JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Frankfurt am Meyn, den 4de April. Af Tøihuset i Colln have de Franske bortført til Frank til 92 Kanoner, 4 Haubitzer og 11 Møsere. Man regner Stadens Tab derved paa 500,000 Gylden. -
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Den regierende Hertug af Zweybrik Carl August Christian blev den 30te Martii rørt af et Slag paa den hele qvenstre Side og døde den i April i Mandem, han var fød den 29 October 1746. sureederede den 5 November 1775. hans Eftermand i Regieringen er hans Broder, Maxemilian Joseph som er fød den 27de Mai 1756. gift og har en Prinds og 2 Prindsesser, Hanover, den 7de April.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
En herigiennem til Brunsvig passeret Coureer skal halve sagt, at Prindsessen af Wallis skal den 2den dennes lykkelig være traadt i Land ved Yarmouth.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Nederelden, den 10de April. Den forventede Bekræftelse paa Vaabenstilstandens Slutning imellem Preussen og Frankrig er endnu ikke med de sidste vestphalske Breve kommet. De Hollundske Angelegenheder skal foraarsage de største Hindringer for Fredens Slutning; imidlertid vedvarer Rygtet og dette fornøier man sig med dog i et tvivlsomt Haab indtil man seer Opfyldelsen. Fra Paris meldes under 27de Mar til Vor Tilstand er som Tilstanden efter en stor Storm. Man mærker nok, at der er noget foregaaet, men Vinden er god og Regieringen benytter sig af den. Peler af det herskende Partie er Præsident i Conventet.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Kiøbenhavn, den 10 April. Vagtskibene for i Aar ere: J Sundet Fregatten St. Thomas, comman. af Capit. Risbrigh. Her paa Reden Briggen Sarpen af Capitainlieutenant Elbrecht. J Beltet Kongejagten Søeormen af Capitainlieutenant Aenfeldt.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Følgende Kongelige Krigskibe udrustes: Orlogskibet. Kronprindsesse Marie, 74 Kanoner, command. af Commandeur Vleugel; Prindsesse Sophie Frederiche 74 Kan. Commandeurcapitain Fasting; Holsteen 60 Kan., Command. Capit. Ramshard; Dannebrog, 60 Kan., Command, Capit. R. H. Tønder; Fregatten Thetis, 40 Kan. Capit. Grib; Havfruen, 40 Kan., Capit. Abo; Freia, 10 Kan., Capit. Koefoed; Frederichswærn (Cadet=Fre hat) Capitain A. Bille; Triton, 24 Kan., Capitann Bagge; Briggen Lougen, 18 Kan., Capitainlieutenant Berger.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Blandede Efterretning: giæld i Aggerhuus Stift og i hans Sted er igien Sogmerman beskikket til Sognepræst til Elverums Præste. Efter Forlydende er Præsten Hr. Thomas Peter Timnepræsten Hr. Jacob Christian Finkenhagen beskikket til Sognepræst til Lund og Flekkestord i Christiansands ket til residerende Capellan til Kintzervigs Præstegiæld i Stift. Personel Capellan Hr. Christian Ahrent beskikderich Sartz konfirmeret til Sognepræst for Laurvigt Bergens Stift. Capellan pro Persona Hr. Johan Fri og Langestrands Meenigheder. Ligeledes skal Slotspræsten til Aggerhuus og Sognepræsten til Aggers Præste diget imod at nyde en aarlig Pension af Embedet 350, gield Hr. Bernt Sverdrup have resigueret og være entle. at ved storestillingen af et Skuespil, hvortil udfordredes Der berettes tillige fra Kiøbenhavn denne Tildragelse, en Pistols Affyring paa Theatret skal en frugtsommelig hun barstede paa Stedet, og fik der ved den Leilighed en Kone ude Gallettelogen derved bleven saa forskrækket, at uventet Forlysning. der Hansen Hausig, og afgangne Verthuusmand Jørgen Copulerede i Huuset: Den 15 April Ungkarl Pe Thøgersen Overgaards Enke Jnger Pedersdatter. ved den roeligste Død at bortkalde min dyrevare og hvist Hiørring. 