JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Lollands Falsters 3 Tidende. Stift, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 2. Januar. No 10. Høiskoler for Bondestanden. Der skeer intet Spring i Naturen men Alt gaaer gradeviis frem. Denne Herrens Gierning skulle vi Mennesker stræbe at efterligne i vore Foretagender. Ligesom Barnet maa lære at krybe, førend det gaaer, og lære at gaae, førend det lærer at dandse eller voltigere saaledes bør vi ogsaa ret alvorlig benytte de lavere Skoler, førend der tænkes paa Høiskoler. Men kunne vi sige, at den lavere Skole benyttes tilbørlig, saalænge Mulctering for Skoleforsømmelser, endnu er fornøden, kunne vi antage en almindelig erkjendt Trang til en høi Skole, saalænge vi endnu høre Folket jamre sig over den megen Skolegang, uagtet der Barn, som gaaer i Skole i 7 Aar, hver anden Dag NB. og er fri i Høstmaaneden og i sværeste Pløietid, dog i Grunden ei gaaer i Skole meer end i 3 Aar. Jndrømme vi imidlertid, og det ville vi gjerne, at der dog altid findes Nogle, som efterat have flittig besøgt Almueskolen, endnu ønske at kunne gaae endnu videre, og at saaledes en høiere Underviisningsanstalfor deres Skyld maatte findes nødvendig, hvorledes tænke vi os da denne Skal der opføres en særegen Bygning for dette Øiemed; den koster Penge. Skal der ansættes en særegen Lærer; det koster ligeledes Penge og aarlig Penge Skal Bondesønnen indtinges der eller der i Nærheden, fjern fra sit Hjem og betale for Kost og Logis, det fordre Penge og mange Penge. Hvem eller hvormange mon der vil være med for at udrede alle disse Bekostninger, Er virkelig en høiere Underviisningsanstalt fornøden, saa vilde jeg for min Deel slaae ind paa en ganske anden Vei, der ligesaa godt kan føre til Maalet, og det uden synderlig Opoffrelse for vedkommende lærelystne Ynglinge. Dog maae vi først enes om, hvad Bondesønnen bør lære, foruden hvad han allerede har lært i en god Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Jeg antager som afgjort, at Bondesønnens Underviisnug maa være afpasset efter Bondesønnens fremtidige Bestemmelse. Han skal ikke oplæres til at være Minister, thi han skal ikke styre Staten, og ingen af o kan forstaae Alt eller befatte os med Alt. Er Præsten f. Ex. en dygtig Præst, da behøver han ikke at skamme sig ved, at han ikke tillige er en skra Jurist. Driver Bonden sin Jord med Skjønsomhed og Forstand, er han modtagelig for et godt Raad, og kan han selv give et godt Raad i Commune=Sag, kan han i Stændersalen fremsætte sin Mening med Klarhed over saadanne Gjenstande, som slaae ind i Landbosaget, da overlader han Resten til dem, der har havt bedre Leilighed end han til at overveie, hvad der tjener Fædrelandet til Nytte, og meere maa af Bonden ikke forlanges, naar han ei skal afdrages fra sin egentlige Dont og saaledes blive halv Lærd og halv Bonde, og følgelig ingen Ting til Gavns. Jeg glæder mig hjerteligen, saaofte jeg møder en tænksom Bonde, med aaben, levende Sands for Alt hvad der kan bringe ham videre frem saavel i materiel som i aandelig Henseende, og saare gjerne seer jeg denne i de lange Vinteraftener til Afvexling med en nyttig Bog i Haanden, fordi jeg veed at han forstaaer den, og troer at han vil drage Lærdom deraf, men, skal ikke nægte, det gyser i mig, hvergang det falder mig ind hvad, om Bonden nu blev saa hengiven til Læsning, at han derover glemte sin Plov og forsømte det daglige Tilsyn, som er ueftergiveligt saavel i den mindre som større Vedrivt, Vi fik Bønder, som vilde kunne raisonnere og critisere, men raisonnere saalænge indtil de bleve Prakkere. En Gaard med 30 til 60 Tdr. Land Tilliggende maa passes med megen Flid og Omhyggelighed, naar den skal afgive de fornødne Existentsmidler og føde sin Mand, især, naar Manden sidder med stor Familie. Manden kan altsaa