Berlingske Tidende, 1833-06-19
New-York, den 16de Mai. - Vor Evenning-Post indeholder følgende Artikel. "Overalt, hvor vore Landsmænd anlægge Colonier, indrette de ogsaa Trykkerier. Jntet Sogn i de vestlige Orkener anseer sin Organisation for fuldstændig, før den har et politisk Ugeblad. Saaledes var endog den lille Neger colonie i Liberia neppe anlagt og ordnet under Nordamerikanernes Anspicier, før Liberia Herald" strax udkom. J Charleston Courier" omtales et mærkværdigt Exempel af dette Slags. J de Egne af Georgien, hvor Guldminerne findes, og som endnu for kort Tid siden tilhørte Jndianerne, traf man for eet Aa siden ikke eet Menneske paa det Sted, hvor nu Flækken Auraria er opbygt. J Begyndelsen af Juni Maaned f. A. byggede Hr. William Dean en Hytte der. Kort Tid derefter anlagdes en Giæstgiversted for de Reisende, der kom til disse Egne for at forsøge Guld. Om denne samlede sig snart en Befolkning af alle Classer og Stænder. Hr. Calhoun besøgde i November f.A. sine Miner i den Egn, og gjorde det Forslag, at give den lille Bye, der tiltog saa hurtigt, Navnet Auraria, hvilket ogsaa skeete. Byen ligger paa den Bjergryg, der adskiller Floderne Chesatee og Etoah, i Distriktet Lumptin, det egentlige Cherotene Territorium. Jfølge Beretningen i Charleston Courier, tæller Auraria nu allerede Eet Hundrede Vaaningshuse, fem offentlige Bygninger, og fem Værtshuse. Folkemængden anslaaes til Eet Tusinde Mennesker, Distriktets til i Tusinde, og den tiltager med næsten utroelig Hurtighed. Et nyt Ugeblad, under Titel af Western Herald", udgives allerede der. Minerne, om hvilke adskillige Stridigheder finde Sted angaaende Eiendomsretten, give et rigt Udbytte; man har ogsaa anlagt adskillige Guldvastningssteder, da Floderne næsten alle føre Guldsand med sig. J den her udkommende Handelsjournal læses: "Vi erfare fra en paalidelige Kilde, at Folkemængden i Havanna beløber sig til henved 160, 2 Mennesker, og i Matanas til 25000. I Havanna boe endnu henved 1,00 Mennesker inden for Murene, og naar man fra Totalsummen drager de 1400, som døde af Cholera, saa følger deraf, at Staden har mistet omtrent den ellevte Deel af sin Folkemængde. I et Land, hvor Rigdom bestaaer i at ere Negerslaver, medfører en saadan Smitsot dobbelt saamegen Ulykke, som andetsteds. Flere Aar ville henrinde, for Den Cuba kan forvinde de sørgelige Følger af Epidemien. Den forstenede Skov. - Følgende Brev fra Hr. G.H. Crossmann til Hr. Walker i de Forenede Staters Armee, indeholder adskillige Details angaaende en meget omtalet, men hidtil ikke nøje undersøgt, mærkværdig Sjeldenhed. - Garnisonen Jesserson, den 1ste Mai 1832. - Det er mig en Fornøielse, at kunne opfylde Deres Ønske i Henseende til den forstenede Skov, endskjøndt jeg egentlig ikke er i Stand til at fyldestgiøre deres Attraae efter at erholde en omfattende og videnskabeligen nøiagtig Beskrivelse, men maa overlade dette til en Kyndigere. Jeg giver Dem blot Resultatet af mine egne gjentagne Undersøgelser, og sender Dem med dette Brev et Stykke forstenet Træ, som en Officeer, der var med mig ved Expeditionen til Yellow=Stone=River" (Guulsteenfloden), allerede i Aaret 1815 havde løsbrudt af de store Træstubbe og Stammer i Nærheden af denne Flod. Det mærkeligste ved disse Forsteninger af en forhenværende stor Skov er det betydelige Fladerum, hvorpaa de ere adspredte. De findes hyppigt i en Strækning at henved tredive engelske Mile, paa en aaben, høitliggende Hede, paa Missouris venstre Bred, nogle engelske Mile nedenfor det Sted, hvor denne Flod former sig med Yellow Stone River omtrent under den 13de Bredegrad. Denne Deel af Landet er fuldt af smaae Høie, og gjennem kaaren af dybe Dale og Huulveie. Paa Biergenes Skraaninger og Toppe, omtrent 300 Fod over Flodens nuværende Overflade, og omtrent nogle Tusinde Fod over Havets Overflade, er Jordbunden, i Ordets egentlige Forstand, bedækket med Stubbe, Rødder og Stammer af forstenede Træer. Det Hele seer ud som en stor Skov, der ved en eller anden mægtig Naturbegivenhed er tastet omkuld, adspredt til alle Sider i utallige Stumper og Stykker, og forvandlet til Steen. Nogle af Træerne synes ved Omstortningen at være afbrudte ved Roden, af andre staae Stubberne adskillige Fod høit over Jordsladen. Mange af Stubbene og Stammelevningerne ere af betydelig Størrelse og Tykkelse; jeg maalte en af dem, i Selskab med Chirurg Gale; den havde over femten Fod i Omfang. Et nyt Eldorado. - Paalidelige Efterretninger fra de vestlige Districter forsikkre, at Strømmen i Huronlandet flyde over en Grund af Carneol, Topas, Jaspis, Agat, Opal og Qvarts, og at Vandet i disse Floder er klart som Chrystal. Endog i de varmeste Dage i Augustmaaned er det den kjøligste Drik, man kan ønske. J den sydlige Deel af denne Landstrækning findes de store Blyminer. Disse ere kun bearbeidede i de sidste tre Aar, og af et forholdsviis altfor ringe Antal Mennesker, endskjøndt mange Uheld og hindringer have bidraget til Arbeidets Standsning, har man dog allerede vundet over tredive Millioner Pund Bly. Hidtil har man kun benyttet Jordbunden, i en Udstrækning af een Qvadratmiil, og man kunde gjerne endnu engang faae tredive Millioner Pund uden at aabne en ny Mine. Det hele District, hvor Blyminerne findes, der, som bekjendt, det samme, der gav Anledning til Feide mellem de Forenede Stater og de indianske Winnedagsstammer, inddefatter en Strækning af Et Hundrede Qvadratmile, foruden Kobderertsdistrictet, der er 20 engelske Mile langt og henved fem Milebredt. Luften er reen og Hedeegnenes Jordbund særdeles godt skikket til Kornavl. Blandt Naturmærkværdighederne findes et Slags Plantecompas, Harpixplanten" (rosin weed, af hvis Blades Stilling man nøje kan finde Syd og Nord. - Disse Districter ville maaskee snart igjen blive Skuepladsen for Feidet, mellem de forenede Stater og Jndianerne, da disse ikke ere til fredse med det Territorium, man har afstaaet dem. Den africanske Colonie. - J Begyndelsen af Aare 1830 stiftedes i Wilderforce i Øvre-Canada en Colonie af de stakaldte Couleurte, der vare udvandrede fra Ohio, paa Grund af en i denne Stat udgiven Lov, som traadte i Kraft fra Juni 1831, og hvorved bestemtes, at de Couleurte, der ikke vare i Besiddelse af en vis Formue, eller kunde stille Caution, skulde rømme Staten, eller sælges som Slaver. Colonierne bestod i Begyndelsen af to Hundrede Personer, som kjøbte en Landstrækning af 800 Acres af Canadacompagniet, og byggede 25 Blokhuse derpaa. J Løbet af Aaret 1830 har Colonien faaet en Tilvæxt af 130) Personer, og i Foraaret 1831 vandrede fyrretyve Familier did, der i Alt udgjorde 200 Jndividuer, fra New=York, foruden mange andre fra de øvrige Dele af de forenede Stater. Jndvaanernes Antal i den afrikanske Colonie tager daglig til. Colonien har atter kjøbt 9000 Acres Land af Canadacompagniet, for at tilfredsstille den tiltagende Folkemængdes Fornødenheder. Colonisternes Antal beløb sig i Aaret 1832 til over 200, og Blokhusenes Antal var steget til 150. Fem Hundrede Acres Land ere ryddede; og af disse ere 350 dyrkede.