JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Arvestatholderen har afskediget Jngenieurerne Freytag og von der Plaat, som de der ikke have efterkommet deres Pligt ved Oversvømmelserne i Flandern, hvorved de Franske deslettere har kundet indtrænge Nogle fordægtige Landfolk ere og arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Festningen Breda er forladt af de fleste Jndvaanere Arvestatholderen har Selv været i Staden, som faaes General Major Geusen til Commandant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Staterne af Holland have erklæret i Svar paa Arve statholderens Proposition, at de vil virke alt mueligt til Forsvar, og at de foredroge en retmæssig Krig for en Fred, hvorved den offentlige Gudstieneste og deres Frihed skal vanke. De har og tillige ladet Statholderen, forsikre om de behøvende Pengesummer. Man venter samme af de øvrige Provincers Staater. Patrioterne forene sig og nu til ivrig Forsvar. Nogle Bønder have sat sig mod Oversvømmelsen, men samme bliver i fornøden Fald iværksat ved Militaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
De Franske har taget 13 a 14 paa Sildefangst udi gaaede hollandske Skibe og Resten har maattet gaae tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
General Clairsats Corps staaer ved Vise. Prindsen af Coburg har sit Hovedqvarteer ved Foron le Comte, og hans Armee strækker sig derfra over Sittard til Rüremonde. Staden Aaken leverer daglig til den Keiserlige Armer 100,000 Portioner Brød. General Cracamperer ved Mastricht for Brusseler Porten. Ved Sittard er desuden en Leir med 16000 Mand under General Wintheim. Gen. Latour staaer ved Lüttich. Staden Julich sættes i Forsvarsstand og man troer at den Keiserlige venstre Fløi drager sig dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Ved Lüttich har siden d. 27de været en skrækkelig Larm. Lütticherne skal have angrebet de Keiserlige, imedens de Franske paa samme Tid gjorde Angreb mod Maas, hvor de skal være slagne. Lüttich var snart i de Franskes snart i de Keiserliges Vold. Man vedste endnu ikke noget med fuld Vished, uden at Byen paa adskillige Steder var skudt i Brand, mange Menneskeer dræbtes, og den 29de sagdes i Herve, at den var given til Priis for de Keiserlige Soldater, som ved bestandig Skyden havde jaget Fransoserne ud, man talte og om, at de Keiserlige ville drage sig tilbage til Aaken. Vissere Efterretning maa ventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
J Brüssel har Jndvaanerne maattet aflevere alle deres Gevæhrer til de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Ved Rhinen har den franske General Renault ladet Staden Cusel ganske afbrænde, hvorved 500 Familier ere ruinerede. De Franske kom først til Staden og forlangte at spise og drikke. Det blev dem givet, derefter bekiendtgjorte Generalen, at alle Jndvaanere skulde inden en halv Time rømme Staden, som after Conventens befaling skulde brændes. J denne korte Frist kunde kun lidet mere end Livet ræddes, og det te blev endda efter Branden frataget de Ulykkelige. Det meeste Qvæg brændtes. Man frygter for at Steder, ne Lautern og Lichtenberg forestaaer den samme Skiæbne. Ved en Recognoscering omkring Manbach skal den franske commanderende General være skudt. 2 Man sag de den 2den August at Franzoserne vare i Anmarsch mod Worms og Maynz. Ved Huningen drage de sig og stærk tilsammen og man frygter for et Jndfald i det Schwabiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
