JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Det 13de Bind af Tidsskriftet: die Zeiten, som udgives af Prof. C. D. Vos i Halle, aabnes med en meget interessant Afhandling: Blik au die politische Lage Europens, am Endedes Jahres 1807. (Blik paa Europas politiske Stilling i Enden af Aaret 1807) Forfatteren gjennemgaaer deri især Engellands Stilling mod det øvrige Europa. Han søger at vise, at Krigen mod Engelland ikke allene føres mod dets Magt, men mod dets Handel og Manufacturer, og at dersom alle de krigførende Magter ikke forene sig om at gjøre en Landgang paa dette Rige, som fordet første vel neppe vil skee, saa bliver kun en activ Maade tilbage at bekrige det paa, det er, ved deres Mariner, og disse ere deels aldeles ødelagte af Engellænderne, deels i deres Hænder, deels for ubetydelige, deels aldeles ikke til mere. "Overalt har Engelland – vedbliver han – en afgjort Overvægt, som det kjender og som det synes at pukke paa. Caperie er det eneste (?), som de fiendtlige Magter kunne foretage mod Engelland; men dette rammer kun dets Handel og Manufacturer, Engellænderne som Kjøbmænd, som Manufacturister, følgeligen som Privatpersoner, men ingenlunde som Magt. Vel vilde Handelens og Manufacturernes Ødelæggelse i det mindste frembringe en meget voldsom Rystelse i Engelland, men Spørgsmaalet bliver, om dets Manufacturer ødelægges, naar dets Handelssamqvem med Europa fuldkommen tilintetgjøres, Skulde dette finde Sted, saa maatte det først være mueligt, virkelig at tilintetgjøre Handelsforbindelsen, hvilket maa drages, i Tvivl, naar man nogenlunde kjender Handelens Natur og Forbindelser. Men antaget, at dette ogsaa var mueligt, saa vilde det dog kun kunne frembringe den tilsigtede Virkning, naar Engelland, i sin Handels- og Manufactureristence ganske eller for største Delen kun var afhængigt af Europa. Men Handelen paa denne Verdensdeel er ingenlunde forbunden med saa stor Fordeel for Engelland, som man i Almindelighed troer. Fra de fleste, især de nordiske, Lande fik det mere end det sendte did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Standsningen af Handelssamqvemmet med disse Lande vil tvinge det til at undvære eller selv at producere eller hente fra andre Verdensdele de Producter, det faaer fra samme, hvilket allerede har været Tilfældet under Paul den Første. Den egentlige Handelsfordeel kan Engelland kun vente af de andre Verdensdele. Portugal var et stort Forlis for dets Handel, men det bliver et Spørgsmaal, om det ikke snart vil finde fuldkommen Erstatning i Brasiliens Erobring (?). Derimod tabe de fleste andre Nationer forholdsviis ved Forstyrrelsen af deres Handelssamqvem med Engelland, uden at de faae nogen Erstatning derfor. Ogsaa ere de alle alt for lidet velhavende til at kunne taale et saadant Forlis saa godt som Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
J det de opgive Handelen paa Engelland, give de tillige Slip paa den største og fordeelagtigste Deel af deres egen Handel. For at tilintetgjøre den Engelske Handel i Europa maa alle Europæiske Staters hele Skibsfart ødelægges. Den samme Forholdsregel, der handlyser Engelske Varer fra Europa, maa ogsaa gjøre de Franske Varer sjeldne i Tydskland og Rusland, for saavidt de komme til Søes derhen. Engellændernes Snighandel og Contrabandeer=System faaer kun nyt Liv og større Udstrækning derved. Engelske Producter have i adskillige Europæiske Lande allerede længe været ganske eller tildeels forbudne, men ere alligevel blevne indsmuglede. Det er ligesaa godt den udenlandske Kjøbmands som den Engelskes Jnteresse, at befordre Contrabanderingen. Strænge Forbud frugte her ikke meget, men skjærpe kun Opfindelseskraften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
