JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Jstedetfor Eremitboliger med graaskjægge de Mænd, som vor Søndermark og andre Engelske Haugeanlæg ere prydede med, betjene Potterne sig af Hexer, Trolde og Aander. De tage den menneskelige Siel fra sin ømmeste Side og gaae tilbage til Barndommens brogede Skræmmebilleder; de søge blot at virke paa Phantasien, fordi de ikke kunne virke paa Hjertet. Vist er det, at det første er lettere end det sidste. Hiin lader sig stundom endog nøie med Vanskabninger, dette fordrer altid sand, ædel og sympathiserende Natur. Jntet Under, at vor Tidsalder, der driver Alting, endog sin Aands functioner, fabrikmæssig, der hader det Møisommelige og Langvarige heri, som i Alt andet, tager sin Tilflugt til det Letteste og kraftigst Virkende. At en Shakespeare betjente sig i sine Arbeider af Hexer, Aander og Gjenfærd, er meget naturligt: hans Tidsalders Mennesker troede virkelig paa deres Tilværelse; men vore samtidige Digtere betjene sig deraf, blot fordi det er dem om at gjøre, at virke paa Phantasien. Shakespears Aander vare virkelige Aander, de fleste af vore nyere Digteres ere Popanzer. Man maa selv troe paa Spøgelser eller i det mindste antage Troen for almindelig herskende, naar man vil skildre dem naturlig. Phidias forfærdigede en Jupiter, som evig vil blive et uopnaaeligt Jdeal. Hvad andet end den Tanke, at han skabte en virkelig Jov, kunde give hans Meissel en saadan Tryllekraft, Den nyere Tids Poeter ere evige Copier af hine herlige antique Former, hvis Forbillede kun findes i Naturen. De have deres Digtninger fra anden Haand, og derfor ere de ofte saa matte og konstlede. De umage sig saa sjelden, at øse deres Jdeer af Naturens egen undtømmelige Kilde. De ere, om jeg saa maa udtrykke mig, næsten ikke andet end Oversættelsers Oversættelser. Man burde næsten hellere lade os beholde vor stive, snorlige med Buxdom indfattede Alleer, end overvælde os med en saa unaturlig Natur. Man befrie os for alle disse Fjelletempler og Fjelleklipper, hvis ubestandige og skussende Farver Modens Strøm saa lettelig bortskyller. Men man indbilde os heller ikke, at hver ussel Urtegaard, afpælet efter Aristoteless, Batteurs, Ramlers og Lessings Haugebøger, og vandet med Anstrængelsens blodige Sveed, er Poesie. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Litteraturen. En Vaudeville.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
(Jndsendt.) Det gaaer saa lystigt til hos os, Man slaaes med Pen og Næver; En faaer for megen Digterroes, En Anden mindre kræver. Det gaaer saa lystig i vor By, Fast alle Knøse skrive Den vist vil komme snart i Ny Naar saa det vil vedblive Jens Baggesen i muntre Vers Mod Aristarker drager; Retfærdig er hans vakre Skjerts, Saameget man det vrager. Det gaaer saa lystig i vor By, Fast alle Knøse skrive; Den vist vil komme snart i Ny Naar saa det vil vedblive Hist Manden sidder i sit Huus, Som staaer paa høien Bakke, Man hører ham lidt vel confus Om Digtere at snakke: Og seer han en bevinget Aand, Han straxen Vingen stækker, Og da med aristarkisk Haand Han ned i Polen trækker. De Dramaturger voxe til, Som Græs paa Byens Marker, De recensere Skuespil, Som store Aristarker; Og hvad der er heel underlig, Naar F. Madammen roser, Flux Bav til Feide ruster sig Og hende dygtig skoser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Med Ugeblade fra hver Kans Man hele Byen moerer, At Nutids=Smagen derved vandt, Man kjendeligen sporer: Thi store Værker sjelden man Seer komme frem for Dagen, Det Store man ei taale kan See, det er Nutids=Smagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
