JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Forpagtnings=Auction. J Følge det kongelige Rentekammers Ordre, og efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, bliver den ved Kokkedal for 2 Aar siden af Nyt opbyggede hollandske Veirmølle opraabt til Bortforpagtning paa Aar, fra 1ste November dette Aar, ved een eneste Auction som afholdes paa Kokkedal Hovedgaard i Hjørring Amt, Tirsdagen den 19de September, om Formiddagen Klokken 10. Med Møllen, der har tvende Maleqværne og een Pilleqværn, følger, foruden Beboelsesleilighed til en Familie udenfor Bondestanden, endvidere et Agerareal af 14 til 16 Tdr. Land, geometrisk Maal, Hovedgaardsjorder, foruden Engslet til 3 Læs Ho og Jldebrændsel af Tørv og Lyng. Møllen, der er fordeelagtigt beliggende for Udskibning, har ikkun eet Fdkr. ufrit Mølleskylds=Hartkorn og af Ager jorderne svares ingen Skatter eller andre offentlige Afgifter. Conditionerne, hvorefter Møllen med Tilliggende attraaes bortforpagtet, bekjendtgjøres ved Auctionen og ligge desuden 8 Dage førend Auctionen til Eftersyn paa det kongelige Gods-Jnspecteurs, Hr. Justitsraad Bindesbølls Contoir paa Edelsborg pr. Skanderborg, samt hos Godsforvalteren paa Kokkedal, der tillige foreviser Eiendommen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Auction. Mandagen den 11te September dette Aar, Formiddag Klokken 10, afholdes Auction i og over den Søren Christensens og afdøde Hustru Maren Jensdatters Fællesbo tilhørende, i Sønder-Saltum i Hvetbo I Herred beliggende, Gaard med Jorder, ialt af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 1 1/2 Alb., med Avl og Afgrøde. Bygningerne ere i god Tilstand, Jorderne af god Bonitet og pleier derpaa at holdes 6 Heste og dertil forholdsmæssig Fækreaturer. Naar berørte Eiendom er solgt, vil samme Sted og Dag, og om ikke tilendebringes denne Dag, da paafølgende Dag, tillige blive afholdt Auction over Boets Løsøre, bestaaende af Heste, Fækreaturer, Faar, Vogne, Plove og Jndbo med videre. Kiær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 19de August 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Auction. Onsdagen den 20de September førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, foretaget offentlig Auction over en Deel paa Buderupholms Gods, for resterende Skatter og Tiendepenge, udpantet Gods og Kreaturer. Lysthavende ville anførste Dag og Tid give Møde paa Buderupholms Hovedgaard. Villestrup, den 31te August 1837. Wegener, Godsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Jfølge taget Bestemmelse i Huusmand Christen Andersen af Hingelberg og afdøde Hustru Birgitte Marie Jensdatters Bo bliver det bemeldte Be tilhørende Huus med Tilliggende, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., beliggende i Hingelberg By, Kollerup Sogn, Vester=Han=Herred og Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Mandagen den 18de September, 2den Auction Mandagen den 2den October, og 3die Auction Mandagen den 16de October førstkommende, hver Gang om Formiddagen Klokken 10, De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Huset.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretninfor vedkommende Panthavere, ifølge Placaten 22de April Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 17de August 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-02
