JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-04-02
andagen den 16de April 1832, om Formiddagen Kl. 10, lader Mølle V. Eier Schwade formedelst Bopælsforandring, ved offentlig Auction som afholdes i Usserød Vandmølle, bortsælge endeel Meubler og Effecter bestaaende af: Chatoller, Borde, Stole, Commoder, en Rulle, en Høvle bænk, Sengesteder og Sengeklæder, adskillige Avlsredskabet, saasom Vogne Plouge, 3 nye Rundharvet og nogle Seletøier, videre nogle Sviin, e Partie Rugmeel, Gryn, sigtet Bygmeel, Kartofter, Havre, Bygham og endeel Høe, samt 3 slaanske Møllestene, 2 Alen i Diameter og af Tykkelsfra 7 - 11 Tommer. Hirschholms Birk, den 29de Marts 1832. B. S. Brorson. ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Fredagene den 27de April Villie og 15de Mai d. A., om Formiddagen Kl. 10, opraabes til Bortsælgelse den afdøde Ditløv Pedersens og Hustrues fælleds Stervbo tilhørende Arvefæste=Hovedparcel Nr. 4 af Gaarden No. 3 af Ulsløv, staaende for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdlr. 1 1/2 Alb., med Bygninger, Jorder og den deri nedlagte Vinter- og Ertesæd, i Forening med Gaardspladsen Nr. 1 af samme Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Alb. Af Hovedparcellen, som udgiør et Areal af omtrent 29 Tdr. Land, og i hvilken indestaaer 750 Rbd. Sølv af Nykiøbings Hospitals Midler, svares aarligen 9 Tdr. 2 Skpr. 1/3 Fdkr. Byg og af Gaardspladsen, 2 Skpr. 1 Fdkr. Byg til samme Hospital efter hvert Aars Capitelstaxt, Conditionerne kunne forinden Auctionerne erfares hos constitueret Hospitals, forstander Gierding i Nykiøbing. Første og anden Auction afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nykke bing og den 3die Auction paa Hovedparcelgaarden ved Ulsløv Bye, Hvilket herved bekiendtgiøres saavel til de Lysthavendes Efterretning, som for Panthaverne, ifølge Placaten af 22de April 1817. Falsters Birk, den 27de Marts 183. C. G. Kriger.
Berlingske Tidende, 1832-04-02
Følge Begjæring af Sletecommissionen i afgangne Biskop, DoctoI Theologi Blochs Boe, som Forligs- og Udlægshaver, bliver den Kiøbmand Søren Klem tilhørende, i denne Byes Vestergade under No 397 fordeelagtigt beliggende, betydelige Kiøbmandsgaard, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Wiborg Raadhuus, saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 2den Pai 1832, 2den Onsdagen den 16de Mai, ) hver Dags Formiddag 3die Onsdagen den 30te Mai, ) Kl. 11. Alt efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Auctionscontoiret her i Byen. Foranstaaende bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Eftekretning. Viborg, den 23de Marts 1832. F. D. Vett. Stæd i n g. I ilforordnede i den Kongelige Landsover, samt Hof= og Stadsret; giøre i vitterligt: at efter Begiæring af Hiæstgiver-Enke Christine Petersen med Lasværge og ifølge dertil for mot allerhøieste Bevilling af 17de f.M., bliver herved den eller de, som naarie have i Hænde et under 20de August 1813 til nu afdøde Herbergeer J. Petersen udstædt Jnterimsbeviisfor et til den daværende Rigsbankndbetalt Afdrag paa Bankhæftelsen i i Gaarden No. 58 ved Vestervold til eløb 350 Rbd. 56 s. rede Sølv, med Aar og Dags Varsel indstævnede, at 18de for os inden Retten i Raad og Domhuset her i Staden den første Mandag, som er ordinair Retsdag i September Maaned 1833, om Formiddag 1 Kl. 9, for, naar denne Sag vorde foretaget, med bemeldte Jnterimodeviis at fremkomme, samt deres lovlig Adkomst dertil at beviisliggiøre, da, saafremt ingen inden foreskrevne TidForløb med meerbemeldte Jnterimsbiviis skulde melde sig, Citantinden vi forvente og paastaae samme ved Dom mortificeret. Jfølge Forordningen af 3die Juni 1796 finder Forelæggelse og Lavdag ikke Sted. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 30te Marts 1832. (L. S.) Hoff P. . . la m a.
