JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-03
Den Enkemadame Aagaard tilhørende, paa Vestergade her i Byen under No. 53 beliggende Gaard bliver, efter passeret Udlæg for Kongelige Skatter, samt Communalafgivter, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, der ere berammede at afholdes, de 2de første paa Aalborg Byetingsstue og den 3die i Gaarden selv. 1ste Gang Torsdagen den 15de October, 2den Gang Torsdagen den 29de - og 3die Gang Torsdagen den 12te Novbr. næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 10de September 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-03
Torsdagen den 8de October næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Pakhuusgaarden No. 11 paa Algaden bortsolgt et Parti fiirkantet og flad Stangjern, Jern-Gryder, en Kakkelovn, nogle Sengesteder, et Partie Propper, Foustager, store jernbundne Kar, nogle Kobberkjedler, et Partie Bøgeaske, nogle Foustager Cement, en Viener- og en Reise=Vogn, m. m. Aalborg, den 29de Septbr. 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Tyrkiet. J Bladet Globe læses: Den Reisende, der blot lærte Tyrkerne i Lille-Asien at kjende, hvor ingen fødte Trælle pløie Jorden og tilveiebringe Handelsproducter, til Fordeel for en priviligeret Kaste, vilde, vant til hiin Blidhed og Sæders Reenhed, der udvikler sig under Arbeidsomheds beskyttende Jndflydelse, neppe kunne begribe Rumeliens Fendaltyrranners Tilværelse, der leve forskandsede bag Vindebroer og Taarne, eensomt i deres Slotte ligesom Rovfuglen i Luften. Europæeren, fortrolig med Larmen af Festerne ved Bosphorus, beruset, som man stedse er, af hiin majestætiske Luxus, hiin Stambuls glimrende Alvorlighed, kan ikke gjenkjende Tyrkerne i hine udhungrede Soldater, som hvert Aar komme ned fra Bredderne af Donau og Balkans Høie, og som en Glente-Sværm styrte sig paa Sydens frugtbare Sletter, hvor de, som sikkert Bytte, finde en Befolkning, hvis Taalmod og Velstand flere Aarhundreders Udsuelser ikke have kunnet udtømme. Tyrken indskrænker Grundsætningerne for sine Livsforhold til tre eller fire, temmelig materielle. J alle de Tilfælde, i hvilke hine Grundsætninger ikke finde ganske umiddelbar Anvendelse, overlader han sig til en fuldkommen Tøileløshed, hvis vilde Chararteer tydeligen røber en frygtelig Grad af Demoralisation. Allerede i lang Tid frembyder Orienten et saadant Skue, men Tyrkerne have hertil endnu føiet det asiatiske Nordens hele utæmmelige Barbari. Og i vore Dage antager dette Syn under europæisk Herredømmes Jndflydelse endnu en anden Nuance - der er ligesom en Alliance mellem Frankernes Epikuræisme - som stedse er beredt til at søge en friere Strøm i Orienten - og Tyrkernes graadige men uerfarne Tyranie, som ere lystne efter Europæiske Staters Rigdomme, og skamme sig ved, at de endnu ikke kjende Hielpemidlerne til en regelmæssig og ordnet Undertrykkelse.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Det engelske Blad The Courier meddeler følgende statistiske Data angaaende Tyrkiet: "Den nuværende Padischah eller Storsultanen i det ottomanske Rige, (født den 20de Juli 1785, besteg Tronen den 28de Juli 1803) er af den 18de Generation fra Osman den Første, som grundlagde Dynastiet, og den 39te Souverain af dette Opnastie. Den præsumtive Tronfølger er hans ældste Søn, Abdul Mechid, født den 20de April 1824; foruden denne har han endnu en anden Søn, der er to Aar gammel, og fire Døttre. Det ottomanske Riges Udstrækning anslaaes til 47444 Qvadratmile, af hvilke 10000 i Europa. Den europæiske Befolkning angives forskjelligen; Balbi regner den til 9 Mill. 500000, Hassel til 10 Mill. 183000, og andre Geographer til 10 Mill. 600000. Blandt disse Jndvaanere ere ikkun 2 Mill. 271000 Tyrker; Resten bestaaer af en blandet Hob, Christne, Jøder og Hedninger. Man regner nemlig 3 Millioner Grækere, 80000 Armeniere og 300000 Jøder. Hele det tyrkiske Riges Folketal i Europa, Asien og Afrika, regnes til noget over 23 