De lærde Tidender man seer Som Spøgelse fremtræde, Thi Dommersædet ingen meer Vil efter Claus betræde. Og vist den snart vil gaae til Grund, (Den Smagen stort et nytter), Naar Sænder med sit store Pund Dens Fald ei understøtter. Vort Publicum med Kjævlerie, Man aandelig bespiser,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J Prosa og i Poeste Man kaster med Sottiser. Naar man saavidt det bringe kan At ægge Pøblens Latter, J hele Byen holdes man For en ret stor Forfatter. Man fordrer meer af en Poet, End i de fordums Dage,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Da hver en Rimer Digter heed, Sligt, er det Tid at vrage. De store Rander hyldes maae, Trods Paul og Peters Klage, Jmedens man de Aander, smaae Maae fra Parnasset jage. Dog - nu jeg vil for denne Gang Min Vaudeville ende; Jeg ret vel veed min muntre Sang Paa Bakken man vil brænde: Og Fors Kronions veede Lyn, Vil om min Jsse brage, Jeg rædes er for dette Syn Jeg og i Kamp kan drage, Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Indenlandske Efterretninger. Den 19de d. M. ankom Prindsen af Solmsmed sin Gemalinde og Svoger, Greven af Bent heim=Steinfurth, fra Altona til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Den 22de reiste Prindsesse Juliane fra Kiel tilbage til Slesvig. H. K. H. Kronprindsen ledsagede hende til Hest et Stykke henad Veien. Frydendal Gods i Sjælland, der i forrige Aargang af dette Blad har været omtalt som en Eiendom, hvor Danske Konger have resideret om Sommeren, har, saavidt man nu veed, ikke tilhørt andre Konger end Frederik den Tredie. Han fik den før 1688 ved Magelæg til Manderup, Brahe imod Brahe=Trolleborg, og lod den, hvis Navn før var Frydenberg, i ældre Tider Torben feld, kalde Frydendal. En Kongelig Prinds har resideret der, hvis Navn ventelig har været Jørgen, naar man skal slutte af Værelsets Navn, som endnu kaldes Prinds Jørgens Stue; thi Prindsens Navn findes ikke nævnt i noget Document, men blot Hans Prindselige Høihed. Om Kongen selv har resideret der er uvist, imidlertid ikke urimeligt, da der er et Sted ved Gaarden, yderst i Enemærkerne, som kaldes Dronningens Hulle eller maaskee rettere Dronningens Haugehuus. - FireLøndestenen ligger paa Bøndermarkerne, omtrent 3/4 Vei fra Gaarden. Mangfoldige Byer, ikke paa Frydendals, men mange omliggende Godser, havde deres Marker i Fællig. Firetøndestenen laae omtrent i Midten af alle disse Marker, og der samlede Bønderne fra alle Byer sig, for at gjøre deres aarlige Vedtægter. Ved denne Leilighed skulde der drikkes, og da der kunde ligge 4 Tønder Øl paa den, fik den deraf sit Navn. Dette Brug ophørte ved Udskiftningen i de sidste 20 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Ved Parolen i Kiel er det blevet befalet, at Fjerene ved Armeen ikke skulde være høiere end Hattepullen. H. K. H. Kronprindsen og Krondpindsessen, havde, som det hødte, i Sinde, at gjøre d. 22de d. M. en Tour til Pløen, men da Prindsesse Charlotte, efter Sigende, ikke befinder sig gansk vel, er der for det første ikke blevet noget deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Til Bedste for Kiels Fattigvæsen ere følgende Paalæg, men dog kun indtil videre, blevne paabudne ved Kongel. Resolution af 6te f. M.: 1) 1 PC. af alle offentlige Auctioner i Staden Kiel; 2) 1/2 PC. af offentlige eller private Salg af de paa Byens Territorium liggende Grunde; 3) en Afgivet af 1 til 2 Rdlr. af alle nye Borgere; 4) en Afgivt af 