JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
J en Artikkel i Dithmarsche Zeitung," efter Forlydende af Advocat Claussen i Kiel, opstilles et Grundrids af en Forfatning for Holsteen. Følgende Bestemmelser, fortjene især at fremhæves: 1) Holsteens Repræsentanter, i det Væsentlige udnævnte og valgte som hidtil, samles hvert 2det Aar i eet Kammer til offentlige Forhandlinger, i Besiddelse af Skatteber Unedret og afgiørende Stemme ved Loveres Affattelse, under Bibeholdelse af det kongelige absolute Veto. 2) Holsteen skilles i hele Forvaltningen omtrent saaledes fra Danmark som Norge fra Sverrig. 3) Alle Embeder i og for Holsteen besættes fremtidigen med Jndfødte, dog beholdes naturligviis de nu ansatte Embedsmænd under Forbehold af Naturalisation. ) Alle Autoriteter residere i Hertugdømmet, ned Undtagelse af Statsministeriet for Holsteen, som desuagtet dog besættes med Holstenere og har sit Sæde i Kjøbenhavn. Fra Odense skrives: Med Deligenen erfares af Berl. Tid, at Hs. Maj. Kongens Reiseroute fra Pløen til Sorgenfri er bestemt saaledes: den 21de Septbr. til Røer, den 25de til Kiel, den 28de til Svendborg, den 29de over Karrebeksminde til Nestved, den 30te til Gissenfeldt og den 4de Octbr. over Kjøge til Sorgenfri Slet. Hr. ven Lengerkes Kattunfabrik i Wandsbeck er en Jndretning som hele Landet kan være stolt af, da det vistnok er den bedste i Tydskland og fuldkommen kan stilles i Sammenligning med de bedste engelske. J Deres Majestæters Nærværelse bleve flere Stykker Kattun trykkede og forsynede med en for Dagen passende Jndskrift og af Eieren selv farvet i forskellige Mønstre. Hs. M. skal gientagne Gange have givet sin allerhøieste Tilfredshed tilkjende over dette første Kattunfabrik i hans Rige, J Bladet "Dannevirke af 5te Septbr. har Digteren, St. St. Blicher kastet følgende Blik mod Syden", Det er ikke godt at vide, hvad den eidoriske – (trans og cis) Propaganda egentlig vil, for den veed det ikke selv. Den vil nu for det første tyske os dumme Dänen for at giøre fornuftige Skadninger af os, og – ja baad saa Skulle vi saa være Mecklenborgere eller Brandenborgere, Oldenborrer eller Hannoveraner, Lutheraner eller Grækere, Aa nei, vi skulle blet være tydske: i Haab om at utallige Konger og Cousiner kunne regiere over at til Verdens Ende – og endda noget derefter – (som Præsten Rodenborg sagde i sin Ligprædiken over Frederik den Femte) – i Haab om, at vi kunne nyde den Glæde, Ære og Lyksalighed, at de store Potentater ville bruge os som Jettons, som Dambrikker, som Marqver i det store Døminspil, maae vi jo med Glæde smide vort gamle Sprog, vor gamle Historie, vore Sæder og Skikke – fort por gamle Nationalitet i Pullien. Den gamle Mand" ble ver os altid vis. Det er sært af Jer, J forstokkede, forblindede Sønderjyder som Forladelse: Northolsteener) at J ei kunne føle Lyksaligheden af at høre til Tydskland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
J maae slet ingen Sand have for det Dramatiske Tydskland har nu i en Række af Aarhundrede vare. ført Commedier, Ridderspil, men især Tragoedie hvilke een varede i fulde 30 Aar – det er Noget. - Og saa kommer der saamange fremmede Skuespillere fra alle de europæiske Theatre, og give et Charivari, der giør Nær ad Alverdens Kattemusik – det kalder jeg ogsaa Nor Naal lad mig nu see, at J viser Jer fra en fornattigSide ikke laaner Øre til Dannevirkesnak, men snakker Tydsk - om det ogsaa er Galtysk, det er dog altid bedre end Godtdansk. - Hillemænd, hvilken Salahed, naat J faaer Allesammen, tydsk Religion. Kahænse, J. faaer ogsaa Norreinder omvendt, ca lad saa tage Ove erne, Hos det vil Gute Nacht, Dannemark, sch af w angenehme Rube.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