Millioner. Statsindtægterne udgifterne. overskride ikke 275000 Pd. St. Nationalgielden er imellem 7 til 8 Millioner Pd. St. Statsindkomsterne tilfalde Skatkammeret, men en anden Jndtægt er Foræringer, Arv, de keiserlige Domainer og Confiskationerne, som samtlige indflyde i det keiserlige Skatkammer. Man troer, at umaalelige Summer ere sammendyngede i Skatkammeret; thi enhver Sultan er forpligtet til, hvert Aar at oplægge en bestemt Sum. Den militaire Styrke kan siden Janitscharcorpsets Tilintetgjørelse ikke med Nøiagtighed angives; før den Tid bestode de regulatre Tropper af 30000 Mand Cavallerie og 124000 Mand Jnfanterie, endvidere af 120000 Mand Landsoldater, største Delen til Hest. J Aaret 1826 bestod Sømagten af 21 Linieskibe, 31 Fregatter, 8 Korvetter og 30 Kanonschalupper med i det Hele 2990 Kanoner, og 5300 Søefolk; men den tyrkiske Søemagt blev i det "fortrædelige, Slag ved Navarino næsten aldeles tilintetgjort. Det europæiske Tyrkie har kun een Stad, med over 500000 Jndvaanere, fem med over 50000 og tyve med 10000. De betydeligste blandt samtlige Tyrkiets Byer i Europa, Asien og Afrika ere: Constantinopel med 597000 Jndvaanere, Kairo med 400000, Aleppo med 200000, Damaskus med 150000, Phillipopel 120000, Adrianopel 100000, Erzerum 100000, Salonichi 70000, Bosni Serai 65000, Bucharest 60000, Schuma 18000.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Blandinger. En Englænder har i et engelsk Tidsskrivt givet en livlig Skildring af Wiener-Congressen, en Forsamling, som til alle Tider og selv hos den sildigste Efterslægt vil beholde levende Jnteresse. Vi beklage, ikke at kunne meddele vore Læsere denne hele Skildring, men vi maae nøies med følgende Brudstykke, hvor han skildrer en af de store Redouter eller offentlige Maskerader i Keiserborgens Pragtsale. Af Danske maa dette Stykke læses med megen Jnteresse. Forfatteren befandt sig paa Redouten med den bekjendte aandrige Fyrste af Ligne, og vi indføre nu hans egne Ord: Wien var dengang, som Fyrsten ganske rigtig bemærkede, ligesom et Udtog af hele Europa, og Redouten var igjen et Udtog af Wien. Man kan ikke tænke sig noget Mærkværdigere end denne Vrimmel af maskerede og umaskerede Personer, blandt hvilke Verdens Herrer blandede sig, uden noget som helst udvortes Tegn, som kunde adskille dem fra Mængden "De seer der, sagde Fyrsten til mig, en Mand af en ligesaa indtagende som krigerisk Gestalt, med Eugen Bauharnois under Armen, det er Keiser Alexander. Den anden der, hvis naturlige Alvorlighed hiin Dame i Domino med sine Drillerier søger at bringe ud af Fatning, er Kongen af Preussen, og Damen selv er maaskee en Grisette (galant Dame) maaskee en Keiserinde. Under hiint venetianske Costume skjuler vor elskelige Keiser aabne Physionomie hans fortræffelige Hjerte fremlyser. Ogsaa paa Thronen erindrer han sig sin forhen havte Grad som Oberst i fransk Tjeneste, og nu elsker han sine Undersaatter, som han i ældre Tider elskede sit Regiment. Ved Siden af ham seer De en Mand ble af Ansigt og blondt af Haar, det er Kongen af Dannemark, hvis muntre og lunefulde Svar meget opliver denne Konge-Kreds. Naar man seer hen til hans ligefremme Væsen og den Lykke, som hans lidet Kongerige nyder. skulde det vel neppe falde Nogen ind, at han er den meest uindskrænkede Monark i Enropa. - Hiin colossale Gestalt, hvis Omfang ikke formindskes af den vide Domino, er Kongen af Würtenberg; nær ved ham er hans Søn, Kronprindsen, som holdes tilbage her paa Kongressen ved sin Kjerlighed til Catharina, Storhertuginden af Oldenburg. Begge de unge Mennesker, som i dette Øieblik gaaer forbi, ere Kronprindsen af Baiern og hans Broder Carl; den sidstes Hoved er i Skjønhed et sandt Antinous=Hoved. Hiin straalende Gruppe, saa forskjellig i sine Dragter, som bevæger sig i alle Retninger i Salen, bestaaer af Erkehertuger, Souveraine-Fyrster og høie Statsembedsmande fra mange forskjellige Lande, og naar jeg undtager nogle Englændere, seer jeg her slet Jngen, hvis Navn ikke er ledsaget med en eller anden Titel."¬
