Viborger Samler, 1786-03-06
DEN. Kongelige privilegerede VIIO R. CER. SAMLER. gl. 10. F10 RTENDE AARGANo. Mandagen den 6 Martii. Noget om de Jldsprudende Bierge. uften er meget electrisk paa de ildsprudende Bierge, formedelst de svovelagtige Uddampninger, saa at naar man hænger 2 Fiær mod Solen, staaer de nesten en Tomme fra hinanden; hvilket er formodentlig Aarsag til Træernes og Planternes besynderlige Vext paa disse Bierge, da Erfaring har lært, at Vexten befordres mangfoldig ved den electriske Materies Formerelse; den virker formodentlig i Plante, som Dyre=Riget; Blodets Circulation gaaer hastigere for sig; Safterne drives lettere og hastigere igiennem de smaae Kar. Forstoppelser i Jndvoldene ere ofte hævede ved Electriciteten, og Rivning med tør og varm Flonel, som i saadanne Tilfælde holdes saa virksom, virkeer alleene derved, at det frembringer i Legemerne en større Grad af Electrictet. Man har Aarsag at troe, at Aarstidernes Frugtbarhed henger ligesaavel af denne Luftens Beskaffenhed, som af Varme og Fugtighed. Man kan ansee den snart som det store oplivende Principium i Naturen, hvorved den bringer sine fleste Operationer i Stand. Den er et 5te Element af en heel anden og ædlere Sort end de andre 4, af hvilke aleene Materiens legemlige Deele bestaaer, da dette fiine og virksomme Fluidum er en Art af Siæl, som giennemtrænger og opliver enhver liden Deel deraf. Naar en lige Mængde deraf er fordeelt i Luften og paa Jordfladen, saa bliver alting stille og roelig; Men naar ved et eller andet Tilfælde en Deel af Materien har faaet en større Mængde deraf end den anden, saa drager det ofte de frygteligste Følger efter sig, indtil Ligevægten, igjen bringes tilveie. Naturen synes at geraade i Convulsion, og mange af dens Verker ødelegges; der opstaaer Torden, Lynild, Jordskielv, Hvirvelvind og andre Luftsyn; hvilket alt man maa troe kommer af denne eneste Aarsag. Med Tiden vil man kunne forklare mange Ting herved, som synes os nu ubegribelige. Da skal man maaskee komme i Erfaring om, at det, som vi kalde Nervernes Foelsomhed, og at mang. mangfoldige Sygdomme, som Lægerne hidtil allene. ste have opfunden Navnet for, komme deraf, at Legemet har en alt for stor eller alt forliden Mængde af dette fine og virksomme Fludo; af det Fludosom kanskee er Vihiculum til alle vore sandselige Fornemmelser, til hvilke man allerede saalænge forgiæves har søgt Grunden i Nerverne. Letteligen kan man falde paa den Tanke, at denne Nervernes Føel somhed er Jntet andet end en ringere Grad af Eflectricitet, hvorved Nerverne ere det, som Kiæden og Snoren ere ved hiin, og at alle vore Fornemmelser skee formedelst det hurtige Omløb af denne giennemtrængende og besiælende Jld. Det er bekiendt, at vor Munterhed og Mod falder og at vor Føelsom. hed svækkes i fugtigt taaget Veirligt. Den elektriske Kraft synes da at være opslugt af Fugtigheden, den har tabt sin Virksomhed, og det er lidet eller intet, man kan samle deraf. Naar Luften i Neapolis ved Strocco Vindene synes at være Electriciteten fuldkommen berøvet, er det gandske System indslumret, og Nerverne synes at tabe deres Spænding og Clasticitæt, indtil Norden eller Vesten=Vind opvækker Virksomheden hos hin besiælede Kraft, som strax i gien frembringer Lyden, og Naturen, som vansmægtede i dens Fraværelse, faaer nyt Liv igien.