JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Endnu et Forslag vil Jndsenderen tillade sig at fremsætte til nøiere Overveielse: Candidaterne indføres i Characteerlisterne i et Slags alfabetisk Orden (egentlig alfabetisk kan denne Orden ikke kaldes, da hver af Listerne har sit eget Alfabet); unegtelig vilde denne offentlige Bekjentgjørelse af Charactererne langt stærkere virke paa Ambitionen, naar Candidaterne anførtes efter Nummer i den Orden, som deres Characterer ansaaes for at være bedre eller slettere. Men skulde man finde denne Ordnen vanskelig, saa foreslaaes det at anføre Skolerne i alfabetisk (eller hvilkensomhelst anden) Orden, og da ved hver Skole nævne dens Candidater i den Orden, de fra Skolen ere indmeldte. De privat Dimitteredkunde da ogsaa særskilt anføres. En saadan Orden vilde give Anledning til intereffante Sammenligninger, og synes gjerne at kunne bestaae med Examensforordningens Fordringer. (Forts.) Om Forkjølelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
J lang Tid har Forkjølelse ikke været saa almindelig her i Kjøbenhavn som i denne Tid. Efter Lægers Paastand skulle 3/10 Dele af Hovedstadens Jndbyggere i høiere eller mindre Grad have liidt og endnu lide af Hoste, Snue, Halssmerte &c. Den hurtige Overgang fra fugtigt Veirlig til Frost, kan have været en vigtig Aarsag dertil, men mange andre Omstændigheder, som det stod i Menneskenes Magt at raade Bod paa, bidrage ogsaa meget dertil. Saaledes ere om Vinteren de fleste Contoirer, Brændevedets Kostbarhed uagtet, sande russiske Badestuer, hvor man hverken kan komme ind i eller gaae ud fra uden at hente sig en Forkjølelse. Af samme Beskaffenhed er omtrent vore Skuespilhuse, hvor man i den tykkeste Dunstkreds af Døds luft, er udsat for en Gigt, Hoste og Snueavlende Livsluft, der igjennem tusinde Fjellebure, og Sprækker og Aabninger trænger ind i Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Foruden denne store Providerings=Commission for alskens Forkjølelse gives der endnu mange Blomstændigheder. Surrogatvæsenet og Continentalsystemmet har blandt andre vigtige Resultater for Verdens Held, ogsaa havt den, at et Par vandtætte Støvler nu ere en sand Fugl Phønix. Næsten alt det Fodtøi, man faaer, kan ikke modstaae Vandets Jndtrængen, og den samme Rolle, som Hestekjødet spiller i Kogeriet, spiller Hestelæderet i Sko mageriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Det smukke Kjøn bærer kun alt for liden Omsorg for, at indrette sin Klæde= og Levemaade efter Aarstiden og Climatet. Hjemme svøbe Damerne sig ind i Shawler, ligge og gaae omkring i Huset med Handsker paa og ere bange for mindste Pust - ude kunne de ikke være tyndt nok klædte. De sidde hjemme i hele Uger, og den læng ste Vei de komme, er paa Comoedien, til en Concert &c., og sædvanlig putte de dem da i en Æske og rulle derhen. Aldrig saasnart begynder Solen igjen at smile, og Østergaden at være spadseerlig, førend de flyve ud af deres Bure, og, uden at være vante til Luften, trippe adskillige Timer i en Charitedragt omkring paa Gaderne. Solen, hvis Smil paa den Tid af Aaret, kun ere Hofmands smil, trækker sig bort igjen, og nu holde de Skjønne sig igjen hele Uger hjemme bag Kakkelovnen, og have endog ofte der deres Lapskoe paa. Næste Dag skal man til Bal, og Laplænderinden staaer paa engang forvandlet til en Circasserinde. Lap skoene have maattet vige for tynde Silkeske, det tykke Shawl for en Musselins Baldragt, og nu feier man en heel Nat igjennem en Quadrille af 30 Par, og efterat