51, behagede det den allerhøns og Den 14 April 1795 om 12. vore elskede Faster Sophie Amalia, forrige Sognepræst i Skagen salig Hr. Jens Lodbergs Enke, fød Wivet i sit ning med Frabedelse af al skriftlig Condolence. ne til den salig Afdødes Arvingers og Venners Efterretefter sædvanlig brugende Maade bekiendtgiøres i Aviser Alders 62 Aar efter 9 Dages Svaghed; hvilket herved men kun 2 Dages alvorlig Sygdom, den 7de i d. Et det har behaget Gud efter nogen Tids Svaghed, Ulriche Anthonia Wivet. Hans Christian von Moldrup, til Stamhuuset WesterN. at bortkalde min elskelige Spigerfader Hr. Major hans Velyndere og Venner, hvoraf han havde og for vig Kloster, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre fortiente mange; hvorfor jeg og desmeere er overbeviist om, at de tage Deel med min Kone og mig i vor billige Sorg over denne eiegode og retskafne Mands tidlige Død. Thisted, den 9de April 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Paa min Svogers og egne Vegne, L. Thagaard, Amtsforvalter.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Avertissements. April; Jndleveringen skeer Mandag Formiddag den agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 21. forinden Kl. 12 Slet. Jndægtige Betragtninger for unge Christne, som for paa Bogtrykkeriet for 2 s. de første Gang tage Deel i den hellige Nadvere: faaes Jaa Bogtrykkeriet faaes: Markedspasser, Bogviis 2 Mk.; Arkviis 2 s. - Smukke og nye indrettede Visitbilletter paa fiin Kortpapiir, Dosinviis for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Formedelst min Forandring af Boepæl, agter jeg strax 2) at selge min iboende Gaard udi Allgaden Nr. 357, thi vilde de Lysthavende melde sig herom hos mig. Aalborg den 16 April 1795. Heinen. Jøger. Foruden en Deel for kort siden udkomne, som og en Deel andre bekiendte gangbare indbundne Skrivter, bekommes og de almindelige Skolebøger; Og anmældes for de Hr. Skolelærer, der bruger en Deel af samme, som og for De Hr. Handlende der handler med dem, at naar der tages paa engang i Dusin, i halve eller heelhundredeviis, da meget billigere Priis end i Stykviis, i Aalborg paa Vestergaden hos Søren Borup.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Daa Friisholt Herregaard i Hovelberg Herred, Wi I borg Amt, Aarhuus Stift, lader undertegnede Eier formedelst Boepæls Forandring og Gaardens Bortforpagtning, den 28de April förstkommende og efterfølgende Dage ved offentlig Auction bortsælge: endeel Løsøre og Effecter, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Sengestæder, Kister, Skabe, Jernfang, Træevare, K., Gaardsredskaber, adskillige Vogne, Plove, Harver, Tromler, Gavningstræe, og Tömmer, Bræder, Plan her m. v. levende Kreature, saasom : Hæster og deriblant en fortrinlig god kastaniebrun Premiehingst, gode Arbeids- og andre Flæster, Køer, Ungqvæg, Faar, Sviin, m. m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9 Slet og Conditionerne vorder paa Auctionsstedet bekiendtgjorte. Thisted den 7de April 1795. Fersler.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10 April 1795, indkaldes herved sub pæna præclusi & Perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle de som hos forrige Eier af Krastrup, Woer, og Gundersted Hovedgaarde i Aalborg Amt Justitsraad Marcus Pauli Marcusen nu boende i Wiborg maatte formeene sig at have noget at fordre, hvad enten det maatte have sin Oprindelse fra de ham forhen tilhørende Jordegodsers Skiftejurisdiction og Overformynderie, eller fra andre Forskrivninger Cautioner, Regninger eller andre Pengesager