Berlingske Tidende, 1832-04-02
ved Proclama, ifølge allernaadigst Bevilling af 21de Marts 1832, som er læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub poena præciusi et perpetui silentii, Alle og Enhver som maatte have noget at fordre efter afdøde Madame Hylleborg Marie Nielsen og forhen afdøde Mand Kiøbmand Jørgen Nielsen, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nyborg Skifteret, den 29de Marts 1832. Bierfreund.
Berlingske Tidende, 1832-04-02
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 10 - 1832 J 33. Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afdøde Jngeborg Marie Nyegaard, fød Engelstoft, Enke efter Skolelærer i Hunde i Siælland, Christian Gottlieb Nyegaard, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 26de Marts 1832. Buchwald. Møllerup.
Berlingske Tidende, 1832-04-02
ved Proclama, der er læst ved Horsens Byeting og vil blive læst ved V Landsoverretten i Wiborg, ere alle og enhver, der maatte formene, at have noget at fordre i Boet efter afdøde Madame Mette KirstinHegeland, født Lauritzdatter, og efter hendes tidligere afdøde Mand Kiøbmand Jacob Rasmussen Hegelund her i Horsens, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 22de Marts 1832. Aæder. ge over Christen Christensens Sted i Bletisprode, Hveisel Sogn, ved Bekiendtgiørelse af 23de Februer d. A. tillyste Auctioner, blive herved, efter Vedkommendes Forlangende, tilbagekaldt. Herredscontoiret i Weile, den 29de Marts 1832. Hersleb. Gud at
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Udenlandske Efterretninger. London, den 24de Marts. I Gaar besluttedes i Overhuset med en stor Pluralitet for Ministrene Nedsættelsen af en Committee, angaaende Ærkebispen af Canterburys Bill imod Foreningen af flere geistlige Beneficier hos een og samme Person.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Hertugen af Newcastle har i disse Dage udgivet et Skrifunder Titel: "En Adresse til alle Classer og Stændei England. Thee Times siger blandt Andet herom: "Hertugen af Newcastle har, ikke tilfreds med den Opposition, han kan sætte imod Reform Billen i Overhuset, oven kjøbet skrevet en Broschire imod Reformen. Jnden vi indlade os paa, at drøfte den, eller meddele Udtog deraf, ville vi oprigtigen tilstaae, at det har fornøjet 3, at møde en Mand i Hertugens høje Stilling paa Forfatter=Banen. Det taler ogsaa for dette Lands Aristocratie i Almindelighed, at man finder saa mange Medlem mer i dets Rækker, som formaae at give deres egne Meninger større Virksomhed ved Pennen og ved Pressen. Og dersom der aldrig, som vi ganske vist troe, gaves en Tid, da i de høiere Stænder i England vare saa mange Mænd af Talent og Duelighed som nu, saa skyldes dette den almenere Udbredelse at Videnskabelighed, hvis Undertrykkelse og Forhindring er Hertugens og alle deres Formaal, der ulykkeligviis dele hans Anskuelser. En anden i disse Dage udkommen Broschure vækker ligeledes vore Blades Opmærksomhed. Titelen er: "Prærogativet, at creere Pairs." Forfatteren undersøger dette Spørgsmaal fra alle Sider og søger at bevise Nødvendigheden af en Pairs Creation. The Sun siger blandt andet derom: "Det er unyttigt at stride om Constitutionen skal forandres, naar en saadan Forandring holdes for nødvendig til Folkets Fordeel. Man kan ligesaa lidet sige og Constitutionen, at den skal vedblive at være det, den forhen var, som man kan sige dette om Konst, Videnskab, Jndustrie o. s. v. En Constitution er Omstændighederne underordnet og maa derfor rette sig efter disses Forandringer. Kongen besidder sine Prærogativer for Folkets Velfærds Skyld og bør ved passende Leilighed gjøre Brug af dem til det tes Gavn. Denne Leilighed er nu kommen og hele Nationens Øine vogte nu paa Kongens Ministre, hvilke denne Prærogativernes gavnlige Udøvelse paaligger.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
