JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Nu har ogsaa Prof. Kolderup Rosenvinge, der, som bekjendt, foredrager Kirkeretten baade ved Universitetet og i Pastoral=Seminariet, afgivet sit Votum om Nødvendigheden af en liturgisk Revision, ved at levere, i sidste Hefte af Maanedsskrift for Litteratur, en indholdsrig og interessant Anmeldelse af Pastor Gads Skrift: "om liturgisk Frihed." Det danske Folk, hvis Opmærksomhed i de sidste Aar saa stærkt er henledet paa Liturgien, især den danske Geistlighed, af hvilken en hæderlig Corporation – det hele kjøbenhavnske Ministerium - eenstemmigen har erklæret en Revision af Ritualet for det eneste Middel til at betrygge Kirkens Fred, Menighedernes Opbyggelse og det geistlige Embedes Værdighed, skylder Professoren Tak, fordi han følte og fulgte det Kald til at tale, der laae i hans videnskabelige som i hans borgerlige Virksomhed. Efter at dette juridiske Votumer føiet til de foregaaende Jndlæg i Sagen, ville uden Tvivl de Fleste være enige med os om, at ansee Af terne for sluttede, og Sagen for fuldmoden til Paa(Khvnsp.) kjendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Den 4de ds. har den kgl. Lands-Over- samt Hof= og Stadsret afsagt Dom i Sagen: Stabschirurg Tønder, contra afsk. Eskadronschirurg Mathias Winther, hvorved de af Sidstnævnte i Bladet Politivennen No. 816 for 1831 mod Stabschirurg Tønder brugte fornærmelige Udladelser mortificeres, og Jndstævnte idømmes en Mulct af 50 Rbd. Sølv til Khvns Fattigkasse samt at udrede Søgsmaalets Omkostninger med 20 Rbd. Sølv. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Vor udmærkede Flautisk, Hr. Kapelmusicus, Petersen, giver, med kgl. Tilladelse, næstk. Søndag en Aftenunderholdning paa det kgl. Theater, der efter Jndholdet lover at blive særdeles interessant. Ved denne Aftenunderholdning kunne Hovedstadens Musikyndere vente sig den ualmindelige Nydelse, at høre en heel Symphonie af Onslow (hans første), af hvilken Allegro og Menuet aabne den 1ste og Adagio og Rondo den 2den Afdeling. Blandt interessante Nyheder kan nævnes en af Hr. Prof. Øhlenschlager skreven Romance: "Den musikelskende Landsbypige, comp. for otte obligate Jnstrumenter af Hr. Secretair Hartmann, og bestemt at synges af Madame Phi(S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Gjengangerbrevenes berømte Forfatter agter om føie Tid, med offentlig og kongl. Understøttelse, at begive sig paa en Udenlandsreise til Neapel, Frankrig, Engelland o. s. v. (N. Morgenp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
En ung Mand har skudt sig paa Blegdams veien. - Et Stykke Tømmer faldt for nogen Tid siden paa St. Annæ Plads ned paa en Mand og sønderslog ham, han bragtes paa Hospitalet, men er siden død. – Forleden Dag samledes pludseligen i Gothersgaden og Møntergaden en forfærdelig Stimmel af Folk. Det hedte, at man havde bort ængstelige Skrig gjenlyde fra et Huus. Endelig havde Bjerget barslet og som sædvanligen ridiculus mus, til den hele Allarm var opstaaet over, at nogle Sviin, uvist om af Jnclination til Beboerne eller til Localet, havde sat sig den urimelige Grille i Hovedet af solut at ville trænge ned i en Kielder gjennem Vinduerne, og dette havde afnødt nogle sensible Kjelder damer diverse behørigt lydelige Angstens Skrig, skjøndt vi, da vi saae disse Damer, maatte, formedelst en Aandsbeslægtethed mellem de fire- og toføddede, der laae for Dagen, antage Angsten for affecteret. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
En ubehagelig Overraskelse vederfores for nogen Tid siden en af vor Byes Ynglinge, en ung Mand af Formue og ubegrændset Forkjærlighed for den militaire Stand. Det var nemlig lykkedes vor Helt incognito at reussere i hans Frieri til en ung Pige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