At den Franske Sømagt er til endnu havde man for ikke længe siden et alt for tydeligt Bevis paa. Den Rocheforter Flaade løb ud, uden at nogen af de tusinde Krigskibe, John Bull praler med, kunde forhindre den deri; den løb ud, uden at nogen af de uhyre Engelske Flaader, som uden synderlig Nytte, maa holdes i alle Havne og lønnes med uhyre Summer, hidtil har kunnet opdage den. Frankrige, Spanien og Holland have af Naturen faaet ligesaa stort Kald til at være Sømagter som Engelland, og de have ogsaa i ældre Tider hver især viist, hvad de formaae som Sømagter. Et saa alt omfattende Genie som Napoleon vil nok vide at vække de slumrende Kræfter, naar først Fastlandsanliggenderne ere ret ordnede. Der vil og maa komme en Tid, hvor Frankrige, Spanien, Holland, Rusland, Dannemark og Sverrig ville knuse det Brittiske Søuhyre. Lad det kun rase, fnyse og anstrænge sig. Det Øieblik kan ikke være langt borte, hvor dets Kraftyttring har naaet sit Yderste, og altsaa maa falde igjen i samme Grad som den steg(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Indenlandske Efterretninger. Placat, som indeholder Bestemmelser vedkommende Bygningsvæsenet i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Kjøbenhavn. Hans Majestæt Kongen har, ved allerhøieste Resolution under 8de d. M., behaget allernaadigst at fastsætte følgende Bestemmelser og Forskrivter, vedkommende Bygningsvæsenet i Kjøbenhavn: 1) at enhver Tegning til Bygninger som opføres i Kjøbenhavn eller paa dens Grund, skal i Fremtiden, efter at være af Stadsbygmesteren gjennemgaaet, approberes af Overbygnings Directeuren; 2) at ingen Bygnings Facade, som vender ud til Gaden i Kjøbenhavn, maa males med mindre saadant i Forveien er anmeldt for Stadsbygmesteren, til hvem derhos maa overleveres en Tegning til Approbation, i det Tilfælde at Bygningen agtes malet med flere Couleurer, men saafremt den blot attraaes malet med een Couleur, der ligner Sandsteen, Muursteen eller Kalkfarve uden Afsætninger, da blot en Prøve af Couleuren; samt at der i første Fald for Tegningens Approbation skal erlægges den nedenfor bestemte Afgivt til det Kongelige Maler. Billedhugger= og Bygnings Academie, men intet videre; 3) at stødt Glas aldeles ikke maa bruges ved Bygningers Afpudsning; 4) at dersom nogen begynder med, enten at opføre en Bygning, førend Tegningen til samme er approberet eller at male nogen Facade til Gaden, førend Stadsbygmesterens Tilladelse dertil haves, skal saavel Eieren af Bygningen eller Grunden, som de Haandværksmestere, hvilke dertil have ladet sig bruge, erlægge til Stadens Fattigvæsens Hovedcasse en Mulct fra 5 til 50 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
