Aalborg Stiftstidende, 1841-12-30
Aarsagen hertil maa fornemmelig søges i den Omstændighed, at det Product, som man frembragte, især i Sverrig, var overmaade slet, hvorfor der ogsaa strax reiste sig en Fordom imod Kartoffelbrændevinen. Denne Fordom blev i Begyndelsen værre og udbredt af Eierne af de større, Kornbrænderier, som ei uden store Omkostninger kunde ombyttes med Kartoffelbrænderier, der, for at drives som de bør, nødvendig maae være Dampbrænderier. Vel produeredes der ogsaa, især i Preussen, god Kartoffelbrændeviin, men ogsaa denne fandt mange Mødstandere, fordi den var reenere end Kornbrændeviin, der næsten altid har en egen svag og fuselagtig Smag, som ei findes hos Kartoffelbrændeviin. Disse Omstændigheder hindrede paa Bornholm, som i det øvrige Danmark, længe Jndførelsen, af Kartoffelbrænderier, indtil for omtrent 10 Aar siden, det første Kartoffelbrænderi paa Den blev anlagt ved en tilreisende Svenskers Hjælp. J Begyndelsen talte og skrev man paa Bornholm meget imod dette Foretagende; men Kartoftelbrænderierne udbredte sig ikke desto mindre stedse meer og mere indtil den Grad, at der nu vanskeligt i nogen Bornholmsk Kjøbstad skal findes noget Kornbrænderi, og det uagtet de Bornholmske Kartoffelbrænderier ere indrettede saa ufordeelagtigt som muligt, idet de næsten Alle ere meget smaa og drives uden Hjælp af Tamp, hvorfor det ogsaa ofte skeer, naar ci stor Ombyggelighed anvendes, at Mæskningen brænder paa i Panden, hvorved Brændevinen, bliver sveden. Nylig er imidlertid ogsaa paa Bornholm et Dampbrænderi blevet anlagt. De ovrige Producenter ere naturligviis misfornøiede hermed, og paastaae, at det umuligt kan svare Regning. Erfaring har, saavidt mig bekjendt, endnu Jntet afgjort angaaende denne Paastand, men jeg maa dog bemærke, at jeg lingenlunde betvivler, at Entreprisen, under de forhaanden værende Forhold, maa kunne betale sig, selv om Eieren skulde nødes til at sælge sit Product til en temmelig lav Priis. Kartoffelbrænderiernes Tiltagen har naturligviis ogsaa forøget Productionen af Kartofler paa Bornholm. For ikke over 10 Aar siden dyrkedes der Kartofler alene som en Haugevært, nu dyrkes: den saa stærkt, at en eneste Mand, for at nævne et bestemt Exempel, der deg ingenlunde hører til de sjeldne. ifjor avlede 700 Tdr., og det uagtet han ikkun eier et Area af 30 Tdr. Land, der naturligviis ogsaa dyrkes med andre Sædearter. paa Bornholm tør Alle og Enhver, selv uden for Kjøbstæderne, brænde Brændeviin, uden nogensomhelst Afgift til det Offentlige, et Privilegium, der, selv efter de fleste fornuftige Bornholmeres Mening, har gjort Øen stor Skade. Men paa Landet brænder man endnu for det meste at Korn, og Productet kan i ingen Henseende maale sig med det Kartoffelbrændeviin, der brændes i Byerne. Jmidlertid vilde man feile meget, hvis man vilde antage denne Omstændighed som et Beviis for, at Kartoffelbrændeviin ialmindelighed er bedre end Kornbrændeviin, thi Grunden til at den af Landmanden producerede Brændeviin ialmindelighed er saa slet, ligger deels i Mangelen paa den fornødne Jndsigt, og deels i Landbrænderiernes saare ubetydelige Størrelse. Ved derimod at sammenligne den BornholmskeNartoffelbrændeviin med den Kjøbenhavnske Kornbrændeviin, erholder man en sikkrere Maalestok til at bedømme Forholdet imellem Begges Qvalitet, og i denne Henseende er min Erfaring følgende: Da jeg første Gang smagte Bornholmsk Kartoffelbrændeviin, rigtignok den bedste, der maaskee er at faae, fandt jeg den mere reensmagende end den Kjøbenhavnske Kornbrændeviin, ligesom den sidste altid har forekommet mig at have en Afmag, naar jeg første Gang har nydt den, ef er i lang Tid at have været van til ovennævnte Bornholmske Kartoffelbrændeviin. Jeg maa imidlertid bede vel bemærket, at Talen her er om de bedste Sorter af den Bornholmske Kartoffelbrændeviin, thi jeg kan ikke nægte, at jeg ogsaa har smagt Bornholmsk Kartoffel brændeviin, som det næsten ikke var muligt at faae ned. Til disse mine egne Erfaringer vil jeg endnu knytte nogle Bemærkninger, der ere hentede fra tydske techniske Skrifter : En Tønde Land skal, med nogenlunde de samme Dyrkningsomkostninger, kunne give omtrent 12 Gange saa stort et Udbytte af Kartofler, som af Rug, nu giver vel 1 Td. Rug omtrent 2 Gange saamegen Brændeviin, som 1 Td. Kartofler, men heraf følger, at 1 Td. Land dog vil kunne frembringe det raae Material til 6 Gange saamegen Brændeviin, naar den dyrkes med Kartofler istedetfor med Rug. De melede Kartofler ere de bedste til Brændeviin. Disse erholder man, som bekjendt, ved at lægge Kartoflen i en nogenlunde tor, ei alt for feed Jordbund. - Jkke til alle Aarstider give Kartofler det samme Udbytte af Brændeviin. Fra Jndhøstningen indtil Novbr. erholdes et ringere end fra Novbr. til Marts, i hvilken sidste Tid Udbyttet, voxer, hvorimod det aftager fra Marts til den nye Hoft. Frosne Kartofler give det samme, og undertiden endogsaa et noget større Udbytte, end ikke frosne, men vel at mærke, naar de ikke tør op og derved gaae i Forraadnelse. Brændeviin tilberedt at spirede Kartofler, indeholder undertiden en egen Skarphed, som især samler sig i Fordraaberne, og hidrører fra en meget flygtig Olie, som ikke kan betages ved Hjælp af Kul. Ved Tilberedningen af sveden Brændeviin, der brænder stærkt paa Tungen, river: i Øine og Næse, og ikke sielden skal have havt skadelige Virkninger, bliver undertiden Panden sort anløben indvendig. Denne flygtige Olie, som maaskee fremkommer af et i Kartoffelspiren dannet færegent Stof Selanen, har man gjort stort Væsen af, som en Jndvending imod Kartoffel brændeviin. Men hertil maa bemærkes, at denne Olie kan, naar den en enkelt Gang viser sig, meget let bortskafses ved Midler, der ere enhver practiik Brændeviisbrænder, vel bekjendte, saa at denne Jndvending nu et har meget at betyde. Resultatet af mine Erfaringer og Jagttagelser er altsaa det at godt Kartoffelbrændeviin i alle Henseender kan maale sig med Kornbrændeviin, og at det meget godt betaler sig at brænde af Kartofler istedetfor af Sæd, kunde jeg ved disse Linier have bidrage noget til at hæve den vistnok ugrundede Jordom, som endnu undertiden yttres imod Kartoffelbrændeviin, da er Hensigten med disse Linier opnaaet. Aalborg, den 15de December 1811. Biering,