J denne Anledning havde han forsamlet en Skare, Venner for ved et Gilde en garcon under Pauker nes Hvirvel og Trompeternes Skralden at declarere sin Forlovelse; Vinen havde alt stemt de Deeltagende til den ved slig Efterretning tilbørlige Jubel; Helten var just traadt frem for at forkynde de vakkre Venner sin Lykke - da træder en Serviteur ind med et Brev, der indeholder en Afviisning fra den elskede Pige. (S. Bl.)J Frederiksberg Slotshauges Kanal er atter fundet to druknede Personer, et Mands. og et Fruent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Den høikgl. General-Postdirection, der i de senere Aar har gjort saa meget for Post- og Befordringsvæsenets Fremme, agter, efter Forlydende, nu ogsaa at bringe et Dampskib i Gang imellem Aarhuus og Kallundborg. Saa gavnligt, som Jværksættelsen af et sligt Forehavende virkeligt vilde være for Reisende, saa har en Jndsender, i Anledning af det her circulerende Rygte, at General-PostDirectionen hertil for Tiden skulde staae i Handel om Dampskibet "Dania," dog seet sig foranlediget til, i "Politivennen" at opløfte sin Stemme imod Kjøbet af dette gamle Skrog, ved hvis Benyttelse de Reisendes Befordring over Vandet vilde blive fuldkomment saa uvis, som den nu er, eftersom de derved vilde blive udsatte for, (ifald de slap dermed, at kastes iland paa Sams, Thuns eller hvilkensomhelst anden Øe i Kattegattet, for der at oppebie at en Smakke kunde komme og afhente dem. Jndsenderen haaber, at den kongl. General-Post-Direction ikke vil lade sig blænde af den betydelige Reparation, Dampskibet Dania atter i Aar erholder; thi ligesaa betydelige Reparationer" skulle for være foretagne paa dette Skib, uden at man hidtil har sporet nogen Virkning deraf. Fremdeles nærer Jnds. det Haab, at dersom Mangel paa tilstrækkelig Capital skulde være Aarsag til, at Færgelauget i Aarhuus og Kallundborg hidtil ei selv har anskaffet sig et forsvarligt og passende Dampskib, saa vilde den kgl. General-Post-Direction forstrække den dermed; men, i Hvad der end maatte skee, gjentager han det almindelige Ønske: Frie os fra Dampskibet Dania, Hellere Prindsesse Wilhelmine, som jo nu er til Salg!" Jydste Bönders Jubelsang. den 13de Marts 1833. J Fredens Ly i Dannelund, Vi Bønder boe. Ved Dagens Sysler, Nattens Blund Vi finde Roe. Ei frygte vi for Voldsomhed, For fjendtlig Rov; Vi nyde Frugten af vor Sveed Ved Dannelov. Tak være vor Konge og Fader! Vidt fjernte fra vor Faders Tag, Kong Fredrik Slot, Vi føle Faderhjertets Slag Dog lige godt Ei Belt og Sund om Dannemark Forhindret har, At Mildhedsstraalen i vor Ark. Jo skinned klar. Tak være vor Konge og Fader! Vor Faderkonges hvide Lok Vi skuet har, Naar til sin jydske Børneflok Ham Bølgen bar. Ei Pragt, ved Trællesveed frembragt, Ham gjorde stor, Hans Glorie af Kongemagt J Hjerter boer. Tak være den Konge og Fader! De fem og tyve Aar, som svandt J Tidens Grav, Os Bønder til vor Konge bandt Ved Ahl og Hav. Ei nogen Magt vor Kjerlighed Skal dæmpe let - Den arves skal i tusind Led Af Fredriks Æt; Thi Han var som Konge vor Fader, Den Gud, hvis Throne ei forgaaer J Tidens Flod, Vi bede, skjerm i mange Aar Vor Konge god! Lad Dannelundens ældste Træ Vor Konge-Eeg, J Secler skjænke Fred og Læ For Landets Neeg!! Gud signe Kong Fredrik den Sjette, Da synge vi vor Høitidssang Saa glad, saa tidt; Og Fredens Blomster Dannevang Skal smykke vidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Da tusinde Forglemmigen Vil frodigt groe Ved Hav og Hede, Bjerg og Vei Bondeboe; Til Minde og Fredrik den Sjette. R. Randløv, Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
J Anledning af vor allern. Konges femogtyvende Regjeringsaar. End vort Dannemark staaer, Hævdet ved Ære og Vælde; Gjennem Rækker af Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Hædret ved Kraft og ved Ælde. Æren, som Solen reen, Vælden, som Fjeldet den stander, Kraften i Sønnernes Been, Ælden i Oldingers Pander. End Han lever vor Drot, Smykket med, sølvergraa Isse, Virkende stedse til Godt Fører han Sceptret tilvisse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Femogtyve Aar hensvandt For ham den Fredegode Tiden og Aarene randt: Men ei ham hans Dyder forlode. Glad dig opsving, min Mand, Til Himmelens hvælvede Zone, Ved Alfaderens Haand. Frederiks Priis Du udtone. Veed der for Ham i Løn Vor elskte Drot at bevare, Herren vil høre din Bøn Og fra Ham fjerne hver