efter Omstændighederne og de Vedkommendes Formue; 5) at alle didhenhørende Sager i Overeensstemmelse med Placaten af 2de September 1795, skulle behandles ved Politie-Retteen; 6) at Stads bygmesteren, for Bedømmelsen af de ovennævnte Tegninger, have at oppebære, og til det Kongelige Maler. Billedhugger= og Bygnings=Academiets Casse at indbetale, som følger: For en Gaard af 20 Alens Bredde og derover 10 Rdlr. For en mindre Gaard 6 Rdlr. For et Huus af 18 Alens Bredde 5 Rdlr. For et mindre Huus 3 Rdlr. For at bedømme en Facade der skal males med Ornamenter 2 Rdlr. 7) at Stadsbygmesteren for hans Forretninger med Besigtelser og Tegningers Eftersyn, indtil videre, skal være berettiget til at oppebære følgende Betaling: For at gjennemgaae Tegningen til en ny Bygning af 18 Alens Længde med Sidehuus &c. 3 Rdlr. For en mindre Bygning 2 Rdlr. For Besigtigelsen af enhver heel Bygning, hvad enten samme af ny er opført eller derved er skeet en Hovedforandring 2 Rdlr. ForBesigtigelsen af enkelte Forandringer ved allerede opførte og indrettede Bygninger, saasom Omlægning af udvendige Trapper, nye Indgange, Opsættelse af Kielderskure 1. 1 Rdlr. Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse Det Kongelige Danske Cancellie d. 12 April 1809. Kaas. Cold. Knudsen. Bülom. Monrad. Berner. Lassen. (L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Jgjennem Generalpostdirectionen er under de 15 April 1809 udfærdiget en Plakat, som bestemmer en ny Postgang imellem Roeskilde og Kallundborg, og fastsætter en ny Posttaxt for Breve til og fra Kjøbstæderne Holbek og Kallundborg, af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, paa Generalpostdirectionens Forestilling, ved allernaadigst Resolution af 7de Marts sidstleden bestemt, at der fra den 1ste Maji næstkommende skal med de 2de Brevposter, som nu for privat Regning besørges imellem Slagelse og Kallundborg samt Roskilde og Holbek af Postmesterne i Kallundborg og Holbek, imod at de oppebære en bestemt Porto af ethvert Brev, gjøres saadan Forandring; at Brevposten imellem Kallundborg og Slagelse aldeles ophører, og at Posten imellem Roskilde og Holbek, og derfra videre til Kallundborg, befordres forPostkassens Regning 2de Gange ugentlig, den ene Gang ridende, og den anden Gang kjørende, forat kunne medtage Reisende og Pakkepostgods. - Saasnart denne Forandring iværksættes, skal Brevposten afgaae fra Kallundborg hver Tirsdag Middag Kl. 12, altsaa første Gang den 2den Maji og fra Holbek Tirsdag Aften Kl. 7 1/2, saa at de begge kunne indtræffe i Roskilde Natten til Onsdag Kl. 12. Pakkeposten skal afgaae fra Kallundborg Fredag Aften Kl. 9 til Holbek, og fra dette Sted Løverdag Morgen Kl. 6, for at indtræffe i Roskilde Løverdag Formiddag Kl. 11. - Jfølge denne Forandring vil Portoen for Breve fra og til Kjøb stederne Holbek og Kallundborg tilflyde Postkassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Ved den i Plakaten tilføiede Brevposttaxt udgaae Kallundborg og Holbek af den i Brevpost-Taxten af 28de Martii 1801 dens 3die §. No. 3 indeholdte Fortegnelse, men samme henhøre derimod nu til de i bemeldte Taxtes 1ste §. No. 2 anførte Steder, hvortil Breve ligefrem kunne betales. Jøvrigt udvides denne Brevpost Taxt i alle dens øvrige Punkter til Kjøbstederne Holbek og Kallundborg. - De Breve, som ere bestemte til Nykjøbing i Sielland, skulle herefter udtages i Holbek, hvorfra de afgaae, som hidtil, med en privat Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Pakker og andet til Pakkeposten henhørende Gods, som afsendes til og fra Kallundborg og Holbek, skal betales efter de i Pakkepost-Taxten af 23 Febr. 1788 givne Bestemmelser med den senere fastsatte temporære Forhøielse, og i Forhold til det hosføiede Miletal, som er udregnet med Hensyn til, at der imellem Kallundborg og Holbek er 6 Mile, og imellem Holbek og Roeskilde 4 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
