JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-11-15
Paa Colding Hospitals Gods udi Almind Sogn og Bye, Bruusch Herred, Coldinghuus Amt, er Aflægtsmandens Jen Nielsens Hustene, navnlig Maren Jens Datter, ved Døden af gangen hvis ringe Efterladenskab strax er tagen under lovlig Behandling ; og da den sal. Afdøde i hendes første Ægteskab (foruden de her nærværende angivne Arninger) har haft en Søn navnlig Ole Mortensen, som ey vides hvor er, eller om han har efterladt sig Børn, saa indkaldes alle vedkommende Arvinger, i Almindelighed herved, og i Særdeleshed bemelte Ole Mortensen 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at møde eller møde lade, her i Hospitalet, førstkommende 25de Januar. 1777. da enhver efter Stervboens ringe Tilstand skal nyde al den Ret Loven tilholder. Colding Hospital, den 2den Novbr. 1776. C. Hadberg, Som vedkommende Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1776-11-15
Det tilkiendegives herved, at Skiftet efter Christen Hansen, Svenstrups afdøde Hustrue, Margrethe Sophie Wichmand, som for særdeles vigtige Aarsager har henstaaet, atter bliver foretaget i hans paa Præstegaardens Grund iboende Huus udi Niim Bye ved Horsens den 24de November førstkommende, til hvilken Tid saavel Arvinger som Credi= og Debitorer behagelig vilde indfinde sig, da enhver skal vederfares den Ret, Lov og Forordninger medfører. Stervboet formaaer ingen anden Proclama. Niim Præstegaard, den 23de Octobr. 1776. H. Schytte.
Berlingske Tidende, 1776-11-15
Som nu værende Amtmand over Wordingborg og Trygge melde Amter og tillige Skifte=Forvalter efter sal. Poul Hein, som Octbr. 1776. E. G. Vieth, den 12te Januar. 1775, udi Sander Schouhuse Bye, Øster Eggisborg Sogn, Baarse Herred paa Wordingborg Amt, ved Døden er afgangen, lader jeg undertegnede Kammer=Herre Johan Rudolp Bielke herved avertere, at som Tiden er foreben, udi hvil ten alle denne Stervboe Vedkommende ved allernaadigst Bevilling. af 2den Junii 1775 er foreskreven sig at indfinde, der til Bekiendtgiørelse findes indrykket udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den 26de Junii, samt 3de og 10de Julii 1775 og udi den Alignaiske Tydske Mercur den 24de og 27de Julii, samt 3de August samme Aar, bliver Skifte=Samling foretaget paa mit Contoir ved Præstøe Fredagen den 20de Decbr. førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, og Skiftet til endelig Slutning derefter snarest mueligt befordret, som fornemmelig vil beroe paa, hvorledes Arvingerne Stervboets endnu udestaaende Fordringer vil have bebandlet. Walløe, den 9de Novbr. 1776. J. N. Bielke. J Følge Tillysning udi de Kiøbenhavnske Berlingste Tidender den 11te, 14de og 21de Octobr. sidstafvigte ved Forvalter Lindam, er af mig Kammer=Herre og Amtmand Bielke, som rette Skifte=Forvalter, foretaget Skifte efter sal. Mads Nielsen Svogerslew, der, efter Beretning, uden at have været gift, ved Døden afgik hos Gaardmand Ole Andersen i Bakkebølle den 12te Mai indeværende Aar; men som ingen af den Afdødes Arvinger sig ved Forretningen indfandt, blev Skiftets videre Fremme udsat til Løverdagen den 21de Decbr. førstkommende, da samme paa mit Contoir ved Præstøe atter foretages; hvilket herved saa vel til Arvingernes som Stervboets Credi= og Debitorers Efterretning bekiendtgiøres, med Anmodning samtlig Vedkommende sig benævnt Tid og Sted ville indfinde, og medbringe saa fuldkommen Legitimation og Beviis, som Lov og Forordninger allernaadigst foreskriver, og Debitorerne med hvad de til Stervboet er skyldig, da enhver skal vederfares Ret. Walløe, den 9de Novbr. 1776. J. R. Bælke.
