JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
J Slutningen af 16de og Begyndelsen af 17de Aarhundrede aftog Kunsten efterhaanden, og forsvandt endeligen af Konsternes eller Haandverkernes Tal, og ligesom i Konstens Flors Tider 10 til 12 Glasmalere kunde ved Siden af hinanden i nogle sveitseriske Stæder: Basel, Zürich, Bern, Lugern, finde Næring og Hæder, saa gik det endeligen med dem, som med enkelt anden Næring f. Ex. Harniskmagernes, at ligesom ingen af disse, saa ei heller nogen af bine mere omspurgtes. Meget kan have bidraget dertil. Aftagende Forkjerlighed for Heraldiken Smag for andre Gjenstande, f. Ex. for Musiken, forandret Smag i Architekturen, Modens Afvexling, Trang til større Lysning i Kirkerne ved Læsekonstens Udbredelse, og saadant andet har mere og mindre virket. Mange af Glasmaleriets Værker ere gaaede tabte ved Hagel-Uvejr, ved Krige, og de flere Uhæld, som kan ramme især saa skrøbelige Arbeider. J sildigere Tider er Glasmaleriet bleven Gjenstand for Samlinger og videnskabelige Undersøgelser. Ved den Costume, den Bevæbning og de flere Biomstændigheder, som de paa Malerierne anbragte Figurer, vise - ofte ogsaa ved de genealogiske Oplysninger, der kunne udfindes, – ofte ved mesterligen skildrede Huusscener, eller krigeriske Begivenheder, eller Satyrer og Allegorier, kunde deres Undersøgelse have sin Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
J Bern og flere Steder ere Samlinger gjorte af malede Glasruder. Den rigeste og skjønneste Samling i Sveits skal være den, som eies af Hr. de Pourtales i Corgier i Canton Neuenburg. Reisende Englændere have opkjøbt mange Stykker. Ved saadan Søgning, og Stiftelse af Samlinger er Smagen for Glasmalerie igjen bleven fornyet, den tabte Konst igjen søgt opfundet, eller Hemmeligheden opdaget; og saaledes blev i Aaret 1824 et Glasmalerie-Establissement oprettet i Bern ved Johan Jakob Müller, som med en roesværdig Nidkiærhed og Flid udfandt den rette Forarbeidningsmaade, baade i Henseende til Farverne og deres Jndbrænding, med det mere Techniske, og som forenede sig derom med sin Broder Georg Müller. Fra dette Establissement ere allerede skjønne Kunstarbeider udbredte. Ogsaa have Dhrr. Frank i München, og Mohn, deels i Wien, deels i Dresden, begyndt noget forud lige Glasmalerie-Establissementer. Om Glasmalerie see ellers en Afhandling af Le Noir, de la peinture sur verre (Muske des monuments francais) - og en anden interessant Beretning læses i Kunst blatt Marts 1826 No. 20, 21, 22 – fr. Morgenblatt 1826 Nr. 61, S. 244. Hagel-Afledere har man anseet for virksomme Midler til at afværge de betydelige Uheld, som Hagel-Uveir, i de Lande hvor de ere hyppige, foraarsage. Der har været forskjellige Meninger om deres Nytte. J Aaret 1821 blev det Kongl. Videnskabers Selskab i Paris forelagt en Beretning om samme, som gik ud paa, at man af de foreslagne Afledere, deres Struktur, den Høide hvori de anbragtes a., ikke havde Grund til at vente sig noget ret Virksomt af dem. Jmidlertid ere de siden, især fra Waadt og Lausanne, meget anpriste. J Turin havde nogle meget agtede Medlemmer af det Kongel. Agrikultur-Selskab, nemlig Præsidenten Marquis de Lascaris, Botanikeren Colla og flere taget den Bestemmelse, at ville gjøre Forsøg med en udstrakt Linie af Hagelstænger imellem Turin og Rivoli, dog blev denne Plan igjen opgivet, da Efterretninger indløbe fra Mayland om at HagelAfledere der ikke havde havt den forhaabede Virkning, hvorom et Skrift i Mayland var udgivet. Greve Ottolini havde paa sine udstrakte Godser en Række af 420 vel tilspidsede, og efter de foreslagne Regler i behørig Afstand &c. Odnede Hagelstænger, og paa en tilgrændsende Godsejers Hr. de Tizzonis vidtløftige Eiendomme vare end flere, dog skaanede et d. 14 Aug. 1824 rasende Hageluvejr ikke disse Godser. J Genf er et Kunstselskab, inddeelt i flere Klasser, af hvilke Agrikulturklassen har i nogle Aar udgivet et meget agtet Tidsskrift (bulletin de la classe d'agriculture de la societe des art de Geneve). Deri læser man Efterretninger om disse Hagelafledere. (M. Bl. Marts 75.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
