JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Hos Undertegnede er igjen arriveret feed Spegesild og Anchiovis, som sælges saavel enkelte som i Dunke. Stine Møller. 6 Stakke Tørv, som staae paa Horreby Lyng, ere at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Skomager Knudsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Efterlysning. J forrige Maaned, mellem den 12te og 22de Juli, har Arrestanten Hans Pedersen Humle været i BeTrykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. siddelse af og efter Forlydende solgt til en ubekjendt Persoet Lommeuhr, som skal være stiaalet i Kraghauge paa Falster. Dette Uhr havde en enkelt Sølvkasse, som kund aabnes baade paa Forsiden og Bagsiden, en Sølvskiphvorpaa var anbragt en Stierne, hvis Spidser næsten naaed til Tallene og paa Bagsiden af Kassen, som var kruse eller riflet, var paa en glat Plet indgravet Bogstavern, P. A. D. S. Hvo der maatte være i Besiddelse af dette Lommen eller kunne meddele Oplysning i Anledning af Samme anmodes at henvende sig til mig. Grevskabet Knuthenborg Birks Contoir, Mariebo, de 28de August. 1847. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Kakkelovns-Udsalg. Fra Hr. Jernstøber Mogensens bekjendte Støber er jeg igjen i Aar forsynet med et smukt Udvalg af større og mindre Ovne, med og uden Kogeindretning, der udsælges til Fabrikpriis af M. C. Mackeprang. Forening med alle andre til en Vel assorteret Urtekramhandel hen hörende Artikler, anbefales fölgende Theesorter af Undertegnede, til vedføiede Nutiden, Priser: Brune Theer. Pecco i 6 Punds Kister pr. Stk. 22 Rbd.; dit, pr. Pd. 4 Rbd.; Zion tion pr. Pd. 2 Rbd.; Campoi i 6 Punds Kister pr. Stk. 6 Rbd. 3 Mk.; dito pr. Pd. 7 Mk.; Congo Nr. 1 pr. Pd. 6 Mk. dito Nr. 2 5 Mk. 4 Sk.; dito Nr. 3 4 Mk. 8 Sk. Bohe pr. Pd. 4 Mk. 4 Sk.; Powschong Nr. pr. Pd. 6 Mk. 8 Sk.; dito Nr. 2 5 Mk.; dito originale Pakker á 1/3 Pd. 28 a 36 Sk. pr. Pakke Grönne Theer. Soulong i 1 Pds. Blydaaser pr. Stk. 3 Rbd. ; Mk.; Haysan i dito dito 3 Rbd. 5 Mk.; dito ringere Qvalitet pr. Pd. 3 Rbd. 3 Mk.; Haysar Schin pr. Pd. 9 Mk. Nykjøbing, den 18de Aug. 1847. Lion Levison. Brødrene Schønstrups
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Eddike-Udsalg i Nykjøbing, Det hos Undertegnede værende Udsalg i ovennævnte Herrers Eddike-Product, der til Syltning er bekjendt for at være fortrinlig og som hersteds udsælges til samme nedenstaaende billige Priser, som hos Fabricanterne i KjøbenLion Levison. havn, anbefales af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Priis-Courant. pr. Ank. a 40 Potter, pr. Pd. Bedste Viin-Eddike No 1 6 Rbd. 4 Mk. 20 Sl. do. do. do. Hvid Ol-Eddike . . . . . 2 – – – 8. Bruun do
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne efter heri Byen afdøde 1) Jomfru Andrea Wilhelmine Rostrup, 2) Enken Hanne Elisabeth Juni, født Rostrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviislige deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket Pa ved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret, den 23de August 1847. Møller (Hermed Nr. 7 af Tillægsbladet af underholdende Æmner.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Navn i StuPostmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaaben
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
sollands-Falsters Flittstidende, Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Worsdagen den 2den September. No 141.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Jndenlandske Efterretninger. Foruden den Sag, som er beordret anlagt af Generalfiskalen mod Hr. Cand. theol. Magnus Eiriksson for Jndholdet af et Hs. Maj. Kongen tilstillet Brev, føres en lignende Sag for Tiden mod Møllebygger Bo Trum, der i et Brev til Hs. Majestæt har beklaget sig over en i sin Tid i en Sag mellem ham og Frederiksværks Administration afsagt Høiesteretsdom, og i denne Anledning er sat under Tiltale for Fornærmelser mod Domstolene". Denne Sag har alt i længere Tid været optagen til Doms i Kbhavns Criminal- og Politiret. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Den berømte danske Billedhugger Jerichau, er, ifølge norske Rigstidende", tilligemed 2 hollandske Billedhuggere, Dhrr. van der Veen og Henscheel, bleven opfordret til en Concurs angaaende et stort Basrelief for den kongelige Begravelse i Delft. Den preussiske Prinds Albrechts Gemalinde havde opfordret flere af de i Rom værende Billedhuggere som Priisopgave at levere et Udkast til Christi Opstandelse. Af de indleverede Skizzer har man erklæret sig for Billedhuggeren Jerichaus. Denne er nu beskjæftiget med at udføre Skizzen colossalt i Marmor, rundt, ikke i Relief.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
J disse Dage – skrives der fra Glückstadt af 23de August i kieler Correspdbl. – var den nordamericanske Gesandt i Kjøbenhavn her, for, med Hensyn til den projecterede Dampskibsfart imellem Newyork og Glückstadt, at tage vor Havn i Øiesyn. Som man hører, skal han have udtalt sig meget gunstigt om vort nye Havneanlæg og fundet Planen til dets forestaaende endnu større Udvidelse meget hensigtsmæssig. Haabet omdet nordamericanske Damskibsfarts-Projects virkelige Udforelse er derved betydelig steget. Samme skal iværksættes som et reent Regjerings-Foretagende af de forenede Stater, Danmark og Sverrig, og Privat-Deeltagelse ved Actier, hvorom der skal have været gjort Tilbud, ganske være afviist. Et andet Dampskibs-Foretagende, hvis Jværksættelse allerede er sikkret ved Actier, er Farten imellem Glückstadt og Hull, navnlig med Fedeqvæg, Smør, Vegetabilier, Raps, Korn a. til England, og Tvister og Manufacturvarer af alle Slags derfra. Et hertil bestemt engelsk Dampskib paa c. 250 Tons, med Maskineri af 200 Hestes Kraft, er den 23de de, allerede indtruffet hertil, og vil, naar det efter behørig Undersøgelse og Provefart dertil findes skikket, sandsynligviis strax blive fragtet, og Farten saaledes allerede blive paabegyndt i indeværende Efteraar. Den Driftigheds-Aand, der nu er opvakt her, er saare glædelig og synes allerede nu at vise en gunstig Jndflydelse paa den almindelige Velstand, navnlig blandt de arbeidende Classer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Om Danskes Skudsmaal i Udlandet meddeler Nyt Aftenblad, følgende Artikel: "En Landsmand har fortalt os, at han paa en Reise i England meget ofte hørte et ham ubekjendt Skjeldsord til en doven Person, Mou are lav like a Daner c: Du er saa doven som en Dansk, hvilket Mundheld han formodede at skrive sig fra den Tid, da de Danske vare Herrer i Landet og som en Følge deraf frittoge sig for alt Arbeide. Om man nutildags med Rette kan tillægge vore Landsmænd dette Epithet, vides ikke; men i det mindste kunne vi som et Beviis for det Modsatte anføre de nu brugelige svenske Geographier, hvor de Danske berømmes som en "dog" (vindskibelig) Nation. Paa et andet Sted i det Jndre af England traf vor Landsmand sammen med en Landmand af den bedre Classe, med hvem han inlod sig i Samtale om forskjellige Gjenstande. Da vor Landsmand tilfældigviis kom til at berøre, at han var Dansk, varede det længe inden Englænderne vilde troe ham, og det og det ene af den Grund, at vor Landsmand havde sort Haar, men Englænderen bestandigen havde hort sige, at de Danske havde rødt Haar, ligesom man endnu i flere Egne af Landet siger om en Rødtop: "His father was a Dane" o: han har havt en Dansk til Fader. Dog hører denne sidstnævnte Udtryksmaade mere egentligen hjemme i Jrland, hvor man hører den over hele Landet, og hvor man derhos er sikker paa blandt 100 Jndivider at finde 50 Rødhaarede. Den stærkblonde Hovedbedækning tilskriver man bogstaveligen de Danske og vor Landsmand hørte herom følgende Sagn paa Jrland: J ældre Tider, fortælles der, havde de Danske erobret Jrland og huserede i lang Tid saa slemt, at Jrlænderne omsider dristede sig til at sammenrotte sig for at udrydde disse Voldsmænd. Hele Landet over aftalte man et Sidestykke til den sicilianske Vesper, men