Berlingske Tidende, 1776-11-15
Herved indkaldes alle og enhver, som noget beviislig haver at kræve og paastaae, saa og noget er skuldig i Stervboen efter den i Lillebech Huus i Haarbye Sogn ved Døden afgangne Christian Nielsen Baltser, at møde med saadan deres Credit og Debet, hos Skifte=Forvalteren i Proustiegaarden ved Affens i Fyhn, inden 14 Dage efter 3de Postdages Proclamation, da de ellers forvolder sig selv den derefter paafølgende Skade og Uleylighed.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Af en Skrivelse fra Virginien, den 2den Sept. Udi de bageste Establissementer ere forefaldne store Uroelig der iblant Jndianerne, formedelst den nu værende Tvistigd imellem Enge and og Colonierne. Nogle Jndianske lægter have erklæret sig for Provincialerne, og andre for Kongelige. Efter adskillige Skiærmydsler, hvorudi paa sage Sider mange ere dræbte og saarede, have Anførerne i nogle andre Jndianske Slægter, som vare blevne neutralagt sig derimellem, og til deres Fornøyelse igien forrige sume med hinanden.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Neapolis, den 13de Oct. Man har her med stor Bedrøvelse erholdet den Efterretling, at et Engelse fra London hertil bestemt Skib er ved up St. Vinent blevet taget af en Amernansk Kaper. Kange af vore Kiøbmænd ogne derved tabt noget anseelig - Udi den Kongel. Forordning, i Kraft af hvilken den til simuurernes Forsvar forfattede Pro Memoria offentlig et leven brændt og forbuden, heder det: Hs. Majest. havde det sig give Beretning om dette i 4 Hovedstykker afdeelte krift, og fundet samme strafværdigt i alle Stykker, falske dets forvovne Citationer, fornærmende for de derudi nævn Personer, æreskiendisk, opfyldt med Satzer, som stritvertimod enhver vel indrettet Stats=Maximer, og det saa eget, at man ey skammede sig ved, at drage i Tvivl, om t tilkom den høyeste Autoritet, at give Love, og om Un saatterne ere forbundne til, at adlyde Statens Love i besaarsag skulle dette oprøriske, ugudelige, forargelige natiske, rasende og med Vildfarelser opfyldte Skrift af karpretteren offentlig brændes.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Portsmouth, den 23de Oct. Da man har Efterretning, at Americanske Kapere have fundet sig i de Jrlandske og Engelske Farvande, saa maae Krigs=Chaloupper udløbe herfra, for at opsøge dem.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Lissabon, den 11te Oct. De Portugisiske Skibe synes at være ligesaa sikre for de mericanske Kapere, som for de Spanske Krigs=Skibe. her faae Dage siden kom Skibet U. Fr. da Gloria i 68 Dage fra Fernambue, U. Fr. von Nagareth i 78 Dage fra Bahia, og Santo Antonio i 95 Dage fra Rio de Janeiro, alle med rige Ladninger.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Patrasso i Morca, den 21de Aug. Den nye Venetianske General Proveditor i Corfu, Hr. Nani havde givet alle Gouverneurerne og Consulerne i Levante den Efterretning: at Dulcignotterne havde gjort Opstand mod Bassen af Scodra, dræbt deres Musselim, bemægtiget sig Fæstningen og Staden, og udrustet 6 Skibe, for at drive Søerøverie. Men troværdige Beretninger melde Sagen langt anderledes: Porten havde givet Bassa af Albanien, Bostangi Mehermed, Befaling, at bringe Mustapha til Lydighed. Til den Ende rykkede den første med 30000 Mand ind i den sidstes Gouvernement. Han trængte sig igiennem til en Fæstning, som ligger 8 Miile fra Hovedstaden. Derpaa afaldt virkelig de Stæder Podgoriza, Spoxza, Zabiaco