Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-04-25
Om Kapt. Dirckink-Holmseldts Fangenskab med meler Berl. Td.: "Najadens Chef laae med Skibet Norden for Øen og begav sig med Toldkutteren "Løvenørne ført af Lieutenant Schulz til den sydlige Side, det formodes i den Hensit og med Jnstrux at undersøge den paa Øen herskende Stemning. Jndbyggerne vare allerede ved Skibets Ankomst Dagen i Forveien blevne allarmerede og samledes ved Strandbredden. Da imidlertid fra Stranden et hvidt Flag, var heist, saa begav sig Kapitainen selv som Parlamentær ubevæbnet og kun med 2 ubevæbnede Rokarle, i en lille Jolle i Land. Heller ikke var der noget i Veien med Folkene i Land. De egentlige Embedsmænd havde forladt Øen, og Kapitainen traf derfor kun Bønder og underordnede Folk, med hvilke han underholdt sig en halv Time i et Huus, der synes at have lagt nær ved Stranen. Han formanede dem til Rolighed og til ikke at opplante Oprørsfanen, og paa deres Forsikkring at de vare Dandsksindede, skiltes han i al Fredelighed fra dem og synes ikke at have givet den ringeste Anledning til at de kunde frygte Fiendligheder fra Korvetten, undtagen at der siges, at han paa deres Forsikkring om at være danskfindede skal have sagt: at de i saa Fald ikke maatte bære Oprorskokarden, da man ellers dog maatte ansee dem for Fjender. Da Kapitain D. gik ned til Stranden igjen kom nogle Folk ridende til og opirrede Mængden, at den ikke skulde lade Offterren komme væk, og et Skud blev strax rettet paa ham, der dræbte den ene Matros; den anden blev greben, men undkom i det Haandgemæng, i hvilket den værgeløse Skibschef toges tilfange. Han blev bragt til Burg og synes at have været udsat for Mishandling. Derfra bragdes han videre over Kiel til Rendsborg. Kapt. D. har fra sin første Optræden paa Als, hvor det lykkedes ham at bestemme Oboerne til Troskab mod Kongen, gjentagne Gange erfaret en tillidsfuld Fremgangsmaade mod selve Folket var af heldig Virkning. Med nogen Bevidsthed om Fehmeranernes lumske og voldsomme Karakteer vilde det ikke være faldet ham ind at begive sig imellem dem end ikke lokket af et hvidt Flag eller under en Parlamentærsfredelige Skikkelse. Under Overskrivt Hvor ligger Schleswig=Holstein, meerumschlungen?" læses i Berlinische (Vossische) Zeit." af 15. de følgende Artikel, der viser, at dog eet tydsk Blad tør vove at være retfærdig: Hvorhen drage de Berlinske Friskarer, Til Schleswig=Holstein. Hvor ligger Gesammt-Staten Schleswig-Holstein, Vi vide det egentlig ikke. Gid de maae finde den, disse tappre Skarer, Slesvig er et Hertugdømme, med 200,000 danske og c. 280,000 (skulde hedde 180,000) tydske Beboere. Det er (hvorom man kan overbevise sig af Wimpsens Geschichte Schleswigssom udkom 1839) et oprindeligen dansk Land. Ved dynastiske Stridigheder og Krige gik det flere Gange tabt for Danmark, men blev flere Gange gjenerobret, sidste Gang i 1720, og dengang af England og Frankrig garanteret Danmark for stedse. Nn vil et Partii Holsteen igjen frarive den danske Krone dette gamle danske Land. Det vil have det hele Slesvig, ogsaa de 200,000 Danske. Den nye tydske Frihed tage sig her virkelig en Frihed, Skade kun, at den strider imod alle Traktater og imod al Folkeret. Hertugen af Slesvig (Kongen af Danmark har derved, at han forundte Slesvig en egen selvstændig Landdag og den samme frie Forfatning, som Danmark erholdt, fuldkommen betrygget de tydske Slesvigeres Nationalitet, og meere kan Tydskland her ikke fordre. De Tydske i Slesvig ere, ligesom de Tydske i Posen, Jndvandrede; ligesom Posen oprindelig var polsk, saaledes er Slesvig oprindelig dansk. Et "Schleswig=Holstein stammerwandte existerer der slet ikke der kunde ligesaa godt existere et Holstein-Amerika stammerwandte; thi ogsaa i Amerika findes der indvandrede Tydskere. Hertugen af Holsteen Kongen af Danmark) har forundt dette Hertugdømme de samme Rettigheder og den samme Frihed, som Preussen, for faa Dage siden endnu ikke havde, og han har stedse anerkjendt det som et tydsk Land. Holsteen har været indlemmet i det tydske Forbund siden 1815.