man saaledes har svævet heni lette Danse, fra Kl. 9 om Aftenen til Kl. 8. om Morgenen, kaster man igjen sit Shawl om sig, og kjører fra Circassien igjennem Lapland til sit Hjem. Morgenen - det vil sige Kl. III. kommer, men at, hvilket Syn! Den Deilige, som sex Timer i Forveien var Glæden og Munterheden selv, har nu igjen sine Lapsko paa, og omfavner, indsvøbt i sit tykke Shawl, den sorte Kakkelovn, ligesaa ømt, som hun Natten tilforn favnede sin Adonis. Hvad er der blevet af den letføddede Charte, Roserne, som opvakte saa manges Misundelse, ere visnede, de straalende Diamantsøine, hvis Pile saarede saa mange Tilbedere, ere forvandlede til to matte Lamper, og Heltinden hæver fra Top til Taa som et Espeløv. Solen begynder igjen, med et Slags faus courage, at smille man tager sig en Prominade over Volden, og henter sig en dygtig Forkjølelse. Man bliver daarlig, som det paa Kjøbenhavnsk hedder, man sender Bud efter Doctoren, og Hs. Høilærdhed, forsikkrer, at hele Byen i denne Tid er forkjølet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
at det er en Følge af Aarstiden &c. Doctoren skriver en Recept, og Apothekeren raaber: Leve Baller, Om Kirkeklokker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Efter Jndsendt.) Paa en Tid, hvor der er meer end Grund nok til at lagttage enhver tilraadelig Oekonomie, er det maaskee ikke upassende at undersøge hvorvidt Kirkeklokker kunne undværes eller forandres paa en Maade, at derved intet tabtes ved deres Bestemmelse og tillige vandtes en betydelig Besparelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Vi ere nu engang fra vor Barndom af vante til deres Lyd, og hos mange opvækkes høitidelinægge Grindringer ved Klokkernes Ringning tes kan det vel heller ikke, at Stormklokken i Frue Kirke jo havde en meget ærværdig Stemme, der med Fornøielse lod sig høre. - Spørgsmaalet er kun, kan den samme Lyd ikke erholdes med mindre Bekostning og paa en nemmere Maade? Jeg troer jo. Det er bekiendt, at Klokkens Figur er konisk, at Knevelen hænger ned fra den spidse Ende, og at Man for at faae Klokken til at lyde paa den Maade, som kaldes at ringe, maa sætte dens hele Korpus i Bevægelse, hvortil efter dens Størrelse udfordres betydelig Kraft - dette er dog vel ikke klogere end om man vilde lægge Jernet paa Hammeren og smedde med Ambolten, at sætte en Kraft i Virksomhed, for at give en Virkning, hvortil maaskee 1/2 Deel var tilstrækkelig - er det ingen Daarlighed, hvad er da vel Daarlighed, - som Sindbillede herpaa, hvis Man behøvede at gaae saa langt, kunde Klokker altsaa vel tjene; - thi det er let begribeligt, at Knævelen ved en meget simpel Mekanismus kunde anbringes under Klokken og ved en ringe Kraft gives den behøvende penduierende Bevægelse, som udfordres til Ringning, allerede ved denne simple Indretning vandtes ikke lidet; thi da den nu brugelige Ringning har voldsom Virkning paa Klokkestolen, saa maa denne gjøres langt stærkere end den behøves naar den kun skal tjene til at bære Klokken, ikke at tale om den formindskede Udgift til dem, som ringe. Men endnu betydeligere vilde Besparelsen, blive, dersom Man kunde spare Udgivten til den Mængde Metal, som Klokkernes Figur udkræver, men som neppe er nødvendig. Det er mere end rimeligt, at en cylindrisk Metal Ring af i det høieste 1/2 Deel af Klokkens Høide, ophængt i Metalkjeder, vilde omtrent frembringe samme Lyd som en heel Klokke - hvis Basis havde lige Gjennemsnit med Ringen. Saafremt dette Forslag befandtes gjørligt, vilde derved mere end det halve Metal spares og Klokkestolen ikkun behøve at være halv saa stærk i Tømmer end ved den gamle Jndretning - og, da det, som derved sparedes vilde f. Ex. ved den nu opbyggende Frue Kirke, hvortil dette Stykke nærmest har Hensyn, beløbe sig til en meget betydelig Kapital, saa synes et Forsøg i det mindste at burde gjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
