JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Bekiendtgiørelser. Hos Undertegnede, som med Øvrigheds Tilladelse for en Tid opholder sig her i Byen, Kongelig privilegeret Lampefabricant, boesiddende i Kiøbenhavn, bekommes Siberiske Lamper, hvis Fordeel frem for de sædvanlige ere: 1) Naar en slig Lampe brænder hver Nat 16 Timer, forbruges der dog ikke mere end 2 Potter Olie i et heelt Aar. 2) Man behøver aldeles ikke at pudse Væger eller trække dem op, da dette Lys selv hæver sig i Veiret og stedse holder sig reent. 3) Man kan til disse Lamper bruge hvad Slags Oli man selv vil, uden at befrygte den mindste Dam eller Lugt deraf. Stykket af disse Siberiske Lamper med 2de Væger koster 2 Rdr., og hver af disse Væger brænder adskillige Aar. At det i alle Deele forholder sig saaledes som anmeldt, og ei noget falskt Foregivende, kan, om forlanges, med mange Kiøberes Erklæring blive Attesterede. Og loves den reelleste Behandling af tion Market, logerende hos Hr. Wendemoes paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Ved denne Slags Lamper kan man forrette al Slags Arbeide, som skrive og læse m. m., uden at det i ringeste Maade incomoderer Synet. Jeg bliver ikke længere her end 8 Dage og agter mig herfra til Kiøbenhavn. Meget flittig har jeg i denne Sommer udlaant 2de ganske nye Reise=Tøyer; Følgen er, at jeg for den ene nye har faaet en gammel Kappe, naar og hvor denne er bleven forbyttet kan ei siges, bedes altsaa de gode Venner, som i denne Sommer har havt samme, at de hver især ville see til, om ikke Bytte kunde være skeet, enten med Deres eget, andres som paa samme Tid kunde af dem være laant, Vertens paa det Sted, de have været henreist til, eller andre Fremmedes, som paa samme Tid kan have været samme Sted; paa min Kappes inderste Side, oppe ved Kraven, er syet med hvid Traad F. A. Wolf Frid. Asmussen. Ved Boens Aabning efter den i Woldbye Bye under Grevskabet Frysenborg afdøde Enke Karen Christensdatter Mistrup, blev anmeldt at den Afdøde skulle have en Søn navnlig Christen Jensen Mistrup, efter Rygte i Kiøbenhavn, saa blev og ved bemeldte Forretning Skifte=Retten foreviist et Gave Brev fra bemeldte Christen Jensen dateret Kiøbenhavn den 14de Julii 1796, hvorefter denne har skienket til et Sødskende. Barn Elisabet) Sophia Pedersdatter (i Ægteskab med Mathias Sommer paa Palsgaard, alt hans Moders Efterladenskab, imod at denne skulle pleie den Afdøde og efter Døden lade hende hæderlig begrave. Men førend Skifte=Retten kunde antage dette Gave=Brev for gyldig, og overdrage Boen til Mathias Sommer, fandt den fornøden at indkalde bemeldte Christen Jensen, for at blive sikret for at dette Gave=Brev af ham var udgivet; thi indkaldes herved fornævnte Christen Jensen, som eeneste Arving efter bemeldte Afdøde, 3de Gange i Aarhuus Stifts Aviser, enten selv eller ved Fuldmagt, at møde ved en Skifte=Samling som er berammet at holdes paa Frysenborg Skriverstue, Fredagen den 18de Octb. førstkommende Kl. 10 Formiddag. for sin Ret at iagttage, da Skiftet samme Dag muelig kan blive sluttet. Frysenborg ved Aarhuus, den 29de August 1799. E. Borch. Forvalter ved Grevskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Hos Snedker Zacho i Boller Teglhuus paa Bolle Hovedgaards Mark er ved Døden afgaaet en gammel Ungkarl Søren Jensen Torsted, hvis ringe Efterladenskaber den 21de dennes strax er taget under lovlig Skiftebehandling; men da hans Arvinger som skal være nogle Sødskendebørn, er vides hvem eller hvor de ere, saa indkaldes de herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, inden 12te Ugersdagen fra Dato, at opgive og ligitimere sig for mig Undertegnede som Skifteforvalter, endskiønt intet vil blive at arve; ligesom og bemeldte Afdødes Credi= og Debitorer, inden forbemeldte Tids Forløb haver at melde sig, for deres Kra at bevise og Skyldige at tilstaae. Boller, den 29de August 1799. N. Borch, Forvalter ved Boller, Ved Fæstegaardmand Jens Olesen i Korning, underMerringgaards Gods i Hatting Herred, er bortdød en hos ham logerende gl. Ungkarl Laurs Pedersen, som forhen har tient endeel Aar i Sielland og siden her i Jylland. Da hans Credi= og Debitorer ei alle vides, saa indkaldes de begge herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, inden 12te Ugersdagen fra Dato for mig Undertegnede som Skifteforvalter, at opgive og bevise deres havende Krav og indkomme med hvad de til Stervboet er skyldig. Bøller, den 29de August 1799. N. Borch,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Herredsfoged i BierriHatting Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Bekiendtgiørelser. Arvingerne og Creditorerne efter afgangne Tømmersvend Christen Andersen her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvaltere efter bemeldte Afdøde, de første at ligitimere deres Arveret og de sidste at beviisliggiøre deres havende Krav. Aarhuus, den 4de Septbr. 1799. N. Hviid. L. P. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den her i Horsens afdøde Tømmermand Anders Thomasen Møeballes Arvinger og Creditorer, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, inden 12 Uger fra Dato, for os at anmelde og beviisliggiøre deres Arve og Kravs Ret. Horsens Raadstue, den 30te August 1799. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Af Øster Keilstrup Mark i Schanderborg Amt, Hil Herred, lader jeg 8te Parceller, staaende for Hartkorn Jordskyld 1 Td. 7 Skpr. 1 Fkr. 1 og en halv Alb., og Skovskyld 1 Skp. 2 Fkr. 2 og tre fierdedeel Alb.,der indeholder 284 Tdr. Land pr. Td. 14000 1 Al. formedelst sammes ubeqvem Beliggenhed til Gaarden at drive, ved Auction bortsælge om antagelig Bud skeer, Onsdagen den 16de Octbr. næstkommende. Auctionen begynder paa Parcellerne forbemeldte Dags Formiddag Kl. 9 slet, og tiener til ubekiendte Liebhaberes Efterretning: at foruden Parcellernes Jordart er tildeels Sortmuhlet og Leeragtig, har de meere end fornøden got Skoetorvjord, ligesom og at med de 2 af samme følger noget af Gaardens Bygning. Øster Keilstrup, den 31te August 1799. H. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
De som haver Lotteriesedler under min Collection, her i Randers, vilde behage at fornye samme til 5te Classe, forinden den dertil bestemte Tid, og imod Tilbagelevering af 4de Classes Lodder. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Da Skiftet efter Selveier afg. Simon Erichsen, som før har boet i Gantrup, men nu sidst boede og døde i Yding, her ved Amts-Contoiret i Schanderborg, bliver foretaget og om mueligt tilendebragt, Fredagen den 27de September næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Saa indkaldes der til at møde, hans Enke og Arvinger, samt Boets Credi= og Debitorer, Enke med Laugverge og Umyndige med Formynder, for at iagttage deres Tarv og Beste, Boets Creditorer, at bevise deres Krav, paa den Maade som Loven efter død Mand befaler, og Debitorer at betale hvad de i nogen Maade kan være skyldig. Denne Jndkaldelse bekiendtgiøres 3de Postdage i Aarhuus Stiftstidender til alles Efterretning. Schanderorg, den 16de August 1799. Paa den høie Skifteforvalters Vegne, H. Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te Julii d. A. samt i Overeensstemmelse med den foreløbende Bekiendtgiørelse af 19de Ejundem, agter Directionen for Odense Graabrødre Hospital, Torsdagen den 26de Septbr. næstkommende Formiddag Kl. 10 slet, udi Odense Hospitals Forsamlingsstue ved offentlig Hammerslag, og paa det Kongelige Danske Kancellies nærmere Approbation, at afhænde det ommeldte Hospital til Fordeel for Indretningen af et Sygehuus forundte Privilegium til et nyt Apotheks Anlæg i Odense, enten ved dets Bortforpagtning mod høieste Afgivt til Stiftelsen, eller dets aldeles Afhændelse, deels mod en Grund=Capital, hvoraf Renterne alene anvendes til Syge Indretningen, og deels mod andre denne Indretning betingende Fordeele. Thi ville de Lysthavende til benævnte Dag og Sted behage at indfinde dem. Odense Hospitals-Direction, den 20de August 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Auction. Torsdagen den 3die October næstkommende bliver foretaget første Auction, Mandagen den 7de dito anden Auction og Onsdagen den 9de dito tredie og sidste Auction, over følgende: forhen afdøde Kiøbmand Jens Traps Efterleverske, nu afdøde Mad. Zenette Marie Traps Stervboe tilhørende faste Eiendomme, som holdes i Stervboegaarden heri Byen, og tager sin Begyndelse hver af benævnte Dage om Eftertermiddagen Kl. 2 slet. 1) Stervboegaarden No. 416, beliggende paa Kirke Gade, bestaaende af 35 Fag 2 Etage og 26 Fag 1 Etage Huus af Muur- og Bindingsværk. Gaarden har en særdeles god Indretning for en Handlende, og er tillige beqvem til Boepæel for en anden honet Familie. Stervboen eier desuden 4 Leieboeder ud til de Vestre Grave der støder til Gaarden, men om disse kommer til at følge samme vil dependere af de Budde som skeer naar bemeldte Eiendomme først speciel og siden samlet vorder opraabt. Leieboederne bestaaer af 19 Fag For= og 3 Fag Baghuus af Muur og Vindingsværk, og ere indrettede til Beboelse, for 6 smaae Familier. 1) Halvdelen i Gaarden No. 545, beliggende i von Hatteensstrædet, bestaaende af 12 Fag 2 Etage og 3 Fag 1 Etage Huus af Muur- og Bindingsværk, for Tiden indrettet til Sygehuus for det her garnisonerende Regiments Syge. 3) En Leieboed beliggende paa St. Lauriz Bakke under No. 49, bestaaende af 3 Fag Forhuus og et Halvtag, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse for 3 smaae Familier. 4) 2de halv Agre No. 103 og 104 i denne Byes næste nye Vang hvilke ere sammenpløiede, og nu 2 Aars Baarer. 2) Den saakaldte og heri Byen beliggende Slotsgaard, med vedliggende betydelige Engjord og skiønne Hauge, samt en Alte der gaaer lige ned til Fiorden. Denne betydelige Eiendom er saa bekiendt, at vi blot finder fornøden for Ubekiendte at tilføie i Henseende til dens Mængde af Bygninger: at foruden Deherrer Oberster v. Triboe og v. Heedemann, der beboer dens Hovedbygninger, beboes Resten af 8te smaae Familier. Denne Eiendom opraabes ligesaa først separat og dernæst samlet. 6) Hadslum Kirke, beliggende omtrent en halv Miil fra Randers, hvis Tiendeydende Hartkorn er 224 Tdr. 7) En nye Jagt Zenette Marie kaldet, fynsk Bygning og drægtig 25 Commerce=Læster. 3) Stervboens en trediedeel Part i Galeasen Johanne Magdalene kaldet, drægtig 26 en halv CommerceLæster. 3) Stervboens en trediedeel Part i Galeasen Ebenezer, kaldet, drægtig 39 en halv Commerce=Læster. 10) En Pram med sit Tilbehør. 11) En Kaag med dito. Liebhaberne behager at tage Møde fornævnte Tiden og Sted. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme, vorder bortsolgt, kan 8 Dage førend Auctionen erfares hos undertegnede Auctions-Directeurer. Randers, den 23de August 1799. Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Ved een eneste Auction Mandagen den 23de September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver Jfr. Cramers Stervboe tilhørende, bortsolgt. Det er der i Aarhuus, Huset No. 108 ved Fruekirke, afg. smukt og beqvemt indrettet, af got ege Tømmer opbygt, bestaaer af 7 store Fag til Gaden, 2 Etager høi med Port, en Sidebygning 5 Fag 1 Etage, Brændeskuur, felleds Brønd, desforuden følger med Huuset. en Boe paa 4 Fag med Indgang baade til Porten og Gaden; deri er Plads til Koestald, Brænde, Rulle m.m. Huset kan strax tiltrædes; saasnart det er solgt, begynder Auctionen over Jndboen. Liebhaberne vilde behage til bemeldte Tid at indfinde sig i Stervboe=Huset, hvor Conditionerne nærmere erfares. Aarhuus, den 28de August 1799. H. Crammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
200 Rdr. Umyndiges Midler, ere hos Undertegnede, til December Termin førstkommende, at erholde til Laans, imod reskriptmæssig første prioriteret Pandt. Aarhuus, den 28de August 1799. Wolf Frederich Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
For en Dreng af god Opdragelse, som kan regne og skrive vel, og har Lyst at lære Kiøbmandshandelen anvises Condition af R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Tvende nye beslagne holsteenske Vogne med sit Tilbehør, ere tilkiøbs hos Peder Madsen i Svinsagger Bye, Fruering Sogn, Hielmslev Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Efter afdøde Selveier Jens Jørgensen Koldt i Gied ved, i Woer Herred Schanderborg Amt, er Skifte begyndt; hans Boes Creditorer indkaldes herved i Overensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for Skifteforvalteren Borgmester Carøe i Horsens. Horsens, den 30te August 1799. Hans Rasmussen fra Todstrup, i Ødum Sogn, har optaget en muusblakket Stud, omtrent 3 Aar, med et par Klaptræe, et Stykke er af det høire Øre og begge Bagfødder ere hvide, og ei andet Kiendetegn; den har været hos mig i 4 a 5 Dage. Todstrup, den 26de August 1799. Fordi Høsten dette Aar indfalder uventet sildig, bliver de over Todbøll og Bodombisgaard berammede Auctioner udsadt, og nu holdes de samme Dato i October som for Septbr. er publiceret. Hvilket til respective Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Til de respective Vedkommendes Efterretmag, som maatte ville indklage nogen paa Grevskabet Løvenholm for Forligelses=Commissionen, bekiendtgiøres at forligelses Væsenet herefter ligesom hidtil foretages paa Løvenholm hver Onsdag Formiddag Kl. 10, af mig selv naar jeg er hiemme, og i min Fraværelse af Sr. Michael, Juul der paa Gaarden og Skoleholder Sr. Jens Nielsen af Lystrup, som i de fratrædendes Sted nu igien dertil af mig ere beskikkede. Klager modtages til alle Tider paa Løvenholms Skriverstue og derfra expederes. Fønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Skiønt jeg ikke formoder at min Søster, Jomfrue Bolette Cramer, som ved Døden afgik her i Aarhuus den 3die August har efterladt sig nogen Gield, saa indkaldes dog, om nogle skulde være, saavel Credi som Debitorer, inden 6 Uger fra Dato at melde sig hos Boets Curator. Aarhuus, den 28de August 1799. H. Cramer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Dette Aars Udbytte paa Actierne i den danske og norske Species Bank, er bestemt til 24 Rdr. pr. Actie. Afdøde