JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Mandagen den 1ste Marts førstkommende Kl. 10 præcise, begynder Auctionen over afgangne Biskop Münters efterladte betydelige Samling af Manuskripter og Bøger. Bibliotheket er, som bekiendt, det største private i Danmark, og indeholder, foruden et udmærket Apparat til alle Theologiens Grene, en stor Deel philologiske, historiske og numismatiske Værker, og bestaaer i Alt af over 14,000 Bind. – Catalogerne erholdes i den Brummerske, Gyldendahlske og Reizelske Boglade i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Onsdagen den 9de Februar 1831, om Middagen Kl. 12, bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt offentlig Auction over Forpagtningen af Oppeborselen af Passagepengene ved Bommene No. 7 ved Ortved og No. 8 ved Ringsted, begge paa Hovedlandeveien fra Kiøbenhavn til Corsøer. Forpagtningen opraabes alternative paa 3 eller 10 Aar fra 1ste Mai 1831 at regne, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 20de Januar 1831. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Skorsteensseier Bestillingen i Skielskor med tilhørende Landdi strikt, der omtrent indbringer aarlig 200 Rbd. for en Mand som ordentlig passer sine Forretninger, er for Tiden ledig. De som maatte attraae at søge denne Bestilling maae personligen henvende sig til mig med deres Beviisligheder og Anbefalinger, da der ikke vil reflecteres paa blot skrivtlige Andragender. 4 Uger fra Dato skeer dernæst fra mig Jndstilling til Sorøe Amtmandskab om Tienestens Besættelse. Skielskøer den 19de Januar 1831. Foss, Cancellieraad og Byefoged.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Tirsdagen den 8de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling hes Hr. Forligelsescommissair Collecteur Petersen i Holbek, hvor Jndskud modtages og Renter udbetales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En smuk og solid norsk Eenspænder=Kane, med Tilbehør, af Seletøi, Bjørneskinds Tæppe te, anvises til Salg af Maler Renhaus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
319 Rbd. 78 1/2 s. S. og T. Umyndiges Midler under Slagelse Kiøbstæds Overformynderie kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede Over formyndere. Slagelse den 16de Januar 1831. Klumbar. J. F. David. afholdes paa Slagelse Post Qvartals Auction gaard i Slutningen af denne Maaned. Enhver som ønsker at indsætte Gods og Løsøre, vilde behage betimeligen derom at underrette mig. Slagelse Postgaard den 11te Januar 1831. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En Sveitser, der i flere Aar har conditioneret paa nogle af de største Herregaarde i Landet, og er bekiendt som duelig saavel til at fabrikere Sveitser Ost, som til at behandle Smør paa en reenlig og conserverende Maade, ønsker sig en Condition paa en Herregaard enten strax eller til 1ste Mai, Kiøbmand A. Salomon her i Byen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En Hjulmand, der kan paatage sig at udføre alt hvad der henhører til denne Profession, og om saadant, saavelsom om ordentlig Vandel kan producers paalidelige Vidnesbyrd, kan erholde et Huus med tilliggende Jordlod, circa 6 Tdr. Land frie Hovedgaards jord, til Leie til førstkommende Paaske. De nærmere Vilkaar kan erfares hos Forvalter Øllgaard paa Frydendahl pr. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En Gartner, som er forsynet med de bedste Anbefalinger om sin Duelighed, og som i flere Aar har tjent paa et Sted, søger Condition til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Hvor en ugivt Mand, der forstaaer at besørge simpet Havedyrkning, kan faae Tieneste paa en Herregaard, derom giver Bogtrykker Magnus Anviisning. Antvorskov Hovedvarcel af Hartkorn circa 14 Tdr. fri Hovedgaardstaxt med Jordtillæg 93. Tdr. Land, samt Slotsbiergbye Sogns Kirketiende, er underhaanden at faae i Forpagtning paa 10 Aar fra 1ste Mai dette Aar. Ligeledes agtes fra samme Tid bortforpagtet Anvorskov Kalk og Teglværk. Man melder sig derom enten hos Major Benzon, boende paa Vestergade No. 53 i Kiøbenhavn, eller hos Justitsraad Richter paa