J Anledning af Kanekjørslen paa Kjøbenhavns Gader er indkommen et Stykke, hvis Forfatter ønsker en Jndskrænkning i den umanerlige Jagen. igjennem Gaderne og den upassende Smelden med Pidsken, hvorved det ofte bliver vanskeligere at undgaae den bagpaa Staaendes Smeld, end den foran Løbendes Fødder, da sidstnævnte ved sine Bielder bebuder sin Ankomst. - Vel indseer man ikke, hvorledes sligt ved noget Forbud skulde kunne indskrænkes, da Kanekjørslen, umisbrugt, er een af de Forlystelser, som neppe bør forbydes, men Anstændighed og Menneskelighed byde, at et stakkels Dyr, som har havt det Uheld, at blive en saadan Smeldtjunkers Kanchest, ikke saa umenneskelig bør mishandles, som Tilfældet ofte virkelig er, og at de Herrer, som sætte en Ære i at excellere i Smeldekonsten, i det mindste vilde tage Hensyn til de Gaaendes Øine, og i al Fuld udøve deres Konst uden for Porten og paa Steder, hvor der ikke gaae saa mange Folk som paa Østergaden, i Vimmelskaftet, Kjøbmagergaden &c. Stykket af Jndhold: Hvad bør et Pund Oxe kjøb koste, naar et Mahngonytræes=Sengested med tyrkeblaat Atlaskes Omhæng, paa Auctionen efter en Baronesse, betales med 2000 Rbdlr. N. V., kan ikke indrykkes, førend Udgiveren har talt med Jndsenderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Udenlandske Efterretninger. J det kongelige medicinske Selskabs overordentlige Forsamling den 13de October f. A. valgtes Etatsraad og Archiater Brandis, Ridder af Dannebrogen, til Selskabets Præses for indeværende Aar, Professor Saxtorph til Vicepræses, og Professor Klingberg til Secretair. Adgang til Selskabets Møder for i Vinter erholdt Licentiat. Hovitz, Candidat Bruun, og Over Skibs Chirurg Barclay. J Selskabets ordentlige Møde den 17de November oplæstes en Afhandling af Professor og Stadsphysicus Lund om et sjeldent Sygdoms Tilfælde, hvorved begge Øinene ved en langsom tiltagende Hævelse i Vienhuulheden bleve aldeles uddrevne af Samme (Exophtalmig utriusque oculi) tillige meddeelte Professoren Selskabet nogle nye Erfaringer om Sommerhyldens (Sambuci ebuli) deuretiske Kraft. Selskabet havde tillige den Fornøielse at imodtage en betydelig litterair Gave, bestaaende i flere vigtige lærde Værker udgivne af de 3 berømte Læger i Philladelphia, Dr. og Professor Barton, Selskabets Medlem, Professor Dor sen og Professor Coxe, hvilke alle 3 allerede længe ere i den videnskabelige Verden bekiendte som Mænd af udmærkede Fortjenester. Ved General Consul Petersens Godhed bleve disse Skrifter Selskabet tilstillede, tilligemed det fra de ærede Forfattere yttrede skriftlige Ønske, at komme i nærmere Forbindelse med Selskabet, et Ønske, hvis Opfyldelse ikke kan andet end være Selskabet særdeles behageligt, saameget desmere som de langvarige Krigs Uroligheder nu i saa mange Aar have forhindret næsten alt videnskabeligt Samqvem imellem Amerika og Europa. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Under 21de Jan. d. A. er igjennem det danske Cancellie udfærdiget følgende Circulaire til samtlige Overovrigheder i Danmark. Ved de Passer, som af privilegerede Papiirværks Eiere efter foregaaende Tilladelse udstedes til Kludesamlere, bør følgende Regler iagttages: 1) et saadant Pas maa ikkun lyde paa en enkelt Person, der fra vedkommende Øvrighed medbringer Attest om, at intet er til Hinder for Meddelelsen af Passet; 2) det bør udtrykkeligt anføres i Passet, at Samme ikke gjælder for længere Tid end 3 Maaneder fra Udstedelsens Dag, og ikke uden for det i Passet navngivne Amt eller Distrikt; 3) saasnart en Person er meddeelt Pas til Kludesamling, skal den strax, forinden det afbenyttes, personlig fremstille sig for Stedets Øvrighed, der paa Passet tegner en saadan Beskrivelse af Personen, som i Anordningerne om Politiepasses Udstedelse ere foreskrevne. J øvrigt tilføies, at de med lovligt Pas omreisende Kludesamlere til Omtuskning for modtagende Klude maae medføre Sye= og Knappenaale, Hægter, Maller, Knapper, Fingerbøller og slige ubetydelige Sager. Foranstaaende Bestemmelser skulde Cancelliet tjenstligst meddele Dem til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse for Vedkommende. S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Hos Cancelliet er forespurgt, hvorledes det aarlige Bidrag af 100 Rdlr. dansk Courant, der ved Reskript af 26de Octbr. 1792 er tillagt Veterinair=Skolen af hvert Stift her i Riget, deels til Sammes Vedligeholdelse og deels Stiftslærlingens Underholdning, og som ved Reskript af 10de Marts 1812 er forhøiet til 300 Rdlr. aarligt, nu vil blive at udrede i Rigsbankpenge S. V., Collegiet har derpaa svaret, at det, ved et allerhøieste Reskript af 11te Octbr. 1812, angaaende Udredelsen af Betalingen for en paa Veterinairskolen extraordinair ansat Lærling fra eet af Amterne, er antaget, at det ommældte Bidrag nu bliver at udrede med 100 Rbdlr. S. V., hvilket og stemmer med Forordningen af 5te Jan. 1813, §. 43, og Placat af 9de Julii næstefter. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Mariboe, den 16de Januari. Brændeprangerne faldbyde nu en Favn Brænde for 80 Rd. D. C. eller 13 Rbd. 2 Mk. - J Østofte Sogn, under Grevskabet Knuthenborg er i denne Tid fød til Verden et Par Tvillinger uden for Ægteskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
J Aaret 1814 ere i Wordingborg 10 flere fødde end døde. Jblandt de Døde er een omkommen u en Sandgrav, een slaaer ihiel af en Møllevinge, begge af Mandkjønnet. En opnaaede en Alder af 90 Aar. Jblandt de Fødde var et Par Tvillinger. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Den nyttigste Fabrik, Fyen endnu har tilveiebragt, baade fordi Provindsen trænger dertil, og fordi de dertil fornødne Producter frembringes i Landet, er den af S. T. Hr. Kammerherre GreveSchaffalitzky anlagte Papiirs=Fabriqve paa Erichshaab. Den er nu i fuld Drivt, og giver det meest grundede Haab om at ville blive den høie Eier til sand Glæde, efter saa mange overvundne Vanskeligheder, ved at vorde een af vore bedste Papiirs Fabriquer i Danmark, da ingen Bekostning er sparet til Frembringelsen af et saa skjønt, fuldkomment og vel indrettet Værk, som der kan ønskes. Det er betroet en redelig og kyndig dansk Mands Bestyrelse, der fuldkommen er Mester i sin Kunst, af hvilken Man ikke tør frygte for at faae slette fordærvede Varer for gode Penge, som i Naboprovindser har været Tilfældet. Slagelse, den 15de Januari. Hvor store Forandringer Tidens mægtige Haand fremvirker, hvor ganske, i det Aarene løbe hen, endog Egnenes Udseende forandrer sig, er denne Byes Omegn et utvivlsomt Beviis paa. Ei allene at her nye Bygninger opføres, som Frederikslund og Tornberg, medens hist gamle nedrives, som