dog med den Forskjel, at Værket ikke skulde gaae for sig ved Daglys, men udføres af de irlandske Fruentimmer og Natten, i Lighed med Jndiths Expedering af Holophernes. Foretagendet lykkedes, hver ilansk Kone dræbte sin danske Sovekammerat, hele Landet jublede over Tyrannernes Udryddelse, men oveel endnu i hele 9 Maaneder efter denne Mordnat efterhaanden som Tidens Fylde kom, fødtes lutter rødhaarede Børn over hele Jrland, uden at man vidste ret, hvorfra denne ikke indenlandske Haarfarve skrev sig, om enten fra de skjønne Morderskers Samvittighedsnag, der havde givet Børnenes Haar Blodets Farve, eller fra andre ikke uforklarlige Omstændigheder. Vist er det imidlertid, at man fra den Tid paastod at ethvert rødhaaret Barn havde en Dansk til Fader. Endnu spøge de Danskes Aander omkring paa de saakaldte danish forts, Bastioner eller Forskandsninger, der endnu findes i samme Skik som i Oldtiden, thi de betragtes af den overtroiske Jrlænder med stor Ærefrygt. Han pløier ikke der, eller skjærer den mindste Qvist der, thi de ere beboede af goblins, der ligesom vore Nisser vel beskrives som meget sagtmodige, men dog ikke taale den mindste Forstyrrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Fra hiin ovenomtalte Nat haves et andet Sagn, som det maaskee kan interressere vore Landsmænd at erfare. De Danske skulde have været i Besiddelse af Kunsten at brygge et Slags stærkt Øl eller maaskee Brændeviin, som de ved hemmelig Kundskab til et Slags Hedeblomst, ved Navn head eller heather, forstode at give en ganske eindommelig fiin Smag. Jrlænderne, der dengang ligesom nu havde en national Forkjærlighed for gode Drikkevare, ønskede derfor ikke, at denne Yndligsdrik skulde gaae forloren med de Danskes Undergang, og da derfor de Danske i hiin Nat bleve ihielslagne, sparede man tvende Mænd, en Fader og en Søn, der vare særdeles bekjendte for Duelighed i denne Tilvirkning. Man anvendte mange Slags Piinsler for at tvinge dem til at aabenbare Hemmeligheden, og omsider lovede Faderen at give efter, naar man vilde spare hans Liv. Efterat man havde tilsagt ham dette, dræbtes Sønnen; men Faderen erklærede nu, at han ene af den Grund vilde have Sønnen først dræbt, for at denne, der var et ungt Menneske, ikke ved Piinslerne skulde lade sig bevæge til at aabenbare Hemmeligheden, hvorpaa han selv med freidigt Mod gik Døden imode. – Naar nu altsaa Englænderen siger: Han er doven som en Dansk, Jrlænderen: Han er rødhaaret som en Dansk, og vi dertil føie, at vore svenske Grander tidligere havde det Mundheld: Han er falsk som en Dansk, og endeligen Tydskerne kalde os: Abekatte, saa staaer tilbage for vore Læsere at bedømme, hvorvidt Portraitet ligner."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
J Søndags Aftes Kl. 89 iagttoges fra flere Steder saavel paa Lolland som Falster i N. O. og N. en fjern Jldebrand. Man erfarer nu af Præste Av., at det har været Mehrn Præstegaard, et Par Miils Vei fra Vordingborg, der ved denne Tid aldeles lagdes i Aske. Præsten Hr. Rordam, var fraværende, og kun en Dreng var tilstede i Gaarden ved Jldens Udbrud, som siges at have begyndt i Taget paa den nordre Længde. Der blev kun Lidet reddet og Tjenestefolkene mistede næsten alt deres Tøi. Det næsten blikstille Veir var Skyld i, at ikke en stor Deel af Byen blev Flammernes Bytte, da det havde blevet hartad umuligt at slukke, paa Grund af Vandmangel og Afbenyttelsen af det grumsede Vand til Sprøiterne. Om Aarsagen til Jlden, der synes at være paasat, har der ved Forhørene Jntet været at udbringe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Kjøbenhavns Børscours den 31te August. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 1/4 a 197. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 101 1/2 a 104 1/4 68, 3 pCt. engelsk danske dito 82 1/2 a 83 Pd. St. a 14 B. Nationalbank=Actier 177 1/2 a 177 1/2 88. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 63 a 64 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Udenlandske Efterretninger. Hertugen af Praslin er den 24de August om Eftermiddagen afgaaet ved Døden i sit Fængsel i Paris under voldsomme Smerter. Han har ikke tilstaaet Noget, men svarede paa Alt: "Jeg veed Jntet Regjeringen har maattet tage Forholdsregler til Forebyggelsen af Uroligheder, da Folket paastaaer, at Hertugen ikke er død. Den Opiums-Extract, hvormed Hertugen har forgivet sig, har, som man seer af den i Flasken, man fandt hos ham, tilbageblevne Rest, havt en meget stærk Tilsætning af Arsenik. Bladene meddele endnu følgende Notitser om ham: Charles Laure, Hugues Theobald, Hertug af Choseul-Praslin, Pair af Frankrig, Hertuginden af Orleans's Kammerherre, osv., er født den 29de Juli 1805. Hans Familie hører til den ældste franske Adel og nedstammer fra de gamle Grever af Champagne. Hans Stilling var i enhver Henseende misundelsesværdig. Rig, i Besiddelse af Hoffets Tillid, navnlig en fortrolig Ven af Hertugen af Remours, havde han tillige den elskværdigste Gemalinde, nemlig den eneste Datter af Marschal og Grev Sebastiani, hvem Napoleon i 1809 sendte til Constantinopel, for at hjælpe Sultanen til at jage den engelske Flaade ud af Dardanellerne, og som derfor par ordre havde erholdt en Frøken Cogny med umaadelige Penge - som bekjendt den sædvanlige Maade, hvorpaa Napoleon bortgiftede sine Generaler. Praslins Kone var ligeledes meget afholdt ved Hoffet. Dronning Amelie, Prindsesse Adelaide, Hertuginden af Orleans elskede hende som en Veninde og gjorde sig ofte megen Umage for at bortjage de mørke Skyer, som opstege paa den unge Hertugindes Pande. Praslin, hendes Mand, som var af kort, undersætsig Statur, var kun lidet dannet og særdeles skinsyg, kunde ikke taale Modsigelse og var i ingen Henseende Hertuginden værdig Meget hæftige Uenigheder mellem Ægtefolkene vare alleredblevne bilagte ved Hoffets Mellemkomst. Som Grunder hertil nævnte man Hertugens letsindige Levnet, der ialle andre Dagens Lover holdt Maittresser, af hvilke den foreløbige Undersøgelse allerede har opdaget to Mlle de Luzy, som egentlig hedder Laura Desportes bliver skildret som en Skjønhed, og en anden, som Politiet hidtil forgiæves har søgt i hendes Bolig. Der gives vel i Paris mange Koner, der sætte sig ud over Sligt, men Hertuginden synes i dette Punct at have taget det strængere. Da hun den 17de om Aftenen kom tilbage til Paris, maatte hun taale, at han lod hende kjøre alene til Hotellet, medens han ilede til sin Maitresse. Et Blad paastaaer, at han med sin Gemalinde var stegen af Hotellet, og derpaa med tre af sine Døttre og en otte aarig Søn havde aflagt et Besøg paa flere Timer hos Mile. de Luz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
J en Skrivelse fra Wien hedder det, at, afseet fraden vedvarende Gjæring i Hertugdømmet Lucca, noget egentlig Brud mellem Regjeringen og Folket endnu ikke er paafulgt, hvisaarsag den Jntervention, som Hertugen, har andraget paa, heller ikke endnu ansees for enten practisk eller uundgaaelig. Hele Hertugens Flugt reducerer sig ifølge nøiagtige og tilforladelige Efterretninger, til, at han har fjernet sig fra et Landslot, efter at Landbefolkningen trindt om havde røbet Symptomer til en betydelig oprør Stemning. Skrivelsen forsikkrer fremdeles fra meget gode Kilder, at den keiserlig kongelige Regjering ikke for Øieblikket er betænkt paa nogen bevæbnet Jntervention de italienske Begivenheder, og at det ansees for tilstrækkeligt at holde Hæren der paa en imponerende Fod Hs. Maj. Keiseren af Rusland har tilstillet Geheimeraad, Baron Nikolai, forhenværende overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det danske Hof, følgende Rescript: Friherre Paul Andrejewitsch Deres mangeaarige Virksomhed og de overordentlige Tjenester, som De har ydet, have stedse tildraget sig min særdeles Opmærksomhed. Uden at omtale det Held, hvormed De har opfyldt saamange vigtige, Dem ved Deres Monarks Tillid overdragne diplomatiske Hverv, har De tillige i de 30 Aar, da De har været