JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-03-23
At Frøken Charlotte Lovise Kaas, der som Fæster af et Huus i Gierninge Bye, her under Grevskabet ved Døden er afgaaet den 6te d. M. og Stervboet taget under behørig Forsegling, ligesom samme aabnes 30te Dagen, som formedelst Paaske Helligedage bliver den 7de April næstkommenge, der bekiendtgiøres herved for den sal. Afdødes efterladte Arvinger, som er anmelt at være følgende: 1) En Broder General=Lieutenant Kaas, er død og efterladt en Søn Ritmester Kaas, og Døttre, hvoraf en skal være gift med S. T. Hr. Oberst=Lieutenan Kaufman i Randers, og en med en Hr. von Rantzov i Altona, og en ugift hos S. T. Hr. Kammerherre Heindorffved JtJtto. 2) En Søster Johanne Sophie Kaas, har været i Ægteske med en Scested, død og efteriget Børn; 2) en Søn Hr. Cotitain Seested i Grenaae; b) en Datter Helene Christin Se sted sammesteds, og e) en Søn Controlleur Seested, død og efterladt Børn: 1) En Søn Johan Rantzov Seested, i Stavanger i Norge. 2) En dito Christian Ludvig Seested, hos Am manden paa Bornholm. 3) En Datter Elcondre Enette Srested, opholdende sig i Stervboet. 4) en Dito Charlotte Lorise Antalie Seested, i Kiøbenhavn og 5) en dito Juliane Marie Seested ibidem; hvorved høi og velbemeldte Arvinger, og om flere skulle være, indkaldes at møde, de Umyndige ved Værger, om muelig ved Boets Aabning ommeldte Tid, eller ved Skiftets Behandling, som foretages her paa Skriverstuen til de i Loven betalede Tider; ligeledes indkaldes dette Stervboes Credi= og Debitorer, enhver med kobbefalet Legitimation. Lidreborg pr. Roeskilde, der 17de Martii 1795. P. Nørgaard, Birkedommer og Forvalter. Formedelst Boepæls Forandring lader Forpagter Espensen. ved Schullerupholm under Ledreborg Grevskab, Onsdagen den 8de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction opbyde og bortsælge 6 a 70 Stkr. gode Hollænderie Køer foruden Tyre og nogle Stkr. Ungqvæg, 16 til 18 Stkr. meget gode Bester, hvoriblant 2 Rytterheste, som staaer i No. og 2 Plage, 30 Stkr. unge Sviin og 2 store Grisesøer, omtrent 20 Stkr. gode Faar med deres Afgrøde, 1 Chalse, 4 meget gode Vogne, Plove, Harver, Tromle, Slæder og øvrige Avlings Redskaber, et Heste Kierneværk nyt, samt Meierie Redskaber, Saaer, Tønder, Bøtter m.v., paa de Conditione som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, hvoriblant denne, at Kreaturerne, om forlanges, kan blive forret paa Gaarden indtil næste 1ste Maji; thi ville de Lysthavende sig til bemeldte Tid og Sted behagelig indfinde, Ledreborg pr. Roeskilde, den 19de Martii 1795. P. Nørgaard, Auctions Forvalter. At der i anstundende Sommer, ligesom de foregaaende Aar, er skeet, bliver Græsning at faae til Leye for 2 Rdlr. pr. Hoved, udi den, under Conradsborg Forpagtning ved Ringsted, henlagte Skov, Homleovre kaldet, bekiendtgiøres herved, med Tillæg, at Jndbrændningen til denne Græsning, er berammer til den 1ste og 24de Mai førstkommende, at foregaae hos Skovrideren ved bemelte Homleovre. Jmidlertid behager Vedkommende, at henvende dem til Forpagter Schou paa bemelte Conradsborg a Ringsted.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Skulle nogen imod Formodning have noget at fordre efter min afdøde Fader Borger og Skipper Jens Sørensen Antvorschov, og Moder Giertrud Antvorschov fød Schavinius, da ville de behage inden 12 Uger fra nedenmelte Dato, at anmelde deres lovlige Krav til mig undertegnede, som eneste Arving men fra den Tid bliver ey nogen Gield antagen efter mine afdøde Forældre. Kiøbenhavn, den 24de Februarii 1795. B. Antvorschov, boendes i Lille Kongensgade Nr. 64.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
