JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Fædrelandet. Skrivelser fra Wien indeholde den høist glædelige Efterretning at Hs. Majestæt Kongens Tilbagekomst nu inden faa Uger kan forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Under 20de Marts d. A. er udkommen en Forordning for Island, angaaende Forandringen i Pengevæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Den 9de April døde i det Slesvigske Hr. Greve, Conrad Georg af Reventlou, Læhnsgreve til Grevskabet, Kgl. dansk Kammerherre og Kommandeur i SøeEtaten, i sit 65de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Fransk Koureer Mauvin fra Paris, og engelsk Kourer Adamsbriger fra Brissel, passerede d. 14de April over Beltet til Stokholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Det Kongl. Danske Generalkonsulat i Hamborg, bringer under 14de d. atter i Erindring, at ingen Reisende lades passere over Grændserne naar ikke deres Papirer først ere foreviiste. De nærværende Tidsomstændigheder, hedder det i Bekiendtgjørelsen, skierper Strengheden heri, og enhver har desaarsag sig selv at tilregne, hvis noget ubehageligt skulde møde dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
I Khons, Kanaler ere i forrige Uge fundne tvende ubekiendte Mandspersoner druknede. J den enes Lomme fandtes kun en Foldekniv og i den andens en Sexskilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Ved de nærværende enorme Smørpriser tilraades i Dagen at indskrænke Brugen af dette Fødemiddel, hvoraf for megen Nydelse desuden er skadelig for Sundheden. Engelskmanden bruger meget lidet Smør, Franskmanden ligesaa. Den Første anseer dets overflødige Brug baade for Ødselhed og Usundhed, og den Sidste finder ei engang Velsmag der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
J samme Blad ankes nu over den giængse Mode i Hovedstaden, som da vel ogsaa snart kan ventes hertil Provindserne, at velklædte Damer i Peltse jage saaledes afsted i fuld Gallop paa Gaderne, at de ofte ere nær ved at løbe Mandfolkene overende ved høilys Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Journal for Politik meddeler en mærkelig Forordning af høisal. Kong Frederik 4de, dateret 28de Nov. 1699, hvorved befaledes, at i Aaret 1700 skulde næstefter den 18de Feb. tælles den 1ste Marts, og saaledes indtraf i bemeldte Aar en Februar, der kun havde 18 Dage. - Den der var født den 19de, kunne altsaa ikke celebrere sin Geburtsdag det Aar. - Aarsagen var ellers den, at med bemeldte Aar indførtes, den nye Tidsregning, der giør 11 Dages Forskiel modden ældre, som f. Ex, endnu bruges i Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Ved den 934 Trækning i Altona udkom følgende Nummere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 18de April 7000. - Specier solgtes til 42. Rbmk. - Committeesedler 67 pr. 100. Oblig. 270. Maa Sandser i Truaring. til Salmaske. Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Jahnsen. paa Søndag pradsker i Frikkere en homesse. Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Forlangt Jndrykkelse. Velmeent Raad for min Hr. Broder Schøler i Hammel. - Gaae til Frysenborg, kiøb en Portion Forstand, af Hr. Commerce=Raad Tommesen, derfra til hans Straahatte=Fabrik; derfra til Berberisserne - under dem knæ Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. ler Du og betænker Dig. Vend saa hiem til Din bestemte Forretning; saa har Du Jndustrie for Hammel og Dig Du skaaner Aarhuus Avis=Abonnentere for Dit urimelige Væv - og Du bliver glemt!!Schou, Degn og Skolelærer i Baadstrup. Lercererec¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Bekiendtgiørelser. At min Kone Kierstine Marie, fød Thomsen Barnfødt udi Sønderborg, i hendes Alders 34te Aar, ved Døden er afgaaet den 15de d. M., det bekiendtgiøres herved for Familie og Velgiørere. Den Hedenfarnes Død begrædes af 4 levende men uforsørgede Børn, hvoraf det mindste et Pigebarn paa 3 Aar. Aarhuus den 19de April 1815. Jacob