Ruslands Repræsentant ved det kongelige danske Hof, under alle Omstændigheder vidst, saavel at repræsentere Rigets Værdighed som ogsaa stedse meere at udstrække og befæste de mellem begge Riger bestaaende venskabelige Forhold. Nu da jeg har modtaget og antaget Deres Dimission, efterat De et halvt Aarhundrede igjennem har helliget Thronen og Fædrelandet Deres Tjeneste, nu ligger det mig paa Hjerte at bevidne Dem min Tilfredshed og min oprigtige Tal for Deres gavnlige Bestræbelser, ligesom for Deres Hengivenhed og stedsevarende Selvfornægtelse. Jeg forbliver Dem for stedse bevaagen. Nicolaus." Maa trykkes. Maa trykkes. C. Reiersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Min sidste og eneste Bon til mine Venner blandt mine danske Landsmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
(Jndsendt.)¬ Med Hensyn til den i "Lollandsposten, Nr. 105 averterede Dom, hvorved det er forbudt Malerne i Nakskov at tapetsere, maa bemærkes, at en Cancelli-Skrivelse af 28de Juli 1840 tilkjendegiver, at hvor Tapetsering ikke drives som særskilt Næringsvei, maa det beroe paa Stoffets Beskaffenhed, til hvilken Art Haandværk samme skal henføres og at der saaledes ikke kan tillægges Sadelmagerne nogen udelukkende Ret til dette Arbeide, hvorimod samme efter den meest brugelige Methode, at kline Papiirtapeterne umiddelbart paa Væggene, med lige saa megen Føie kan udøves af Malere eller Bogbindere og andre Professionister, hvis Fag giver dem den fornødne Duelighed. r.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Dødsfald. At Consistorialraad Christen Graae Klingenberg, Sognepræst for Döllefjelde og Musse Menigheder, den 20de d. M., efter længere Tids Sygeleie, forlod det Jordiske i sin Alders 79de Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægtninge og Venner af hans efterladte Enke. Döllefjelde, den 28de August 1847. E. Klingenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Aar 1847 den 28de August blev i Kjøbenhavns Criminal og Politiret afsagt Dom i Sagen. Cancelliraad, Procurator Dahl som Actor, contra Tiltalte Redacteuren af Bladet Corfaren, Mønstertegner N. P. Olsen, og derved saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corfaren, Mønstertegner N. P. Olsen, bør bøde 3000 til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den ved Forordningen 27de September 1799 § 20 anordnede Censur undergiven i 3 Aar. Saa tilsvarer han og alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor og Defensor Procuratorerne, Cancellieraad Dahl og Hansen, 8 til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres. Jnstitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, den 28de August 1847. Mangor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Efter en med den kongelige svenske Postbestyrelse afsluttet Convention vil der fra næstkommende 1ste Septbr. kunne forsendes Pakkepostgods fra Danmark til Sverrig, til videre Befordring med de svenske Pakkeposter og omvendt fra Sverrig til Danmark. Denne Forsendelse skeer over Helsingør og Helsingborg og ligeledes indtil videre med Dampskibet "Ophelia" fra og over Kjøbenhavn og Malmø. Pakkerne kunne enten være aldeles ufrankerede eller frankerede til svensk Grændse. For at kunne forsendes videre med de svenske Poster maae de ikke overstige en Størrelse af 4 Cubikfod, en Vægt af 120 Pd. og en Værdi af 300 Rd. svensk Banco eller c: 225 Rbd. Pakker under 8 Lod og Breve, som forsendes med Pakkeposten, taxeres i Sverrig efter Brevpastaxten, og det er derhos under Mulct forbudt at sammenlægge flere Breve i een Couvert. Paa enhver Pakke saavelsom paa Adresse brevet maa være anført Pakkens Jndhold, Vægt og Værdi, hvorhos Kjøbmandsgods desuden skal forsynes med en aaben Declaration. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de Corresponderende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Generalpostdirectionen, den 27de August 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
At Dampskibet "Caroline Amalie paa sin Reise fra Gaabense til Kjøbenhavn, Mandagen den 30te August d. A., har liid Bræk paa Maskineriet, saa at det kun naaede til Koster, hvor det endnu er beliggende, og saaledes foreløbigt har standset sine Farter, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at det nærmere skal blive bekjendtgjort, naar Farten atter kan begynde. Gaabense, den 1ste Septbr. 1847. Arnkiel Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
De Baadførere, som ville befordre Gjæsterne, Folkefesten fra Nykjøbing og Sundby Færgebro i Pandebjerg, anmodes om, snarest muligt at melde sig be Bager Kryger i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Festcomiteen. En ung Pige, som har lært Skrædersyning og sier vant med Huusholdningssysler, ønsker sig en Condienten strax eller til 1ste November som Syjomfru og, i ønskes, for tillige at være behjælpelig i Huusholdning, Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
En ung, dannet Pige af honnette Forældre og som har conditioneret i flere Aar, ønsker sig Condition 1ste Novbr. som Huusjomfru. Paa Lønnen ansees mi dre, end paa god Omgang. Reflecterende behage at henvende dem til Mølleforpagter Hansen ved Stubbekjøbs, Fugleskydning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Til Underretning for de ærede Deeltagere i den Fugleskydning, som Undertegnede agte at afholde i KjøbeloSkov, bekjendtgjøres, at samme er bestemt til den 10de September. Skydningen tager sin Begyndelse og Morgenen Kl. 8. Skulde Flere ønske at deeltage, bede de at henvende dem til Undertegnede. Rolykke: Nakskov, C. Jacobsen. H. C. Hansen. 6 Stakke Torv, som staae paa Horreby Lynere at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig i Skomager Knudsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Et lille Kornmagasin ved HarMykjøbing. en er fra 1ste October at erholtilleie af M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Mandagen den 6te de, kan fra mit Brænderi bekommes nybrændt Fars Steenkalk. Nykjøbing, den 2den Septbr. 1847. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Fiin hvid Punschextrafaaes a 3 Mk. 12 Sk. Flasken, uden Flaske, hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Nye Mentona Citroner, faaes hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Kakkelovns=Udsalg. Fra Hr. Jernstøber Mogensens bekjendte Siøbe, er jeg igjen i Aar forsynet med et smukt Udvalg af større og mindre Ovne, med og uden Kogeindsning, der udsælges til Fabrikpriis af M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Løverdagen den 4de September er Kjød, en stor feed Qvie at faae tilkjøbs; ligeled vil der den 7de September kunne faaes nogFedekalve=Forfjerdinger til billig Priis hos Slater P. Hertz i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Løverdagen den 11te September d. A., Formid Kl. 11, bliver ved Auction paa Raadstuen her i Byen bortsolendeel Jndbo, bestaaende af Stole, Borde, Commoder, Spe Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder og Kjøkkentøi, tilhørenforskellige Stervboer, saa og forskjelligt Porcellain og Jsentranvarer m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Møller. Nykjøbing, den 2den September 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedtor mende Retter, ere Creditorerne efter heri Byen afdøde 1) Jomfru Andrea Wilhelmine Rostrup 2) Enken Hanne Elisabeth Juni, født Rostrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviislig deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket forved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret, den 23de August 1847. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-02
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Martebo, Boghandler Ravn i StuehvorPostmester Tidemand i Novbr. Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Pormester v. Staffeldt i Rysted og Færgeforpagter Arnkiel i aaben¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-04
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Løverdagen den 4de September. No 112.