og Dulcigno fra Mustapha, som altsaa havde at frygte baade for fremmede, og for indenlandske Fiender. Desuden havde 7 af de fornemste Agas med 400 Mand af deres Tilhængere udi hans egen Residentz Scodra gjort Opstand mod ham. Men den unge Bassa Mustapha lod, ved at see saa mange Fiender, ikke Moedet falde. Han sendte strax en tapper Commendant til bemeldte Fæstning, hvor han med 400 Mand holdt sig saa vel, at Bostangi Mehemed maatte med Forliis ophæve Beleyringen. J Scodrablev Rebellionen dæmpet ved de Tyrkiske Kiøbmænds Corps. Da disse Kiøbmænd frygtede for, at deres Gods skulle blive plyndret, bevæbnede de sig, og tilbøde Mustapha deres Tieneste. De omringede det Huus, hvorudi Rebellerne befandt sig, og satte Jld paa det, hvorpaa disse maatte bede om Naade, og udlevere deres Anførere, hvilke Mustanha lod halshugge. Jmidlertid fik Mustapha af Porten Gouverneurs Bestalling, men Bostangi Mehemed tillige Ordre, at drage bort; hvorpaa de frafaldne Stæder igien underkastede sig Mustapha. Medens disse Uroligheder varede, har Mustapha ladet afhente fra Durazzo ved 6 af ham udrustede Fartøyer, en med hans Skib derhen undvigt Dulcignottisk Capitain, og denne Omstændighed er det, som har givet Anledning til den urigtige Efterretning fra General Proveditoren i Corfu.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Madrik, den 10de Oct. Fra Mallaga meldes, at uagtet de 4 Kongel. Chebequer, som krydse paa Høyden af bemeldte Havn, have Algiererne dog den 20de Sept., 4 Miil fra denne Stad borttaget en Spansk Barque, hvis Mandskab har havt den Lykke, at redde sig til Landet. Efterretninger fra Gibraltar melde, at Contre=Admiral Pichot med en Hollandsk Escadre paa 4 Skibe er gaaen til Seyls derfra til Mogader.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Rom, den 19de Oct. Hs. Eminence Cardinal von Bernis har i disse Dage givet Hs. K. H. Hertugen af Ost=Gothland et prægtigt Middags Maaltid, og følger meest altid med Hs. K. H., naar Høystsamme tager de her værende Merkværdigheder i Øyesyn. Bemeldte Hertug vil opholde sig her til efter Carneval, ogsaa reyse til Neapolis.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Hanau, den 2den Nov. Over de Nord=Americanske Uroligheder læser man i et offentlig Fransk Blad følgende Anmærkninger. Nord=Americanernes Politiske Forening, og det fiendtlige System, som de have antaget, maae sætte saavel alle Europæiske Søe magter, som Stor=Britannien selv i Uroelighed. Thi dersom Oprøret i den Deel af America skulle faae et lykkelige Udfald for samme, og de virkelig skulle oprette et ordentlige Monarkie, saa ville det hele faste Land i denne saa store Par af Verden inden 12 a 15 Aar blive erobret. America kund deele sig i 2 store Riger, det Sydlige og Nordlige, som ikke skulle forsømme at deele imellem sig alle de Americanske Øer. Heele Europa Jnteresse udfordrer altsaa at modsætte sig det te Folks videre farlige Hensigter. De andre Europæiske Besiddelsers Fred og Sikkerhed beroer paa Stor Brittanniens Skiæbne.