General Dugommier har opfordret den spanske Commandant i Bellegaarde at capitulere paa samme Vilkaar som Commandanterne i Collioure og Port Vendre Commandanten Marqvis af Vaillesatoro afslog den Herpaa lod Dugommier under 2den Julii indskikke saada Opfordring til Festningen: Den Franske Armee er tra af din Haardnakkenhed. Bellegarde har nu været indslutet i 55 Dage, og forgiæves har du haabet at bekomme Undsætning. Bellegarde tilhører den franske Republik og det er Tid, at den igien kommer til samme eller og den daarlige Forvovenhed at ville forsvare samme skal komme med Straf over dit Hoved. Jeg ville være ædelmodig. Jeg tilbød dig den samme Capitulation, som jeg tvang General Navarre til at antage Vægrer du dig endnu ved at antage samme, overlader jeg dig og dine Soldater til Hunger og Elændighed Jeg forkynder Dig hermed Døden, Jeg forkynder De Krigs=Raad og Officeererne, som ere enige med Dig at giøre Modstand, at de skal lide den samme Straf Jnden 2 Dage det er den fatale Termin, jeg giver dig - skal du inddrømme os Bellegarde, og Tropperne, som du commanderer maae nedlægge deres Vaaben, eller jeg sværger dig ved Republikken - Du og din Officeerer maa vente Straffen i al sin Strænghed, som saadan Haardnakkenhed fortiener - J skal skydes. Marqvisen svarede: Commandanten i Bellegarde svarer, General en Chef for den franske ostpyrenæiske Armee paa den anden Opfordring, som Du har ladet afgaae til ham, at han intet finder at tillægge eller fratage hans Svar paa den første Opfordring under 31 Mai, og at ingen Trudsel er i Stand til at bevæge ham til, at han skulde forglemme sin Ære eller Pligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Engeland. Da man har faaet Kundskab om, at et Medlem af de fordægtige hemmelige Selskaber i London, navnlig Crawfurd, var afsendt med Depescher til Conventen i Paris, saa blev samme eftersat af den Kongelige Coureer Basilico og indhentet paa Veien til Harwick. Man haaber af hans Papirer at opdage nyeSammensværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Paa Den Wight og i ganske Hampshire har i dette Aar været en overordentlig riig Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Der siges, at Hoved=Øiemærket af Lord Macartneys Gesantskab til Keiseren i China er forfeillet, dog har man ingen Officiel=Beretning herom. Han skal i An gust 1793 være vel modtaget. Den 83 Aars gamle Keiser antog hans Foræring, og gav igien Gesantskabet nye Foræringer, men Macartney maatte dog forlade Pekin- og overvintre i Canton. Et dansk Skib har bragt den Efterretning til London at de Franske som havde indtaget Point a Pitre paa Guadeloupe har maattet den 19 Junii overgive sig paa Diserction til Engelænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
J det Kongelige Geheime=Raad har de 12 Overdommere besluttet, at de for Høy=Forrædderie og Oprør arresterede Personer skal dømmes ikke ved en synderlig Commission, men ved ordentlig Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Parlamentet er prorogeret til 25de September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Greve Moira er kommet tilbage og man taler paa nye om en Landgang paa Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
J Nærheden af Brighton kommer en Leir med 15000 Mand under Hertugen af Richmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Det tales om, som endnu er udist, at Prindsen af Wallis faaer den ældste Datter af den regierende Hertug i Brunswig Prindsesse Caroline, 26 Aar, til Gemahlinde. En Madame Williams har ved hendes Mod og Styrke revet de Franske Jamaicaskibet Betsey af Hænderne og reddet samme med dets Ladning af 20,000 Pund Sterlings Værdie. Skibet var den 30de Julii taget ved Cap Lizard af den franske Fregatte Unitte, som borttog Capitainen og Besætningen undtagen en Baadsmand, en Tømmermand, Kokken, en Skibsdreng og Mad. Williams der blev som Passager. Den 23de dreves Skibet ved stærk Vind mod Jernsen. Baadsmanden opmuntrede Frue Willians at forsøge dets Redning. De 3 Engellænder overrumplede de 12 Franske, som vare sendte om Bord, medens Mad Williams satte sig for Cajutdøren som hun holdt saa fast, at den indenfor værende franske Lieutenant ikke ved noget Mid deel kunde opstøde den. Man blev færdig med de Franske og en lykkelig Vind førde Skibet i 12 Timer ind til Havnen Cowes paa Øen Wigth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Spanien. Omtrent 50 i forrige Aar gjorte Krigsfanger, som vare stukne under et Emigrant Corps i Barcellona, fik det Jndfald, den 29 Junii paa en offentlig Plads at oprette et Frihedstræe med en malet