Norske Intelligenssedler, 1796-08-31
Sedler. Nettelige, Jor Onsdagen den 31. Augusti 1796. Svar paa Spørgsmaalene udi No. 34. Jngen kan forbydes udi Reqvirition til Auction at foreslaae en hvis Dag og Stund til Auctionens Afholdelse; men Dagen og Stunden bestemmes af Auctions-Forvalteren og maae overlades til ham; da andre ligesaa vigtige om ei vigtigere og forhen berammede Forretninger kunde paalægge denne Embeds-Mand at fuldføre, hvorved han hindres fra at føje Reqvirenten, og det, at give Reqvirenten Ret til Forretningens Bestemmelse, ville udsætte Auctions-Forvalteren for, en ham ubeqvem Dag af en ildesindet Reqvirent kunde vælges, for at trække Auctions-Forvalteren formedelst hans Rægtelse til Ansvar; i det mindste dertil gjøre Anlæg. - Saavel Embeds-Mænd, som De der kiender Forretningers Gang og Embeds-Mandens Pliger vil heri blive enige. For at betage den anonyme Spørger al Haab om at faae afskubbet det Ansvar han formedelst en uforsigtig Handling haver paadraget sig og afholde ham fra ej at brænde sig paa Auctions-Forvalteren tiener til Efterretning: At om ikke i alle saa dog udi adskillige Districter her til Lands berammes Auctioner over rørligt og urørligt Gods tillige til Klokken 10 Formiddag; men hvor Auctionen allerne angaaer Urørligt Kl. 2 eller 3 Eftermiddag efter Aarets Tider, at endog efter Reqvirentens Forlangende for at samle Lysthavende som kan have lang Vei at reise til Auctions-Stedet tager Auctionen sin Begyndelse nogle Timer efter dens Bestemmelse, at den 3die Auction over urørligt Gods bør holdes paa samme Tiid som de 2de foregaaende, at een Auctions-Forvalter udi det omspurgte Tilfælde snarere havde udsadt sig for Ansvar ved at afholde Auctionen Klokken 10 a 11 Formiddag end udi Julii Maaned Klokken 5 Eftermiddag, at den Lysthavende, som alvorlig agter at kiøbe, sikkert indretter sine Forretninger saaledes at Han kan have Auctions-Dagen frie, og endelig at en forstyrret Hierne allerne ville raade til at udlede Beviis imod nogen til Ansvar og Skades Erstatning af de Lysthavendes Tanker eller blotte Udladelser - Bør ikke rimeligere den Reqvirent som ved at fremlægge Captieuse, efter de locale Omstændigheder upassende og for Almues manden uforstaaelige Auctions-Conditioner, hvorved de Lysthavende afskrækkes fra at giøre Bud, staae enhver Angieldende som ej haver samtykt visse i Vaande affattede Conditioner til Ansvar for det Tab og Skade disse bliver udsadt for ved ej at faae Godset efter dets sande Værdie bortsolgt, Indsendt. Herr R. paa Sn. vedbliver sin udmerkede Skrivemaade efter Udtalen og søger den indført hos Flere, hvilket dog hidtil ikke ret vil fort. Imidlertid kunde vel nogle Enkelte forledes og overalt fortjener den brave Mand et Svar. Her er da eet ganske kort fra den samme Talestol, hvorfra Hr. K. allerede i nogle Aar paa sit underlige Maal har tiltalt det studsende Publikum; De vil efter SCHEIGER P: at man skal skrive som man talere. Vel nok, naar den hele Nation overalt talte eens, men nu har hver Provinds, hver Bye, og nesten hvert Sogn sin forskellige særegne Mundart, og i denne skulde der skrives og trykkes!! - hvilken babelsk Forvirring, Nei Gud bevar os! - om en Lespende eller Stammende skulde skrive som han taler; - hvilken Latterlighed! lydsk f. Ex. vilde see smukt ud; Oplændingen vilde faae ondt ved at forstaae Vesterlænderen o. s. v. Nu forstaaer man dog hinanden let i rigtig Skrift fra Flensborg til Vardöe. Og hvor blev da al vor surt dannede Skriverigtighed af, Den Bygning er skrøbelig, som ikke har nogen fast Grundvold. Vel er Talen ældre end Skrivningen; - Men fordi vi vare Børn, skal vi derfor stedse blive det, Kjere Hr. K. har De betænkt dette og mere førend De gjorde Deres Forslag, - Maaske var det bedre, om vi talede som vi skrive Fra en Frihedens og Sandhedens Venadvorsum omnia paratus.