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Amsterdam, den 9de Nov. I Gaar har man her erholdet en overordentlig Engelsk Tidende af 4de hujus, hvorudi Hoffet har bekientgjort 3 a General Howes Breve fra Hoved=Qvarteeret paa Øen York, daterede den 21, 23 og 24de Sept., som den 2den huj. ere indløbne til Stats-Secretairen Lord Georg Germain, og hvilke Capit. Balfour, Generalens 2den Adjutant har overbragt til London med Paqvet=Baaden Lord Hallifax. Det vigtigste Jndhold af samme er følgende: De Kongel Tropper have den 15de Sept. taget Staden Nye=Pørk i Besiddelse. Efterat de tvende Øer Montrefor og Muchanan vare indtagne, og man der havde opkastet Batterier mod de fiendtlige Verker i Horens Hook; gjorde de Kongel. Tropper under Canonade fra 2 Krigs=Skibe paa 40 Canoner og 3 Fre atter Landgang paa en Plads kaldet Krops Bay, 3 Mile, Fra Nye=ork, og det uden ringeste Modstand, hvorpaa Staden strax blev forladt af Fienderne, og en Brigade tog mod Aften Verkerne i Besiddelse. De Kongel. Tropper, have samme Dag taget til Fanger 20 Officeerer og 300 Gemeene. Eferat et stærkt Partie af Fienderne den 16 ej var kommet nær Armens første Poster, blev samme angrebet af omtrent 3000 Mand Kongel. Tropper, og med Forliis af 300 Døde og Saarede dreven tilbage. Af de Kongelige Officeerer ere 8 Saarede, og af de Gemene 14 Døde og 12 Saarede. De Kongel. Tropper have den 15de Sept. gjort til Bytte paa Kamp=Pladsen 1 sexpundig Canon og 1 Haubitze, i Staden Nye York og omliggende Redouter 15, 32 pundige, 7 tolvpundige, 9 niepundige, 1 sexpundige og 2 trepundige Canoner, 1 Feldtstykke og nogle og 20 Canoner uden Lavetter, samt en stor Forraad af Krigs=Munition, Krudt, Kugler og Blye. Den 20de Sept. henimod Midnat blev fattet et forskrekkeligt Anslag af endeel desperate Folk, at sætte Staden Nye-York i Brand, hvilket og lykkedes dem, da de paa adskillige Stæder havde anlagt Jld, og dertil betient sig af adskillige kunstig og skarpsindig optænkte brændende Materialer. Nogle af disse Mennesker bleve strax paagrebne, og nogle bleve paa Stædet dræbte af Garnisonen. Havde General=Major Robertson ikke anført Officeerene, Staden, og afsendt Garde-Brigaden fra Leyren, skulle den heele Stad have blevet lagt i Aske, saasom det var den Natten meget stærk Blæst. Jmidlertid er dog den fierde Deel af Staden afbrændt, og man frygter for, at der endnu torde findes i Staden slette Mennesker, som vil søge Leylighed at fuldføre deres begyndte Ondskab. En Person, som Natten derpaa var bortløben fra Skildvagten, har truet ved første Leylighed at ville sætte Jld paa Staden. Man har anstillet de skarpeste Undersøgninger for at opdage Mord, brænnerne, og føyet alle Anstalter til at forhindre deres ond Hensigter. Den 21de Sept. og Eftermiddagen have de Kongelige Krigs=Skibe nærmet sig til de fiendtlige Batterier, paa Paulus Hook, hvor Tropperne have gjort Landgang, og uden mindste Modstand taget Verkerne i Besiddelse, saasom Fienderne, saasnart det Kongel. Skib Roebuch og 2 Fregatter nærmede sig, havde forladt deres Batterier og Redouter.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Hamborg, den 15de Nov. I Aften ankom først den Engelske Post af 5de huj. Manhar med samme directe fra London erholdet den Efterretning. at Staden Nye=Pork er af General Howe taget i Besiddelse. Derhos meldes tillige, at de Stor Brittanniske og Hessiske Tropper sætte sig i Beredskab, at angribe den 8 Miile fra Staden forskandsede Americanske Armee; at den 4de hujer en Expresser ankommen til London fra Qvebee med den Efterretning, at de Engelske og Brunsvigske Tropper nu ere passerede Søerne, og rykke frem mod Nye=Engeland, og at Kongen har paa den 15de Dec. anordnet en høytidelig Faste Boed og Bededag, for at anraabe Gud om Velsignelse for sine Vaaben. - Af de Franske Efterretninger, som paa samme Tid ere indløbne, er følgende det vigtigste, at Chifd'Estadre Græv Duchauffault den 31te Oct. har hos Kongen paa Fontainebleau havt sin Afskeeds Audience, for den 7de huj at afgaae til Brest, og antage Command over den Esa dre, som der udrustes, og at General-Directeuren ved Krigs Departementet, Prinzen af Montbarrey, er af Kongen udnævnt til adjungerende Staats=Secretair i dette Departement.