JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1718-01-02
Tydskland. Vien. Breve-Vexelen mellem Prinds Eugenius og den Store Sultans ypperste Vezier, angaaende en Freds-Slutning med Tyrken, haver det Kæiserl. Hof og Raad besluttet at skulde af Hans Durchlygtighed indeholdes, efterdi samme Vezier i sit sidste Brev til Prinds Eugenius ikke egentligen vil svare til nogle ham foreslagne Freds Puncter, til med og haves visse Kundskab ved een vores udi Bosnien hos Tyrken fangne og indløste Gen. Lieutenant, at der gjordes i Tyrkiet al Anstalt til Belgrads Belering; Jkke desmindre skal dog den 11 i næst forleden Januarii Maaned det Tyrkiske Gesandtskab, saasom, Freds-Fuldmægtige udi Belgrad være ankommet, og bragt med sig til Kæiseren en meget kostbar Ære-Skenk og Gave, nemligen: 22 med allehaande Tyrkiske Raritæter beladde Cameler, 1 levende Løve, 4 Leoparder, 8 Tyrkiske Hester med prægtige Heste-Tøig paa sig, og 18 Muul-Asener, beladde med adskillige Pakker af de Helliges Levninger: Ogsaa skal der 200 fangne Christne og 17 geistlige Personer sig ved samme Gesandtskab befinde. Saa mældes end og, at den Store Sultan havde indskrevet til Regeringen i Constantinopel, at den udi sin Divan vel maatte overveie og betragte den Romerske Kæisers Forslag til en Fred, om endskiønt hand havde Kongen af Spanien paa den anden Side af sig til en Fiende i Jtalien. Som det forvist siges, da skal der 10000 Mand Sakser under Gen. Baudits og Gen. Milkan være betingede at gaae i Kæiserens Kriigs-Tieniste udi Jtalien, hvormed og med de Kæiserl. Tropper og Besætninger der sammestæds Hans Kæiserl. Majest. eragter noksom skal kunde holde de Spanier ude af Lan denne udi Jtalien. En visse Officerer, som udi næstforbigangne tvende Aaringer haver forud paa visse Dag og Time kundet udsige de udi Ungarn forefaldne Slagtninger, haver end og forud sagt, at Hendes Majest. den regerende Kæiserinde skulde føde. til Verden tvende Ærke-Hertuger efter hinanden; denne hand spaaer og dette Aar igien om et blodigt Slag i Ungarn, og at Krigen med Spanien skulde vare udi 3 Aar i Jtalien. Cøln. Fra en fornemme udlændske høj-Betiente, ved det Spanske Hof sig opholder, haves ved det Kæiserl. Hof den Forsikkering, at hvorvel der i Spanien udstrødes, at mand dette Aar, foruden en Orlogs-Flode af 40 Orlogs-Skibe i Søen, virkeligen vilde stille i Marken. til Hest og Foods en Armee af 80000 Mand, saa havde dog en sikker Herre, som sidder i Kriigs Raadet, ladet sig forstaae, at det skal ikke blive en Armee større end 50000 Mand, hvilke mand ikke alle kunde bruge mod Kæiseren, men vel havde det halve fornøden at lade staae i Landet mod Kongen af Portugal, som for mærkes at være Kæiserens Allierede, dertil saa var Rytteriet udi en slet Tilstand, de som da skal deraf gaae af Jtalien mod Kæiseren, skulde først der i Landet komme til Hest, hvortil udi Genua visse Heste Prangere ere bestilte at indkiøbe Heste.
Nye Tidender, 1718-01-02
Ulm. En Kæiserl. Notarius, og Procurator her sammestæds haver ved mange møjesome Eftertænkninger i disse Dage tilfulde paafundet en visse Maade, altid og paa alle Stæder ikke aleneste ved Solens klare Skin uden noget Jnstrument, Solens Øjemærke eller Poli Høide &c. at finde Middags-Linien, men end og uden Solens Skin og Straaler at kunde paafinde Middags Linien udi et Øjeblik, hvilket de Lærde holde for en stoor Oplysning udi Himmelens Videnskaber.