af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tidsforløb at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal blive fyldest gjort men efter forbemeldte Tidsforløb antages ingen Krav. Wiborg den 15de April 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Skiftet efter salig Svend Thomsen Abbildgaard, bliver Mandagen den 27de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, aabnet i bemeldte Abbildgaardi Jerslev Sogn og om mueligt samme Dag sluttet; dette bekiedtgiøres herved til samtlige Arvingers Credi= og Debitorers Efterretning. Lengsholm den 15de April Thodberg.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Formedelst Forandring af Boepæl agter Forpagter Juul. I paa Hiermislevgaard at lade holde Auction paa et og andet ham tilhørende, nemlig: 1sort Hingst 5 Aar, 10 Qvarteer, ramskoppet og smuk af Skabning, samt andre gode Hopper og Hæste, 4 Stkr. Plage paa 1 og 3 Aar af forskiellig Kouleurer, nogle Køer, en Deel Un qvæg paa 1 Aar, samt Melkekalve, hvoriblandt er en Deel røde af Holsteens Art, 70 Stkr. Faar og Veder af engelsk Race, Meierieredskab af Kar, Baller, Saaer, Spande, Stripper, Melkebøtter med mere, Sængesteder, Sængeklæder, 2 Kobber Bryggerkiedler, i stor Jern Bielæggerkakelovn m.v.; Thi ville Liebhaberne behage at indfinde dem paa Hiermislevgaard den 24de April førstkommende Kl. 9 Formiddag, da Auctioner begynder, og Conditionerne bliver bekiendtgjort. Hiermislevgaard, den 17de April 1795. Juul.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Da den de Fattige og Huusarme her i Aalborg til staaede Huusleie for afvigte halve Aar, er bestemt til Udbetaling førstkommende Onsdag Eftermiddag Kl. 3 Slet, den 22 April, udi Commissionen for Arbeidsanstalten i Skolegaden, saa ville Vedkommende samme Tiid og Sted indfinde dem for imod Qvittering at modtage benævnte dem tilstaaede Huusleiehielp. Arbeidsanstalten i Aalborg, den 15de April 1795. O. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Et honet og skikkelig Fruentimmer, der i en Deel Aar har været vandt til at forestaae vidtløftige Huusholdninger, søger saadan Tieneste enten ved et Herskal eller paa en Herregaard, til næste St. Hansdag eller Mikkelsdag; hvorom Underretning kan erholdes hos Jens Hiersing, boendes paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Afg. Jørgen Eilersen Smeds fradøde Sted i Bispens er gade, som ikke blev solgt ved Auctionen, kan nu underhaanden faaes til Kiøbs eller Leie, og straxen til Beboelse antages; hvorom accorderes med Jens Hiersing.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
En stoer Fure Mast paa 21 Alen, er bierget paa Stranden og bragt i Land, liggende hos Morter, Tiener i Nørre Sundbye. Hvo samme tilhører kan lade den afhente naar de betaler Omkostningen paa den og en billig Biergeløn.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
En skikkelig Person som kan accommandere og tillige regne og skrive, søger Condition; Anviisning giver fra Bogtrykkeriet. Fortsettelse af Fortegnelse paa Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet (see No. 30. 90) Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 4 Mk. indbunden 4 Mk. 8 s. 91) Hemmelige Efterretninger og Satans Hof, med en Jndledning af Anton Frantz Just, 20 sk.; indbunden 26 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Hermed følger et Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Noget og Frankriges indvortes Tilst.