Liselund ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En Landeiendom i en behagelig Egn i Sielland, er, formedelst Dødsfald, tilfals. Der faaes aarlig 50 til 60 Tdr. Sæd, og avles 150 til 200 Læs Høe, som ved en ringe Bekostning, kan meget forøges. Der græsses og føres 60 til 70 Fæehoveder, hvoriblandt nogle og tredive Malkekoer. Med 6 Heste drives Gaarden. Dens Jorder ere af meget god Bonitet og i fortrinlig Giød, ningsstand, da de i en lang Række af Aar ere blevne stærk giødede hvert 7de Aar. Bygningerne ere største Delen nye, gode og vel indrettede, og afgive en beqvem Bopæl for en Familie uden for Bondestanden. En god Hauge, god Jagt, Fiskerie, rundelig Tørveskiær, samt noget Ellehugst haves paa Gaardens Grund. Liebhaverne ville behage at melde sig paa Møerup pr. Ringsted hos H. Gram.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Formedelst anden Bestemmelse agter Eieren af Gaarden No. 6 i Morke Bye i Nærheden af Lovenborg, underhanden at bortsælge denne, ligesaa skiønne som indbringende og i en særdeles behagelig Egn beliggende Eiendom. Gaardens Bygninger, hvoraf Stuehuset er grundmuret, og særdeles smuk og beqvem til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, er i de sidste 4 Aar nye opførte. Jordarealet, der udgiør circa 44 Tdr. Land ansat til 5 Tdr. Hartkorn, er af fortrinlig god Bonitet, og veldyrkede; desforuden er gode Enge med overflødig Torveskiær til Eiendommen. Besætning, Avlsredskaber m.v. kan følge med Stedet. Man behager at henvende sig til Eieren paa Gaarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Rønnebeksholms Hoved Bygning, der afgiver en lærdeles beqvem og behagelig Boelig for en herskabelig og stor Familie, eller for 2de mindre Familer, kan med Hauge og Jord eller Fodring til nogle Køer, og om ønskes tillige Heste, til 1ste Mai eller Paaske Flyttetid d. A. paa billige Vilkaar, samlet eller særskilt, erholdes tilleie. Skulde Vedkommende ønske at afbenytte Jagten eller andre af Eiendommens Herligheder, kunde ogsaa saadant vorde indrømmet. Beliggenheden, enhalv Miil fra Nestved, har mange Fordeele. Forvalter Hagen paa Gaarden paaviser Bygningerne m.v. Ringsted den 22de Januar 1832. T. C. Grønner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En Familie i Sorøe ønsker, enten strax eller til 1ste Mai, at modtage for en billig Betaling et a to Pigebørn fra Landet i Kost og Logie. Børnene kan faae i Huset Underviisning i Alt hvad der udfordres til et dannet Fruentimmers Opdragelse; og den moderligste Omhue som den kiærligste Veiledning forsikkres. Nærmere Efterretning meddeler Bogtrykker Magnus i Slagelse. Kirsebær Madeira, 1 Rbd. Seddel pr. Bouteille, faaes hos Julius Lorenzen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Avertissement for Blomster-Elskere. Hos Undertegnede sælges i Aar som sædvanligt af det for sin Godhed almindelig bekiendte Weimarske Levköifrøe pakkeviis, fra 8, 16, 24 indtil 48 Sorter i hver Pakke, tillige ogsaa alle Sorter Blomsterfrøe, af begge Slags haves i Aar nogle ganske nye Sorter, Ligeledes sælges ogsaa alle Sorter godt Haugefrøe. Da nogle Liebhavere i Fior kom for sildig med Bestillingerne, saa ombedes, at disse maatte skee i Aar betids i frankerede Breve til Sorøe den 21de Januar 1831. H. D. Nissen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Hvor en dannet Enke, ere eller med Datter, kan er holde beqvem Logie, bestaaende af 2de lyse og gode Værelser med tilstødende Garderobe, samt Kosten ved Familiens Bord, og videre Beqvemmelighed, hos en Enke paa Landet i en behagelig Egn, anvises af Gram paa Mørup pr. Ringsted. Løverdag den 29de Januarii næstkommen. de, Formiddag Kl. 11, bliver Hr. Mag. C. W. Elberling offentlig indsat i sit Embede, som Overlærer ved den lærde Skole i Slagelse. Til at overvære denne Høitidelighed indbydes herved Disciplenes ærede Fædre og Værger, samt andre Skolen, Velyndere. Slagelse den 25de Januarii 1831. Qvintgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Et ungt Menneske, der i længere Tid har været Assisterende ved en betydelig Avlingsdrift, ønsker sig til førstkommende 1ste Mai anbragt enten som Avlsforvalter eller Avlsfuldmægtig. Fra Ungdommen over i Contoirforretninger, er han villig at paatage sig Regnskabsførelsen ved et lille Jordegods, om samme skulle ønskes forenet med Avlingsbestyrelsen. Gode Anbefalinger kan forevises. Bogtrykker Magnus anviser den Søgende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En nye Slag bænk, to Mahognie Cosoler og 4 Fag grønmalede Rullegardiner ere at faae tilkiøbs; Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
