JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Hermannstadt, den 3die Martii. Efterat District Dommerne i alle Grevskaberne vare blevne anbefalede, at opbyde 6 Mand af hver Landsbye til at møde den sidste Februarii i Carlsburg ved Executionen over Hovedrebellerne Horiah og Kloscha, hvilken sidste havde 7 Dage før Executionen været farlig syg, saa blev disse Misdæderes offentlige Henrettelse virkelig fuldbyrdet bemeldte 28de Februarii. De bleve radbrækkede fra neden af, derpaa parteret i 4 Dele og opsatte paa Landeveien til Advarsel.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Den i Carlsburg herskende Epidemie har bidraget til denne Executions hastige Fuldbyrdelse. Denne Epidemie er egentligen anstikkende Forraadnelses=Feber. Man har derfore skaffet bort fra Carlsburg saa mange fangne Rebellere, som det har været mueligt, renset Arrest=Kielderne, hvori de have sat, og hver anden Dag ført Fangerne selv i frisk Luft, men dog ikke kunnet dæmpe denne Sygdom, hvoraf endog mange Soldater ere blevne anstukne. Den idelige og stærk hinanden modsatte Forandring i Veiret, skal og hav megen Skyld der.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Fra de Tyrkiske Grændser, den 4de Martii. J Constantinopel skal være udbrudt et Oprør, som har kostet 3000 Mennesker Livet, og hvorved tvende udenlandske Ministre have maattet tage Flugten til Serallet, for at undgaae den rasende Pøbel. Porten sender den ene Speiden efter den anden ud, for at udforske Udfaldet paa de nærværende Anliggender i Europa, og Fyrsterne i Moldau og Wallachiet skulle have faaet Ordre at sende sikkre Personer udi Naboelandene, for at komme i Erfaring om, hvad der gik for sig, paa det de derefter kunne indrette deres Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Semlin, den 4de Martii. De Keiserlige Ingenieurer paa Grændserne have faaet Ordre at anlægge Dæmninger langs Strandbreddene af Sawstrømmen, og indrette alting saaledes, at Skibene kunne herefter ei allene blive trukne af Mennesker, men endog at Heste. Til Handelens Befordring skulle ogsaa Landeveiene sættes i Stand, og bedre Anstalter blive føiede imod de smit somme Tyrkiske Sygdommes Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Den nye Pacha ventes daglig til Belgrad, og den gamle forhaler med sin Reise, eftersom de formodentlig have besluttet en Sammenkomst i bemeldte Fæstning.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
London, den 8de Martii. Endelig har Hr. For vundet Seier over sin Contrapart Hr. Cecil Wray, ved at blive erklæret for retmæssig Repræsentant for den saa vigtige Stad Westminster.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Jblandt de mange Rygter, som her blive udspredte til Hr. William Pittes Fornærmelse, regner man og fornemmelig det, at han staaer i Spidsen af Administrationen, blot under den Betingelse, at han skulde følge visse Forskrifter, om de endog ikke ganske stemmede overeens med hans Grundsætninger. Man gaaer saa vidt, at man paastaaer, at da han nogle Gange har vægret sig ved at antage disse Forskrifter en han bleven truet med, at Hr. For i manglende Fald igien skulde faae Andeel i Administrationen. Meget af dette er formodentlig bleven udspredt af Hr. Fores Venner, som virkelig allerede ere beskieftigede med at oprette en nye Administration, og at giøre ham til Statssecretair ved samme.