(12) Ved Proclama, som er læst i Hof og Stads=Retten den 23de Februarii og i Siellands Landsting den 4de Martii dette Aar, er Creditorerne gien dig Action ved det Kongel. Lotto, Emanuel Balling og hans s. hen afdøde Hustrue Mette Marie Enghaven, indkaldes, med Tolv Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; saa ere og de Afdødes Arvinger indkaldede inden den i Loven bestemte Tid for at legitimere deres Arve Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet. (1712) Ved Proclama, som er læg i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den og i Sienands Landsting den 4de Martii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Baadsmand Ole Johansen Bakke, der haver faret med det Østersøiske Compagnies Skib, Hertug Ferdinand, hans Stervboe, in kalvede med 12 Ugers hans anmode udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og intaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde deres Arveret, samt lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
( 32) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 4de Martii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Ober Styrmand Anders Omsen, der haver fahret med Skibene Mette Margarethe og Fregatten von Hemmert, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
(145) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 4de Martii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. forrige Skibscapitain Terkel Bendsen Rønnes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Brod rion Terkal Hansen Snedkersvend, som ved den Afdødes oprettede og allernaadigst confirmeret Testamente, med flere er indsat til Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Stuttet.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
(145) Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 4de Februarii 1795 og ved Hof= og Stadsretten. den 9de næstefter, ere Creditorerne efter afg. Renteskriver Hans Næss og ligeledes afdøde Hustrue Christiana Magretye Adler, med 12 Ugers Varsel indkaldte at møde for Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for deres Fordringer den at anmelde og beviisliggiøre; ligeledes ere begge de Afdødes Arvinger indkaldte at møde i Skiftecommissionen inden den i Loven foreskrevne Tid, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Nærheden af Ringsted kan Kreature faaes græsset for billig J Priis, naar Vedkommende melder sig hos Frue Friis ved Ringsted Kloster inden April Maaneds Udgang. Kreaturene indtages paa Græsset den 20de Maji førstkommende, Tos Lars Jensen i Holbek bekommes alle Sorter Urtefrøer for billig Priis. os Gartner Hansen ved det adelige Kloster i Roes NB. Ørende, er alle Sorter Haugefrøe tilkjøbs for billigste Priis.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
J det Berlingske Contoir i Tilestrædet No. 93 er godt sort og i smaat Maculatur=Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Paris, den 28de Februarii. Følgende General Ordre er udstædt til vor vestlige Armte: "Lazare Hoche, General en Chef, tilkiendegiver Armeen med stor Fornøielse, at Fornuftens Herredømme endelig har skiænket vort Fædreneland sine Børn igien, og at den Dag er kommen, paa hvilken de Franske igien udgjøre een Familie. Charrette og de fornemste Anførere ved hans Armee have Vendernes Navn og Caumartin i det Parties Navn, som er bekiendt under det Navn Chouans, undertegnet en Afte, hvori de erklære det franske Folks Repræsentantere, at det er deres Hensigt for Eftertiden at leve under den ene og udelelige Republiks Love, og at de forpligte sig til at udlevere deres Vaaben, Ammunition og Proviant Forraad. Men imedens disse Borgere vende tilbage til deres Fædrenelands Skiød, gives der Banditer af Profession (en Deel af Chouans, som ikke kiende noget andet Partie end Mord og Plyndring, begaae uhørte Grusomheder, og true med nye Udsvævelser. Øiebliket er kommen, paa hvilket alle gode Borgere maae forene sig til at ødelægge den fælleds Fiende. Til den Ende skal nærværende blive bekiendtgjort alle Administrationer, og som General-Ordre offentlig blive forelæste 3 Dage efter hinanden. Militair=Cheferne maae blive ved, at drive ethvert Angreb tilbage med Magt, beskytte Personer og Eiendomme, respectere religiense Jdeer, og fornemmelig antage alle de forførte Mennesker som Brødre, der frivilligen ville overgive sig. - Chefen for Oberstaben skal, ved overordentlige Courerer, sende nærværende Ordre til alle Divisions=Generaler. Hovedqvarterret i Rennes, den 19de Februarii 1794. Chevin, Chef for Generalstaben.