Nye Tidender, 1718-01-02
Holsten. Fra det Meklenborgske fornemmer mand, at det Lands regerende Fyrste vil til næsttilkommende Maji have 12000 Mand paa Benene, hvortil nu stærk anverves, dertil og Rostoks Fæstning med Skandser udenfor skal befæstes og et stoort Blok-Huus for Warnemynde opbygges. Fra Berlin haver mand, at der ved Hoffet vare indkomne de glædelige Tidender fra Ængelland, at den Stridighed mellem Kongen og Prindsen af Walles var bilagt, og at det hørde Kongen til at have Omsorg, for Prindsens Børns Optugtelse og Medfart, saasom de hørdte til det Kongl. Huus, og Prindsen derfor afstaa af de 100000 Pund Stærling, ham var tillagt til sin Hof-Holding, dertil 40000 Pund Stærling.
Nye Tidender, 1718-01-02
Nederlandene. Græven Hag. Det synes at Commerce-Tractatens Fornyelse, som imellem Kongen af Sverrig og denne Regering har været paa Tapetet, en Tiid lang vil blive bestikkende, saasom den herværende Svenske Legations-Secreterer foregiver at have Ordre dermed inde at holde for at see, hvad for stoor Orlogs-Esqvadre mand herfra vil lade gaae af Øster-Søen, hvorimod ikke aleneste den Franske Gesandt Chateauneus men og benævnte Secreterer haver paa det kraftigste talt, efterdi Kongen af Sverrig vil unde en fri Fart, men de Herrer Gen. Staterne paaskudt, at slig Udrustning ikke aleneste skede til deres Undersaatters fri Fart i Søen, men end og til deres Landes Beskiærmelse i disse vanskelige Tider.
Nye Tidender, 1718-03-01
Danmark.
Nye Tidender, 1718-03-01
Kiøbenhavn. Den 4 Martii henved 68 om Aftenen lood sig her paa vores Himmelskifte tilsyne Noord Lyset, som strakte sig adskillige i Skikkelser og Buer paa Himmelen fra Vester Norden om til Ost-Syd-Dost, forandrende sig efter Haanden med sine Lysninger og Straaler indtil ud paa Natten, Klokken hen ved 2 Slæt, hvorefter i denne Maaned er ind falden adskillig Blæst og Storm Vejrligt.
Nye Tidender, 1718-03-01
Den 7ditto lod Hans Kongl. Majest. sin allernaadigst Placat, udgaae om Moderation i Tolden paa alle Slags fede Vahre samt Rug fra fremmede Stæder i Danmark for indværende Aars Søefart, og slige Skibe og de Brænde-Ved føre til Kiøbenhavn at være fri for Beslag.
Nye Tidender, 1718-03-01
Samme Dag Hans Majest. lood udstedde sit Forbud paa at brænde Brænde-Viin af Rug her i Staden. Den 14 ditto lod Hans Kongl. Majest. udgaae sin Placat om Koorn-Vahres Toldfrie Jndførsel i Norge samt Moderation i Tolden af alle Slags fede Vahre fra fremmede Stæder for indeværende Aars Søefart. Selvsamme Dag Hans Kongl. Majest. haver i Naade beskikket Monsr. Johann Crane, Land Skriver over Norder Dytmær sken, at være tillige med Hans Majest. Cancellie-Raad. Den 21 ditto det allernaadigst har behaget Hans Kongl. Majest. at lade udgaa et Forbud og Anordning, anlangende at ingen maae kiøre paa Konge-Vejen uden dem, som forundes Nøglen, til Veiene.
Nye Tidender, 1718-03-01
Udi denne Maaned er ved Pren ten bleven udi Kongl. Majests og Universitets privilegerede Boogtrykkerie forfærdiget. al S. Johann olog. Profess. & Assessoris in Consistorio Dissertatio Theolog. exhibens Christum homiliarum propriarum proprium Interpretem.