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Den Amerikanske Congres har udnævnt af adskillig Amerikanske Provindser 4 Gentlemen til Commissarier hvilke tilligemed Doctor Franklin og Hr. Adams skulle arbeide paa, at bringe en Handelstractat med Storbrittanien i Stand. En af disse Gentlemen skal allerede være ankomen til Engeland, og vil førend disse Underhandlinger aa nes, først giøre en Reise igiennem Jrland og Schotlan, Kongressen skal være meget utilfreds med, at de Amerika ske Skibe efter den Brittiske Regierings Befaling ikke ma indløbe i Havnene ved Bahama=Øerne, og i Philladelph. troede man i Januarii Maaned, at dersom den Brittisk Regiering ikke gav efter i denne Punkt, vilde Kongressen for modentlig forbyde Engelske Skibe at løbe ind i sine Havne.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Regensborg, den 9de Martii. Efter Rygtet har Hs. Majestat Keiseren erklæret det Russisk Keiserl. Hof, at han i Betragtning af de mange Jmod sigelser, som Omtudsknings=Projectet syntes at finde, vil opgive samme for denne Gang. Hertugen har strax i Begyndelsen, da den Sag blev ham foreslaaet, givet tilkiende sig Ulyst dertil.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Versailles, den 10de Martii. Nu troe endog de, som hidindtil have holdt Krigen for uundgaaelig, at Freden i Europa for det første skulde ved blive.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Søeministeren, Marskal von Castries, har faaet en med get ubehagelig Efterretning. Et af vore Linieskibe, le Fe dant paa 74 Kanoner, som var paa Station i Jndien, har lidt Skibbrud der paa Kysterne, og er ganske forulykket. Hr. von Peinier, som egentlig havde Commandoen over dette Skib, og just var i Kongelig Forretning imellem Goudelou- og St. David, havde ved sin Afreise betroet Commandoen, over le Fendant til en anden Officeer med den udtrykkelige Advarsel, at han maatte holde sig langt nok fra Kysterne, og bestandig i det mindste i 10 Favne dybt Vand. Men denne forvovne Officeer, som havde faaet denne Advarsel, loe deraf, vovede sig indtil en Dybde af 4 Favne paa Kysterne, og indsaae ikke sin ubetænksomme Opførsel, førend han havde skilt sin Konge ved et af de beste Skibe i Marinen. Denne bedrøvelige Efterretning have vi faaet ved den Engelske Fregat Juno, som havde ræddet og taget om Bord en Officeer af det forulykte Skib. Efter denne Officeers Udsigende, som endnu ikke maae vove at komme for Ministeren, skal dog næsten den hele Besætning af Fendant og en Deel af Skibsred, skabet være bierget.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Wien, den 12te Martii. Hof=Krigsraadet har siden den sidste Coureers Ankomst fra Versailles affærdiget 14 Staffetter, som formodentlig have overbragt adskillige Regimenter Ordre til at marchere, eller i det mindste at holde sig i marchfærdig Stand. Republiken Holland, vil ikke forstaae sig til noget, saa at man ikke kan love sig med get Gode af videre Underhandlinger, men vel at Svardet vil komme til at afgiøre Sagen.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Det heder, at Rusland lader 80000 Mand marcher imod Pohlen.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Brüssel, den 12te Martii. Krigsrustningerne blive igien fortsatte med en fornyet Fr. righed, og en i disse Dage herfra til London afreist Artilleri Officeer har taget med sig 400000 Gylden i Vexel= og Credi Breve, for derfor at indkjøbe Kanonkrudt i Engeland. Han skal have hos sig en udtrykkelig Recommendationsskrivelse til Kongen af Engeland.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
J de Franske Grændsestæder er alting i Bevægelse, og Tropperne, Munitionerne og Artilleriet ere i saadan Forfatning, at de i en Tiid af 6 Timer kunne brække op.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
