opbringnings=Pengen, og stiller Sikkerhed forJstan sættelsen af hvad det maatte have beskadiget, maae det optagne Creatur bortsælges, og hvad derfor indkommer, tilfalder Opbringeren og Staden til Skadens Erstatning. Paa uge Maade skal og forholdes med Bæster og løse gaaende Creature, som efterdags maatte treffes paa Fæstnings=Værkerne. 6) Paa Trottsirerne i de anlagte og anlæggende Alleer, samt paa Veyene, skal det være alle og enhver formeent at hensætte sig med noget at falholde, med mindre de dertil af Magistraten maatte erholde nogen særdeles Tilladelse, hvilken de i saa Fald ere pligtige til at forevise Vedkommende naar forlanges. Men skulle nogen herefter betreffes uden saadan Tilladelse der at indfinde sig, og noget at falholde, da fratages dem hvad de saaledes have at fare med, hvilket skal tilfalde Anholderen og Staden. De hidtil brugende Fold og Stakitter eller Bommer til at indelukke Creature i, eller binde dem ved, skal for Eftertiden i Forstæderne paa Stadens Grund, saavidt de nye Veye, og Trottoirs anlægges, aldeles være afskaffede, siden samme ere hinderlige for Passagen; ey heller maae det være nogen tilladt at anbinde nogen Hest uden for Husene paa Trottoirerne, eller at hensætte noget derpaa, siden samme skal være aldeles rydelig for de Gaaende. Huus= og Jord Eyere og Leyere, enhver for sig, tilpligtes og at holde deres Fortouge, hvorTrottoirs ere, reene. befindes nogen paa anførte Maade at hindre Passagen paa Trottoirerne, bødes derfor 2 Mk., og hvem som ikke holder sit Trottoir reent, betaler 1 Mk. hver gang de dermed betreffes. 7) Ligesom der i 8 2 iblandt andet er dicteret Mulct i Almindelighed for dem som bestige eller beskadige de ved Veyene og Alleerne være Aflukker, Brystværker, Steenkister, Grøfter eller i nogen Maade forsætlig beskadige Veyene, saa bliver alle og enhver i Særdeleshed herved advarede om, ikke at springe op paa, eller gaae paa Brystværket af Peblinge=Broen og andre Broer, ey heller derfra at udkaste eller lade udspringe, Hunde, enten for at druknes eller for at svemme; antreffes nogen at forsee sig herimod, betale de i Mulct 2 Rdlr. 8) Ingen, hvo det end være maatte, maae fra de her omkring paa Stadens Grund indgrøftede Veye, til deres Huse og Gaarde, eyende eller leyende Jorder, anlægge nogen Ind= eller Overkiørsel paa kort eller lang Tid, uden først dertil at have Stadens Kæmneres Tilladelse; hvorefter de skal tilforpligtede være at lade den anlæggende Ind= eller Udkiørsel i Grunden forsyne og vedligeholde, enten med en Steen eller Træekiste af saadan Beskaffenhed, at Vandet i Grøften kan have sit behørige Løb der igiennem. Ey heller maae nogen understaae sig fra deres Huse, Hauger eller Jorder at udkaste noget paa Veyene eller i Grøfterne, og endnu mindre at tilkaste, tilstoppe eller plante i nogen Grøft som til Veyenes Jstandsættelse og Vedligeholdelse er anlagt, eller anlagt vorder. Ved deres Digers Opkastelse om Foraaret skal enhver altid holde sig paa sin egen Side, og ikke som hidtil skeet er, fra Veysiden, opgrave og paalægge deres egen, men altid lade Grøften beholde sin engang tillagde Breede og behørige Strækning. Forseer nogen sig imod nogen af forestaaende Poster, bøde de for enhver Forseelse og hvergang de forsee sig 1 Rdlr., og skal de desuden sætte det beskadigede i vedbørlig Stand paa egen Bekostning 9) Da det ofte, og især ved Placaten af 19 April 1779, er forbudet paa nogen af Veyene ved Stadens Grund eller omkring Staden, at henlægge nogen Slag Ureenlighed, til Vanziir og Hinder for Passagen, samt Skade for Steenbroen og Veyene, saa bliver saadant ikke allene herved igientaget, men endog saaledes skierpet, at de som begaae