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
J Paris har Veirliget i Slutningen af August og Begyndelsen af September været saa umildt, at paa alle Jndbydelseskort til Concerter findes de Ord: Mu fik og Kaminvarme.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Søndagen den 6te September havde man et stærkt Jordskjælv i Cremona, med hule underjordiske Drøn. Hvælvingen revnede i St. Dominiskuskirken, og da det just var Gudstjeneste, kom mange Mennesker til Skade i Trængselen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Kongen af Preussen har benaadet den kongl. danske Hofjægermester Grev Christian af Danneskjold Samsøe, med Johanniter-Ordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Den churhessiske Minister-Resident i Paris har i Journal des Debats ladet indrykke en Opfordring til Sangerinden Sabina Heineffetter til, inden en Maaneds Forløb at indfinde sig i Cassel, hvorfra hun, som Læserne ville mindes, uden Tilladelse absenterede. J samme Blad følger der nu et Svar fra velbemeldte Jomfru, hvori hun siger, at hun, 18 Aar gammel, følgelig mindreaarig, var bleven engageret paa Livstid som Prima Donna ved Theatret i Cassel; men fandt siden at Climaet var skadeligt for hendes Helbred, "Jeg skrev derfor - vedbliver hun - til Churfyrsten, for at udvirke min Demission, men fik, istedetfor Svar, den befaling, at aflægge Eed paa, at jeg paa Livstid vilde blive i hans Tjeneste. Da jeg vægrede mig blev jeg truet med Arrest; jeg var endnu mindreaarig, jeg gav efter. Men da jeg ikke kunde ansee benytte min første Tilladelse til at reise, til Flugt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
- Bladet Coureren spørger, hvad Partie det franske Ministerium vil tage i dette vigtige Anliggende. Et for nylig udkommet Værk af Hr. Madden indeholder følgende Beskrivelse over Constantinopels befæstning paa Landsiden: "Voldene paa denne Side befinder sig i en aldeles mangelfuld Tilstand; Vandgraven, er paa mange Steder ganske opfyldt med Gruus. Bag denne Grav ere i korte Mellemrum tre forskjellige Volde, hvoraf den sidste er forsynet med Taarne paa Siderne. Men samtlige Volde ere allerede saa brøstfældige, at nogle Kugler vilde være tilstrækkelige til ganske at omstyrte dem. Paa den Side, der vender imod Adrianopel, ere de ogsaa allerede faldne sammen og man har istedetfor dem opført en eneste ny Vold, men som er meget svag. Jngen 10 Dages Beleiring vil Constantinopel kunne udholde fra denne Side. Dertil kommer, at Staden faaer sit drikkelige Vand fra Punkter, der ligge udenfor Voldene og hele Constantinopels Beliggenhed og Bygningsmaade er saaledes beskaffen, at et Dusin Bomber og Raketter affyrede imod Fjelle Forstæderne, ere tilstrækkelige til at frembringe en almindelig Jldebrand.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Madrids Hoftidende indeholder en udførlig Beretning om Sørgefesten for den høisalige Dronning Amalia. Den holdtes først i Franziskanerkirken, der ved sin Form (en uhyre Rotunde) gav Architecten Rum til at udføre store Jdeer. Det Jndre af denne Kirke blev forvandlet til et stort Pantheon, og Capellerne maskerede med kongelige Gravminder i gothisk Stiil. Lige indtil Kuppelen vare Væggene riigt drapperede med sort Klæde, og under Kuppelen, i en Høide af 125 Fod, var anbragt en pragtfuld sort Baldachin. Guldbræmmer og Fryndser, Taare=Urner og Cypresgrene prydede malerisk den umaalelige, sorte Rotunde. Over Alteret, der reiste sig 25 Fod høit, saae man i en Skygruppe Cherubim, og en Engel af hvidt Marmor, der bar et Marmor=Kors, 30 Fod høit. Midt i Kirken stod Castrum doloris, der var prydet med Statuer, Basreliefs og Jnskrivter og ved hvis tvende Sider tvende colossale Grupper vare henstillede, den ene: Folket i Madrid, der begræder den Hedengangne; den anden: Tiden, der løser Ægteskabets Baand. Ved Foden læste man paa hvidt Marmor en rørende Jndskrivt. En talløs Vrimmel af Kjærter paa høie Stager af Bronze oplyste Sørgehvælvingens dunkle Nat. Et Orchester af 110 Personer udtrykte Folkets Smerte. Alt var den afdøde Dronning værdig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Blandt Hof Nyhederne fra China anføres som noget Overordentligt, at Keiserens Nedladenhed er nylig gaaet saa vidt, at han har tilladt sin Farbroder, en 84aarig Olding, at komme i det keiserlige Slot uden at behøve at falde paa Knæ. Samme Tilladelse er bleven forundt en af Keiserens Brødre.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