Nye Tidender, 1718-03-01
Norge. Frederichs-Hal. Fra Grændserne og Posteringerne have vi de Tidender, hvorledes efter at den Svenske Oberste Clausen sig havde vovet her indenfor Grændserne med sit Partie og havde med Plyndern og anden Fiendtlighed holdet der ilde Huus,
Nye Tidender, 1718-03-01
Stabs-Capitain Colborn hos sin General, Gen. Wedel havde bedet sig Forlov at tage til sig et Partie af 4 Lieutenanter, 12. Under-Officerer og 130 Gemene at hevne sig paa de Svenskes saadierf og dristige Jndfald i Norge, og som ham det af Generalen blev tilstædt, deelte hand samme sit underhavende Folk udi trende Partier, givende dem Ordre, hvor at de derefter maatte mødes, saaledes hand lood strippe 2 til 3 Mile ind igammel Sverrig og var saa lykkelig, at de Partier bragte tilbage med sig 6 Svenske Dragoner, en Rit mesters tvende Tienere med hans 5 Heste, nogle og 40 Bønder til at løse sig, 60 Heste, 200 Høvder Hoorn-Fæe og 300 Faar, tillige med en stor Deel Løsøre og i Penge henved 200 Rigsdr. De Svenske gjøre med deres Tropper her paa Grændserne vel idelige Bevegelser, men Frygten blant os for et fiendtlig Jndfald her i Riget nu paa denne Tid af Aaret aldeles forsvunden, saasom Fienden ikke uden stor Formastelse skal toorde det vove, hvortil hand vel er alt for klog, hand lever her paa Grændserne og med saare knap Ophold og Levnets-Midler, saa hand ikke heller skal kunde holde det længer ud, men, som det og begyndes paa, at adsprede sig i Nærværelsen ved Grændserne udi Qvartererne, paa det de maatte have desbedre Tilførsel og i NøødsFald des hastigere samle sig, om vi ydermere skulde vilde giøre videre Jndfald i Sverrig.
Nye Tidender, 1718-03-01
Frankerige. Paris, Med Breve fra Strassborg af den 8de i denne Maaned fornemmer mand, at udi hele Ælsas Stæder var ankomen nye Montering for Kriigs-Folket, som vare beordrede der af Landet; at tage deres Tog af Dauphine; dog skulde de dog ikke sette did deres Tog frem, førend at mand tilforne havde Hertugen af Savoyen hans offentlig Erklæring, hvilket Partie, som hand vilde tage, udi Tilfælde de Kæiserlige Lande i Jtalien af de Spanier skulde vorde angreben. De Kæiserl. og Store Brittanniske Maresteters Ambassadeurer holdte næstforleden Fredag igien en Samling og Samtale, saasom og den Store Brittanniske Ambassadeur den 14 ditto var udi en heftig og lang Samtale med den Spanske Ambassadeur her sammestæds, angaaende Stridighederne mellem det Kæiserlige og Spanske Hof. Hertugen af Lottharingen, som her ved Hoffet nogen Tiid med sin Gemahl haver forlystet sig, fornemmer mand ej at skal aflegge sin Hyldings-Eed for Hertugdommet Var, saasom det var saaledes forliigt, at efterdi Hans Kongl. Høyhed havde aflagt sin Hyldings-Eed eengang til Kong Ludevig den XIV, at saadant hans Livs-Tiid skulde være nok. Et sægt prægtigt og kostbar Højtid som skal have kostet 50000 Rigs dale holdte Hertuginden af Berry her den 28 i næstforlede Maaned, fremmede Potentaters Ambassadeurer vare vel dertil indbudne, men som de maatte fornemme, at de ei paa deres Herrers Vegne maatte komme at sidde til Tafel med Prindserne og Princesserne af Blodet, som de paastode, aarsagede de sig, saasom dem blev sagt, at Pladserne vare for andre ordinerede.