J Anledning af at Directeuren for de franske Bier fangere har skudt Skylden for sin forstekete Ankomst flere Steder paa Postillenerne, yttrer Rinters Avis, Hvorfor Postillonerne have brugt denne Fremgang maade imod ham, fremfor imod andre Resede, omtaler han ikke; men man vil vide, at det har været forte alle forgetyve Sangere, eller idetmindste saamange, som fan de stuves sammen, vilde kjøre paa een Bog J Hr. Av. læses under "Jndsendt, følgende tille Bemærkning til Fyens Stifts Adresse Avis No. 168 1/2 Og denne Sætning fordøies et let Bønder ei Fæe, men Mennesker i Af en halvhundredaarig amme Vise.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Det vilde være høist sørgeligt, hos den ærede Jngsender i denne Avis, der har et mangeaarig og ste Bekjendtskab til den sye ske Landalmue, endnu skulde have Ret i at antage, at ikke 1 af 1000 Bønde, har tænkt noget Øieblik over, hvad Skattebevillingsret er, da Modenheden til som Lovgivende at medvirke til Landets Vee og Vel, eller bedre, til Landets Vel uden Vee - deralt ifølge mange Stemmer skulle være tilstede – da først maatte kunne haabes om flere Aarhundreder; og det forekommer Jndsenderen deraf underligt, at kalde Sognefogder, der af Enkelte lade sig benytte som Organer for deres individuelle Mening respective? Fra Aarhuus skrives under 9de September: J Fredags Morges blev fra en svensk Slup 5 preussiske Matroser landsatte ved Treaa Mølle, under Norreberreds Jurisdiction. De hørte til Besætningen af Briggen Mine, kommende fra Skotland, destineret til Konigsberg, som Natten imellem 2den og 3die ds var i Kattegattet var bleven overseillet af et engelsk Barkskib og sjunket. Bemeldte 5 Matroser havde reddet sig i Skibsbaaden, og deres Capitain, Styrmand og 2 Skibsdrenge i Hækjollen, og da de bleve skilte fra den Baad hvori disse befandt sig, havde de forsøgt at naae Anholdt, men bleve fortsatte af Søen, og endeligen bjergede af en sversk Slup, hvorfra de, som meldt, bleve landsatte, og befor ærede til Aarhuus, hvorfra de i Mandagsaftes, ved Øvrigheders Bistand, ere afseilede over Kbhvn, til Helsingør, for det muligen at træffe deres Capitain, saafremt han er reddet, eller ved den derværende preussiske Consuls Hielp at komme til deres Hjem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
J Aalborg har man i Søndags og Mandags havt en Fugleskydningsfest, der ifølge Byens Avis har havt en virkelig forkelig Characteer. Skydebanen og den yndige Skovbakke var bedækket med Mennesker, og ingen at Munterhedens Reqvisiter manglede. Flere Telte frembøde Forfriskninger; i et andet indbød Terpsichore, skjøndt i et noget plebeisk Costume, til Dandsens Nydelse; en Liremand og en Harpespillerinde søgte hver paa sin Maade at divertere Publikum. Efter at alle Gevinster vare nedskudte faldt slattelig Kongenevinsten: Brystpladen, ved Hr. Glarmester Lyngholms Skud, for Hr. Facter Bech, i Stiftsbogtrykkeriet, der saaledes blev Selskabets Fuglekonge. Festen sluttedes med en Souper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
J Jyllandsposten fortælles at Toldvæsenet nylig har confiskeret et Brændeviinstøi hos en Gaardmand i Soelberg paa Morsge. Denne Mand med Hustru ansees For at være ivrige Tilhængere af den ny Troe, der præses her i Landet, hvorfor og Formanden stedse skal ha et havt stadigt Tilhold i dette Huus, og derfor nerne skan have været uvidende om den ulovlige Binæringsveider dreves; det vilde derfor være ret interessant, om der kunde oplyses, hvorvidt han, dersom han var vidende derom, har fraraadet en saadan Drift, der dog altid, især naar man veed, at Politie og Toldvæsen strængt vaage over, at Anordningerne overholdes, maa virke de moraliserede; eller om det ansees for en ligegyldig Sag, der ikke angaaer den saliggjørende Troe der prækes." (Ab. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Følgende nye Establissementer ventes i Aarhuus i dette Efteraar: to Dampbrænderier anlægges af Dhrr. Consul He Kiød og Kjøbmand Schandorff (iforveien havet, som bekjendt, et meget betydeligt, anlagt af Thrr. BrødreneTeglen); et Ædskebryggeri, endnu et Farveri; et stort Garveri; et Jernsteber, af den ved sine fortrinlige Landsvæsensredskaber fordeelagtigt bekiendte Hr. Mechanicus Bogh. i Kbhvn. Comp. med Komd. J. Meulenaracht; og endelig en Handel en gres med Landets Producter, ved en Associe af et bekiendt Handelshuus i Hamborg. J Seerup Kirke er - ifølge Vebera Avis – for nylig skeet Jndbrud og bortstiaalet Messeskjorten, Alter klæderne, m.m.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