Fare. Hjertet være vor Tolk, Til gamle Danmarks Glæde, For sit elskede Folk Kong Fredrik længe leve! Aarhuus, Frederik Johansen, den 13de Marts 1833. Stolemagersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Bekjendtgjørelser. At min tredie ældste Søn, Joachim Otto Kaalund, Sognepræst i Kjøbstaden Sæbye, døde den 21de f. M., 35 Aar gl., i S. T. Hr. Secretair og Byefoged Heibergs Huus, hvor han ædelmodigen, som ugift, blev modtaget i de 3 sidste Uger af sit Liv for at nyde al muelig god Pleie og Tilsyn, bekjendtgjøres herved hans og mine Venner og Velyndere. Fem Dage for sin Død tilskrev han mig blandt andet: "Jeg er fattet og rolig i Alt hvad der skal besluttes; mit Haab er til Gud, til ham sætte De og Deres - han skal vist gjøre det Bedste for mig." Gud unde os, hans gamle Forældre, samme Sindsroe og Tilfredshed at gaae Døden imøde med! Præstholm Præstegaard, den 6te Marts 1833. Maren Sommer Kaalund. Peder Bentzon Kaalund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Torsdagen den 21de d. M. Kl. 2 Eftermiddag lader Vognmand Christopher Andersen paa Grund af Bortflytning fra Byen, ved offentlig Auction bortsælge en Kareth, 2 Reise=Postvogne, en Arbeidsvogn, 2 Kaner, 2 Slæder med Bjelder og Klokker, en Plov, en Harve, Sengesteder, Sengeklæder, en Grue=Kjedel paa 3 Tdr. Rum, Borde og Stole m. m. m. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 8de Marts 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Jfølge Skifterettens Begiæring blive de Boet efter afdøde Premiermajor Rording de Witt af det Holsteenske Landseneer=Regiment, tilhørende 2 Kjøreheste og 3 Rideheste, bortsolgte ved offentlig Auction paa Colding Raadstue Onsdagen den 20de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Colding, den 2den Marts 1833. Ch. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Jfølge Skifterettens Begjæring i Handelsmand Leopold S. Levins Fallitbo, bliver afholdt Auction paa Randers Raadstue, Onsdagen den 20de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over et Parti Manufactur= og Colonialvarer, samt saavel fabriquerede som ufabriquerede Tobakker, tilhørende fornævnte Bo. Randers, den 27de Februar 1833. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Torsdagen den 11te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver hos Jørgen Gammel i Grund før afholdt offentlig Auction over det ham tilhørende Huus ibd., samt over en Deel Løsøre, bestaaende af en Dragkiste, en Kakkelovn, en Væv, nogle Sengeklæder, m. v. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 12te Marts 1833. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Tirsdagen den 26de Marts førstkommende, lader afg. Pastor Borgens Enke formedelst Bortflytning ved Auction i Kiørup Præstegaard bortsælge en Deel Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Speile, Sengesteder, en betydelig Deel Sengeklæder, 5 Kakkelovne, et 8te Dages Stueuhr, et Taffeluhr, en Deel Tin, Kjøkken= og Bryggersredskaber, et komplet Lysebord, med Brikker og Forme, Vogne, Seletøi, Avlsredskaber, Køer, 30 til 40 Stykker Elme= og Egeplanker m.m. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Marts 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Efter Forlig og Udlæg bliver Thomas Andersens Sted paa Gjedved Mark i Tolstrup Sogn, af Hartkorn 6 Skpr., med Konge= og Kirketiende af 5 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. deraf, opbuden til absolut Bortsalg ved Auction, som holdes paa Stedet Mandagen den 25de Marts næstk. om Formidd. Kl. 11. Til Stedet er fornøden Tørveskiær og betydelig Eng. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 4de Marts 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Jndkaldelse til Skifte. Torsdagen den 28de Marts næstkommende, Formidd. Kl. 10, foretages paa undertegnede Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus Skiftet efter Aftægtsmand Søren Knudsen i Tvenstrup til Slutning, til hvilken Tid og Sted samtlige Arvinger herved indkaldes til at møde enten personlig eller ved lovlig Fuldmagt, samt at indlevere gyldige Beviser for deres Arveret. Hads og Ring Herreders Contoir, den 11te Marts Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Creditorerne i Boet efter afdøde Fæstegaardmand Rasmus Nielsen Roballe af Grandslev, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Bidstrup, den 29de Januar 1833. Obel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