Nye Tidender, 1718-03-01
Den Marqvis de Magny, som er bestilt til at indføre Ambassadeurerne, og formeente, som Ambassadeurerne vare komne der til Tafel, at have den Rettighed at sette sig med dem til Tafelet, paastaaende, som hand dog ej havde Ræt dertil, satte sig til samme Tafel. Som nu Hofmesteren, Herren af Samery, dette fornam, sagde hand saasagteligem til ham, at Hertuginden af Berry havde befalet ham ingen uden de som stode paa Listen at lade komme til Herskabets Tafel, og at hand ey var udi det Antal, dog svarede Magny, at det tilkom ham paa hans Æmbedes Vegne, hvilket Giensvar benævnte Hofmester gav Hertuginden tilkiende, som svarede ingen Allarm ved Maaltidet at giøre, men at lade ham forstaae derefter, at hand havde taget en usømmelig Plads ind ved Tafelet, og at Hertuginden ej var fornøiet med hans Adfærd, men som Hr. Magny det lidet andsede, blev hand i næstfølgende Morgen-Stund bragt i Bastilliens Fængsel, og som hand derpaa blev udladt, blev ham hans Embede og Bestilling fratagen. Ved Hoffet arbeides her meget paa billigt Forliig mellem Kæiseren og Kongen af Spanien og venter mand med stor Længsel, hvorledes det Forslag, som er giort dertil mellem disse Potentater, maatte antages. Saa meget, som mand kand fornemme, da ynsker dette Hof at det Forliig maatte skee førend Kæiseren maatte faae Fred med Tyrken, hvorom Kæiserens og den Store Sultans Freds-Fuldmægtige skal allerede være samlet om udi Fedislau, didhen de Venetianer deres Fuldmægtige og vil sende, som ikke saa lige skal paastaae at have Morea igien fra Tyrken, formedelst den store Besætning i det Land skal holdes mod Tyrken, men i det Sted at fordre nogle dem beleiligere Stæder, Dalmatien og Albanien: Thi dersom Fred mellem Kæiseren, de Venetianer og Tyrken skulde vorde stiftet, maatte det vel give Spanien større Anledning at lade sig forlige med Kæiseren, og Kæiseren i den Tilstand hand da maatte komme, ey maatte skytte sine naaboelige Potentaters Raad meget at lade sig forlige med Spanien.
Nye Tidender, 1718-03-01
Spanien. Ad. alle dette Riges Søe Havne ere strenge Ordre udsendte, at alle Orlogs og Landings-Skibe skal i denne ind værende Maaned være vist seilfærdige, udrustede og bemandede, paa hvilken Flode skal indskibes 4000 Heste, hvoraf mand slutter, at mand paa Jtaliens Søe-Side haver et sært Anslag for; Men mand troer ikke at dette Søe-Tog saa snart skal kunde gaae for sig, efterdi der spørges her og der i Havnene til en stor Mangel paa Baadsmænd, saa fattedes og en stor Deel af Rytteriet endnu Hestene. Ængelland.
Nye Tidender, 1718-03-01
London. Hr. Jakson, forrige Resident udi Stokholm, haver næstforleden Onsdag, angaaende Handlen paa Sverrig været udi Under-Parlamentet, hvor hand klarligen nok gav tilkiende Aarsagerne, hvorfore ei nogen fri Handel paa Sverrig efter Kiøbmændenes Ansøgning kunde haves, og syntes ham ej nødvendigt at søge vores Konge derom, saasom der vare Tractater, nok gjorte derom, saa mand derefter vel maatte have Aarsag at tvinge Kongen af Sverrig dertil og saaledes faae en bedere Handel og Vandel for sig paa Sverrig, end mand nu kunde have, Dette toog da Under-Huset i videre Betænkning og blev Slutningen i den Sag opsat en Maaneds Tiid, inden den Tiid Parlamentets Sæde vel torde have en Ende, og intet Forbud om Handlingen paa Sverrig videre blive giort, dog Hr. Jakson paastaaer, at det Svenske Jern, som Kiøbmændene her attraae, ligesaa læt Kiøb kunde haves fra andre fremmede Stæder, som fra Sverrig, saasom Sverrig er Ængelland ikke tilneiet i Handelen, men toorde vel sette højere Told og Tynge paa Jernet for de Engelske, som de Svenske i mange Maader have ved Skibenes Beslag, Opbringelse. og andre Forhinderinger i Gierningen ellers beviist.
Nye Tidender, 1718-03-01
Tydskland. Wien. Her lever mand endnu imellem Frygt og Haab, enten vi med vore Fiender Tyrken og Spanien skal have Fred eller Kriig, hvilken første Ængelland, fuld mere end Frankerige, som begge ere Meglere udi de Stridigheder, synes at søge; Dog laver mand sig ikke heller andet end til en Kriig baade i Ungarn og Jtalien.
