JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Fra Rhinstrømmen, den 1 December. J Følge Beretninger fra Strasburg faaer Custines Armee anseelige Forstærkninger. Allene ved Weissenburg forsamles et Corps af 16000 Mand. Næsten hele den Strassburgske Garnison har begivet sig paa Marchen, og Volontairer giøre Tienesten i deres Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Mastricht, den 1 December. J Tirsdags bleve de ved Hosey, en Miil fra Lüttich, staaende Keyserlige Tropper angrebne af Franskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
J de første to Timer var Fordelen paa de Keyserliges Side, men da Franskmændene fik Forstærkning af Artillerie, bleve Østerrigerne tvungne til at vige, siden de kun vare 20000, men Franskmændene 40000 Mand stærke, og sidste meldte havde 280 Kanoner. Natten derpaa retireredede Keyserlige igiennem Lüttich, og toge Veyen til Herve, Aachen, Cøln &c. – J Lüttich er der ikke blevet en eeneste Østerriger tilbage, og den Broe, man der havde slaget, blev igien afbrudt. Jblandt de Officerer, som Østerrigerne i formeldte Affaire have mistet, er General Efterhazy, som man havde bortskudt det Halve af den venstre Hofte. Neppe vare de Keiserlige vel ude af Lüttich, førend Jndvaanerne grebe til Vaaben, og besatte Raadhuuset, Citadellet og andre Pladser. Franskmændene trak derpaa med General Dumourier i Spidsen ind i Staden, og besatte alle Portene. Borgerne anlagde strax Nationalcocarden, og lagde Geværerne fra sig. J Staden er der nu 40000 Franskmænd, som betale alting contant. Alle Fængseler ere aabnede, forresten er alting i god Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Frankfurt, den 2 December. J Formiddags Klokken henved 9 stod der Preussiske og Hessiske Tropper uden for denne Stads Porte, og opfordrede Besætningen. Da denne ey vilde overgive sig, begyndte der ved Friedberger, og Allehelgens Porten en hæftig Musketild, som varede over en heel Time. Endelig blev Friedberger Porten Kl. 10 indskudt, og de Preussisk Hessiske Tropper trængede sig ind i Staden, gjorde Franskmændene til Fanger, og nedsablede i den første Heede de Nationalgardere, de antraf hist og her paa Ga Helden. Jmederne. Jblant Fangerne er General van dens dette foregik i og udenfor Staden, havde General Custine nærmet sig Staden med sin Armee. Den ligeledes paa Marchen værende combinerte Armee angreb Franskmændene imellem Bockenheim og Rødelheim, en halv Miil herfra; og Træfningen varede fra Kl. 1 til 3. Franskmændene trak sig tilbage til Skoven, hvorfra de gav en vedholdende stærk Kanonild. Saavidt man her kunde mærke, bleve Musketterne ikke brugte Kongen af Preussen og Hertugen af Brunsvig ankom her i Formiddags. Armeerne stode endnu ved Postens Afgang, lige for hinanden. Man siger, at den Preussiske Armee under Prindsen af Hohenlohes Commando har bemægtiget sig Forskandsningerne i Biergegnen, og er kommet den franske Armee i Ryggen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Aachen, den 3 December. J Dag ventes et østerrigske Corps fra Herve, for at leyre sig her i Egnen. Paa Høyene ved Skovkanten bliver der anlagt Forskandsninger og Batterier, hvoraf man slutter til en nye Træfning med Franskmændene. Vi ere naturligviis meget opmærksomme paa Udfaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Haag, den 4 December. Franskmændene have nu virkelig seylet op ad Scheldefloden, og erklæret den for en frie Flod. Saavel her som i Engelland synes man ey at kunne være ligegyldige derved. J Engeland skal Udrustningerne allerede være begyndte, og man siger her for vist, at en stor Deel af vor J Løverdags ankom her Flaade skal sættes i Arbeyde,
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
