JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Stockholm, vom 26 Augusti. Jhro Majest. der Konig haben bey der leztern Promotion zwanzig Lieutenante bey der Koniglichen Admiralitat, zu Capitainlieutenante wieder ernannt, und dem dimittirten Vicecorporal bey dem Corps der Kongl. Leibdrabanten, Hr. Gustav Christian Falkenberg, den Caracter eines Majors beygeleget. Am gestrigen Tage geruheten Jhro Majest. die Kongin, wegen des an diesem Tage eingefallenen hoben Lovisanamenfestes die Gratulationes von den Excellenzen der Hr. Reichsrathe, ingleichen von den distinguirtesten hiesigen Königl. Beamten, und den guslandischen Hen Ministris anzunehmen. Der Romische Kayserl. Kammerherr, Hr. Graf von Sinzendorf, welcher von seinem Hofe nach Petersburg ist abgesendet gewesen, um im Namen seiner hohen Principalen amRussisch-Kaiserl. Hofe eine Gratulation wegen der Geburt des Grosfürstens Paul Petrowitz, abzustatten, ist in diesen Tagen von istgedachten Petersburg anherogekommen, und darauf beyden Kongl. Majestaten von dem hier anwesenden Romisch-Kaiserl. Ministre plenipotentiaire, Hr. Graf Goes, auf Drottningholm prasentiret worden. Ju dem bevorstehenden Reichstage haben, in Ansehung des V. Cler Comitialis, nicht nur diesenigen Geistlichen, welche in officiis honoratioribus stehen, ihre Deputirte erwaplet, sondern en ist auch solches, in Kraft eines vor einigen Reichtagen manitten Königlichen Edicts, von den Comministris oder Capellanen geschehen; Wie den die Capellan hier in Stockholm einzig und allein für sich drey dergleichen Deputatos ohnlangst erwählet haben.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Wien, vom 22 August. Jbro Majestat unsere liebreichste Monarchin, gehen in Derogesegnetem Zustande nach Wunsch fort, und noch vor Allerhochst Dero selden Niederkunst wird der Turkische Botschafter, for welchen einige schöne Schiffe erbauet und ausgebessert werden, seine Abschiedsaudien; haben, sich aber gleichwol nach der Enthindung, noch eine kurze Zeit alhier aufhalten. Borge stern ging der Königlich Danische Gesandte, Freiherr von Bachof, nach Kopenhagen ab, wo er sich drey Monate verweilen wird. Der Fürst Wenzel von Lichtenstein gehet kunstige Woche wieder nach Bohmen, um das bey Teincampirende Artilleriecorps nochmals zu besehen. Nachstens werden die in der von der Prinzessin Emanuel von Savoyen gestifteten Academie befindliche junge Cavaliers, in Gegenwart des hohen Adels, das grosse Caroussel halten; die dazu augestelte Preise bestehen unter andern in einer goldnen Uhr, einer goldnen Dose, einem goldnen Etnit, einem paar kostbar eingelegten Pistolen a. alles von sehr grossem Werthe.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Augspurg, vom 28 August. Se. Majestat, der Kayser, haben die bisherige privilegiete Geselschaft der freien Kunste und Wissenschaften alhier zu einer Academie, erheden, und sie mit dem Kaiserl. Francisca nischen Namen und besondern Prarogativen zu begnadigen geruet, undes ist der Herr Jacob Wilhelm Langemantel, des innern Raths undBurgermeister, zum ersten Præside am 13ter dieses erwahlet, und samtlichen Gliedern offentlich vorgestellet worden.