J den Hanoverske Tidender, læses følgende Brev fra London. En gjennemgribende Reform er nu bleven uundgaaelig; man bør derfor haabe, at Billen desangaaende vil tilbagelægge sin Vei gjennem Overhuset med nogle velgjørende Forandringer og Forbedringer. En saadan Jndrømmelse vil tjene til i nogen Tid at forlænge Overhusets Existents i dets nuværende Tilstand; men det er mange forstandige Mænds faste Overbeviisning, at den Jndflydelse, som man tilsteder Meninger, de ere blevne populære, og den physiske Kraft, som under de sidste Forhandlinger har vundet Mod, ikke bebuder den meget lang Varighed. - Det nugjeldende ministerielle System følger vore Naboers, Franskmændenes Exempel, i Stedet for at overholde vore gamle gode Engelske Jnstitutioner; derfor kan det ikke vare længe inden Peeragens Arvelighed vorder afskaffet. - Jrland er i en skrækkelig Gjæring og hvert Øjeblik beredt til en rædsom Opstand. Hr. Henry Gratham erklærede for fjorten Dage siden offentligen i Underhuset, at den protestantiske Geistlighed i Jrland ingen Ret havde til sine Jndkomster, fordi den var de catholske Jrlændere paanødt; og denne Mening forfægtede omtrent Tredive af Husets catholske Medlemmer. Det er altsaa intet Under, om den irske Almue vægrer sig ved at adlyde Lovene og ikke vil betale Tiender. Jmidlertid har Majoriteten i Parlamentet tydelig nok erklæret sin Beslutning, ligesom Lord Grey ligefrem har yttret, at han vil af al Magt haandhæve de i denne Henseende gieldende Love. Man kan derfor være forvisset om, at Regjeringen vil vælge kraftige og afgjørende Forholdsregler til at tilvinge Loven Anseelse.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Fra den Jtalienske Grændse, den 20de Marts. Man paastaaer nu atter, at en Engelsk Krigsbrig krydser for Anconas Havn, for at observere den Franske Eskadre. Ligeledes er det Rygte almindeligt i Rom, at baade Franskmændene og Østerrigerne strax efter de 6,000 Schweizeres Ankomst, der træde i Pavelig Tjeneste, skulle rømme det Pavelige Territorium, men indtil dette skeer maa Roligheden vedligeholdes at fremmed Militær. De Pavelige Soldater ere nemlig saa forhadte og foragtede af hele Befolkningen i Legationerne, at man ufeilbarligen vilde gribe enhver Leilighed, hvor hine ikke vare under fremmede Soldaters Beskyttelse, til blodigen at hevne de i Forli begaaede Grusomheder. Det sidste Optrin i Bologna, da en Afdeling Pavelige Tropper ikkun ved nogle Østerrigske Batailloners Beskyttelse kunde undgaae en 16, Mand stærk, med Stene og Knipler bevæbnet, Folkemasses Raserie, beviser dette tilfulde. Man forsikkrer, at 2,000 Recruter allerede ere hvervede i Schweiz for den Romerske Regjerings Regning. Schweizer Tropperne i Neapolitansk Tjeneste ere altfor vigtige for Regjeringen der, til at den, endog blot for en kort Tid, skulde kunne overlade den hellige Fader dem, thi Gjæringen er meget stor i Abruzzerne. For Øjeblikket staae 4,500 Mand Schweizer, i Neapolitansk Sold, og H. M. Kongen agter, efter Forlydende, ifølge Overeenskomst med Cantonerne, at hverve endnu nogle Tusinde Mand.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
J Piemont er Alt roeligt, men i Savoyen har Efterretningen om Anconas Besættelse af Franskmændene gjort et dybt Jndtryk. Den Sardinske Regjering er imidlertid meget forsig tig, og vil uden Tvivl vide at tilintetgjøre ethvert Forsøg paa at stifte Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
En Anordning af den Pavelige Statssecretær Cardinal Albani, dateret Bologna den 14de Marts, er meget stræng mod Oprørerne i denne Bye. Han har føjet Forholdsregler mod de Misfornøiede og bekjendtgjort, at baade Pavelige og Østerrigske Tropper skulle gaae tilværks imod dem med al muelig Strænghed, gribe dem og overlevere dem til Domstolene. Den overordentlige Commissær for de fire Legationer bemærker endnu til Slutning, at de vilde tage meget feil, om de troede, at turde hos Machinationer paa Machinationer.