En norsk Eenspænder Kane med alt Tilbehør er at faae tilkiøbs hos Naalemager Ohmeyer i Slagelse, forden bestemte Priis 50 Rbd. Vandmølle. Den af Undertegnede besiddende Vandmølle, øverste Vintre-Mølle kaldet, beliggende mellem Roeskilde og Holbek, under Ryegaards Gods, der bestandig har Vand og er indrettet med 3 Qværne, nemlig Sigte- og Grubbeværk samt Grynqværn, foruden Stampe, der, tilligemed tilhørende Bygninger, der ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, ere i særdeles god Stand, agtes, formedelst anden Bestemmelse, afstaaet imod en passende Afstaaelses-Sum. Møllen haves i Fæste paa uforandrede Vilkaar hos Herskabet indtil 1ste Mai 1864. og den aarlige Afgivt er meget ringe, med Hensyn til Møllens gode Tilstand og Malling. Til Møllen hører desuden en Jordlod, bestaaende af circa 54 Tdr. Land Ager og Eng, af god Bonitet, med god Tørveskiær, og desuden 2 Favne Brænde aarlig Udviisning. De Lysthavende ville snarest mueligt henvende dem paa Stedet selv hos J. Plambech. Meierske. Et helst holsteensk Fruentimmer, som med paalidelige Attester kan godtgjøre en god moralsk Opførsel og udmærket Duelighed til at besørge alt som paaligger en Meierske, kan erholde en god Condition til 1ste Mai, ved snarest at henvende sig paa Wedbyegaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-25
Trykseil i No. 7. Side 111. Lin. 4 og 5. Commission l. Condition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Den Vest-Siællandske Avis, aller Ugeblad. Slagelse. landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Fredagen den 28 Januar 1831. No. 9, Fradagen den 28. Joruar 1831. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
(Jndsendt.)De fire mærkelige Januardage. Den tolvte gav Sorg udi Dankongens Huus, Den syttende saae vi Landsfiendernes Knus, Den attende spired i Vinterens Skjöd, En Rose for Danmark saa huld og saa röd; Men tyve og otte vi elske især Den gar os en Konge af kongeligt Værd. F. Scholten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Angaaende det nye Kongevalg var en Jndberetning indløben fra den Belgiske Gesandt i Paris, Hr. Firmin Rogier, hvori han melder: at han havde begivet sig til den Franske Udenlansk minister, General Sebastiani i Paris, for at erfare det Franske Cabinets Meening, angaaende denne vigtige Gienstand Ministeren havde erklæret ham: at dets Beslutning angaaende denne Gienstand var ganske nyelig bleven fattet, og at den gik ud paa, at Regieringen maatte erklære. at Kongressens Beslutning at vælge Hertugen af Leuchtenberg (Søn af Eugene Beaubarnis og Sønnesøn af Keiserinde Josephine, Napoleons første Gemalinde) var et saa uheldigt Valg som mueligt, og som den Franske Regiering hverken kunde understøtte eller billige; thi dermed vilde man kun giøre Belgien til en Brand, som kunde ophidse alle Napoleons Tilhængere i Frank rige, og Kongen vilde aldrig give sit Samtykke tilat Hertugen maalte ægte nogen af hans Døttre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Kongressen og den belgiske Nation besidder vel en fuldkommen Friehed til at vælge, hvilken Person til Konge som de ville; men den Franske Regiering vil altid betragte dette Valg, som fiendtligt, aldrig erkiende det, og afbryde al god Forstaaelse og Naboeskab med Belgien. - For at være sikker i sin Sag, saa henvente Hr. FirminRogier sig ogsaa til Marskal Gerard, som staaer i en meget nøie fortroelig Forbindelse med Kongen. Han sagde ham det samme og tilføiede: at Kongen kunde heller ikke give sit Gamtykke til at Congressen udvalgte Hertugen af Nemours; thi derfra blev han afholdet