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Conventen fortsætter sin Fremvandren paa den gode Vei. Gudstienestens Frihed begynder at komme tilbage, og det er ikke længere en Misgierning, at bekiende sig til Christendon, Mercier har og i sin Journal erklæret det for vel gjort, at man lod Sagen angaaende Dekadefesterne hvile. "Den offentlige Mening har nu kengang yttret sig for den syvende Dag. Skulde man for en Calenders Skyld udsætte sig for Uroligheder, Han viser og Uleilighederne deraf for Agerdyrkning og Handel. Den offentlige Tænknings Frihed hævdes, hvilket iblandt andet fremlyser deraf, at Professor Laskraiz ikke alene paa Prent er bleven forsvaret af Real, og i Conventen af Lecointre, - ved hvilken Leilighed Conventen dog ikke kunde bare sig for at lade arrestere den kjække Duhem, der beskyldte den for Royalisme - men endog frikiendt af Revolutionsstribuualet, saasom de Eedsvorne havde erklæret, det ikke var beviist hans franske Tilskuer under Revolutionsregieringen var skreven i den Hensigt, igien at indføre Kongeværdigheden. Det ser, efterat en Deel af Folket havde gientagne Gange haanet Marats Minde, blevet dekreteret, at Pantheons Hæder ikke skulde tilkiendes nogen Borger, eller hans Brystbillede sættes i Konventen, eller paa andet offentlig Sted, før ti Aar efter hans Død, og at alle herimod gaaende Dekretter skulde indstilles til Ophævelse; i Følge heraf have allerede ikke blot Marat, men og BarraDampierre, Lepelletier og Vialle, indtil videre, maaskee for evig, maattet rømme Pantheon, det ikkun Descartes, Rousseau og Voltaire havde beholdt. Alle de skrækkelige Stød uagtet, der i føie Tid havde truffet Jacobinerne, ere disse dog endnu ikke knuste, men foraarsage af og til Uroligheder, især i Departementerne, f. E. i Boulogne, hvor de væbnede med Sabler havde truet hver den med Mord, der ikke vilde slaae sig til deres Parti. Jmidlertid er det dog vedtaget at udlukke dem af alle offentlige Embeder indtil Freden. Denne angaaende have der været mange Overveielser i Republikens Regiering, men hvilke endnu ikke sees at have bragt den kiendeligen nærmere. Duhem og Lesage Senault, der rigtig nok ere af Strænghedspartiet, have endog til Almeenvelskommitteen indleveret en Afhandling for at bevise, at Frankriges Tarv tilstedede kun en almindelig Fred.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Thorn, den 4 April. Efter Kongelig befaling blive Levnets Midler bragte fra Schlesien til Sydpreussen for der at vorde uddeelte til de Militaire.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Den smitsomme Sygdom i Warschow tager meere til end af. Ogsaa i Littauen døe mange Mennesker af Forraadnelses Febre og andre nyeopfundne giængse Febre.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Hamborg, den 14 April. J Forgaars erholdt man man her den Efterretning, at denne Rigstadts tilhørende Amt Ritzebuttel var besat af 7 til 800 Man Hannoverske Tropper. Staden blev Natten d. 11 til 12 Kl. 2 uagtet Amtmandens derom gjorte Protestation indtaget. Da denne Efterretning indløb, var Magistraten i vor Stad i Forgaars overordentlig forsamlet og bleve derpaa overordentlige Courirer til Wien, Berlin, Petersborg, Kiøbenhavn og Stokholm afsendte.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Fra Polen, den 2 April. De nyeste Breve fra Curland bekræfte, at dette Hertugdom har underkastet sig Rusland, og legge til, at det er skeet uden Vilkaar.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Altona, den 14 April. Adskillige fra Basel i Gaar indløbne Stafetter have overbragt denne vigtige Efterretning, at Freden imellem Preussen og Frankrig er den 6 dennes om Morgenen Kl. 4 underskrevet imellem Grev Hardenborg og Hr. Barthelemy, og at en Deel af Tydskland skal være indsluttet i denne Fred. Privatbreve fra Berlin af 11te melde : At dertil var ved Postens Afgang ankommen en Coureer, hvorefter den Efterretning udbreder sig, at Freden imelsem Preussen og Frankrig skal være sluttet, og at det hele tydske Rige i samme er indbefattet, samt at den skal være meget fordeelagtig, saameget er vist, at den ufordeelagtigste Fred er bedre end den fordeelagtigste Krig.