Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-07-21
Død. den saa synende haarde Dom over Ussa, er saavel et Anstød for Fritænkerne, som for svage Christne, og Skrivtens Fortolkere vide ikke, hvorledes de skulle bringe det til en fuldkommen Overeensstemmelse med Retfærdigheden. Man siger imidlertid, at Ussa har paadraget, sig den pludselige Død derved, at han har rørt ved Guds Ark; efterdi Gud under Døds Straf havde forbudet at røre ved Helligdommen, see 4de Mos. B. 4,15. Men naar man derimod betænker, at Ussa af en god Mening holdt Arken, da den eller havde faldet af Vognen, paa hvilken den var sat; og at om det havde skeet, havde der dog maattet røres. de Julii. ved den af Leviterne, som enten havde maattet sette den paa Vognen igjen, eller bære den paa Skuldrene, saa kan Arkens Vedrørelse vel ikke have været den fornemste Aarsag til Ussas Død. Andre beskylde Ussa for en stor Uærbødighed, som han lod see ved Arkens Anrørelse; men derom findes slet intet Spor i Skrivtens Fortælling. Forfatterne af den almindelige Historie sige: Det kunde vel være, at Ussa var Opfinder af denne nye Maade, at føre Arken paa en Vogn, i Stedet for at lade den bære paa Præsternes Skuldre, og mange andre Fortolkere sette. Grunden til Ussas Død deri, at Arken blev ført paa en Vogn, og ikke haqven af Leviserne, som Gud dog havde befalet. Denne Mening er rigtig; der bliver ikkun nogle Vanskeligheder tilovers, som blive overseete og forbigangne af Fortolkerne, og som giøre, at de dog ikke fuldkommen kunne beroe og tilfredsstille sig. derved. Jeg vil forsøge at hæve disse Vanskeligheder. Der er en Omstændighed, som fornemmelig fortjener at anmærkes ved denne Tildragelse, jeg mener den, at det var en hedensk Skik, at føre Afgudsbilleder eller hellige Ting paa nye og udzirede Vogne. Jeg vil ikke opholde mig derved, vidtløftig at bevise, at Grækerne saavelsom Romerne have med stor Pomp paa Fest= og andre Høitidsdage ført deres Afgudsbilleder paa Vogne, som bleve kaldte tenste, og som gemeenlig vare gjorte nye til samme Brug. Man læse Schefers Abhandlung de re vehiculari 2 B. 24 C. Vi finde endog Beviser paa denne Sædvane i Skrivten. Da Philisterne søgte Raad hos deres Præster og Spaae mænd, i Henseende til de Plager, hvormed Gud havde hjemsøgt dem, formedelst Arkens Bortførelse: gave de dem til Svar, at de skulde tage en ny Vogn, sette Herrens Ark derpaa, og lade den føre af to nybære Køer, 1te Sam. 6, 7. Der meldes og om de Vogne, som vare Solen helligede, 2den Kong. 23, 11, og Efterretningerne fra den kongelige Danske Mission i Tranqvebar bevidne, at hos Hedningene i den der værende Egn er, endog den Dag i Dag er, saadanne Vogne i Brug. Det er derfor vel ingen Tvivl, at Jsraeliterne, da de vilde føre Pagtens Ark paa en ny Vogn til DavidsStad, 2den Sam. 7, 3, har heri efterlignet Philisterne og andre afgudiske Folk, som boede omkring dem; da det desuden var mange af dem endnu bekiendt, at Pagtens Ark for nogle Aar tilforn var paa en ny Vogn bleven skikket dem af Philisterne. Og hvo som betænker, hvor tilbøieligt det Jsralitiske Folk var til en prægtig Gudstjeneste, og hvor gjerne de af Heedningene laante saadanne Skikke ved deres Gudstjeneste, der skaffede deres Sandser en Forlystelse, skal gjerne ville give mig bifald.