JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Andragende fra 131 af Roeskilde Kjøbstads Borgere og Jndvaanere om, at Stænderne maatte faae en besluttende Medvirkning i Lovgivningen i Almindelighed og til Skatternes Bestemmelse i Særdeleshed. 75) Provst Birch. Andragende fraglendeel Skolelærere i Sorøe Amt og Forbedring i deres Kaar og Forandring i deres Stilling. 76) Samme. Andragende fra endeel Skolelærere paa Falster og samme Gjenstand, samt om nogle Forandringer i Skolevæsenet. 77. Grosserer H. P. Hansen. Forslag fra Viinhandlerlauget om, at Forskjellen i Toldafgivterne i Kongeriget og Hertugdømmene maa ophæves i Henseende til Viin og Brændeviin. 78) Kammerraad Drewsen. Andragende fra 17 Gaardmænd paa Universitetets Gods, hvori der klages over de dem paalagte Afgivter. Etatsraad Johnsson oplæste derefter det af ham indgivne Andragende om Skattevæsenet i Island, hvilket efter nogen Debatte blev henviist til en Comitee, bestaaende af Etats raaderne Finn Magnussen (52) og Johnsson (37) samt Kammerherre Tillisch (34 St.) Godseier Langkilde oplæste derefter sit Forslag om de gamle Courantmynters Jnddragning, der blev afviist med 50 Stemmer mod 7. Attende Møde. Præsidenten anmeldte følgende private Andragender: 79) Etatsraad Hvidt. Petition fra 3,10 Borgere og Jndvaanere i Kjøbenhavn om, at Folkets forenede Repræsentanter maatte tillægges en besluttende Medvirkning ved Lovgivningen i Almindelighed og Bestemmelsen af Statens Jndtægter og Udgifter i Særdeleshed, ledsaget med en motiveret Skrivelse, hvorved den Deputerede understøttede samme 80) Etatsraad Steenfeldt. Andragende fra Bagerlauget i Helsingør om, at Brød indført fra Udlandet ikke maatte udgaae i ringere Qvantiteter end 100 Pd. fra Credit eller Transit Oplaget. 81) Grosserer Hansen. Andragende fra Stømpefabrikanterne i Kjøbenhavn, betræffende det Stænderforsamlingen forelagte Lovudkast om nogle Forandringer i Toldtariffen, hvilket Andragende med Forfatterens Samtykke vil blive afgivet til den desangaaende nedsatte Comitee. 82) Proprietair Hansen. Andragende fra Nørre Høirup om Foranstaltninger til Hoveriets Ophævelse. 83) Samme. Andragende fra endeel Sognefogder og Forbedring i Sognefogder nes Kaar. Sagen betræffende Udkast til en Placat indeholdende nærmere Bestemmelser, angaaende Apellationsstævninger i Skiftesager. Sagen angaaende Udkast til en Anordning, der forandrer og nærmere bestemmer Straffen for Brandstiftelse blev foretaget til foreløbig Behandling. Den endelige Behandling fandt Sted i nittende Møde og enkelte Modificationer bleve foretagne. Derefter forelæste Procurator Nye det af ham anmeldte Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Nestved om Erstatning for Tab i Anledning af Jndqvarterings byrden, hvilket blev afgivet til den om Skatteligningsvæsenet nedsatte Comitee. Cancellieraad Haastrup oplæste derefter det af ham indgivne Forslag om en Revision af Skovanordningerne, især med Hensyn til Straffen for ulovligen at skjære. Kosteriis, hvilket Producenten tog tilbage, da Commissarius oplyste Forsamlingen om, at Rentekammeret i længere Tid havde arbeidet paa en ny Skovanordning