Nye Tidender, 1718-03-01
Fra det Holstenske Hertugen, af Meklenborg Sverin lader nu ved dette Vaars Vejrligt begynde ydermere at befæste Rostok og trekke Graver omkring befæstningen; Og fra Wismar haves at der atter begyndtes paa samt Fæstnings ydermere Nedbrydelse, den Vismarske Poort, under Volden staaende, er ned til Grund-Vollen afbrudt, og ere ingen Vinde-Broet for Fæstningens Porter mere at see.
Nye Tidender, 1718-03-01
Udi Aboe skal den Forsamling, som der var berammet, at anhøre Forslaget til en Fred, saa got som adsplidt, fordi Caren med Kongen af Sverrig el kunde ræt forenes om Stæden til Forhandling, og Caren paastaaer i at giøre nogen fuldkommen Fred med Sverrig, med mindre hans høje Allieredes Freds-Fuldmægtige ere ved Freds Forhandlingen med tilstæde, og formenes endnu, at Staden Dantsig skal være Stæden, hvor Freds Forhandlingen nu skal foretages. Neder-Landene. Græven Hag. De fleerste af Staternes Generaler ere af de Tanker, at mand saa længe med Forhandlingen, om dem med Sverrig imellem værende Tvistigheder, skulde entholde sig indtil deres Resident i Stokholm, Hr. Rumpe, igien der var sat i sin forrige Værdighed, og efter det Franske Hofs Forsættelse, at det Brittanniske Hof skulde skee Fornøielse for Græve Gyllenbergs og Baron Gartses Mishandling, saa snart de til Kongen til Sverrig, vare overleverede, men derimod er fornemmes til nogen Fornøielse for Ængelland, hvorfore og Kongen til Store Brittannien paastaaer, at denne Regering dog vilde blive ved sin en gang fattede Slutning og dennem saavelsom Hans Majest. til Fornøielse at faae for deres Undersaatters af Sverrig tilføiede store Skade i Øster som Nord-Søen saavelsom for det Forræderie, som benævnte Græve og Baron havde sammenspundet mod det Stor Brittanniske Kongl. Huus, Erstatning og Erklæring, tillige med hannem udruste en Orlogs-Fløde ad Nord og Øster-Søen.
Nye Tidender, 1718-04-01
Danmark.
Nye Tidender, 1718-04-01
Kiøbenhavn. Den 2 i denne Maaned loed Hans Kongl. Majest. udi egen høje Nærværelse CanonerePramen, som blev kaldet Hielperinden, under en Lykynsknings Tale af Bremer-Holms Kirkes Sogne-Præst og Paukers og Trompeters Lynd paa den gamle Holm løbe af Banke-Stokken, som meget vel lykkedes.
Nye Tidender, 1718-04-01
Den 5te ditto behagede det Hans Kongl. Majest. at lade sin allernaadigst Forordning udgaae om adskillige extraordinaire Skatter og Paabudde udi Danmark for Aar 1718. Den 15 ditto haver Hans Majest. beskikket Hr. Christen Thomesen Sehestedt til at være høystbemelte Hans Majsts. Geheime Raad. Den 16 ditto haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst forordnet sin paa Bremer-Holm velfortiente Vice-Admiral, Monsr. Olaus Judichær, til at være dersamestæds Hans Majsts Admiral. Den 26 ditto lood Hans Kongl. Majest udgaae sin allernaadigste Forordning om Kriigs-Styren, udi Norge for Aar 1718. Desligeste en Placat om at forebygge al Underslæb, som ved Fæets og Vahrenes Ind- og Udgaaende paa Klosternes og Adelens Grund hidindtil udi det Slesvig=Holstenske er passeret. Den 29 ditto haver Hans Majest. beskikket August Friderich Bekker, Toldforvalter udi Elsfleth, at være tillige med Commerce-Raad.