(Hamburg Cours var den 8de Septbr. paa Londen, 13 a 5 3/4 spr. L. Sterl. ca paa Kiøbenhavn for 300 Bco. 197 Rdr. Hamb. Courant 22 1/5 p. C., dansk grov Courant 22 1/2 og Schillinge 23 1/4 a 24 3/4 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Kjøbenhavns Børs den 8de Septbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197 1/2: Species 200; Specier) solgtes til – J - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 10 Specier 185 1/2 a 186 i Sedler, sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 47 1/2 a 47 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 98 1/2 a 99 - Sedl., Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 Pr S. Anger Kanals Skibeliste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Jndk. Den 4de Septbe Else Johanne, P. Jensen af Aalborg fra Rotterdam til Lemvig med Ballast. Den 6te, Christiane Dorthea, C. C. Damsgaard af og til Lemvig i Newcastle. Steenkul, Agger Annal, N. Jensen af Fohr fra Hartlexovi til Thisted, med dito For Udgaaende ligger i Kanalen den 8de, Flyven skjold, L L. Alstrup af Løgstøer fra Skive til Altona med Smør, Foreningen. C. J Nørager af og t. Mandahl fra Struer med Kornv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 8de, J. A. Frost af og til Klitmøller fra Christiansand med Trælast og Salt. Den 9de, J. The lmann fra Kjøbenhavn til Thisted m. Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Udg. Den 9de, J Theilmann fra Thisted til Aaborn med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Ved Tallotteriets i 28 94, 7, 82, 78, 3. Træk, i Wandsv. udkom. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
AVERIISSEMENTS. Bekjendtgjørelse. Paa Spidsen af Bulbjerg, omtrent 3 1/2 Miil østen for Hanstholmen, er opført en Bygning hvis Mure ere hvide, staaer i Øster og Vester, har bruunt Tag, er 6 Alen høi og 16 Alen lang, hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning forde Søefarende. Aarhuus den 8de September 1810. J. Paludan, Commandeurcaptain og Overlods i Jylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Herved bekjendtgjøres, at Undertegnede har nedsat sig som practiserende Læge og Fødsels hjælper i Kjettrup. J. G. Carstens, boende i Bjettrup Præstegaard,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
No. III. Ao. 1840. Fyrster, Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsaviv og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 15de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Engeland. Fra London skrives under 5te Septbr., at skulle uforhaabentlig en Krig udbryde, ville man sikkert ikke see Ende paa den 1850.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Der tales ogsaa virkelig om Troppers og Munitions Forsendelse til Middelhavet, og flere Linieskibe skulle ogsaa afseile derhen. Overalt i Jrland hverves ogsaa Officerer og Matroser forTjenesten i Oricuten, og den Captain der hverver dem, har endog Ordre til at betale deres Gield; ogsaa i alle andre Engellands Havne hverves der Matroser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Tydskland. Fra Donau skrives under 1ste Septbr.: De diplomatiske Conferentser i Königswarth ere tilendebragte, og man anseer nu, at den største Bekymring for et Fredsbrud er forsvunden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Den russiske Regjering skal ogsaa have meddeelt en Operationsplan mod Mehemed Ali, som fra dens Side skal vise den største Uegennyttighed. Det Væsentlige i denne Plan bestaaer i, at Constantinopel og Bosperus bliver ganske uberørt, og den til Ægypternes Bekjempelse udforderlige Landmagt skal fra Sinope af marschere gjennem LilleAsien, og skulle Jbrahim Pascha imidlertid vove, at overskride Taurus, vil man gaae ham imøde paa denne Side af Bjergkjeden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Spanien. Ved et kongeligt Dekret, dateret Valencia den 28de Aug., er det ny spanske Ministerium saaledes sammensat: Cortazar Justitsminister og Conseilspræsident, General ApriroKrigsminister, Zayas Minister for