en Officeer fra den Mastrichtske Garnison som Coureer fra Gouverneuren sammestæds, Prindsen af Hessen-Cassel, med Depecher, hvori Prindsen tilkiendegav Generalstaterne, at den franske General St. Eustache havde sendt ham en Officeer med 6 Mand og en Trompeter, som begiærede at indlades i Staden, da han havde noget at sige Gouverneuren. Officeren fik vel Tilladelse at komme ind, men Mandskabet maatte blive uden for Porten. Bemeldte franske Officeer leverede Prindsen et Brev fra General St. Eustache, hvori han anholdt om frie Giennemmarch for 1500 Mand igiennem Mastricht, for at gaae videre til Aachen, samt forlangede, at Gouverneuren skulde forvise alle Emigranterne fra Mastricht. Prindsen af log ham det alt, og meldte nu Generalstaterne det Passerte, for at faae nærmere Forholdsordre. Generalstaterne have i denne Anledning holdet adskillige overordentlige Forsamlinger, billiget Prindsens Forhold, og afslaaet Franskmændene Giennemmarchen ey allene igiennem Mastricht, men ogsaa paa erhvere andet Sted. Og Garnisonen i Mastricht bliver af denne Aarsag forstærket til 10000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Kiøbenhavn, den 17 December. Under Dato Christiansborg Slot den 30 November er udgaaet en Placat hvorved der befales, at Tugthuuset paa Møen herefter skal kaldes Møens Tugt- og ForbedringsHuus, og at alle Forbrydere af Møen, Lolland og Falster, samt af Vordingborg og Tryggevelde Amter i Siellands Stift, som ved Domme findes skyldige til at arbeyde i Forbedrings-Huuset, paa en vis bestemt Tid, eller til Tugthuus Arbeyde, for Livs Tiid, skulle herefter dommes til at lide denne Straf i fornævnte Tugt- og Forbedringshuus, dog at herfra undtages de, iblandt disse sidste, som ere blevne kagstrøgne og uærlige, hvilke, ligesom hidtil er skeet, bør indsendes til Christianshavns Tugthuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Barom. Varme. 10 Decbr. Kulde, en N. O. Uvis. N. V. dito, ere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Udi afvigte Uge fra den 8 December til den 15 i den Kongelige Residence-Stad ropulerede 19 Par. Fødte Drenge 37, Piger 31, tilsammen fødte 68. Døde Mænd 21, Qvinder 15, Drenge 6, Piger 5, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 2. Brystsyge 11. Forraadnelsesfeber 4. Gicht 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 2. Kiighoste 1. Kopper 1. Krampe 1. Slag 3. Svindsoet 3. Tænder 2. Tærende Syge 4 Uangivne Svagheder 5. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersoet 1. Tilsammen døde gr. Altsaa 21 flere fødte end døde. Stringer franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer, og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Ligeledes kan og faaes Revolutions-Almanak, med 12 Kobbere og paatrykte Vignetter 1 Rdlr. 2 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Directionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at en Generalforsamling er berammet at holdes i Compagniets Huus den 19 December førstkommende om Eftermiddagen ved 4 Slet, hvortil ConvocationsBilletterne sig Compagniets Bogholder Contoir udstædes og kan erholdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 24. December ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus ved een eneste Auction bortsolgt Skibet Casteller Dansborg, drægtig 180 Commerce-Læster, med eller uden complet Inventarium, hvilket i sidste Tilfælde sælges separat, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Imidlertid tiener til Efterretning for de Lysthavende, at en Nota over Inventariet i Compagniets Equipage-Contoir behagelig kan afhentes, og at Inventariet, naar forlanges, sammesteds kan erholdes foreviist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-17