Guillotine og under samme et Portrait, der skulde for restille Kongen af Spanien. De dandsede rundt om Træet og vilde tvinge de øvrige Emigranter til det samme. Disse modsatte sig, og det kom til Slagsmaal. Et andet Regiment Emigrerte sendte 50 Mand, som bemægtigede sig 28 af disse franske Patrioter og bragte dem til Citadellet, men dermed var det ei til Ende. Pøbelen trængte nu ind i Emigrant=Qvarteret og massaacrerede ei allene de tilbageblevne Patrioter, men og mange andre Emigrantere, saa at om Natten Kl. 3. var 122 myrdede og 40 Saarede, da Tumulten stilledes og siden patroullere 1500 Mand for at holde Fred. Jmidlertid har det indjaget Emigranterne og andre der boende Franske saadan Skræk, at de ikke tør lade sig offentligen see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Schweitz. J Genf har Pøbelen den 19de Julii arresteret en stor Deel velhavende, reedeligsindede og fredelskende Folk, som i det sædvanlige Pøbelsprog skiel des for Aristocrater. Dem giøres den urimelige Beskyldning, at de have villet overlevere Staden til de Franske. Ved et Giestebud hos den franske Agent Soulavie blev hele Planen og Udførelsen aftalt. Man har i sammes Følge oprettet en Revolutions-Tribunal, af 21 Dommere, som skal dømme efter franske Grundsætninger. Af Arrestanterne, hvoriblant Raadslemmerne, næsten alle Præster og overhovedet 4 a 500 a de rigeste Jndvaanere bleve 10 a 12 i Flokken fremstillede for Tribunalen og dømtes til Døde. En Præst tvang man til, i Sedet for den sædvanlige Bøn af Prædikestolen at oplæse en Forordning, hvorefter al Gudstieneste indtil videre skulle ophøre. En Deel reddede sig med Flugten til Seligny en Bye ved Genser Søen, som man satte over. Efter nyeste Efterretninger skal og 17 Personer virkelig være skudte. Endelig skal Borgerskabet være opvaagnet af sin Søvn. Det forsamledes, casserede Blod=Tribunalen og oprettede et nyt Raad, uden hvis Samtykke ingen maae dømmes til Døde, saa man haaber, endnu at rædde manges Liv Canton Bern og Zürch overlade Gens til sin egen Skjæbne og den Lykke, som den har lovet sig ved at antage de franske Grundsætninger. Nederlandene. J Bryssel har den franske Folk Repræsentant Laurent ladet udgaae en Forordning, under 26 Messidor (14de Julii) at da de Rige, Adelige, Priviligerede og Geistlige ere Fiender af Folkets Vel, staae i Forstaaelse med Republikkens Fiender og fortære det, som andre ved møisommeligt Arbeid fortiene, saa er besluttet, at de Adelige, Geistlige og Klosterne i og om Bryssel skal betale 5 Millioner reede Penge til den franske Republik. Contributionen skal lignes af Magistraten og betales inden 24 Timer. J Fald det ikke efterkommes tages Gidseler af Magistraten, Dagen efter bekiendtgjortes en Placat underskrevet af Laurent og Guyot at da Torvene ere ledige og adskillige have indstillet deres Handel, fordi Betaling allene skeer ved Assignater, mod hvilken Lov, som er ligefor alle, man dog ikke vil tillade hemmelige Rænker at finde Sted, saa befales alle Egnens Jndvaanere at bringe deres Vare til Torv i Bryssel og der modtage Betaling i Assignater. De som vægre sig derved skal transporteres til Frankrig, der at faae deres fortiente Straf. Tillige befales alle Handlende, under samme Straf strax at aabne deres Boder og fortsætte deres sædvanlige Handel. Magistraten har under samme dato maattet udgive befaling, underskrevet af van Langhendonck, at denne Forordning nøie skulde efterkommes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Frankrig. Man har nu ved Trykken bekiendtgjort den militairske Commissions Domme i Bordeaux hvoraf sees, at mange Kiøbmænd ere dømte til Døden, fordi de have været Aristokrater og Modererte. En Deel ere slupne med umaadelige Pengemulkter fra 100 til 300,000 Livres. Nogle faae ere frikiendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Da Længsel efter Fred yttrer sig mærkelig i Frankrig, hvilket ikke foraarsager Velfærds=Udskuddet liden Uroe, saa vertes, at det ved Dødsstraf bliver forbudet at taleom Fred. Velfærds Udskuddets Fiender