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Alexandria, den 17de Februar. Vor Vicekonges Expedition til Syrien, hvoraf man ventede saa meget, synes at tage en meget ugunstig Vending. Som bekjendt, har Paschaens Foretagende opvakt Portens største Mishag; Sultanen sendte strax en anseet Tyrk hertil, med befaling til Paschaen, at drage Tropperne ud af Syrien. Mehemed Alt haabede, at beroelige Porten med store Løfter, eller i det mindste at trække Sagen saa længe i Langdrag, indtil hans Søn Jbrahim var i Besiddelse af Acre, men dennesinde gik Tingene ikke efter hans Ønske. St. Jean d'Acre holder sig; Addallah Pascha og hans Tropper gjøre en haardnakket Modstand; derimod har den Ægyptiske Armee lidt stort Tab ved Sygdomme og Desertion. Jndtil i Forgaars nærede vi det Haab, at Misforstaael, serne kunde jævnes i Mindelighed; men nu ere vi overbeviste om, at store Begivenheder og maaskee Forandringer forestaae Ægypten. J Forgaars vendte nemlig Tatarerne tilbage fra Constantinopel med Portens Svar paa Mehemed Alis Forslag, til en venskabelig Overeenskomst. Sultanen har forkastet disse og paastaaer Opfyldelsen af sin tidligere befaling, at Paschaen strax skal trække sine Tropper ud af Syrien og kun beholde saa meget af Armeen under Vaaben, som udfordres til Sikkerheds og Ordens Vedligeholdelse i Ægypten. Mehemed Ali kan ligesaalidet, som han vil, adlyde denne befaling. Man har derfor i Hu og Hast indskibet to nye Regimenter til Syrien; i Arsenaler hersker den største Virksomhed, Flaaden udrustes og en ny stor Recrut=Udskrivning til Armeen og Marinen paaskyndes med den største Strænghed. Krigen imellem Porten og vor Pascha er efter al Sandsynlighed uundgaaelig. Jmidlertid ere Mehemed Alis Financer, nu allerede udtømte og i en mislig Forfatning Armeen, Søefolkene, Arbeiderne i Arsenalet og de civile Embedsmænd, have flere Maaneders Lønning tilgode; af Handelsstanden kan Paschaen i dette kritiske Øjeblik ikke vente nogen Hielp meer, da Kjøbmændene allerede have forstrakt ham meget betydelige Summer paa Bomuld, som han formodentlig ikke vil kunne levere. De forenede Nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
New-York, den 1ste Februar. Washington-Jntelligencer, beretter: "Staten Georgiens lovgivende Forsamling har efter en stormende Session opsat sine Møder. Den vigtigste Act, som udgik fra den, angaaer Occupationen af det Cherokeserne tilhørende Territorium. The Recorder, et af hiin Stats vigtigste Blade, betegner denne Act ligefrem som uretfærdig, ja som upolitisk, krænkende for Folkets moralske Characteer, farlig for Unionens Enighed, og endelig som beregnet paa, at bringe Præsiden, ten for de forenede Stater i Forlegenhed. Endvidere siger the Recorder, at den forstandigere og agtværdigere Deel af de Georgiske Borgere er med faa Undtagelser stemt imod en voldsom Occupation. Men trods alt dette foreslaaer the Recorder - i Stedet for at stole paa den Georgiske Befolknings Æresfølelse og Menneskelighed, i Stedet for at fordre, at Legislaturen skal atter samt menkaldes og denne uretfærdige, ukloge, for Præsidenten skadelige Act, - hvad? Læseren vil erfare det af følgende Udtog. En Congress-Beslutning skal sætte den i Kraft. Som om en liden Uretfærdighed kan udslettes ved en større. The Recorden siger: "Vilde det ikke under Tingenes nuværende Forhold være passende for Congressen, at gjøre Ende paa dette Onde, ved at sige til Cherokeserne: J maae og skulle til Georgiens Bedste, sælge Eders Territorium til de forenede Stater, vi ville ei allene tilstaae Eder en anseelig, men ogsaa en liberal Priis; vi ville paa offentlig Bekostning understytte dem, der ønske at udvandre, de, som foretrække, at blive i Staten, kunne betinge sig mode rate Vilkaar, og Regjeringen vil godtgjøre Georgiens Financer, disse Betingelser. Dette vilde efter vor Mening være en særdeles passende Gienstand for Congressens Lovgivning, og som paa det hurtigste og kraftigste burde afgjøres. Det er sikkert bedre, at Congressen tvinger alle Jndianere til at fjerne sig, end at man lader det komme til et aabenbart Udbrud mellem denne Stat og Central-Regjeringen, hvoraf stor Fare kunde være at frygte.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