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Jndenlandske Efterretninger. Vi meddeelte i vort forrige J Slutningen af Kbhpsts bemærkninger i Anledning af Stændernes Forhandlinger i Trykkefrihedssagen. Kbhpst. har i denne Artikel tilegnet sig de Bebreidelser for Misbrug og Udskeielser, der ere gjorte Oppositionspressen, og ladet dem alle være stillede mod sig, hvorimod vi naturligviis Jntet kunne have at indvende; men vi ville dog her kun erindre om, hvad den frie Presse saa ofte synes at ignorere: at det ikke er ved frie Meningsyttringer, men ved en usømmelig Yttringsmaade at den kan blive uværdig til Folkets Tillid og Agtelse. Vi vide ikke, om Kbhpst." ved en enkelt Feir, som kan være at rette ved den frie Presse, har forstaaet usømmelig Yttringsmaade; men vist er det, at denne Feil hos Oppositionspressen er baade almindelig og utilgivelig. - Om Kbhpsts. ovenfor nævnte Artikel yttrer Hels. Av." sig saaledes: hvorvel vi her ikke ville indlade os i det Hele paa Værdien af dette Gjenmæle, kunne vidog ei, uden at træde Sandheden for nær, fragaae, at man forsaavidt har i Stændersalen været eensidig imod Oppositionspressen, som man blot har fundet Mangler og Feil hos samme, men ikke en eneste anbefalende Egenskab. Men - paa den anden Side har Talen nærmest været om de sidste 8 Maaneder, og for dette Tidsrums Vedkommende torde det Jkke-Anbefalende veie meget under det Anbefalende. - Den umiddelbart efter Kbhpst. nævnte Artikel følgende, tilfærdigen meddeelte interessante Nyhed kan - i Forbigaaende sagt – tjene som en lille oplysende Note til hiin Misbilligelse. Denne Nyhed lyder saaledes: Vi ile med at bringe vore Læsere den interessante Nyhed, at Hr. Cand. jur. Willemoes, der skal være bestemt til at ledsage en Grev Ahlefeldt paa en Reise til adskillige udenlandske Hoffer, i disse Dage allernaadigst er udnævnt til Hofjunker. En anden ny Hofjunker er der bleven af Cand. jur. C. Schlegel, Copiist ved det fyenske Gouvernement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Mag. Lindberg - hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 18de dennes - vedbliver næsten daglig at fortælle Publicum, at hans Petition til Stænderne om, at Alt maa forblive ved det Gamle, endnu henligger i nogle Dage til Underskrivt. Mod denne hans Bestræbelse for at skaffe sin Mening Indgang, kan man ganske vist ikke have Noget at indvende; men naar han i Gaars Adresseavisen blandt Andet insinuerer, at Kbhvns. Borgere, ikke vide, hvad Skattebevillingsret er, at de ingen Forstand have paa statsretlige Garantier, og at et lille Parti af radicale Herrer have vildledt en Deel af deres Medborgere til at andrage paa Omstyrtning af Statsforfatningen: saa ere disse Beskyldninger mod omtrent 3,500 af Kjøbenhavns Borgere saa uforskammede, at det ikke skulde undre os, om der vederfores Hr. L. det Tractement, hvormed en anden af Adresseavisens Medarbeidere for nylig truede Redacteuren af den Frisindede. Hels. Av. siger, at den største Deel af Petitionen fra Middelfart og Skattebevillingsret synes at have meere hjemme i et geistligt Foredrag. – At hiin bemærkning ikke er urigtig, vil man erfare af følgende Citat af bemeldte Petition: Et gudfrygtigt Liv er den første betingelse for enhver Enkelts Vel, og et gudfrygtigt Folkeliv er den første Betingelse for hele Folkets Vel. – Men hvad er et gudfrygtigt Folkeliv, Det er ikke en sygelig Hængen med Hovedet, ikke tungsindige Betragtninger af Tidens Brøst, ikke vemodige ørkesløse Klager over det Onde og Jammerlige, som findes i Verden. Nei, et gudfrygtigt Liv er et Liv i Gud, og just derfor et Liv i Kraft, i en saadan Kraft som i Guds eller, hvad der er det Samme, i Sandhedens Tjeneste kæmper mod alt det Lave, Slette og