udsprede, at Marskelen som er indrettet i Sletten ved Sablonnes har til Hensigt, at skaffe dette Udskud i Nødsfald en Garde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Den 28de er berammet en stor Fest i Paris, da Heltedrengenes Violas og Barras Askekrukker skal bringes i Procession til Pantheon. Velfærds=Udskuddet har udgivet en Forordning til Faar= og Uldavlens bedre Drivt, og en anden som befrier Høstarbeiderne fra at giøre Vagt ved Nationalgaden. Barrere har foreslaaet alle i Frankrig arresteredes Mord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Bekiendtgiørelser. Skyldigst Taksigelse for et Par Ord fra Wiborg, til den Aarhuser Aviisforfatter, hvorved tillige bekiendtgiøres en fielden dog virkelig Nyehed, faaes tilkjøbs herpaa Addresse=Contoiret for 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Skulle nogen her i Byen have et lidet Sted eller saakaldet Leieboed ledig, til Jndflyttelse i næstkommende Michaeli Flyttetid, da ville man behagelig melde sig hos Bogtrykker Lund. Nissumgaard der skylder af Hartkorn Ager og Eng 24 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 17 to og fyrgetyvende Deel Alb. og Skov en fierdedeel Album, med underliggende Heede Mølle, som skylder af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. Skov 2 Skpr. 1 Album og Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., samt 8te Huuse i næstliggende Hvolbech Bye, hvoraf hver har frie Græs paa Byens Mark til 2de Hoveder aarlig, og ellers de 2de af disse Huuse hver en Tofpaa 1 Album Hartkorn, item Huuse i Seiersdahl ( i Siden af Gaardens Mark ) samt Kirkens Anpart Korn- og Qvægtiende af Ring=Closter Bye, som er tiendeydende, Hartkorn 23 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 3 fiortende Deel Alb. og desuden Konge-Korn- og Qvægtiende af Jens Jørgensens Gaard ibidem, altsammen paa Skanderborg Amt i Hylche og Fruering Sogne beliggende, lader Eieren Hr. Niels Gundorph ved en eeneste Auction som afholdes paa bemeldte Nissumgaard Mandagen den 6te October førstkommende Klokken 10 Slet Formiddagen bortsælge om antagelig Bud skeer, enten alt samlet, eller hver for sig i og Gaardens Eiendomme Parcelviis, hver Parcel paa imellem 2 a 4 Tdr. Hartkorn, foruden Hoved Parceller, som bliver større, og nyder hver af disse Parceller, enten Bygning fra Gaarden, eller og Eege Under Bygningstømmer til 16 a 20 Spænd Huus, samt hver af Huusene, i Hvolbech 2 a 4 Skpr. Hartkorn, og Seiersdahl, formedelst sin smukke Beliggenhed, og formedelst at den ligge i Marken, nyder den en Parcel deraf omkring sig, paa ongefær 2 Tdr. Hartkorn. Gaarden, hvis Bygninger ere gode, og indrettet til Beboelse for en Stands eller anden honet Familie, og som eier selv fine 3de Tiender, undtagen 1 Rdlr. der skal svares til Sognepræsten af hver Tønde Hartkorn, for hans Tiende aarlig, efter de Kongelige Conditioner; ligger i den behageligste og frugtbareste Egn, en Miil fra Kiøbstæden Skanderborg, 2de fra Horsens og 3de Miile fra Aarhuus, med Møllen, Skov og Eiendomme paa den ene, og Tiender og Huus paa den anden Side ind til sig, med bekiendte overmaade gode og frugtbare Enge og Kornmarker, hvorudi aarlig kan faaes efter 5 Aars Hvile 34 a 36 Tdr. Rug, 36 a 38 Tdr. Byg, 70 Tdr. Havre og 2 Tdr. Ærter, saa avles det ene Aar mod det andet 300 Læsser Høe, fordre, og græsses 16 a 20 Bester, 70 a 80 Køer og Stude, et 30 a 40 Faar med sit Yngel; ligesom Eiendommene og Parcelleringen (hvortil Deels er især godt Ege=Sko og eller til enhver Parcel overflødig og godt Skoetørre, jord ) forevises af Eieren paa Nissumgaard; saa kan og Conditionerne, hvorefter samme sælges, hos ham og Forvalter Hofman i Harles=Mølle fra 1ste September af, faa es til Eftersyn. Liebhaberne behager bemeldte Til og Sted at indfinde sig, og om nogen vil kiøbe de heele samlet, eller nogen af Parcellerne underhaanden da saa betid derom at accordere med Eieren: at Auctionen betimmelig kan blive reclammeret, at ingen i saa Fald skal giøre forgieves Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Jndkaldelse. Søren