J Liegnitz døde for kort siden den 93aarige forhenværende Hauptmann Tschammer, en af de faa Veteraner, som i Syvaarskrigen fægtede under Frederik, den Andens Scirsbanner.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Blandinger. Blandt det Kongel. danske Videnskabernes Selskabs Priisopgaver for 1829 er ogsaa følgende: Man ønsker en Historie af Liimfjordens Fiskerier, fra Begyndelsen af dette Aarhundrede. Heri maatte, foruden en kort naturhistorisk Skildring af de vigtigste Fiskearter, som fanges eller have været fangede i Fjorden, gives en Beretning om Fisketiderne, Fiskemaaden og Fiskeredskaberne, tilligemed de Forandringer, disse i de sidste 30 Aar have været underkastede, især med Hensyn paa de Naturbegivenheder, som derpaa kunne have havt Jndflydelse. Mængden og Arterne af de aarligen fangne Fisk maatte omtrent angives. Deres Anvendelse, deres Behandling for at udgjøre afsættelige Handelsvare og Størrelsen af Afsætningen, saavel til Salg i Omegnen, som til Udførsel, angives ligeledes.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Hvad der fremsættes angaaende alt dette som Kjendsgjerning, maa enten være grundet paa egen Erfaring, eller være øst af de sikkreste Kilder. Man maa, ved Fremstillingen af de her angivne særskilte Punkter, tage Hensyn paa de forskjellige Aar og de forskjellige Steder i Fjorden. Den udsatte Priis er Selskabets Guldmedaille af 50 danske Ducaters Værd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Den 9de f. M. havde man i Egnen af Dannemare, paa Laaland, et stærkt Tordenveier. En Lynstraale slog ned imellem 3 Karle, som havde søgt Ly under et Gjerde, og dræbte den ene, der lænede sig op til en Piil, uden at beskadige de tvende andre, hvoraf den ene stod ham paa en Alen nær. Den 12te, om Middagen reiste sig over Landet en orkanagtig Storm som ledsaget af Regn, vedvarede indtil ud paa Aftenen. Man hørte ogsaa fjern Torden. Mange Bygningers Tage leed meere eller mindre Skade; ligesom ogsaa mangsoldige Træer rykkedes op eller knækkedes. Denne skjønne Aller, der leder til Herregaarden Christianssæde, tog især Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Bekjendtgjørelser. J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825, maae Lægdsværterne for den ordinaire Jndqvarterings Holdelse, i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressenter for Halvaaret fra Paaske Flyttetid til Michaeli Flyttetid 1829. For et med Givte belagt Lægd 42 3/4 Rbs. Tegn pr. Rigsdalers Grundtart; og for et med Ugivte belagt Lægd 27 1/2 Rbd. Tegn. pr. Rigsdalers Grundtaxt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Ligesom det herved opgives til Vedkommendes Efterretning, at Lægderne No. 3. 5. 7. 8. 24. 26. 58. 63. 64. 222. 223. 226. 227. 228. 229. 230. 231. 232 og 233 ikke have været belagte med ordinair. Jndqvartering fra Paaskee 1829 til Michaeli Flyttetid 1829. Aalborg Raadstue, den 5te October 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Politie=Bekjendtgjørelse. De ved Placaten af 29de October 1824 befalede Tegn for losgaaende Hunde meddeles eller ombyttes paa mit Contoir, fra i Dag af indtil Maanedens Udgang, mod den fastsatte Betaling 1 Rbd. Sølv. Efter den Tid ville Eierne til de Hunde, som paa Gaden antræffes uden at bære det befalede Tegn, blive anseete efter bemeldte Placats 38, med Mulct fra 1 til 3 Rbd. Sølv, som i Gjentagelses Tilfælde fordobbles. Aalborg Politiekammer, den 5te October 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Røgede og flækkede Sild faaes daglig hos C. Thorsen, i Thiendeladen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Hos Frue Scheel i Jomfrannegade er et menderet Varelse at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Ved Auctionen den 3de d. M. bortsælges endvidere en Kaleche, en Vandsnegl og en complet Hakkelsemaskine.