JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Fra Pressen er nu udkommen: Det andet forbedrede Oplag af Hr. Capitain F. A. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder ; og da det første Oplag med megen Berømmelse den Tid blev antaget og recenseret, baade ide lærde Tidender saavel som i Fortgesette Nachrichten von dem Zustande der Wissen, schaften und Kunste a., ligesom det og for rum Tid siden er bortsolgt; saa venter man ey mindre bifald og Liebhabere til dette nye forbedrede Oplag; samme er til Kiøbs hos Forlæggeren, Ho Bogtrykker Nicolaus Møller, i Frederichsberggaden, saa og paa alle Stadens Boglader, paa Post=Papiir for 5 Mk. og Tryk=Par 3 Mark.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Hos Brødrene Berling i Pilestrædet er trykt og saaes tilkjøbs Reyse til den anden Verden, af Hr. Henrich Fielding, Ef for 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Efterfølgende Bøger findes her i Bogtrykkeriet til Kiøbs: Mag. Christian Schrivers Siele=Skat, de 3 første Deele, bestaaende udi 44 opbyggelige Prædikener, 3 Rdlr. Ejusd. Siele=Skats 4de og 5te Deel, bestaaende af 29 Prædikener, 2 Rdlr. 3 Mk. Kochs Siele=Skattens Kierne og Stierne, eller dens udførlig og fuldkomme Register, 2 Rdlr. 2 Mk. Povel Andersen Medelbyes, Ungdommens Postil, eller kort og god Forklaring efter den Augsborgske Confession over alle Evangelier, som paa alle Søndage og andre Hellige Fester fremsættes i Guds Meeninghed baade i Danmark og Norge, 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
En Concordantz over den Hellige Bibels canoniske Bøger, tienende snart og let at finde de fornemmeste og brugeligste Ord og Sprog, som den Hellige Skrift indeholder, 3 Mk. Flavii Josephi Jødiske Historie, af det Grædske Sprog oversat og med nogle Anmærkninger oplyst af Andreas Reyersen, SognePræst til Mou Meenighed i Jylland, 1ste Deel, 1 Rdlr. 3 Mk. Ejusd. 2den Deel, 1 Rdlr. 3 Mk. Ejusd. 3die Deel, 1 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Den vidtberømte Søe=Heltes Cordt Siversen Adlers Liv og Levnets Beskrivelse, med Kobber, 3 Mk. paa Skriv=Papiir.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Hos Brødrene Berling i Pilestræde er til Kiøbs at bekomme: 1) D. Casp. Erasmi Brochmands Huus=Postill, eller kort Forklaring og gudelig Betænkning over alle Evangelier og Epistler, med Biskop Hagerups Passions=Prædikener, samt den almindelige Bede=Dags Prædiken in 4to, 1 Rdlr. 1 Mk. 2) Biskop Peder Herslebs Guds Børns daglige Adgang til NaadeStolen, eller Morgen og Aften=Bønner paa alle Dage i Ugen, paa godt Papiir 10 Sk. og paa Tryk=Papiir 8 Sk. 3) Den ulykkelige Engelske Admiral John Bings udførlige LevnetsBeskrivelse, tilligemed en tilforladelig og curieur Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søe=Væsenet, og de 12 Dommere i Engeland, 1 Mk. 4 Sk. 4) Ugebladet Anti=Drømmeren, 2 Mk. 8 Sk. 5) Desuden ere Catalogi over flere Bøger gratis at bekomme heri Ugebladet Drømmeren, 2 Mk. 8 Sk. Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Fra Pressen er udkommen: En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, fra en bekiendt Autor, hvis Skrifter altid have været imodtagne af Publicum med særdeles Begierlighed og Biefald. Samme er tilkiøbhos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden, saa og paa alle Stadens Boglader, paa Post=Papiir, for 12 Sk. og Tryk=Papiir 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Fra Pressen er udkommet et nyt Oplag af Baron Ludvig Hol ey bergs Potiske Skrifter udi en Samling forøget med Frue H. C. Nordenslychts Liv og Levnet, en Svensk Dame, som stod i en lærd Brev=Vexling med vor lærde Holberg, Skriftet faaes til Kiøbs for 3 Mk. 8 Sk. hos Brødrene Berling, boende i Pilestræde.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er udkommen: En i Christens rette og ubedragelige Vey til Himmelen, af Friderich Werner. Den faaes sammesteds til Kiøbs for 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1770-01-08