Rasmussen, Skipper. Min Kones lykkelige Nedkomst med en Datter den 13de d., undlader jeg ikke herved at underrette Venner og Bekiendtere i Aarhuus. Kolding den 16de April 1815. Lauritz Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Førstkommende Onsdag den 26de April, Efterm. Kl. 2, bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auktion over adskillige Vare, saasom: Porcellain, Glas, Træe, Jern, Alen, og Jsenkramvare, Mands og Fruentimmer=Gangklæder, Linned, Kobber, Borde, Sængestæder, endeel Haandører med Skafter paasat Skraae og Snus samt Røgtobak, en to=Et. Kakkelovn, m. m., efter de Conditioner, som forinden paa Auktionsstedet bekiendtgiøres, thi ville de Lysthavende ovenmeldte Tid og Sted behagentlig indfinde Dem. Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Birkeskriveren ved Marselisborg Birk er henflyttet til Hr. Kiøbmand Munch paa Broberggaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Hvor en Tieneste strax eller til Maidag er at faae for en tro, ædruelig og skikkelig Gaardskarl, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Underofficeer Thode, som ifølge indhentet Underretning er reist til Ebeltoft, uden at melde sig siden hans Tilbagekomst fra Randers, anmodes herved, at ville indfinde sig, for at gjøre behørig Rigtighed med Hensyn til den in duplo hævede Pension for October Qvartal 1814, saafremt han ellers ønsker, at undgaae videre Søgsmaal. Marselisborg, den 19de April 1815. Bendrot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Prof. Dr. Larsens Anviisning til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Lod paa sandede og leerede Jorder. Tvende af det Kgl. Landhuusholdnings=Selskab belønnede Priisskrifter - faaes for 2 Rbd. paa Adressek. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
No. 4. Aar 1818. Aarhuus Stifts Kongelig allene privilegerede Tidende. Adresse=Contoirs som forsendes med Brevposterne. Løverdagen. den 22de April. mation af 1ste Marts hvori Marmont angives for at være den som f. A. overleverede Paris. - Marm. siger til Slutningen deri, Min Skjebne blive nu endsom den vil, enten mit Liv endes under Proscriptionen eller jeg endnu kommer til at tiene mit Fædreland; enten jeg bliver tilbagekaldt eller fordrevet af dets Skiød, saa vil Kierligheden til mit Fædreland, forblive min eneste Lidenskab; Kongen har vet forstaaet mit Sindelang, da han behagede i mit Vaaben, at tilføie Devisen: Gandske Kædrelandet og overalt. Disse faae Ord indeholde mit Livs hele Historie. Opsnappet Brev fra Hertugen af Angouleme til hans Gemalinde, dat. 31te Marts: "Min elskede i Giøja! Fra Marseille og Toulon har jeg erholdt gode Efterretninger. Marskallen forholder sig der vedvarende som en Ædelsteen; det er os meget nødvendigt, da kun han kan holde Tropperne i Orden; men det ville være meget vigtig for hele Syden, dersom jeg kunne besætte Lyon. Lad opsætte en Bulletin over Gaarsaffairen ved Montelimart, og udbred den saa vidt Du kan. Jeg omfavner Dig, mit Kiereste i Verden, af gandske Hierte. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Angaaende Rustningerne mod Frankrig har der i i det Londoner Parlament været mange heftige Debatter. Blandt andet sagde Premierministeren Grev Liverpool, Man forundrer sig saa høiligen over at Bonavatte ikke bedre blev bevogtet paa Elba, Fordi han ikke var nogen Fange. Han befandt sig paa et Sted som med fuldkommen Souverainitet var ham bleven overdraget. Enhver Jndstræntning ville have været en Overtrædelse af Traktaten. At passe paa ham havde været hele den brittiske Marine umueligt; thi hvorledes kunne Øen saadan blokeres at ikke en enkelt Person kunne undkomme. Med Søefficererne paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Blandinger. Hertugen af Ragusa (Marmont) har fra Gene udstædt et vidtløftigt Svar paa Napoleons Proklamation af 1ste Marts hvori Marmont angives for at være den som f. A. overleverede Paris. - Marm. siger til Slutningen deri, Min