Fordærvelige, mod alt det, som træder i Veien for gode og gavnlige Kræfters Udvikling, og for alt det, der fremmer Guds Villie med Menneskene paa Jorden, som er stigende Fuldkommhed, Held og Lyksalighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Samtlige Garvere, Skomagere, Sadelmagere, Handskemagere og Feldberedere i Nestved have ladet en Petition forfatte til Stænderne i Roeskilde, hvorved anholdes om, at der maa sættes Skranker for det overhaandtagende Prangerie og Opkjøben af raae Huder og Skind til Udførsel af Landet. Der arbeides paa, at en lignende Petition kommer i Stand fra flere Kjøbstæder, navnligen fra Kjøge, Holbek og Slagelse. (Vestsjæll. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Fra en stor Deel af Kjøbenhavns Borgere og Jndvaanere er der tilstillet Communalbestyrelsen en allerunderdanigst Ansøgning til Hs. Maj. Kongen om Frihed til at lade indrykke private Avertissementer i hvilken Tidende man selv ønsker. Til denne Sags Behandling er nedsat en Comitee af tre Medlemmer (Sager, Hagen, Meinert).(Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
J Mandags paakiendtes i Hof= og Stads=Retten den af Dr. Theol. W. H. Rothe, Sognepræst for Trinitatis Menighed i Kjøbenhavn, mod Redacteuren af Bladet den Frisindede, Claudius Rosenhoff, anlagte Sag. Ved Dommen bleve de paaankede i det for Tirsdagen den 10de Septbr. f. A. udgivne No 71 af den Frisindede i en Artikel med Overskrift: "Testamentjægeri og Dr. Rothes Oplysninger om og imod Citanten brugte fornærmelige Udladelser og Hentydninger kjendte døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede eller gode Navn og Rygte, hvorhos Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold tilpligtedes til Kbhvn. Fattigvæsens Hovedkasse at bøde 200 Rbd. Sølv, samt at være den i Frd. 27de Septbr. 1799 §, 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Endvidere dømtes Jndstævnte til at betale det Offentlige det Retsgebyhr og den Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været erlagt og forbrugt, dersom Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt endvidere i Salarium til Citantens befalede Sagfører Procurator Nyholm, (Berl. Tid.) 20 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Over 200 Arbeidere ere nu daglig ifærd med at gjøre Bellona seilfærdig og give den et nyt Dæk, thi det gamle var i aldeles ubrugelig Tilstand. Man kommer herved til at sande Capitain Lütkens Udsagn i et af ham udgivet Skrift: at vor Flaade er i en meget maadelig Tilstand, thi Bellona ansees efter Rotal for vor bedste Fregat, og det endog medens den Første maa forsynes med nyt Dæk, og den Anden er læk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Man vil af Lotto-Listerne have bemærket, at siden Kongen har reskriberet Finantserne angaaende Tallotteriets Ophævelse og dette er bleven bekjendt iblandt Publicum, har Spillesygen tiltaget i en ikke ubetydelig Grad, ligesom Folk ret ville nyde Godt af denne herlige Jnstitution, imedens den endnu existerer. Liebhaverne kunne imidlertid desværre, trøste sig med, at Ophævelsen vel ikke vil skee for det Første, da det ikke er let at indsee, hvorledes den ved Tallotteriets Ophævelse tabende (Aalb. Av.) Sum kunde indvindes. Paa Silkeborg, siger Jyllandsposten, hvor Kongen med Suite forlængede Opholdet indtil 5 Dage, skal de samtlige Bønder paa Godset, henved 4 a 500 i Tallet, flere Gange under dette Ophold ret have delicateret sig. Saaledes