En paa Schibbye Mart i Harlev Sogn beliggende Gaard, tilhørende Knud Poulsen i Brabrand, er underbaanden at faae tilkjøbs. Dens Bygninger ere i sidste Aar heelt af nyt opførte, og tjenlige til Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden. Hartkornet er 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 1/5 Alb. Kongetienden er indkjøbt. Pa Eiendommen har hidtil været holdt 24 a 25 Fæcreaturer foruden Faar, og Jorderne kunne, da Gaarden ligger omtrent midt i Marken, drives med 4 Heste. Høeavlet er omtrent 70 Læsser, og Tørveskjær haves paa Gaardens Mark i Overflødighed. Jorderne indeholde omtrent 70 a 80 Tdr. Sædeland, alt godt Jord. Om de ønskes kan endeel Besætning og Avlsredskaber m. m. følge i Kjøbet saavelsom Sædekorn. En Stue paa 3 Fag med en 2tage Kakkelovn og et Sovekammer, Alt til Gaden i Gaarden No. 60 paa Frederiksgade, som beboes af Bødker Møller, kan til Paaske Flyttetid faaes til Leie hos Sadelmager Rommel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Formedelst Bortreise er Gaarden No. 583 paa Frederiksgaden med tilhørende Toft og Eng underhaanden tilkjøbs. Det Nærmere i saa Henseende erfares Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Trende Værelser med Spisekammer og sælleds Kjøkken er tilleie til først ommende Flyttetid, paa Guldsmedgade No. 87. For at faae me 3 snaae Børn opdraget, agter jo ved en duelig Svend at fortsætte den af min sal. Mand førte Skræderprofession, hvorfor jeg ærbødigst beder saavel min sl. Mands Kunder som andre gode Mennesk i at unde mig lidet at fortjene. Godt Arbeide, forene med billig Priis og redelig Behandling, skal stedse være Maalet for mine Bestræbelser. Jensine sl. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet med en Deel nye Varer, bestaaende af: Satinturk, FlorenceTaft, Atlask, Merino, Thibet, Lyster, Sirtser, Glandsgingham, Barege, Jndiennes, glatte og tærnede Jacconetter, ordinaire og fine Cambries, hvide og couleurte Schirtings, extra gode Dækketøier, hvide, sorte, graae og flammede Strømper, dito Sokker, Børne-Strømper, Lærreder, Dynevaar, Bevertain, Paraply Cambrics, en betydelig Deel Forklæder af forskjellige Størrelser, et smukt Sortement Klæde og dobbelt Cassemir, ægte chinesiske Crep=Tørklæder, Olmerdug, bleget og ubleget Bommesie til den overordentlig billige Priis fra 20 til 28 s. pr. Al., ligeledes Bomuldstøier fra 25 s. til 2 mk. a 2 mk. 10 s. pr. Al., Multum og Flonel, fiin Bobbinet 4 Al. br. til 9 mk. pr. Al., c. &c.C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Kaigræsfroe. engelsk og fransk, i større og mindre Partier, udsælges til billigste Priser hos 3. J. Lewy. i Horsens. Tolv til 16 Læs Gjødning kan faaes No. 603 paa Frederiksgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Skonnerten Coureren, Skipper K. Brasch, er arriveret til Kjøbenhavn, ligger allerede under Ladning til Aarhuus, og vil om 8te Dage være seilklar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Et ungt Menneske paa omtrent 20 Aar, der skriver en smuk Haand og i flere Aar har arbeidet paa et Bye og Herredscontoir, ønsker sig en Plads enten strax eller til 1ste Mai enten paa en juridisk Embedsmands Contoir, eller hos en Godsforvalter, Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
En Dreng paa 15 Aar, som regner og skriver godt, ønskes anbragt til Handelen, helst hos en Kjøbmand, der driver Bondehandel. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Alle Sorter godt Haugefrøe og Blomsterfrøe kan faaes ved Vesterport No. 639 til meget billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Den kongl. Danske Hof- og Stats-Calender for Aaret 1833 (sluttet den 9de Febr.) er udkommen, og vil i Provindserne være at erholde paa samtlige kongl. Postcontoirer for 3 Rbd. 32 s. Sedler og Tegn pr. Exemplar paa Trykpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