J Februarii Maaned 1800 ere følgende Vare udførte fra Kjøbenhavn til fremmede Steder; Landværts til Hamborg og Altona, 7007 Pd. sort Peber, 1669 Pd. dito, 2000 Stykker Nankin, dito 2000 Stykker, dito 11,225 St., dito 4900 St., dito 2000 Stykker. Til Rostok 2200 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
raffineret Sukker, 12,849 Pd. Sirup, 1576 Pd. Caffe, 346 Viertler Rom, 503 Pd. Caffe, 109 Viertler Rom, 615 Pd. Caffe, 486 Pd. dito, 563 Pd. raff. Sukker, 66 Viertler Rom, 10,024 Pd. Sirup, 78 Fustager Blaafarve, 11,510 Pd. Sirup, 7044 Pd. dito, 11,510 Pd. Sirup, 7044 Pd. dito, 6842 Pd. dito, 6251 Pd. dito 3655 Pd. dito, 1464 Pd. dito, 165 Pd. Konge Thee, 493 Pd. raff. Sukker, 3134 Pd. dito, 808 Pd. dito, 813 Pd. dito, 1125 Pd. Lumpen, 3128 Pd. Sirup, 426 Pd. Lumpen, 352 Pd. Peber, 463 Pd. Riis, 512 Pd. Caffe, 7813 Pd. Sirup, 7563 Pd. dito, 2985 Pd. dito, 3486 Pd. Sukker, 4000 Pd. Sirup, 4296 Pd. Riis, 4855 Pd. Sirup, 11,161 Pd. dito, 174 1/2 Viertl. Rom, 2772 Pd. Riis, 200 Pd. Rottinger. – Landværts til Altona og Hamborg, 3404 Pd. Thee, 14 Stykker trykte Sirtser. - Til Rostok: 200 Pd. Snørrottinger, 2596 Pd. Sirup, 2672 Pd. dito, 1320 Pd. Candis, 1339 Pd. Sirup, 2951 Pd. Sukker, 29,218 Pd. Sirup, 4869 Pd. dito 7311 Pd. dito, 66 Pd. Caffe, 67 Viertl. Rom, 462 Pd. Jngefer, 481 Pd. Congo, 85 Pd. fine Theer, 6594 Pd. Riis, 3274 Pd. Caffe, 4853, Pd. Sirup, 685 Pd. Caffe, 553 Pd. Candis, 6219 Pd. Riis, 1675 Pd. raff. Sukker, 612 Pd. dito, 445 Pd. dito, 60 Potter Arak. – Land vært til Altona, 62 Baller Bomuldsgarn, 1200 Uder Ræveskind, 200 Stykker Nankin, 5700 Stk. dito, 7652 dito, 300 St. trykte Sirtser, 7064 Pd. sort Peber, 445 St. trykte Sirtser, 1873 St. hvide ord. Cattuner, 329 St. dito, 100 Pd. fort Peber, 2880 Pd. Thee, 18316 Pd. Tamarinder. - Landværts til Hamborg, 3000 Stkr. Nankiner, 3146 Pd. Thee, 1020 Pd. hvid Jngefer, 1216 Stykker hvide ord. Cattuner, 1600 Stykker, Nankiner, 3400 Stykker dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Den Norske Regjeringscommission har udlovet en Præmie af 50 til 1000 Rdlr. for Tilveiebringelsen af Papirer af Betydenhed for Staten, som den ved Lindesnæs i Lister Amt indstrandede Engelske Orlogscutter Claudia maatte have havt inde. Fennefos Papirfabrik i Norge har forhøiet Priserne paa sine Papirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Under d. 7 April er udkommen: Forordning for Norge, angaaende hvorledes med Skifter efter Personer af geistlig Stand, samt med geistlige Sagers Paadømmelse i første Jnstant, bør forholdes. Deres Majestæter Kongen og Dronningen have allernaadigst skienket til de Brandlidte i Hollænderbyen 400 Rdlr. med Bestemmelse, at de skulle anvendes til at sætte dem igjen i Næringsvei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Agent og Viceconsul Johan Carl Ludvig From er udnævnt til Consul i Danzig i Statsraad og Dannebrogridder Koustrups Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Kjøbenhavn, d. 21 April. Cours af Danske Bancosedler mod Species 281 3/4 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 30 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Fra Amsterdam skrives under d. 15 April: En Americansk Parlamentair, Le Phaton, som er ankommen til Bordeaux, skal have medbragt den Efterretning, at Embargen i America for