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Fra de Spanske Grændser, den 6te Oct. Den berømte Spanske Søe-Heldt Barcelo, en Skræ for Africanerne, har nyelig med 3 Chebequer angrebet Barbariske Fartøyer, og efter en Fægtning i 3 Dage opbragt et paa 36 Cononer, og boeret 2 i Grund. Det var just de samme, som i Farvandet ved Mallaga havde gjort saa stor Skade. J Madrit er stor Glæde over denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Fra Provenen, den 25de Oct. Efter Gazette d'Avignon havde den Spanske Flode i Cadix allerede den 10de Oct. skullet afseylet. Men andre Efterretninger have dertil ansat den 25de Oct. Bemeldte Gaa gette lader alt Tilbehør af et Spansk Artillerie Tog afgaae til de Portugisiske Grændser, og melder om et Rygte, at et Corps Franske Tropper og skal machere derhen. Som samme Gazette beretter, bliver Søe=Udrustningen i Toulon med største Jver fortsat, og man venter der fleere Tropper, for hvilke Qvarteerer allerede ere bestilte.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Ochouk, den 27de Julii. Fra de Øer Amnach, Umnack og Unglascha, i det af de Russiske Søefarende opdagede nordlige Archipelagus, er et Skib, St. Paulkaldet, tilhørende et Compagnie af nogle Russiske Kiøbmænd, indløbet her i Havnen, hvilket i Begyndelsen, af Junii Maaned var afseylet fra disse Øer. Cargadoren eller Tolken paa bemeldte Skib var Kiøbmand Solowier fra Tobolks. Ladningen bestod af indkrævet Contribution til Kronen, og af Kiøbmands Gods i Bæverskind, sorte og føde Ræveskind og adskillige andre Foerverker. Værdien af Kiøbmands Varene allene beløber sig, efter de herværende Priser til over 150000 Rubler. Fra samme Øer ere og ankomne nogle Vilde, nemlig 5 Mænd og 2 Qvinder. Den eene af de sidste synes at være af anseelig Stand. Hendes Ansigt er udsyet, og hun bærer Ringe i Næsen, men i Underlæbet Valronbeen, i Skikkelse af Tænder. Den anden har og et udsyet Ansigt og Ringe i Næsen. Aarsagen til deres Reyse er Længsel efter at see Hs. Majest Keiserinden.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Corsøer, den 17de November. Udgaaet den 15de November Hr. Schønau og Francoise Logie fra Kiøbenhavn til Aarhuus. Jndkomne den 15de huj. agende Post Mr. Bramslew med 4 Læs, Skip. Andersen og Styrmand, Jansen fra Holsteen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Helsingøer, den 18de Nov. Den 15de huj. ankom fra Østersøen 11 Skibe, deraf 2 Engelske fra Riga med Hør, i stort Engelsk Fregat Skib af og til London fra Petesborg med Jern og Breder, som havde den Maleur paa Hidreysen, at støde an paa en Ris under Gothland, men efterat have kastet 700 Stænger jern over Bord, er igien lykkelig aftommet, 1 Skib af og fra Dantzig til Jrland med Potaste og Tømmer. Fra Nord sen indkom at og til Dantzig med Ballast fra Bristol og af og til Konigsberg fra London med Dito. Den 16de huj. ankom fra Østersen 9 Skibe, deraf 2 af og fra Dantzig, 2 Engelske fra Riga med Hør til Skotland, 3 Hollandske fra ibid med Hør og Hamp 2 Dito fra Stettin med Staver til Bourdeaux. Fra Nordsøen, indkom i Sven af og til Stralsund fra Leverpool