J Aarhuus er den kongl. danske Hof- og Stats Calender for Aaret 1833 at faae hos Boghandler Jessen for 20 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Rettelse. J den udi Aarhuus Stiftstidende for indeværende Aar No. 16, 17 og 18 indrykkede, af Gaardmand Simon Nielsen i Aalstrup udtagne Mortificationsstævning, er udi Stævningens 11 Linie ved en Feiltagelse sat Søren Nielsen iste detfor Simon Nielsen, hvilket herved berigtiges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elma uist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
No. 43. den 15 Marts Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts -Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. J de med sidste Post ankomne Breve fra Constantinopel angives følgende af Mehemed Al foreslaaede Puncter til Basis for Fredsunderhandlingerne: 1) Uafhængighed, 2) Fyrsteværdighedens Arvelighed, og 3) Forpligtelse fra Portens Side til at betale en Pengesum, som Erstatning for Krigsomkostningerne (Størrelsen af denne Sum angives forskjelligt, mere eller mindre betydelig). Disse stærke Fordringer, ifald de bekræftes som factiske, ere vistnok af den Beskaffenhed, at deres Antagelse af Porten er tvivlsom, og isaafald Stridens Ende ikke saa tilforladelig, som man havde troet. – Den af Porten reqvirerede russiske Flaade har faaet Contraordre, da man nu anseer Hovedstadens Fare for overstaaet. Skulde den imidlertid, tilføies der, allerede være under veis, da vil den nok løbe ind i Bosphorus forindeden vender om igjen. Fra Wien bekræftes, at den franske Gesandt i Constantinopel har protesteret mod enhver activ Bistand fra russisk Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Frankrige. Hertuginden af Berry skal være bleven meget syg, og Dr. Gintrac var i største Jil kaldet fra Bourdeaux til Blaye, hvor Omstændighederne vare forekomne Lægen saa betænkelige, at han strax havde tilkaldet tre Medkolleger fra Bourdeaux. Og saa herom ere Rygterne heel forskjellige, nogle sige at den forventede Krisis var indtruffen, andre endog saa at hun var død. Ogsaa Generalprocureuren ved den kongl. Ret i Bourdeaux var reist til Blaye som Vidne ved hendes Forløsning. Om Manden elle Barnefaderen haves endnu kun Gisninger. Nogle mene, at det er en Prinds af en totansk Sidelinie, der for sin fine Bygning skal have fulgt Madamen forklædt som Kammerjomfrue, og være omkommet ved Pennissiereslottets Brand. Men af alle Rygter er dog det det snurrigste, at Hertugindens hemmelige Gemal er ingen Anden end 1 Ludvig XVII, som det paa en forunderlig Maade var lykkedes at frelse Livet og at give Hertuginden de ugjendriveligste Beviser og sin Jdentitet. Paa denne Maade vilde Hertuginden paa eengang blive baade Frankrigs Dronning og Regentinde. - Den berømte Chateaubriand har været for Retten i Anledning af et Skrift, han havde udgivet til Hertugindens Forsvar, og Retten bivaantes endog af mange Damer. Tilhørerne kunde ikke tilbageholde deres Latter ved blandt andre Steder at høre oplæse af det paaklagede Skrift: "Madame er et helligt Kar, En Moder bærer sit nogne Barn paa Armen," o. s. v. Men Chateaubriand forsvarte sig saaledes at han blev frikiendt, hvorover Enthusiasmen gik saavidt, at Folket vilde spænde Hestene fra hans Vogn, og i Gaderne raabtes: "Chateaubriand leve Friheden leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Engelland. Debatterne om den irlandske Tvangs bill føres i Underhuset med en gandske overordentlig Heftighed. Hr. Roche anklagede Ministrene for en Konspiration mod Jrland, som har til Formaal at deles at undertrykke den offentlige Mening i dette Land. Hr. Atwoord sagde, at det var oprørende at sende Folket Bajonetter og Strikker, naar det forlangte Brød. Men Hr. O'Connor var den Bittreste af dem Alle. "Folkets Stemme – sagde han, bragte Carl 1 paa Skafottet og stødte Carl X fra Thronen, Folkets Stemme drev Emancipationen og Reformen igjennem, den vil ogsaa beskytte Konstitutionen i Jrland. Vi ville ikke længere lade os træde under Fødder, men møde i Kamp med Engellænderne paa Liv og Død. Ved samme Leilighed omtaltes, at O'Connell, der kalder sig det irlandske Folks Repræsentant, havde i en Folkeforsamling sagt, at Landet regjeredes af 7600 Skurke." Den 1ste Marts vedvarede Debatterne til over Midnat, og begyndte næst Morgen igjen paany. At Ministeriet er i Forlegenhed, sees deraf, at det havde indbudt en stor Deel af Underhusets Medlemmer til sig i det udenlandske Departement, og at 300 havde indfundet sig. Ogsaa Avisen Times opponerer stærkt mod Billen, og kalder den en "Dragon-Bill."