JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Homsopathien har faaet et haardt Stod ved den fornyede Forordning, der forbyder de homoopathiske Læger, at tilberede og uddele Lægemidler. Man havde netop ventet det Modsatte, nemlig, at denne Rettighed vilde bleven dem bevilget, thi uden den kan deres Praxis ikke bestaae, da Apothekerne hidtil aldeles ikke have villet give sig af med at tilberede homopatiske Lægemidler, hvortil de dog nu, ved samme Forordning, ere forpligtede.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Paris, den 1ste Mai. Procurseur de Lyon af 28de April indeholder en lang Artikeom de uroelige Optrin, der fandt Sted den foregaaende Aften. De synes at have være alvorlige. J de sidste to Dage forsamlede adskillige omvandrende, her ubekjendte, Sangere sig om Aftenen, for at synge la Carmagnole og deslige republikanske Sange; de herværende Arbeidere sang Refrainet af la Marseillaise som Chor dertil. Neppe havde Mairen forbudt denne Syngen, før en Mængde tvetydige, aldeles ubekjendte Personer, samledes paa Pladsen Celestine, skraalede afskyelige Sange, og ledsagede dem med rasende Taler til Jndvaanerne. Det ministerielle Blad Courrier de Lyon, har med et Slags Skadefryd, aftrykt en af disse Taller, men det er Skade, at Taleren er bleven gjenkjendt som en meget mistænkelig Person fra November, der blev kastet paa Døren ved det Festmaaltid, som gaves til Ære for Hr. Garnier=Pages. Forresten fik disse Mennesker intet Tilløb, og Vagterne vare til ingen Nytte traadte under Gevær. I Gaar Aftes havde Tropperne patrouilleret gjennem hele Byen, Rolighedsforstyrrerne havde allevegne sjunget la Carmagnole, raabt: ned med Ludvig Philippe, og Vivet Republiken.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Constitutionel indeholder Følgende: "J de sidste Dage er i Ministerconseilet opstaaet Splid i Anledning af Finantsministerens Hr. Humanns Yttring, at han havde fast besluttet at holde det Løfte, han gav Kammeret, at indføre Orden og Sparsommelighed i Finantsvæsenet. Ved gjensidige Concessioner har Uveiret imidlertid lagt sig. Ministeriets Flaction, som troede at være vis paa Majoriteten, uden at forandre noget i det hidtil gjeldende System, saae sig nødt til at give efter for Finantsministerens Elsassiske Haarnakkethed, thi Hr. Humanns Udtræden af Ministeriet i dette Ojeblik vilde have aldeles desorganiseret Cabinettet. Krigsministeriets Budget for Aaret 1834 vil, som en Følge deraf, blive 60 til 70 Millioner Fr. mindre.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
London, den 3die Mai. I Dag gjorde Grev Aberdeen sit Andragende med Hensyn til Algier", som han hidtil havde opsat, fordi han havde hørt at man var i Begreb med at slutte en Convention med Frankrige desangaaende. Han vilde dermed ikke sige, at der virkelig var sluttet en Overeenskomst, som indrømmede Franskmændene Ret til at blive i Algier, men een Ting var tydeligt, nemlig den, at de ikke havde opfyldt deres Forpligtelser. Da han erfarede, at de forlangte Papirer skulde fremlægges, saa vilde han, for ei at ophidse Gemytterne, ikke opholde Overhusets Medlemmer for han havde seet disse Documenter. Dersom kyndige Admiraler vare tilstede i Forsamlingen, saa var han forvisset om, at Franskmændenes Stilling i Algier vilde gjøre samme Jndtryk paa dem, som det maatte have gjort paa Admiralerne Nelson og Exmouth. Derefter androg han paa, at Correspondencen, mellem Statssecretairen og den Engelske Gesandt i Paris, den Franske Regjerings Depescher til dens herværende Gesandt i Aaret 1830, de Jnstructioner, som de Franskes Konge havde givet med Hensyn til Opfyldelsen af sine Forpligtelser, o. s. v., skulde fremlægges. - Premierministeren Grev Grey vilde ikke indlade sig videre paa denne Sag, da han havde i Sinde at indrømme det meste af dette Forlangende, nemlig, at fremlægge de Papirer, som anførtes under de to første Rubriker; med Hensyn til "Jnstructionerne" gjorde han derimod adskillige Vanske ligheder, paa Grund af en Privatcorrespondents fra de Franskes Konge, som kunde modtage en urigtig Fortolkning. Han forsikkrede tillige, at Ministrene ikke forsømte Sagen, og at han glædede sig ved den Overbeviisning, i dette Anliggende at have handlet saaledes som det var hensigtsmæssigt, for at vedligeholde Europas Fred, og hævde Englands Ære.