Hos Brødrene Berling i Pilestrædet er til Kiøbs at bekomme Charles Drelincourt, en troende Siæls Trøst imod Dødsens Skræker, for 4 Mk. 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Af de Svenske Rigsdags=Tidender 1765. og 1766.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den 29de Augusti 1766. Da Secrete Utskottet har forehaft hvad som angaaer de Midler, som i den Kæyserl. Residence=Stad Wien anvendes til Kirke=Leye, har det, i Henseende til bemelte Stad, hvor en saa stor og talrig Meenighed af Protestantere fra Ungarn, Siebenbürgen, og flere tydske Egne, af høyere og lavere Stand, forefindes, at ofte nogle 100de Personer skal bivaane Gudstienesten i den Svenske Kirke, anseet det at stemme overeens med Rigets Værdighed iblant Protestantiske Regiæ ringer i det tydske Riige, med den Ømhed og Omsorg Hs. K. M. altid har viist for Sine Troesforvandte sammesteds, samt med at vedligeholde det, som allerede i forige Tider har gjort den Svenske Krone saa fortient om disses Religions Frihed, at den Svenske Kirke i Wien holdes vedlige med den Anseelse og Rommelighed, som den hidindtil har haft, og at det saaledes maa forblive ved hvad som forhen har været anslaget til dette Brug.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den 4de September. J Følge den Attraae, som en Handlende og fød Svensk, Joh. Melchior Mildahn, har tilkiendegivet, at han, som i 12 Aar har været boende i Hamborg, og imidlertid har erhvervet sig eget Contoider, maatte formedelst Hs. K. Msts naadige Bestalling paa Svensk Consuls Embede sammesteds sættes i Stand, til, at kunne med sin Tieniste gaae sit Fædreneland til Haande, og hvorhos han for nu og Fremtiden har fra sagt sig al Løn og Jndkomst; da har Secrete Utskottet saa meget mere i Underdanighed skyndet til samme Bestallings Udfærdigelse, som en saadan Consul i Hamborg, igiennem hvilken Handels=Plads Vexel= og Penge Roullancen, gaaer saa stærk, skal i adskillige Dele kunne gavne det Almindelige og den Svenske Handel, og Mildahn desuden ikke besværer de Handlende med nogen Afgift eller særdeles Jndkomst.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den 22de September. Da Secrete Utskottet har ef tænkt, hvor utilstrækkelige de sædvanlige Regiments= og Compagnie Møder for de inddeelte Regimenter, samt Exercice Maanederne for de hvervede, ere til at danne duelige Soldater og en virksom Armee; hvorimod baade udenlandske Potentater, og allerede Hs. Høystsal. M. Konge CarkKl. i sin Tiid have givet Beviis paa, hvor lettelig en Armee kan beredes til at giøre Nytte i Kriig, ved udi FreedsTiider at trække flere Regimenter sammen og øve dem; altsaa, og i Anledning af det af det Militaire=Conseil givne Forslag, har Secrete Utskottet i Underdanighed stemmet overeens med Hs. K. M. derudi, at visse Campements=Pladser og Exercice=Leyre vorde udseete, hvor nogle Regimenter, baade af Fodfolk, Rytterie og Artillerie, kunne forsamles, og paa nogle Uger øve sig i de Stykker, som vedkomme Krigs=Handlingerne i Besynderlighed, og som en Corps kunne iverksættes. Ved denne Indretning, hvis Jverksættelse til Tiid og Steder er vorden overladt til Hs. Msts. naadige Eragtende, vil Armeen erhverve sig fornøden Øvelse, uden at Leyrene behøves at vorde for store, Bekostningerne for svare, eller Marcherne for lange: Soldaten vorder vennet til Orden i Marche og i Leyren selv, samt til den Huusholdning og Omsorg for sig og sin Hest, hvilken i Feldten bør lagttages: Kiærlighed og Fortrolighed imellem særskildte Corps bestyrkes, og en ædelmodig Drift opvækkes, som en kraftig Driv=Feder til mange gode Gierninger.