General von Zehentner er den 8de hujus ankommen til Antverpen, og har den 9de taget de Keiserlige Forposter ved Schelde i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Fiendtlighedernes Udbrud synes vel at være uundgaaelig, men hidindtil ere dog endnu ingen forefaldte. Prindsen af Ligne har nyelig havt Leilighed til at borttage en Transport af 160 Hollandske Kanoner, han har og her forespurgt sig derom, men ikke faaet Tilladelse dertil.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Erlangen, den 15de Martii. Der siges, at Hs. Keiserl. Majestæt har ladet den Kongel. Preussiske Gesandt, Baron von Riedesel, kalde til sig, og forlangt af ham, at erkyndige sig hos Hs. Preussiske Majestæt, om Han vilde være med eller imod Holland.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
30000 Ungerske og Croatiske Tropper skulle staae i Begreb med at brække op til Nederlandene og Bøhmen; men skulde det Rygget om et meget nær forestaaende Romersk Kongevalg og Kronning blive bekræftet, saa blev dette vel ikke Forbud for en Krig.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Haag, den 15de Martii. Hvad man forrige Postdag vel allerede temmelig omstændelig, men dog ikke ganske fuldstændig vidste, er nu desværre alt for vel bekiendt. Hs. Majestæts nye Fordringer, som ere ankomne med en Coureer fra Versailles, giøre efter en almindelig Dom Krigen uundgaaelig, eftersom de ere ganske uantagelige, og af den Beskaffenhed, at Generalstaterne neppe engang synes at kunne raadslaae over deres Antagelse. De bestaae i følgende 10 Punkter: 1) At sende en Deputation af tvende Herrer til Wien; 2) at forflytte Fredsunderhandlingerne til Paris, 3) at afstaae fra Souverainiteten paa Schelde indtil Saftingen, og tilstaae en videre fri Skibsfart og Handel; 4) at betale 16 Millioner Hollandsk for Keiserens foregivne Ret paa Mastricht; 5) at afstaae Grevskabet Vroenshoven og Landet Obermaas; 6) at sleifForterne Frederich Henrich og Kruschanz; 7) at afstaae og overgive Lillo og Lieskenshoeck, 8) at holde inde med de giorte Oversvømmelser, og overlevere Sluserne i Flandern og ved Maas til Keiseren, paa det Landet herefter aldrig meere fra Hollands Side igien skulde kunde blive sat under Vand: 9) at Grændsesætningerne af 1664 og Indretningerne derved for saavidt der kunde reise sig nogen Tvivl eller Betænkeligheder derover; 10) at ophæve paa begge Sider i Almindelighed Pengefordringer, undtagen de af nogle Østerrigske private Personer, hvilke Republiken saavelsom de ved Oversvømmelserne anrettede Skader skal betale. Disse ere de nye Betingelser, som man i Almindelighed paastaaer ikke at kunne blive tilstaaede, ja som Frankrige selv og andre Magter ikke kunde tillade, at man bevilgede. Man holder disse Fordringer for ligesaa stærke, som de Ludvig den 14de gjorde i Aaret 1672, da han allerede havde indtagen 3 Provindser af vort Land. For nærværende Tiid troer man og at være bedre i Stand til reent at afslaae disse Fordringer, da det desuden er umueligt at føre Krig med store Armeer i vores ganske med Vand igiennemskaarne Land, saasom der næsten allevegne kun kan marcheres og attaqveres med liden Front, og Fienden overalt antreffer Farer eller ham ubekiendte Omstændigheder ved Terainet.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Staterne af Holland have af den Aarsag i Forgaars igien været overordentlig forsamlede, og ville vel en Tiid lang blive beskieftigede med disse nye Fordringer af Keiseren, og med en velordnet Forsvarsplans videre Jndrettelse. Det eneste endnu øvrige Haab til et Forliig er den Omstændighed, at Keiseren skal have tilstaaet vor Republik 4 Maaneder til at betænke sig i, fra den Dag at regne, da Coureren afgik med Depecherne fra Wien til Paris.