Christensen barnfød Hiellemager paa Wosnesgaards Gods, som Natten med lem den 17de og 18de Decbr. f. A., uden lovlig Aarsag forlod min Tieneste, og ei siden har været at opspørge bliver, i underdaning følge høie Øvrigheds Ordre til mig under 31te Julii sidst, herved med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, fra dato, i Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender, indkaldet til Møde her paa Gaarden, for at modtage det han her har efterladt sig. Hvilket ellers paa lovlig Maade er registeret og forseglet, samt tillige for at afgiøre saavel med enhver Anden som mig, hvad der med han kan være uafgjort, i andet Fald bliver hans ringe Efterladenskaber ved offentlig Auction bortsolgt, og sammes Beløb tilligemed det lidet han i Løn har tilgode, efter høie Øvrigheds nærmere Resolution anvendte. Hiortzhøylund den 11te Aug. 1794. Th. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Stiftet efter afgangne Provst og Sognepræst i Rander Mag. Wedege er berammet til Slutning næstkommende 11 September, hvilket meldes herved til Efterretning for enhver som det kan være angelegen, skiønt ingen efter ud løvet Proclama har meldet sig med Krav. Randers d. 12te August 1794. C. Sommerfeldt. Provst i Støvring Herredg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-13
Den Person, som i Olufsmarkedet paa Raadstuen udsolgte hvid Steentøi agter endnu at opholde sig en 14 Dage her i Byen, han logerer hos Mad. Watzel paa det store Torv, hvor alle Sorter hvid Steentøi er at faae til Kiøbs, saasom Teriner, Fade, Tallerkener, Theetøi, Vankander med Fad, Kammerpotter, med mange andre Sorter som maatte forlanges, samt store sorte Syltekrukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Kiøbenhavn, d. 12 Aug. Hans Majestæt Kongen har i Dag anordnet en Commission bestaaende af Vice-Justitiario i Høieste Ret Conferentsraad Cordsen, samt følgende Lemmer af de Kongelige Collegier, Denne Stads Magistrat og Stadens 32 Mænd, Kammerherre og Deputeret Sehestedt, Conferentsraad og Borgemester Hjorthøi, Conferentsraad og Deputeret Kruck, Conferentsraad og General=Procureur Colbiørnsen, Justitsraad og Committeret von Essen, Justitsraad og Commiteret Malling, Justitsraad og Raadmand Poutoppidan, Banko directeur Larsen, Raadmand Læssøe og Grosserer J. Lauritzen i Anledning af de iblandt endeel af Haandværksvendene nu værende Uroligheder. Protocollen i denne Commission, som tager sin Begyndelse den 12te August og holdes paa det Kongelige Palais bag Slot, tet, føres efter Kongl. befaling af Kammersecretair Rosenstand Goiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Det Kongelige allernaadigste Commissorium lyder saaledes: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og GoEthers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vor synderlig Bevaagenhed, tilforn. Uagtet Vi med den yderste Mishag fornemme, at en stor Deel af Haandværklaugenes Svende endnu vedblive at holde sig fra at gaae til Arbeide hos deres Mestere, og at deres strafværdige Forhold forøges derved, at de ikke allene i denne Henseende handle efter Overlæg og med oplagt Raad, men at en Deel af dem endog har vovet at indbyde andre roelige Laugsvende til, i Force ning med dem at trodse Lovene og de faderlige Formaninger, ved hvilke Vi have søgt at kalde dem tilbagetil deres Pligter; Saa ville Vi dog, førend Vi opfylde den tunge Pligt, at giøre Brug af de alvorlige Tvangsmidler, som Loven opfordrer imod dem, der sætte sig op imod dens Bud og forstyrre Statens Rolighed, endnu forsøge med Lemfældighed og Mildhed, at afværge, at dette Skridt skulde blive nødvendigt; Til den Ende befale Vi Eder, at J i vores Navn skulde indkalde bemeldte Svende, til at møde for Eder, for at opgive deres formeentlige Anke, og Aarsagen til deres visende Utilfredshed og Sammenrottelse; Naar J have indhentet deres Forklaring herom, skulle J fremkalde baade deres Mestere og enhver anden, over hvilke de maatte føre Klage, samt paa det nøieste undersøge Sagen og derefter