Efter Begjæring af Hr. Capitain Sundberg, der Natten til den 24de Dennes strandede paa Raaberg Sogns vestre Forstrand med Barkskibet Niord, og hans antagne Commissionair, Hr. Consul og Grosserer Bergen, bliver, Torsdagen den 7de September førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 9, forauctioneret en meget betydelig Deel Furre Vrag af svære Dimensioner, næsten Alt tjenlig til Gavningstræ, en betydelig Deel kappet staaende og løbende Tougværk, Skibsjer- og Spiger; 27 Stykker Rundholter; 1 svær 1 1/2 Tommes Jernkjætting, circa 9 Favne; 1 Ankertoug, 14 Tommer, circa 80 Favne; 13 Stykker Seil; 2 Stykker Kjærting, circa 19 Favne; 1 Stump Ditto, 7 Favne; 2 Dræge; 1 Strøm anker; 1 Barpanker; 3 Jern-Merseskjøder; 2 Pumper; 3 Master; 1 Kabbeltoug, 1 Spil; 1 Bougspryd; 3 Kanoner, 7 Vandfade; 1 Skibsklokke o. s. v., tildeels i Lappes Tilstand, ilandbjerget fra bemeldte Skib. Liebhabere anmodes om behageligt at møde ved Vagt teltet paa Raaberg vestre Strand ud for Raaberg Kirke. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds=Contoir i Frederikshavn, den 30te August 1837. Thomsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Udgivet af J. Chr. Borch R. A. Ph. Lies Enke. Redigeret af Capitain v. Føderberg, Rd. af Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Portugal. Beretninger fra Lissabon af 20de have den vigtige Nyhed, at Borgerkrigen nu synes uundgaaelig. Hertugen af Terceira er med 500 Mand, blandt hvilke befandt sig de betydeligste Personer og Besætningerne fra Hovedstadens forskjellige Forter, efter at have havt en Audients hos Dronningen, den 18de afmarschere, fra Lissabon til Mafra, for den 21de at forene sig med Saldanha. Denne er i Combra udraabt til Fædrelandets Frelser, og befinder sig i et rask Seierstog, istedetfor, som man formodede, mod Norden, af Oporto, nu paa Veien til Lissabon, og er allerede ankommet til Rio Major. Kampen vil altsaa blive afgjort for Lissabons Porte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Jblandt dem, som med Hertugen af Terceira have forladt Lissabon, befinde sig Brigadegeneralerne de Serra og Pilatden forrige Krigsminister Lauceiro og henved 200 Mand som udgjorde Besætningerne i Forterne St. Julian, Belen- og Peniche. 40 Mand tilhest af disse Tropper ere gjorte beredne af Dronningens Marstald, hvilket, i Forbindelse med Hertugens Audients hos Dronningen, bekræfter, at Prind Ferdinand af Coburg, hendes Gemal, ikke har været fremmed for Jnsurrectionen; Ministrene have derfor afæsket Prindsen en Erklæring, for hvilken de, i Betragtning af Dronningens Svangerskab, have villet forskaane hende selv. Den 20de vilde de begive sig til Palladset, for at erholde Dronningens Svar. De skulle være blevne nødte til dette Skridt, af 43 Cortesmedlemmer, under Trusel af, at man ellers vilde ansee dem selv som Tilhængere af Rebellerne. Den 19de havde man, uagtet det var Søndag, besluttet at holde et Møde, for at udstede en Proclamation til Folket. Krigsbriggen, Tajor har lagt sig ovenfor Alcantara=Broen, under det kgl. Pallads Necessidades Vinduer, for med fine Kanoner saavel at hindre Dronningen fra at flygte over paa de engelske Skibe, som ogsaa for at bestryge Bredden, i Tilfælde af Chartisternes Anmarsch. Endnu visse Demokraterne ualmindelig Virksomhed skjøndt Hovedstaden er truet, have de afsendt 500 Mand Tropper og Nationalgadere, med 120 Muulæsler og Heste samt 12 Stkr. Skyds, op af Tayoen til Villafranca, Valladoce og Santarem o. s. v. og sat Lissabon selv i en respektabel Forsvarsstand. Fortet St. Juliao er besat med den berømte 15de Nationalgade=Bataillon, under den bekjendte Joze de Montas befaling og Borgergarden er stillet