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Lippstadt, den 9de Martii. I Gaar indtraf her den 1ste Colonne af den fra Oberthinentil os paa Marchen værende prussiske Armee under de Herrer, Generaler von Rombergs og von Kunizky's Commando. Den bestod af Liv=Curassier=Regimentet og Regimentet Hertugen af Brunsvig, hvilket blot marcherte igiennem til de nærliggende Steder; Jnfanterieregimentet von Romberg, som i Dag har Hviledag, og i Morgen fortsætter sin March til det Münsterske; et Batterie, en Deel af Feldthagerie, o. s. v. J denne og den tilkommende Uge ventes her efterhaanden de 6 øvrige Colonner, tilligemed Hs. Excellences, Hr. Feldtmarskal von Møllendorfs Hovedqvarteer. Virksomheden her er ubeskrivelig, Kirkerne, Gymnasiet &c. ere forvandlede til Magasiner, til hvilke Tilførselen er stor Prisen paa alle Levnetsmidler er her allerede stegen høiere end i de hosliggende Stæder, og vi føle meget kiendelig de trykkende Tider. - Det 2det preusiske Corps under Hr. Greve von Kalkreuth's Anførsel, er ogsaa allerede ankom men til Grevskabet Mark. Regimentet von Manstein tilligemed Hr. Greve von Kalkreuths Hovedqvarteer skulle i Gaar indtræffe i Hamm. Regimentet von Rüchel kommer til Unna.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Frankfurt, den 10de Marts. Man venter nu, at den Keiserlige og Rigsarmeen torde virkelig med det første gaae over Rhinen, saasom de have faaet Ordre, at holde sig marchfærdige, og der allerede giøres Anstalter til at brække op. Haabet om Fredsslutningen i Basel bliver imidlertid her daglig stærkere. Den preussiske Legationssecretair, Hr. Formey ventes hertil fra Berlin, for igjen at gaae til Besel. - Det heddes nu at Arreprindsen af Hohenlohe torde efter den Møllendorfske Armees Afmarch, tage sit Hovedqvarteer her i Frankfurt. Den sachsen coburg, skee og den stadt nordhausiske Contingent er nu rykket ind i de overrhinske Kredelande.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Wiin, den 11te Martii. Beretningerne fra Jtalien sige, at de Franske true alle Pladser og Stæder af Vigtighed med stor Magt. Alle i Jndre Østerrige liggende Militaire have derfor faaet Ordre, at brække op derhen. Den herværende Garnison skal marchere til Jndre=Østerrige, for i Nødsfald at kunne blive brugt i Jtalien. Kun den nødvendigste Besætning skal forblive her.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Generalcommanden over Tropperne i Jtalien skal være overdraget Felttøimester de Vins, og den hidtilværende Generalmalor, Grev Conto d'Yrles, er bleven udnævnt til Feltmarskallieutnant og Commandant i Fæstningen Mantua.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Oldenborg, den 12te Martii. Den hannoverske Troppe Cordon ved den lille Flod Hunteer nu trukken. De engelske Tropper skulle om kort Tid blive nye monterte og equiperte. I Delmenhorst have Engelænderne anlagt et Lazareth, og i Gaar Eftermiddag et mindre i Forstaden af Oldenborg, som kaldes Osternborg. Det Compagnie Hannoveranere, som der var i Quarteer, er trukken ind i Staden.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Wesel den 12te Martii. Det er allerede kommen til alvorlige Opirin imellem de til det Münsterske fremtrængende Franske og de Allierte. Ved Ahausen, 5 Mile fra Münster, var den 4de hujus en hidsig Fegtning, ved hvilken Fienderne have mistet mange Folk og ere blevne trængte tilbage. – Adskillige Vogne med østerrige ske Saarede ere blevne indbragte i Borken. - De i Münster, garnisonerend, 4000 Mand Østerrigere fik den 6te hujus Befaling, at marchere derfra til Rheine, at opkaste Batterier, der, og overhovedet forskandse sig. - Generallieutenant r.