The National-Gazette indeholder følgende Artikel: Fra officielle Kilder berettes i den Washingtoner Globe, at Republiken Columbien har ophørt at existere, og at tre særskilte Stater, under Navnene Venezuela, Ny Grenada og Æqvator, skulle indtage dens Plads paa Sydamericas Kaart. Mænd, der ere velunderrettede om de offentlige Forhandlinger og den offentlige Mening i dette Land, holde denne Beretning for overilet og troe, at man har fortolket visse Documenter urigtigt. Planen til et Monarchie, som man bebreidede Bolivar, frembragte en saadan Gjæring i Columbien og navnlig i Venezuela, at dette Departement adskilte sig fra de øvrige, for at opretholde den republikanske Forfatning under liberalere Principer, hvorhos det dog er klærede, at det var beredt til, igjen at forene sig med hine saasnart den præsumtive Throncandidat havde forladt Republikens Territorium. Han er nu død, og det store Spørgsmaal for Øjeblikket dreier sig derfor ikke og særegne, uafhængige Staters Organisation, men meget mere om, hvilket System og hvilken Foreningsform man skal antage. Den udelelige, og en Heelt dannende, Franske Republiks korte Varighed og Columbiens egen Erfaring lader ikke formode, at man vil give Centralisations=Systemmet eller en consolideret Regjering Fortrinet. Der. imod er det, - paa Grund af det overordentligen heldige Udfald, som de forenede Staters forderative og nationale System har havt, - høist Sandsynligt, at Columbiens Politikere og Befolkning ville erklære sig for dette System, som især egner sig for deres Lands store Udstrækning og Beliggenhed, De Forenede Staters Gazette siger: "China har aarligen hentet 300,000 Baller raa Bomuld fra det Britiske Ostindien. Skulde det, paa Grund af Uenighederne mellem Hong-Kjøbmændene og de Engelske Factorier, komme til et aabenbart Brud, saa vilde, saa lang end Veien er til dette Land, sikkert megen Spørgen opstaae efter Syd=Carolinas Bomuld, og Transport-Omkostningerne kunne dækkes". Tilløbet af den saakaldte couleurte Befolkning fra Unionens sydlige Egne til de nordlige nødte allerede for rum Tid siden Staten Ohio til at udstede en Lov om disse Menneskers Optagelse. Øvrighederne i adskillige af denne Stats Byer have nyelig bekjendtgjort, at denne Lov atter maa træde i fuld Kraft, hvilket lader formode, at Confluxen af Couleurte igjen maa være meget betydelig. Den samme Gienstand begynder ogsaa at tildrage sig Ny-Englands Opmærksomhed. En Artikel i den Salemer-Tidende bemærker, at de sidste Uroligheder i Syden have anlediget mange frie Sortes og frigivne Slavers Udvandring til Ny-England. "Disse Mennesker, siges der, opfylde Arbeidshusene, og true med at fortrænge de arbeidsomme og flittige hvide Arbeidere fra deres Sysler, for at gjøre Plads for en udartet og forvorpen Race." Legislaturen opfordres til, saasnart mueligt er, at sætte en Grændse for dette Onde.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Polen. Warschau, den 25de Marts. - I Dag er her følgende Keiserlige, Kongelige Manifest publiceret. Vi Nicolaus den Første, af Guds Naade Keiser og Selvhersker over alle Russer, Konge af Polen a. &c. &c.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Da Vi ved Vort Manifest af 25de Januar f. A. under rettede samtlige Vore troe Undersaatter om, at Vore Tropper rykkede ind i Kongeriget Polen, kundgjorde Vi dem tillige Vor Hensigt, at basere dette Lands fremtidige Skjebne paa en varig Grundvold, der svarede til Vort hele Riges Tarv og Vel. Nu, da Vaabenmagt har gjort Ende paa Uroelighederne i Kongeriget Polen, den af uroelige Hoveder vildledte Nation er vendt tilbagetil sine Pligter og gjengiven Rolighed, saa have Vi fundet det gavnligt, at iværksætte Vor Plan til at indføre en saadan Tingenes Orden, der stedse kan betrygge de to Nationers Rolighed og Samdrægtighed, hvilke det guddommelige Forsyn har betroe til Vor Omhu, mod deslige nye Foretagender.