J München blev d. 26 Febr. 1824 stiftet en Kunstforening, som d. 26 Febr. d. A. festlig holdt sin Stiftelses anden Aarsdag, ved Udlod ning af nogle Konstværker, som af de fælles Bidrag vare samlede, og havde været udstillede i dets Lokale. Denne Konstforening var saavidt fremblomstret, at den allerede talte 421 Medlemmer, blandt hvilke ogsaa Kunstnere og Kunstvenner uden for München. Kunstforeningens Secretær, Hofraad Fr. Thiersch, aabnede Forsamlingen med en Tale (trykt i Kunstblatt No. 19). Hver af Foreningens Medlemmer har faaet et lithograferet Blad, forestillende det Jndre af en Heste skald, efter et Malerie af Hr. v. Heideck, lithograseret af Hove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Bøhmen har nu tolv, Privatpersoner tilhørende Porcelains- og Steengods-Fabriker i Drift, deraf de fleste i Elnbogner=Kredsen, en Steengodsfabrik er i Hovedstaden Prag. (L. C. Bl. 107) Man kjender Andre almindeligviis bedre end sig selv. En Parfumeret føler mindre sin Vellugt end de som ere i hans Nærhed. Fremmedes Feil ere mere paafaldende end egne. Den idelige Syslen i sine Yndlings-Sphærer opvækker en Ligegydighed mod dem. Jntet er hos os selv nyt og overraskende, men det er ofte Tilfældet med Andre. Mellem vor Fornuft og vore Feiler der en Forstaaelse, og en indbyrdes Samdrægtighed. En saadan har ikke Sted i Henseende til Andres Feil. Dem giver vor Fornuft sig strax ifærd med at prøve, den fordømmer dem, forfølger dem, og derved glemmer at man hos sig selv vel havde hundrede Feil at forbedre. (K. Müchler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Kjøbenhavns Børs den 11 Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 68535 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 82 82 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . 7272 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1 - Rbd. r. S. Dito Dito. . 115 1/2 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90, 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/2 - i Banco. 4 pC. Dito nye..... 89 1/2 90 i Banco. i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 54 1/2 54 3/4 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Trykkerl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
J No. 54 S. 862 17 Linie, Frederiksstad ist. Frederikshald. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. noksom om Treogtyvende Aargang. No. 56. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Juli 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773. (Fortsættelse; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
J samme Anledning blev Vandfaldet, efter indkommen Klage fra Beboerne paa Vesterbroe, efterseet og forandret, Fortoge og Jordveienordnede og istandsatte, og et Rækværk fra Broen ved Aaen for Fare sat imod Poul Poulsens Grund. Jndkom Klage fra Beboerne langs Bleg dammene over den Fare de Vinteren forud havde havt af Vandfaldet fra Fællederne. Det blev efter Undersøgelse resolveret, at de gamle Grøfter, som nogle egenmægtigen i forrige Kæmners Tid havde ladet fylde og rykket ud med Stakit maatte nu upaatalte forblive, siden Veien kunde desuden faae sin tilbørlige Brede, og alle de, som endnu havde de gamle Grøfter, maatte faae samme ved Renovationen opfyldt, dog ej at nyde Eiendom derpaa, og derimod skulde fra 1ste Dam til den sidste en ny Grøft med Vandfald anlægges, til at indgrøfte Blegdamsveien paa denne Side, ligesom paa den anden Side, og Vandet ved to Kister over Øster-Alle og Øster Landeveien føres forbi Bendt Rødkiers i den nye Grøft ved Siden af Veien til Kalkbrænderiet ned til Søen, hvor den tilforn befandtes at have gaaet og havt Vandfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 6te Julii var den Dag, da Expeditionen for Algier havde det ulykkelige Udfald. Vognmandslauget havde opbygt et Vange huus ved Kongeveien paa en Kile af deres Mark, som ved den ny Kongevei var bleven fraskaaren, deres Mark, og over samme var paa en Steen sat følgende Indskrift: For nu og Efterkommende til fælleds Gavn skal være, Saalænge Vognmandslaug er til og Vangen Græs kan bære. Den 22de October udsat 600 Rd. Præmie for en dansk Hest og 400 Rdlr. for en engelsk Hest, aarlig et Veddeløb at holdes paa Blegdamskoplet, Kæmneren at besørge de fornødne Anstalter, men Kongen betaler Regningerne derpaa. 