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Det Amendement, som Lord Althorp føiede til Hr. Jngilbyes Motion, at den foreslaaede Nedsættelse af Skatterne ikkun kunde erstattes ved en Eiendoms- og Jndkomstskat, som for Øjeblikket vilde være ubetimelig, - hvorimod Hr. Jngilby foreslog et Contra Amendement, at de Ord, der havde Hensyn til Maltskatten, skulde udelades, - er i Sessionen i Tirsdags blevet antaget i sin oprindelige Form, med 285 mod 131 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
J Tirsdags foredrog Sir John Key sin anmeldte Motion om Ophævelsen af Huus- og Vinduesskatten, som fornemmelig er trykkende for Manufacturisterne, fordi de rigere Jndvaanere, hvoraf den største Deel boer paa Landet, hvor Huusskatten er meget lavere, lide mindre derved. Derfor en denne Skats Ophævelse et saa almindeligt Ønske, og ansees for en Nødvendighed. Men ved Voteringen er Sir John KeysMotion alligevel bleven forkastet med 355 mod 157 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Lord Althorps Yttring, at denne Skats Ophør vilde gjøre en Eiendoms- og Jndkomstskat nødvendig, har maaskee bidraget det meste dertil. Paa Publikum gjør denne Skats Vedbliven er ugunstigt Jndtryk, der hvert Øjeblik bliver værre. Overalt i Hovedstaden holdes Forsamlinger, for at modsætte sig denne Afgifts Opkrævning, og for at aftale Midler til dens Afskaffelse. J en Forsamling i Birmingham fattede man i denne Henseende meget eftertrykkelige Beslutninger, og man kan neppe tvivle om at lignende Forsamlinger ville vorde holdte omkring i hele Landet. - I Underhusets Session i Gaar udnævntes en Committee, for at undersøge de fattigere Classers Tilstand i Jrland, og foreslaae Midler til at hielpe dem.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Sir John Hobhouses pludselige og uventede Resignation af sit Embede og Sæde i Parlamentet gjør stor Sensation i Westminster.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Det fra Liverpool til Ny-Sydwales afgaaede Skib, Hibernia, er den 5te Februer under 5 Graders S. Br. og 21 Graders L. blevet et Rov for Luerne. Af de 235 Jndividuer, som vare ombord paa Skibet, ere 80 reddede, alle øvrige omkom.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Vore Efterretninger fra Paris gaae til den 1ste Mai. De indeholde kun Beretninger om Høitidelighederne ved Kongens Fødselsdag, men ere iøvrigt aldeles uden Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Fra Lissabon er et Skib ankommet til Falmouth, med Veiret havde ikke tilladt det, at anløbe Oporto; derfor havde man derfra ingen nyere Efterretninger. Rygter vare der nok af men til ingen af disse kunde man fæste Liid.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Efterretninger af blandet Jndhold. Keiser Frant; af Østerrig gik en Eftermiddag forleden i sin sædvanlige simple Dragt, kun ledsaget af sin Adjutant, gjennem den lille Bye Baadens Gader. Jdet de netop vilde dreie om ad en Gade, saae Adjutanten at man kom med et Liig. Forat unddrage Keiseren dette sørgelige Syn, spurgte han, om Hs. Maj. ikke hellere vilde gaae en anden Vei, "Hvorfor, spurgte Keiseren, og da han erfoer Aarsagen, sagde han: "Lad os blive staaende her og see de gaae fordi med det." Det var en gandske simpel Kiste, og der var slet Jngen, som fulgte den uden ex officio Præsten og Degnen. Keiseren bemærkede medlidende: "at det vist maatte være et meget fattigt Menneske, siden Jngen fulgte ham. Veed de hvad!" tilføiedes Hs. Majestæt: "Saa ville vi følge dette Liig! Begge traadte nu hen bag Kisten og fulgte Liget; idet de gik igjennem Gaderne, saae de Forbigaaende det, Alle sluttede sig til Toget, og inden man naade Kirkegaarden blev det den meest glimrende Liigprocession man endnu havde seet der i Byen."(Af Aarhuus Stiftstidende No. 72.)
