Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-15
Afsenderen af det, ifølge "Lynge, med opskaarne Hjørner fra Flensborg til Haderslev ankomne Brev har erklæret for Postmesteren i Flensborg, at han før Afsendelsen havde lagt det sammenfoldede Brev paa Kakkelovnen for at tørres og derefter glattet det, hvorved Papirets Skjørhed let kunde forøges i den Grad, at det hurtig kunde briste. (Flensb. Zeit.)"Spørgsmaal, udsendte af Bondevennernes Selskab, (fortsat, see forrige Onsdagssavis!) E. Huusmandsstanden vedkommende. 36) Hvormange Huusmænd findes der i Districtet? Hvormange af disse ere Selveiere, Arvefæstere, Livsfæstere eller Leiere, 37) Hvormange af disse ere jordløse, hvormange have et Tilliggende af Jord? Hvilket Jordtilliggende ansees for nødvendigt, for at en Huusmand med Fordeel skal kunne drive egenlig Agerbrug, 38) Hvortil kan i Almindelighed Værdien af selve Huset anslaaes, Findes der Exempler paa Huse, der ere uforsvarlige som Boliger for Mennesker, 39) Er Afgiften for Fæste= og Leie huse sædvanligviis bestemt i Penge og Korn eller i Arbeide, Er da dette ansat i Ugedage eller i Accord=Arbeide? Hvormeget af begge Slags Arbeide findes i Districtet, 40) J hvilket Forhold staaer det, der ydes i Leie eller i Afgift, til hvad Huus og Lod er værd? 41) Findes i Egnen Exempler paa særdeles byrdefulde og ubillige Fæste= eller Leievilkaar for Huusmænd, (J. saa Fald maatte der indsendes en af Districtsformanden bekræftet Gjenpart af saadanne Fæstebreve eller Leiecontracter, ledsaget med nøie Opgivelse af Husets Beskaffenhed, af Jordens Størrelse og Bonitet og begges rimelige Værdi, samt af Antallet paa de Huusmænd, der sidde paa saadanne Vilkaar, og af Bortfæsterens eller Bortleierens Navn og Stand). 42) Til hvilken Værdi anslaaes i Egnen en Ugedags og en Høstdags Hovarbeide, udført paa Huusmandens egen Kost og med hans egne Redskaber, Vilde Huusmanden kunne udrede et passende Vederlag i Penge eller i Sæd, 43) Forekommer i Districtet Exempler paa særdeles Ubillighed i Huusmændenes Behandling, enten af Herremændene og deres Forvaltere eller af Gaardmænd, f. Ex. med Hensyn til Arbeidstiden (Gangen til og fra Hovstedet iberegnet), Arbeidets Beskaffenhed, den personlige Medfart o. s. v. Har der derom været reist Retssag, og forsaavidt ikke selve Acterne kunne indsendes - hvilket Udfald have saadanne Sager havt, 44) Hvilken Adgang til Arbeidsfortjeneste for Huusmændene frembyder Egnen, navnlig i Vintermaanederne, og hvilken Jndflydelse paa sammes Forøgelse og Sikkerhed vil den erholde, naar alt Hovarbeidets Forandring til Penge eller Kornafgift giver Huusmandsklassen fuld Raadighed over sin Arbeidskraft, 45) Findes der overveiende Trang til Beboelsesteder, og føles denne ikke blot af de Enkelte, men ogsaa af Communernes Fattigvæsen, 46) Forekommer i Districtet Exempler paa, at Familier ikke af Trang, men af Mangel paa Leiligheder eller Bygge grund maae tye til Fattigvæsenet eller gaae paa Omgang, Forekommer Exempler paa, at flere Familier maae boe sammen i een Stue, eller at gifte Folk maae leve afsondrede fra hinanden af saadan Grund, 47) Findes i Districtet Exempler paa, at Huse, der oprindelig ere byggede paa Communens Grund, navnlig paa Gadejord, ere uden Hjemmel bemægtigede af Godseier eller anden Privatmand, Forekommer muligen endog Exempler paa, at den, der nu oppebærer Fæsteindtægteller Leie af et Huus, hverken har affundet sig med Communen, som Grundens Eier, eller med den Familie, som for egen Regning har opført Huset, (Fortsættes).