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Kalkreuth som allerede den 7 hujus er ankommen til Hamm, føier allerede forskiællige, til Fiendens Fremtrængen, sigtende Anstalter. Dagen tilforn var en Deel af Cavalleriet gaaet over Lippe ved Herringen, 1/2 Miil fra Hamm, ind i det Münsterske. Den hele Armee kommer for det første til at staae imellem Lippstadt og Lünen men vil formodentlig ikke ænge behvide denne Position. Den Møllendorfske Armeet Hoved Lazarer kommer til Minden. Hs. Excellence Hr. Feldtmarskal von Møllendorf. ventes den 13de hujus i Lippstadt. Emmerich skal nu være besat af et fiendtligt Corps. Man holder det for 400 Mand stærk. De have nogle Kanoner, hos sig og patrouillere indtil den halve Vei til Rees, men derimod ere ogsaa Østerrigerne i Rees blevne forstærkede med nogle Batailloner. - J Gaar Morges ere ogsaa de i Bislich staaende Keiserlige Infanterie=Poster endnu blevne forstærke dem 172 Styrere af den her verendt Garnsen, og 180 Husarer.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Westphalen, den 13de Martii. Fra Birkefeld bliver meldt, at den hannoverske General, Grev von Wallmoden, har faaet Ordre, at rykke frem fra Osnabrück. En stor Deel preussiske Tropper trækker sig til det Münsterske. - Det heder vel, at de Franske skulle have faaet Ordre til, at søge at fordrive Østerrigerne udaf det Münsterske indtil over Wiser og tillige beleire Wesel; og at de i den første Hensigt skulle rykke frem i 3 Colonner udaf det Cleviske ved Spick over Rhinen, Arnheim og Does burg; men da Preusserne nu af al Magt ankomme i Westphalen, og de Allierte overhovedet giøre alle Anstalter, til at imodsætte sig eftertrykkelig de Franskes Fremtrængen, saa have vi nu got Haab.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Fra Bremen bliver meldt, at alting sammesteds er vedvarende roligt. Hannoveranerne, henimod 1800, blive endnu sammesteds, og besætte hver Middag, ligesom den bremerske Garnison, tvende Porte i Nyestaden. Hvor længe Hannoveranerne endnu skal blive i Bremen, er ubekiendt. -
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Engelænderne anlægge bestandig flere Batterier, for at forsvare Ems, fordi de Franske giøre Mine til at afskiære dem Levnetsmidlerne paa denne Flod. - De Franske ere nu 1300 Mand stærk: Emmerik. - Alle hannoverske Depot Regimenter og Emigrant=Corpser i Ostfriisland ere paa erholder, befaling den 10de hujus, som det hedder, brækkede op til de lyneborgske, celliske og hannoverske Elv Strandbredder.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Opnabrück, den 14de Martii. J Egnen af Staden Rheine, 5 Mile herfra, ere allerede mange Forskandsninger blevne opførte af de Allierte. - Greven af Artoir befinder sig endnu her, og har atter udsat sin Afreise paa nogle Dage. - Regierings=Archivet er Dag afgaaet herfra. Der siges, at de Franske rykke fremmed 60000 Mand, men man haaber, at de ankommende preussiske Tropper skulle gjøre samme en eftertrykkelig Diversion. - J Minden forsikres, at Hs. preussiske Majestæt vi komme med endnu 25000 Mand friske Tropper til Westphalen. J bemeldte Stad rykke næstkommende Uge 2 Regimerter preussiskt Cavallerie ind. - En Deel af de Alliertes Artillerie=Trainer ankommen hertil igien fra det Benthemske. J dette Øieblik indløb her den Efterretning, at de Franske allerede skulle staae nogle Mile paa denne Side af Bentheim med et Corps af 4000 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Lingen, den 15de Martii. J vort Naboelaug forefaldt der daglig Actioner og Skiørmyesler. J Forgaars hørte man her fra Siden af Bentheimen stærk Canonade. De Franske have, som