fortælles der, at de Tirsdagen den 28de Juli skulle have indtaget ikke mindre af Vædelse end 4 Tdr. Brændeviin og 5 Tdr. Øl, foruden en umaadelig Mængde Hvedebrød m. m., hvilket Alt fra de nærliggende Kjøbstæder blev indkjøbt med de Transportvogne, som i de Dage uafbrudt afgik til og fra Silkeborg. At Størstedelen af Bønderne flere Gange skal have været saa complet berusede, at de Natten efter Sviren dratviis vare at finde langs hen ad Veien, og at Enkelte endog ved denne Leilighed skulle have vandret til deres Fædre, dette maa man ønske maatte være Overdrivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Frederiksborg Stutteri vil blive endnu mere indskrænket, end det allerede er skeet. Der findes nu i det Hele taget kun 75 Heste i Stutteriet, men af disse skal der ved en forestaaende Auction sælges flere, blandt Andre 8 smukke Mohrenkopper. (Sjællpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Ogsaa Kjøbenhavn - hedder det i Aalborg Avis. – har sine Løver at unge Folk, der strax tilegne sig de nyeste Moder, der sees overalt, ere med paa alle Steder, og hvis hele Beskjæftigelse er at slaae Tiden ihjel paa den nemmeste Maade. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
en sig her opholdende Pariser Lion har dog taget Luven fra alle de danske og vækker stor Opsigt. Den er den i dette Blad allerede engang omtalte franske Greve, som har en 20 til 30,000 Rbd. i Rente om Aaret. Snart seer man ham i sin moderne Coupe med Jokeien foran paa den ene Hest fare igjennem Gaderne, snart seer man ham paa en engelsk Væddeløber ile gjennem Frederiksbergalle, snart faaer man Øie paa ham ude hos det tydske Theaterselskab, snart hos Pricerne, og snart seer man ham trallende gaae paa Østergade, lorgnetterende Damerne og ugeneert knibe en eller anden er 36 kjøn Tjenestepige i Kinden. Men ikke alene som en Elegant har han viist sig for det kjøbenhavnske Publicum, man fortæller ogsaa om ham, at han er en dygtig Kamphane, som ikke lader sig gaae paa, og i denne Anledning circulerer følgende Anecdote, som vi dog ikke ansee som et Evangelium. Med en stor Blomsterbouquet i Haanden, hvormed han agtede at bringe det spanske Dandserpar sin Hyldest, gik han forleden igjennem en af Kjøbenhavns Gader og fik her ved Vinduet af et Huus Øie paa nogle smukke Piger, som tildroge sig hans Opmærksomhed. Som galant Franskmand vilde han ikke undlade at vise, at han vurderede deres Skjønhed, og kastede nogle af Blomsterne ind til dem. Dette saae en Bryggerkarl, der lod nogle Ord fald om Lapsestreger og fransk Vindbeutel, men ikke saa snart havde han udtalt, førend Greven, der formodentlig forstod disse Benævnelser, gav ham et Par dygtige Øresigen, og da Bryggerkarlen vilde tage Repressalier, trak han Kjolen af sig og behændig som han er tiltaklede han sin Modstander saaledes, at Syn og Hørelse forgik Karlen, og han kun blev befriet ved Politiets Mellemkomst, der dog ikke troede at burde arrestere Greven, som imidlertid tilbød sig at betale Karlen 20 Rbd. for Bank og Svie og itureven Trøie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Fra Nestved skrives under 13de dennes. Den bekiendte Arrestant Carl Bræmer, der har hensiddet i Nestved Arrest imellem 2 og 3 Aar, undveg iaftes af Arresten; men blev strax udenfor Bro port paagreben og ført tilbage i sin Arrest. Ubegribeligt er det – tilføies der - hvorfor denne Forbryders Sag har henstaaet