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Regenspurg, vom 24 Aug. Der Deputirte von Dinkelsbühl har eine Sektionem Secundam von der Deduction gegen Oettingen ausgegeben. Da man von Seiten Oettingen seine gerichtsbarketliche Befugnis aus den Grunde herleiten vil, das nach den alten deutschen Rechten die Jurisdiction mit jeder Grafschaft verbunden sey, so eiget der Magistrat, das die Oettingische Famille aus dem Elsas abstamme, den Namen Oettingen, eye sig jettige Grafschaft besessen, geführet und im 12 Jahrhundert Ludovicus von Oettingen, allein nicht der, Graf von Oettingen, geschrieben hatte es waren die Oettingischen Lande ursprunglich, ein Reichsallodium gewesen, daherd aus dem ganz unrichtigen Begrif der Grafschaft Ottingen gegen Dinkelsbuhl sich nichts følgern liesse; auch hatte sich die angebliche Grafschaft nicht bis, in die streitige Gegenden erstreckt, schon im Jahr 1517 und 1526 hatten die schwabischeBundsrichter diesen Grundsaz für unstatthaft erklaret; was das öttingische misbrauchlich mit dem Namen einer Landvogtey belegende Land gericht und die dessals erhaltene Kaiserliche Privilegia anbelangte, so waren diese junger, als die Dinkelsbühlsche Freyheitsbriese, es hatte Carolus IV. im Jahr 1352 der Stadt die ehehin der Landvoigtey Schwaben zugestandene Gerichtsbarket verliehen und Wenceslaus 1398 auf offentlichen Reichstag die Stadt von aller Jurisdiction ausgenommen, wobey zu bemerken, dag Rupertus die von nenen gegebene Wenceslaische Briefe ansdrüklich widerrufen, worunter auch das öttingische Hauptpallodium befindlich ware, besonders weil en 1399 ertheilet worden, als die Churfürsten wegen der Absesung des Wenceslaus versamlet gewesen; es bezøge sich das Sigismundische Privilegium auf ein Non-Ens und schiene erschlichen zu seyn, es enthielte auch nichts nachtheiliges gegen die Stadt; Oettingen hatte selbst zugestanden, das ihm das Landgericht nur im Ries zu stede, allein es ware bekant, das die Stadteinhellig der Virngrund genennet werde; es wolte sich zwar Oettingen auf einen Vertrag von 1394 und ein Landum von 1405, wegen der Landgerichtlichen Jurisdiction, bezieben; allein die Stadt hatte mit Fleis diesenigen Güter veraussert, woruber man sich auf gewisse Falle mit Oettingen verstanden hatte, damit man namlich mit Oettingen aus allem Zusammenhange kommen mochte.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Worms, vom 21 August. Jhro Churfürstl. Durchlauchten von der Pfalz sind gestern Abens um 7 Uhr oberhalb dieser Stadt mit Dero Jachtschif und den ubrigen 18 Schiffen, zwischen dem Busch und der be kanten Wiese angelanget. Vier Compagnien von der Bürgerschaft und der Fischerzunst, mit Grenadiermützen und in blauer Uniform, nedst der burgerlichen Rentercompagnie, paradirten am Ufer des Rheins, auch waren 24 Kanonen daselbst gepflanzet. Als die Churfürstliche Jacht sich dem Lande nahete, so wurden diese 24 Kanonen abgefenert, worauf von der Churfürstl. Jacht und von allen ubrigen Schiffen geantwortet wurde; desgleichen liessen Se. Churfürstliche Durchlaucht Dero Kanonen abseuren, als die Herren Deputirte hiesiger Stadt nach der Churfürstlichen Jacht zufuhren, welches auchgeschabe, als dieselbe wieder absuhren. Wie nun die Nacht herannahete, so wurden die 24 Stadt=Kanonen abermals løsgefenert, und die Lichter auf der Jacht angesundet, und zur Taselgeblasen. Eine Compagnie Bürger hielte die Wache an der Churfürstl. Jacht, und die andern 3 Compagnien, nedst