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Skipper Jens C. Stougaard er ankommen fra Sønderborg og har medbragt et Partie gode Gravenstener og andre Sorter fine Gjemme-Frugter. Fartøier er beliggende ved Snorren.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Et Dame Armbaand af ægte Guld er tabt imellem Birkelse, og Aalborg. For dets Aflevering paa Amtscontoiret i Aalborg udlaves en Douceur af 5 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter den i Woerbergdahl, Sundbye Sogn, Kjær Herred, afdøde Kirsten Nielsdatter og efterlevende Mand Svend Olesen, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmeldte og legitimere deres havende Krav. Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret den 30te October næstkommende. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 30te September 1829. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Auctioner. Onsdagen den 7de Dennes afholdes offentlig Auction i Skolegadens Fattighuus over Afdødes Efterladenskaber, bestaaende af: Dragkister, Klædekister, Skabe, Seng, og Gangklæder, nogle Garve=Redskaber, m. m., hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 5te October 1829. Brønnum.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-05
Mandagen den 12te October næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Gaarden No. 560 i Kattevadsgaden ved offentlig Auction bortsolgt, et Partie røde og hvide Vine i Piber og Oxhovder, en Pibe Cognak, 69 Viertler og 5 Or hovder Bordeaur Viinædike, med mere, alt tilhørende Viinhandler Hans Høyer Holms Fallitdøe; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 29de September 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Man er i Constantinopel af den Mening, at selv Fredens Gjenoprettelse ikke vil være tilstrækkelig til at sikkre Sultanen imod oprørste Forsøg af hans Undersaatter, og Udnævnelsen af Chosrew=Pascha til Gouverneur i Constantinopel har endnu mere forbittret Gemytterne, da denne Mand formedelst sin Jver for Storherrens Reformer er almindelig forhadt. Man svæver i Pera i bestandig Frygt for, at de Oprørsksindede skulde gribe til deres sædvanlige Middel, Mordbrand, for at sætte deres Planer igjennem. Henrettelserne vare ved og fuldbyrdes sædvanlig om Natten, men hvis Sultanen ikke vender tilbage til det gamle System, og opgiver sine Planer med at bringe Tyrkerne frem paa Civilisationens Bane, vil hans Liv stedse svæve i Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Hvorledes Tingenes nærværede Stilling betragtes hos Sultanens seierrige men maadeholdende Fjende, og hvorledes Stemningen hvilken der som overalt har rettet sig efter Begivenhedernes Udfald der udtaler sig, derom erholder man et Vink i en Skrivelse fra Rusland af 7de September, hvori det hedder: Saa fordeelagtig vor Mening ogsaa var om vore Troppers Duelighed og udholdende Mod, og saa stor en Tillid vi endogsaa satte til de Feldtherrers Tallenter, som Keiserens Viisdom i dette Aar havde overladt at styre Krigs Operationerne, saa ere vi dog blevne overraskede af de glimrende og hurtigt paa hinanden følgende Fordele, som vore Hære i Europa og Asien i de sidste Maaneder tilkjæmpede sig. Som det almindelig pleie at gaae, have disse lykkelige Resultater ikke forfeilet at bevirke en mærkelig Forandring i Meningerne hos forskjellige Personer, hvis Længsel efter Fredens hurtige Gjenoprettelse snarere maatte søges i deres Egenkjerlighed end i deres Phillantropie. Dette nye Sving i den offentlige Stemning maatte særdeles være paafaldende