man nu har faaet at vide, adskillige Gange angrebet de Allierte med en stor Overmagt i Egnen af Benthelm, og endelig nødt samme til at trække sig tilbage. Det allierte Cavallerie anrettede i Begyndelsen er stort Nederlag blant de Franske; men den franske Overmagt blev endelig for stærk. Det 5te hannoverske Cavallerie Regiment, som allerede var ved at hugge ind og holdte sig tappert, skal have mistet nogle brave Officerer. De Franske have, som der siges, været 5000 Mand. Efter hiin blødige Affaire ere de rykte ind i Bentheim; men Slottet sammestæds skal, efter Rygtet, endnu ikke være i deres Hænder. I Gaar Formiddag forefaldt en liden Affaire neden for Lingen, en god 1/2 Miil fra Staden. De franske Emigranter, som vare for svage, bleve af de Franske nødte til, at gaae tilbage over Ems, hvorved 2 Officerer af Amigranterne bleve saarede. - Da de allierte Tropper formeere sig meget i disse Egne, og de Franske bestandig faae meer Forstærkning, saa see vi snart vigtig Operin i Møde.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Asen Skrivelse fra Lingen, den 15de Martii. J 3 Dage have vi i Egnen af Benthelm oplevet meget blodige Optein. J Torsdags den 12te gjorde de Franske først i Egnen af Benthelm Forsøg paa at trænge de Allierte tilbage, men bleve med et Forlis af mange Mennesker og 11 Kanoner, slagne tilbage. Den 13de blev Anfaldet paa nye igientaget af de Franske, og efterat de havde trukket en anseelig Forstærkning til sig og vare blevne de Allierte over 3/8 Dele overlægne, lykkedes det dem, at trænge de Allierte tilbage over Rhinen. Det hissiske Cavallerie skal ved denne Leilighed have gjort god Tieneste, men og tillige lidt meget. - Actionen i Fredags varede fra om Morgenen Kl. 6 til om Aftenen Kl. 7. - Slottet i Benthem er gaaet over ved Capitulation. Besætningen har faaet fi Afmarch.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Hannover, den 17de Martii. Man har her faaet den Efterretning, at den engelske Admiral Hotham har slaget den franske Flaade, som var løbet ud fra Toullon til Korsica, og taget 6 Linieskibe hvoriblandt det med Krigscassen, og nogle og 20 Transportskibe. - Andre Efterretninger forsikre, at foruden hine 6 Linieskibe ere desuden 16 Fregatter blevne tagne, og at overhovedes 14000 franske Matroser og Landingstropper ere gjorte til Fanger af Engelænderne. Da Rigsposten for i Gaar og i Dag endnu ikke er ankommen, maae man oppebie Bekræftelsee paa denne Efterretning. J Wien har man den 11te, og i Frankfurt den 14de endnu ikke vidst noget derom. - Det Rygte, at General Pich gra skulde afløse den Commanderende ved Rhinarmeen, eller at han var bleven kaldt til Paris, for at giøre Regnskab for sin Opførsel i Holland, fortiener ikke at troes.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Hingøer, den 26de Martii. Veiret har i været lidet afvexlende, næsten bestandig have vi havt Fr. Sundet har 3 Gange været belagt med Jis, men for nogle Dage siden brød Jsen op, og Sundet er nu aabent; dog ligger Jsen endnu fast imellem Nivaae og Hvien. Den 24de hujus kom Capit. P. P. Groth fra St. Ubes, men maae formedelst Jsen blive liggende her paa Reden. Natten imellem den 25de og 26de hujus blev Sundet igien belagt med tynd Jis, som dog bortdrev. J Eftermiddag var Sundet ved N. Vind fuldt af Driviis.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Kiøbenhavn, den 27de Martii. Den 25de Martii er fra Stadens Raadstue udkommet en Placat af følgende Jndhold: "Da det paa nærværende Tid ikke er Slagterne mueligt at kunne, uden Tab, sælge Svine kiødet for den ved de seneste Kiødtaxter af 8 December forrige Aar fastsatte Priis af 9 s. og 8 s. for Pundet; saa tillades det Slagterne i Lauget, indtil videre, at tage derfor 10 sk. for Pundet, og Frislagte ne 9 s.; hvilken Forandring i bemeldte Taxter til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres."