Proprietair og Kiøbmand Peder Eilschou og hans ligeledes afdøde Enke i Odense, har til Public Nytte og gudelig Brug skienket: 6300 Rdr. til et Hospital i Lundbye Sogn og Bye, hvoraf de Fattige af Marienlunds Gods skal nyde Renterne. Ved Odense 6 nye Huse af Værdie 2500 Rdr. og til Underholdning for 6 fattige Enker og Jomfruer, Renterne af 6300 Rd. Til Odense Byes Vandrender, Brolægning m. v., 5000 Rdr. Til St. Knuds Kirkes høinødvendige Reparation 12000 Rdr. Og endelig, at hvad som overskyder, efter at Marienlunds Gaard og Gods er solgt, og Gielden med de til Arvingerne legerede Capitaler ere udbetalte, skal til Verdens Ende blive et bestandig Legatum, som skal kaldes sal. Peter Eilschous og Hustrues Legatum for Enker, Jomfruer og Mænd, som opholde sig i Odense og Fyen, dog skal Testatores Familie, naar de ere Trængende, have Fortrinnet. I Helsingøer roses meget den Orden og Rolighed, som iagttages af de mange der i Land kommende Russer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Den 31te August ankom paa Helsingøers Rhed de engelske Transportskibe: Diadem, 64 Kan., Capit. Dawson fra Reval med 800 Mand Tropper, og Braakel, 54 dito, Capitain Walker, fra dito med 800 dito. Den 1ste Septbr. ankom fra Reval følgende engelske Transportskibe: Jnflexible, 64 Kan., Capit. Command. Ferner med 800 Mand; Corommandel, 64 Kann., Capit. Mortymari med 800 Mand; Dictator, 64 Kan., Capit. Hardie med 800 Mand; Wassenaar, 64 Kan. Capit. Graven med 700 Mand; Alkmaar, 56 Kan., Capit. Burdon med 756 Mand; Expedition, 44 Kan.,Sir Lewingstene med 300 Mand; Experiment 44 Kan., Capit. Saville med 300 Mand; Hebe, 38 Kann., Capit. Barckel med 300 Mand; Romilus, 36 Kan., Capit. Culverhouse med 300 Mand, Kutterne Queen, 14 Kan., Lieut. Gibbons; Phenix, 14 Kan., Lieut. Pashall; et Transportskib med 300 Mand; et dito dito med 315 Mand; et dito dito med 26 Kosakker og deres Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Den engelske Kaper som sloges med Skonnerten Jrisine, skal siden være siunken ved Tortola. Ved St. Thomas var en anden engelsk Kaper løben ind i Havnen, som ved Tvist med sit Mandskab saae sig nødt til at anmode Fæstnings-Commandanten om Hielp. Denne skikkede en Officeer og 10 Mand ombord; men Oprørerne satte sig imod dem, og saarede endog Officeren saa at han, uden at have tilveiebragt Roligheden igien, maatte vende tilbage. Commandanten paa St. Thomas lod nu stille Fæstningskanonerne mod Kaperen; men Oprørerne vendte deres Skyts mod Staden, med Trussel, at de ved det første Skud fra Fæstningen skulle beskyde den. Lykkeligviis ankom Capitain Brown, der med Fregatten Freya laae til Ankers paa den anden Side af Øen, paa Efterretningen herom, i Havnen ved St. Thomas, hvor han lagde sig paa Siden af det engelske Skib, sendte et Par bevæbnede Slupper ombord, og saaledes tvang Mandskabet, at udlevere Oprørsstifterne. Forbryderne bleve derpaa bragte i Fæstningen til fængslig Heftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Et dansk Skib, kaldet Barbarn, Cap. Ole Møller, fra Bergen, tilhørende Georg F. Vedeler sammesteds, er indbragt til Rochelle af et Preusisk Skib, som havde mødt samme paa Høiden af Ouessant, drivendes i Søen, og uden Master. Der var aldeles intet Menneske ombord, og alle Cufferter og Pakker vare udtagne af Ca hytten. Ladningen bestaaer af Stokfisk. Ved hvilken ulykkelig Hændelse Skibet er geraadet i denne Tilstand, har man endnu ikke kunde bringe i Erfaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Det danske Skib, Juliane Friderika, Cap. Anholm, er forliist ved Jndløbet til Chesters Havn. Dog er den største Deel af Ladningen bierget, samt endeel af Skibets Materialier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