32 Ls. for hvert Bryllup; 5) en Afgivt af 1 Ls. af hver Hest og hver Stud ved de aarlige Heste og Studemarkeder i Kiel. De under No. 1 og 2 anførte Paalæg erlægges til Cassereren ved Kiels Fattigvæsen; de under No. 2. og 3 anordnede til Stadens Kæmnerie og Afgivten under No. 5 bortforpagtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Ellegaard ved Odensee er solgt ved Auction til Hr. Kammerjunker, Baron C. Ranzau, for 21,840 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Skibet Neptunus, Capit. Rhode, er ankommet til Mandal; Skibet og Ladningen er i god Stand, men da to af Folkene ere døde og 3 skulle være syge, saa vil Capitainen først om nogle Uger fortsætte sin Reise til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Vore Ostindiefarere medtage ofte paa deres Hjemreise fra Ostindien, naar de mangle Folk, af Landets Jndfødte, som i dette Tilfælde forrette samme Tjenester, som Matroser. Ogsaa i Fjor var der hjemkommen med Ostindiefarere adskillige saadanne sorte Matroser, der have overvintret. J Søndags havde omtrent en halv Snees af dem faaet det Jndfald at more det Kjøbenhavnske Publicum paa en ganske egen Maade. De spadserede ud til Runddelen i Frederiksberg Alle og opstillede sig der i en Halvcirkel. Adskillige af dem sloge paa en Jndiansk Tromme efter Tacten, medens de øvrige sang deels enkelte, deels i Chor. Efter denne forunderlige Musik dansede to af dem, under tusinde Slags Bevægelser og Grimacer. Begge havde en Tingest af Bly i Haanden, der lignede et Røgelsekar, og hvormed de ogsaa frembragte et Slags Lyd. Den ene af disse Dansere havde et Huul i Kinden, gjennem hvilket han lod sig stikke et langt Jern spiger, som gav ham et rædsomt Udseende. Den Ældste og Høieste iblandt dem, som havde et langt Skæg og var klæde i Hvidt, gik, medens de øvrige dansede og spillede, omkring med en Tallerken og indsamlede Skillinger hos Tilskuerne, hvis Tal var meget anseeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J ingen Provinds i Dannemark synes Jord udstykningen at have havt heldigere Følger end i Veile= og Coldinghuus Amt. J det mindste 820 Familier ere i ti Herreder blevne bosatte ved denne Jordens Omdannelse. De eie fra 20 til 30 Tønder Land lige indtil 8 a 4 Tdr. De første leve blot af deres Avling, de mindre drive enten en Profession eller ere Dagleiere tillige. Jkke i en eneste Jurisdiction ere nogensinde Lemmer af Parcellistfamilier indbragte som Løsgjængere eller Betlere, og kun faa aldrende Personer ere ansatte til Almissenydelse ved Herredernes Fattiganstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Uagtet Parcelleringen i Coldinghuus Amt allerede var begyndt over for 20 Aar siden, har der i denne lange Række af Aar af de anførte 820 Famitter ikke været tiltalt flere end fire Personer for Tyverie, og det er endog oplyst, at deres Forbrydelse ikke har været nogen Følge af deres Forfatning som Parcellister. Ved Høiesteret er Uhrmagersvend Hans Jens Jngeberg for Forfærdigelsen af falske Bancosedler, bleven dømt til at straffes paa Ære, Liv og Gods. Karen Peders Datter (i Aggershuus Stift, som har druknet sit Barn med videre, er ved samme Ret bleven dømt til at bøde Liv for Liv, og uden Ceremonier at begraves i Kirkegaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Etatsraad Carøe og Birkedommer Høegh sag søgte paa egne og Medarvingers Vegne Administrationen af det Brockske Legat for Randers By, for ved Dom at faae bestemt det Spørgsmaal: om afg. N. Brocks og Hustrues Arvinger, hvad enten de opholde sig i Randers