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Indenlandske Efterretninger. (J et Brev fra Odense med Dagsposten, Redactionen af den Berlingske Tidende velvilligen meddeelt, fra en paalidelig Haand.)"Angaaende de i Stamhuset Broholms Hovmark i Fyen fundne Oldsager, meddeles foreløbig følgende Oplysning. - Terrainer, nær ved store Belt, hvori de ere fundne, er en aldeles flad Strætning, som i Oldtiden rimeligviis stod under Vand, men i de senere Sekler, efterat være indtørret, var bevoxet med Krat og Strø=Træer. Efterat være ryddet og præpareret til Sædeland, blev det i Aarene 1831 og 1832 pløiet og besaaet uden antiqve riske Opdagelser; men kort Tid før hine Oldsager bleve opdagede, var man blevet opmærksom paa Stedet, ved et der op pløiet Fragment af en flere Gange ombøjet Ring af fiint Guld, og da i Nærheden findes Spoer af en forgaaet Borg med Vold og Grave, saa formodede man, at Terrainet gjemte flere Kostbarheder. Denne Formodning gik i Opfyldelse ved den af Stamhuus=Besidderinden den 18de April d. A. atter paabegyndt, Dyrkning, hvorved paa samme Sted, hvor Ringen fandtes, bloi en Plovfures Dybde fundet 3de Guldsmykker, hvilket anledigede Ejerinden, strax at lade anstille en omhyggelig Undersøgelse af Terrainet, hvorved det allerede Opdagede blev forøget til 4 Stkr., af omtrent otte Punds Vægt, deels fiint Guld, og deels Electrium, bestaaende af massive Hals, Arm, og andre Ringe en Fibula og 7 Bracteater eller gamle Mynter med Øsken, til at bæres som Amulet eller Smykke, og zirede med drevet Arbeide af Emblemer og Runer, hvoraf man ved Oldgrandskernes Hielp tør haabe nærmere Lys i Sagen. At Mynterne skriv sig fra den hedenske Tid er vist, og formodentlig fra det 5te er ler 6te Seculum. En ny og nøiere Eftergravning, hvor det gamle Borg har staaet, vil nu blive iværksat, og Resultatet vii sin Tid blive offentliggjort." (Redactionen vil være navngivne Jndsendere af saadanne fædernelandske Efterretninger med get forpligtet. M. M.)