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Genua, den 21de Martii. Alle Efterretninger om Søeslaget den 14de stemme der, overeens, at den Franske Flaade ikke have villet indlade sig i nogen almindelig Fægtning, men at allene 6 af deres Linieskibe have været i Træfningen. De Franske havde Fordeel af Vinden og skiøde med gloende Kugler. Træfningen vedvarede i 4 Timer. Engellænderne erobrede 2 Skibe og beskadigede de øvrige 4, Skibe men derimod bleve ogsaa 4 af deres Skibe og især Skibet. Courageur saa meget beskadiget, at det til Livorno behøver en total Reparation, saa at alt Skyts er derfra aftaget. - Den 118, kom det Franske Admiral Skib, Sansculotte, Capitain Lapolisse, med 126 Kanoner og 1500 Mand hertil. Det er det smukkeste Skib man kan see, men var ikke i Slaget, da det Natten tilforn formedelst en Kastevind blev skildt fra Flaaden.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Spezzia, den 22de Martii. Den 18 om Aftenen, løb den engelske Flaade Admiral Hothams herind med 2 Franske Priser, paa disse vore og Borde 800 Mand døde og 200 blessurede, foruden 1209 levende Fanger paa begge Skibene. Den Engelske Flaade har lidt meest paa deres Master. Dagen efter kom Admiralen og deres fornemste Capitainer i Land og spiste hos vores Gouverneur.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Bielefeld, den 6 April. De Franske udøveraldeles ingen Fiendtligheder imod de Preussiske Tropper. Passagen over Rhein er paa begge Sider ikke meere sperret, og inden 8 Dage vil de Franske vist forlade de Preussiske Steder.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Efter Beretning fra Holland synes det, at Hollænderne ikke have Aarsag til at besvære sig over de Franske, der beggegne dem med største Mildhed og meere end almindelig Lemfeldighed. Antallet er ikke stort, i Amsterdam ligger 5000, i Uttrecht 1500, i Nymvegen og Arnheim 1000 Mand. De vise ikke at de ville undertvinge Landet, da de have givet Borgerne deres Vaaben. tilbage, iagttage den strængeste Orden, og øve ingen Voldsomheder imod dem, der holde Arvestatholderens Partie. De fordre intet meere end hvad de blot behøse til Armeen.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Paris, den 30 Martii. Processen imod Barrere, Collot, og Billand, drages længere ud, end man havde troet. De have en stor Mængde Tilhængere, der sætte alting i Bevægelse forat redde dem; ja endog i Conventet voxer deres Venners Antal, og maaeskee mange af dem fortryde at de have drevet Sagen alt for vidt imod Barrere, da den som de ikke frikiende ham, saa vil formodentlig Revlutionstribunalet giøre det, da dette handler ligesaa mild besk. som det forrige var grum. Nu kan man ikke længe, Ag. nægte, at her jo hersker en stor Brødmangel, der endeel Fin vil udbryde i Fortvivlelse, da enhver forlanger Brø saa Udsigterne ere meere end bedrøvelige, og man Kap. der al Skylden paa Jacobinerne. - Men til Lykke er der nu i Dag Brød i Mængde og endeel Meel er ankoCa met, dog hvad er det til saa mange? - Qvinderne er til de meest oprøriske, fleere end 2000 true Conventet i tair. overløbe samme, og det synes som Patrollerne ikke en Kon meget for at stille Opløbet, dog hvad disse ikke kun eller ville udrette, giorde i en hast en stærk Regn, som med just faldt paa en beleilig Tid, gjorde Gaderne rydeliJn og adskilte den oprøriske Hob, hvoraf de fleeste ulige re drukne, og Anførerne for samme bleve Dagen efter Til arresterede.