giøre Os omstændelig Jndberetning derom, ledsaget med Eders Betænkning og Forslag til de ForholdsRegler, som efter Omstændighederne kunne ansees meest beqvemme til at rette Mangler i Laugs-Jndretningerne selv, ifald saadanne maatte befindes, samt at forhielpe de forurettede til fyldestgiørelse, dersom nogen befindes at være bleven virkelig fornærmet. J at tilkiendegive Vedkommende, at deres Klager saaledes blive undersøgte, skulle I endeligen foreholde dem deres Adfærds Lovstridighed og formane dem til som gode Borgere og lydige Undersaattere, at vende tilbage fra deres Vildfarelse, samt imodtage deres Erklæring, om de dertil ere villige, og paa den Maade ville giøre sig igien fortiente til Vor Naade. J øvrigt skulle enhver være pligtig sine exceptione fori at møde for Commissionen, naar han af Eder indkaldes; Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette. Befalendes Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot Frideriksberg den 11te August 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. (L. S.) Brandt. Schou. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Efter Bekiendtgiørelse af forestaaende har Tømmer svendene erklæret at ville arbeide og nogle vare alt igien denne Eftermiddag deres Mesters Arbeid. Man taler om, at nogle nederdrægtige har villet opvække en blind Allarm og søgt at ophidse Almuen. Hvem det er, vedste man endnu ikke, men var forsikkret om at de ikke skulde opnaae deres slette Hensigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Ved en Kongelig Bekiendtgiørelse under 9de August er igientaget Advarsel; at Uvedkommende ikke maa opholde sig paa noget Sted hvor der skeer Opløb, paa det ikke Uskyldige skal udsættes for den Fare, hændelseviis at komme til Skade, naar Magten maa bruges mod dem, der vove at trodse Lovene og søge at forstyrre Borger=Sikkerheden. Ved en anden Placat under 11te August er bekiendtgjort, at Svenne maa antages til Mestere, endskiønt de ikke have arbeidet paa fremmede Steder, hvorudi Laugs=Artikler eller Vedtægt ei skal være til Hinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Aarhuus. Udpasserede. Kammerherre og Justitiarius Urne og Raadmand Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Den 15de afgik herfra til Callundborg, Smakskipperne: Søren Michelsen med Stude for Sr. Søren Poulsen. Den 16de Peder Rasmussen med Stude og Køer for dito. Den 16de ankom Skipper Michel Jensen fra Aalborg med Sytkgods. Den 15de afseglede Skipper Peder Steffensen til Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer. Samme Dato Rasmus Kielderup til Norge med Kornlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Udenlandsk. Engeland. Den 30te Julii tog Admiral Hove og flere Søe-Officerer Afskeed fra Hoffet, for at gaae til deres Poster, 6000 Mand afgaae til at forstærke Garnisonerne paa de vestindiske Øer. 16000 Mand indskibes til Holland, og der handles om at tage 30,000 Mand bayerske Tropper i Sold. Skibet The Drom ning Gaard bestemt fra Bengalen til Kiøbenhavn som den 26de Julii var taget af franske Kapere, er dem igjen frataget af Sir Pellews Escadre og bragt til Falmouth. Det meldes, at i Nord=Søen krydse af franske Skibe Bruus af 50, Tatar 44, Bellona 44, Republicain 36, Montagne 36, Vengeance 24 og Nereade 16 Kanoner, hvorimod fra Deal er udløbet et Krigskib og fire Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Den 30te Julii ankom fra Portugal Oporto=Fod 150 Seilere stærk, den skatteres til 2 Millioner Sterling. Til Galwei ere indløben 17 ostindiske Sta komne fra St. Helena i Afrika uden nogen EscorDe i London afbrændte 650 Huuse vare assurer for omtrent 300,000 Pund Sterling, men Forlig skatteres desuden til dobbelt, og det ostindiske Com nies Magaziner vare ikke assurerede. En engelsk og ter kommen fra Corsica til Livorno har bragt Efter ning, at Calvi endnu ikke var indtaget den 23de Ju men ventes med allersnareste, da Engelænderne har skudt Bresche af 6 Alens Vide. Samme Cutter bra med et dansk Coffardieskib, der var optaget som i dægtig.