denne Forseelse paa de nye anlagde eller anlæggende Veye til Stadens Porter, og alle andre som have Communication dermed, skal betale, den ansatte Mulct dobbelt eller efter Omstændighederne ansees med corporlig Straf. Ligeledes bliver og Sand agerne, de af det lidet Vognmands=Laug og alle andre forbudet, herefter at benytte sig af den hidtil selv tagne Friehed paa Veyene og Passagerne omkring Staden, at henlægge Forraad af Sand, Leer, Steen eller andet hvad det end være maatte, men enhver, som saadant til sin Næring eller Brug vil samle i Forraad, skal indtage det i deres Gaarde, eller paa deres til Fæst havende Grund, eller være sig om en anden Leylighed, da sligt ikke bør ligge paa Stadens Veye. Hvo som befindes ikke inden næstkommende Pindsedag at have bortført, hvad som saaledes nu findes paa Veyene henlagt, eller herefter at henlægge saadant derpaa, skal bøde for hvert Læs som befindes 2 Mark, og desuden lade det strax bortføre, da det i vidrig Fald skal bortføres paa Vedkommendes Bekostning. 10) Hvo som nogen Slags Ureenlighed af Staden, udkiører, og paa Veyene uden for Staden antræffes med Vogne, som enten ikke ere tætte, eller ikke have de anordnede Bagsmekker, saa at noget kan spildes, anholdes og bøde derfor 2 Mark. Ligesom naar de Staden kiøre uden Bagsmække. Efter at Vagtklokken om Aftenen har begyndt at ringe, maae ingen Vogne, med nogen Slags Ureenlighed, Gruus eller saadant tillades at kiøre udaf Porten, hvormed Portbetienterne skulle have nøye Jndseende. 11) Ved den Tid da Porten bliver tillukt, tillukkes tillige den yderste Bariere=Bom for enhver Vey, som fører til Staden, saaledes at ingen Vogne med Læs derefter maae passere for at holde paa Veyen om Natten, da de samme lettelig kunde beskadige; Reysende derimod kunde passere i den Formodning at de søger gjerberge. Men skulle nogen Vogn befindes at holde paa Veyen inden for Barieren om Natten, bøder, Eieren 1 Rdlr. 12) Naar noget Creatur efter §. 5te Formæld bliver optaget, som for Eieren i 3 a 4 Dage skal bevares, da haver Optageren saadant strax for Kæmneren at anmælde, som ved en Sæddel ophængt paa Skillings mandens Huus ved enhver Port, giver Creaturets Art og Beskaffenhed tilkiende, samt hvad Tid det er opbragt, og naar ingen melder sig dertil inden 3 a 4 Dage, efterat denne Sæddel er udhængt, er det uden videre Bekiendtgiørelse eller andre Omstændigheder; Staden hiemfaldet. 13) Af alle i denne Placat ansatte Bøder nyde Angiveren den halve Part, og den anden halve Part er Stadens Kæmner=Cassa, til Hielp til de nye Veyes Vedligeholdelse, hiemfalden. J Tilfælde at Vedkommende ikke kunde betale disse Bøder, lide de derfor paa Kroppen, og afsone samme efter deres Stand og Omstændigheder paa den ved Forordningen af 6 Decbr. 1743. foreskrevne Maade. 14) Ved Politie=Retten afgiøres paa det hastigste uden Appel alt det, som er denne Kongelige befaling, vedkommende, og foretages slige Sager i det seeneste inden 3 Solemerker, efter at Anmeldelsen derom er skeet; de ifaldende Bøder inddrives af Politiens Betiente, som andre Politie=Bøder. Og ligesom den hermed fornødne Opsigt uden Stadens Porte for det første er betroet til nogle af de af Staden lønnede Qvarteer. Commissarier, som med Politietegnet ere forsynede; saa advares alle og enhver alvorlig, i Fald andre Personer dertil i Tiden skulle vorde antagne, da ligesaalidet at lægge disse, som hiine, nogen Slags Hinder, i Veyen udi deres lovlige Forretninger, saafremt de ikke ville vente derfor alvorligen at vorde anseete. Hvilken Allerhøystbemeldte Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling, herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse bekiendtgiøres.