Trælleberg paa Heininge Mark og Antvorskov; men og at Stedets Natur selv, hvorvel ogsaa ved Menneskehaand, som aldeles forandres. Saaledes har vor, nu for Sø og Skov saa blottede Egn for ikke saa mange Aar siden været rig paa begge Deele, endnu leve de, som tildeels kunne erindre sig det. - Mod Sydost strakte sig flere fiskerige Søer nær ind til Byen, ligesom, hvor de levnede Plads, den nu kun med en Udkant paa en Fjerdingvei sig nærmende Skov. Antvorskov, laae saaledes omgivet af Søe og Skov, hvilket vel og dets Navn for en Deel antyder, medens det nu, tildeels i Ruiner, kneiser paa en bar, op af den store, mod Beltet udstrakte Slette sig hævende Banke. - Jmod Øst har og, hvorvel længere hen i Tiden, og i noget længere Afstand Søe og Skov forskjønnet Egnen; Navnet Skovsø er herom et Minde. Sikkert har den Banke, hvorpaa denne Landsby ligger, været en med Skov begroet Øe, som fremragede af den Søi hvis Dybeste den Banken forbiløbende Aar nu glider. - Er end mod Vest Forandringen i senere Tid ikke saa stor, var den dog vist for længere Tid siden ei mindre mærkelig; thi Navne, som Vemmeløv, pege udentvivl hen paa Lunde og Skov, og at selv Beltet i en Fjord har paa en halv Miil nærmet sig Slagelse, lærer os ti ene Historien, men og Egnens Udseende ved Vaarby Bro, hvor nu en Aa haster hen i den Rende, hvorfra Havvandet tilbageveeg. - Denne Fjernelse fra Havet røvede Byen vel en Deel af den Vigtighed, der fordum, som i Dronning Margrethes Dage bestemte den til Stedet, hvor Rigets Arving af Stænderne hyldedes, men har vel, i Forening med Jndsøernes Udtørring eller Afledning og Skovenes Nedhugning, gjort Slagelse til det sunde Opholdssted, det almindeligen erkiendes for. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Anordning for Almue=Skolevæsenet i Kjøbstæderne i Danmark, Kjøbenhavn undtagen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark &c. &c., gjøre vitterligt, at, ligesom Vi, under Dags Datum, allernaadigst have udstedt en Anordning for Almueskolernes fremtidige Jndretning paa Landet i Vort Rige Danmark, samt ved et særskilt Reglement have bifaldet, hvorledes Underviisningen i Skolerne for Borger=Almuen i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn herefter bør ordnes, saa have Vi og landsfaderligen baaret Omsorg for, at Ungdommens Underviisning i de øvrige danske Kjøbstæder kunde fremmes efter lige Grundsætninger, dog med fornødent Hensyn til ethvert Steds Leilighed og til de forskjellige Næringsveie, som i Kjøbstæderne kunne aabnes Skolernes Lærlinge, til i sin Tid at gavne Borgersamfundet som Handlende, Kunstnere eller Haandværkere. - Til dette Øiemeed at opnaae, kundgjøre Vi herved Vor allernaadigste Villie og befaling om, hvorledes med Almueskolevæsenets Jndretning og Bestyrelse i disse danske Kjøbstæder for Fremtiden bør forholdes. 1ste Afdeling. Om Kjøbstædskolerne i Almindelighed. §. I. I enhver Kjøbstæd skal oprettes det, med Hensyn til Stædernes Folkemængde, fornødne Antal af almindelige Borgerskoler, i hvilke der bør gives Underviisning i de for Almuen meest uundværlige Kundskaber. Med disse almindelige Borgerskoler skulle Jndustrie= eller Haandgierningsskoler, sættes i Forbindelse, alt efter de Bestemmelser. som i det følgende af denne Anordning fastsættes. §. 2. J de folkerige og større Kjøbstæder, hvor et tilstrækkeligt Antal af Drengebørn findes, hvis Forældre have Evne og Villie at bidrage til, at borgerlige Realskoler, der i Stæderne, kunne bestaae, skulle saadanne Skoler tillige oprettes. Disse Skolers Øiemeed skal være, at de Børn, der ved ingen lærd Dannelse behøve, men dog bestemmes til en saadan Virkekreds, som fordrer særegne Kundskaber, kunne deri vorde oplærte. §. 