ikke anvende saa overmaade mange Timer paa Studeringer. Men, forholder dette sig saaledes i Sandhed, saa følger deraf at vi heller ikke maa sætte ham Maalet for høit, og ved at fordre for megen Videnskabelighed lede ham i Fristelse til at forsømme det, hvortil han nærmest blev kaldet. Naa, hvad bør der da læres i den høiere Underviisningsanstalt, 1. Regning behøve de i Almindelighed ikke at gaae videre i, da denne Videnskab drives i de fleste Skoler, om just ikke for meget, saa dog sjelden for lidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Jndenlandske Efterretninger. Tilladelsen til at aflægge den befalede Prøv for Advocaturen i Høiesteret udføres paa den Maade, at Vedkommende procederer Sagen for een af Parterne i en civil Sag, samt udfører Actionen og Defensionen i 2 criminelle Sager. Den civile Sag maa den, der skal aflægge Prøven, selv drage Omsorg for at forskaffe sig, hvorimod Cancelliet meddeler Ordre til at actionere og defendere. J Overeensstemmelse hermed har Cancelliet nu beordret Candidat Lehmann til som Actor at udføre Sagen imod Arrestanterne Peter Vilhelm Zander og Niels Rasmussen, af hvilke den første ved Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom af 27de December f. A. er idømt 8 Aars Tugthuusarbeide, og den anden frifunden for Actors videre Tiltale under en mod dem for Tyveri ande lagt Sag. Høiesteretsadvocaterne Justitsraad Liebenberg og Buntzen ere beskikkede til Defensorer i denne Sag. Ligeledes har Cancelliet meddeelt Hr. Lehmann Ordre til at udføre Sagen som Defensor for Jørgen Jensen Nellemann, der er sat under Justitiens Tiltale for Røveri, men ved ovennævnte Rets Dom af 23de Decbr. f. A. er frifunden for Actors videre Tiltale i Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Høiesteretsadvocat, Justitsraad Liebenberg, udfører Actionen i denne Sag. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Som bekjendt, skrives i Aarh. Av., indskibede sig for 5 a 6 Aar siden en heel Deel, baade Familier og enkelte Personer, herfra med Skonnerten, Elben, for at søge deres Lykke i Amerika, men Skibet udplyndredes ved den spanske Kyst, og Passagererne kom ind til Bayonne, hvorfra nogle Enkelte fortsatte Reisen. Flere af dem, der havde mistet Alt hvad de eiede, søgte igjen til deres forrige Hjem, som dog ikke naaedes af dem Alle; thi de adspredtes hist og her, hvor de kunde finde Livets Ophold. Formændene for denne ulykkelige Expedition vare Stolemagermester Dessau og Brændeviinsbrænder (forhenværende Postfuldm.) Jwersen, Begge her af Byen, hvilke, da de droge herfra, vare, hvad man kalder: "holdne Mænd. Dessau er i disse Dage kommen hertil i en yderst kummerlig Forfatning, vandrende paa sin Fod fra Hamborg, for at søge Understøttelse hos sine forhenværende Medborgere. Kone og Børn har han efterladt sig paa forskjellige Steder. Jversen er Arbeidsmand i et Brændeviinsbrænderi i Hamborg. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Det vil uden Tvivl være vore Læsere bekjendt, at en Haandværkssvend for en Tid siden paa Østergade antastede en herværende fremmed Diplomat paa en høist usømmelig Maade. Efterat Sagen har været undersøgt er denne Haandværkssvend ved Politiretten dømt til 3 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød, men da den fornærmede Diplomat strax henvendte sig til Hs. Maj. Kongen om at Straffen maatte eftergives, har Hs. Maj., efterat den Paagjældende havde udstaaet de 4 første Straffedage, paa Grund af den skeete Forbøn allernaadigst bevilget saadant. (Berl. Tid.)J Jtzehoer Wochenbl. fortæller Dr. med. Hadenfeldt i Stockelsdorf et Factum, hvis Sandhed han paa det Høitideligste bekræfter. J Landsbyen Eckhorst, et af de parcellerede lybske Cancelli godser, har en gammel Mand allerede i over tredive Aar levet i det skrækkeligste Fængsel, nemlig i et Træbuur