ved tidligere indgaaede Forpligtelse og ved den Vished, at det vilde have en almindelig Krig til Følge. Hertugen havde desuden Dagen tilforn erklæret med lydelig Stemme og i flere Personers Paabør, da hans Broder vilde gratulere ham til at han havde saa mange Stemmer i Congressen: at han aldrig vilde modtage Belgiens Krone fordi den Byrde og Ansvarlighed, som den vilde foraarsage ham, vilde overstige hans Kræfter. Af alle de Valg, som Belgien kunde finde paa, vilde Hertugen af Leuchtenbergs være det ubehageligste for Frankerige. Derimod vilde Kongen gjerne see at de valgte den unge Prins Otto af Baiern til Konge og give ham een af sine Døttre til Gemalinde, Vel var Prinsen meget ung, men det var saameget desto bedre; thi saa kunde han erholde en constitutionel Opdragelse, og indgydes Jnterresse for de belgiske Jnstitutioner. Den Franske Gesandt Hr. Bresson har ogsaa notificeret Kongressen, at den Franske Regiering vil aldrig erkiende Valget af Hertugen af Remours eller af Prinsen af Leuchtenberg. Sagen blev nu forhandlet i Kongressen; der blev disputeret om den overmaade meget frem og tilbage. Et Medlem foreslog, at Erkehertug Carl af Østerrig, og et andet, at den nye Pave skulde vælges til Konge i Belgien; man loe deraf, men da Hr. Melagam, Deputeret fra Ostende, foreslog at man skulde vælge Prinsen af Oranien, saa opvakte det en almindelig Tumult, og han maatte forlade Talerstolen. Hr. Charles Rogier androg paa at man skulde efterkomme Frankeriges Ønske og vælge Prins Otto af Baiern, da han kunde blive opdraget i Belgien. Man veed vel ikke hvilken Beslutning Kongressen har fattet; men det synes som den har resolveret sig for dette Valg; thi saameget er vist, at en Coureer fra den provisoriske Regiering, bestemt til München, er passeret igiennem Stratsborg. – Det er curiøs, at Staden Lüttich er indkommen med en Begiæring om at det philosophiske Collegium, som var bleven afskaffet ved Universitetet i denne Stad, maae igien oprettes Man veed, at dette Collegium havde den Bestemmelse, at alle theologiske Studenter skulde først studere derved førend de gik ind paa de geistlige Seminarier, fordi Kongen af Nederlandene vilde, at de først skulde lære at tænke førend de lærte at troe; mu at den katholske Geistlighed var høist forbittret derover, og at dette philosophiske Collegium var een af Hovedanklagerne imod Kongen. Men det liberale og katholske Partie i Belgien ere paa Veien til at brye med hinanden, og som sagt, den Belgiske Revolution vil komme til at gaae ud over dens egentlige Ophavsmænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Vaabenstilstanden imellem Hollænderne og Belgierne er som bekiendt brudt. Det ene Partie giver det andet Skyld derfor. Belgierne have samlet sig stærk ved Mastricht og Antverpen trues med et nyt Bombard ment. Smaaefægtninger ere forefaldne paa flere Punkter, saaledes ved Aardenburg; men man siger, at de store Magters Gesandte nu have lagt sig derimellem og ville stifte Lyd i Sagen. - Forresten hedder det, at Kongen af Holland har protesteret imod de fem Magters Beslutning i de Belgiske Anliggender, og at han ikke vil give sit Samtykke til Scheldeflodens Aabning, som er saa fordærvelig for Amsterdams Handel, men uden hvilken Bel gjen aldrig kan opblomstre paa nye. J det mindste ruster Hollænderne sig overordentligt og giøre Regning paa den indvortes Misfornøielse i Belgien. - Prinsen af Oranien er bleven rappelleret fra London, og Generalstaterne ere sammenkaldte til den 20de Januar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