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Constantinopel, den 6 Martii. Storherrens Moder har ladet indrette et Hospita for fattige Syge, i hvilke daglig 2000 Trængende bli ser :ve bespiste. Denne Stiftelse er saa meget meere usæd gjer. vanlig, som man sielden finder Exempel paa, at nogen ved Tyrkisk Prindsesse har været af saa stor Ædelmodighed og at vise slig Velgiørenhed tilforn. den I Persien følger den ene blodige Revolution paa de 9de anden. Aly Kan er ved Forræderie levende udleveret i Muhomed Kan, der har ladet Øinene udstikke paa han Wil og indsperret ham i Fæstningen Talzeran. Overvinde vel ren har bemægtiget sig alle hans Skatte, og deriblandt den største Demant, som var bekiendt under det Nan Søn ventDemorinous og 50 andre store Demanter, af hvil den ringeste veiede 100 Karat. April
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Kiøbenhavn, den 13 April. Den 7de November f. A. er Studiosus Christopher faae. Andreas Schielderup konfirmeret at være Kapellan paa Persona til Lødingens Præstegield i Tronhiems Stif Land.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
den 20de Februarii d. A. er Studiosus Nicolai HeldvalTegder konfirmeret at være Præst paa det asiatiske Kompagnies til King i Aar bestemte Skib, den 27de f. M. tena.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
er Sognepræst Hr. Niels Sommer beskikket at vær over Sognepræst for Seierslef, Eierslev og Jordsbye MiMinigheder paa Morsøe; den 6te Martii er Sogneprætalse. Hr. Niels Gudme Blicher konfirmeret at være Sogne præst for Zeuthen og Foelbye Menigheder i Aarhuus Stift Studiosus Peder Willemsen Juell, ligesaa at være Kakpellan pro Persona til Stange Præstegield i Aggerhuus Stift; Examinatus juris Michael Gierlev ligesaa at være Birkedommer og Birkeskriver til Lundbeck Birk under faaes. Aalborg Amt; Prokurator Johannes Holm forundt Bevilling at være Prokurator ved alle Over- og Underretter i Fyens Stift; den 20de er Herredsfoged Peder spildStyhr konfirmeret at være tillige Birkedommer ved 20 Schiern og Stamhuset Fousingøes Birker i Viborg Amt : Provst og Sognepræst Hr. Thomas Peter Timmermann beskikket at være Sognepræst til Elverum Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Jacob Christian Finkenhagen ligesaa til Sognepræst for Lund og Flekkefiord eller Ness Sogn i Christiansands Stift; PersonelKapellan Hr. Christian Arntzen til residerende Kapellan for Kintzervig Præstegield i Bergens Stift; s. D. er Candidatus chirurgiæ Johan Friderich Winther beskikket til Distriktskirurgus i Nordlands Amt, og Stadskapitain Jens Braage i Bergen ligesaa at være virkelig Kommerseraad.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Af Dato Kiøbenhavn den 25 Martii d. A. er udkommet en Placat, angaaende de Leensmændene i Norge tilJndfordring overdragne og af dem indkrævede Kongelige Skatters og Rettigheders Fortrins=Ret i Concurs Tilfælde.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Aalborg, den 20de April. Af Fabers fyenske Aviser, d. 13. April.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Nestkommende Onsdag holdes Landemode, og prædiker Provsten over Lunde= og Scham=Herreder Hr. Dre gjer. Efter Prædiken indsætter H. H. Hr. Biskoppen, ved en Latinsk Tale til Provste Embedet de Herrer Høeck og Jacobsen, den første til Provst over Als=Sønder- og den sidste til Provst over Baag=Herred. Fredagen derpaa holdes som sædvanlig Ordination i Odense St. Knuds Kirke, og Dagen efter tiltræder H. H. Hr. Biskoppen Visitatz Touren giennem Baag Salling, Winding Gudme og Sunds=Herreder, og, efter at have holdet Landemodet i Mariboe, Falsters Nørre- og Sønder=Herreder, hvorfra han først i Julii Maaned ventes tilbage.