1770. En Sundhedscommission anordnet i Anledning af Pesten i Polen, bestaaende af Overpræsidenten, øverste Borgemester og ældste Raadmand, 2 Capitainer af Sø- og Land-Etaten, Stadsphysikus, en af de 32 Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
En Kongel. Cabinetsordre under Kongel. Segl og Titel, saaledes lydende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Da Sch ser ungerne vernehme, welchergestalt die Kornpreise in meiner Residenstadt Copenhagen seit kurtzem zu einer ausnehmenden Hohe gestiegen, das es dem gemeinen Mann und der Armuth nicht mehr möglich ist, sich das Brodt, als das zu ihrer Erhaltung nothwendigste Stück, zu billigen und leidlichen Preisen zu verschaffen, als har der Magistrat zu Copenhagen, dem es opnedem zukomme hieruber ein wachsames Auge zu haben, mir von die Ursachen dieses pløslichen Steigens des Getreydes die hinreichenden Grunde desvorder amsten anzuzelgen, und mit sogleich die Mittel an die Hand zu geben, welche dieses Urbel aufs schleunigste zu heden, und den Uberflus und billige Preise wieder herzustellen am we Clamsken som mochten. Gegeben Hirsch om den 20 October 1770. Christian. A. Schumacher. An den Copenhagener Magistrat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Saasnart den Kongel. Ordre ankom, samlede Magistraten sig, og besvarede samme, samt med Bilag om alt hvad siden 1754 i den Materie med Collegierne var corresponderet og ved Forestillinger baade mundtlig og skriftlig til Kongen var indgivet, fuldkommen justificerede sig, at den ingen Slags Deel eller Skyld ved Efterladenhed eller Taushed havde i de høie Priser, og den frygtede Mangel, men endog i Septbr. d. A. endnu havde søgt om Forbud paa Korn varers Udførsel, og Tilladelse til Kornvarers Jndførsel; men at Aarsagen allene beroede paa, at den ingen Virksomhed havde havt og at den et var bleven hørt. Hvilket alt den 23de October med en Staffet blev udsendt directe til Kongen til Hirschholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 15te Novbr. udkom Forbud paa alle Slags Kornvarers Udførsel, og det blev tilladt, fremmed Korn og Rug at indføre for indenrigs Told 15 s. at betale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Efter en under 7 Nov. 1770 forfattet Liste var Beløbet af Vognyeste her i Staden 1208, af Rideheste: a) indenrigs 328, b) fremmede 14. Af Hyreheste 447.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 22 November ankom Kronprinds Gustav og Prinds Frederich Adolph af Sverrig incognito, under Navn af Grevet af Gotland og Øeland, logerede hos den svenske Minister Sprengporten, paa Hjørnet af St. Annegade og Amaliegaden, hvor de forbleve til den 4de December De besaae alle de Kongel. Slotte en Dag; Kunstkammeret, Holmen og alle Indretninger endog hos Private, Geheimeraad Thotts og Moltkes Bibliotheker; bivaanede Skuespil, og Aftenen førde reiste et prægtigt Balparde en Domino paa det Kongel. franske Theater, hvor de dandsede til om Morgenen Kl. 4 samme Dag de reiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 5te Decbr. Conseillet forandret saaledes, at alle Departementschefer skulde, uden at nyde høiere Rang eller Gage have Sæde udi samme, foruden de forrige Konseils-Ministre. En Kommission anordnet til at undersøge den Algierske Expeditions ulykkelige Udfald; Schoubynacht Hochland udsendt at afløse Schoubynacht Kaas fra sin Commando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Under 22 Decbr. fik Magistraten en Skrivelse fra det Kongel. danske Cancellie, underskrevet Luxdorph og Hielmstjerne, saa lydende: Hans Kongel. Majest. er