den Grenadiers und der Rentercompagnie, campirten auf den grunen Wiese. Es war sehr anmuthig zusehen, da alle Masten der Churfürstl. Jacht und der andern Schiffe mit vielen 100 Lichtern beleuchtet waren. So war auch das Rheinufer, mit vielen Fackeln und brennenden Pechkranzen, illuminiret. Gegen 12 Uhr gingen Se. Churfürstl. Durchlaucht, nedst Dero Frau Gemahlin, Churfürstl. Durchlaucht, wie auch alle Cavaliers zur Rube, worauf auch alles, so auf dem Lande war, sich gleichfals zur Rubebegaab. Als diesen Morgen um 5 Uhr JbroChurfürstl. Durchlauchten das hiesige Rheinuser, verliessen, lies sich die Feldmusik, mie auch Trompeten und Paucken, auf dem Churfürstl. Jachtschiffe høren, auch wurden die obgedachte 24 Kanonen zweimal gelsset, worauf aus den Kanonen der Churfürstlichen Schiffe geantwortet wurde.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Dresden, vom 28 August. Am Sonabend zu Nacht wurden zur Neustadt in den drey Linden vor dem schwarzen Thore zween Frachtwagen ans Bohmen, welche sehr spat von Meissen gekommen waren, mit Arrest beleget, die Knechte aber in hiesteges Amtsstokhans gebracht. Die Ursache dazu war, das ste bey Meissen ihre Wagen mit weisser Erde, welche zum Porcellan gebraucht wird, geladen, und bey dem Meisnischen Geleite diese ladung für Asche angegeben hatten, welche sie nach Bohmen führen wolten. Der Schafner bey diesen Wagen ist entwischet, es wird aber, dem ohngeachtet, die Sache scharf untersuchet, und auf die Entdeckung der Liveranten gedrungen, welche eine schwere Strafe bekommendursteen.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Magdeburg, vom 15 August. Vorgesteen, als den 13 dieses, des Abendsist alhier Hr. Philipp Ferdinand von Kühlewein, Sr. Königl. Majestat in Preussen hochverordueter Præsident der Landesregierung dieses Herzogthums, im 63 Jahre seines rumvollen Alters an einer kurzen Brustkrankheit mit Tode abgegangen, dessen Verlust durchgangig bedauret wird.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
NOTIFICATION. Von der 4ten Classe der 2ten Königl. allen privilegitten Copenhagner Lotteren, welche den 25 und 26 passati gezogen worden, werden die Gewinne den 10 hujus und følgende Werkeltage, gegen Zurüklieferung der originalen Loszettuln ansbezahlet. Ju gleich wird auch die Verneuerung der brigen Lossen, zur 5ten Classe mit 3 Rthlr. per Los empfangen, und muss, unter Verlust der Losse, soetlich vollendet werden, das die geschlossene Appellationsrechnungen der samtlichen Herren Collecteurs den 18 Octobr. a. c. bey mir unterschriebenen eingelanget seyn konnen, massen die Ziehung der 5ten Classe onfelbar den 27 Octobr. vorgenommen werden sol. Alles vermoge des Plans und der Conditionen. Copenhagen, den 5 Sept. 1755. Jonas Collin, Kongl. Lotterey-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
AVERTISSEMENS. Die Directeurs der Brandassecurancecasse hier in Kopenhagen lassen die respective und höchstuehrende Hr. Jnteressenten hedurch dienstehorsamt erinnern, dat da der Sept. Termin semmen Anfang genommen am 11 Sept. ste denn belieben wolten sich mit ihren Pulicen in derselden Cassen Contoir, som hiesigen Rathhaus gehalten wird, einzufinden, und davon gegen behøriger Qvittung den Autheil zu bezahlen, welchen ein jeder aus seiner versicherten Summe zu bezahlen hat.