De Belgiske Anliggender ere saa godt som tilendebragte og dog fortsættes Udrustningerne i Frankerige med den allerstørste Joer. 200 Kanoner ere nyelig afgaaede til de nordlige Fæstninger; Leverandeurerne giøre store Opkiøb. De Conscriberede ile til Grændserne og øves i Vaaben. Den Preussiske Statstidende indeholder et vidtløftigt Stykke, hvori den retfærdiggiør de østlige Magter mod den Beskyldning, at have havt krigeriske Foretagender i Sinde og at have gjort betydelige Krigsudrustninger; den opregner derimod omstændelig de Franske Krigsudrustninger og siger, at dersom der findes nogen Udfordring til Kamp Sted paa nogen Side, saa er det paa den Franske. J de Østerrigske Stater er man ivrig beskiæftiget med at organisere Landeværnet og 360 Officerer skulle forsættes fra de regulaire Regimenter til dette. Jngen veed hvem disse Udrustninger skulle gielde; men man er vis paa, at de ikke ville ophøre saalænge, som man udruster sig i Frankerige. Hvo kun forudsige hvilke Begivenheder dette vigtige truendr Aar vil føre med sig, Tunge Skyer bedække den politiske Himmel, ikke Frankerige, ikke Belgien foruroliger Europa, men Polen er den sorte Prik paa det politiske Firmament, som truer med at den vildeste Storm kan udbryde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Jmod dette store dunkle rædselfulde politiske Phoenomen svinde alle de mangfoldige indvortes Giæringer, som i nærværende Tidspunkt plage Europas Nationer, næsten bort som et Jntet. End skiøndt de ere slemme nok og vilde til en anden Tid tildrage sig den almindelige Opmærksomhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
J Schweiz seer det meget uroligt ud, ved den store Kamp som for nærværende Tid der finder Sted imellem de patriciske og plebeiske Familier, og ved den værre Kamp, som er begyndt at opstaae imellem Land og Kiøbstædbeboerne, om at erhvide de fleste Repræsentanter i de nye Statsforfatninger. I Canton Basel er det nu kommen til en aabenbar Krig. Bønderne have om Natten til den 10de Januar søgt at bemægtige sig St. Peter og Johannes Porten ved et Overfald; men ere blevne drevne tilbage med Tab. 10,000 bevæbnede Borgere have besluttet at forsvare Staden til det yderste, og Voldene ere besatte med 30 Kanoner; men Bønderne have afbrudt alle Broerne og tillade hverken Posterne eller private Personer at komme igiennem; de true, at dersom man vil hindre dem fra at komme ind i Staden, saa ville de ødelægge alle Kiøbstædsol enes Lyststeder og Eiendomme i Omegnen. Det skal være for nogle Dage siden kommen til en blodig Fægtning imellem begge Partier, hvis Udfald man ikke veed, og det Rygte, som man har havt i Paris den 14de om at Bønderne vare rykkede ind i Staden Basel, har endnu ikke bekræftet sig. Men Landbeboernes Partie er blevet betydeligt forstærket ved det at Jndvaanerne i Kanton Aargau ere stødte til dem. Syv Menigheder, som ikke vilde tage Partie med Bønderne ere blevne omringede af dem og de vide ikke hvilket Øieblik man sætter Jld paa deres Huse. Borgerne i Schweitz begyndte Urolighederne, nu gaaer det ud over dem selv. J Kanton Bern er det ligeledes uroligt; Landbeboerne plante Frihedstræer omkring i Byerne, og forlange ligeledes at erholde en større Andeel i Repræsentationen. Overamtmanden Mü linen i Nidau søgte forgiæves at stille dem tilfreds; men hverken hans Tiltale eller de Tropper som han sendte imod dem kunde hielpe noget. Disse bleve nødsagede til at trække sig tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Schweitz er mere ulykkelig end andre Stater fordi det mangler en Konge, hvorom de forskiellige Partier blandt Jndvaanerne, som hade og forfølge hinanden, kunne forsamle sig. Landdagen er den 15de bleven aabnet igien i Luzern; men den Baselske og Bernske Gesandte ere afreiste derfra formedelst de indvortes Uroligheder i deres Cantoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
J Kongeriget Hannover har Regieringen lykkeligviis faaet Overhaand over de forbryderiske Oprørere, og Straffen over alle Ophavsmændene til Urolighederne, som ikke have reddet sig med Flugten, for staaer. En Belønning af 100 Rigsdaler er udsat for at opdage Forfatteren til de skammelige Pasqviller og Oprørskrifter, som vare udbredte fra Gottingen i Omegnen; men som ikke virkede noget. Landbeboerne vare saa fornuftige og saa retsindede, at de ikke lode sig forlede til at tage Deel i disse hensigtsløse Spektakler. Det skiændige Communeraad udøvede det største Tyrannie, i den korte Tid det regierde søgte at oprøre Jndvaanerne i Omegnen, udbredte falske Efterretninger og Opstand i andre Egne, truede med at sætte Jld paa de offentlige