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Ved Tallotteriets 586 Trækning i Altona den 14de April udkom: No. 15, 4, 88, 39, 42.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Til den forestaaende 587 Trækning i Altona kan faaes Sedler til den 27. April.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Vacance. Lanstingshørertienesten ved Siellands Landsting, 300 Rdlr.; hvoraf for Tiden svares 80 Rd. Pension.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Døde: J Fladstrand den 12 April, Primier=Lieutenant Baron v. Prock, 50 Aar; han blev paa Gaden, overfalden af en Blodstyrtning, og levede kuns nogle Minutter derefter. J Aalborg den 17 April, Hospitalslem Peder Chrestensen Vindelboe, 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Avertillements. Danske Connossementer faaes paa Bogtrykkeriet, Arkviis for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
betænkninger over Hr. Prof. Eggers Plan til et Universitet for Norge, ved Dr. H. J. Horn, faaes paa Bogtrykkeriet, heftet for 26 s. Til Forhandling er mig videre tilsendt med NB. Dagende Post: Svendsens magiske Skue spild eller Kunster, med Kobber, 2 Oplag, indbunden, to s. Skilderie eller Historie af Christian den 2den 2 Mk. Priis Afhandling af v. Haven 40 sk. Prof. SchiStater 1 Rdlr. 24 s. m. fl. bekommes hos Boghandler gels Statistisk Beskrivelse af de fornemmeste europæiske Søren Borup. paa Vestergade i Aalborg. foretages paa Byens Raadstue den 3die Junii og Skiftet efter afg. Johan Friderich Ryberg i Hiørring. 15de Julii førstkommende, hvilket meldes til Efterretning for de fraværende Arvinger som ere: en Søn Ole Christian Ryberg boende i Kiøbenhavn, en Søn Jens Nyberg boende udi Christiansand i Norge, og en Datter Karen Ryberg gift med Skibstømmermand Lars Siemonsen udi Kiøbenhavn. Og da Boet er sattigt, saa indkaldes herved Creditorerne i Følge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, inden eller ved sidstmeldte Skiftesamling at anmelde og bevise deres Fordringer. Hiøring den 16 April 1795. men med en Ladning beste Lollandske Sæde og Kaag Skipper Frantz Olsen af Marieboe er hertil ankom Ærter, samt Hvede. Vogen. En stor Holsteensk med Calaisch gjort i Holsteen indsættes til Auction den 5 Maj hos S. T. Frue Trap i Klosteret.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
(Formedelst min Forandring af Boepæl, agter jeg strax 2) at selge min iboende Gaard udi Allgaden Nr. 357. thi vilde de Lysthavende melde sig herom hos mig. Aalborg den 16 April 1795. Heinen.
Jyske Efterretninger, 1795-04-20
Daa Friisholt Herregaard i Hovelberg Hletted, Wi 1 borg Amt, Aarhuus Stift, lader undertegnede Eier, formedelst Boepæls Forandring og Gaardens Bortforpagtning, den 28de April förstkommende og efterfølgende Dage ved offentlig Auction bortsælge: endeel Løsøre og Effecter, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Sengelæder, Kister, Skabe, lernfang, Træevare c., Gaardsredskaber, adskillige Vogne, Plove, Flarver. Fromler, Gavningstræe, og Tömmer, Bræder, Planker m.v. levende Kreature, saasom : Hæster og deriblant en fortrinlig god kastaniebrun Premiehingst, gode Arbeids- og andre læster, Køer, Ungqvæg, Faar, Sviin, m. m. Auctionen begynder hver Dage, Formiddag Kl. 9 Slet og Conditionerne vorder paa Auctionsstedet bekiendtgjorte. Thisted den 7de April 1795. Ferslev.