Skjebne blive nu endsom den vil, enten mit Liv endes under Proscriptio. . . . . . . sit Cadrag. land; enten jeg bliver tilbagekaldt eller fordrevet af det Skind, saa vil Kierligheden til mit sær forblive min eneste Lidenskab; Kongen har vet forstaaet mit Sindelang, da han behagede i mit Vaaben, at tilføie Devisen: Gandske Kædrelandet og overalt. Disse faae Ord indeholde mit Livs hele Historie. se Napoleons Proklamation, gav ham en Kokarde paa i Hatten og førte ham med Nationalfanen giennem StaPariserjournalen fortæller et andet Slags Løier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Paa Nybroe sad forleden Dag et ungt Menneske, paa hvis Hur læstes disse Ord: "Forbarmes over en Ulykkelig, hvis Tunge Spanierne have afskaaren, og som Brigands havde spændt paa Korset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
De nyeste Rumere af Morgenblatt indeholde, i under Correspondent=Efterretninger, adskillige ret snurrige Efterretninger fra Kiøbenhavn. Saaledes fortælles, at som en Følge af de hyppige Selvmord i denne Hovedstad, lader man nu ikke gjerne Nogen gaae allene op paa det øverste Gallerie af Rundetaarn, i efterdi nogle have styrtet sig forsætligen ned derfra; pita Station var ver vog for itte at otyde Traktaten, gjort saadan Aftale, at anholde ham paa en vis Hørde." - Hr. Whilbread sagde: "Med alle de i Wien i værende store Statsmænds og fyrstelige Personer: Viisbon og med alle vore Penge Elba, uden neget Menneskes Vidende. Nu da Katten er borte undrer man sig allevegne. Man seer af alt, at Napoleon dennegang endnu har overgaaet sin gamle Ven anerand i Fiffigte Da Ministrene dog engang har sluttet Fred med Bon parte i Chatillon, hvorfore ville de ikke nu holde den Efter mange saadanne Debatter blev endeligen . Rustningerne besluttet med 220 mod 37 Stemmer. Præsten i Guoy ved Poitiers, havde den 19de Marts præket for Kongen og opfordret sine Sognefolk at gribe til Vaaben. Men ikke saasnart havde han Dagen efter hørt Napoleons Ankomst for han i samme Kirke tog sine Ord i sig igien, bad om Forladelse og læste Bøn for Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
J Moulins tvang Pøbelen Præfekten til at oplæse Napoleons Proklamation, gav ham en Kokarde paa i Hatten og førte ham med Nationalfanen gjennem StaPariserjournalen fortæller et andet Slags Løier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Paa Nybroe sad forleden Dag et ungt Menneske, paa hvis Hue læstes disse Ord: "Forbarmes over en Ulykkelig, hvis Tunge Spanierne have afskaaren, og som Brigands havde spændt paa Korset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
De nyeste Rumere af Morgenblatt indeholde, under Correspondent=Efterretninger, adskillige ret snurrige Efterretninger fra Kiøbenhavn. Saaledes i fortælles, at som en Følge af de hyppige Selvmord, i i denne Hovedstad, lader man nu ikke gjerne Nogen, gaae allene op paa det øverste Gallerie af Rundetaarn, i efterdi nogle have styrtet sig forsætligen ned derfra; hiin Station var der dog for ikke at bryde Traktaten, gjort saadan Aftale, at anholde ham paa en vis Hørde. - Hr. Whitbread sagde: "Med alle de i Wien værende store Statsmænds og fyrstelige Personers Viisdom og med alle vore Penge seilede Bonaparte, bort fra Elba, uden neget Menneskes Vidende. Nu da Katten er borte undrer man sig allevegne. Man seer af alt, at Napoleon dennegang endnu har overgaaet sin gamle Ven Talleptand i Fiffighed. Da Ministrene dog engang har sluttet Fred med Bon parte i Chatillon, hvorfore ville de ikke nu holde den: Efter mange saadanne Debatter blev endeligen Rustningerne besluttet med 220 mod 37 Stemmer. Præsten i Gion ved Paitier, baad, kan rad. Marts præket for Kongen og opfordret sine Sognefolk at gribe til Vaaben. Men ikke saasnart havde han Dagen efter hørt Napoleons Ankomst for han i samme Kirke tog sine Ord i sig igien, bad om Forladelse og - at en lignende Forsigtighed er anordnet at iagttages ved en vis Sø ikke langt