Berlingske Tidende, 1755-09-12
Am nachstkünstigen Donnerstag den 25 Sept. des Vormittags um 8 Uhr werden einige verst. Julius Freichens Fallidbude zugehørige Effecten durch offentliche Auction verkauft in den von ihm vorhero bewohnten Wohnzimmern bey dem Becker Sr. Lenz in den Klarebuden, und dienet zur Nachricht, das die Bezahlung geschicht an Johannes Fris auf der Auctionsstelle, besonders von unbekannten vey Empfang der Waaren. Des seel. Hr. Etatsrath Bragmans Sterbbuden Gut und Gerathe, bestehend an Gold, Silder, Medaillen, gearbeitet Gold und Silder, Zin, Kupser, Messing und Erz, Eisen und Blecheng, Porcelain, Spiegel, Stein und Holzwaaren, Schildereien, Leinwand, Betten, Bücher, Wagen, Pierde und Perdgeschirre mit mehrerem, wird am Mitwochen als den nachstkünstigen 17 September des Vormittags um 8 Uhr durcha offentliche Auction aurgeboten und an den meistbietenden verkauft in dem vorhin der Sterbbude, jest aber Hr. Buchhalter Tap zuaebrigen Hof bey der Holmbrücken, die Bezahlung geschiebet, besonders von unbekanten, und von densenigen, da man en udthig zu seyn erachtet, gleich bey Empfang der Waaren an den Auctionsverwalter bey dem Hofetat, Christian Paage, wohnend in der Winantstrasse, bey melchem, wie auch auf deri Auctionsstelle die Catalogi zu den sind.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
sende, oc Roe, No. 73.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Extraordinaire Goldes KakTil de Kiøbenhavnske Danske post-Tidender.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Mandagen, den 15 Sept.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Mandagen den 22 Sept. førstkomme om formiddagen kl. bliver endeel gods og løsøre bestaaende af juveler, guld, sølv, porcelain, steentøy og glas, trævahre, linnet, senge= og gangeklæder, samt bøger, sal. Giesbert von Hemmerts viinhandlers stervboe og arvinger tilhørende, ved offentlig auction udi velædle og velbyrdige Hr. Cammerraad Ologs tilhørende gaard udi Norgesgade lige over for Hr. Greve Laurvigs beliggende, til den høystbydende bortsoldt og forhandle, imod contant betaling ved vahrenes annammelse til procurator Sr. Christian Matthias Holm, boende paa hiørnet af broelegger og knabroestræde, hvor catalogi saavelsom paa auctionsstedet er at bekomme; hvorefter liebhaberne behagelig til besagde tid og sted vilde indfinde sig. Hos Johan Henrich Stieften paa hiørnet af Viingaardstræde og Svaldergaarden lige for Nicolai Kirke er sigen, krackmandler, succat, bruneller, catarine blommer, oliver, capper, anjovis, magenollie, soya, aschabe, madera viin, nudler, saa gryn, englisch ost, chocolade, propper, cocus nødder, med videre for billig priis at bekomme.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Skifteforvalterne udi sal. Etatsraad Brügmans stervboe lade foruden det af dem udstædde og for retterne publicerede proclama, herved avertere, at den til skifte session og til at modtage alle og enhver creditors fordring, berammede dag er den 24 Sept. da sessionen holdes udi det sal. Etatsraaden forhen tilhørende huus.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Hvo som til førstkommende 11 Decembr. maatte behøve en capital paa 6000 Rdr. enten under et eller seperat mod forsvarlig pant og sædvanlig rente, vilde derom behage at addressere sig til Monsr. Hoftved logerende paa Østergade hos Sr. Albech næst ved Sr. Bang porcellainhandler.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