Berlingske Tidende, 1833-05-10
I den i Dag hidkomne Aalborg Stiftstidende No. 71 læ Følgende "Om la Grippe, meddeelt af Hr. Stiftsphysicus, Justitsraad Hansen, Ridder af Dannebroge. - De i denne Tid, nu ogsaa her i Aalborg, herskende Catarh=Tilfælde, som almindeligen benævnes Jnfluenza eller la Grippe, hvilke med eller mindre hyppig, dog altid aarlig, finder Sted og Foraaret fornemmelig efter længere Tids regjerende østlige Vinde (Paaske Østen), bestaae meest i følgende: Ubetydeligere Feberbevægelse med Kulde Gysninger og nogen Hede, Natte= og Morgen SveeHæshed, Ømhed i Halsen, Sliimhoste, Snue, Nysen, Tungde i Hovedet og Hovedpine, især i Panden, omfindelige let i Var løbende Øine, samt nogen mat Træthed og Ømhed i Kroppe og Lemmerne. - Sygdommen angriber i Almindelighed temme hurtig; Tilfældene tage til mod Aften og mindskes om Morgen Børn og unge Mennesker, Tjenestefolk og Personer, der ere u satte for daglig at opholde sig i længere Tid i fri Luft, som for de almindelige Aarsager til Forkjølelse, hvoriblandt fortrinlig hører for pludselig og uden vaersom Forsigtighed at kaste Viterslæderne, angrides lettest og hyppigst; ogsaa er Sygdommen, ikke fri for at være huussmittende, fornemmelig til dem som ligge i samme Stue og især i Seng med den Syge. - La grippe, naar samme ikke forenes med andre Sygdomme, eller behandles med aldeles urigtige Midler og et aldeles urigtigt Forhold, en ganske fareløs og gjennemgaaes paa nogle faa Dage. For dem, som ikke have Leilighed og Villie desangaaende at consulere en Læge, vil det i Almindelighed være tilstrækkeligt, strax ved Sygdommens Optræden at holde meest Sengen i 2 a 3 Dage, og derved bevirke og vedligeholde en tjenlig gelind Damp; forøvrigt opholde sig i et jevn varmt Værelse, afholde sig fra den fri Luft, nogle Gange daglig at drikke en Koppe Hyldethee eller op dinair Thee med lidt stødt Salpeter i, omtrent som en Prise Tobak til en Koppe, drikke flittig lunken Havre, eller Byg Suppe og Salepsliim, i en Spølkumme, af hvilke der ligeledes kan opløses en Theeskeefuld Salpeter, tage et lunkent Fodbad en Aften eller to, især om Tungheden i Hovedet er stærk, samt holde Diæt, ved ikke under Sygdommen at nyde Kjødsuppe og Kjødspiser, Viin og Spiritus, Caffee eller svære Næringsmidler, Den hele Affaire pleier derved paa nogle faa Dage at være endt, efterladende lidt Mathed og undertiden en noget længere vedholdende, efterhaanden sig tabende gelindere Hoste. - Slaae derimod andre Sygdomstilfælde sig til, fornemmelig besværlig Aandedrag, Sting i Brystet eller andre foruroligende og foruleiliggende Besværligheder, da er Sygdommen ikke længere simpel la grippe, ei heller ere anraadte Midler og Forhold tilstrækkelige, og da bør ikke opsættes at consulere en Læge.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Landskabet Norderditmarsken har gjort det til en Betingelse for at opgive sine Toldprivilegier, at der fremdeles som hidtil, beholder sin Udførselsfrihed, og foruden at den hidtil svared aarlige Recognition bortfalder, erholder en rund Pengesum i Godtgjørelse; samt at alle andre Fritagelser for Toldafgivter samtligen ophøre.