Berlingske Tidende, 1833-04-09
Paris, den 31te Marts. Den 29de Marts begyndte den almindelige Discussion omKrigsbudgettet. Hr. de Ludre gjorde Kammeret opmærksomt paa det uhyre Misforhold, at Soldaterne kun kostede 116 Millioner 300, Fr., og Generalstabene derimod 92 Mill. 300,000 Fr. Alting var endnu beregnet efter den Tid, da der førtes Krig 2 til 300 Mile fra Frankrige. Efter Julirevolutionen er den Kongl. Garde og en Mængde Generalstade afskaffede, og dog har Staten kun vundet 510,000 Fr. derved. Feilen ligger ikke i den høje Gagering, men i Overofficerernes uforholdsmæssigt store Antal. Det vil være aldeles nødvendigt, eengang for alle at bestemme de forskjellige Cadres. Jntetsteds er man saa gavmild med Marskalkstitelen, som i Frankrige; Rusland har kun tre Marskalker. Det vilde ogsaa være ønskeligt, om Prindsernes Stilling i Armeen bestemtes. En Forordning fra 1818 foreskriver, at en Prinds ved sit første Feldttog skal blive Marechal de Camp, og ved det andet Generallieutenant. End ikke i de absolut Monarchier finder dette Sted; Prindserne maae der gjennemgaae alle Grader. - Hr. C. de la Rochefoucauld ydede de Tjenester, som Frankriges Krigsminister havde viist Landet, den til børlige Agtelse. - Ham skylder Frankrige den hæderlige Stilling, som det nu har i Europa. Jmidlertid er det Pligt, at fremsætte et constitutionelt Spørgsmaal af største Vigtighed Taleren meente nemlig Udnævnelsen af en Minister uden Portefenille; han ansaae dette for at være stridende mod Constitutionen. Vel har Ministeren for de udenlandske Anliggender skjelnet mellem Ministrenes specielle og almindelige Ansvarlighed, men denne Adskillelse er intetsteds grundet, og kan kun tjene til at undergrave Principet. Som bekjendt afgjøres i Ministerconseilet Alt efter Stemmefleerhed; men da Conferentserne holdes hemmelige, kan man i Henseende til Ansvarligheden kun holde sig til Forstanderen for det Departement, hvori den meere eller mindre grove Forseelse begaaes." (Her raabte Centrum med Utaalmodighed, til Sagen, men blev af Præsidenten formanet til Rolighed, fordi man ved financielle Spørgsmaal maa udstrække sig over Administrationens hele Omfang, og ingen sneverhjertet Jndskrænkelse af Discussionen bør finde Sted.") Taleren vedblev : "Mislykkede Foretagender, som have truet Statens Vel og Sikkerhed, kunne ikkun tilregnes Ministeren for de udenlandske Anliggender i en Feldttogsplan, som har sat Grændserne i Fare, derimod ikkun Krigsministeren. Alligevel kan man vel tænke sig, at en Minister uden Departement, som har viist sig at være baade en duelig General og en udmærket Diplomat, meere end enhver anden, har bidraget til at Forholdsregler valgtes, som true Statens Sikkerhed. J et saadant Tilfælde vilde det være ubilligt, at anklage Udenrigs= eller Krigsministeren. Nu vilde Talleren vide, hvo der var den egentlige Krigsminister, og hvem Krigsbudgettet skulde betroes, den nuværende eller Krigsministeren in Spe(General Sebastiani loe, og trykkede Marskal Soult i Haanden.) Han beklagede, at denne Udnævnelse paa en høist besynderlig Maade traf sammen med en Tale af en af de Deputerede, som havde erklæret, at ville tilintetgjøre Legaliteten. - Taleren besværede sig over en anden lovstridig Ting. J Aaret 1830 havde man udtrykkeligen corrigeret den 73de Artikel i det gamle Charte saaledes, at Frankriges Colonier og afhængige Lande skulde administreres efter særskilte Love, og ikke efter Gouvernements=Bestemmelser. Men nu havde man i de Exemplarer af det ny Charte, som vare uddeelte i Kammeret, imod dettes udtrykkelige Beslutning, beholdt disse sidste Ord. Det maatte aabenbart være constitutionsstridigt, at Algier, som nu i tre Aar har staaet under Frankrige, vedblev at staae under en militair Bestyrelse. Som et Beviis paa, at endog Keiser Napoleon havde respecteret Nationalsouverainiteten, anførte han, at Holland og Hamborg vare blevne forenede med Frankrige ved Senatsconsulter, og at de Franske Lovbøger promulgeredes der. - Siden skred man til Discussionen om de enkelte Capitler. Een Million 495,000 Fr. vare forlangte til Centraladministrationens Personal; Kammeret fradrog 6000 Fr.; til Materialet 621,000 Fr., som bevilgedes ; til Generalstaberne forlangtes 16 Millioner 5000 Fr., Commissionen havde foreslaaet en Besparelse af 321000 Fr. Da Kammeret, formedelst mange Medlemmers Bortgang, nu ikke længere var fuldtalligt, fortsattes Discussionen den 30te Marts. Om den foreslaaede Reductionsenkelte Underafdelinger voreredes, og disse antoges til Ministrenes Forhauselse med en stor Majoritet. Til Gensdarmeriet havde man forlangt 18 Mill. 122,000 Fr. Krigsministeren erklærede, at mange Departementer, havde forlangt en Forøgelse af Gensdatmeriet, og Hr. Augustin Girand forsikkrede, at det vilde være aldeles nødvendigt i de vestlige Departementer, hvorfor han forlangte et Tillæg af 100,000 Fr. Hans Andragende blev ikke understyttet, derimod antoges en Reduction af 87,000 Fr. TilRecruteringsomkostninger bevilgedes 456,000 Fr. Nu kom Touren til det 6te Capitel, angaaende Troppernes Sold og Underholdning, til et Beløb af 221 Mill. 481,000 Fr., altsaa en Femtedeel af det hele Budget. Commissionen havde foreslaaet en Reduction af 6 Mill. 18,355 Fr., som var deelt i adskillige Paragrapher. Den første angik den daglige Tjenestes Uniform, hvortil Commissionen havde bevilget 2 Mill. 96, 115 Fr. mindre end der var forlangt. Efter adskillige Debatter antoges denne Reduction, ligeledes de øvrige Paragrapher, hvoraf en, angaaende Fouragen, udgjorde 2 Mill. 601, 586 Fr. Disse betydelige Reductionen, motiveredes derved, at disse Udgifter, endskjøndt de havde fundet Sted i Aaret 1832, ogsaa vare bestemte for Aaret 1833.