allerunderd, bleven forestillet saavel den fra Kjøbenhavns Magistraf under 3 d. M. indsendte Forestilling fra Stadens 52 Mænd angaaende befrygtende Fare og Skade, samt den Uorden som kunde foraarsages formedelst den alle og enhver givne Tilladelse at bruge Fakler om Aftenen, med videre, som og den fra endeel Beboere paa Vesterbroe indkomne Memorial, hvorudi de ligeledes forestille, at da en stor Deel af deres Huse ere tækkede med Halm, andre ikkun af Træe, og den største Deel af Bindingsværk, saa og Nogle have deres Sæd staaende i Stakke i deres Gaarde, befrygte de, at deres Bygninger ved allermindste Uforsigtighed af Faklernes Brug lettelig kunde geraade i Brand, og som det allernaadigst har behaget H. M. derpaa at resolvere, at da Jldebrande bestandig opkomme indvendig i Husene, og fast ingen Tid udenfra, saa kan Faklernes Brug ingen Skade gjøre, naar der bliver seet derhen: 1) at ingen Materier, som lettelig af Jlden kan antændes, ligge paa Gaden, 2) Naar Vægterne ere vagt somme. 3) Naar Politiet hindrer, at der ingen Uorden drives med Faklerne, og at de som sig derimod forsee, vorde straffede. 4) Naar det ikke taales, at Bygninger ere tækkede med Straae, eller Stakke af Korn staae ved Gaderne, hvor der er Passage; da nu alt dette paaligger et vagtsomt Politie efter Pligt at iagttage; det og efter Bilagets Forlydende befindes ugrundet hvad angaaende de meste Huse uden Vesterport er angivet, saa findes de af Magistraten anførte Grunde ikke tilstrækkelige til at igienkalde den givne Tilladelse at bruge Fakler. "Den 27 Decbr. udstædtes til det tydske Cancellie en Kongl. Kabinetsordre af følgende Jndhold: Mine Departementer og Collegia maa ikke drage det hele Detail af Sager til sig. Det tilkommer dem allene at have det almindelige Opsigt derover. At udføre og afgjøre de Sager, som ved Loven og Forordninger ere bestemte, er deres Forretning, som Overopsigt i de adskillige Distrikter er betroet til, og til dem maa de overlade samme. Det er altsaa deres Pligt at holde over, at Forordningerne blive efterlevede. De have i den Henseende at gjøre Regnskab, og maa efter al Strænghed og uden Efterladenhed bringe samme i Udøvelse, Om denne min Villie har det tydske Cancellie at underrette alle dem, som det angaaer, og med hvilke de i Henseende til Sagerne staae i Forbindelse, og tillige erindre dem, ingen Sager at lade blive liggende hos sig, men i tilbørlig Orden og uden ufornøden Ophold bringe Alt til Ende og fuldføre det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Ved Aarets Slutning venter jeg fra mit tydske Cancellie en Beretning om hvem af dets Under forordnede har viist en besynderlig Flid og Jver i min Tjeneste, og hvem som maatte have gjort sig skyldig i nogen Efterladenhed." (Saaledes i maanedl. Statst. Jan. 1771. c. J. Kr. Høsts Værk om Struensee og hans Ministerium I. 168.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den Kongel. Alt 27 Decbr. om Geheime Stats-Conseilets Ophævelse (M. Statst. Jan. 1771 o. fl. St., c. Høst H. 188). Geheimeraad Schack i Rentekamret forlangte selv sin Afskeed. Geheimeraad Bernstorff afskediget og mange flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
1771. Den 10de Januari. Den efter Kongelig Befaling og til Kongens eget Brug, Aar 1760 for et paa Staden Kjøbenhavn gjort Laan af 500,000 Rdr. i Genua udgivne og af den hele Magistrat i Kjøbenhavn og dens daværende 32 Mænd underskrevne Obligation af Dato 26de Januari 1760, blev efter ofte gjorte Erindringer endelig ved en Skrivelse fra "Ober Stener-Commissionen, tilsendt Magistraten in Briginali gjennemstungen, som, efter Genuesernes Maade, er det samme som quitteret. Hvorefter samme Obligation af Kjøbenhavns Pantebog i Byetinget, hvor den var tinglyst, samme Dag blev udslettet, og behørig paategnet, og i Archivet til Bevaring henlagt. Bemeldte Kommission blev efter Forlangende tilmeldt, at den Post nu havde sin vedbørlige Rigtighed. (Om dette Laans Stiftelse og Beskaffenhed haves nogle Efterretninger i Nyrups Kjøbenhavns