Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
Jblant disse er især la Plata i Sydammerika merkverdig. Denne ubyre Vand samling, endog længe for den naaer saavidt, at den faaer Ebbe og Flod, ligner heller en Arm af Søen end en Flod. Men eftersom særdeles Beskrivelser gjøre sterkere Jndtræk end almindelige Anmeldel*) Af London Magazine. ser, maa Læserne høre en Modena=Je ut egne Ord, ligesom han forestiller, hvad han følede, da denne ny og usædvanlige Gjenstand først tildrog sig hans Opmerksomhed. Medens jeg var i Europa og læste i Historier og Jorbeskrivelser, at Mundingen af Rio de la Plata var 150 Mile bred, ansaae jeg det for overdrevent, efterdi vii vor Halvkugle ingen Exempler have af saa store Floder. Da jeg nærmede mig dens Munding, havde jeg en inderlig Længsel efter at overbevise mig med egne Øine, om Sandheden deraf og jeg befandt den stemmende med Beskrivelserne. Det slutter jeg især fra en Omstændighed. Da vi toge fra Montevider, et Fort, der ligger meer end 100 Mile fra Mundingen af Floden og hvor dens Bredhed tager kjendeligen af, seilede vi et fuldt Døgn, før vi saae Land paa den anden Side af Floden og da vi vare midt ude paa Strømmen, vare vi en istand til at øine Land paa nogen af Siderne, og saae intet uden Himmel og Vand, som om vi havde været ude rumme Sø. Ja vi skulle rigtig taget det for at være Havet, om ei det ferske Vand, der var oprørt, som Pofloden i Jtalien. havde overbevist os om, at det var en Flod. Ydermere ved Buenas=Ayres, der ligger, endnu et hundrede Mile højere og med Floden, og hvor den er endnu smalere, er det ikke allene umuligt at skille Kysten paa den anden Side, som i sig selv er lav og flad; men man kan ei engan kjende Huusene eller Spirene af Taarnene paa den Portugisiske Plads Colonia. Cividad de la Trinidad eller Buenos=Ayres er vel befæstet og forsvares af et talrigt Artilleri og her bringes en stor Del hen af Perus og Chilis Skatte og Kiøbmandsvare, som herfra udskibes til Spansen. J forrige Krig gjorde Engelænderne et frugtesløst Forsøg paa denne Plads, hvilket nok afskrekker dem fra at vove endnu et Forsøg i nærværende Krig. Og om en fremmed Magtendog erobrede. den, det ville være dem til liden eller ingen Nytte, saalænge den ei har det hele omliggende Land i sin Magt. Bidrag til General Grev HaddiksLevnetsbeskrivelse. *) Taget af Rigsgrevediplommet, som i Aaret 17 meddeltes ham af Keiser Josef den 2den. Naar vi, (saa taler i ovenmeldte Diplon den store Kjender af Fortjenester Josef) naadigst ansee og overveie de herlige Krigsbedrifter, den særdeles Troskab og utrettelige Iver, hvorved Andreas, Greve af Haddik, ligesom hans Forfædre *) Andreas Greve af Haddik er født 1712. Hans Fader, hvis eneste Søn han var, var en Ungersk Adelsmand og tjente Kongen af Ungerne i Tøkølys og Ragozkys Tider med udmerket Troskab som Oberstlieutenant. Hans Son Andreas begyndte sin Krigsløbebane i sit 17de Aar, som Kornet under Dessosy Husarer, Og i alt stod han 63 Aar i Østerrigsk Krigstjeneste. af vort Durklautigste Erkehus og det Almindelige har erhvervet sig udmerkende. Fortjenester - i det han allerede under vor berømmelige Hr. Bestefaders, Keiser. Karl den 6tes Regering og endnu meere under vor elskelige Fru Moders Keiserinde Dronning, saavelsom og fordum vor Hr. Faders, Høilovlig Hukommelse, ved alle Leiligheder i Freds og Krigstider, især i 2 Franske, 1 Tørkekrig og de 3 Preusiske Feider har til voxe Arvekongers og Staters Beskyttelse over 45 Aar med største Tapperhed saaledes fremskinnet, at han særdeles udmerkede sig i de farligste Tilfælde. Og iblant andre J den Tørkiske Krig, da han ved Jndbrudet i Bulgarien allerede som Ritmester med 120 Ungerske Ryttere kjekt drev de Tørkiske Fortropper tilbage: Ligeledes ved Grendserne af Bosnien med 4000 Mand erobrede Slottet Rodnik, J Slaget ved Grot ka, da han med 260 af det udsøgteste Mandskab fik Ordre at adsplitte Fienden, bragte