Nye Tidender, 1718-04-01
Norge. Frederichs-Hald. Den 14 i næstforleden Martii Maaned indkom her i Fæstningen Hr. Capitain Colbiørnssen, som med nogle Lieutenanter og 150 Mand Gemene til Foods havde været ude paa Partie 2 1/2 Mile inde udi Sverrig, udi Henseende der at opfange en Deel Svenske Officerer og medhavende skiønne Heste, som hand havde visse Kundskab om, men i hvor forsigtig hand foer frem med sine over Field og onde Veje, delende sig i tvende Partier, have disse Svenske dog faaet Kundskab om, at hand var der i Nærværelsen, desformedelst de strax tog Flugten, imidlertiid fik den ene Deel af disse vores Partie-Gængere, som Capitain Colbiørnssen var med, Kundskab om een ved Edsbaatten og der i Egnen staaende, Dragoner og Bønder-Vagt, som der gik Oord af at være fuldstærk, hvorpaa Capitain Col biørnssen gik Verket an paa følgende Maade: Hand lood først udklæde tree af sine beste Folk i graae Vadmels-Klæder, hvilke ginge ind paa den udstaaende Bonde-Forvagt, den de i al Stilhed optoge og tvang saa vores Partie Forvagten at anvise, hvor Hoved-Vagten stood, den de og i al Stilhed fik optagen, 14 Mand stærk, hvorpaa Capitain Colbiørnssen aftvang deres Officerer at udsige, hvad dem var given til Feldt-Skrig, som var Forflygande Bonde, derpaa rykke vores Partie hen mod Dragoner-Vagten, hvorhen da til Forvagten benævnte 3 udklædde bleve først udsendte, Vagten anraabte dem, hvorpaa de svarede med Feld-Skriget: Forflygande Bonde, der paa Forvagten lood komme dem ind paa sig, saa den ene fik fat i Tøjlen af Hesten og de 2 satte ham Kaarden paa Brystet, saa hand maatte tie stille, flux derefter omringede vore Partie HovedVagten, en Snees Mand stærk, inde i Huset og overvældede dem. at give sig med Officerer, Heste, og Montering fangne, som de saaledes have her indbragt, foruden en god Deel Qvæg og andet Gods. Derpaa er i Dag holdet en Auction paa Hestene Fæe og Faar, beløbende sig alene 500 Rdr., i Morgen skal Geværet, Kapper og andet got Bytte sælges, som vil vel ikke beløbe sig meget mindre. Hvilket Partie Hr. Capitain Colbiørnssen, gjordte foruden en eneste Mands Spilde, uden Lieutenant Torkelssen, som vovede sig ind udi Eds-Præstegaard, der hand skiød en der indkommende Svensk Lieutenant ihiel, men fik selv og i det same et dødelig Saar i sine Tarme af den Svenske Lieutenant, som hans medhavende 2 Dragoner bortslæbte, men Torkelsen forblevet udi Præstegaarden under tagen Eed af Præsten til videre Pleie.
Nye Tidender, 1718-04-01
Christiania. Den 19 udi næst forleden Martii Maaned indkom Hr. General Wedel fra generalMunstringen paa Grændserne, hvor hans Excellence befandt alting der udi en god værbarTilstand paa Posteringerne, og som Frosten da vedvarede og Fienden havde endnu 12 Regimenter paa Grændserne beliggende, dog i Qvarterene formedelst slet Tilførsel af LevnetsMidler, adspridde, troer mand, at ikke vores saasnart skal rykke ud af deres Posteringer. Fra Skaane haves, at en Tønde Rug giældte der 16 Rigsdaler, en Kande got Øl 24 Skilling Svenske, og en Tønde Salt bo Rigsdaler formedelst den største Svenske Kriigsmagt der maae staae, saa hvis Tilførsel der og skeer, lidet kand forslaae, saasom Kongen lader det meste deraf oplegge udi derhos værende Magagyner, men udi gammel Sverriskal være flux bedre Kiøb paa alt.