saalænge. (Sjællpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Bladet Dannevirkes Redacteur har fra en Landmand i Tønder-Egnen modtaget følgende Skrivelse: Kjære Hr. Koch Nu skal jeg fortælle Dem Løier. Strax efter at jeg havde afsendt mit forrige Brev til Dem, sporede jeg voldsomme Virkninger af en ny tydsk Agitation i vor Egn. Ting skriveren (der Gerichtschreiber) Jacobsen (! og Stænderdeputeret Thies H. Steenholdt fra Rafsted have i denne Tid gjort en Fart omkring til alle Sognefogder og Fuldmægtige i hele Sluxherred, hvor Alt er lutter Dansk, for at nøde dem til at underskrive en Ansøgning til Kongen om at beholde det tydske Rettergangsprog. Saasnart Hs. Majestæt, vor gode Konge, paa sin Reise nu kom mer til Flensborg, skal denne Ansøgning der overrækkes ham, saavidt jeg veed, af Thies (Steen holdt), som selv ikke forstaaer Tydsk og langt mindre kan tale eller skrive det. Der er heller ingen af Sognefogderne eller Fuldmægtigene (Sogneforstanderne) som forstaaer noget af dette Sprog Tingskriver Jacobsen derimod kan hverken skrive eller tale Dansk, og det er derfor at han prøver et saa voveligt Spil for at vorde befriet for Efterlevelsen af vor elskelige Konges vise Anordning. Men vi Bønder maae blive desperate i Hovedet over saadanne Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Blandinger. Moderen til Familien Rotschild lever endnu. Hun maa vel være næsten et Aarhundrede gammel, men er dog endnu saa kraftig at hun næsten hver Aften kan besøge Theatret. Der sidder hun da, flittigt lyttende, i sin Loge, med en Vifte i Haanden, for at beskytte sig mod Lampeskinnet, paa Hovedet en gammelhebræisk, med Blomster besat Blondekappe, under hvilken der ikke sees et Haar, iført en broget Silkekjole, de kostbareste Kniplinger om Hals og Bryst. Hendes Underlæbe hænger dybt ned. Blandt hendes Sønner ligner Amsel hende meest. Af disse saavelsom af hendes Døttre, Fruerne Sechel og Worms, bliver humæret overAlt og af hendes nærmeste Omgivelser, der ere bestemte til hendes Pleie, i Ordets egentlige Forstand baaren paa Hænderne. Hun boer nemlig endnu bestandig i Jødegaden i Frankfurt i den samme Stue, som hun besad, da hun som ubemidlet Kjøbmandskone bragte sine Sønner til Verden. Denne gamle, dumpe Stue i den fugtigste og usundeste Gade i Byen har hun aldrig villet forlade. Her har jeg siger hun, seet mine Sønner blive mægtige og rige, og jeg vil nu lade dem beholde deres Lykke, som vist vilde vige fra dem, hvis jeg af Stolthed forlod min lave Hytte. Ved Gadens Sneverhed kan ingen Vogn kjøre hen til hendes Bolig; hendes Søns Eqvipage kjører derfor kun til Jndgangen af Gaden, og Matronen bliver om Aftenen, naar hun kommer fra Theatret, baaren udaf samme hen til Huset. Grev Roberti forelskede sig i en ung Skuespillerinde og begik den Daarskab, at gifte sig med hende. Han elskede hende lidenskabeligt, men blev gjengjeldt med liden Tak og destommere Koketteri. Da han havde forødt sin Formue paa sin Kones kostbare Luner, maatte han vandre i Gjældsfæng, sel. Han fandt det i Begyndelsen meget besynderligt, at hans elskede Kone ikke besøgte ham i Fængslet; men han blev snart overbeviist om, at det egentlig var hans Kone, der holdt ham fangen. Hun havde nemlig, for at kunne leve aldeles ugeneert med en ny Tilbeder, formaaet denne til at kjøbe den Gjældsforskrivning, der havde foranlediget Mandens Arrest. Livet blev ham nu utaaleligt og en Morgen fandt man ham død. Han havde berøvet sig Livet ved at qvæle sig med Kuldamp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