disse igjennem den uhyre Mængde Tørker løkkeligen tilbage igjen. J den 1ste og derpaa følgendt 2den Preussiske Feide, som Oberstvagtmester. indført 4000 Mand midt igjennem de fiendtlige Forposter i den af Fienden indsluttede Fæstning Neisse i Slesien. Dagen før Slaget ved Moloviz, som ogsaa ved Leuthenberg og ved Grotkan i Slesien ved overordentlig Kjekhed udvist endog i de største Farer, tilføjet Fienden betydelig Afbrek: Siden efter da den Preussiske Hær havde leiret sig ved Frankenstein, trænget over Breslau ind i det inderste af Slesien med 350 Ryttere, kastet et der allerede ankommen Preussiske Husarregiment overende og indbragt de fleste af dem Fangne. Da han herved fik Oberstlieunants Rang, har han ved sin tappre Bistand under Oberste Belenay slaaet et Kurasserregiment som 2 Eskadroner Karabinerer, nedsablet mange af dem, taget nogle Hundrede fangen og erobret 2 Standarteer. I den 2den Franske Krig som Oberst, sat over Rhinen ved Biberik og at den fiendtlige Leir ved Oppenheim slaaet næsten hele Ryttereriet tilligemed en sterk. Understøttelse af Fodfolk og indbragt mange fangne. Ei mindre, da den Franske Krigshær før vor elskelige Hr. Faders løkkelige Keiservalg drog over Rhinen, har han angrebet dens Bagtrop med saadan Fremgang, at et betydeligt Antal deraf deels blev nedlagt, deels taget til fange. Videre har han i Nederlandene ved Ramillier og Antwerpen udført adskillige ham paalagte Forretninger saavel, at da han som Generalfeldtvagtmester havde med 5000 Mand posteret sig ved ommeldte Antwerpen og Fæstningen Bergenopzom, ei allene adspredde han 2 for de belerede Fiender bestemte stor Tilførseler af Mund og Krigsforraad; men endag, da Kommendanten i Fæstningen tragtede efter at drage til sig med en Del af sin Besetning den under sterk Bededning til ham ankommende Forraadstilførsel, saa efter et behiertet Angreb paa Bedekningen og de af Fæstningen kommende Tropper gjort 47. Offiserer og 945 Gemene til Fanger og erobret 2 Feldtkanoner. Fornemmeligen i den sidste Preussiske, Feide som Generalfeldtmarskalk=Lieutenant først trænget ind i de fiendtlige Lande lige til Berlin, bemægtiget sig denne By selv, forsaget den der liggende Besetning og endskiønt Kongen af Preussen, tilligemed Prinds Moriz af Dessau røkkede an imod ham med 2 forskjellige Krigshære; dog med den ham egne Snildhed, bragt den erobrede Krigstyr tilligemed Faner og mange Fangne, men især den ham anbetroede Hær uskadt tilbage til Overlausig. Da han herpaa blev ansat som General af Kavalleriet under Prind fen af Zweibrucken, har han modigen understøttet ommeldte Prinds i hans Foretagender ved Meissen, Strehlen, Torzau og Wittenberg ved fine kloge Forholdsregler. Og da siden Posten ved Dippolswald, og saalænge Vinteren varede, Beskyttelsen over Egnen ved Freyberg og omliggende Bjergstrekning samt Hertugdømmet Altenburg blev ham betroet, forsvarede han sin Post med saadant Mod og Tapperhed, at alle disse Egne bleve befriede fra fiendtlig Jndfald. Da han derpaa befandt sig ansat som Høistkommanderende ved den i Saxen staaende Krigshær, bragte han den under Prinds Henrik af Preussen staaende Hær 2 Gange efter hinanden til at vige af deres overordentligen befæstede og næsten utilkommelige Leire; hvorfore han ogsaa til velfortjent Belønning for saa mange berømmelige Handlinger af vores elskelige Fru Moder Keiserinde a. allerede i Aaret. 1763 blev benaadet med Ungersk Greve stand og i samme Aar udnævnet til første Gunernør af Hovedstaden og Fæstningen. Ofen. J Aaret 1764 blev ham tildeelt Verdighed som befuldmægtiget Kommissar samt President og kommanderende General i Siebenbürgen, hvilket han henimod 4 Aar forestod med saadan sig erhvervet. Tilfredshed, at han i det følgende Aar. 1769 blev som kongelig Kommissar afsendt til det Jllyriske Folks Nassonalkongress. Og denne vigtige Kommission blev ved hans kloge Jndledning løkkeligen fuldendt paa 11 Maaneder.