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Kiøbenhavns Aar. denne Post-Tidender. . eller til Fredagen, den 21. December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Genua, den 17 November. J vore Farvande sees nu 2 franske Escadrer, som tilsammen bestaae af 20 Krigskibe. Fra Toulon ventes endnu 12 store Krigskibe, 60 Transportskibe og 50 Kanoneerbaade, som skulle forene sig med bemeldte Escadrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Semlin, den 26 November. Saasnart de Belgradske Rebeller fik Nys om, at den fra Nissa kommende Pacha allerede var i Anmarch, gik de med deres hele Magt imod ham, og blottede Fæstningen Belgrad gandske for Garnison. Den fremrykkende Pacha fik ved sine Spioner Efterretning derom, og brugte følgende Krigslist Han stillede nemlig sit Jnfanterie ved Kroska i Slagtordning, og gik selv med 600 Spahis til en paa hiin Side Kroska liggende Huulvey, som fører lige til Belgrad. Rebellerne rykkede modigen frem og angreb Jnfanteriet. Pachaen tøvede, indtil de vare i fuld Bataille, da han med sine 600 Spahis gik ligge til Belgrad, kom der om Morgenen Klokken 2, og bemægtigede sig Fæstningen uden at giøre noget Skud, Hvorledes Træfningen imellem Rebellerne og Pachaens Jnfanterie er løbet af, veed man endnu ikke; imidlertid har han fuldført den ham givne Commission, at indtage Belgrad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Stockholm, den 30 November. J Gaar blev en Landsbyepræst i Ostigothland, som havde tilskrevet Hertug-Regenten et anonymiske ærerørigt Brev, her arresteret, efterat han havde tilstaaet, at han selv havde skrevet bemeldte Brev. – En anden Præst i Upland, ved Navn Rundhorn, var af een af sine Folk anklaget for, at han ved Taler imod Kongen havde begaaet erimen læse majestatis. Processen er nu forbi, Præsten er erklæret for uskyldig, og hans Anklager dømt til at pidskes, og at erstatte Processens Omkostninger. Landfogeden Baron Renterholm, en Broder til Præsidenten, har efter Ansøgning faaet sin Afsked med Gouverneurs Patent. Hofjunker A. Cronstedt har igien faaet hans Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Brüssel, den 1 December. Ved vores Commandants, General Moretons, Omsorg er den Roe og Orden, som den dertil leyede Pøbel i en kort Tid troeligen søgte at forstyrre, nu gandske bragt i Stand igien. Det lader ogsaa, som man har besluttet at fortfare med Eftertryk mod alle Rolighedsforstyrrere, og deres Patroner. Alle de, som i Mons, Lowen og her ere grebne som Formænd for saadanne Selskaber, blive henbragte til Citadellet ved Valenciennes. J Gaar Endnu komme her dagligen flere nye Tropper. defilerede nogle Linie-Regimenter og et Corps Kanonerere, henved 400 Mand stærk, herigiennem til Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Det Antwerpenske Citadelle har i Gaar Aftes overgivet sig til Franskmændene. Brevene derfra fortælle Omstændighederne derved saaledes: Da den østerrigske Commandant, efter igientagne Opfordring, blev ved at nægte Capitulationen, saa gjorde Franskmændene Begyndelsen, med Bombarderingen, og det med saa god Virkning, at de fleste Bygninger efter faa Timers Forløb stode i lysLue. Besætningen blev derpaa misfornøyet, giorde Opstand, og tvang Commandanten til at capitulere paa de Vilkaar, at Garnisonen skulde med fuld Krigshonneur udmarchere til Mairpladsen, der afvæbnes, og giøres til Krigsfanger. Dette skeede strax derefter saaledes. – Begge Fortene ved Scheldefloden, Lille og Lieskenshock, vare nogle Dage i Forveien erobrede, og, foruden de til Fange tagne Besætninger, 14 Kanoner og 1 Fregat, som krydsede paa Scheide, gjort til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Trier, den 2 December. General Bournonville marcherer med 30000 Mand imod denne Stad. J Gaar Aftes stod hans Avantgarde allerede ved Waltracht, en lille Miil herfra. Han fører meget Artillerie med sig. De Keyserlige Tropper staae forskandsede udenfor Staden, og just nu kommer Fyrsten af Hohenlohe fra Luxemburg med 4 Regimenter og endeel Kanoner, hvorved de Keyserlige Tropper blive 18000 Mand stærke. – Det hedder, at Franskmændene have trukket sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Maynz, den 2 December. J Morges reyste General Biron her igiennem til General Custine. Hans Armee er paa Marchen, for at foreene sig med Custines, og derefter samlede at gaae til Coblenz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