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den 12te September. Til den Gields Afbetaling, som det Kongel. Fadebur siden sidste Rigsdag har sanket paa sig, har Secrete Utskottet været foranlediget til at anslaa den Sum 8586 Daler Silsmt., til Afkortning paa neste Aars extraordinaire Hofstat, hvorhos Secrette Utskottet tillige har søgt at tage saadanne Udveye, hvorved en saadan Gield maa forekommes for Eftertiden. S. D. Ved adskillige Tillæg til Jnstruxen for det i Aaret 1762 forordnede Militaire Conseil, har SecretUtskottet sat samme Conseil i Stand til at vorde Riget end mere nyttigt udi de i samme Jnstrux ommelte vigtige Materier, baade i Henseende til det Militaire og til det Occonomiske.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den 16de September. J Anledning af Hs. K. Msts. og Rigets Kammer=Collegii underdanige Tilskyndelse, at 500 Jødiske Familler maatte bekomme Frihed til, imod visse tilbudne Vilkor at flytte ind i den Svenske Andeel af Pommern, og sig der needsætte, har Secrete Ut skottet i Underdanighed hos Hs. K. M. begiæret, at den ne ganske Sag maatte, til nærmere Undersøgelse og Overveyelse, overlades til de Pommerske Committerede, derom at legge over med Lands=Stænderne, og siden til Hs. K. M. at indgive underdanigt Betænkende i den Sag. Constantinopel, den 19de Novbr. 1769.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Eftersom Seraskier, Halil Bey, ikke har kundet faae samlet det Corps af 12000 Mand, under hvis Escorte han agtede at marchere til Armeen, saa er han nu, da han paa ny har faaet Marchordre fra Storsultanen, af gaaen i største Hast den 11te huj. med 4000 Mand af Silistrien, hvor Resten af den Ottomanniske Armee er bleven forlagt. Man har allerede Efterretning, at han er kommen i Egnen ved Adrianopel, men tillige, at nogle Compagnier af hans Janitscharer have i Landsbyerne paa Veyen begaaet saadanne Uordener, at han har maattet lade arrestere de fornemmeste Ophavsmænd, og overgive dem til Afstraffelse. - Den 12te ere de ved Porten residerende fremmede Ministres Tolke, som medens Feldtoget varede have opholdt sig ved Armeen, komne derfra hid tilbage; siden den Tid erfarer man, at ey allene Russerne have trænget sig ind i Moldau, men endog at Hospodar, Mauroccordato, har seet sig tvunget til at flygte fra sin Hoved Stad Jassy, og begive sig til Storvizierens Armee. Allerede for nogen Tiid siden har han sendt sine kostbareste Sager tilligemed sin Familie hid, siden han ikke troede den sikker nok ved Donau. Storvizierens heele Armee skal nu kuns bestaae af omtrent 30000 Mand. Misfornøyelsen, mod ham udbreder sig meere og meere. Folket beskylder ham offentlig, at han, siden han antog Commandoen over Armeen, har opført sig ubesindig i alle sine Foretagender og paa den Maade bragt den største og beste Deel af den Ottomanniske Armee ligesom til Slagterbænken. - Paa den Franske Ambassadeurs paa ny gjorte Jndberetning, at en Russisk Flode er underveis af den Middellandske Søe, og bestemt til at forurolige Storsultanens Lande paa den Kant, ere paa ny gaaen Reqvisitions=Skrivelser til alle langs med de Barbariske Kyster beliggende Stater, at holde deres Søemagt i Bereedskab imod denne Fiende, men man staaer almindelig i den Troe, at disse Stater, vil være glade, om de selv kan blive i Roe, og at deres Søemagt vil snart krybe i Skyvl, naar den Russiske Flode viser sig. Man har ogsaa her den Beretning, at den skal være kommen en Russisk General til Montenegrinerne, for der at føre Commando i Steden for den bekiendte Stephano; samt at for kort siden 2de Skibe under Russisk Flag ere løbne ind i en Havn i Albanien, med en stor Mængde Krigs=Geraad. Siden den Tiid har Porten ladet den Venetianske Ambassadeur her kalde, og i