fra Bergen i Norge, som ligger i en saa dyb Dal og er saa omgiven af høie Fielde, at ingen Fugl flyver derover, ja at man ligesom i en dyb Brønd kan see Stiernerne deri om høilys Middag; - at det ny Christiansborg Slot, hvoraf den bageste Facade allerede er færdig, vil blive ganske færdig til næste Efteraar; - at EmiliaGallotti er blevet givet meget slet paa Kjøbenhavns Skueplads, uagtet et dansk Blad har vover at paastaae, at dette Stykke ikke kunde gives bedre paa et tydsk Theater ; - at det glimrende Costume i Balletten i Orphelin de la Chine er blevet forskrevet fra China, J Mandags begyndte Auctionen over afdøde Etatsraad Bugges kostbare og berømte Samling af phystcalske, mathematiske &c. Instrumenter. Meget blev kiøbt til den Kongelige Samling og til det norske Unriversitet. Det øvrige adsplittes iblandt hundrede i forskiellige Kiøbere, og saaledes opløses en Samting, der havde fortient at være i den Mands Eie. Gallotti er blevet givet meget slet paa Kjøbenhavns Skueplads, uagtet et dansk Blad har vover at paastaae, at dette Stykke ikke kunde gives bedre i paa et tydsk Theater; - at det glimrende Costume i Balletten i Orphelin de la Chine er blevet forskrevet fra China, J Mandags begyndte Auctionen over afdøde Etatsraad Bugges kostbare og berømte Samling af physicalske, mathematiske &c. Instrumenter. Meget blev kiøbt til den Kongelige Samling og til det norske Unniversitet. Det øvrige adsplittes iblandt hundrede i forskiellige Kiøbere, og saaledes opløses en Samting, der havde fortient at være i den Mands Eie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Etsteds i Aalborg Stift boer en Mand, rigelig velsignet med alle Lykkens gode Ting. Skal Man nyde Lykken fuldkommen, maa Man ikke nyde den ene. Giennemtrængt af denne Sandhed besluttede i han at bringe den Gudinde et Offer, som vore Forfædre tilbade under Navn af Vaur. Længe var han tvivlraadig i Valget. Festina lente klang idelig i hans Øre. Efterat have delibereret med sig selv fra Januat til December valgte han endelig - og fik en Medusa, hvad Hiertet angik, endnu værre end hiin fameuse Phorci Datter. Til hans Lykke hensov hun 3 Maaneder efterat Hymens Fakkel havde beskinnet hende. Eengang er ingen Gang tænkte vor Enkemand, første Gang valgte jeg og fik en Kantippe, anden Gang vil jeg gribe iblinde. Som tænkt saa gjort. Han skriver til sin Commissionair i Kiøbenhavn og beder ham avertere i Adresseavisen: at en Mand i Provindserne, i sine bedste Aar, søgte sig en Ledsagerinde tiennem Livet: at han, selv formuende, ikke saae efter Penge men allene efter et tækkeligt Udvortes og et dydigt Hierte. Da det nu ofte hænder sig, at unge Spottegøge skrive slige Avertissementer, for at more sig ved de indløbne Svar, og Man ved saadan Erfaring er vorden klog, saa tog heller Jngen nogen Noticaf dette. Man læste det og loe. Hændelsesviis falder Avisen i en vis Jomfru Pattig Hænder. Hvad Extractionen angik, var hun kommen af honette Borgerfolk. Hun havde engang havt en Kiæreste, og det var hendes hele Ulykke. - Man har længe disputeret og hvilket Tal der er det fuldkomneste. Ludvig den 13des Hofpræst paastod offentlig paa Prædikestolen, at Tallet 10 var det, fordi Man maa begynde at tælle forfral igien, naar Man er kommen til ti Nogle forretrække Tallet 7, troende, at det i Naturen er kraftigere end noget Andet, hvilket Varro har viist in Hebdomadibus, og Macrobius i Sciplo's Drøm, Lib. 1. Cap. 5 og følg. - Andre mene, med fuldkommen Grund, at det fuldkomneste Tal maa være enten 3, eller ogsaa det som indbefatter alle andre Tal; men da der intet gives, som jo kan fordobles, maa 3 være det fortrinligste. De Gamle lode tre Guder regiere Verden. Jupiter, Neptunus og Pluto. Diana havde tre Navne: Proserpina, Lung og Diand. Minerva kaldes Tritagenig. Underverdenen havde tre Dommere. Musernes Tal er 3 Gange 3. De Gamle havde ogsaa tre Gratier, tre Sibyller, tre Serener, tre Hesperider, tre Skjebner, tre Parter, tre Furier, tre Gargoner, tre Harpper. Oldtidens famense Orakeltempels Præstinde sad paa en Trefod. - Hvor rørende siger ikke Qvid, i det han taler om sin Afreise til det Sted, hvorhen han var forviist. Ter linen tetigi, ter sun revocatus ab illa Skiøndt Man kunde anføre meget mere til Beviis paa Tretallets Fortrinlighed, maa Man dog oprigtig tilstaae, at der gives et Tilfælde, hvor det fordærver Alt. En nøiere Forklaring vil være unødvendig, naar Man har læst følgende Linier Un et un bort deur, Cest le nombre heureur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