de udenlandske Anliggender, Arbeta indenrigsk Minister, ArmeraMarineminister og Secades Finantsminister. Ved Efterretningen om dette Ministeriums Udnævnelse, erklærede Auntamenten eller Municipalitetet i Madrid den 1ste Septbr. sig for permanent, og Nationalmilitsen greb til Vaaben og besatte Hovedposterne. Der blev skudt paa General Aldama, hans Hest blev dræbt, og hans Adjutant saaret; han opstillede sig nu med 2 Batailloner, 1 Eskadron og flere Kanoner paa Retiro, den saakaldte Zese Politico blev arresteret og Raadhuset bevogtet; om Aftenen den 1ste Septbr. var alting roligt. Der forsikkres, at de fornemste Stæder i Spanien ville følge denne Bevægelse, og Armeen vil understytte den, thi i Armeens Skjød er Espartero almægtig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Indenlandsk. J Anledning af Kongens Gjenkomst til Kbhvn, der fø ter Forlydende vil finde Sted den 3die Octbr., er det paatænkt - hvis denne Plen imidlertid kan realiseres – at bringe Paludan-Müllers delige Diatning Amor og Pen che, paa Scenen. Hr. Capelmusicus og Syngemester Rung er efter Sigende blevet overdraget at componere Musiken til Samme, og Thrr. Dandsedirecteur Bournonville og Theatermaler Troels Lund at arrangere Dandsene og male Decorationerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
I Kjøbenhavnsposten læses i en Artikkel, betitlet "Magister Lindberg, følgende just ikke smigrende Yttringer: "Mag. Lindberg, først ortboder Partigænger, derpaa de gammeldags Christnes" utrættelige Partiehøvding, synes i den sidste Tid at have megen Lyst til at stille sig i Spidsen for Absolutismens fortvivlede Ridderskab. Og det maa Man tilstaae: han besidder alle en Partichefs og Agitators Hovedegenskaber. Med stort Talent forstaaer han at bringe Røre blandt Folk, vække Spid og Uenighed, stille Skrækkebilleder op og skræmmer dem, som ere tilbøielige til at lade sig skræmme, tilstore eller fordreie den soleklareste Sandhed, vende op og ned paa Historien, ja slaae den med samt Fornuften reent ibsel, om saa skal være, sætte Himmel og Jord i Bevægelse for den Sag, han forfægter, og derhos er han aldrig forknyt, slaaen af Marken rykker han atter frem, givne tager sine Paastande og saakaldte Argumenter ufortrodent og ianorerer meget snildt Modstandernes klaveste og tydeligste Grunde. Det er interessant at betragte de Kunster og Manøvrer, han i en Række af Aar har anvendt i den gammeldags Christendoms Tjeneste. Det er de samme, han nu vil tjene Absolutismens Sag med Magister Lindberg er nemlig indtil Fortvivlelse conse(Hp. Av.) qvent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
J Slutningen af denne Maaned agter Thorvaldsen, at tiltræde sin Reise til Jtalien, ledsaget af sin Elev Bløledhuggeren Matthi, der siden hans Ankomst til Kbhvn. uafbrudt har været om ham. Man mener imidlertid dog, at Kunstneren vil vende tilbage i næste Sommer for at blive der for bestandigt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
De roeskildske Stænder ville, som man erfarer, kunne vente en Uges Prolongation.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Den 12te Septbr. om Formiddagen Kl. 9 kom til Kjøbenhavn Dampskibet Sirius fra London og afgik samme Dags Eftermiddag til St. Petersborg. Kl. 10 kom Dampskibet Amsterdam fra Petersborg og afgik næste Morgen til Havre. Kl. 2 kom Dampskibet le Tage, fra Havre og gik om Søndag Morgen til Petersborg, S. D. passerede 3 russiske Skibe, af hvilke det ene var et Linieskib, forbi Kbhv. Syd efter Jfølge til Kbhvn, ankommen Efterretning skal Fregatten "Bellona, ved New-Aberdeen være seilet paa en Sandbanke, men dog lykkelig kommen deraf. Man venter imidlertid nærmere Bekræftelse paa dette Rygte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Paa Christianshavn er en Enke, der eiede et Huus, funden død i Sengen. De Omstændigheder der ere forbundne med dette Dødsfald, have opvakt nogen Mistanke, saa Politiet, efter Forlydende, har taget sig af Sagen, for at faae det Dunkle oplyst. (Frist.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Under 29 August er Kiøbmand C. F. Andersen af Rødby meddeelt Bevilling til at være Strandingscommissionair i Musse, Fuglse og Sønder Herreder paa Lolland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