haarde Udtryk bebreydet ham, at hans Herrer ikke havde sat sig imod disse Skibes Giennemfart, samt fordret Erklæring, hvorledes de ville forholde sig mod Russerne, og hvad de res Krigs=Rustninger ville betyde; hvorover Ministere, venter Svar fra sin Republik. Ellers holdes her paa nogle Uger bestandige Raads=Forsamlinger, undertiden i Mu tis Pallads, hvor end og Storsultanen selv har været i cognito tilstæde, om hvilke man troer, at de have angaa Forslage til endog i denne Vinter at saae Freed tilveiebragt. - Her er nu paa nogen Tiid kommen saadan Mængde Skibe med Korn, at ey allene den overhaandtagende Man gel rigelig er hævet, men her haves end og saadan en Forraad, at man ikke veed hvorhen dermed.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Af en reysende Engellænders Brev, skrevet i Turin, den 1ste December.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Paa nogen Tid har Kongens Helbred meget svækket sig og Hs. Msts. tiltagende Alder, henimod 69 Aar, giver nogen Bekymring for denne Monarkes Liv, som, under 39 Aars lykkelige Regimente, har uforanderlig vedligehold sig Undersaatternes Kiærlighed og sine Bundsforvandte Høyagtelse. Hs. Msts. forsynlige Huusholdning har saa Ham i Stand til at holde et glimrende Hof, at holde en stærk og veldisciplineret Armee paa Beenene, at oprette adskillige gudelige Stiftelser, at lade opføre endeel publike og private Bygninger, at henlegge vigtige Jndkomster til adskillige Collegier og Academier, og at bestride hele Regieringens Tarv, og det med 500000 Pd. Sterlings aarlige Jndkomster, imedens at nogle Europæiske Monarker behøve en Millivn Pd. St. til at holde sig og Deres Familler med. Sine Kammer=Godser har Hs. M. forøget med Staden og Grunden Alexandria, samt med nogle tilgrændsende Districter. Alle saadanne store og nyttige Ting har Hs. M. vidste at udrette, uden at betynge sine Undersaatter med overordentlige Skatter og Paalæg. Hertugen af Savoyen er begavet med alle de Dyder og gode Egenskaber, som kunne give en Throne sin rette Glands; men ikke desmindre vil enhver god Undersaat og sand Patriot begræde Carl Jmanuel, som en ulignelig Fader og Ven.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Fra Pohlske Grændser, den 22de Decbr. En ved Peterkau forefaldne Handel berettes saaledes Da de der forsamlede Confoedererede, som angives til 4000 Mand hørte, at Oberste Rønne (fra et andet Sted kaldes han Rømer) var i Anmarch, saa forlode de Staden, og Fortroppen, under Capitaine Castellys Anførsel, bestaaende af omtrent 250 Mand, meest Cavallerie, rykkede ind i Staden. Da de Confoedererede fik at vide, at der var endnu kuns saa lidet et Antal, komme de tilbage og angrebe Russerne. Capitainen føyede sine Anstalte saa vel, at han den ganske Dag igiennem slog sig omkring i alle Gader, uagtet der blev givet Jld paa ham ud af alle Huuse. Men da han endelig kom for Jesuiter=Klosteret; blev han skudt. Jmidlertid bekomme Pohlerne Efterretning, at Obersten selv var i Anmarch, hvorpaa de toge Flugten, men stak først Forstæderne i Brand, som Obersten skulle igiennem. Dette forvoldte, at Russerne maatte ge en lang Omvey, og Pohlerne vandt Tiid til at flygte der Hals og Hoved. Russernes Tab bestaaer omtrent i o Døde, og ligesaa mange saarede. Man beskylder Je terne med Vished for at have indladt de Confoedererede i hemmelige Veye igiennem deres Kloster ind i Staden; gesom og nogle Geistlige skal være bleven fangne med Ge Haag, den 30te December.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
