Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-01-09
Det er af Vigtighed at have Organisationen af Statsforfatningen i den Nordamerikanske Union klart for Øinene naar man vil giøre sig bekiendt med det republikanske System i Amerika for at kunne bedømme, hvorvidt deres Statsindretninger stemme overeens med hiins og have taget dens til et Mønster. Derfor endnu derom følgende: Nordamerikanernes Rettigheder, som Statsborgere bestaae: at de ere fødte frie og lige; der gives ingen Adel og ingen Rangtitler. Staten sikkrer enhver Borgers Liv, Friehed og Eiendom og for Lovene ere alle lige; han maa bidrage i Forhold til Statens Byrder og tiene i Militsen, til Statens Forsvar, en uindskrænket Tænke og Trykkefrihed er en Grundlov i Statens Constitution, som blev forfattet i 1787 og erholdt sin fuldkomne Udarbeidelse i 1789. - Hver Stat har sin særskilte Statsforfatning, som er dannet efter heele Unionens men med forskiellige Variationer; i det heele taget er det demokratiske Princip herskende i dem. Kun i de sydlige Stater have de rige Planteurer en temmelig Overvægt over de øvrige Borgerklasser og Statsforfatningen har en mere aristoratisk Form, hvilket kan have farlige Følger i Fremtiden; de fierne deres Jnterresse fra de nordlige Staters, de ere ofte misfornøiede med Kongressens almindelige Foranstaltninger, og naar først engang Folkemængden voxer til, saa kan denne Disharmonie imellem de nordlige og sydlige Stater let foraarsage en Skilsmisse i Unionen. Hovedaarsagen til Misforstaaelsen er Afskaffelsen af Negerhandelen, som Congressen har derretteret, og for hvilken de nordlige Stater ikke have nogen Jnteresse, da de behøve ikke Negerne til deres Arbeide; men som vanskeligen kunne undværes i de sydlige Stater fordi man der har Plantageavl; ogsaa har Negerslaveriet i disse Egne givet Jndvaanerne Ulyst til egen Haandflid. (Men Frygten for deres Slaver selv, vil dog formodentlig afholde disse Stater fra at løsrive sig fra Unionen). Følgen afdenne Stemning hos de sydlige Stater har været, at de stedse have været misfornøiede med de Sydamerikanske Staters Uafhængighed fordi Colonialprodukternes Dyrkning vilde derved blive forøget til deres Skade; ligesom med Bolivar og Congressen i Panama, som begge have giort sig Negerslaveriets Afskaffelse til Formaal. – Den Nordamerikanske Union udgiør efter de nyeste og paalideligste Beregninger et Areal af 113,802 Miile; da Frankerigs ikke udgjør fulde 10000 - Miile, saa er dens Territorium omtrent 11 Gange saa stort. Da Frankerige nu har over 30 Mill. Mennesker, saa vil Unionen engang i Fremtiden kunne rumme over 330 Millioner; men den have de i 1820 efter Folketællingen ikke 10 og i 1827 neppe endnu 12 Mill. Mennesker, hvoraf dog kun de 9 Mill. vare hvide. Folkemæn den sam ter sig især stærk ved de store Floder MissisippiMissouri og Ohio midt i Landet, hvor dette er meest frugtbart, og Dampskibsfartens Jndførelse, letter Udførselen fra det indvendige af Landet til Oceanet. Handelen er bragt til en anseelig Høide, og i Aaret 1825 beløb Jndførselens Værdie sig til over 96 Millioner Dollar og Udførselen til over 90 Millioner Dollar. De store Canalanlæg, som idelig fortsættes, bringe isærdeleshed den indenlandske Handel i Veiret, Jngen Stat udmærker sig mere ved disse Canalanlæg end Nyeyork; i Sillimans Amerikanske Journal antages at den store Excecanal vil i 1826 indbringe i Toldafgifter 500,000 Dollars. Staten Nyefork, som i Aaret 1825 havde 1,616,458 Jndvaanere, er ogsaa den anseeligste af Unionens Stater, og Staden Nyevork, som i Aaret 1825 havde 173,286 Jndv. er den anseeligste af, alle Amerikas Stæder, næst efter den er Mexico med 143,000, Rio Janeiro med 140,000, Bahia med 124000, og Philladelphia med 118,000 Jndv. Unionen har kun en staaende Armee af 5779 Mand og en Marine af 12 Orlogskibe og 5 Fregatter; men enhver Amerikaner er født Soldat, maae fra sit 16de til 45de Aar være indskrevet i Militsen, som udgiør over en Million, og maae selv eqvipere sig. Afgivterne til Staten ere ikke trykkende, derimod ere Afgifterne til de borgerlige Jndretninger, som Communerne selv underholde, ikke ubetydelige. Jndvaanerne maae saaledes selv sørge for Underviisnings og Religions væsnets Vedligeholdelse. Universiteter og andre Underviisningsanstalter opstaae uafladeligen. Hvad Religionen angaaer, saa boe de forskjelligste Religionsfecter fredelige ved Siden af hinanden. Stemningen er i det heele taget meere religiøs end i Europa, og desuagtet har man den gode Skik at tolerere hinandens religiøse Overbeviisninger, og ikke at fordømme de anderledes troende: ligesom Albestyreren taaler de forskielligste Religionspartier, og tildeeler enhver ligefuldt sine Gaver.