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Corsøer, den 24de Martii. Jndkomne: Den 18de Martii Kiøbmændene Lindheimer, og Wild; den 19de hujus Jøderne Heiman og Cohen, Kiøbmand Clare, samt Mølleren M. Lindrup; den 23de hujus Kongelig agende Post 5 Læs, de Danske og Svensk Brev sække, Major Lange, Jfr. Johansen, Skipperne Jørgensen og Hansen, Kiøbmand Rye; den 24de hujus Generalmajor Numsen med Følge, Kiøbmand Runnenkamp, nogle Skippere og Styrmænd.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Udgaaede: Den 18de Martii Skipperne Ring, Petersen og Rasmussen; den 19de hujus Jfr. Teisen, Kniplingshandlerne Bonnesen og Uldahl; den 20de hujus General von Krogh og Søn Kammerjunker von Krogb, Kongelig agende Post 7 Læs, hvoraf noget blev tilbage til den 23de hujus, da det afgik tilligemed den Svenske Brevsæk; den 24de hujus Landmaaler Nielsen, Studiosus Biørn, Kiøbmand Rye.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Helsingøer, den 28de Martii. Den 19de hujus var Vinden S. O. og stille Veir, den 20de N. V., klar Luft og stærk Frost, den 21de N. O. og tyk Luft, den 22de og 23de N. og N. V. med klar Luft, og i disse Dage har været stærk Passage fra Sverrig hertil. Den 24de hujus var Vinden N. V. og stille Veir, den 25de og 26de S. med tyk Luft, saa at Passagen over Jsen til Fods mestendeels var forbi. Den 27de hujus var Vinden N. O. og det begyndte paa nye at fryse. Om Eftermiddagen kom en Engelsk Brig fra Nordsøen, hvilken blev siddende fast i Jsen omtrent en Miil fra Landet ved Gilleberg, som ligger ved den Siellandske Kyst imellem Nakkehave og Gilleleye, men formedelst den stærke Driviis kan ingen komme om Bord paa bemeldte Skib. Samme Dag er et Pink=Skib tilligemed et andet Skib dreven ud af Søen i Jsen. J Løverdags den 26de hujus kom den Norske agende Post til Helsingborg, men formedelst Jsens Mængde i Sundet kan han ikke komme over. I Dager Vinden V. S. V. og stærk Frost, saa at det befrygtes, at man endnu kan komme til at gaae over til Sverrig. Ved Postens Afgang kom en Fisker fra Kullen med den Efterretning, og tillige Brev til Mad. sal. van Deurs Enke, & Compagnies Contoir, at trende Danzigske Skippere, nemlig Franck, Ehlert og Dahling, samt en Dansk Skipper, som var kommen fra Mallaga, og hvis Navn ikke vides, ligge paa denne Side af Kullen under Svenske Vallen i Jsen.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Kiøbenhavn, den 28de Martii. Under 2den Martii d. A. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikker Copiisten i Landvæsens=Contoiret ved Rentekammeret, Christian Schmidt, til at være Forvalter ved det Kongel. Brænde=Oplag her i Staden, samt Peder Svane Garde til at være Controlleur ved samme.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Løverdagen den 26de Martii blev den Kongel. Bygmester i Hertugdømmet Holsteen, Hr. Christian Frederich Hansen, antaget til Medlem af Maler=, Billedhugger= og Bygnings Academiet.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Provst Hr. Henrich Grotum Meulengracht, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde alle dem, som enten i Henseende til hans Provste-Embede eller i andre Henseender maatte formeene sig at have nogen Fordring paa ham. Bliver alle de som have, eller formeene sig at have nogen Anfordring eller Prætension paa mig, enten som Skifte=Forvalter eller Over=Formynder, formedelst mit havte Provste=Embede i Vester Lisberg og Sabroe Herreds Provstie, eller i mine private Anliggender, hermed indkaldede, for hos mig at indtale saadan deres havende Krav eller formeentlige Prætension, inden den Tid Bevillingen allernaadigst foreskriver, under en stedsevarende Stiltienhed og deres Rets Fortabelse. Hasle Præstegaard ved Aarhuus, den 18de Martii 1785. H. G. Meulenaracht.