J Brives i Frankrig begyndte den 9de f. M. Processen imod Mad. Laffarge, fød Capelli, en Paarørende af Bankdirecteuren Garrat. Hun beskyldes for at have martret sin Mand ihiel ved langsom Gift og at have frastiaalet sin Veninde, Vicomtesse Bantand, at Skriin med Diamanter, Den Anklagede er 24 Aar gammel, udmærket skjøn, af sjeldne Talenter, men synes at være bleven fordærvet ved at læse de moderne Romantikere. Sagen gjør megen Opsigt, da de, som ere indviklede i den, samtlige tilhøre de høiere Stænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Skibs- og Handelsefterretninger. "Dagligt Alle hande henvender Opmærksomheden paa en i en fransk Avieforekommende Advarsel for Søfarende i Sundet om, ikke at lade sig vildlede af en fra Høganæs Teglbrænderi i Skaane ofte ud paa Søen synlig Jld, som især i taaget Veir kan blive antaget for et Fyr og virkelig siges at have været Aarsag til flere Strandinger paa den svenske Kyst. Det er udentvivl af Vigtighed, at nærmere Oplysning om denne Sag indhentes fra Vedkommende, samt at en Underretning om dens virkelige Sammenhæng bliver officielt bekjendtgjort. - Stege d. 16 Aug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Den 14de de om Aftenen indstrandede, under Haarbølle Strand, Galeasen Delphinen, Skipper B. W. Birgstedt, af Raum i Finland, fra Burg baglastet, bestemt til Hjemstedet. Folkene ere bjergede, men Skibet er erklæret for Vrag. – Riga den 8de August. J Rug gjordes intet paa Pladsen, og Prisen: 77 Rb. S. for 116-117 Pd. pr. Læst, er kun nominel; der fattedes Kjøbere. At levere pr. Mai med 108 Forskud, om sattes senest til 76 Rb. S. pr. Læst. - Af Hvede sluttedes et Parti af 75 Læst. 128 pundig russisk til 550 Rb. Bco. pr. Læst. Byg, paa Grund af for høie Fordringer, uden Omsætning. - Havre holder sig i 6264 Rb. S. pr. Læst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
London den 10de August. Veiret er særdeles gunstigt for Høstarbeidet i den sydlige Deel af Landet, og Breve idag nordfra omtale den paa Marken staaende Sæd som særdeles god.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
– Af engelsk Hvede kom idag nogle Prøver ny i Markedet, for det meste af god Qvalitet; de bedste betingede, saavidt vi vide, 8385 s. pr. Otr. Søgningen for gammel Vare var treven, og det kom ikke til noget ordentligt Salg førend Landmanden slog fuldkomment 2 s. af Prisen fra i Mandags. Fremmed frigjort Hvede var det vanskeligt at blive af med, og den var 2 til 3 s. pr. Otr. lavere. J Vare under Laas gjordes ikke noget; men man var ei heller tilbøielig til at slaae af Prisen. – Byg uforandret. – Af Havre kom en stor Mængde fremmed hertil i forr. Uge; reel skjøn Vare vilde neppe været at faae under forrige Mandags Priser; ringere fremmed omsattes med 1 - Afslag. – Bønner og Erter med ringe Tilførsel, som i Dag otte Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Kjøbenhavns Børscours den 18de Aug. Hamborg 2 M. - a vista 197. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 98 1/2 a 99 Rbd. Nationalbank Actier 93 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Literair Anmeldelse. Paa Undertegnedes Forlag vil og kort Tid udkomme en dansk Oversættelse af Dr. Marheineke's Entwurf der practischen Theologie ved Hr. Cand. theol. J. Fr. Hagen. Paa Grund af at Hr. Boghandler Philipsen. i Kjøbenhavn har udstedt Jndbydelse til Subskription paa en anden Oversættelse af samme Værk maa jeg saavel for min egen som for Publicums Skyld herved meddele, at der af mig er truffen en saadan Overeenskomst med Hr. Philipsen, at den af ham bebudede Oversættelse ei vil udkomme, da Trykningen af Hr. Cand. Hagens Oversættelse allerede var rykket langt frem, førend Hr. Philipsens Jndbydelse udkom, og han havde været aldeles uvidende om mit Forehavende. Bogen vil udgjøre omtrent 18 Ark, trykt i ordinair Octav-Format paa smukt valset Trykpapir, og Prisen vil blive 8 s. pr. Ark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Dette tillader jeg mig foreløbigen at bekjendtgjøre, idet jeg tillige anmoder de ærede Herrer Redacteurer om, ved velvilligen at optage denne Anmeldelse i deres Blade, at bidrage til at den kommer til almindelig Kundskab. Nykjøbing paa Falster d. 21 August 1840. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Reisende fra den 12te til den 19de August 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Farversvend Lerche, Jomfru Wellejus. Med Personposten: Fru Bang med Datter, Kammermusicus Lüders. Med Dagvognen: Jomfruerne Clausen, Ludvigsen og Arnesen; Postmester Jantzen; Dhrr. Gram, Møller, Wollelew, Rimestad og Høegh, Pastor Mathiesen; Student Rostrup; Cand theol. Balsløw; Student Biering. Udenfor Posterne: Procurator Aagaard med Familie, Professor Møller med Familie; Pastor Kolthoff, Dhrr. Matzen og Boller; Hr. Neergaard; Skolelærer Hagenstrøm, Kjøbmand Suhr med Søn. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Postmester Jantzen; Hr. Schlimann, Pastor Lund. Med Personposten: Frøkenerne Walmoden og Birck; Sekretair Dahlerup. Med Dagvognen: Hr. Matzen; Candidat Schouboe; Jomfru Hansen; Fuldmægtig Smith; Hr. Lercke, Jfr. Nielsen; Capitain Trepka; Jomfru Bjerring; Frøken Morgenstjerne; Jomfru Rousing; Pastor Rosenkilde; Hr. Olufsen. Udenfor Posterne: Hr. Mackeprang; Kammerraad Schierbeck; Frøken Kaas; Boghandler Berggreen; Hr. Jantzen; Procurator Aagaard; Lieutenant v. Caroe, Kjøbmand Wulff; Pastorinde Ancker; Lieutenant Gerner; Forpagter Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
AVERTISSEMENTS. Med dette Ne af Avisen følger til Abonnenterne her i Stiftet: Subskriptions-Jndbydelse. tredie danske Oplag af Overdyrlæge Dieterichs nyeste Dyrlægebog. Paategnede Subskriptionsplaner bedes sendte til Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Fra Pressen er udkommen: Første Underviisning, en ABe og Læsebog med billeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Da denne lille Bog har fundet flere indsigtsfulde Mænds bifald, tør den med Føie anbefales som brugelig saavel i Jnstituter for smaae Børn, som for Forældre, der selv begynde deres Børns første Underviisning. Bogen faaes med illuminerede billeder for 24 sk. og med sorte billeder for 16 s. hos Dhrr. Boghandlere Giegengack i Maribo, Thierry i Nakskov og Bogbinder Madsen i Nykjøbing, samt hos undertegnede Forlægger. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Til 1ste Novbr. d. A. kan en confirmeret Dreng blive antaget hos mig i Handelslære. Maribo den 15de August 1840. J. G. Lorenz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
En Pige, som kan sye efter Maal, ønsker sig en Condition som Syepige, ligemeget om det er paa Landet. J Mangel af Syetøi er hun villig til at deeltage i indvendigt Huusarbeide. Herpaa Reflecterende bedes at henvende sig til Adressecontoiret Nykjøbing.