under Militairchefens Vicomte de Reguengas Overcommando. Den 19de er imidlertid Besætningen i Klosteret Graca, 150 Mand stærk, gaaet over til Hertugen af Terceira, som befæster sig i Mafra. Fra Lissabon skal Saldanhahave erholdt en betydelig Pengesum, medens der hos Folkepartiet gaaer det Sagn, at Englænderne have forstrakt ham med Penge, imod, at han har lovet at ødelægge de indenlandske Fabriker - et Sagn, man naturligviis ei kan fæste nogen Lid til. - Da han den 10de drog ind i Combra, stod han i Spidsen for 760 Mand Infanteri, 350 Ryttere, og var omgivet af en Stab paa 56 Officerer; under sit Ophold mynstrede han Nationalgaden; forstærket drog han efter et Par Dage videre, og den 15de, om Aftenen, stødte en mobil Bataillon til ham. J Leiria fik han fra en Bataillon i Alcaboca, et Sendebud, som tilkjendegav ham Bataillonens Ønske, at drage med ham mod Lissabon. Han marscherede derfra over Caldao mod Rio=Major, hvor hans Forening med Hertugen af Terceira skulde gaae forsig den 21de. Han havde officiel Kundskab om, at Dom Pedros Charte var udraabt i Percira, Figueira, Miranda og flere Stæder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Spanien. Om den seneste Minister=Revolution har man nu i de franske Blade mange og vidtløftige Raisonnements, af hvilke det Vigtigste vil blive meddeelt i næste Nr. Vi holde os for i Dag til at berette, at det ingen Tvivl er underkastet, at den franske Regjering har havt betydelig Deel i det Passerede. Strax da Espartero var ankommen til Hovedstaden, hvor han hilstes som Befrier og formeligen blev af Folket baaren fra sin Hest til Slottet, havde han hyppige Conferentser med Regentinden, hvilke den franske Gesandt, Grev Latour Maubourg, bivaanede, og man vidste allerede den 17de temmelig almindeligt hvad der forestod. En Deel Officerer af hans Hær holdt Forsamlinger og noterede en Adresse til Dronningen, hvori de skildrede Armeens sørgelige Tilstand, og fordrede Ministrenes Afskedigelse. Det er disse Skridt, som i Telegraphdepeschen benævnes militaire Demonstrationer, uden Collisioner og Uordener. Den Omstændighed, at Magten er gaaen over til Espartero, ansees som en Tilbagegang fra det hidtil fulgte demokratiske og Bevægelses=System til det franske juste milien-System. Hvorledes dette i Spanien i Almindelighed optages, derom mere siden. Hvad der, efter de seneste Efterretninger fra Madrid, kan ansees som factisk vist, er, at Mendizabal og Calatrava den 17de begjærede og strax erholdt deres Udtrædelse af Ministeriet bevilget. Nogen Energi fra deres Side vilde formodentlig have kunnet holde dem paa deres Poster og været tilstrækkelig til at dæmpe Opstanden. Dennes Stiftere sadde nemlig paa den Tid i frivilligt Fængsel. Det var 600 Officerer af det 1ste og 4de Regiment af Garden, som, i det Øieblik, de Hæren skulde bryde op mod Segovia, negtede at gjøre Tjeneste, med mindre Calatrava og Ministeriets øvrige Medlemmer nedlagde deres Poster, det var for største Deelen unge adelige, forkjælede Herrer, som helst vilde forblive i Madrid, de erklærede Generalen, at de, trods deres Vægring for at marschere, dog ikke vare Rebeller, og at han kunde gjøre med dem hvad han vilde. Han tog dem paa Ordet og arresterede dem i en Landsby, en Miilsvei fra Madrid.