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Birkedommer og Ober=Jnspecteur Niels Hutfelde Bagge og Herredsfoged Niels Borch, Bevilling, at maae som SkifteCommissarier udi Aviserne indkalde afg. Kiøbmand Hans Friis udi Schanderborg hans Creditorer. Bliver herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og den Wiborger Samler 3de gange indkaldede afg. Hans Friises Moder og Arvinger, som alle har melt sig og opholde sig i Egnen ved Schanderborg, især har den sal. Mand og haft en Broder navnlig Rasmus Jensen, som skal have tient paa en Herregaard i Sielland, og var gift, men for endeel Aar siden er død, og vides ey at have efterladt sig Børn, i Fald nogen Arving efter ham uvidende og uventende skulle være, samt saa vel de som maatte skylde noget til Stervboen, som alle de der maatte formeene sig at have noget lovlig Krav, der ikke allerede er anmelt, at melde sig hos os underskrevne, som Skifte=Commissarier inden de i Loven befalede Tider med lovgyldige Beviser, og til rigtige Liqvidationer og Betaling, da enhver skal nyde sin Ret. En SkifteSamling er til den Ende for først berammet i Stervboe=Gaarden, i Schanderborg den 20de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Frysendahllog Boller, den 25de Februarii 1785. Niels Hutfeldt Bagge. Niels Borch.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Paa Taarupgaards Stiftelses Gods i Halds Amt, FiendtHerred, Taarup Sogn, er Fæsteren Poul Nielsen Torsløv udJordbroe Mølle ved Døden afgangen sidstleden 10de Martii uden at efterlade sig Livs=Arvinger; Stervboens ringe Efterladenskab er strax bleven forseglet og paa lovlig Maade behandlet.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Ved Forseglings=Forretningen er af Enken anmeldt følgende at være Arvinger, nemlig: Denne Afdøde har havt en Moderbroder, navnlig Niels Poulsen, som boede og døde i Mansted Bye i Hand Herred paa Lundbech Gods ved Aalborg, der for en 15 Aar siden havde efterladt sig 2de Døttre, navnlig Maren og Anne Nielsdøttre, men deres Opholdsted og om de ere i levende Live, eller have efterladt sig Arvinger, er fra bemeldte Tiid gandske ubevidst, saa siden Stervboen ikke formaaer Proclama efter Loven at udstæde, bekiendtgiøres dette Dødsfald herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, da Boen til fremdeles lovlig Skiftebehandling aabnes og vurderes 30te Dagen, Kl. 9 Slet Formiddag, som er den 8de April førstkommende; thi indkaldes alle de Arvinger, som tiltroe sig Arverettighed efter berørte Afdøde, at møde eller møde lade ved Boens Aabning, der Myndige selv eller ved Befuldmægtigede, og de Umyndige ved Værger, for at lagttage deres Ret, og ellers inden Skiftets Slutning, som skeer til den i Loven befalede Tiid, at legitimere sig for mig Undertegnede. Stervboens Credi= og Debitorer ville og førstkommende 8de April eller anden lovlig Tild møde for Skifte=Retten, de første deres Tilgodehavende at anmelde, og de sidste at betale det Skyldige til Boen, da enhver efter Boens Tilstand skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Ørregaardpr. Viborg, den 14de Martii 1785. B. Kop, Fuldmægtig ved Taarupgaarde. Gods.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Paa Seiglstrup Hovedgaard i Wensyssel under Aalborg Stift, er sidste 26de hujus ved Døden afgangen, Huus-Jomfrue Sophie Hedevig Kiær, en Datter af afg. Herredsfoged Kiær, hvis Efterladenskaber strax efter hendes Død er taget under lovlig Behandling ved passerede Registerings- og Forseglings=Forretning, samt Skiftets videre Fremme udsat til 30te Dagen den 26de Martii. Efter erholdte Underretning skal den Afdøde have efterladt sig en Heelbroder, navnlig Friderich Jensen Kiær, der efter Beretning skal være gift og Boesiddende i Kiøbenhavn, og en dito Otte Kiær, forhen boende paa Haurkrogen i Wensyssel, som er død og efterladt sig 2de umyndige Pigebørn; hvilke ermeldte