J Henhold til Bekjendtgjørelsen i Coll. Tid, for d. A. No. 25 (Side 613) angaaende en Proveprocurators Ansættelse i Veile Amt med Forpligtelse at tage Bopæl, i Veile Kiøbstad, kundgjøres, at Hospitalsforstander og Forligelsescommissair N. S. Borch i Veile ved Resolution af 29 August har erholdt denne Ansættelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Antallet af de Gale i Hospitalet for Afsindige i Slesvig var i afvigte Aar 239 og deraf 80 af Qvindekjønnet. J samme Aar bleve optagne 65 nye Patienter og 22 bleve udskrevne. Det samtlige Antal af de i dette Hospital siden dets Oprettelse for 19 Aar siden optagne Patienter var 770, af hvilke 225 bleve belbredede, 140 forlode Hospitalet som uheldbredede og 166 døde. Dersom man vil fordeele Udgifterne i Aaret 1839 paa Antallet af Patienterne, da udgjør det 153 Rbd. for En(Alt. Mercur.) hver aarlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
For nogle Aar siden - fortæller en Jesper Oldfuni Dannevirke. – indfandt sig en Bonde hos Physicus, i Aabenraa, Dr. Neuber, for at søge Raad til sin syge Kone. Doctoren (der er en ivrig Tydsker og har udgivet flere Flyeskrivter imod ødie enragierten Dänen" paalagde ham da, at kogge en Pot Sup po en Hubn og give hende den at stirke sig po." Da Bonden naturligviis ikke kunde tænke, at Doctoren ved Hun forstod Hone," gik han hjem i den Formening, at det maatte være en Hund, der skulde række Halsen til en Suppe. Hvilke underlige Midler tænkte han smaa Man ikke ofte gribe til, for at frelse et Menneskelivl. Hvorledes denne Ret bekom Konen, og hvilken Vending Sygdommen siden tog, derom er det nu at Jesper Oldfur i sit og det nordslesvigske Publicums Navn beder den tydske Doctor og Oplysning i et af hans næste Flyveskrivter. Paa Eihaus Mark, i det Lauenborgske, ved Veien fra Ratzeborg til Lübeck, ikke langt fra Stedet hvor den hellige Ansverus leed Martyrdøden, behagede det Hs. Maist. Kongen, deeltagende at lade sig Historien om Martyrdøden fortælle af den medfølgende Embedsmand, saaledes som den til hiin Tid levende Adam af Bremen har nedskrevet Samme. Hs. Maist, anerkjendte den Velsignelse, som for disse Egne var fremgaaet af denne Martyrs Blod, der den 15de Juli 1066 tilligemed 12 Ordensbrødre døde Stephandøden for den christelige Sandheds Skyld. Hs. Majt, Kongen lod sig næppe afholde fra, selv at opsøge Stedet, og da han fik at vide, at en raa Indhegnings-Commissair, for at vinde Plads, havde flyttet Korset og Krucifiret fra den oprindelige Høi den i et Kobbeldige, fandt Hs. Majestæt, at Korset burde indfattes paa en værdigere Maade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Borgerskabet i Mølln i Lauenborg har nu ogsaa besluttet at være retfærdig mod sin berømte Landsmand, - Till Ugespil, og at reise ham et Monument. Men uagtet Beslutningen blev eenstemmig antagen, opstod der dog en uendelig Tvist om Monumentets Skikkelse. Det ene Parti vilde have det opført i Skikkelse af et Speil, det andet i Skikkelse af en Ugle, og det tredie som en Ugle, der speiler sig; et fjerde forlangte endelig en Figur der rider paa en Ugle, og bærer et Speil ved Huen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Da man meget ivrigt disputerede om disse forskjellige Anskuelser indvendte en Femte, at man jo ikke vidste, naar hans hundredaarige Geburtsdag indtræffet, og at man derfor i Forveien maatte udsætte et Priisspørgsmaal til Tydsklands lærde Historikere, for at komme efter Datum. Dette skal nu skee, og der ingen Tvivl om, at en alvidende Lærd vil udgranske, naar Kongen for alle tydske Narre saae Dagens Lys, for derefter at giøre denne Dag til en almindelig Festdag for hele Tydskland, Fra Viborg skrives under 8de De Hostudsigterne heri Egnen ere, efter paalidelige Meddelelser følgende: Rugen fylder iaar ualmindelig godt i Laden, men giver derimod ikke overalt meget i Skjeppen; hvilket hidrorer fra, at den passerede Blomstringer i uheldigt Veir, og som