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Fra Heide skrives under 2de April Følgende: "Commissionen, som skulde underhandle om vor Toldfriheds Ophævelse, har, efter Forlydende, Jntet udrettet. Trende af Sognene havde forlangt 300,000 Rdlr. Courant, som Godtgjørelsessum; eet 350,000; til 90,000 og fire 500,000; men Commissionen skal kun have buden 300,000 Rigsbankdaler. Commissionen er nu reist videre til Sønder-Ditmarsken." – J en anden Skrivelse derfra hedder det: "Den Sag, som her i den sidste Uges Tid har beskjæftiget den almindelige Opmærksomhed, vort Toldfriheders-Anliggende, har ikke ledet til noget Resultat. Man siger, at Sognene Tellingstedt, Hennstedt og Delve, have livret meest imod at renoncere paa Toldfriheden; Heide havde overhovedet erklæret: at den slet ikke vilde underhandle, men protestere imod enhver Beslutning, som maatte blive fattet til Toldfrihedens Opgivelse. Commissionen vil næppe have bedre Lykke i Sønder-Ditmarsken. "J Anledning af Grev Rantzaus Forslag, at stifte store Major rater, meddeler Kieler Correspondentsblad et læseværdigt Stykke der belyser dette Forslag fra en anden Side. Det vil ikkun, siges der, have et stolt og rigt Aristokratie til følge; men Borgerstanden er nu kommen til Fornuft og Bevidsthed om sit Værd; Junkerdømmets Jnstitutioner ere aldeles overflødige, Folket vinder Jntet ved en rig og anseet Adel; det taber kun, naar en med Forrettigheder forsynet Kaste florerer. Netop ved den større Rigdom vil Majoratsherren kunne virke med større Kraft for sine Sønner og skaffe dem de bedste Embeder. Folke behøver nu ikke andre Mellemmænd mellem sin Fyrste og sig selv, end dem, der erkjender for de værdigste og som saadanne sender til Stændernes Forsamling, thi Kundskaber, Dannelse og Kjærlighed til Fædrelandet ere nu tildags Gudskeelov et Almeen gode for alle Stænder. Stykket sluttes med den bemærkning, at Huset Oldenborg i tidligere Dage har lidt for meget af en rig, stolt og mægtig Adel, til at man kan antage, at vor allernaadigste Konge vil begunstige et Forslag, som kunde føre et lignende Onde tilbage.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Af Thisted Avis sees, at der i denne Bye ere 25 til 30 Brænderier, men hvoraf for Tiden ikkun drives 3 a 4, fordi de formedelst den høje Konsumtion ikke kunne holde Priis med Brænderierne paa Landet.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Fra Pressen i Viborg er nylig udkommet: En fortsattet Anviisning til det forbedrede Jordbrug" af Hr. Consistorialraad, Pastor Bjerregaard. Af denne Bog, der er af den høitfortjente Forfatter bestemt til Uddeling blandt Landalmuen i Danmark, er Oplaget 3000 Exempl. stort.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Kjøbenhavn, den 10de Mai. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 41.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Aalborg Stiftstidende, som ankom med Dagsposten, melder under 6te Mai. J Fredags Formiddag ankom Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian med Kutterdriggen Deelphine til Frederikshavn. J Løverdags reiste Høistsamme til Skagen, kom tilbage til Frederikshavn igaar Eftermiddags og deeltog i et Bal inat hos Gjestgiver Møller. Efter Forlydende vil Hs. Kongl. Høihed tage til Læss og derefter gjeste Aalborg.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Ved et Allerhøieste Reskript, udfærdiget igjennem det Kongl. Danske Cancellie, er for Kjøbenhavn anordnet en Navigations Skole=Direction, hvori, foruden Navigations=Directeuren og Oldermanden for Kjøbenhavns Skipperlaug, der i Medfør af deres Bestillinger skulle være Medlemmer af Directionen, endnu en anden Officeer af Søe-Etaten, en af Stadens 32 Mænd, og en Grosserer, som tillige er Skibsrehder, skulle have Sæde, saaledes, at Navigations-Directeuren stedse skal være Formand i Directionen, men dens øvrige Medlemmer tage Sæde overeensstemmende med Forskrifterne i Placaten af 15de Juni 1808 ; hvorhos til Medlemmer af denne Direction, foruden NarigationsDirecteuren og den constituerede Oldermand for Skipperlauget her i Staden, Skibscapitain Henning Hansen Rønne, ere udnævnte Statsraad og Grosserer, Ridder hvidt, Capitain af SøeEtaten Dahlerup, og Major og Grosserer, samt ligeret Borger her i Staden, Prætorius.