Viborger Samler, 1843-05-29
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den 19de Mai bivaanede en talrig Skare af Parlementsmedlemmer af Tory partiet en Forsamling, hvor det gik temmelig broget til fordi flere erklærede, at de hverken vilde understøtte Regjeringens Forholdsregler med Hensyn til Jrland – den saakaldte Arms-Bill, ei heller Canada-Corn-Bill. Men da Sir Robert Peel ligefrem erklærede, at han, saafremt en af disse Forholdsregler skulde falde igjennem, øieblikkelig vilde nedlægge sit Embede, forstummede Jnd vendingerne, og det er derfor at vente, at Torierne ogsaa denne Gang ville blive deres Chef troe, og beqvemme sig til at bide i det sure Æble. Den sidstnævnte Bil egentligen den Resolution, hvorpaa billen skal baseres), indbragtes igaar Aftes i Underhuset af Colonialministeren, Stanley. Basis for Billen er, at canadisk Hvede og Hvedemeel maa for Fremtiden indføres i England imod den ubetydelige faste Jndførselstold af 1 Shill. pr. Qvarter, (Hidtil svævede denne Told imellem 1 Shill. og 5 Shill. pr. Qvtr.) - Som Forløber for denne ministerielle Bill maa ansees en allerede ifjor af Parlementet i Canada antagen Forholdsregel, hvorefter Hvede fra de nordamericanske forenede Fristater beskattes med 3 Shill., istedet for at Korn indførselen fra de forenede Stater til Canada hidtil var fuldkommen fri. Saaledes har Hvedemeelet, naar det i Canada fabrikeres af Hvede fra de forenede Stater, at betale en Jndførselstold af 4 Shill. i England, altsaa den samme Afgift som den over Canada fra de forenede Stater indførte Hvede. Allerede af denne Grund, bemærkede Lord St., er de engelske Agriculturisters Frygt for at den foreslaaede Bill vil give dem til Priis for en fordærvelig Concurrence med de forenede Stater, ligesom ogsaa den til samme Tid opstaaede Frygt hos de engelske Møllebesiddere, ganske ubegrundet, efterdi Meelindførslen fra Fristaterne til Canada hidtil har været ganske afgiftsfriDesuden lærer Erfaringen, at Hvedetolden paa Hvede og Hvedemeel, indført fra Canada til England, har i de sidste 5 Aar kun udgjort i Gjennemsnit 2 Shill. 6 d., altsaa langt mindre end den nu foreslaaede Told. Men at Tolden desuagtet skal foreslaaes til 4 Sk., grunder sig efter Ministerens Forklaring fornemmeligen derpaa, at tidligere kun de finere Qvaliteter af Meel, og det fornemmeligen til ufortøvet Forbrug i det Jndre, tilstededes Adgang, Overraskende var det i høi Grad, at han dernæst midt under Oppositionens Skoggerlatter og bifaldsraab holdt en formelig Lovtale over den faste Toldafgift (Lord Russell Forslag) i Modsætning til den afvexlende Toldscala, hvorhos han dog bemærkede, at denne Roes kun kunde finde Anvendelse, hvor Differentsen i Tolden var ubetydelig i det Tilfælde fra 1 til 5 Shill.); men ingenlunde der, hvor der, saaledes som i den engelske Kornlov, ved Forholdene paabødes en Svæven imellem 1 og 20 Shill. Efterat Lorden dernæst havde søgt at vise, at Smughandelen ved den canadiske Grændse af flere Grunde kun vilde vorde ubetydelig, at Transportomkostningerne og Fraliggenheden af Unionens Korn producerende Provindser vilde sætte Grændser for en overvættes Kornindførsel fra hine Egne, samt at Canada vilde erholde en væsentlig Fordeel ved den projecterede Foranstaltning, der vilde sætte det istand til at afsætte større Qvantiteter af Korn imod britiske Manufacturvarer, endte han sin lange Deduction med de mærkelige Ord: "Skulde Underhuset forkaste den Bill, jeg har isinde at fremlægge, da vil vor første og formodentlig ogsaa vor sidste Pligt være at give Hs. Majestæt det Raad ei at fanctionere den af det canadiske Parlement antagne Bill." – Den forrige Handelsminister Labouchere bekæmpede Lord Stanleys Andragende. J sin nuværende Skikkelse forenede Regjeringens Forslag to Ulemper: det indførte Beskyttelsestolden, der hidtil ei havde bestaaet; det vilde fremdeles tjene til at fremme Smughandelen; thi at ville opretholde en streng Toldlinie langs med en 1500 engelske Miles Strækning, var ligesaa utænkeligt som absurdt, tilmed var Forholdsreglen saa meget mere uhensigtsmæssig, som det lod sig forudsee, at Englands hele Toldsystem om et eller i det høieste om to Aar, maatte undergaae en radical Omvæltning. Hvorfor skulde vel ogsaa Consumenten i England betale 3 Shill, mere pr. Qvtr. til Fordeel for Canadierne? Hvorfor skulle de andre britiske Nordamericanske Besiddelser tilsidesættes for Canadas Skyld, Under saadanne Omstændigheder vilde han foreslaae som Amendement, at Kronen skulde anmodes om ei at sanctionere den fornævnte canadiske Bill. Flere Parlementsmedlemmer sluttede sig til Labouchere. Heatscote deprecerede i Agriculturisternes Jnteresse enhver yderligere Experimenteren med Kornloven, da saadan Experimenteren kun kunde tjene til at sætte paa Spil Resten af de Capitaler, der endnu ere levnede Agerdyrkerne. Miles var imod den foreslaaede Forholdsregel fordi der siden det forrige Aar ei var indtraadt Noget, der berettigede til at afvige fra Sir Rob. Peels Grundsætning, hvorefter Korn fra Colonierne stilles ved Siden af Korn fra Udlandet. Lord Howick talte ligeledes imod Forslaget. Stor Sensation vakte det, at det liberale Medlem Charles Buller, Lord Durhams høire Haand i Canada, talte for Lovforslaget. Paa Grund af sine nøiagtige Kundskaber om Forholdene i Canada er han i dette Anliggende en mægtig Bundsforvandt for Ministrene. Og saa Roebuck yttrede sig imod Forslaget. Efterat Gladsione havde søgt at godtgjøre den foreslaaede Forholdsregels Hensigtsmæssighed udsattes Discussionen. Gan, melder Greven af Ripons Udnævnelse til Præsident for det indiske Bureau. Dronningens Gemal, Prinds Albert, er udnævnt i den afdøde Hertug af Susser's Sted til Gouverneur og Constabel for Slottet i Tower.