eller et Kammer, hvor Lyset kun sjeldent kan trænge ind, og sluttet til en kort Lænke, som kun tillader ham at reise sig fra det usle Straaleie. Denne Mand skal, ifølge Hr. Hadenfeldts noget vidtløftige Beretning, ikke have gjort sig skyldig i nogen Brøde, men da han i 1812 paa Grund af en ulykkelig Kjærlighed blev sindssvag, blev han, ifølge Qvaksalveres Raad, af sine Forældre indesluttet i det omtalte Fængsel, og efter disses Død kom han tilligemed det fædrene Huus i fremmede Hænder, der for en Priis af 60 Rbd. aarlig havde beholdt ham hos sig paa ovennævnte Maade. Skjøndt Hr. Hadenfeldt allerede tidligere har besværet sig over denne oprørende Behandling for Overøvrigheden i Glückstadt, er der dog ikke skeet Noget til at lette den gamle Mands Forfatning, og han har derfor anseet det for rigtigst at offentliggjøre Sagen, for at den kan blive undersøgt og de Skyldige dragne til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Mad. Catalani, som nylig igjen var bleven slaaet ihiel i de fleste Aviser, lever endnu i Nær(Kbhpst.) heden af Florents.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Arbeiderne paa den Kieler-Altonaer-Jernbane, ere rykkede meget frem, og man mener at den allerede vil blive aabnet i dette Efteraar. (B. T.)De naturlige Kopper ere, skrives i Aarh. Av." komne her til Byen. En Skipper har bragt dem med sig fra Kjøbenhavn, og ligger meget haardt angreben deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Natten imellem den 10de og 11te dennes blev der begaaet Jndbrud paa ikke færre end 3 Steder i Husum Bye, paa Kjøbenhavns nordre Birk. Gierningsmanden, der er en Vagabond fra Frederiksborg Amt, som allerede har været 2 Aar i Forbedringshuset for Tyveri, er paagreben og har allerede afgivet en fuldstændig Tilstaaelse. Mistanken blev henledet paa ham derved, at han havde en Filt hat og ikke, som Folk af hans Stilling pleie, en Uldhat paa, og at der paa det ene af de ommeldte Steder netop var stiaalet en sort Filthat og efterladt en gammel Uldhat. Det ene af de nævnte Jndbrud er af ham udført paa en Maade, der viser, hvorledes Landboernes Sikkerhed imod Tyvehaand kun er yderst ringe, naar ikke Frygten for Politiets Virksomhed og Duelighed indeholder en desto bedre Afleder. Tyven krøb nemlig, da han ikke kunde komme ind gjennem Vinduer og Dørre, op paa Straataget, overskar Tækkegarnet og krøb igjennem det saaledes tilveiebragte Hul ind paa Loftet. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Nykjøbing den 25de Jan. 1844. Jfølge Jndberetning til Politiet skulle de naturlige Børnekopper have viist sig hos en Huusmand i Kippinge her paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Reisende fra den 10de til den 24de Januar 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Gartner Gentz; Malersvend Westrup; Forpagter Møller. Med Personposten: Studenterne Schwensen og Wilhielm; Discipel Gallschiøtt; Student Dorph, Malerlærling Schmidt, Student Fogh; Kammerjunker v. Thienen; Hr. Benzon, Skibsfører Andresen; Copiist Høngaard; Fru Jacobsen; Jnspecteur Bille; Hr. Jensen; Student Petersen, Kjøbmand From; Hr. Benzon. Udenfor Posterne: Forvalter Mackeprang; Procurator Aagaard; Forpagterne Bartholin og Meincke; Overkrigscommissair og Postinspecteur Høegh Guldberg; Amtmand de Neergaard; Forvalter Thye, Kammerherre, Grev Knuth med Familie og Følge. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Hr. Bartholin, Kjøbmand Brabrand; Skipper Andrea; Hr. Vogelsang; Hr. Andersen; Skibsfører Jensen; Gaardmand Kiær og Staffel; Snedkermester Olenhaum; Magister Lindberg; Musiklærer Wiberg; Frøken Biørn; Sadelmagersvend Thune. Med Personposten: Hr. Rathie; Hr. Schiødte: Kammerjunker v. Thienen; Magister Melin; OberstlieutenanSandels. Udenfor Posterne, Forvalter Thye; Hr. Rasmussen; Guldsmed Jespersen; Forpagter Junior, Exam. jur Andersen, Kjøbmand Mackeprang; Cand. pharm. Junior, Hr. Engberg; Lieutenant Rothe; Forvalter Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Ved Tallotteriets 1567 Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Blandinger. Rusland leverer nu 4 Gange saameget Guld som hele den øvrige Deel af Europa, det aarlig Product deraf anslaaes til 16,000 Lpd. Fra 40 50 Slæder udfordres til dets Transport; Sølvet bruger dertil en Caravane af 120-150 Slæder; Platinalet sætter kun 3-4, men Kobberet, der ogsaa størstedelen transporteres tillands, derimod 5000 Slæder i Bevægelse. Den største Deel af disse Metaller komme til Mynten i St. Petersborg. J den græske Nationalforsamling synes Tokammersystemet at have fleest Tilhængere. Den med Udkastet til en Constitution beskæftigede Commission skal i sin Pluralitet have besluttet, uindskrænket at indrømme det kongelige Veto, men at opstille Ministrenes Ansvarlighed, samt Controlleringen af den udøvende Magt ved den lovgivende, som Grundsætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Kongen af Baiern skal, efter et Rygte, have befundet sig incognito i Paris, bivaanet Kamrenes Aabning og atter være bortreist uden at endog det skarpseende Politi skal have observeret hans Nærværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Dronningen af England har atter været i Far for at blive myrdet af en sandsynligviis forrykt Person. Den 28de Decbr. om Aftenen grebes en velklædt Mand, som var i Begreb med at liste sig ind paa Slottet, og man fandt i hans Brystlomme, to ladte Pistoler, hvormed han, ifølge hans egen Bekjendelse, vilde have ihielskudt Dronning Victoria. Det er en Jrlænder, som det synes af den mere dannede Klasse. Han kalder sig: Armstrong, Hertugen af Bordeaux har i den senere Tid opholdt sig i England og paa mange Maader der opført sig som Konge af Frankrig og Navarra" i hvilken Egenskab han ogsaa ligefrem har modtaget Hylding af en Sværm legitimistiske Narre, der fra Frankrig af have besøgt ham. Nu staaer han i Begreb med at forlade England, for at optræde Tydskland, hvorved der formodenlig vil afstedkommes en heel Deel diplomatiske Forlegenheder. De Legitimister, der have været i England, have til dem, hvis Forhold ikke have tilladt dem en saadan Reise, medbragt Mindeblade fra Hertugen, hvilke bestaae af et Stykke Skrivpapir, hvorpaa er aftrykt et Segl med den Jndskrift: Fidelitee, espoir, og nedenunder Brevet med Prindsens Haand de Ord: " Monsieur N. N., Henri de Francer. De hjemvendende Ligitimister erholde imidlertid, forsaavidt de ere Embedsmænd, Næser af Regjeringen, og have endnu extra den Ærgrelse, at der forGjældsretten i Paris er anlagt Sag mod deres Henri V. af nogle illegitimistiske Creditorer, der maaskee kunne blive betalte ved Salget af det bekjendte Chambord, det Gods, der blev afpresset Franskmændene til Faddergave for den unge Hertug af Bordeaux, og som endnu er hans For kort siden tildrog der sig i Wien et originalt Røveri. En Doctor i Medicinen var allerede gaaet til Sengs en Aften Kl. 11, da han blev vækket ved en Banken paa Døren, for, som Vedkommende sagde, at komme til en Patient. Da han ikke anede noget Ondt, lukkede han op. Men neppe var den Fremmede traadt ind, førend han lukkede Døren i Laas og trak to Pistoler frem, hvormed han truede at skyde Doctoren og sig selv, hvis han gjorde mindste Larm og ikke foretrak at udlevere sine Penge. Doctoren, som var meget forskrækket, nølede ikke med at opfylde hans Ønske og gav Røveren alle de rede Penge, han havde, men maatte endogsaa oven i Kjøbet selv følge ham til Dørs og lade Portneren lukke ham ud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Ved den Subscription, som i Slutningen af forrige Aar dlev aabnet, for at skaffe Bissens Statuer af Apollo og Minerva udførte i