saavidt skal være ophævet, at Skibene kunne seile til neutrale Havne, men dog kun under den Betingelse, at der stilles Borgen for den dobbelte Værdie af Skib og Ladning, som hjemfalde til Regjeringen, naar et tilbørligt Udlosnings-Cortificat fra Bestemmelsesstedet ikke skaf ses tilveie. - Til Engelland, Holland og Frankrige tør de ikke gaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Den Proclamation, der er udstædt ved den Østerrigske Keisers Afreise fra Wien, er forskjellig fra Erkehertug Carls Proclamation deri, at Tonen er mere moderat, og at der ikke tales i samme som i den sidste om fremmede Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
I America gjøres et Laan af 10 MillioneDollars, og Kongressen har forhøiet Jndførselstolden af fremmede Varer 50 PC.: to Foranstaltninger, der just ikke opvække noget fordeelagtigt Begreb om de forenede Staters Financer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Efter den nyeste Plan skal Østerriges Hovedmagt concentreres i Øvre Østerrige og Bøhmen, og kun udgjøre en eneste Armee, under Erkehertug, Carls Anførsel, og afdeles, ligesom den Franske, i forskjellige Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Bekjendtgjørelse af Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair Etat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 17 April: 1. J Anledning af Major p. Fockens dødelige Afgang forsættes Major Johan Berend v. Romeling fra 2den til 1ste Bataillon i Dronningens Liv=Regiment, Capitain Frederich v. Dudden udnævnes til Major ved 2den Bataillon, Stabscapitain Christian Harboe v. Reusch til Chef for det vacante 6te Musketeer=Compagnie. Den caracteriserede Capitain Christian Friderich v. Lowzow til Stabscapitain, og Second-Lieutenant Prinds Christian Friderich Maximilian til Savn Witgenstein Berleburg, til virkelig Premier=Lieutenant, samtlige i Dronningens Livregiment; dog beholde Majorerne v. Rømeling og v. Dudden deres Compagnier, og ombytte først naar Regimentet samles igjen. 2 Second=Lieutenant Fran Johannes v. Sveistrup, af det Holsteenske Rytter-Regiment, forsættes i lige Egenskab til Dronningens Livregiment, med sin havende Anciennetet af 11te Decbr. 1807. 3. Ved Vort Eget Regiment forsættes Premier=Lieutenant Alexander Emil v. Wilster fra Grenadeer=Compagniet til et Musketeer=Compagnie, hvorimod Premier=Lieutenant Ove Unger Rosenkranz v. Giedde og Second-Lieutenant Jens Bull v. Kielland, ansættes efter deres havende Charger ved Grenadeer Compagniet. 4. Johan Benjamin Rosovsky, Negotie Chef ved det danske asiatiske Compagnie, udnævne Vi herved til Regimentsqvarteermester ved det danske Livregiment til Fods, imod at han stiller den sædvanlige Caution for Penge=Oppebørselen. 5. Premier-Lieutenant F. M. v. Barfred, af Kronens Regiments 3die Bataillon, meddele Vi, efter Ansøgning, i Naade Afskeed af Krigstjenesten. 6. Underofficier ved Kjøbenhavns borgerlige Artillerie, Friderich Lorenz Wilcken, udnævnes herved til Second=Lieutenant ved Sappeur Corpset. 7. Underofficier Thomas v. Westen Engelhardt, af det 1ste Aggershusiske Jnfanterie-Regiment, ansættes som Fændrik med extra Gage ved samme Regiment, dog indtil videre uden Aciennetet, og skal denne Ansættelse regnes fra d. 12te i denne Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-22