London, den 4 December. Vor Forfatning bliver med hver Dag mere critisk, og enhver, som ønsker Fred og god Orden vedligeholdt, har ret Aarsag til at være ilde tilmode. Vel taler man om Forandringer i Ministeriet, og at Hensigten dermed skulde være at foreene Partierne og tilfredsstille de opbragte Gemytter. Hertugen af Portland siges nemlig bestemt til første Minister. Efter er andet Rygte skulde han gaae til Dublin, for i Greven af Westmorelands Sted at være Lord Lieutenant eller Statholder i Jrland. Hr. Pitte skulde blive Cangler, Lord Loughborough Storranzier, og Hertugen af Leeds Præsident i Conseilet; Hr. For Statssecretair i Hr. Dundass Sted, som vil nogen Be stolet for det ostindiske Departement, og s. v. Men intet af alt dette og meget andet er vist. Følgende tre Kongelige Proclamationer, af hvilke de to første bleve bekiendtgjorte i Hoftidenden for i Løverdags, og den tredie først i Gaar, ere bedst i Stand til at vise, hvorledes det staaer til med vore nærværende politiske Anliggender. Efter den første Proclamation bliver en Deel af Landmilicen ufortøvet sammenkaldet: "Da Vi har bragt i Erfaring, siger Kongen, at ildesindede Personer, tvertimod Landets Love og Vores under 21 May sidstleden udfærdigede Proclamation, endnu stedse, i Forbindelse med andre Ligesindede udenlands, giøre sig al Umage for at kuldkaste Rigets Constitution og alle gode Jndretninger, og at den derved opvakte tumultuariske Aand og deraf flydende Uorden nyelig har viist sig ved Oprør og Opstand, saa er det under disse Omstændigheder høystnødvendigt, at Magten til umiddelbar at dæmpe saadanne Foretagender, maa i Forhold til de mødende Tilfælde forstærkes, for at understøtte den civile Øvrighed, at den kan blive i Stand til at handle med Eftertryk, Vi har derfor besluttet at bruge den Os ved Lovene betroede Magt til Vore troe Undersaatters Personers Frieheds og Eiendommes Beskyttelse. Og i det Vi fuldkommen forlade Os paa deres Jver og Hengivenhed, saavel for Vor Person og Regiering, som for dette Kongeriges lykkelige Constitution, saa har Vi fundet for godt, af fornævnte Aarsager og Anledninger at erklære for Vort Conseil, hvorledes Vi ville sammenkalde og forsamle en saa stor Deel af Vores Milice, som der maatte udfordres til umiddelbar at sætte Os i Stand til ved forefaldende Begivenheder at tage de fornødne Forholdsregler a. – J den anden Proclamation hedder det: "Da Kongen, naar han vil samle nogen Landmilice, i Følge Parlementsacten er forbunden til at sammenkalde Parlementet inden 14 Dage, ifald det ey paa den Tid er forsamlet, saa erklærer han hermed, hvorledes det er hans Kongelige Villie, at Parlementet Torsdagen den 13de DeDen tredie Proclamation cember skal træde sammen. udlover Præmier for dem, som frievilligen tage Søetieneste paa de, efter Sigende, til Udrustning beordrede 12 Linieskibe og 10 Fregatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
J Løverdags gik Admiral King til Søes fra Portsmouth med 2 Fregatter og forseglede Jnstructioner, som han først paa en bestemt Høyde maatte aabne Fra Corke i Jrland meldes, at der saavel der som i Grevskabet af samme Navn er foregaaet store Uordener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Folket besværer sig over de høye Kornpriser og over Kornvarernes Udførsel. Dets Raserie havde bragt det til at ødelægge endeel Møller og begaae mange andre Udsvævelser. Nogle af benævnte Møller tilhørte Hr. Burke. Man har ogsaa gjort reent Bord i nogle Kornmagaziner, i hvilke Varerne vare oplagte til Udførsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Frankfurt, den 6 December. Af de i vore Hospitaler indlagte blesserte Franskmænd, over 400 i Tallet, ere allerede over de 2000 døde. Gaar blev den til Bytte gjorte Nationalfane sendt til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