Bygninger, naar Tropperne vilde angribe Staden, og forhindrede Hertugens Proclamationer fra at blive bekiendtgjorte. Tilsidst da det kned lovede de at ville underkaste sig, naar de kunde erholde en fuldkommen Amnestie; men den com man erende General von der Busche erklærede, at han ikke indlod sig i nogen Underhandling, men forlangte at Gottingen skulde ufortøvet aabne sine Porte, hvilket da ogsaa skeete. - J Kastel har det været temmelig uroligt. Churfyrsten havde, efterat han først havde antaget den nye Statsforfatning, valgt nogle Ministre som vare Folket i bøi Grad forhadte; da de bleve betragtede som Ophavsmænd til alt det Onde hvorunder Landet hidintil havde sukket. En Petition blev nu indgivet til Churfyrsten derom, og de nye Ministre fik deres Afskeed. Misfornøielsen tog til da man erfarede at Grevinde Reichenbach Lessenitz var ankommen til Vilhelmböhe, ledsaget af Banqveur Rotschild og Geheimeraad Deines; men nu begave sig næsten alle Stadens Jndvaanere til Slottet rolige og ubevæbnede for at bede Churfyrsten om at sende hende bort. Staden var som uddød at Mennesker, og Slottet blev omringet af en uhyre Menneskemasse; en Deputation blev afsendt dertil og erholdt det Svar, at Grevinden skulde hurtig blive bortfjernet. Folkemængden begav sig tilbage til Staden og slog Vinduerne ind i den afskedigede Minister von Meysenburgs Huus. Roligheden blev ved tilveiebragt; men da man den 12te erfarede at Grevinden endnu ikke var afreist, saa blev der et stort Opløb, og man truede med at ville nedrive Churfyrstens Pallads; men nu blev det offentlig bekiendtgjort, at Grevinden var afreist den 12te fra Vilhelmshøbe, escorteret af Gensdarmerie. Man vil forfølge hende i alle Retninger, for at være vis paa at hun virkelig har forladt Landet. Den 13de blev der givet et stort Bal paa Raadhuset, hvori alle Damer vare klædte i Stadens Farver Blaat og Hvidt. Ogsaa Churfyrstinden indfandt sig i samme Dragt; efter hendes Gemals Anmodning vil hiin residere i Cassel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Jndenlandske Efterretninger. Caroline=Klostret. Denne under Hs. K. H. Prinsesse Carolines naadigste Protection staaende Stiftelses Capital er forøget med 231 Rbd. 51 s. rede Sølv og 4 Rbd. 12 s. Sedler og Tegn, hævede Renter i sidste Termin af de til Klosteret skiænkede, og af de af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst egenhændigen underskrevne, i Nationalbanken bevarede Obligationer, Stiftelsen tilhørende. - Af nogle andre, til Stiftelsen skiænkede Obligationer hæves Renterne i April Maaned. - Fire forskiellige Planer til en Fundats for Stiftelsen ere af Secretairen forelagde Directionen, og efterat være giennemgaaede og overveiede af samtlige Bestyrere, er den valgte Plan underdanigst refereret Hs. Kongelige Horhed, Stiftelsens høie Protectrice, og derefter indsendt til det Kongelige danske Cancellie. Hvis ikke uforudseelige Hindringer indtræffe, er det Bestyrelsens Hensigt, at Stiftelsens Virken, i Overeensstemmelse med Planen, for en Deel skal begynde inden dette Aars Udgang. – Gaver til Klosterets Fremvæxt modtages af Casse-Directeuren p. t. Hr. Regimentschirurg Schwartzkop(Konprinsensgade No. 37, eller Hr. Redacteur(Kbhvnsp. Jetsmark (Adressecomptoiret).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Jgiennem det Kongelige Danske Cancellie er den 7de Januar d. A. udkommet en Allerhøieste Plakat angaaende Ophævelsen af Afdrags- og Bortflytningretten (jus detractus, census emigrationis) imellem Danmark og den frie Hansestad Lybek.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-28
Ved Allerhøieste Resolution af 22de December. f. A. er det Kongelige Danske Cancellie Allernaadigst tillagt bemyndigelse til ad mandatum at confirmere de Foreninger, der maatte indkomme til Collegiet om et fast aarligt Vederlag for Qvægtienden, uden Hensyn til de Creaturer, som den Tiendepligtige virkelig tillægger, og det med den Bestemmelse, at der for saadant Tiendevederlag skal tilkomme den Tiendeberettigede samme Fortrins- og Udpantningsret, som Forordningen af 8de Januar 1810 §. 29 hiemler.