En galanterie. Mais des qulune fois, Un et un sont trois, Cest la Diablerie. Saalænge Jomfrue Pt 12 og Kiæresten kun udgjorde to, gik Alting godt; men da Juno Lucina lagde en Tredie til, løb Elskeren bort. Jomfruens Forældre vare døde, Barnet blev sat ud og dets Moder, blev en af Veneris vulgivage Præstinder. Saaledes henrandt et Par Aar. Da hændte det sig just, at vor Enkemand lod det omtalte Avertissement indføre i Adresseavisen, og skiøndt det kun vedkom hende forsaavidt hun endnu havde et gandske tækkeligt Udvortes meldte hun sig dog, da der Jngen var at vælge iblandt, da Jomfruen godt kunde forstille sig og Commissionæren desuden var lidt kortsynet, blev hun antagen og om faae Dage gik hun ombord paa et Skib der laae færdigt at afseile til Aalborg. Skibskapitainen var en smuk ung Mand, og - som de fleste af Neptuni Sønner - ingen Hader af Kiønnet. Den smukke Passagerinde undgik ingenlunde hans Opmærksomhed man nærmede sig hinanden paa begge Sider, Kiøbet blev sluttet, og da man kom iland - holdt man Bryllup. - Den stakkels Enkemand gaaer hver Aften, naar Solen trykker sine brændende Læber paa Bølgens kolde Kind, ved Havets steenige Bredde. Giennem den konstige Kikkert skuer hans Øie ud i det umaadelige Fjerne, om det mueligen kan vine den Snekkes bølgende Seil, som ad de fraadende Vover skal bringe ham en Viv fra Axels Stad, - og hver Aften vandrer han ene og trøstesløs tilbage med en Længsel i Hieriet som intet stiller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Jndkomne Skibe fra 5te til 20de April. Skipper A. Hansen fra Norge med tør Fisk, Bræder, Kobber og Tran; C. Clausen fra Søndergaard m. Muur= og Tagsteen; H. Hansen f. Flensborg m. Brændeviin, Mahonieplanker og Muursteen; K. Nyerup fra Weile m. Brænde; J. Haynefeldt f. Hørsens m. Kalk og Talg; N. Lund f. Aalborg, m. Lærreder, Sæbe a.; M. Fischer f. Odense med Skind, Kiøverfrøe m. m.; P. Jensen f. Khavn m. Steenkul; M. Benzen m. Steenkul, Tobakker, Stibstene; J. Ginge fra Sønderborg m. Muursteen: J. Møller f. Khavn med Stykgods; Capt. Mølbech fra Norge m. Trælast og Kakkelovne ; H. Kopperholdt fra Lübek m. Staal, Jernvare, Glas og Farvevare; I Hansen fra Sønderborg med Muur= og Tagsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Udgaaede Skibe. Skpr. N. Jensen og J. Alretil Norge m. Kornvare; C. Jørgensen til Rachstou med lærreder og Fedevare; P. Herz til Norge m. Korn, Brændeviin og Vine; N. Falslev til Khvn, m. Fedevare; J. Nyerup til Norge m. Korn og Fedevare; P. Mippel til Haderslev m. Korn; C. Clausen til Sønderborg m. Korn H. Kock til Grenaae med Steenkul; A. Baur til Ebeltoft m. Tobakker og Tagsteen; M. Fischer til Odense m. Steenkul og Gorsvare; N. Lund til Callundborg med Kiød; H. Jensen til Flensborg m. Ballast; . Ginge til Grenaae med Skind, Brændeviis m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. d. Skiellerup, Kiøbmændene J. Jlum, S. Sanne og Theil, Bogbinder R. Sadolin med Kone og Jomfrue Capt. v. Linde og Adjunkt Giesing. Fra Kallundborg til Aarhuus. Forvalter H. Stang, Student R. Fritz, Lieutenant v. Munch, Contorist L. Friis, Kiøbmand L. Kellermann Jfr. C. P. Schou og Jfr. M. S. F. Schou. Døbte. Den 16de April lod J. R. Byghalle døbe er Søn Niels Frederich Christian; Fadd. Mad. Thomsen, og Jfr. Mohr, der. Licath. v. Nienau og Hammershaimb, Kiøbmand Simmelkiær og Boghandler Elmquist Den 19de, Kieinsmed