Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-10-21
(Jndsendt.) Mere om Brødtrang. Skjøndt jeg ikke efter min Overbeviisning kan fravige, at et Lovbud, som tilpligtede navnlig de større Hartkornseiere at holde et lidet Qvantum Rug og Byg imod Betaling efter Capitelstaxten i nogle af Aarets Maaneder i Beredskab til Regjeringens Disposition, jo var det meest Tilraadelige for at afhjælpe eventuel Brødtrang, vil jeg derfor ikke kunne fælde den Fordømmelsesdom over Kjøbenhavnspostens Forslag om Udførselstold paa Korn, som Milos Fyens Avis No. 4d. A. afsiger, med mindre man skulde antage, hvilket Bladet synes at forudsætte, men som, saavidt jeg veed, aldrig er blevet foreslaaet, at Scalaen skulde begynde, naar Kornpriserne stode saa lave som f. Ex. 3 Rbd. pr. Td. Rug og 2 Rbd. pr. Td. Byg. Thi ikkun under denne Forudsætning passe de i Bladet fremsatte Betragtninger, hvorimod de øiensynlig tabe sig til en saare Ubetydelighed, naar Tolden først skal begynde, som jeg formener, efter at Kornet var steget til det Dobbelte eller 6 Rbd. og 4 Rbd. Naar f. Ex. Lovbudet paabod, at saasnart Rug var solgt paa Kjøbenhavns- og Hamborger-Børser, og om man med Forfatteren vil frygte for Kornhandlernes Cabaler da tillige paa Kjøbenhavns Torv, til 6 Rbd. pr. Td. og Byg til 1 Rbd. pr. Td., skulde Toldvæsenet beregne Afsenderen 2 Mk. for hver Tønde, han vilde udskibe og fremdeles 2 Mk. for hver Rigsbankdaler, som Kornet steg derover: at dette Beløb skulde reduceres til og ydes i Korn af samme Beskaffenhed som det, man vilde udføre og efter samme Priser som de, hvorefter Tolden var beregnet; at det saaledes vundne Korn skulde opbevares paa leiede Lofter, hvor ingen Magasiner havdes, for enten at overlades enhver ikke kornhandlende eller præsumtivikke kornsælgende Kjøbstad eller Landmand for en moderat Priis, f. Ex. Capitelstaxten, eller, om noget blev i Behold, realiseres ved offentlig Auction kort før næste Høst og at de paa disse Maader indkomne Penge skulde anvendes til Hjælp ved Consumtionens Ophævelse - synes mig dog ikke, at dette Forslag kunde henregnes til Projectmagerie. Det er en Selvfølge, at Regjeringen ogsaa maatte beregne Udførselstold af de andre Kornsorter, naar Priserne derpaa vare stegne til en vis ikke for ringe Høide. Naar Landmanden saaledes kunde sælge sin Production uden at der paalagdes Handelsmanden noget Baand, førende Priserne vare stegne til en Høide, som gik over det Sædvanlige, kunde han vist ikke føre nogen velgrundet Klage; thi paa usædvanlige Priser kan han fornuftigviis hverken have gjort Regning, da han erhvervede sig Besiddelse af sine Jorder, eller da han nedlagde sit Sædekorn. J ingen Stat kan desuden Eiendomsretten tænkes saa uindskrænket, at den ikke maa taale Jndgreb af Statsbestyrelsen i alt hvad Almeenvellet kan have Krav paa. Antoges det Modsatte, hvorfra skulde vel da Skatter, Communeafgivter a. komme, Ja skulde Alle samtykke, fik vi aldrig Jernbaner, vel ikke engang almindelige Veie, hvor de mangle. Handelen bør være fri (saa fri som det kan bestaae med det almindelige Bedste) og Agerbruget nyde mueligste Opmuntring!" - Ønsker da en Fædrelandsven vel Andet, fordi han vil, at den kornsælgende Landmand skal række sin ikkekornsælgende Medborger Haanden til et fælleds Velvære, især da det kan skee uden at man i egentlig Forstand kan sige, at den Ene giver den Anden nogen Naadegave eller Mere, end hvad som begrændses ved Almeenvellet, og for at opnaae dette, har Staten jo faaet Tilværelse. Da Danmark under Krigen, før 1814, ydede et saa betydeligt Qvantum Leverancekorn til Broderriget Norge, førtes ingen Klage. Udførselstold i ovennævnte Øiemeed maa i alt Fald være bedre, end at lade Alt jevne sig selv om det kan og ellers lade fattig Mand døe af Sult i det kornrige Danmark som i det fattige Jrland. At Handelen florerer og Landmanden beriger sig ved høie Kornpriser kan navnlig enhver Odensianer gjærne indrømme ogsaa at være et Gode for ham, uden at han derfor kan fjerne sit Blik fra det Sørgelige om Letheden ved desformedelst at reise Penge – som det hedder i nævnte No. 4 af Mi los Avis - til Jernbroen, Fattiggaarden, (&c. &c. jeg vil lægge til for den nye Gade og Exerceerskolen) skal have bidraget til Byens betydelige Gjæld og aarlig tiltagende enorme Communeskatter.