Beskrivelse. S. 1816.) Staden var nu saaledes ikke generaliter til nogen eller med Gield behæftet. Ligesom og Stadens Kæmner-Casse til denne Tid ikke, efter noget Eields-Beviis, var noget skyldig, men det i Banken gjorte Laan af 6000 Rdr. da Kæmner Lange var tiltraadt Kæmneriet, i hans 3die Kæmmer=Aar efterhaanden afdraget og betalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 29de Januari paa Kongens FødselsDag, det Kongelige Magazin aabnet, og tilladt de fattige Jndvaanere, at maatte forundes 1/2 eller 1 Td. Rug a 3 Rd. pr. Tønden at betale, hvilket hver Tirsdag og Torsdag skulde vedvare for det første indtil 2000 Tønder vare uddeelte. Magistraten derpaa at udgive Seddel Dagen tilforn. (ef. Høst l. c. S. 206.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Samme Dag var til Hove Kour, Taffel, Solenniteter af Penges Udkastelse, Vinspring, en steg Stud, Maskerade. Om Aftenen som Kongen gik fra Taflet blev han af sin store Hund reven over Ende og slog sig, saa at han besvimede. J Februar blev Rug-Uddeelingen efter Magistratens Forestilling forandret til at lade bage Brød og uddele for Penge til de Fattige, som skeede paa 3 Steder: 1) ved en Raadstuetjener paa Raadstuen, 2) paa det almindelige Hospital og Christianshavn, 3) paa det borgerlige Excercerhuus. Med denne Brød-Uddeling til Priser 4 og 8 s. for Stykket, begyndtes den 20 Februar og det vedblev dagligen fra 7 til 11 Formiddagen og fra 2 til 5 om Eftermiddagen. M. Statst. Febr. S. 10.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Kongelig Befaling ved Hof-Intendant OberstLieutenant Wegner communiceret Magistraten, at fra Vesterbroe til Kongealleen skal hele Broen optages, og af ny paa bedste Maade lægges; paa Siderne anlægges Trottoirs og plantes Alleer; dette blev strax foranstaltet, og gjort Akkordt med Steenhuggerne om de hugne Steen at forskaffe, samt et Karte forfattet af Lieutnant Giercken. Kæmneren om det fornødne givet Ordre. Dito Brev fra Oberstlieutenant v. Wegner at Hans Majestæt har resolveret, efter Magistratens Erklæring, at afkjøbe de 2de Beboere paa Frederiksberg Allee deres Huse til Nedbrydelse, og derfor betale Vurderingssummen, samt siden at sælge Pladserne paa Kongens Regning; men ingen at bygge med nogen Udgang til Kongeveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 8de Februari Kongelig Resolution at Stadsphysikus, ligesom tilforn, skal have Sæde i Kjøbenhavns Magistrat. Explication, at Stadsphysicus skal bestandig have Sæde i Magistraten, dog uden Løn derfor at nyde; men at han skal have af Stadens Kasse 400 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Kongelig Resolution, at en Accoucheur skal lønnes af Stadens Kasse med 200 Rd., hvortil Doctor Saxdorph blev beskikket. Kabinetsordre til Kommandanten, daværende Oberst Sames, at have Indseende med Udkastelse paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 23 Marti. Indretningen i Kancellierne forandrede. (C. Høst I. c. S. 2545.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Den 3die April. En mærkværdig Dag, da Kjøbenhavns Privilegier, som ved Souverainiteten og i Anledning af samme bleve givne og fastsatte, igien bleve brudte, i det at det behagede Hs. Majestæt ganske at forandre den ved Raadstuen og Byens Magistrat gjorte Indretning, og ganske at dissolvere det hele Magistrats Kollegium med Raadstueskriver; hele Politiet, de 32 Mænds Kollegium, og istedet at beskikke et nyt Stadsraad, som skulde bestaae af Overpræsident, en lærd Borgemester, en anden Borgemester, en Syndicus, som brugelig i frie Rigsstæder, fire Raadmænd, som aarlig skulde vælges af Borgerskabet; Stadsphysikus og 2de Repræsentanter af Borgerskabet, hvilke siden og aarlig skulde vælges af samme. Herom blev af det nye Raad ved trykte Plakater Bekjendtgjørelse udstædt. (af. Høst L. S. 257.) Jurisdiktionen saavelsom Politie-Sager, skulde lægges under en nye Ret kaldet Hof- og Stads=Retten. Alle Commissioner saasom for Brandvæsenet, Jndquarteringen, Renovationen, Trottoirs Nr.,alle