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Kongeriget Polen, som i Aaret 1815 erobredes ved Ruslands seierrige Vaaben, erholdt paa samme Tid af Vor høisalige Forgængers, Keiser Alexanders, Ædelmodighed ei allene sin National-Existents tilbage, men ogsaa særegne Love, som det constitutionsmæssige Charte helligede. Men disse Velgierninger formaaede ikke at tilfredsstille al Ordens og retmæssig Magts svorne Fjender. Disse, der med Haardnakkenhed vedbleve deres forbryderske Planer, drømte afladeligen om en Skilsmisse mellem begge de Vor Scepter underlagte Nationer, og vovede i deres Overmod at misbruge de Velgierninger, som de skyldte deres Fædernelands Gjenopretter, thi netop de Love og Friheder, som hans mægtige Arm høimodigen havde skjænket dem, benyt stede de til at omstyrte hans store Værk. Blodsudgydelse var Følgen af disse Rænker. Den Rolig hed og det Held, som Kongeriget Polen i en hidtil ukjendt Grad havde nydt, forsvandt midt under en Borgerkrig og en almindelig Ødelæggelse. Al denne Elændighed er nu endt; Kongeriget Polen, atter underkastet Vort Scepter, vil gjenvinde Rolighed og i Fredens Skjød, hvilken under en aarvaagen Regjerings Anspicier gjengaves det, paa nyt opblomstre. "Med faderlig Omhu for Vore troe Undersaatters Vel, holde Vi det desaarsag for den helligste af Vore Pligter, ved alle de Midler, der staae til Vor Raadighed, at forebygge lignende Uheld, som de, der have rammet dem, derved, at Vi unddrage Jldefindede de Midler, ved hvis Hjelp det, - som nu har viis, sig, - er lykket dem, at forstyrre den almindelige Rolighed. Da Vi desuden ville betrygge Vore Undersaatter i Kongeriget Polen, Varigheden af alt det Held, som er nødvendigt for hver Enkelt, og for hele Landet i Almindelighed, nemlig Sikkerhed for Person og Eiendom, Samvittighedsfrihed og alle Byers og Communers Love og Privilegier, paa det at Kongeriget Polen, med en til sit Tarv svarende særskilt Bestyrelse, dog ikke skal ophøre at være en integrerende Deel af Vort Rige, og paa det at dette Lands Beboere herefter maa tilligemed Russerne udgjøre een eneste, ved overeensstemmende og broderligt Sindelag forbunden, Nation, - saa have Vi ifølge et med disse Grundsætninger overeensstemmende, under Dags Dato Allernaadigst udstedt, organisk Statut forordnet og besluttet, at indføre en ny Form og Orden, i Vort Kongerige Polens Bestyrelse, Givet i St. Petersborg den 1/2 Februar, Aar efter Herrens Byrd 1832 i Vor Regjerings det syvende. Nicolaus.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Ved Keiseren og Kongen, Minister=Stats=Secretair (Undert.) Grev Stephan Grabowsk.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Paa ovenstaaende Manifest følge de organiske Statuter for Kongeriget Polen, der indeholde følgende væsentlige Bestemmel, ser. Kongeriget Polen skal stedse være forenet med det Russiske Keiserrige og udgjøre en integrerende Deel af samme. Kongeriget faaer en særskilt Administration, sin egen Civil og Criminal=Lovgivning; Stædernes og Communernes Love og Privilegievedblive at være i Kraft. Keiserne af Ruslands og Kongerne af Polens Kronning skal for Fremtiden finde Sted i Moskau ved een og samme Act, i Overværelse af de dertil beordrede Deputerede. J Tilfælde af et Regentskab i Rusland, skal Regentens Magt ogsaa strække sig til Kongeriget Polen. Den fri Gudsdyrkelse garanteres; den catholske Religion er, som den, hvortil Fleertallet af Befolkningen bekjender sig, Gienstanden for Regjeringens særdeles Beskyttelse og Velvillie, den personlige Frihed sikkres; Jngen kan fængsles, undtagen i de i Loven forudsatte Tilfælde og under de foreskrevne Former, og skal inden tre Dage, i det seneste, stilles for en competens Domstoel. ConfiscationsStraf kan blot anvendes for Statsforbrydelser af første Classe. Trykkefriheden underkastes nogle uundgaaelige Jndskrænkninger.