Viborger Samler, 1791-04-26
Skulde nogen, som af Godseieren er bleven overdraget at øveHuusstraf paa dennes Vegne, misbruge saadan Myndighed mere, end een Gang, da maa Jorddrotten ikke oftere betroe ham Magt til at straffe. 5. 15. Skulde nogen Bonde, formedelst urigtige Foranstaltninger ved Tilsigelsen eller Tilsynet med Hoveriet, uden Nødvendighed forvoldes betydeligt Ophold i sit Arbeide, da skal han derfor tilkiendes ligesaa meget i Skades Erstatning, som han skulde have betalt i Straf, ifald han havde forsømt Hovarbeidet; og dersom nogen Bonde besværes med ulovligt Hoverie, da ville Vi, naar han derom indkommer med beføiet Klage, forunde ham beneficium paupertatis, og dersom Jorddrottens Forhold, imod Formodning, skulle befindes lovstridigt, maa han desuden vente at blive underkastet Vor General=Fiscals Tiltale. Jndkommer Bonden med aldeles ugrundet Klage, da kan saavel han, som den, der maatte have forledet ham til at indgive, eller haver opsat, samme Klage, vente at blive anseet efter Anoroningernes Strænghed. §. 16. Skulde nogen Jordegodseier i Høstens Tid og ellers, naar Arbeidet ingen Udsættelse taaler, finde sig foranlediget til klage over, at Bønderne ikke ville forrette det dem paaliggende Hoverie, da bør Amtmanden, paa det at Hovedgaardens Arbeide, indtil Dom kan afsiges, intet Ophold skal lide, være bemyndiget at mulctere hver Bonde med 1 Rdlr. daglig, indtil de forrette Arbeidet, hvilken Mulct ved Udpantning strax skal inddrives, dog med Regres for Bønderne, om de ved Dom skulde findes at være blevne tilsagte til andet Arbeide, end det, hvortil de vare pligtige; dog skal det paaligge Jordegodseieren, strax at forfølge Sagen til Dom, saafremt det af den paagieldende paastaaes, hvorom Rettens Middel ved Udpantningen bør kræve, og Bonden afgive, sin Erklæring; ligesom og Dommeren skal indberette til Amtmanden den holdte Forretning, saavelsom, i Tilfælde af Søgsmaal, dets Udfald. Gaaer Dommen Jorddrotten imod, skal han tilpligtes, foruden Skades=Erstatning, at give Bonden fuld Opretning for den ham ved Udpantningen tilførede Fornærmelse. Jorddrotterne skulle ellers være uberettigede til, saalænge Høsten varer, at tilsige Bønderne til andet, end høistnødvendigt Hov=Arbeide, som ikke til en anden Tid kunde være bleven, eller blive, forrettet. S. 17. Al Paatale skal skee strax, og ingen Klage modtages over nogen Fornærmelse ved Hoveriet, enten af Jorddrot eller Bonde, naar den er ældre, end 4 Uger. 5. 18. Rettergangsmaaden i alle fornævnte Tilfælde, skal være den samme, som den, der findes bestemt i Forordningen af Dags Dato, betræffende adskilligt, om Politievæsenet paa Landet i Danmark. Overbeviiste om, at Jorddrotter og Fæstebønder selv indsee, at det er deres fælles Fordeel, at handle billigen med hinanden og at leve sammen i Enighed, vente Vi, at ingen Jorddrot vil paalægge Hoverie=Bønderne andet eller mere, end Vor Anordninger og Bøndernes Fæstebreve hiemle ham, og at ikke heller de hoverie pligtige Bønder lade sig forføre til Modtvillighed og Egenraadighed; da det er Vores alvorlige Villie, at Jorddrotterne ligesaalidet som Bønderne skulle fornærmes, og at disse tilbørligen skulle forrette det Hov=Arbeide, som dem paaligger, og dersom de skulde formene sig fornærmede derved, at enten mere, eller andet Hoverie af dem fordres, end det, de troe sig pligtige til at forrette, da skulle de dog adlyde Jorddrottens, Forpagterens eller disses Betientes Tilsigelse, og naar de have gjort Arbeidet, da først sømmeligen henvende sig til Jorddrotten med den Ærbødighed, de skylde ham, for i Mindelighed og uden Vidtløftighed at faae Sagen afgjort, men kan slig mindelig Afgiørelse ikke opnaaes, skulle de i Stildhed og uden at tilsidesætte deres Fæstepligter, henvende sig med deres Anliggende til vedkommende Amtmand, som Vi herved paalegge, uden Ophold, at søge Sagen paa billigste Vilkaar bilagt; og maae ingen Dommer antage nogen Sag, Hoveriet betræffende, forinden saadan Amtmandens Mellemhandling er foregaaet og Sagen af hamtil Retten henviist. Vi ville ogsaa, at Vore Landsoldater og Landrecruter, som Vi ved Vores Forordning af 20 Junii 1788 havenviist saa store Velgierninger, skulle, paa de Godser, hvor de opholde sig, give andre Tienestetiende Exempel af Lydighed, og at hine ligesaalidet, som disse, maae troe sig unddragne fra den Myndighed, som ved Arbeidet tilkommer Jorddrotten, hans Betiente og deres Hosbonde; og skulle de, naar de forsee sig, være samme Straf og Revselse undergivne, som andre Tienestetiende.