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Beltpassage. Fra den 22de April til den 2den Mai. Til Fyen. Kniplingshandler Winther, Kjøbmand Rothøil Tis; Hofjægermester, Baron Wedel; Fuldmægtig Syberg; Landmand Punster ; Pastor Bruun; Jomfru Holm; Professor Usin; Pastor Christensen; Frøken Thura; Frue Biørn med Datter; Kjøbmand Unna med Kone; Jomfrue Unna; Ritmester Berth; Bundtmager Sybrowsky og Søn; MekanilusPetersen. Til Sjælland, Jomfru Rasmussen; Studenterne Wegener, Schierne C. og P. Voigt; Cand. Phill. Knudsen; Forpagter Jochumsen med Kone og Søster; Handelsmand Müller; Kjøbmand Wicke; Handelst. Geimar Fabrikant Hirschslet; Frue Schested med Søn; Procurator Hansen; Dansk Minister i Paris, Kammerherre Juel med Frue; Frøkenerne F. og E. Done, Mad. Sedenius; Pastor Balslow; Cand. Theol. Thoersen; Aroldekrivende Rasmussen; Stud. Pd. Næblerød; Jomfru Søegaard; Handelsbetjent Ud lum; Cand. Theol. Rask, Handelsmændene L. og J. Loper; Jomfruerne Wedel og Panelsen; Skolelærer Bülman og Kone; Jfr. Chrome og Freken Schmidten; Jfr. Lindberg; Kjøbmand Bøving; Lærredshandler Seichmann, Forvalter Frontin; Handes. Jantzen; Forpagter Martens; 4re Zimmermann med 2 Døttre og Søn.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Reisende. Til og fra Kjøbenhavn. Hidkomne den 7de Mai, Premier=Liemenant Rosenfeldt fra Christiania; Skibecapitain Soelig fra Portarund; Børen, Løvenskjold fra Løvenborg; Pastor Weile fra Grædsted, Supercareo kesterfra London; Landskabsmaler Mohr fra Bordesholm; Pastor Clod fra Anholt, Consul Rooth, Bagermester Lundberg fra Helsingborg; Landmand Petersen, fra Holsteen. Afreiste den 7de Mai; Grev Moltke, Forvalter Maurier til Nestved; Lientenant Trøiel, Proprietair Conradsen, Kjøbmand Jahnsen til Aarhuus : Adjunct la Cour til Herlufsholm; Kjøbmand Junger til Tøndern; Prost for Bartholdy til Storehedinge, Kjøbmand Hemmert til Jsland. Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Mandags Eftermiddags Kl. 2 til Traveminde med følgende Passagerer: Grosserer, Hansen, med Kone og 2 Børn; Klædefabrikant Renck; Mad. Kohncke; Jfr. Klein worth; Kjøbmændene Schen, Arnold, Urban og Borchsenius; Mad. Møller med Søn; Bundtmagermester Menne; Possementmagermener Hol brant.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Samme Dampskib ankom i Onsdags Middags Kl. 12 fra Traveminde, med følgende Parsagerer: Kongl Svensk Minister ved det Nederlandske Hof, Baron v. Obsson; Justitsraad Jensen; Mad. Claasson; Kjøbmændene Berg, Hartung, Peters, Dobd, Guldbrandsen, Lindboe, Bumhoff, Werner, Blorck. Borchsenius, Wendler, Nagel, Boysen, Leye, ver Hage og Hen mann, Oberstlieutenant Evelyn; Chirurg Retz.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Vi have allernaadigst behaget at resolvere som følger: Under 2den Marts, Ved Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner udnævnes coracteriseret Ritmester F. G. v. Møller til Secondritmester og caracteriseres Premierlieutenant N. v. Jacobsen til virkelig Premierlieutenant; endvidere tillægges Secondlieutenant F. C. A. v. Sandiz den høiere Secondlieutenants, Gage, og indtræder Sccondlieutenant a la amte J. P. v. Scidelin i vikeligt Nummer paa yngst Secondlieutenants Gage.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Under 3die Marts, J. Anditeur i Armeen C. C. B. Liebenberg, der har faaet anden Ansættelse, afgaaer fra sin hidtil havte Post som Cancellist ved General-Andito riatet for Land Etaten. 