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Efterretningerne fra Madrid gaae til 21de Aug. Ministeriet havde endnu ei constitueret sig; kun 3 Ministre havde antaget deres Portefeuiller og der herskede stor Gjæring i Madrid, men ingen egentlig Uorden. Espartero var endnu i Torreladones og de arresterede Officerer vare flygtede. Det hed, at Zariateguy atter kom tilbage fra Øvre-Cbroen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Det Rygte, som man allerede havde havt paa Parises Børs, at Christiner=Generalen Escaleras Tropper havde revolteret og myrdet ham, bliver i de seneste Efterretninger bekræftet, hvad Generalens Død angaaer. Det var i Egnen af Miranda og Vittoria, at dette Mytteri havde fundet Sted. Aarsagen til samme angives at have været Forbittrelse hos Soldaterne over, at han ikke havde forfulgt Carlisterne ved Segovia.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Blandede Efterretninger. Den preussiske Statstidende melder nu som officielt, at Cholera virkelig er udbrudt i Berlin. Jfølge Sanitetscommissionens derom udstedte Begjendtgjørelse havde der fra 22de til 23de Aug. været 123 Choleratilfælde og 55 Dødsfald; fra 23de til 24de 120 Angrebne og 57 Døde, fra 24de til 25de 108 Angr. og 59 D., og fra 25de til 26de 95 Angr. og 41 DeJ Breslau var der fra 12te til 19de død 77 Personer af Cholera. Den sidste fra Paris meddeelte Pistol=Historie falder bor til Ingenting. Personen er en Haandværksvend, hvis Ve tilfældigviis førte ham forbi Tullerierne. Pistolen havde har nylig faaet i Arv efter en afdød Slægtning. Forresten var den baade i slet Tilstand og uladt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
J Hamborg er Raps, som Følge af nogle engelske Ordrer, mere efterspurgt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Kjøbenhavn, den 2den September. Det vil af den her i Bladet i den Prinzlauske Sag, medmeelte Dom være i vore Læseres Erindring, at Prinzlauved Hof= og Stads=Retten er bleven dømt til at have Haand og Ære forbrudt, hvilken Straf, som vi nylig have bemærket, altid bliver forandret ved kgl. Resolution til en med Straffe=Øiemedet meere stemmende. Justitien har ikke fundet sig beføiet til at lade Dommen indanke for Høiesteret for Prinzlaus Vedkommende, og denne har ogsaa fra sin Side acquiesceret ved samme, hvorimod han er indgaaet med en Ansøgning til Regjeringen om, at den ham idømte Straf maa blive forandret til Statsfængsel, hvilket, som bekjendt, er den mildeste Grad af alle corporlige Straffe. Vi kunne i Sandhed ikke tænke os nogen rimelig Grund, hvorpaa den Domfældte har støttet et saadant Andragende, undtagen at han muligen skulde have meent, at Vedkommende vilde lægge nogen særdeles Væg paa, at Tabet for Staten var mere nominelt end reelt, idet Pengene for en stor Deel igjen ere tilflydte Statskassen ved hans Jndsatser i Tallotteriet, hvortil han ofte ugentligen forbrugte flere Hundrede Rigsdaler, eller at man skulde tage noget Hensyn til, at de controlpligtige Autoriteter saa lidet have iagttaget deres Pligt i denne Henseende; men vi tvivle meget om, at der vil blive taget noget særdeles Hensyn til saadanne Grunde, ligesom vi ogsaa ere overbeviste om, at de Autoriteter, paa hvis Erklæring det for en stor Deel vil komme an, hvilken Forandring der vil skee i den ham idømte Straf, ville betragte Sagen fra Dommerens af alle uvedkommende Hensyn uhildede Standpunct; thi, som Bankdirecteur Bang siger i sit Andragende til Provindsialstænderne om Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelsen af Lovens Straffebud mod disse Betjente, paa en dobbelt Maade skulde Staten søge at afværge slige Underslæb, deels ved det foregaaende Opsyn, som skulde forekomme idet mindste den betydeligere Kassemangel, deels