3. Hvor Antallet af Forældre, som i Kjøbstæderne kunne bidrage til de borgerlige Realskolers Indretning og Vedligeholdelse, ikke findes tilstrækkeligt til de dermed forbundne Omkostningers Udredelse, og hvor dog en mere udvidet Underviisning, end den, som egentligt bør gives i de almindelige Borgerskoler, er ønskelig for de Børn, hvis Forældres borgerlige Stilling synes at kunne gjøre Krav derpaa; bør Underviisningen i de nævnte almindelige Borgerskoler udvides, ved at forøge samme med een Classe, og, om det ansees fornødent, ved at antage een Lærer mere. 5. A. J de Kjøbstæder, hvor der allerede findes gode Skoleindretninger og funderede Skoler, der i det Væsentlige kunne opfylde Øiemedet af den tilsigtede Skoleforbedring, bør disse ikke ganske forandres, men ikkun efterhaanden modificeres efter den almindelige Plan. §. H. Overopsynet med Kjøbstædernes Skolevæsen paaligger Skoledirectionen, som bestaar af vedkommende Amtmand og Amtsprovst. Denne Direction har at følge de samme Regler, som ere foreskrevne i den, Vor Anordning af Dags Datum for Almueskolevæsenet paa Landet tilføiede, Underretning for Amtsskoledirectionerne. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Den som Videnskabsmand saa fordeelagtigen bekiendte Prof. J. F. Oest, første Lærer ved det fyenske Skolelærerseminarium, er ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Kjøbenhavn, den 23de Jan. Den 21de d., som var Ludvig XVI. Døds Aarsdag, har den franske Minister ladet holde i det catholske Capel en høitidelig Gudstjeneste, hvilken alle de herværende Franske have bivaanet. (Stats Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Kjøbenhavns Børs den 24de Januari. Cours. Hamb. 2 M. 600, a vista 606. London 2 M. 23 3/5, a vista 24 Rbdlr. Spec. 595. Specier solgtes til 36 1/2 a 36 Rbmk., for Committeesedler blev givet 61 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.) vaterlandischen Blatter læses en statistisk Oversigt over det østerrigske Monarkies Tilvext fra Rudolph. v. Habsburg indtil de nyeste Tider. J Aaret 1273 lagde Rudolph Grunden til Monarkiet. Hans Arvebesiddelser i Schweiz beløb sig omtrent til 279 geogr. Mile. Ved Albrecht I. Død 1308 udgjorde de østerrigske Stater 1254 Mile. Ved Maximilian I. Død 3613 M. Carl V. Rige indbefattede i Europa 16,688 M., hvoraf han afstod 6402 til sin Broder Ferdinand. Ved Ferdinand II. Død 6665 M. Ved Ferdinand III. Død 5431 M. Ved Leopold I. Død 9043 M. Ved Joseph I. Død 9113 M. Ved Carl VI. Død 10,265 M. Ved Marie Theresias Død 11,069 M. Ved Joseph II. Død ingen Forandring. Ved Leopold II. Død 11,424 Mile. Keiser Franz besad ved Udbrudet af den store russisk franske Krig i Aaret 1812: 8924 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Reisende, som nyligen ere komne fra Elba berette, at Napoleon befinder sig vel. Han er ikke synderlig tilgængelig, men naar han lader nogen komme for sig, snaksom og aabenhiertig. Saaledes sagde han, at nu Raden er til Engellænderne, at stige ned fra Høihedens Pynt. J Henseende til Tapperhed giver han den preussiske Hær Fortrin for de øvrige. Han tilstaaer, at han i Ægypten var bleven Muselman, men tilføier, at han har unddraget sig Hovedceremonien ved et Foregivende, og faaet Tilladelse til at drikke Viin, førdi dette var nødvendigt for den franske Soldat. Med de franske Marschaller