En Person, som er perfect i det Franske sprog, og haver lyst at tiene hos en Cavalier, kand, med beviis om sin skikkelige opførsel melde sig her i Bogtrykkeriet, hvor der gives underretning om en profitabel tieneste.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Dette kundgiøres herved at hos Hans Kongl. Majest hos hatte mager Sr. Christian Lyders boende paa amager torv er værelse for en Cavalier med eller uden meubler som maatte behages samt Laquai og Kudske kammer stalderom til 8 hester, vognskuer til 2de vogne at faae til leye enten strax eller til førstkommende Michaeli rette flytte tild. Liebhaberne vilde behage at addressere sig til eyeren hvor om prisen nærmere kand accorderes. For en honet samilie er værelser i første etage, 3die dør fra de Kongelige sukkerhuus paa Christianshavn til leye, enten strax eller til Michaeliflyttetid, liebhaberne ville behage at addressere sig hos eyeren som boer paa stedet.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Herved bekiendtgiøres at til førstkommende Michaelis flytte tild er værelser til leye at bekomme udi Urtekræmmer Sr. David Holtes forhen tilhørende gaard i store Kongensgade, med staldrum til 2 heste, ligesom og i samme gaard er til leye een vel indrettede Urteboed med tilhørende pakhuus og kielder samt værelser hvorom vedkommende som samme maatte behove ville behage at addressere sig til Hr. Advocat Anckersens fuldmægtig, logerende hos Hr. Præsident Ortwed i store Canicke stræde.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Capit. Charles Gallagher agter sig inden denne maaned at fortseyle til St. Croux de som noget med ham vilde bortsende kunde addressere sig til Sr. Carl Wilder.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Hos Brygger Niels Rosendahl, boende for enden af Raadhuuset, ere de værelser til leye at bekomme til førstkommende fløttetid, som nu af Høyædle og Velbaarne Frue Schoubynachtinde Plojarts beboes, tilligemed stalderum, vognremisse og videre commoditeter. Hvem som maatte til førstkommende 11 Decemb. behøve en capital af 5000d. udi første prioritet, heel eller seperat paa god huuspant som i denne stads brand casse er forsikkret, ville behage at melde sig i David Schmidts brøgergaard, paa hiørnet af Rosenborger og Tornebuskegaden, som har samme i commission at udsætte.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Foruden de bekiendte og sla anmeldende arvinger efter afgangne huusmand Lars Jbsen i Flinterup udi store Fuglede Sogn paa Calundborg Amt som indtil nogen kort tid for hans død har havt gaard i fæste sammesteds den han formedelst alderdom og svaghed havde afstaaet; Er ved registeringen anmeldte 3de brøder børn navnlig Hans Olsen som skal boe i høye Tostrup, Jacob Olsen og Christen Olsen som berettes at være boende i Kiøbenhavn, for hvilke saa vel som øvrige vedkommende her ved i mangel af formue til anden lovlig proclama bekiendtgiøres at skiftet efter bem. Lars Jbsen foretages i den gaard bemeldte Flinterup som den sal. mand har beboet førstkommende 8 Octobr. om formiddagen kl. 10, slet, til hvilken tid saa vel arvingerne som credi= og debitorer sig ville indfinde.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Imod sufficant huuspant kand til førstkommende 11 Dec. hos Hr. Cancellie=Raad Mangor bekommes 1200 Rdr., som han i commission haver at udsætte.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Procurator Søren Rasmusen lader bekiendtgiøre, at han har i commission til førstkommende 11 Dec. at udsætte imod 7000 rdr. enten under et, eller separat, om maatte forlanges, imod got forsikret huuspant her i staden eller og jordegods. Citroner i kister og smaa partier, flamske sild a 6 sk. Stk. seltzer brøndvand og spaavand a 2 mk. krukken er til kiøbs hos tehandler Zedeler i Vimmelskaftet.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Fredagen den 19 Sep. førstkommende om eftermiddagen imellem 2 og 4 slet skal ved offentlig auction Fle De og SDSTE gang absolut uden videre auction opbydes og efter conditioner som paa auctionsstedet vorder kundgjort til den høystbydende bortsælges en gaard tilke fabriqven kaldet i store kongensgade beliggende. Huusets beskaffenhed kand sees af de derover opslagne placater.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