Marmor er hidtil indkommet et Beløb af 2,840 Rbd. Den nys foranstaltede Kunstudstilling, der fra alle Sider blev understøttet med en saa forekommende Velvillie, indbragte 810 Rbd. 12 s., saa at i Al Noget over Halvdelen af den fornødne Sum er sikkret. Da Opkrævningen af Bidragene allerede er begyndt, og de indkomne Penge indsatte i Sparekassen til Forrentning, anmodes de, der ere i Besiddelse af paategnede Subscriptions lister, om at indsende enten disse eller contante Bidrag til een af Undertegnede Den Fremgang, vor Sag hidtil har havt, er os Borgen for, at det ikke vil blive staaende ved en god Begyndelse, men at den samme Jnteresse, som har fremkaldt denne, ogsaa vil ledsage os til Enden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Kjøbenhavn den 20de Januar 1844. V. Delbanco, L. Ussing, Borcks Collegium. Kronprindsessegade No. 391. F. Krieger, Kronprindsessegade 3. 401 C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Frue Pastorinde B. Ahrends, födt Hansen. Koldt er det ædle, blide Hjerte - Saliggjort den gjeldne stærke Sjæl, Som, selv under Livets Savn og Smerte, Kjerligt virkede for Andres Vel. Dog – ei Kjerlighed Din Dödskamp saae: Venskab kun Dit Öie lukke maa. Trofast Venskab vil Dig, Sjeldne, mindes, Og veemodig til Din Gravhöi gaae; Faa, som Dig, i denne Verden findes – Dig at ligne Faa i Livet naae. Saliggjort med Haab, og roligt Sind Gik Du til Din Herres Glæde ind. Grav, beskyt da huldt det elskte Støv Af en Ædel, som er salig vorden! Grædepiil, beskyg det med dit Löv, Spæde Blomst, skyd Knopper frem af Jorden! Eder freded hun med venlig Hu Pryder derfor kjerligt Graven nu
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave, af F. C. Rosen. To og tyvende Hefte. Jndhold: 44de Cap. Armeernes Stilling i Norden og ved Rhinen, ved Alperne og Pyrenæerne, henimod Midten af Aaret III. Pichegrus første Planer til Forræderie. Forfatningen i Venden og Bretagne. Royalisternes Rænker og Anslag. – Fjendtligheder udbryde paany paa nogle Punkter i de fredeliggjorte Landskaber. - Toget til Quiberon Hoche ødelægger den royalistiske Armee. Aarsagerne til det lidet heldige Udfald af bemeldte Tog. – Fred med Spanien. - De franske Armeers Overgang over Rhinen, 45de Cap. Det royalistiske Parties Snigveie i Sectionerne. Emigranterne træde atter frem paa Scenen. Patrioternes Forfølgelse. Directorialforfatningen, kaldet Constitutionen af Aaret III. og Decreterne af 5te og 13de Fructidor. Constitutionens og Decreternes Antagelse af Frankrigs Valgforsamlinger. Sectionerne i Paris gjøre Opstand mod Fructidor Decreterne og mod Conventet. Dagen den 13de Vendemiaire. De oprørske Sectioners Nederlag. Nationalconventet slutter fine Arbeider og opløses. Dette Hefte (8 1/2 Ark stort faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengæck, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret), hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Fra mit Leiebibliothek, der nu bestaaer af flere hundrede Bind af de i de senere Aar udkomne Moerskabs- og tildeels historiske Skrifter, af de bedste inden- og udenlandske Forfattere, udleies Bøger daglig, og kunne de, som maatte behage at tegne sig som Abonnent for hele, halve eller qvart Aar, fortrinsviis bekomme de allernyeste, efterhaanden som disse complet udkomme. Stubbekjøbing den 6te Jan. 1844. Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Vedste Sort Blanksværte, i hele og halve Bouteiller, bekommes til billig Priis hos Skipper A. W. Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
En confirmeret Dreng af en god Characteer, og som skriver en god Haand, samt har Øvelse i Regning, kan, til 1ste Marts d. A., blive antaget som Skriver paa Skjørringegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
De herpaa Reflecterende anmodes om personlig at give Møde paa Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
