Københavns Adresseavis, 1763-04-13
Det Kongelige Kunst=Kammer i Kiøbenhavn. (See No. 23.) I. Afhandling om Mennesker og fireføddede Dyr. 78. (en Armadill eller Brasiliansk Tatou. Navnet Armadill reyser sig af en haard lyseguul Skal, hvormed dette Dyr bedækkes, ligesom med et Skjold. Den er saa stort som et lidet Sviin og haver en Svine=Tryne, hvorfore det ogsaa kaldes paa Hollandsk Schildvaerken, eller Skioldsviin. Kiødet bliver holdt for en Delicatesse i Brasilien. Dets Længde, Rumpen iberegnet, er 3 Fod. Rumpen bestaaer af 12 Leed, som ud til den yderste Ende bliver alt mindre og mindre. Bugen, Halsen, og en Deel af Laarene, bedækkes ey af ovenmeldte Skal; men derimod sterk besat med Haar. 79. En Jguana eller Brasiliansk Senembi. Det er et Slags Fiirbeen, som af mange vidtløftig ere beskrevne. 80. Adskillige Jguaner af forskiellig Størrelse og Farve, saasom grønne, spraglede og askefarvede. Gierrigheds Afbildning. Det er den Gierrige ikkun lidet nyttigt, omendskiønt han har Skrine, Kister, Lofte og Kammere fulde, naar Dievelen har Nøglen til det altsammen, og han er bange for at anvende det allerringeste deraf til Guds Ære, Næstens Nytte, eller giøre sig selv til Gode. Han er som et Esel, der bærer Viin og drikker Vand, er belesset med Guld, og Tidsler ere dog dets Spise. Den gamle Lærer Bernhardus afmaier Gierrighed meget artigt og smukt, i det han ligner dens Art, Natur og Egenskab ved en Vogn, som han tillegger sine særdeles Hjul, Heste og Kudsk. Gierrighed, siger han, bliver kjørt med fire Lasters Hjul, neml. Kleinmodighed, Umenneskelighed, Guds Foragt, og Dødens Forglemmelse. Hestene, som trekker denne Vogner Karrighed og Rovgierrighed; og Kudsken heder Begierlighed efter mere. Synders Mangfoldighed. Man veed, at Aarets fire Tider ere deelte i tolv Maa Al. neder, Maanederne i Uger, Ugerne i Dage, Dagen ne i Timer, og Timerne i Minuter. Naar et Aar nu regnes for 12 Maaneder, og disse 12 Maaneder til 52. Uger eller 365 Dage, og hver Dag til 24 Timer, saa bliver det 8760 Timer for hele Aaret. Jfald nu Mennesket hver Time ikkun har een ond Tanke, og begaaer en reneste Synd; hvilken utallig Mængde Synder drager da ikke Mennesket sammen paa sig. Oplever han 60 Aar, saa har han som hundrede tusinde, som og tyve tusinde og sex hundrede Timers Synder paa sig. Begik han kun en eeneste Synd om Dagen, saa var det dog et Tal af 3650 Synder; men hvo kand tælle og kiende de lønlige Feyl. Tanker og Loths Hustrues Straf. (Af Dr. J. F. Stein. Poths Hustrues meerkværdige Straf betragter jeg saaledes: Hun saae ikke allene tilbage, men endog op til Himmelen, som for at see, hvorfra Svovl=Regnen mueligt maatte komme, og formedelst denne Seen og Beskuen opholdt hun sig, og nølede saa længe, at Jlden angreb hende og opbrændte hende til Aske, da altsaa denne Aske har seet ud som en Tumulus salinus, og denne Tildragelse skulde være en stedsevarende Jhukommelse og Erindring for alle sikre Syndere, ligesom ellers en ævig og stedsevarende Pagt- See ogblev kaldet en Saltpagt 2 Krøn. 13, 5. saa 4 Mos. B. 18, 19. Man viser og af 5 Mos. B. 29, 23 ge Ordet Melach saa vel som Melecha Psalm. 107, 34, kand betyde en saltagtig og ufrugtbar Jordbund. Anmerkning over Samsons Ræve. (Af Dr. J. F. Stein.)