J Fridericia har i forrige Uge i en Hauge en fremmed Person skudt sig selv ihiel med en Pistol. Det skal have været en Apothekersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Aarhuus. Udpasserede. Den 6te Septbr.: Tolder Herschind og Kone, Kiøbmand Kirchegaard, Heste og Qvæghandler Niels Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Jndpasserede. Den 7de: Lieutnant Giedding, Klokker Schytte og Kone, Heste og Qvæghandler Jens Jversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Udpasserede. Heste og Qvæghandlerne Jens Dinesen, Rasmus Pannerup, Anders Bonde, Niels Mouritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Udenlandsk. Jtalien. Det bekræftes nu at de Keiserliges Sei over den franske Armee ved Novi, den 15de August har været fuldkommen, ligesom og at General Joubert er funden død paa Valgpladsen. Den Keiserlige Armee, stod paa Sletten Rivalta di Scrivia, og da dens Hensigt var at lokke Fienden ud paa denne Slette, saa var det let for Fienden at trænge den tilbage fra Biergene, og besætte Novi. Den 14de holdt Fienden sig roelig. Den 15de gav Suwarow befaling at angribe. Om Morgenen tidlig angreb Generalerne Kray og Pancration Fienden, den ene i Ryggen den anden i Fronter men det var ikke mueligt, formedelst Fiendens Overmagt at bryde igiennem. Efter flere forgieves Angreb fattede General Melas den Beslutning at tournere Fiendens høire Flanke, undsatte derved Saravalle og besadte Arqvata, og Generalerne Frølich, Landon og Lichtenstein, giorde ligeledes raske Angreb. J dette Angreb mistede de 3 Colonner 7 til 800 Mand, men det blev belønnet med den fuldkomneste Seir. Den hele fiendtlige Stilling fra Novi til Bassaluzo blev overvunden og rømmet og han trak sig til Ovado. Foruden Overgeneral Joubert som fandt sin Død paa Valgpladsen, ere tagne til Fanger, de dødelig saarede Generaler Perignon og Grouchy, samt Generalerne Colli, Rosin, Perin, og Pichet. Antallet paa de fangne Gemeene og de erobrede Kanoner, kan endnu ei bestemt angives. Ved den Keiserlige Armee tæller man over 200 saarede og dræbte Officerer. Efter denne store Seir har den Keiserlige Armee trængt sig videre frem mod Genua og man venter snart Efterretning om denne Stads Jndtagelse. Et Korps Genuesiske Bønder, som fægtede for de Franske, ere nedsablede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Neapolitanerne skal igien have indtaget Capua og Gart- og derfra været fremrykket til Rom. Den 10de August marscherede 5000 Østerrigere og Russer igiennem Bologna imod Rom. Jnsurgenterne har alt besadt Tolentino, Macerata, Recanati, Loretto og Viterbo. Ancona er nu omringet af 17 Russisk Tyrkiske Skibe til Vands og 12000 Mand til Lands, hvilke sidste alt har bemægtiget sig den faste Høi Palombella.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Holland. Flere Expresser har nu bragt Efterretning til Haag om, at Engelænderne virkelig have gjort Landgang. Efter at de den 27de om Morgenen, havde gjort et falsk Angreb med 2000 Mand ved Schulpegatt, i Nærheden af Helder, fulgte om Eftermiddagen henimod Kl. 3 det rette Landgangs=Angreb med omtrent 10,000 Mand, mellem Kyckduin ved Helder og den lille Bye Grooteketel. General Daendels som befandt sig paa Helder, kunde ikkun sende et lidet Jæger og Skyttekorps imod dem, som ved denne Leilighed