ophævede og henlagte under Stads aadet. Godset, alle Magistatens Jndkomster, Jorder som fra 1539, dem af Borgerskabet tillagte Sportler &c., som de havde de kraftigste Adkomster til, skulde gaae i Stadens Kasse og Raadet med vis Løn aflægges, nemlig: En Borgemester 1200 Rd., en 800; Syndikus 1200, hver Raadmand 400, en Repræsentant 200. Stadsekretair 300 Rd., og altsaa Raadstuen omtrent paa samme Fod som Ao. 1554, i Frederik den 2dens Tid. En egen Skifteret ordineret, bestaaende af Cancellieraad Thausen, Cancellieraad Bechmann og Byefogden. Igjen snart ophævet og henlagt til Hof= og Stads=Retten. Særskilte Revisorer udnævnte, istedetfor at de 32 Mænd tilforn besørgede Revisionen, nemlig Raadmand Liunge og Munck, hver med 300 Rd. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Regnskab for Bombebøssens 2 ge Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te Augusti.) -(See Skilderiet No. 31 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Ved Bombebøssens 25de Aabning, den 5te Juli 1826, fandtes i samme rede Sølv. 50 Rbd. 66 s. og S. v. T. 187 Rbd. 128. Deriblandt var 1 Specie indlagt i en Seddel med Paaskrivt een Specie, som en liden Skjærv til Bombebøssen, i Anledning af Opfyldelsen af et længe næret Ønske, dateret 18 Juni 1826. En Specte indlagt i en Seddel, dateret 10 Mai 1826, 1 Rbd. rede Sølv, indlagt i en Seddel med Devise, en liden Skjærv til Bombebøssen paa en kjær Kones Fødselsdag, den 24 April 1825 en Seddel fra Hr. Kamme junker og Capitainlieutenant Bertouch, hvori fandtes 1 Specie, en 50 Rigsbankdalerseddel, indlagt i et Omslag med Devise, 50 Rbd., givet af N...., 25 Rbd. Sedler indlagt i en Seddel med Udskrivt: 25 Rbdlr., givet af S.; et Brev, dateret Skagen d. 14 Juni 1826, hvori fandtes 20 Rbd. Sedler; 4 Rbd. Sedler, indlagt i en Billet fra L...., dateret 13 May, 826, 10 Rbd. Sedler fra Hr. Capitain Jhlen og Mandskab ved Transport rede Sølv 50 Rbd. 56 s. og S. o. T. 187 Rbd. 128. deres Hjemkomst fra Reisen d. 30te Mai 1826, og i et Stykke reent Papir var indsvøbt 10 Rbd. Sedler. For øvrigt er i dette Qvartal taget til Jndtægt Nettobeløbet af den til Fordeel for Bombebøssen d. 17 Mai sidstleden paa Hoftheatret opførte Concert af hvilket Beløb Hans Kongelige Høihed Prinds Ferdinand har havt den Naade, ved Skrivelse af 19 May at skienke de 20 Rbd. Sedler, og 20 Rbd. Sedler er tilstillet Directionens Medlem Hr. Commandeur Sølling fra en Ubenævnt ved Skrivelse af 20 May.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Ved en af Selskabet Melpomene givet Forestilling er indkommet 85 Rbd. 94 tz. Sedler og Tegn, som det er overladt Hr. Commandeur Sølling at disponere over, og af dette Beløb indleverede han til Jndtægt for Bombebøssen. Huusleyen af Stiftelsens Eiendom for sidste Halvaar og af Styrmand Henckel til anstundende Michaeli Fra Dhrr. Flagmænd og Officerer af Sø-Etaten, samt Hr. Admiral Brown, deres Bidrag. Hr. Capitain Lütken indleverede. der, i Anledning af en bilagt Uenighed, ere skjænkede Bombebøssen af een af Parterne. Renten af Bombebøssens Obligationer til sidstafvigte 11 Juni Termin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
J Bombebøssen paa Dampskibet Prindsesse Wilhelmine er forefundet. - og og i Bombebøssen paa Færøe var nedlagt Jalt r. S. 829 Rbd. 32 s. og S. d. T. 498 Rbd. 38.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Bombebøssen eier nu I. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdigede Sølv 14000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m.... 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC. Sølv 2500 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. - 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 7. Den af det occonomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC., til Beløb. F. Capital i en Nationalbankobligation. 9. En af et Selskab af Venner skjænket Kongelig Obligation, stor 10. J Sparekassen. rede Sølv 500 Jalt r. S. og Sølv 28,618 Rbd. 398 Directionen for Bombebøssen i Kjøbenhavn, d. 7de Juli 1826.