med Salt, i at og til Danzig med Ballast fra Amsterdam. Den 17de huj. ankom fra Nordsøen 1 Hollandsk fra St. Ubes med Salt, 1 Engelsk med Steenkull til Kiøbenhavn, 1 Svensk af og til Gribswald med Salt til Leverpool, og fra Østersøen indkom 1 Engelsk fra Riga med Hør og Hamp til Skotland. J Sundet ligge for contrair Vind 36 Skibe til Nordsøen, hvoriblant Capit. Westbom og Rønne, begge til St. Croix. J forrige Uge er paa Sandhammers Ris paa Svenske Vallen ved Østad forulykket 1 Fransk Skib fra Petersborg, med Jern og Hamp til Brest. Hvad af Skib og Ladning er eller kan blive bierget, vides ikke. Ved Memel er forulykket 1 Engelsk Skib fra Riga. Folkene ere alle biergede, hvad af Ladningen kan hier ges, vides ikke. Af Havnen udgik den 15de huj., Paqvetten og Skipper Munck, samt Ole Walløe, alle til Kiøbenhavn. Skip Thomas Rasmussen, Hans Larsen Bodker og Mogens Jensen, alle 3 af og til Ærøeskiøbing, 1 Fartøy af og til Marstall paa Ærøe, som sidst kom fra Lybeck og 4 Fartøyer af og til Jisefiorden. J Dag udgik Skip. Johan Larsen af Hornbeck til Kiøbenhavn. J Havnen er nu intet Fartøy med Korn og Fedevahre.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Kiøbenhavn, den 18de Novemb. Den 4de Nov. a. c. er Controlleuren i Rendsborg, Friderich Adolph Christian Marquard, allernaadigst beskikket til at være Tolder i Eckernførde.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Under Dato Christiansborg den 4de Nov. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende den Jydske Øxen Handel og Staldning med videre.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Under samme Dato har Hs. Majest. udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At ligesom Hs. Majest. ved Forordningen af 13de November 1775 har forbudet al Slags fremmed Hornqvægs Jndførsel udi samtlige sine tydske Provindser, saa har Hs. Majest. fremdeles allernaadigst fundet for godt, end videre herved aldeles at forbyde fremmede Øxens og andet Hornqvægs Jndførsel overalt udi Danmark; Thi maae ingen understaae sig, til nogen af de under bemeldte Rige hørende Provindser eller Lande fremmed Hornqvæg at indbringe eller indbringe lade, under Straf af Qvægets Confiscation, samt videre Undgiældelse efter Told Forordningen, saafremt nogen skulde befindes, imod denne Anordning at handle.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Under Dato Christiansborg den 11te Nov. har Hs. Majestæt allernaadigst ladet udgaae en Forordning, hvorved Kopskatten af de paa de Danske Americanske Eylande, værende Neger=Slaver deels nedsættes, og deels i Henseende til sammes Ligning, Angivelse og Oppebørsel forandres.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
J Søndags blev anlagt Sorg ved Hoffet paa 8 Dage for Arve Prinzessen af Sachsen-Coburg, Friderica ErnestingSophia, fød Prinzesse af Sachsen Hildburghausen, som den 28de Oct. ved Døden afgik i Hendes Alders 17 Aar. Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 88. Hans Lund, contra Rasmus Batland og Andreas Friis. No. 89. Niels Oxen, contra Peder Andersen Hansen, No. 92. Adam Henrichsen Deth, contra Niels Michelsen Bangs Boe. No. 93. Doctor Frederich Carl Muncheberg, contra Schanderborg Bye. No. 94. Raadmand Peder Bahnsen contra Andreas Charles Teilman. No. 96. Christen Gu disken, contra Herredsfoged Høyer. No. 100 CommerceRaad Sommer, contra Joseph Poulsen med flere.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
(Slutningen følger).