Følge deraf vil Qvantummet af denne Artikel, iaar endog blive under middelmaadig. Den er nu ber Egnen ialmindelighed indbjerget og er kommen ger og tør i Huus. Bygget, der overalt stod fortrinligt og lovede betydeligt Udbytte, blev ved den sidste svære Storm i f. M. saa betydeligt nedslaaet, at, hvis fugtigt Ber vedbliver, er der megen Frygt for, at det vil spire, omikke tildeels raadne, indtræffer derimod saa godt og tørt Veir, saavel under Afmeiningen som Jndbjergningen, ble ver Qvaliteten ret god og Qvantummet om ikke over saa dog middelmaadigt. Havren, som først paa Sømme ren saae daarlig ud, staaer nu fortrinlig, og vil, saafremt uforudseete Uheld ei forinden dens Jndbjergning indtrække give et godt Udbytte. Boghveden er saa at sige aldeles mislykket; den vil neppe engang kunne give Sæden, Herpaa Markedet er der i de sidste 2de Uger saa vid bragt Ubetydeligt, saavel af gammel som ny Rug, og Prisen holdtes derfor temmelig stiv, nemlig for den gamle 30 a 32 Mk. pr. Tønde og for den nye 24 a 26 Mk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Beholdningen af gammel Rug er her i Egnen kun ubetydelig, men saa at sige næsten oprømt. - Natten til den 16de f. M. Kl. 12-1 opkom Jldebrand i Skive hos en Murer Anders Kjempe, men som dog, ved bur tig tillende Hjælp blev hastig dæmpet, saa at der kun brændte endeel af det af ham beboede Sted, over Jlden var opkommen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Angaaende det preussiske Skib Mina, som blev paa seilet af et engelsk Barkskib meldes fra Kiøbenhavn, af ogsaa Hækjollen var kommet lykkelig ind til Anholt, vore fra Capitainen, Styrmanden og 3 Matroser vare indtrufne til Kjøbenhavn. Barkskibet troer man ogsaa, at være bleven forladt af Besætningen, da ogsaa det havde været ilde tilredt. Det havde varet over en Time inden Skibene vare komne fra hverandre. Man har nogle Dage efter seet et stort Skib drive imellem Anholt og Færøe. (Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-15
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Tre og tredivte Mode den 26de August. (Fortsættelse) Grosserer Hansen fremlaade det af ham anmeldte Feslag fra 231 af Aarhuus Byes Borgere om at foranledige en Petition om statsretlige Garantier, hvilket Forslag gaaer ud fra Erkjendelsen af Nodvendigheden af en Statsforfatning med constitutionelle Garantier, der andrømmer Stænderne fuldstændig og afgjørende Medairkning, fornemmelig i Finantsernes Bestyrelse. Producenten oplæste den Skrivelse, med hvilken Aarhuus Byes Repræsentanter havde oversendt ham Forslaget. Ved den derpaa foretagne Afstemning besluttedes det, med 45 St. mod 16, at aflevere Forstaaet til Committeen. Prof. Clausen fremlagde dernæst den af ham anmeldte Petition fra 110 Eiendomsbesiddere i det 10de Valgdistrict om at andrage for Kongen, hvilke Forandringer i det Bestaaende der kunde fremme Folkets Udvikling og danne Garanti for dets Rettigheder. Med Forsamlingens Tilladelse blev denne Petition afgiven til den angaaende Skattebevillingsret nedsatte Committee. Efter Præsidentens Opfordring oplæste derpaa Sognefoged H. Nielsen, den af ham anmeldte Petition, underskreven af 165 Personer, for Størstedelen i Hyllested Sogn, hvori de erklære sig imod Forandring i Statsforfatningen. Ogsaa denne Petition blev med Forsamlingens Samtykke afgiveg til den samme Committee som de foregaaende Petitioner. J Professor Bangs Forfald oplæste derefter Godseier Tutein den Skrivelse, hvormed den forstnævnte Deputerede havde oversendt Præsidenten et ham tilstillet, Andragende fra 250 Borgere og Jndvaanere i Kiøbenhavn, hvori Forandringer i Statsforfatningen fraraadet. Det vedtoges, at dette Andragende skulde afleveres til den oftnævnte Committee. Fire og tredivte Møde den 27 Aug. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Mode havde modtaget: Agent Voigt: Skrivelse fra 6 Sogrefogder paa Langeland med 6 Bilage, undertegnede af 253 Gaardmænd og Huusmænd, hvori de erklære, at de med velberaad Hu og uden Jndvirkning eller Overalelse have underskrevet den indgivne Petition om Skattebevillingsret. Thisted.