ved Haandhævelsen af Lovens strænge Straf imod den utroe Betjent, der, uagtet hiint Opsyn, har kunnet forvanske de ham betroede Midler. Folket har, saavidt jeg skjønner, Grund til at ønske en bedre Opsigt og en strængere Haandhævelse af Lovens Straffebud end hidtil i mange Tilfælde har fundet Sted; dette Ønske er endog, efter min Overbeviisning, eet af de almindeligste, som Folket igjennem Provindsialstænderne at traaer Hs. M. Kongen forelagt." For Capit. Geis lers Vedkommende, som er bleven frifunden for Actors Tiltale i denne Sag, har Justitien bestemt at lade Sagen indanke for Høiesteret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
(Kbhvnspst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Under 16de August er der meddeelt Krigsassessor C. C. Werner og C. F. Keller Bevilling som Bogtrykkere her Staden, dog ikkun til at drive et fælleds Establissement.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Den 19de Aug. er der tillagt Apotheker J. L. Tychsen, Assessor pharmacie i det kgl. Sundheds-Collegium, Ordre til at indtræde som Medlem af den Commission, som under 13de Febr. 1829 er anordnet til at revidere og indgive ForSlag til Forandringer i den i Aaret 1818 udgivne Medicinaltaxt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
En Jndsender opfordrer i Den Frisindede en lovkyndig Redacteur til i sit Blad at give en kort Extract af Reglementet for Assistentskirkegaarden, og derved oplyse, hvad man selv har Tilladelse til at foretage sig paa benævnte Kirkegaard eller hvad der alene er overladt til Graverne, da de paa Murene opslagne 99 blot omtale hvad man ikke maa foretage sig. - Jndsenderens Kaar tillader ham ikke og saaledes vist mange Flere - at berige disse Gravere, hvis Jndtægter skulle være overordentlig store, og anfører til Exempel, at Conferentsraad Holten alene, efter Sigende, betaler til Graveren 200 Rbd. for sine Afdødes Grave. Der har i disse Dage tildraget sig en meget sørgeliBegivenhed, idet nemlig en Underofficeer ved Prinds Christians Regiment, ved Navn Renard, har aflivet sig selv, som der siges af Fortvivlelse over en ham formeentlig vederfaret Uret. Forhør er optaget i denne Anledning. Det skal ved den Leilighed være blevet yttret, at hvor en Underofficeer og en Oberstlieutenant have Strid med hinanden, der har den Sidste Ret som saadan, saa at der altsaa ikke kan være Tale om en Undersøgelse. Dersom Nogen offentlig vil vedkjende sig denne Sætning, ere vi overbeviste om, at den almindelige Jndignation med saadan Kraft vil reise sig imod ham, at han ikke vil kunne holde ud inden Kjø(Kbhvnspst.) benhavns Volde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Den Conferentsraad Bugges Bo tilhørende Malerisamling udbragtes, ved den derover afholdte Auction, til omtrent 20,000 Rbd. De høiest betalte Stykker vare et af Lingenbach til 720 Rbd. og tvende af Ruysdal til 700 (S. Bl.) og 620 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
J Torsdags ankom her paa Rheden Fregatten, Galathea og Corvetten Dianal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Ledige Embeder. Byfoged- og Byskriver-Embedet i Skjelskjør, samt Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Vester=Flakkeberg Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Et Told- og Consumtions=Overbetjent-Embede i Helsingør.