Berlingske Tidende, 1778-05-01
Under Dato Christianborg den 4de May har Hs. Majestæt, allernaadigst udgivet en Placat af følgende Jndhold: Da Hs. Majest. er komne i Erfaring om, at adskillige iblant vedkommende i Island ere geraadne i Uvished og Uenighed om, hvorledes de, siden den Jslandske Lovs Udgivelse, til bemeldte Land Tid efter anden ergangne Anordninger, Forstrande Rettigheden angaaer de, skulle være at forstaae, saa at derover endog skal have reyst sig, helst i de seenere Tider, endeel vidtløftige Tvistigheder; Saa har Hs. Majest., for at see saadan Uvished eengang for alle hævet, og sine kiære og troe Undersaatter satte i Sikkerhed for al deraf flydende Uleilighed og Besværing, allernaadigst fundet for godt, herved deels at igientage og forklare forbemeldte Anordninger, deels og forden følgende Tid herom end videre at anordne saaledes som føl Alle strandede Skibe og Gods, være sig heele eller brudte Skibe, Skibsbaade, Ankere, Tove, Maste=Træer eller andre Skibs=Redskaber og Jnventarier, heele Foustager, samt alt andet Gods eller Vahre, som saadanne Skibe maatte have indehavt, skulle, naar Eiermænd ikke følge med, eller de ikke Aar og Dag, efter lovlig udstæd Lysning ved Landstinger, samt Proclamation i de islandske, kiøbenhavnske og altonaiske Tidender (fra hvilken Proclamation i de altonaiske Tidender Aar og Dag skal regnes) med antagelige Beviser melde sig, i Følge Forordningen af 20de Mai 1595, 21de Mai 1705, samt den i Octroyen af 15de Aug. 1763, 16 Art. paaberaabte Resolution af 30te Jan. 1742, være Hs. Majestæt allene forbeholdne, som et afhændet Regale, overalt i Landet, saavel paa de offenlige Stiftelsers, Kirkernes og det Geistlige, som alle andre Godsers Forstrande. J hvilken Henseende alt saadant Skibs=Vrag og Skibs-Gods skal af enhver vedkommende Sysselmand, saa hastig saadan Stranding bliver ham tilmeldt, tages under Opsyn, og Hs. Majest. derpaa lovligen tildømmes, samt derfor af Sysselmanden aflæg ges rigtig Regnskab til Landsogden, attesteret af vedkommende Amtmand; og skal saavel i Hensigt til Anmeldelsen for Sysselmanden, som i alt andet, dermed omgaaes og forholdes efter Forordningen af 21de Martii 1705, saavidt den kan passe sig med Landets Leylighed. Alt Vrag af Eeg, Gran eller Fyrr, som opdriver paa Bispestolernes, Kirkernes, Hospitalernes og de beneficerede Godsers Strande, og som ikke kan have Navn af strandet Skib og Gods, saasom tilhugget og tilskaaren Tømmer, Planker, Brædder, samt smaae enkelte Stykker af strandede Skibe og Baade, som ere af liden Værd, saavelsom de derudi fastsiddende Bolter, Som og andet Jern, skal tilhøre disse offentlige Stiftelser og Beneficiariis, i Følge Forordningen af 3die Mai 1650, samt bemeldte Stiftelsers confirmerede Jordebøger og Adkomster, naar ingen Eyermand, Aar og Dag efterat det lovlig er lyst op ved Landstinget, melder sig dertil; uden at Sysselmændene, paa Grund af den Kongel Resolution af 26de Martii 1736, kunne tilholde sig nogen Deel deraf. Det samme gielder og om Hs. Majests. forbeholdne Gods, nemlig Klostere og Ombuds-Jorder, som ere under Forpagtning, saa at Vrag af dette Slags der allene tilkommer Klostere og Ombudsholdere, som Forpagtere af dette Gods. Derimod tilkommer Sysselmændene, hver i sit Syssel, i Kraft af bemeldte Resolution af 26de Martii 1736, alt det i foregaaende 2den Post ommeldte, og fra det Hs. Majest. i 1ste Post forbeholdte Regale undtagne Vrag, som opdriver paa Selveier Godset, da saadan Kongelig Rettighed ved bemeldte Resolution er overladt til dem. Under Navn af Vrag, med hvilket saaledes som foranført forholdes maae ikke forstaaes Hvalfiske, som drive til eller paa Land uden Harpun, om de end ere anskaarne, ikke heller utilhugget og uskaaren Drive=Tømmer, omendskiønt derpaa kunde findes et eller andet Øxehug eller Skaar for Enden eller udvendig, hvilket alt efter den islandske Lovs Rekebalk 1ste og 12te Cap. skal følge Grunden; men gandske fuldt tilhugget eller savet Tømmer, skaarne Brædder, og deslige, skulle i det te Fald allene forstaaes under forbemeldte Vrag. Af alle de Hvalsiske, som drive paa Land med Harpun i udskiftes en Part for Harpuneren, eller saa kaldet Skud mands=Lod, hvormed forholdes efter Rekebalkens 4de og 5te Capitel. Jndfinder Eieren af Harpunen sig ikke Aar og Dag efter at Harpunen er lovlig lyst ved Landstinget, falder halve Deelen af denne Lod paa Selveier Godset til Sysselmændene, som dermed ere forlehnte ved Resolution af 26de Martii 1736. men den anden halve Deel skal følge Grunden, til Erstatning for Biergningen og øvrige Umaae og Omkostninger: hvorimod det er Sysselmændene uformeent, at antage sig selv Forvaringen af denne Lod, fra den Tid den er udskiftet, og til Aar og Dag er gaaet. Men paa de Kongelige Klostere og Ombuds-Jorder tilfalder denne Lod i lige Tilfælde Kloster, og Ombuds=Holderne: ligesom og de offentlige Stiftelser, saasom Bispestolene, Kirkerne, Hospitalerne, saavelsom Beneficiariis paa det Geistlige Gods. Den 4de Mai er Johan Jacob Arnold Zøller allernaadigst bestilt til at være Landmaaler. Samme Dato er Land=Jnspecteur Carsten Ehlers allernaadigst bestilt til at være anden Land=Jnspecteur udi Siellands Stift. Udi den ved Døden afgangne Kammerherre og Contre=Admiral Wulsgang Kaases Sted er Commandeur Gethard Waltersdorff allernaadigst beskikket til Chef over Holmene og Flodens Fabriqve og Eqvirage. Johan Goos allernaadigst bestilt til at være Landmaaler, Den 6te May er Obersten over det andet Vesterlehnske Jnfanterie Regiment Frederich Otto von Rappe forflyttet til det 1ste Aggershusiske Jnfanterie Regiment som Oberste og Chef og den ved det Bornholmske Jnfanterie Regiment staaende caracteriserede Oberst Bernhard Knud Christopher von der Lippe bestilt til virkelig Oberst og Chef over det andet Vesterlehnske Jnfanterie Regiment. Capellan Hr. Søren Krag er beskikke at være Sognepræst paa Mandøe under Riber Stift.