Peter Biørn en Søn Hans Peter Fande: Mad Kleis og Jfr. Berggreon, Muurmester Dahl, Vertshuusholder P. Munch og Kunstdreier Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Bekiendtgiørelser. Mine ærede Medborgere og Omegnens Beboere, undlader jeg ikke herved tienstl. at bekiendtgiøre at jeg i min nye Bopæl paa Broberg No. 338, har etableret den samme Handel, som Hr. Larsen jeg kiøbte den af, hidtil har ført, med Lys, Sirup, Eddikke, samt Speserie m. m.; ligesom og Alenvahre m.m. Hvormed jeg ærbødigst beder mig recommanderet, forsikrende Enhver, redelig Behandling med gode Vahre, ligesom og de billigste Priser jeg efter Tiderne kan overlade samme. Aarhuus den 21de April 1815. Johan Adam Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Gode nye Bergens Spegesild kan bekommes hos J. Simmmelkier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Græsning til 20 Stude kan faaes inden 1ste Mai paa Legaardslyst ved Skanderborg, hvorom der kan akkorderes paa Gaarden selv eller paa Constantinsborg med Eieren Carl Fædde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Nylig hiemkomne Hollandsk rød Klæverfrør, faaes dog Undertegnede for billigste Priis. Hans Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
En Ambolt er at faae tilkiøbs hos Smedemester Viig i Skidengyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Førstkommende Onsdag den 26de April, Efterm Kl. 2, bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auktion over adskillige Vare, saasom: Porcellain, Glas, Træe, Jern, Alen og Jsenkramvare, Mands og Fruentimmer=Gangklæder, Linned, Kobber, Borde, Sængestæder, endeel Haandører med Skafter paasat, Skraae og Snus samt Røgtobak, en to=Et. Kakkelovn, m. m., efter de Conditioner, som forinden paa Auktionsstedet bekiendtgiøres; thi ville de Lysthavende ovenmeldte Tid og Sted behagentlig indfinde Dem. Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Fredagen den 28de April næstk. Formiddag Kl. 10 lader Kammerraad Toldinspecteur Fæster og Propietair Lann, ved en eeneste Auction, som afholdes paa Ringkiøbing, Raadstue, bortsælge om noget antageligt Bud skeer, forrige Mad. Kolbyes Gaard her i Ringkiøbing. Formedelst denne Gaards Størrelse gode Bygninger, og fordeelagtige Beliggenhed paa Byens Torv og Hovedgade, er den i Særdeleshed vel skikket til et stort Brændeviinsbrænderie, andet Fabrikanlæg eller for en Handlende. Til Eiendommen hører en udmærket god Hauge. Islandt Conditionerne, som ere til Eftersyn hos Eierne, bliver den, at intet af Kiøbesummen til forestaaende Snapsting udbetales. Ringkiøbing den 13de April 1817. Sponned, Auktionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Undertegnede agter at bortsælge ved offentlig Auktion et Berliner Spilleværk i mahoni Skab, indrettet til Skriverskatol som har 3de Valtzer. En Reisevogn med 2de Sæder, nyelig malet og næsten nye, en stor Pramide Kakkelovn med Rør og 2de smaae nye, en stor Kobberkiedel til at indmure; en aflang Baske kiedel, med mere Kobber; 2de stor Speile og nogle skat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
3de nye Kommoder af Elmetræ, Sengeklæder, Sængesteder med og uden Gardiner; Spilleborde og andre Borde; 1 Otoman Lænestol og andre Stole; 1 Brandstige, en mindre Ditto; et stort Bagetrug; en Korntønde med Jernbaand; nogle Oxehoveder; Tønder og Foustager, en Eege=Rulle, en god Malkekoe m.m. m., naar Auktionen skal holdes skal nærmere blive bekiendtgjort. F. Lichey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-22
Mandagen den 1ste Mai Eftermidd. Kl. 2 lader undertegnede formedelst Forandring af Bopæl ved offentlig Auction i min iboende Gaard paa Middelgaren, bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af : Borde, Stole, Kakkelovne, Skade; en meget kiønBrevreol. En stor Deel Ege= og Bøge Foustager, meest nye. Endeel Egestare, noget Tømmer, Lægter, Fiæl og Kakkelovne, samt meget meere som ved Auctionen nærmere kan tages i Diesyn. N. Hviid.