Berlingske Tidende, 1776-11-18
Ved Tal=Lotteriets 123 Trækning i Altona udkom: No. 69, 24, 79, 71, 37. Ved Døden ere afgangne: J Norge Hr. Jens PharSognepræst for Øyested og Fiere Meenigheder, 52 Aar. Arendal Stads Musicant Billenberg, 80 Aar. J Christiansand Hr. Femmer, Hører ved den Latinske Skole. Jylland paa Langholt den 11te Nov. Hs. Excellence Hr. Geheime Raad Anders Scheel, Ridder og Kammerherre, Hertil Stamhuset Birchelse og Langholt, fød paa Norborg Slo den 26de Jan. 1731; blev 1749 den 28de Oct. KammerJunker; den 21de Nov, samme Aar Assessor Auscultans i Høyeste Ret, og Assessor i Hof=Retten; 1755 den 19de December virkelig Assessor i Høyeste Ret; 1759 ældste KammerJunker, benaadet med Gage fra 1762 til 1767, med Dimission fra Hoffet efter allerunderdanigst Ansøgning 1764. med Kammerherre Nøglen den 26de April samme Aar; meAmtmandskab over Dronningborg, Silkeborg og Mariage Amter den 30te Sept. 1768, med Ridder=Ordenen af Dannebrog den 29de Jan. 1774; med Geheime Raads Værdi hed den 21de Mart. 1776 ved Entledigelse fra Amtmandskabet. Han blev gift den 10de Aug. 1758 med hans efterlevende Enke=Frue Charlotta Amalia Carisius. Hans Symbolum var: Reste faciende, neminem timeas & respicfinem. Det er: Naar du giør Ret, har du ey nødig at frygte for nogen, og see saa til Enden. J Odense den 10de Nov. Degne=Enken Mad. Mette Maria Bang, fød Jurgensen, 82 Aar. Den 5te huj Jacob Andersen Vognmands Hugrue, Mad. Anna Hans Datter, 76 Aar. J Fyhn den 9de Nov. Jomfrue Wind, en Dotter af Hr. Wind Sognepræst til Sandager, 20 Aar. Her i Staden den 16de hujus Hr. Mag. Johan Neuchs, Rector ved vor Fru Latinske Skole, 59 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1776-11-18
J Følge, saavel af et Kongel. allernaadigst Rescript, som af den sidste Skole Forordnings Bydende, er ved Helsingøers latinske Skole gjort Begyndelse til at indrette en liden Bogsamling. til Nytte ey allene for Skolens Lærere og Discipler, men ogsaa for andre uden for Skolen, af geistlig og verdslig Stand, som maatte have ryst at betiene sig af samme. Men da den liden Sum, som Skolens Casse formaaer at anvende til Bøgers Anskaffelse, ikke vil være tilstrækkelig til at opnaae Hensigten af denne Bogsamling, saa fuldkommen som kunde ønskes, saa holder jeg det for min Pligi Følge Skole=Forordningens S. 48, at erindre de Herrer, som en blevne dimitterede fra Helsingøers latinske Skole, og efterat har nydt got af Skolens Underviisning og Beneficiis, ere komne i Embeder eller Velstand, i eller uden for Provindsen, at ihukom Skolens Bogsamling med een eller anden nyttig Bog, eller i Ma gel af Bøger, med Penge til sammes Anskaffelse efter enhvers Evn- og Behag. For hvad som i denne Henseende maatte blive mig til sendt, skal ikke allene min Qvittering ufortøvet følge, men ogsaa saadanne Velgiøreres Navne taknemmelig vorde antegnede, saa vel i de ved deres Hielp tilveiebragte Bøger, som i Skolens Bo. samlings Protocol. Helsingøer, den 6te November 1776. Jacob Baden, Professor og Rector.