Nye Tidender, 1718-04-01
Sverrig. Stokholm. De ynste Breve, som vi denne Maaned have fra Skaane berette, hvorledes, at vores Konge fra og til holdte Hof udi Lund og der tidt og ofte raadførte sig med sine Raad og den Franske Gesandt, den Marqvis de la Marqve, over det Forslag, som Hans Majest. ved sine udsendte Freds-Fuldmægtige til de Nordiske Allierede maatte giøre, og de Giensvar Hans Majest. fra dennem maatte have til at opnaae en ynskelig Fred, udi hvilken Forretning Hans Majest. særdeles ved Kongens af Store Brittannien Hof bruger sin General, Gen. Dykker til, som did var sendt og nu i disse Dage giennem Gottenborg havde ved temmelig velforrettet Sag igien indfundet sig hos vores Konge til Audients udi Lund, hvor hand da haver foredraget Hans Majest. sin høimagt paaliggende Forretning, som er bleven saaledes anseet, at mand intet vilde paatvifle paa en ydermeere god Fremgang, men maatte giøre sig Forhaabning, at deraf maatte flyde og fremkomme noget ynskeligt til en almindelig Fred, hvorfore og samme Genetal atter er bleven af vores Konge forsendt af det Brittanniske Hof til nogen mildere Vilkaar i de Poster, som paa Tapetet imellem vores og det Hof maatte være, og er strax efter denne Generals Bortreise derfor Baron Gørts, som herfra ad Aland alt var paa Reisen, af Kongen anden gang kaldet tilbage og efter Sagernes Beskaffenhed hannem andre Ordre medgiven til et Freds-Forslag mellem vores Konge og Czaren skal anhøres og paasvares, hvorpaa same Baron tillige med Græve Gyllenberg haver fortsat deres Reise af Jn sulen Aland, hvor at paa Kongens og Czarens Vegne den Forretning er samtykt at skal foretages, dog ikke kunde noget vist derudi sluttes af Czaren med Sverrig, med mindre hans høje Allierede og faae deres Fornøjelse. Ingermanland.
Nye Tidender, 1718-04-01
Petersborg. Den 16 i næst forleden Maaned havde vi her den Efterretning, at de Tropper under Gen. Repnin vare fra Polen indrykte paa de Lieflændske Grændser, dennem Resten af de andre Czariske Tropper vel torde inden kort Tiid følge: Desligeste havde Admiral Aprarin faaet Ordre, at de paa Reisen, giennem Polen udi Hamborg og andenstæds værvede Baadsmænd skyndeligen sig hid skulde føie, dermed at bemande en Deel af Orlogs-Floden. Skiønt Car inden sig her igien fra Moscau, haver indfundet, saavelsom det Czariske Raad, som Hans Czariske Majest. did haver fuldt, saa haver Hans Majest. dog ei formedelst een og anden siden der i Riget og Regeringen blant Rigets Høvdinger og Betiente, formedelst den Forandring Czaren haver gjort med sin ældste Czarovits, Alexins Petrovits, og hans Arvinger, med at udslutte dem fra Regeringen efter sig, og deres Stæd erklæret sin yngste Czaroviis, Peter Petrovits, fød af den nu værende Carinde, Catharina Alexina, at være og blive Hans Cariske Majests. rette Efterfølgere i Regeringen, forefaldne Misnøjelse derover, saa snart her kundet indfinde sig, forat lade tage de mistænkte Høvdinger i Arrest, saasom Tilhængere af den ældste Czarovits, som dog Czaren haver tillagt 150000 Rubler til sin Hofholding, saalænge hand sig skikkeligen vil forholde og leve vel i sin Frihed.
Nye Tidender, 1718-04-01
Polen. Varskau. Udi denne Maaned haver sig her indfundet en Tyrskiske Gesandt, som er bleven stateligen imodtagen, hvad hand udi magt paaliggende Ærinde, haver, kand ikke, førend hand haver havt Audients hos Kongen, erfares, enten hand her eller i Saksen, hvilket sidste hand paastaaer ej at have Ordre til, skal have den, staaer derhen. Kongen lader ikke aleneste sin Gaarde og Liv-Vagt forøge, men og Cronens og Litthavens Armee, og som Guarden haver Ordre at opvarte Kongen i vores Pryssen, slutter mand, at vores Konge der vil give den Tyrkiske Gesandt Audients. Der er ligeledes en Tyrkiske Gesandt passeret Zamose, som sætter sin Reise frem til Czaren udi den Store Sultans Ærinde, hvad hand haver med at føre, vides ikke, dog sluttes, at den Store Sultan vil ved begge vide, om det Carlevitsiske Fordrag med Polen og det Prutiske med Moscau skal staae fremdeles ved Magt. Pryssisk Polen. Dantsig. Paa Kongens af Pryssen saa vel som Kongens af Polen Ansøgning havde Czaren indkaldet sin Udlegger her for Staden, og eftergivet sit Paastaaende, at Staden her skulde udrede særdeles Capere til at krydse paa de Svenske og deres Søe-Fart, saavidt lovligt kand være, have bekommet en fri Fart til Søes.