939 Rbd. 4 Mk. 13 s., umyndiges Midler under Grevskabet Hardenberg-Reventlows vestre Districts Overformynderie, kunne strax erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed. Sæbyeholm, den 8de Januar 1844. ThierryFra Grevskabet Christianslædes østre Districts Overformynderie er strax at erholde tillaans mod lovbefalet Sikkerhed, 644 Rbd. 3 1/2 s.; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde den 20de Januar 1844. J. M. Lysen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Musse Herreds Overformynderi opbyder til Udlaan 228, Rbd. strax og 480 Rbd. i 11te Juni Termin d. A. mod anordningsmæssig Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Auctioner. Onsdagen den 31te d. M., Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden 204 i Odense Kjøbstads Vestergade, efter Skifterettens Foranstaltning, afholdt Auction over 7 a 8000 Pd. Tobakker af forskjellig Qvalitet, saasom c. 1500 Pd. Blade, hvoriblandt Varinas-, Regrohead, Maryland og Portorico, Cuba og Virgin Popblade, c. 1000 Pd. Røg=Tobak i Karduser, hvoriblandt Varinas, Orinoro og Petit-Kanaster; c. 3000 Pd. Stilke; c. 600 Pd. Bindegods, c. 150 Pd. hollandsk Rulle=Tobak, c. 900 Pd. Skraatobak, c. 700 Pd. Snuus, c. 21,000 Cigarer i Kasser, hvoriblandt Havanna, Cuba, Doming m.v. Tillige bortsælges en Tobakspresse og en Presse til at trykke Vignetter, samt et Partie Svedsker og Sirup og endeligen nogle tomme Cigarkasser. Odense Auctionscontoir den 15de Januar 1844. Reimuth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Torsdagen den 1ste Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sydstofte Skov under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsolgt: 108 Bundter Udhugst og Toppen af c. 40 Stkr. Bøgetræer, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Januar 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Løverdagen den 3die Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver i Billardholder P. Reimers Sted, heri Byen afholdt offentlig Auction over afdøde Musiklærer, F. Andersens Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Seng- og Gangklæder, en Seng, et Klædeskab, et Sølv=Repeteeruhr med Haarbaand, 2de Guldsigneter og en Gulduhrnøgle, endeel musicalske Jnstrumenter, bestaaende af en Contrabas, en Basbasun, to Violiner og 4 Fløiter, endeel Noder, en firehjulet Eenspændervogn, en trehjulet dito, en Hest m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byfoged Contoir den 23de Januar 1844. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
De, som have Noget at fordre i afdøde Huusmand og Hjulmand Wogn Nielsen Bigums Bo i Stokkemarke, under Grevskabet Knuthenborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig som committeret Skifteforvalter. Knuthenborg den 18de Januar 1844. L. Petersen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Falsters Lollands de Vivende. Sust. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 27. Januar. No 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Et Par Ord i Anledning af den i f. Nr. af Stiftstidenden indrykkede Artikel med Overskrift Høiskoler for Bondestanden."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Naar Forf. mener, at Bondesønnen kan hos Skolelæreren erholde den samme Underviisning som i den høiere Skole, da ere vi, som det Foranføre alt har viist, af en ganske anden Mening, fordi vore Fordringer ere ganske forskjellige fra Forfatterens. Vi ansee en videnskabelig dannet Lærer for nødvendig ved den høiere Skole, og under denne en seminaristisk dannet Hjælpelærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Jndenlandske Efterretninger. Jfald vi - hedder det i Fædrelandet for i Torsdags iblandt Dags=Adresseavisens Døds anmeldelser havde ladet indføre følgende Bekjendtgjørelse: