Berlingske Tidende, 1789-11-23
Paris, den 9de November. Efterat den vigtige Beslutning, at den Franske Kirke tore Formue skal herefter henhøre under Nationens Disposilinn, er, uagtet alle Geistlighedens derimod gjorte Jndsigelsit og anvendte Bestræbelser, bleven tager i Nationalforsamingen den 2den hujus, taler man allerede om det nærværende Systems uigienkaldelige Stadfæstelse, og paastaaer, at saasnart Constitutionen er bragt i Stand, skal Hs. Majestæt Kongen, Dronningen, de Kongelige Børn, Brødre, Sø re, Fettere og alle Rigets Store indbydes til at møde i den devarende Nationalforsamlings: Sahl, og der beedigGaittagelsen af alle Constitutionens Punkter. Men førende sene høitidelige Konge-Ed aflægges, skulle alle udenlandsarende Prindser og fornemme Flygtninge indkaldes, til at blagge National-Eden, under Beskyttelse af Nationens Salvegade. Dette angives og som Aarsag til at man saadrig har sat sig imod Bortførelsen af Kostbarheder og Sølv. til hvilke de fornemme Flygtninge vilde lade sende efter sig. i Jtalien, og hvoraf adskilligt er bleven anholdt. - Natiohalforsamlingen har opgivet følgende meget besynderlige Boersmaal til de her værende Borger=Repræsentanteres Be hørelse : "Naar Forbrydere mod den fornærmede Nation betføres til Henrettelse, kan man da ikke give dem andre Ciristefædre, end saadanne, der ere Doctores ved Sor hane? - Disse Doctorer have nemlig den Skik, at de al vig opdage de Hemmeligheder, som en Synder anfortroer hun, undtagen naar de angaae Kongemord. Men nu paa ger Nationalforsamlingen, at førstnævnte Forbrydelse er sit Henseender lige med Kongemordet, og at man altsaa bør er, hvad hemmeligt en saadan Nationalforbryder aabenbatilsin sidste Time. Vore Casuister have vel neppe kunne sindser, at der nogensinde i Frankrig kunde opkomme en For delse, som man maatte agte lige med Kongemordet, og selsomsterer, at man overlader dette vigtige Spørsmaal. til Theologernes, men Borger Repræsentanternes Be Halse. Det nærværende Systems Fiender holde om Natten ide Forsamlinger i Forstaden St. Germain. Den megen førsel med Vogne og Nattetid gav den første Formodning tiem. Denne hemmelige og af 144 Aristoerater bestaaende, ling skal være inddeelt 142 Commiteer og saa meget fryg ere for det nærværende System, som man, uagtet den seste Agt paagivenhed, neppe vil kunne overbevise dem omet, da samme afhandler alting mundtlig og ikke skrivtlig : indnu stedse bygger sin Hovedplan paa Levnetsmidlernes Kingel. Om Natten til den 4de hujus have og virkelig en Røvere brudt ind hos tvende herværende Bagere, bort i saavel deres allerede bagte Brød som Delen, ja endog rød, der stode i Ovnen, og truet Bageren med Døden. Disse kunde altsaa den følgende Dag intet Brød sælge. 6 Dag frygtede man atter for et Oprør, som dog blev Afværger ved gode Foranstaltninger. J Forstaden St. Germain, gjorde Folket den 2den hujus Oprør, og ophængte Marskal Naales's Kudsk, fordi han i et der værende Værtshuus havde talet i sin Drukkenskab med for megen Varme imod det nærværende System og til Aristocraternes Fordeel, og i Skiænkestuen selv saaret 12 Personer med en Dolk. Jmidlertid havde Kudskens Bøddel ikke ret forstaaer sit Haandværk. Kudsken blev i Live, trak en Kniv op af Lommen, og da han havde skaaret Strikken over og var falden ned, skar han med samme Kniv Maven op paa den, som vilde hænge ham anden Gang. Men endelig blev han ihielslagen.