En Courier, som er gaaen her igiennem fra Gibraltar ud Petersburg, beretter, at den Russiske Flode, som en Tiidlang har opholdt sig paa Humberen og andensteds i Engeland, var lykkelig ankommen til Gibraltar, 2 Skide undtagen, som forbleve i Portsmouth at forbedres; samt at en Deel af denne Flode skal overvintre i Gibraltar, og en anden Deel i Porto Mahon paa Øen Minorka Lands Præstegaard i Agershuus Stift, den 23de December 1769. I Dag døde Pigen Kari Halvors Datter, gammel 110 Aar, som har været i Lands Præstegaard i 92 Aar udi, Præsters Tiid. Hun har nesten bestandig været frisk og rørig indtil for et Aar siden, undtagen at hun nogle gange i de forrige Aar har været døv og faaet sin Hørelse igien efter saa Ugers Forløb, hvilket vel kan ansees for et ligesaa usædvanligt Tilfælde som hendes høye Alder. Endnu er merkeligt, at hun mellem sit 16de og 20de Aar var beladt med en stærk faldende Syge, af hvilken hun blev ganske cureret.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Ahrendahl, den 22de December. Her paa Kysten ligger Capitainerne Boyesen, Lodberg og Rønne fra Vestindien, med flere Vestindie= og Fransk Fahrere. Ahrendahls Skibe fra Portugal ere nu alle lykkelig hiem komne. Man siger at Bengals Fahreren ligger i Riisøer.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Hiøring, den 28de December. Udi Schierum Sogn, omtrent en 3 Mille herfra, kom Jld løs Natten imellem den 18de og 19de Decbr. sidst, udi en Bondegaard, som ganske afbrændte Stuehuset. Manden som var Enkemand, reddede udi denne Elendighed 2de sine smaae Børn ud af Jlden, men som han vilde vove sig atter ind i Huset, for at redde noget af sit Eiende, faldt det paa ham, saa han blev udi Jlden. - Her har vi haft saadan Snee, at den gaaer over mange Huse.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Aalborg, den 29de December. Man har i disse Dage havt Efterretning, at Qvægsygen grasserer meget stærk Sønder paa, og skal nu være paa begge Hr. Justice=Raad Thøger Lassens Gaarde, Aakiær og Dybvad, hvor endeel er allerede død. - Fra Halse berettes, at sammesteds skal for nogle Dage siden været funden en død Fisk af en besynderlig stor og usædvanlig Skabning. Den er 2 Alen lang: J Hovedet skabt som en stor Torsk, men saa viid og stor i Munden som 4 Fod tvers over, den haver lange Tænder, og disse sidde ganske tætte, Øynene sidde lidet oven for Munden, den har ingen Tunge eller Gane, men 4 Horn i Panden, der alle ere aabnede i den yderste Ende, den haver Vinger som en Flagermuus og 4 Fødder, under Bugen ligesom Gaase=Fødder, og Finnerne ligne Fryndser. Nærmere Underretning kan faaes hos Lars Hansen, Møller i Halse. - Ved Aalborg Toldsted ere i Aaret 1769 indkomne 362 Skippere, og udgangne 364. Corsøer, den 9de Januarii. I Dag, Vinden O. N. O., stille Veyrlig med tyk Sneefog, har en tynd Jis lagt sig langt her ud fra Landet. - Den den 5te hujus bortskibede K. Brevsæk langede Nyborg Kl. 12 Middag samt me Dag. - Brevsækken af 6te huj. hidkom den 7de Kl. 3 en halv Efterm., og blev den 8de i Dagningen befordret afsted paa Jisbaad. - Den 7de indkom agende Post Mr. Schiøth. - Den 8de udginge: Lieutenant Prinz med 30 Soldater til Nyborg. 2de den Portugisiske Envoyees Domestikker med en Carosse. Den 9de, den Svenske Brevsæk. Agende Post Mr. Helsingøer, den 12te Januarii. Siden den 8de hun er her i Havnen ved Stedets Færg lang vorPetzner. den indisede Capit. Strøm af og fra Stockholm til Marseille, og en Lybekker Gallioth fra Liebau, til Rochow i Frankrige med Hørfrøe bestemt, som nu ligge her i god Sikkerhed. Men de 7 andre sidst ommeldte Skibe drive endnu omkring med Jisen; og man kan herfra see 3 af dem liggende i Jisen imellem dette og Kiøbenhavn omtrent 3 Miile herfra. Westindie=Fareren Capit. Lauell (sidst kaldet Laus) kom ikke den 6te huj. til Kiøbenhavn, men til Nivaae, hvor han, samt en Hollænder ligge sikre. - Formedelst den Mængde Jis i Sundet, har nu i 4 Dage ingen Baad kunnet gaae Kiøbenhavn, den 12te Januarii.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den 28de Novbr. 