By eller anden steds, være fortrinlig berettigede til at nyde Godt af det anførte Legat, og om Administrationen bør afgjøre hvem af flere Ansøgende, i og uden for Familien, der, som de meest Trængende og Værdige, bør gives Understøttelse, eller om de, som bevise deres Slægtskab med Testator eller hans Kone, uden videre Undersøgelse kun behøve at melde sig, for at nyde Godt af Legatet. Høiesteret dømte: at ingen uden Randers Kjøbstæds Jndvaanere eller de, som der opholder sig, eller deres Børn bør have Adgang til de, i Testamentets 6,8 og 19 §. skienkede Gaver, og bør afg. N. Brocks og Hustrues Slægt, som der opholde sig, i Forhold til deres nærmere eller fjernere Slægtskab være fortrinligen berettigede til de omtvistede Legater, naar de bevise deres Ret, og Administrationen finder dem værdige og trængende dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Udenlandske Efterretninger. Voigtland foruroliges nu af en talrig Røverbande fra det Bambergske. Adskillige Afdelinger Fransk Militair er paa Jagt efter dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Den berømte Lalande var født d. 11 Julii 1730 i Bourg af agtværdige Forældre. Han kom til Paris for at studere Lovkyndigheden; men da han fik Observatoriet at see, forlod han Lovkyndigheden, og Astronomien blev hans herskende Lidenskab. Han udmærkede sig snart, og blev sendt med Lacaille, som det Pariser Academies Commissair, til Berlin, for at bestemme Maanens Paralaxa. Da han blev Friedrich den Store forestillet, kunde Kongen ikke undertrykke sin Forundring over Lalandes Ungdom, men sagde derhos Academiet har udnævnt Dem; De vil retfærdiggjøre dets Valg. Han var den Gang kun 19 Aar gammel. J Rædselstiden reddede han adskillige Menneskers Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J Engelland arbeides nu med Jver paa Expeditonen til Fastlandet. J adskillige Havne holdes Transportskibe i Beredskab. De forrige Ministres Uvirksomhed har mishaget det Russiske Hof saa meget, at man troer, det vil begynde Fredsunderhandlinger med Frankrige. Til Londen er endog ankommen en Russisk Coureer, hvis medbragte Depecher ikke allene angaae den Russiske Armee, men ogsaa Regjeringen. J Amsterdam gik endog d. 18de d. M. det Rygte, at den Engelske Flaade allerede er afseilet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J Kongeriget Jtaliens Havne have mange Matroser faaet Ordre at gaae til Dalmatien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Under d. 3 Jan, befalede Kongen af Sverrig, at der ved Stadsbrænderiet i Carlscrone skulde anstilles Forsøg med at brænde Brændeviin af Kartofler. Bestyrelsen blev overdraget til AdmiralitetsProviantmester Schweder, og Raadmand Brunerus og Stadsfiscalen Sylvander fik befaling at overvære Forsøget. Resultatet deraf var følgende: 5 Tønder Kartofler, hvoraf hver Tønde veiede 17 Lispd. Victualievægt, bleve kogte i Kjedler med saa meget Vand, at Kartoflerne neppe vare bedækkede. Da de begyndte at briste, opøstes de, og masedes i en til dette Brug der paa Stedet brugelig Maase=Machine, som bestaaer af to imod hverandre gaaende riflede Trævaltser af 12 Tommers Længde og 10 Tommers Diameter med en saakaldt Skrue over disse Valtser, hvori de kogte Kartofler lægges. Med denne Indretning kunde 1 Tønde Kartofler i 6 Minutter mases itu. Siden sloges i Mæske karret No. 1 fornævnte valsede Kartofler med 12 Tønde malet Malt, som veiede 3 Lispd. 