2. Dimiteret Ritmester N. v. Brune, der har staaer ved Husarregimentet, bevilges en nye Afskeed af Krigstienesten som Major 3 Den fra Vort Livjæger=Corps afskedigede Overlæger M. Teisen, bevilget en Afskeed af Krigstienesten som Secondlieutenant.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Under 5te Marts, Caracteriseret Capitain ved Kiøbenhavns borgerlige Artillerie H. P. Hansen, udtræder efter Ansøgning af Nummer og ansættes 5 Aar i la suite ved Corpset.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Under 6te Marts.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Premierlieutenanterne: G. M. H. v. Schmidt, Ridder, af det 3die Jydske, Jnfanterie-Regiment, J. v. Detlefsen, Ridder, at det Slesvigske Jntanterie Regiment, og W. v. Estdricht af det første Liv=Regiment, forbeholdes Capitains Anciennetet fra Dags Dato af Under 3de Marts, Candidatus juris L. Rothe udnævnes til Cancellist ved General=Auditoriatet, for Land=Etaten.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Under 9de Marts. 1. Premierlieutenant ved Prinds Christian Frederiks Regiment L. A. v. Wilster udnævnes til Adjutant og Vaatmester ved de Ostindiske Tropper. 2 Sergeant paa Avantage ved de Vestindiske Tropper F. Stemann udnævnes til Secondlieutenant a la suite ved bemeldte Tropper. Under 10de Marts. Ved det Siellandske Jægercorps udnævnes Premierlieutenant C. H. v. Leschlo til Stabs=Capitain og caracteriseret Premietlieutenant C. F. F. v. Hueberg til virkelig Premierlieutenant; ligesom Secondlieutenant G. W. v. Caroe tillægges den høiere Secondlieutenants Gage og indtræder Secandlieutenant a la suite H. V. v. Mathiesen i virkeligt Nummer paa yngsSecondlieutenants Gage, hvorved hans havende Extragage besvares. Under 11te Marts.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Ved det Holsteenske Landsener-Regiment skeer følgende Avancement, nemlig: Sccondritmester J. W. L. v. Vanpel udnævnes til Chef for den fierde Escadron, hvorved det dam bevilgede Extratillæg besvares, PremierlieutenanF. L. v. Creutz til Secondtimester med den ham forbeholdte Anciennetet og caracteriseret Premierlieutenant A. C. v. Hvid til virkelig Premierlieutenant. Endvidere tillægges caracteriseret Premierlieutenant C. F. v. Deichmann den høiere Secondlieutenants Gage og tildeeles Premiermajor C. F. v. Posselt, Ridder, den anden Escadron. under 12te Marts. 1 Ved Prinds Christian Frederiks Regiment udnævnes Secondlieutenant J. F. v. Hammel til Premierlieutenant og tillægges Secondlieutenant C. F.G. v. Destinon den høiere Secondlieutenants Gaae. 2 Underofficeer ved Vort Søecadet-Corps F. E. Lytzen udnævnes til Secondlieutenant i Nummer og Gage ved Husar-Regimentet, med Anciennetet af Dags Dato. 3 Dannebrogsmand P. D. Schnipp, der er ansat i Toldfaget, udnævnes til Krigs=Secretair.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
under 18de Marts, Den ved Vort Livcorps ansatte Regimentschirurg, Dr. med. G. Rahlske Ridder, entlediges efter Ansøgning i Naade fra denne Post.
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Under 19de Marts, 1. Secondlieutenant ved Liv=Regimentet lette Dragoner C. v. Buchwald, meddeles efter Ansøgning Afskeed i Naade af Krigetienesten som Premier, lieutenant. 2. Ved Kiøbenhavns borgerlige Artillerie meddeles Premierlien, tenant H. Bohn Capitains Caracteer og indtræder de caracteriserede Premierlieutenanter D. P. Møllet og D. W. Klein i virkelige Premierlieutenant Nummer, den Førstnævnte med den ham efter Premierlieutenant a la suite C. S. Groth tilkommende Anciennetet. Under 20de Marts,
Berlingske Tidende, 1833-05-10
Den ved Bornholms Milices tredie Dragon-Compagnie staaende Capitain C. v. Rømer meddeles Majors Caracteer.