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Befordringer og Afgang. Den 2den August er forhenværende Assistent ved det nu ophævede kgl. Klæde=Udsalg her i Staden, A. M. Thrane, beskikket til Told- og Consumtions=Underbetjent i Kbhvn.; den 3die er Cancellist i Ordens=Capitulets Secretariat, Krigsr. C.A. Holmer, R. af D., udnævnt til Revisor ved bemeldte Capitul; den 22de er Byfoged og Byskriver i Skjelskjør samt Herredsfoged og Herredsskriver i Vester=Flakkeberg Herred, Justitsraad L. Foss, beskikket til Borgemester og Byfoged i Roeskilde; Sognepræst for Herrested Mhd. og til Christi Capel paa Ravnholdt i Fyen, F. S. Selmer, til at være tillige Provst for Gudme og Vinding Herreder under Svendborg Amt, personel Capellan for Søllested og Vedtofte Mhdr. i Fyen, J. J. Seidelin, til Sognepræst for bemeldte Mhdr.; Cand. theol. M. C. Schaldemose, til Sognepræst for Søby og ThurupMhdr. i Fyen; den 26de, Cancellist i det danske Cancelli, Cancelliraad A. P. Jessen, til Raadmand, samt By- og Raadstueskriver i Roeskilde; Cand. theol. T. Leuning til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Slagelse; personel Capellan for Vemmetofte Mhd. i Sjælland, A. W. Hertel, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Korsør Cand. theol. P. Bergenhammer til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Maribo, forhenværende personel Capellan for Smidstrup og Skjærup Mhdr. i Ribe Stift, A. H. Stibolt, til Sognepræst for Rødding, Løvel og Pederstrup Mhdr. i Viborg Stift; Cand. theol. L. C. Müller til residerende Capellan ved Domkirken i Ribe og Sognepræst for Seem Mbd. i Ribe Stift; Cand. theol. C. V. Hansen til Sognepræst paa Mands under Ribe Stift; Sognepræst for Breidebolsstad Mbd. under Snefjeldnæs Syssel paa Jsland, P. Petersen, til Sognepræst for Stadestad Mad. i samme Syssel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Vexel=Cours. Hamborg, den 1ste Septbr. Bordeaux 188 1/2. Petersborg, . . London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid, 43. Cadix 43 1/2. Lissabon 46. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 12 pCt. Rabat. Louiss'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
en Kiøbenhavns Børscours uforandret som sidst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Kjøbenhavns Torvepriser, den 1ste September. Rug, 4 Rd. 16 s. a 4 R. 40 s. Ærter, 4 Rd. 80 s. a 5 R. 32 s. Hvede, 4 Rd. 64 s. a 5 R. 16 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 32 s. a 2 R. 44 s. Byg, rad., 3 Rd. 8 s. a 3 R. 24 s., - grøns., 1 Rd. 88 sk. a 2 R. 8 s., Ditto, Grad., 3 Rd. - s. as R. 16 s. Smør, Pd., 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 9 s. Havre, 2 Rd. 40 s. a 2 R. 72 s. Æg, Snes., 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 103. Sjællandsk Smør, Frog., 12 Rd. - s. a 14 Rd. 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Blandede Efterretninger. Natten imellem den 23de og 24de August afbrændte i Nykjøbing i Sjælland 10 Steder. Dette er den anden Jldebrand, som i denne Sommer har hjemsøgt Byen, hvorved en stor Deel meget fattige Familier ere bragte i en beklagelsesværdig Tilstand. Denne sidste Begivenhed er saameget sørgeligere, som flere Mennesker, hvoriblandt Een er død og Een svæver i Livsfare, bleve meget forbrændte. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekjendt. Under en Tordenbyge, hvoraf flere den 30te f. M. trak over Ribe, slog et Lyn ned, som der satte Mange i Skræk og Bevægelse, da man i Begyndelsen troede, at Nedslaget var skeet i Domkirken, hvilket dog neppe var Tilfælde, da denne ingen Skade har lidt. J Roager Sogn, en Miisvei derfra, dræbte Lynilden 4 Køer og 2 Qvier, der græssede ikke langt fra hverandre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Reisende. fra Aarh. til Kallundb. Baron af Rosencrone med Frue og 3 Døttre; Lieutenant v. Sehestedt m. Frue og Barn; Elev N. Sehestedt; Premierlieutenant v. Trøiel; Urtekræmmer Hoff, Landmaaler Siemsen; Kbm. Straabe, Mad. Westphal m. Søn og Datter; Copiist Bruun; Jfr. Michelsen, Slagterm. Berg; Prof. Rudolph Bay; Gjæstgiver Thrane; Tømmermester Sachmann; Student M. Monrad. - Fra Aarh. til Kbhvn.: Fru Oberstlieutenantinde Bauditz; Fru A. Schmidt; Justitsraad, Overcontrolleur Tetens; Premierlieuten. v. Henrichsen med 2 Sønner; Secondlieuten. v. Caroe; Studenterne T. og C. Bernth, og N. v. Holstein=Rathlau, Skuespillerne Rau og Orlamundt, m. Kone; Handelsbet. Cohen og Herskind; Landmændene Deurs og Jversen; Lieuten. v. Henckel; Mad. Sessing; Jfr. Petersen, og Wenzel; Reebslager Schjott. - Med Dagv. f. Aalb. d. 3die Septbr. Til Aarh.: Kbd. Nyemand; Jfr. Engberg; Cand. theol. Komp. Til Rand.: Kjøbmændene Chr. Winkel, Jacobye og B. Cohn; Cand. theol. Hald; Møller Christiansen; Fru Growe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Døde. Jfr. J. Ch. Creemers, 23 A.; A. C. Würz, Jæger hos Hs. M. Kongen, 38 A.; Slagter J. Dannefeldt, 26 A.; Enken M.M. Danker, f. Seerup; Meelhandler og Brødbager N. Chr. Randbøll; Alle i Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Bekjendtgjørelser. A Herren Løverdagen den 2den Dennes, Kl. 12 Middag, hjemkaldte min elskede Mand, Justitsraad og Borgemester Johan Ludvig Schmidt, i hans Alders 3de Aar, bekjendtgjöres herved paa egne og hans efterladte Börns Vegne af hans dybt nedböiede Æglefælle. I Forviisning om alle Veltænkendes Deeltagelse frabedes Condolence. Aalborg, den 4de September 1837. Dorothea Louise Schmidt, föd Kierus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
I Dag Morges Kl. 71 behagede det det alvise Forsyn ved en blid og rolig Død at hjemkalde til et bedre Liv min inderlig elskede Mand, Lauritz Sletting, Sognepræst til Sønderholm, Nørholm og Freilev Menigheder, i hans Alders 67de Aar og vort lykkelige Ægteskabs 33te Aar, efter faa Dages Lidelser. Dette for mig og 3 efter levende Børn noprettelige Tab af en om og kjærlig Fader og trofast Ægtefælle bekjendtgjøres for fraværende Slæg- og Venner af hans dybtsørgende Enke. Sønderholm Præstegaard, den 31te August 1837. A. sal. Sletting. fød Dahl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
Den offentlige Examen i mit Institut begynder Mandagen d. 25 og fortsættes til Fredagen d. 29. hver Formiddag 8-12 og Eftermiddag 26. Med Nærværelse af Disciplenes Forældre, Værger og andre Velyndere haaber Institutet sig beæret. Det nye Skoleaar begynder Tirsdagen d. 3 October, næstkommende. Aalborg, den 4 Septbr. 1837. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-04
At Undertegnede som Skifte=Commissairer, ifølge kongelig allernaadigst Commissorium af 19de forrige Maaned, have taget Krigsraad og Proprietair Rasmus Conradsens til Nørlund, Torstedlund og Albek Godser, hans Dødsbo under Behandling, bringes herved til offentlig Kundskab, med bemærkning: at Breve, dette Bo vedkommende, tilstilles undertegnede Procurator Holm, samt at, indtil videre, ordinaire Skiftesamlinger afholdes i Boet, paa Nørlunds Hovedgaard, den første Løverdag i hver Maaned, om Formiddagen Kl. 10, og første Gang, Løverdagen den 7de October førstkommende. Commissionsstedet Nørlund, den 1ste September 1837. Holm, Weinschenck, Wulff i Hobro. Eier af Gunderupgaard. Forvalter ved Bjørnsholm.