Under 18de April: 1. J Anledning af Capitain v. Werenskjolds Afskedigelse oprykker Capitain Niels Henrich v. Finne i fuld national Compagnie chefs Gage 276 Rdlr. aarlig, og Premier=Lieutenant og Ridder af Dannebroge Christian v. Heide udnævnes til Capitain og Chef for det onsøeske Compagnie med 180 Rdlr. aarlig Gage, fremdeles udnævnes Second=Lieutenanterne Jens v. Ziegler, Peder v. Heidenreich, Ludvig Michael v. Gluckstadt og Jens v. Hørbye til Premier=Lieutenanter ved de Nationale, SecondLieutenanterne Jesper v. Petersen og Mathias v. Bo dum forsættes fra de nationale til de gevordne Compagnier, og Fændrikkerne Friderik Henrich v. Conradi, Johan Wilhelm v. Radick, Jacob Romanus v. Møller og Lars Christian v. Heidenreich udnævnes til Second-Lieutenanter, de to første ved de gevorne og de to sidste ved de nationale Compagner, samtlige i det søndenfieldske Jnfanterie-Regiment. 2. Escadroncheferne, Ritmester Christian Peter v. Christensen, af det jydske Regiment lette Dragoner, og Ritmester Christian Ludvig v. Spath, af Husar Regimentet, meddele Vi Majors Caracteer med den dem reserverede Anciennetet. (Fortsættes.) Ved Riisbrighs Død den 18 April 1809. En skille Kaare rinder Du Ædle, ved Din Grav, Og Sorgens Tone minder. Om det, som Livet gav, Det trætte Støy tilbage. Nedsank i Jordens Skiød; Du hviler mæt af Dage J Vuggen luun og blød. Og Fredens Engle svæve Om tause Hvilested, Som Anelser omhæve Om evig Herlighed. Hvor over sorte Tillie Sig reiser Høi af Muld, Der Sneens hvide Lilie Fremspirer tro og huld. Naar Livets Morgenrøde, Alt længst forsvunden er, Naar ingen Roser gløde Paa mørke Bue meer, Da giennem Mulm og Taage Den straaler evigskiøn, Hvor Dødens Aander vaage Den stander frisk og grøn. Jeg seer den venligt smile Ved Støvets sidste Hiem, Og Vaarens Døttre ile Af Moderskiødet frem. Til Lilien de sig klynge J Livets friske Glands, Og om dit Navn de slynge, En evig Mindekrands. Thi from du var i Livet, Din Aand var uden Meen; Af Gud blev huldt dig givet En Villie fri og reen. Mod Sandheds kare Lue Du stræbte evig tro, Og hvad du fik at skue, Det gav du andre fro. Og i dit ædle Hierte. Der leved Himlens Aand, Du følte Andres Smerte, Dig bandt ei Jordens Baand. Du vandred vel saa stille, Den blide Fromheds Søn, Hvor Taaren du saae trille, Du tørred den i Løn. Dit aabne, klare Øie Fremlyste himmelsk Fred, Du lod det ei sig bøie Til Støvets Uselhed. Din Lyst ei døsig Hvile, Din Daad kun var dig Løn, Thi saae dig Døden smile Mod Evigheden skiøn. Jeg staaer nu her allene O Riisbrigh, ved din Grav, Og Hiertets Toner ene Er hvad min Sang dig gav. J Natten snart de svinde, Der gaaer af dem ei Savn; Men eviggrønt dit Minde Bevarer os dit Navn. Chr. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Kanikes Ras Sjette Aargang. No. 57. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 25 April, 1809. Palnatoke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
(Fortsat.) Jkke kan det negtes, at Engelland, som Sømagt, er voxet alle andre Stater over Hovedet, skjønt det er mere ved Rænker og Troløshed end virkelig Tapperhed, at det har vidst at tilegne sig andre Nationers Krigskibe. Den Hollandske Flaade tilden ved Forræderie, den Danske ved et røversk Overfald, og de fleste af dets saakaldte erobrede Skibe ved overlegen Magt i ulige Kamp. At det virkelig besidder en frygtelig Sømagt, det har det i de nyere Tider ved at krænke Folkeretten paa saa mangehaande Maader tydelig nok godtgjort Men man kan ogsaa gjøre sig en alt for overdreven Forestilling