J den gaard bag Børsen imellem Hr. Etatsraad Wever og det saa kaldede saltcompagnie, er for en fornemme samilie for og sidehuus med stalderum og vognremiser til leye, hvorom liebhaberne vilde behage at adressere sig til Hørboden no. 12. under børsen. Det bliver herved bekiendtgjort at en heel eiendoms gaard er til kiøbs i Tapsuhr, Tyrstrup herred Haderslev amt, tilligemed dette aars høe og korn indavling, samt med eller uden beslag enten under haanden eller i mangel deraf, da ved offentlig auction som d. 9 Oct. a. c. er berammet at lade bortsælge. Til er melte gaard kand, naar landet er kommen under sin fulde drift, aarlig in circa faaes: 11 a 12 tdr. rug. 16 a 18 tdr. byg. 40 a 50 dr. havre og 6 a 7 dr. boghvede. Saa kand og efter aarseustild bierges til en 120 a 130 læs got høe. Samt foeres 30 sk. stude, foruden hester og andet kræe. Saa og græsses 50 sk. kræe Dernæst er gaarden for kort siden nesten nye opbygt, hvortil ere 2 a 3 byggestæder, samt 2de skovkopler vel bevoxsene med bøge og egetræer, item 2de græs kopler, hvoraf det eene alt med levende podning er indhegnet, og 3de tofter omkring gaarden med 3de fiskeparker udi, nærmere conditioner kan behagelig bekommes enten hos Hr. borgemester Meylland i Hadersleff eller hos Hr. herredsfoged Rasmusen i Winderup. Skifte og deeling efter unge Niels Nielsen Bros hustru Ane. Elsabeth som døde den 11 Jul. sidstafvigte i lille Krogsgaard paa Rosborggaards gods udi Wiborg Stift, Halds Amt, Fiendsherret Mønsted Sogn beliggende vorder foretaget den 22 Octobr. førstkommende k. 9 formiddag udi bemelte lille krogsgaard Stervboet er ikkun af riuge betydenhed; og efter forlydende skal den sal. afdøde have eller have havt saa vel sin moder som 2de sødskende a. een heel og een halv broder, som alle her i Jylland sig skulle opholde; Saa indkaldes ikke allene denne ringe stervboes credi= og debitorer til fornævnte dag og tid at møde i lille Krogsgaard, men i sær stærvboets arvinger som haver at legitimere deres arveret med loveskikkede beviiser, med hvilke de ogsaa forud kand indfinde sig hos mig, da enhver skal vederfares hvad loven og forordninger i saa fald byder. Rosborggaard d. 6 Sept. 1755. J. Agerholm. Paa Christianshavn i Langbrogade hos Ankersmeden Christen Lund er for en logerende eller honet familie i Sahlretagen til leye at bekomme; 2de sahle med et sengekammer, kjøkken, lofterom og kielder, liebhaverne kunde meide sig hos bemelte eyere, og med hannem om leyen accordere, og da samme værelser nu ere ledige, kand de bekommes, naar forlanges.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Det bekiendtgiøres hermed at Gregers Giedsted som havde en gaard i Fæste paa endelauge, og hans Hustrue lsebet Sørensdatter Holmboe, begge ved døden ere afgangne, foruden at efterlade sig livsarvinger: Men efter eet imellem dem oprettet testamente, deeles hele boens midler ved den sidstes afgang i 2de lige deele imellem arvingerne. Sal. Gregers Giedsteds arvinger skal være efter sigende nogle brødre og søsterbørn, 1 broderssøn og en broderdatter i Christiania i Norge, nok en broderdotter gift med Mouriz Jensen paa Samsøe, endnu en broderbotter gift med en degn paa Boringholm, og nogle søster hørn skal være i Sielland, men hvor mange de ere eller hvor de dem opholder vides ikke. Den sal. kone Elsebeth Holmboes arvinger er angiven at skal være sal. Hr. Ole Holmboe fordum sognepræst i Torrild hans børn og børnehørn, som ey