J Formiddags marcherede Kongen af Preussen med endeel af de her værende Preussiske Tropper til Darmstadt og Egnen deromkring, og en anden Deel tog Veyen til Hochst. Efter Forlydende beholde vi her en Garnison af 2 Preussiske Batailloner. Custine staaer med sin Armee ved Landsbyerne Weil bach, Weinheim, Hofheim og Diedenbergen, alle i Nærheden af Maynz. Næsten hver Dag forefalde Skærmydseler imellem hans og den combinerte Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Den 7 December, Afvigte Nat hørde man her en stærk Kanonade, som varede fra Klokken 2 til Klokken 6. Det var det grove Skyds, som blev brugt imod Biergfæstningen Königstein. Saa gyselig og vedholdende denne Jld end var, saa har Garnisonen i bemeldte ellers ubetydelige Fæstning endnu ikke overgivet sig, men blot sørget for at faae Jlden slukket, og har, saavidt man har kunne erfare, en giort et eneste Skud paa Beleyrerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Morges bleve de her fangne franske Officerer, omtrent 40 i Tallet, tilligemed den forrige franske Commandant General van Helden bragte til Marburg i Hessen. – Den regierende Landgreve af Hessen er for nærværende Tid heri Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Den 8 December. Biergfæstningen Königstein skal efter et Bombardement, som varede hele denne Nat og endnu i Morgenstunden, være gaaet over til de combinerte Tropper. Dog ville nogle endnu tvivle om denne Tidendes Rigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Aachen, den 6 December. J Gaar Morges begyndte den østerrigske Armee at defilere herigiennem. Den største Deel bestod af Cavallerie, og Toget varede til imod Aften. Deriblant faaes ogsaa de forrige franske Regimenter Saxe, Royal-Allemand og Berchiny, hvilke, tilligemed Jnfanterieregimentet Bergwick, nu staae i østerrigsk Sold. Endeel af Jnfanteriet er blevet indqvarteret her og i Burgscheid. J Dag skal Hovedqvarteret flyttes herhid, og Resten af Armeen posterer sig her i Nærheden, hvor der paa adskillige Steder opføres Batterier. Vore Volde ere vel forsynede med Kanoner, og Portene besatte af Østerrigerne. C. Sk. J dette Øyeblik høres, at der i Gaar er ankommet to stærke Colonner franske Cavallerie i Nærheden, af Herve; hvorpaa de østerrigske Husarer og Jægere rykkede ud, og satte sig i Slagtordning. Dog troede man i Herve, at Østerrigerne samme Nat vilde trække sig tilbage, og at Franskmændene altsaa i Dag vilde rykke derind. Hovedqvarteret var, da denne Beretning blev afsendt, brudt op fra Henri Chavelle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Haag, den 8 December. Arveprindsen af Oraniens Gemalinde blev i Forgaars lykkelig forløst med en Prind Man skal nu her i Landet have den Plan for, at foreene de saa kaldte Hollandske Patrioter med det prindse lige Partie. En Sag, som, om den kunde bringes til Fuldkommenhed, vilde være meget vigtig og fordeelagtig for vor Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Fra Engeland haves den Efterretning, at Krigsudrustningerne tage dagligen til. Engeland har ogsaa paa nye forsikkret vor Republik, at det i samme Øyeblik den maatte blive fiendtligen angredet af nogen fremmed Magt, vil staae den vi af alle Kræfter. Ogsaa her seer det allerede meget krigerske ud. Landarmeen bliver forsynet med alt det Fornødne, for paa første Vink at kunne møde Fienden. Man taler ogsaa meget om vor hele Flandes Udrustning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Den Østerrigske Besætning i det Antwerpenske Castell har kun bestaaet af 900 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Fra Mastricht meldes, at den franske General St. Eustache har i Fredags spist til Middag hos Gouverneuren sammesteds, Prindsen af Hessen, og at Franskmændenne havde ladet deres Plan fare, at marschere igiennem Mastricht, men i dets Sted slaaet en Broe over Maass strømmen udenfor det Hollandske Territorium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Sidst i forrige Maaned er det Brüsselske Gouvernement forflyttet fra Rüremonde til Wesel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Efter Breve fra Antwerpen er der ved Emprinne forefaldet