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Vacancer: Sognekaldet til Frøslef og Mullerup i Aalborg Stift, 145 Rdlr.; Districts=Chirurgicatet i Ringkiøbing med dertil annecterede District, hvortil er vis Gage, 150 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
AVEn TISSEME S. Den 18de d. M. behagede det Gud, efter 5 Ugers bestandige Sengeleie, om Formiddagen Kl. 11 1/2, ved en sagte og roelig Død, at bortkalde min i Livet inderlig elskede og høistsavnede Kone, Dorthea Maria Voigt fød Holmsted, i hendes 45de Aar. Dette for mig saa smertelige Tab den bedste Ægtefælle, stildne og retskafne Huusmoder, bekiendtgiøres herved sørgeligst vore samtlige Paarørende og Venner. Rønnebechsholm pr. Nestved, den 20 Martii 1795. J. Voigt.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Da det har behaget det allerhøieste Væsen, Løverdagen den 28 Febr. sidstl., ved en salig Død at bortkalde min i Livet høie skede og uforglemmelige Kone, Anna Christina Lund, efter 11 Aars udstanden ulægelig Øiensvaghed, hvorved hun i de 3 sidste Aar aldeles maatte holde Sengen; saa bekiendtgiøres efter nu brugelig Maade dette Dødsfald for den salig Afdødet Paarørende og vores fælles Slægt og Venner. Forrisset om deres Deeltagelse med mig og 3 Børn i forliset af en god retsindig Ægtefælle og kiærlig Moder, scabeder jeg mig al Condolence. Eegholm 20 Martii 1795. H. C. Gechell, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
J allerunderdanigst Følge allernaadigst Bevilling af 6te Februarii sidstleden, og derefter udtagen Landtings Stevning af 16de i denne Maaned, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have een af Borger og Dagleye, Jens Dukke til Søren Tang, Degn i Hveissel, under 13de April 1769 for den Summa 30 Rdlr., udstædt Pante=Forskrivning, der i Colding Byes Pantebog, findes undslettet, i Hænde, dermed at fremkomme for Nørre-Jyllands Landstings Ret udi næste Aars Jnsti Maaned og deres lovlige Adkomst dertil at bevise, da, saafremt ingen inden forskrevne Tids Forløb dermed skulle indfinde sig, bliver paa bemelte Obligation afsagt Mortifications Dom og samme derefter af Pantebogen udslettet og annulleret; hvorefter de Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage vare. Colding Raadstue, den 21de Martii 1795. H. Diechmann.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
J Følge Kongeligt allernaadigst Proclama af 14de Martii 1795 blive alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter den ved det tredie jydske Jnfanterie Regiment standne, nu ved Døden afgangne Major Christian Frederich v. Dietrich, son, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden, sub pæn præclusi & perpetui silentii, med 3de Maaneders Varsel, at melde sig hos os underskrevne allernaadigst befalede Skiftecommissarier med saadann deres formeentlige Fordringer, og beviisliggjøre samme, alt inden foreskrevne Tids Forløb. Tiden Ende er Skiftesamling berammet at holdes den 26de Maj. og 7de Julii d. A. i Raadmand Tops iboende Gaard her i Byen. Aalborg, den 19de Martii 1795. Hornsyld. Top.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilgning af 20de d. M., som ved behørige Retter skal blive bekiendtgjort indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi Kiøbmand Hans Schiernings Opbudsboe i Kiøbstæder Marieboe i Lolland, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for os, som Boet Commissarier, at anmelde og beviisliggiøre. Marieboe i Lolland, den 23de Martii 1795. Jacob Møller, Edvard Sidenius, Byefoged. Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Hermet tilkiendegives, at da Proclama, som er læst ved Landstinget den 4de, og derefter ved Antvorskov Birketing, om Credi og Debitorernes tilligemed Arvingernes Jndkaldelse uf Stervboet efter afgangne Sognepræst, sal. Hr. Andreas Severin Balle til Wemmetør og Hemmershøy i Slagelse Herred, inden den i Loven fastsatte Tid, saa vilde de behage at mode ud Præste Residentsen til St. Michels Kirke i Slagelse den 22de April førstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, hvor en Skiftesamling er bestemt, og medtage saadanne Beviser, som enhver sin der fornøden, og kan gielde efter død Mand; hvorefter ingen Fordringer meere antages, men om muelig, Skiftets Slutning bestemmes. Slagelse, den 17de Martii 1795. D. Top.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
Efter forrige Skoleholder i Sønderup Nørre, Johannes Barchmann, som ved Døden er afgaaet den 2den November f.A., hvis Efterladenskab strax Dagen efter blev registeret og vurderet, og derefter ved offentlig Auction bortsolgt, som dog ikke bliver af nogen Betydenhed, naar Begravelsen er fradragen hvorfor Arvingerne, som alle ere myndige, ombedes at møde den 14de April førstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, hos mig undertegnede, for enten at modtage den liden Arv dem kan tilfalde, eller og om de vil unde Enken, deres ældgamle Moder hvad der kan blive tilovers af Boet, efter at enhver er bleven tilfredsstillet, som da i Forveien maatte tilmeldes mig som Skifte=Forvalter, der agter at slutte Skiftet samme Dag. Slagelse, den 17de Martii 1795. D. Top.