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Nederlandene. Det engelske Blad Standard siger under 2den Marts, at the Globe har ladet sig føre bag Lyset i Henseende til den Angivelse, at Keiseren af Rusland skulde have raadet Kongen af Holland til, snarest at tilendebringe de belgiske Anliggender paa fredelig Vei. Sandt er det, at Kongen har modtaget en meget vigtig Skrivelse fra Keiser Nicolaus, men af gandske andet Jndhold end den af Globe angivne, idet Keiseren har raadet ham at forblive fast og ikke at tilstaae videre Concessioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Tydskland. Mæslingerne anrette store Ødelæg gelser i Wien. Ogsaa Prindsessen af Salerne, Keiserens Datter, er angrebet deraf, og da Hs. Maj. der endnu ikke har havt denne Sygdom, frygter meget for den, saa er Prindsen af Salernos hele Familie saalænge bleven afsondret fra Hoffet. Man var i stor Angst for la Grippe, som skal husere skrækkeligt i Rusland. Fra Memel i det Preussiske er officiel anmeldt, at den er udbrudt i Polangen, og har der næsten angrebet alle Jndvaanerne. Om Sygdommens Caracteer og hvormange den bortrykker meldes intet, kun bemærkes, at jo heftigerere den udbryder, desto lettere er Kuren. – Fra Preussen skrives, at de politiske Aspecter have siden Juliirevolutionens Udbrydelse i 1830 aldrig været fredeligere end nu (det samme har Marskal Soult erklæret i de Deputeredes Kammer ved Forhandlingerne og Udskrivningen af 80,000 Rekruter, hvorfor ogsaa Kongen af Preussen har givet Ordre til at det 7de og 8de Armeekorps skulle sættes paa Fredsfod. – J Frederikshafen ved Bodensøen har man den 27de Februar havt et Jordskjælv som varede ved i flere Secunder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Redacteuren af det Augsburger Dagblad, Dr. Ostreicher, er for begaaet Majestætsforbrydelse bleven dømt til offentlig at bede Kongens Billede om Forladelse, derpaa at hensættes til Zaarig Arbeidshuusstraf, og endelig i 3 Dage af Julimaaned, i hvert af hine 3 Aar, at sættes i et eensomt Aflukke paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Norge Advokat Hjelm har i det norske Storthing gjort Forslag til en med Rigets Selvstæhed og Statsforfatning mere stemmende Behandlingsmaade af Norges udenlandske Anliggender, efter hvilket Hs. Maj. Kongen ved Adresse skulde gjøres opmærksom paa, at norske diplomatiske Sager ikke, overeensstemmende med Norges Grundlov, kunne forberedes, behandles, foredrages og expederes ved en svenske Minister, men allene ved den ansvarlige norske, paa den ved Grundlovens §. 15 bestemte Maade, og at fælles diplomatiske Sager bør behandles overeensstemmende med denne §. og H. 28, samt §. 5 i Rigsacten; at norske Consuler, om de end tillige ere svenske Consuler, ikke indfødte norske, Borgere, dog, overeensstemmende med Grundlovens §. 21, 22 og 92 maa være udnævnte i det norske Statsraad, særskilt fra den Udnævnelse, der meddeles dem som svenske Consuler, saa at de i fornødent Fald kunne som norske Embedsmænd drages til Ansvar; samt at Hs. M., paa Grund deraf, maatte ansøges om at paasee Grundlovens og Nationens grundlovmæssige Rettigheders og Rigets Værdigheds Overholdelse i disse Henseender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-15
Handels-Efterretninger. Fra Danzig meldes under 28de Febr. at Farvandene der vare endnu ikke frie for Jis, og at det i Handelen var gandske stille. Det samme meldes ogsaa fra Kønigsberg. Jfølge Breve fra Engelland var det endnu meget flaut der med Smør. J Hamborg var falleret: Mayer Wolffson med omtrent 100,000 Mk. Bc.