vides hvor mange de er ey heller deres opholdssted (men nogle skal være i Jylland og nogle i Norge) undtagen degnen i Astrup i Aarhuus Stift, Ningherret navnlig Hans Holmboe. Og som stervboen ey formaaer ordentlig proclama at bekoste saa indkaldes herved efter den brugelige maade 3de postdage i de Danske og Tydske Aviser, sal. Gregers Giedsted og Elsebeth Holmoes arvinger enten selv eller ved fuldmægtig at møde (med saa lovggyldige beviiser som behøves at de ere rette arvinger og at ingen flere er) paa Steenballegaard i Schanderborg Amt i Jylland Torsdagen den 27 Nov. førstkommende for at imodtage den dem tilfaldende arv da skiftet om mueligt er vorder sluttet. Steensballegaard den 22 August 1755. Christian Saabye.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
J den forhen afg. Sr. Julius Frouichen og nu tilke og klædekræmmer Adde Hans Bryns tilhørende gaard i Wimmelskaft beliggende, bliver til førstkommende Michaeli flyttetid de værelser som af Hans Excell. Hr. Cammerherre og Generalmajor von Plessen paa nærværende tid bliver beboet hvorved er trende remiser og staltum til 10 hester med behørige hve og haver=Lofte, for een fornemfamilie i leye at bekomme, liebhaberne ville behagelig addressere dem til gaardens eyere som haver sin boe i bemeldte gaard.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Hvem som til næstkommende 11 Decbr. maatte behøve en capital af 1060rd. bornespenge udi suffisant huus pant som paa billige vilkor endeel aar uopsagt kunde blive staaende, vilde behage derom at addressere sig til de Herrer stadens Ober=Formyndere eller og Hr. Justitz-Raad Holm. Fra No. 74. Skickis kan Kiøbenhavnske Danske Solder.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Madrit, den 19 August. Ridder Keene, Kongens af Storbrittannien Ambassadeur, har endnu ofte Conferenzer med Kongens Ministre, for mere og meere at underrette dem om de sande Grundregler, hvorefter Hans Storbrittanniske Majest. har ved nærværende Stridigheder med Frankrige, reguleret sin Opførsel i henseende til de Americanske Affairer. Men da desuagtet, de tvende Franske Krigskibes Bortiagelse ved Admiral Boscaven, da Krigen endnu ikke var erklæret, og saasom Stridighederne imellem Frankrige og Engelland strekke sig allene til det faste Land i America, har opvækket Betænkelighed hos vores Ministerio, saa har Ridder Keene udgivet følgende Consideration derimod. "Det er bekiendt, at den Franske Flode har havt Tropper og Ammunition om Bord, i alt det som var nødig til at forsvare de Eiendomme og Territorier, hvilke Engelland reclamerer som sin Eiendom. Enhver har Lov at forsvare sig, og Rettighed til at giøre de Midler til intet, som man sætter i Værk for at tilføye ham Skade og Ulempe. Man har derfor ikke gjort andet, end betient sig af denne Ret, da de tvende bekiendte Krigskibe faldt iblant Admiral Boscavens Escadre, og bemægtede sig dem. Ja Egnen, hvor de bleve borttagne kand ikke andet end udtydes til det beste for Engellænderne, da meerbemeldte Skibe bleve just tagne paa den Høyde, hvor Stridighederne have taget deres Begyndelse. Jmidlertid har dog Hr. Keene herved igientaget den ofte gjorte Erklæring, hvorledes nemlig Kongen, hans Herre oprigtig forlangede Ferd; dog saadan en Fred, i hvilken den Engelske Nations Rettigheder efter billighed bleve fastsatte og regulerede; men var ingenlunde sindet med sine og den gandske Nations Rettigheders Opofrelse, at tilkiøbe sig det blotte Freds Navn.
Berlingske Tidende, 1755-09-15
Hannover, den 9 Sept. Den 5te hujus blev den sidste Commedie holden til Herrenhausen i Galleriet. Da den var til Ende, tøgle Herrerne af Kongens Svite Afskeed med de andre Herrer af Stand, og den 6 antraadde de deres Reyse til Holland.