Arvinger herved 3de gange indkaldes udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, saavelsom de Jydske Efterretninger at møde under Skiftet paa Seiglstrup Hovedgaard til 6te og 12te Ugers Dagen den 9de April og 21de Mai næstkommende, til hvilke Tider Credi= og Debitorer iligemaade indkaldes, da Skiftet af mig Undertegnede paa Hs. Excell. Høyvelbaarne Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand von Levetzaus Vegne til videre Fremgang foretages. Seiglstrup i Wensyssel, den 16de Mart. Paa Hs. Excell. Høyvelbaarne Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand von Levetzaus Vegne, som commeret, Ole Tideman Catundann.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Udi Limming Bye i Kolt Sogn, Haureballegaards Am paa Stamhuset Constantinsborgs Gaard, er i Januarii sidste leden ved Døden afg. Halveegaard-Fæsteren Jacob Christophersen, uden af efterlade sig Livsarvinger. Hans Stervboe er, saa snart Enken havde anmelt Dødsfaldet, af Skifteforvalteren taget under lovbydende Behandling ved Registering og Forsegling, og til paafølgende 30te Dag igjen aabnet og Vurderings= med videre Forretning holdet i Overværelse af 2de af den Afdødes Heelbrødre og Arvinger, nemlig Niels og Laurs Christophersønner, begge boesiddende i Aarhuus, hvilke har anmeldet, at de havde været endeel flere Heel= og Halvsødskende, hvoraf nogle vare døde og efterladt sig Børn, nemlig: 1) en Halvbroder Mads Christophersen, som har boet i Schaade i Holme Sogn, død og efterladt sig Børn; 2) en Halvsøster Kirsten Christophersdatter, har været gift med Peder Hansen i Fulding, som og er død og har efterladt sig Børn; 3) en Heelsøster Maren, gift med Jens Wendelboe i Fulding, ligeledes ved Døden afgangen og efterladt Børn; 4) en dito Anna, har været i Ægteskab med Peder Rasmussen i Limming, hvilken og er død, og efter hende er deels Børn og deels Børnebørn, og 5) en dito Appelone, som har været gift med Hans Holbech, men nu sidder Enke i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Men da ingen nøiagtig Oplysning om alle de Børn og Børnebørn, der som Arvinger kan være saaledes efter den Afdøde, er givet, saa bliver de samtlige, Enker med Laugværger, og Umyndige med Formyndere, herved bekiendtgjort, at Skiftets videre Foretagelse i Stervboestedet skeer den 21de April næstkommende, Kl. 10 Formiddag, i Fald nogen af dennem vil mede eller møde lade, for at iagttage deres Tarv paa beste Maade, endskiønt der af det allerede passerede kan erfares, at Stervboens Besværing vil langt overgaae dens Jndtægt. Credi= og Debitorer advares og til samme Tiid og Sted at indfinde sig. Constantinsborg, den 14de Martii 1785.
Berlingske Tidende, 1785-03-28
Foruden de under Skiftet efter forrige Aar ved Døden af gangne Laurs Jensen Sanger og Hustrue i Triige Bye, Haureballegaards Amt her paa Stamhuus=Godset angivne Debitorer, til Stervboet, skal der efter Arvingernes og deres Formynderes Formening endnu være nogle, som den afdøde Mand ved sin brugte Handel med Heste og Qvæg at overføre og afhænde ud Kiøbenhavn, Sielland og Fyhn havde creditteret Kreaturer, som endnu staaer ubetalt, hvorom den sal. Mands Udladelse kor før sin død, og de i Stervboen forefundne Brevskaber giver Formodning; thi vorder herved disse og andre bekiendte Debitorer ombedet: at melde sig paa Skriverstuen udi Constantinsborg, inden eller til Tirsdagen den 3die Maji førstkommende, da Skiftet der foretages, for at afgiøre hvad de til indbemeldte Stervboe ere pligtige. Creditorerne (som dog ikke formodes at være flere end anmelt) vilde samtlige til benævnte Tid og Sted indfinde sig for at modtage Betaling efter lovformelig Legitimation. Constantinsborg, den 14de Martii 1785.