en Træfning imellem Prindsen af Hohenlohes Corps, som rykkede frem, for at undsætte Namur, og et franske Corps under Generalerne Valences og Harvilles Commando, hvori førstmeldte er med stort Forliis drevet tilbage, og hvorefter det Namurske Castel havde den 2den hujus overgivet sig paa Discretion. General Beauliens Corps trækker sig til der Luxemburgske. Ved Cøln, hvor de Keyserlige Generaler Alvinzi, Jordis, Diesbach og den stærkt blefferte Starray ere ankomne fra Dusseldorf, slaaes en Broe over Rhinstrømmen, for at lette Clairfaits Armees Tilbagemarch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Hamburg, den 11 December. J Nat havde vi her med en stærk Storm og hæftige Vindstød et saa høyt Vande, at den derpaa fulgte Oversvømmelse endog overgik den imellem 22 og 23 Martii Paa Landet skal dette Uveyr have omkaforrige Aar. stet adskillige Huuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Kiøbenhavn, den 21 December. Førstkommende Mandag den 24 December bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Torsdagen den 27 December er Ordensdag for Ridderne af Elephant og Dannebrog Ordenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
Under Dato Christiansborg Slot den 5 December er udgaaet en Forordning, angaaende Anskaffelsen af et extraordinair Fourage Forraad af Havre, Høe og Halm i Danmark for Aaret 1792, og fremdeles aarligen, til Kongelig Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
J Tallotteriets 405 Trækning i Wandsbeck, den 13 December, udkom følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-21
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 24. December ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus ved een eneste Auction bortsolgt Skibet Castellet Dansborg, drægtig 180 Commerce-Læster, med eller uden complet Inventarium, hvilket i sidste Tilfælde sælges separat, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Ind lertid tiener til Efterretning for de Lysthavende, at en Nota over Inventariet i Compagniets Equipage-Contoir behagelig kan afhentes, og at lyventarier, naar forlanges, sammesteds kan erholdes foreviist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-24
Kiøbenhavns No. Aar nu siun, Post-Tidender. hammen. til Mandagen, den 24 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-24
Constantinopel, den 25 October. Capitain Pacha, som ødelagde Søerøveren Lambro Caszioni i Archipelagus, er ved sin Tilbagekomst blevet modtaget med dobbelt Agtelse af Storherren. Han er med Hs. Høyhed opdraget i Serailet, og har altid været Monarkens Yndling. De her residerende fremmede Gesandte have personligen gratuleret ham i Anledning af hans Hiemkomst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-24
Antwerpen, den 3 December. Det er 5 franske Kalgspibe, hvoriblandt 2 Fregatter, som i Gaar aabnede den næsten i 150 Aar efter den 14de Artikel af den Münsterske Fredstractat 1648 spærrede Scheldeflod, uden at der fra Hollandsk Side blev gjort ringeste Mine til at formeene dem det. Da Joseph den Anden den 6 October 1784 med Skibet Louis, Capitain Jsseghem, lod giøre et Forsøg paa denne Aabning, for, som han dengang udtrykkede sig, at afkaste dette trykken af 26 de og unaturlige Aag, lode Hollænderne alle Vaer-Tønderne borttage, for at bringe bemeldte Skib til at forulykkes, og da dette ikke skeede, og Skibet ikke af det Hollandske Vagtskib vilde lade sig jage tilbage, bleve de mærkværdige Kartætskeskud gjorte paa Louis, hvilket dengang strax ved overordentlige Courerer blev tilkiendegivet de fornemste Hoffer i Europa. Dennegang lod man det fra Hollandsk Side beroe ved at raabe til de franske Skibe, at de skulde afstaae fra deres Forehavende, men de gik deres Cours, og kastede Anker det for samme Fort Lillo, som Hollænderne foruden Lieskenshock, Kruisschan, Friedrich Heinrich, Dalhem, og endda 9 Millioner Gylden, afstode til Joseph, for fremdeles at holde Scheldefloden, spærret, og være frie for videre Tiltale.