er han meget misfornøiet, især med Marmont. Havde denne, sagde han, ikke forraadt mig, saa havde jeg ved Fontainebleau leveret endnu et Slag, og hvo veed, hvorledes Tingene da nu stod. Om den lange Varighed af to gjenoprettede Troner nærer han intet stort Haab. Han tilbringer mange Timer blandt sit Fjerkræ Skuespillet besøger han sjelden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Førend Norges Jndlemmelse i Sverrig var dette Riges Befolkning 2,344,010 Mennesker, af hvilke Stockholm og Carlscrona allene talte 100,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Efter de nyeste Mortalitetslister overstes Antallet af Qvindekjønnet Mandkjønnets 80,000. De Fødtes Tal var afvexlende imellem 80,000 og 90,000, og de Dødes i de sidste 20 Aar imellem 68,000 og 72,000. J Aaret 1776 beløb Befolkningen sig kun til 2,061,000, saa at det egentlige Kongerige Sverrig i 32 Aar har vundet 283,010 Sjele, omtrent 1/2 Deel af dets Gjennemsnitstal i den anførte Periode. Finlands Befolkning steg hurtigere end nogen af Rigets andre Dele, og fordobblede sig i Aarene mellem 1752 og 1808. Statsindtægterne ere sjelden under 1 Mill. eller 1,200,000 Pd. Sterling. (Af Mardonals Travels.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Hr. Auxeon Lavaisse blev, som bekiendt, sendt som Commissair til St. Domingo allerede førend Ludvig den 18des Ankomst til Paris. Man veed nu, at Øjemedet af hans Sendelse er slaaet ganske feil. Negerschefen Christoph, der har opkastet sig til Konge, og Pethion, der har ladet sig nøje med Titel af Præsident, synes at sætte Mistillid, til de gjorte Forslag. Den første har Lavaisse tilskrevet et Brev, der indeholdt følgende YttrinJ det af Europas Souverainer sluttede Freds ger: forbund er sørget for Alting. Jeg er overtydet om, Deres Exc. besidder en alt for oplyst Forstand, og for meget Ædelsind, til ikke at være tilfreds med, at vorde en fornem Adelsmand og General officier under Bourbonnernes gamle Kongeslægt, som Forsynet, ligesom for at gjøre alle menneskelige Beregninger til Skamme, frydes ved at lade blive siddende paa Frankrigs Trone. De vil foretrække den Lod at være den mægtige franske Souverains Tjener for den farlige Lod, at være Høvding for oprørske Slaver. De veed uden Tvivl hvad hver Mand i Europa veed, skjønt det ikke er bleven diplomatisk kundgjort, at Hovedartiklen for det Forbund, som Europas Souverainer have stadfæstet med deres Kongelige Ord, gaaer ud paa, om det gjøres fornødent, at forene al deres Magt, for at tilintetgjøre alle Regjeringer, der, som en Følge af den franske Revolution ere blevne oprettede enten i Europa eller i den ny Verden. De bør desuden vide, at Storbrittanien er Middelpuncten og Hoveddrivefjedren i dette Forbund, som tidlig eller sildig alle øvrige Magter maa følge &c." Christoph lod denne Skrivelse forelægge sit Lønraad, som forkastede den, med alle de i samme gjorte Forslag. Strax derefter udkom fra Negerhøvdingen en Kundgjørelse, der var endnu langt heftigere end alle de foregaaende. Om Pethion har man intet videre erfaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
J Constatinopel er den rigeste Jøde i Tyrkiet, Salomon Lipman Begember, død af Pesten. Han var bleven Storherrens Vexelerer og Forpagter af hans Jndkomster. Under Visiren Mustapha Baractar tilkjøbte han sig denne Ministers Beskyttelse ved en Foræring af 150,000 Pund Sterling. Da Bairacter blev styrtet, plyndrede Pøbelen Begembers Huus, og man anslaaer det Tab, han derved leed, til 20 Millioner Franker.