7 Mark og med Mæskestangen vel omarbeidedes; derpaa østes 180 Kander koghedt Vand, og da denne Mæskning, efter 3 Timers Forløb, havde taget Sødme, svaledes den med circa 750 Kander koldt Vand til 21 Graders Thermometervarme; omsider blev der paaslaaet 5 Kander god Gjæst, som vel om ør tes, hvorefter Laaget til Karret paalagdes og med Deig tillukkedes. D. 27 mæskedes paa samme Maade i Karret No. 2 et lige Tøndemaal Kartofler; d. 28 ligeledes i Karret No. 3 og d. 29 i Karret No. 4. D. 30 da Mæskning i Karret No. 1 var afslaaet og 2 Brændeviispander, hvoraf den ene holdt 390 og den anden 420 Kander, vare fyldte, afhældede man først disse to Pander, og da der af Mæskningen var i dette Kar endnu saa meget tilbage, at den større Pande kunde fyldes dermed, afhældede man den paa ny samme Dag. Det samme skede de følgende Dage med de øvrige Kar. Omsider blev den erholdte Spiritus opblandet til 6 Graders Styrke ved 20 Graders Varme. Man havde saaledes faaet af 20 Tønder Kartofler og 1 1/2 Tønde Malt 196 Kander Brændeviin. Ved en Sammenligning med Brændeviinsbrænding af Kartofler og af Korn godtgjøres til Slutning, at Fordelen paa ovennævnte Qvantiter Kartofler har været 15 Rdlr. 22 s. 21st. Lægger man nu hertil, at Kartoffelbrændeviin virkelig er mere velsmagende end Kornbrændeviin, saa kan man ikke andet end ønske at Kartoffelbrænderiet, som i det Kongelige Brænderie i Kjøbenhavn er bragt til saa stor Fuldkommenhed, maatte blive saa almindeligt som mueligt i alle Danske og Norske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Kongen af Neapel har befalet, at der skal oprettes et lærd Selskab under Navn af Kongel. Academie for Historie og Oldgrandsning. Academikernes Tal skal ikke overstige 40, iblandt disse uddeles aarligen 16000 Sølv=Ducater som Præmier, paa 4000 Ducater hver, for lærde Værker, der af Academiet findes værdige dertil. Academi kerne have fri Adgang til Hoffet. Kongen, som aabner den første Forsamling, har allerede udnævnt de 20 første Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Kongen af Neapel, som i Paasketiden gjennemreiste adskillige af de nærmeste Provindser, blev, da han i Manfredonia vilde stige i Vognen, holdt tilbage af en Mængde Folks Raab, som bade om Naade for 60 Familiefædre, der, under det Paaskud at de, som Soldater i den gamle Regjerings Tjeneste, skulde tage Tjeneste paa ny, bleve holdte i Fængsel. Kongen lod strax Gouverneuren kalde, og da denne ikke kunde fremføre noget til sin Undskyldning, paa Stedet afsætte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J Westhouwen er en Kone, som for 11 Maaneder siden havde født 3 Børn, atter nylig kommen i Barselseng med en Søn og to Døttre, altsaa mindre end et Aar med 6 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Enkekeiserinden af Rusland skal have skienket 100,000 Rubler til de Franske Krigsfangers Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Det Franske diplomatiske Corps er endnu i Warschau, Marchal Massena i Pultusk. De Bayerske Tropper staae ved Narew og den Bayerske Kronprinds er reist til Osterode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
De seneste Breve fra Schwerin melde, at efter at Marchal Mortier aldeles havde slaaet de Svenske, har han sluttet en Vaabenstilstand med den Svenske Gouverneur i Pommern, General v. Essen, der indbefatter den Betingelse: at Øerne Usedom og Wollin skulle indrømmes de Franske Tropper, og at de Svenske paa ingen Maade skulle modsætte sig Col bergs og Danzigs Beleiring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
En Deputation fra Marienwerder, som nylig ankom til den Franske Keiser i Finkenstein, skildrede ham den Elendighed, Krigen havde hjemsøgt Jndbyggerne med. Keiseren blev rørt og befriede saavel dem som Staden Elbing fra den overordentlige Krigscontribution. Visse ulykkelige Tilfælde, sagde han, ere uadskillelige fra Krigsskuepladsen. Han tager Deel deri, og skal anvende Alt hvad der staaer i hans Magt, for at afværge dem. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Keiseren har aldrig befunden sig bedre end nu. Der gives Dage, paa hvilke han reiser 40 Franske Mile til Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
General=Lieuten. v. Meyendorff har nu, efter at han har faaet en betydelig Forstærkning af Tropper og Munition, atter indfundet sig ved Jsmail *), og holder denne Fæstning tæt indsluttet. Denne Stad, som ligger paa den venstre Side af Donau, 30 Franske Mile fra det sorte Hav, har kun en Jordvold, men denne er høi og forsynet med Pallisader og en dyb Grav. Fra Donau Siden er Fæstningen ganske aaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
20 i Donau indløbne Canonerchalouper skulle forhindre Tyrkernes Overgang paa den venstre Side af denne Strøm og lette Fæstningens Erobring. 60 andre ventes endnu. - Gen. Michelson har havt betydelige Fordeele i en Feide med et anseeligt Tyrkisk Corps ved Daye og Darpath. De unige Paschaer Ajan og Nezir i Rumelien, have igjen begyndt deres gamle Privatstridigheder. - J de Russiske Havne ved det sorte Hav hersker den største Virksomhed, og der udrustes Kystfartøier i Mængde. De fleste Jnfanteri- og Cavallerieregimenter, som have staaet der, ere under Hertugen af Richeliens og Greven af Langerons Commando afmarcherede til General Michelsons Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Keiserinden af Østerrige er d. 11 d. M. død af en Lungebetændelse, efter at hun var bleven for tidlig forløst med en Prindsesse, som allerede var død d. 9. Den afdøde Keiserinde, som var en Datter af Kong Ferdinand den Fjerde af Sicilien, er født d. 6 Junii 1772, og blev d. 19 Septbr. 1790 formælet med den nu regjerende Østerrigske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J afvigte Aar er efter officielle Efterretninger udført for 104 Millioner Dollarer Varer fra de forenede nordamericanske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Kongen af Sverrig, skal have bevilget alle fremmede Flag fuldkommen Toldfrihed i Østersøen. J Egnen omkring Jena har Lysten til at lege Krig saaledes bemestret sig endog Drengebørn, at Napoleonsbjerget *) lige udenfor Jena for nogen Tid siden blev en Tumleplads for saadanne Krigere. Drenge, som i det strængeste Veirlig havde opslaaet her en Leir, begyndte at bivouaquere og forskandsede sig mod de faa Smaafiender, der kom fra Jena. Der blev endog skudt paa voxne Folk, som vilde standse dette Uvæsen. Den aarvaagne Øvrighed satte imidlertid snart Skranker for disse Smaakrigeres Uordener. - Ogsaa i Weimar har dette militaire Raserie grebet saa stærkt om sig, at Politiet har seet sig nødsaget til under den 3 Martii at lade udgaae en Placat, hvori det hedder, at enhver Dreng, der paa Gaden gribes i Boldspil, Soldater, eller anden Leg, eller Bryden, Husen, Kasten, Sammenløb a. skal strax, uden Hensyn til hans Forældres Stand, arresteres og Dette Navn har det faaet formedelst den Bivonaque, som Keiser Napoleon holdt her. paalægges en med hans Legemsconstitution overeensstemmende Reyselse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