for Jagttageren, ved den Maade, paa hvilken det sidste Rekrutterings Manifæst blev optaget. Enhver Rekruttering i Rusland er, som bekjendt, stedse forbunden med betydelige Offere for Godseierne, men man kan med Sandhed sige, at disse Herrer endnu aldrig, naar man undtager den franske JnvasionsTidspunkt 1812, have viist saamegen Forekommenhed imod lignende befalinger fra deres Selvhersker, som denne Gang. - J samme Skrivelse omtales en Opfordring, som er gjort af Ministeriet for Folkeoplysningen, til Ruslands Geistlighed, hvilken gaaer ud paa at danne Misions-Anstalter i de occuperede Provindser. Saavel i Fyrstendømmene, som i Bulgarien skal Lærer standen være nedsjunken i den mørkeste Overtro og dybeste Vankundighed. Det vilde derfor for disse Lande være en stor Velgierning, om man ved Siden af Forbedringen af deres politiske Tilstand, ogsaa tog Hensyn paa at reformere det religiense Underviisningsvæsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Rygtet om Keiserens Ankomst til Warschau, for i October Maaned, i egen Person at aabne den polske ligsdag, fornyes atter. Ligeledes taler man om en Congres, som i samme Epoke skulde træde sammen i Krakan for at beskjæftige sig med at regulere det nyere europæiske Statsystem.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Vi ville ende Postdagens nyeste Efterretninger for i Dag med følgende mærkelige Tirade af den Londonner Morning-Chronicle: Vi erfare at Hertugen af Vellington har udfærdiget en Note umiddelbart til Keiser Nicolai, hvori han fremsætter de ægte Grundsætninger i Orientens Anliggender, peger paa det Ubillige i en og anden Fordring og med sin sædanlige Frimodighed omtaler de bestaaende Tractater. Vi vide, at dette Document er affattet med en mærkværdig Bestemthed, istedetfor det intetsigende Ordbram, af hvilken Diplomatiken hidtil har betjent sig, og at Hertugen uden et eneste Øieblik at tilsidesætte den Ærbødighed, som han skylder Keiserens ædle Characteer, berigtiger forskjellige Vildfarelser, i hvilken Keiseren med Hensyn paa den offentlige Mening i England synes at svæve; vi vide, at han erindrer Høistsamme om hans i Begyndelsen af Tyrkekrigen fremsatte Grundsætninger; han oplyser Storbrittanniens og dets Allieredes Anskuelser, med Hensyn paa Basis for en almindelig Fredsstiftelse og han erklærer i et maadeholdende Sprog, dog med Bestemthed, at de forbundne Magter havde besluttet, at holde sig til de Grundsætninger og Betingelser, som forinden Fjendtlighedernes Udbrud vare antagne.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
(Af Kiøbenhavnsposten, den 29de September.) Den tidligere heri Bladet meddeelte Efterretning om den berømte Componist og Fortepianospiller Moscheles's Komme hertil Staden, har nu fuldkommen stadfæstet sig. Han agtede at tage fra Hamborg den 27de Dennes, for over Land at gjøre Reisen til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Kjøbenhavn. Torsdagen den 17de September bleve paa Augustenborg Hs. D. Prinds Frederik af Slesvig Holsten Augustenborg og Comtesse Henriette Danneskjold-Samsøe, ægteviede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, til nærmere Bestemmelse af Tiden, paa hvilken Candidaternes aarlige Examiner ved Overdicasterierne skulle begynde, allerhøist at fastsætte, at den theologiske Examen i Glückstadt og den juridiske Examen i Slesvig skulle begyndes første Mandag efter Mikkelsdag, og ifald Mikkelsdag indtræffer paa en Mandag, da Mikkelsdag selv, hvorimod den juridiske Exammen i Glükstadt og den theologiske Examen i Slesvig skulle begyndes 14 Dage sildigere.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Den 28de f. M. dræbte et velklædt Menneske sig, ved et Pistolskud, uden for Gartnerboligen i Frederiksberg Hauge. Han var øieblikkelig død.
Aalborg Stiftstidende, 1829-10-07
Ledige Embeder. Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Et Grændsecontroleur-Embede ved Toldlinien imellem NørreJylland og Hertugdommet Slesvig.