om dets Vælde. At kalde sig Havets Behersker er let, og at faae Kortsynede til at indrømme det, endnu lettere, men man betænke dog, at Havet er stort og at der hører meget til at beherske et saa uhyre Rige. Om Engellænderne eiede dobbelt saa mange Skibe som nu, vilde de dog ikke kunne være allevegne. Man kalde dem Havets Foruroligere, eller, om man vil, Havets lighway men, kun ikke dets Beherskere, thi det ere de ikke. Vare de det, saa ville ikke saa mange af deres Kjøbmandsskibe opbringes, saa mange af deres Krigskibe erobres, og saa mange større og mindre Franske Escadrer kunne løbe ubehindre. de ud. Men antaget at Engellands Sømagt i dette Øieblik var større end hele det forenede Europas tilsammentagen, vil det kunne vedligeholde det skrækkelige System, bestandig at have saa uhyre en Magt i Søen, blot for at skade sine Fiender, uden at gjøre sin allerede ubetalelige Statsgield aldeles bundløs, Hvad koste dets Krigskibe det ikke at underholde, og hvad Fordeel høster det i Grunden af dem, For at forhindre de fiendtlige Flaader at løbe ud, maa det med uhyre Bekostninger holde andre Nationers Havne blokerede, for at ødelægge sine Fienders Krigskibe maa det ødelægge sine egne. Havde det kun med een enkelt Fiende at gjøre, saa kunde dets Overlegenhed skaffe det Fordele, men nu, da næsten alle Europæiske Sømagter have reist sig imod det, og da de neppe ville forandre deres System indtil det er ydmygget, kan denne Overlegenhed ikke gavne det saa meget som mange troe. Frankrige er for klog til at indlade sig i noget egentligt Søslag med Engellænderne, saalænge som det ikke i det mindste kan sætte Lige mod Lige. Hvortil vil altsaa Engelland bruge sin uhyre Marine? Til at blokere, krydse, capere, kort sagt, skade sine Fiender. - Men medens dets fleste Krigskibe tilbringe deres Tid med frugtesløse Blocader og Krydstoge, arbeide dets Fiender i Stilhed paa at forøge deres Flaader. Den Uvirksomhed, hvori den Engelske Marine allerede i adskillige Aar er bleven holdt og endnu bestandig holdes, har tillige den skadelige Virkning, at dens Matroser og Sø officierer efterhaanden tabe den Øvelse, der er saa nødvendig for Søkrigeren. Naar derfor Europas Magter kun blive deres System tro, maa Engelland, liig Sommerfuglen, finde sin Grav i sin egen Konst og Jndustrie. Netop ders uhyre Sømagt, som synes saa farlig, maa svække og udtømme dets Hielpekilder, vare de end nok saa store.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Generalmajor von Evald har i Gaarmorges forladt os. - Hans Bortkaldelse var uformodet, og det er ei at beskrive hvorledes den har virket paa os alle. – Avantgarden sørger, som Børn, der have tabt deres Fader, Hirschholms og Egnens Beboere, som de, der have tabt den aarvaagneste og paalideligste Beskytter – alle møde vi hinanden kun med den klagende Hilsen: Al, vi have mistet vor Evald! - Den Orden, han her har holdt, den lynsnare Aarvaagenhed, hvormed han ved mindste Uroe var overalt tilstæde, den retfærdige Billighed imod enhver, det Borgersind, den Humanitet og Ædelmodighed, han ved alle Leiligheder har viist, har indpræget ham i alles Hjerter en uudslettelig Hengivenhed. – Maatte Danmarks Genius længe bevare os den sjeldne Mand! Maatte det Held, han saa udmærket fortjener, overalt følge ham. - Maatte han stedse blive saa lykkelig, som vor Erkjendtlighed ønsker. Hirschholm, den 22 April 1809. C. Gad. Præst paa Hirschholm.