For omtrent 20 Aar siden ansaae man det for en Seier, som Humaniteten havde vundet over Fortidens Raahed, at offentlig Dyrehidsning blev for bestandig afskaffet i Regensburg og Wien. Men man maa den Gang nok have miskjendt denne Forlystelses Værdighed, efterdi man nu, da Oplysning og Philosophie har gjort saa store Fremskridt, atter har indført den. J No. 99 af Journal de Frankfort indbyder en Spanier, Mr. Boff, det Frankfurthske Publicum og de Fremmede, som ere komne paa Messen, til en saadan Dyrehidsning, der er bestemt til d. 10de og 12 April, med den udtrykkelige Anmærkning, at det er en Søndag. Han siger, at Staden, i det mindste i tyve Aar, ikke har nydt et saadant Skuespil. Han lover en morsom Kamp mellem Hunde indbyrde, dernæst med en modig Tyr, en Lux, Bjørne og andre vilde Dyr; tilsidst skal en Engelsk Dogge, 30 Fod høi, hidses midt igjennem en JldparasolVidenskabelige og Konstefterretninger. Shawls af Caschemir eftergiøres, som bekjendt, i adskillige Lande. Werthmann og Everington, Fabricanter i London, forfærdige nu saa skjønne, at de næsten ligne de ægte indiske. Samme Fabrik leverer ogsaa saakaldte Persiske Kapper af fortrinlig Skjønhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
En Modehandlerske i London, Mad. Robertschaw, sælger Underskjørter, som hun kalder usynlige. De ere af den allerfineste Spanske Uld og af et særdeles fint Spind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
De meest moderne Tapetserier ere i denne Tid de saakaldte Flokke=Tapetserier; de dertil fornødne Flokker forfærdiges af Levningerne af Klæde=, Silke og Bomuldstøier, som kommes entet i en Machine, der ligner en Blæsebælg eller et Redskab, der seer ud som en Puderqvast; med disse Machiner blæses de paa den vaade Væg, det i Forveien tilberedes paa følgende Maade. Væggen gnides med Bimsteen indtil den er ganske jevn, derpaa bestryges den med Klister, naar denne er tør gjentages samme Operation. Derpaa koges 4 Pægel Linolie med 4 Pægel Terpentinolie, 1 Pund gummianimæ (?) og den Farve, man vil give Flokkerne, saalænge til det bliver saa tykt, som Tjære. Med denne Blanding bestryges den med Klister overdragne Væg, og derpaa blæses Flokkerne hen paa Væggen. Opfinderen af dette Papir har faaet Patent derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Konstnere og Konstvenner vide, hvor dyrt og vanskeligt det forhen var at faae Gibs=Afstøbninger af antique Statuer, Basreliefer &c. fra Rom. Gode Afstøbninger vare yderst sjeldne, efterdi Pavens specielle Tilladelse udfordredes, naar man vilde af forme de gamle Statuer; Formerne toge derfor af de gamle Afstøbninger nye, men disse kunde umuelig blive gode. Men siden den Tid, at denne Konstskat findes i Paris, er en Former ved Navn Getti, en født Jtaliener, bleven ansat af Regjeringen; af alle Antiquer er der bleven gjort ny Former, hvis Feilfrihed attesteres af Konstnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J saadanne Former forfærdiges nu, under Opsigt, ægte, skarpe Afstøbninger og sælges til fastsatte Priser. Prisen paa de fornemste Statuer ere: Laocoons Gruppe, uden den for ny erkjendte Tilsætning (af Faderens høire Arm og to af Sønnernes Arme) 600 Fr. (150 Rdlr.); Silen og den unge Bacchus 200 Fr.; Castor og Pollux 120 Fr.; Pallas fra Velletri (først i Aaret 1797 opgravet ved Velletri og blandt de beklædte Statuer, et Mesterværk) 400 Fr., Apol af Belvedere 150 Fr., den Borghesiske Fægter 200 Fr., Germanicus, (denne Statue kom allerede under Ludvig 14de til Frankrige, den forestiller en Romersk Taler) 140, Hermaphrodrit af Villa Borghese 92, den mediceiske Venus 100, Torso af Belvedere (Kroppen af en Hercules) 72 Fr.