led meget. Snart mærkede man at Engelændernes Hensigt gik ud paa at tournere Batterierne paa Helder, som forsvarer Indgangen til Rheden paa Texelen, for at deres Skibe kunde løbe uhindrede ind i Texelen. En gelænderne toge deres Stilling lige over for de Bataviske Tropper og Fegtningen begyndte, hvori Hollænderne havde 1000 Mand i Døde og Saarede. De bataviske Tropper har derpaa om Aftenen Kl. 6 forladt Helder, efter at de i Forveien havde fornaglet alt Skyt seet og kastet Kuglerne og Krudtet i Vandet. Den hollandske Flaade i Texelen er ritireret ind under Vlie ter. Daendeels har nu taget en anden Stilling, og staaer ved Schermerhore. 10,000 Franskmænd ere paa Marschon fra Belgien til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Schweitz. Erkehertug Carl, som nu giør Anstalter til et nyt Angreb mod Baden, har sendt Efterretningen om den sidste Seir i Jtalien, til Overgeneral Massena. Mellem General Høzes Avantgarde og den franske General Lecourde, har der været betydelige Fegtninger i Egnen af Schwytz. Lecourbe har trukken sin hele Magt fra Altorf igiennem Urserdalen til Gotthard, hvor man daglig venter et Slag mellem ham og General Høze.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Den 18de August var en Skrækkensdag for Jndvanerne i Feldtkirch. Franskmændene rykkede ind i Graubundten, og man saae der allerede mange Flygtninger fra Chur. Men General Jellachichslog et fransk Korps ved Einfiedlen og da han endnu fik et stærk Korps til Hielp trak Franskmændene sig tilbage. Det synes som Fienden har havt den forvovne Hensigt at komme Ærke hertugen i Ryggen. J Tyrolen har man igien opbuden Folket til en almindelig Landbevæbnelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Tydskland. Krigsskuepladsen er desværre igien aabnet paa Tydsk Grund. Franskmændene er den 25de August gaaet over Rhinen med 20,000 Mand, og har efter flere Angreb tilbagetrængt de 2500 Keiserligelsom stod i Neckaregnen, ligesom og Dagen derpaa besadt Heidelberg. De truer med en anden Diversion fra Mayneg, nen. Jmidlertid trækker mange Keiserlige Tropper til Biergegnen, ligesom alle Würsborger og Maynzer Tropper ere beordrede dertil. Franskmændene truer med skrækkelig Hevn imod Bønderne i Biergegnen, hvor adskillige tusinde Bønder allerede har indfunden sig paa Biergene, bevæbnede med Høeforker, Haker, Piker, ja endog med Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Den franske Rhinarmee har nu sit Hovedqvarteer i Weissenburg. Det hele Armement skal bestaae af 22000 Mand, hvoriblandt 8000 Mand Cavallerie. Transportskibene ere hyrede paa 3 Maaneder, og faaer for hver Skibstønde 6 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
Engeland. Den 25de August har man allerede begyndt med den anden Erpedition i Deal og Ramsgate. Der var alt den 27de indskibet over 4000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-07
J Portsmouth bliver 30000 Flinter indskibede, man troer at de ere bestemte for Jnsurgenterne i Frankrig. Vor Admiral Mitchel som reiste fra Duinerne den 13de med den første Expedition roses her meget for hans Duelighed. Det giør ham stor Ære at han i saa store mende Veir har kundet holde en saa talrig Flaade af 200 Seil samlet. Den 15de nærmede han sig Duncans Flaade, som i Forveien var underrettet om hans Komme men Stormen var saa heftig til den 19de at de ei for den 20de kunde forenes, da begge Flaader nærmede sig Texelen. I Hertugen af Yorks Fraværelse, skal Hertugen af Gloucester commandere som General en Chef i Engeland.