1769 haver Hs. K. M. allernaad. imellem dette og Helsingborg. bestilt Høyeste Rets Advocat Matthias Kiølholt Stauning til at være Amtsforvalter over Dronningborg, Silcheborg, og Mariagers Amter. Den 18de Decbr. er Candidatus Theologi Johann Christoph Frederich Rist ligeledes beskikket at være Pastor til Niendorff i Herskabet Pinneberg. Den 2den Januarii a. c. haver Hs. K. M. allern. beskikket Lieutenant Christian Frederich Beenfeldt til at være Kammer Junker.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Den Russisk Kæyserl. Ambassadeur, Hr. Græve v. Chernichew, som den 30te Decbr. sidstleden her til Staden ankom, og imedens sit Værende her er med besynderlig Distinction vorden imodtaget, saavel fra det K. Hoffes Side, som af de K. Ministere, af hvilke de fleste have paa det prægtigste beværtet Hs. Excellence; som og har beseet hvad som her var Hs. Excellences Curiostte værdigt, blant andet Holmene her ved Staden, med deres Verker og Indretninger; er i Dag afreyst herfra, for over Hamborg og videre at fortsætte sin Hiemreise, efterat han den 9de sidstl. havde hos Deres M. M. og den K. Famille erholdet Afskeeds Audience. Den her ved Hoffet residerende Russisk Kæyserl. extraord. Envoye, Hr. General=Major von Filosoffow, samt den Storfyrstel. Schleswig=Holsteinske Minister, Hr. Geheime Legations-Raad von Saldern, ledsage Hs. Excellence til Corsøer, som Grændserne af Sædland.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Paa samme Tid er og afreist herfra den K. Portugisiske Extraord. Envoye, Hr. de Mello, Ridder, som paa nogen Tid reyser hiem til sit Fæderneland.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Efterat en langvarig Modvind har hindret det Danske Asiatiske Compagnies 2de China=Farere, Kongen af Danmark og Fredensborg kaldede, fra at gaae til Seyls, og den nu værende haarde Frost imidlertid er paakommen, ved hvilken det torde være voveligt at nærme sig Øresundet, end sige at gaae længere; saa er deres Afreise udsat indtil videre, og Ordre givet til at bringe dem ind paa Rheden i Sikkerhed. Lige Ordre er og fra sit Sted givet for de 2de K. Fregatter Christiansøe og Havfruen, som skulle have tien bemeldte China-Farere til Convoy, men nu indtil videre blive tilbage. Og da Rheden for denne Stad er med Jis belagt langt ud fra Landet, saa at disse Skibe maa iises indtil behørigt Sted, saa vorder samme at iværksærte saasnart Jisen vorder beqvem til at bære det dertil udfordrende Mandskab.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Ved Døden ere afgangne: Paa Ingstrup i Aalborg Stift, den 14de Decbr., Hr. Capitain Hjort. J Kierteminde den 4de Jan., Hr. Major v. Pflueg, 77 Aar. Her i Staden den 8de dito, forrige K. Mundkok Sr. Hans Schar wig, 64 Aar.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
Udi afvigte Aar 1769 ere i Hertugdommet Schleswig fødte 6810 og døde 5879 Mennesker. I Hertugdommes Holstein fødte 4971 og døde 3683. J Altona fødte 622 og døde 663. - Udi Aggerhuus Stift i Norge ere i samme Aar ægteviede 2356 Par, fødte 5291 Drenge= og 51777 Pigebørn; hvoriblant 457 uægte Børn; Døde 3686 Mands- og 3575 Qvindes=Personer. Hvorved er antegnet følgende mærkværdige Ting: Jblant de Fødde: 2de fød Tvillinger til Verden. En Kone i Kongsberg Provstie fød Tvillinger efter 3 Uger imellem det 1ste og andet Barn.
Berlingske Tidende, 1770-01-12
En Kone i Strøms Præstegield, døbt den 27de Febr. 1717, været gift 20 Aar, haft 6 Børn, men ey paa 14 Aar noget, førend nu i hendes 53de Aar, en Søn, som blev døbt den 3die Søndag efter Trinit. 1769. Jblant de Døde: 316 levet 80 Aar og derover, 75 90 Aar og derover, 12 100 Aar og derover; hvoriblant 2 have levet 102 Aar, 2 levet 103 og 1 105 Aar. 33 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser.