JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Kammerherre Scavenius. Jeg skal tillade mig at gjøre Forsamlingen bekjendt med, hvad en meget dygtig Mand har om det her omhandlede Spørgsmaal yttret i en officiel Beretning til det kongelige Rentekammer og det odsherredske Gods. Det hedder nemlig i den: Saameget har jeg dog lagt Mærke til ved Arvefæstestederne, at Beboernes Bedrivt ikke kan siges at have Noget forud forFæstebøndernes, hvorom ogsaa mit Kjendskab til Forholdene i andre Egne har overtydet mig, og følgeligen kan jeg ikke Andet end ansee de Skildringer, som i vore Dage gjøres om det Opsving, Agerbruget vilde vinde ved Fæstegodsets Forandring. til Arvefæste-Eiendom, for at være overdreven og ubegrundet. En af de visse Følger af Arvefæsters Jndførelse er Udparcelleringer, som vel i mange Tilfælde kunne være uskadelige; men naar de, hvad næsten altid skeer, drives for vidt, saa kunne de ikke være til Landets Gavn. Jntetsteds er Fattigvæsens udgivterne byrdefuldere end paa Selveier- og Arvefæster Districterne, intetsteds lempeligere, end paa velbestyrede Fæstegodser. Dette stemmer aldeles med mit Kiendskab til Forholdene. Jeg har selv paa mine Godser baade Arvefæstere og Fæstere, og jeg er vis paa, at Jngen skal kunne skjelne Begges Lodder fra hinanden, maaskee kan man see nogen Forskjel paa Bygningerne, da det er ganske rimeligt, at Arvefæsteren sætter Mere paa disse, end den simple Fæster. Jeg maa iøvrigt henlede Opmærksomheden paa følgende tvende Punkter, som vistnok væsentligt maae komme i Betragtning. Det første er, at man bestandig tænker, sig Selveieren som uindskrænket Eier uden Gield. Men i de allerfleste Tilfælde er Selveieren betynget med en meget betydelig Gield, og, foruden at han maa svare Renter af denne, risikerer han, at de Capitaler, der staae i Eiendommen, blive ham opsagte, og han er saaledes langt værre faren, end Fæsteren. Det andet Punkt er, at, naar man bestandig raaber paa det Uheldige i Fæsteforholdet, saa overseer man, at det egentlig kun er Livs fæste, som Jndvendingen rammer; thi naar det blev tilladt Godseieren at bortfæste paa et bestemt Aaremaal, vilde Sagen forandres, og det Samme indtræde med Hensyn til Bøndergaardene, som nu finder Sted ved de Hovedgaarde, der bortforpagtes. Jeg har saaledes, for blot at nævne eet Exempel, paa flere Hovedgaarde Forpagtere, der anvende særdeles betydelige Capitaler paa Gaardenes Drivt, idet de vide, at de selv ville høste Frugter heraf. en Jeg kan naturligviis ikke stemme for en Comitees Nedsættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Professor David: At der gives velhavende og arbeidsomme Fæstere og forarmede og lade Selveiere, er vistnok unegteligt; men det forekommer mig lige saa unegteligt, at Selveiendom ialmindelighed i langt høiere Grad befordrer Velstanden og Udviklingen end Fæste. Og dette er naturligt; thi Sikkerheden for, at vort Arbeids Frugter falde en Slægt tilgode, ansporer Fliden ganske anderledes end et mere eller mindre grundet Haab herom, og Eiendom giver en Selvstændigheds-Følelse, som ei kan erstattes ved noget Andet. Det er derfor neppe rigtigt, at betragte det os foreliggende vigtige Spørgsmaal fra et indskrænket factisk Standpunkt, men det maa bedømmes fra et mere overordnet Standpunkt, fra Almeenvellets og Historiens. Men lærer ikke den hele nyere Udviklings-Historie hvorledes Selveiendom er trængt frem, og hvorledes Stræben efter at komme i Besiddelse af Jorden, som Landmanden dyrker, til Statens Held og Samfunds forholdenes Ordning, har vidst at gjøre sig gjældende, At det nu og da ogsaa er skeet voldeligen og paa en Maade, som Jngen kan billige, bør ei forhindre os i at tage Spørgsmaalet under Overveielse; thi om de Forhold og Omstændigheder, hvorunder hiint gik for sig, kan ei her være Tale, og ligesaalidt kan det anføres som Grund imod at undersøge, om og hvorledes Livsfæste, uden at gjøre nogen Uret, paa en for Staten fordeelagtig Maade, kan gaae over til Selveiendom, at denne paa enkelte Steder har ført til en altfor vidt dreven Udstykningsfrihed. Endskjøndt en, i Forhold til den os knapt tilmaalte Tid, stor Mængde Sager foreligger, stemmer jeg derfor dog for en Comitees Nedsættelse til Overveielse af denne Sag; thi jeg anseer det som en, ikke blot for Bondestanden men for hele Landet, vigtig Sag, hvis heldige Løsning vel kan være vanskelig, men ogsaa vilde være enny Garanti for Velstand og Udvikling. Dette er mit Motiv til at stemme for en Comitee; thi jeg har ingen Grund til at antage, at den nærværende Regjering mindre under Selveiendom eller mindre vil befordre Bondens Tarv, end den forrige. Det er i det Hele en mislig Sag, af enkelte isolerede Facta, og var de end nok saa vel begrundede, at fælde en Dom over en Regjerings Maximer. Frederik den Sjette roses som Bondens Ven, og han fortjener sikkert denne Berømmelse. Men ikke destomindre udkom under hans Regjering Frd. 23de Juni 1809, der opmuntrede til at consignere, forat erhverve friherrelige Rettigheder. 280 Rbd. Species bleve regnede for 100 Tdr. Hartkorn, og paa denne Maade kunde man complettere et Jordegods, som da blev Stamhuus. Saae man bort fra Alt, hvad Frederik den Sjette har virket for Bondestanden, og heftede man Blikket kun paa Frd. 23de Juni 1809, saa kunde man komme til det Beviis, at Kongen, som kaldes Bondeven, havde til Hensigt at skabe Stamhuse rundt om i Landet og, befolke Danmark med en lille Hær af Friherrer. Provst Plesner: Efter min Overbeviisning maa jeg stemme for en Comitees Nedsættelse i den foreliggende Sag, og skal nu motivere mit Votum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
J det 31te Møde foretoges den endelige Behandling af Sagen og Geistlighedens Høitidsoffer, Efterat Forsamlingen havde antaget flere Jndstillinger, bl. A. Comiteens at den paatænkte Foranstaltning ikke skal være gjældende for Landet, antoges med 40 Stemmer mod 15 Brændeviinsbrænder Sidenius's Amendement, at den paatænkte Anordning ikke maa udkomme." – J samme Møde blev det efter Præsidentens Forslag beslutte at anholde om en Forlængelse paa 14 Dage af den oprindelig bestemte Frist. Himmelbjergets Politimester, Cancelliraad Wittusen, overgaaer langt Kjøbenhavns Politimester, Etatsraad Bræstrup, i Liberalitet, hvortil den iøvrigt ikke udfordres videre Anstrængelse. Der lagdes nemlig ikke Bondedigteren Peder Jensen, Huusmand i Viby nogen Hindring i Veien for paa Himmelbjerget at falholde hans nye Vise og Folkets Talsmand Orla Lehmann, ligesom denne ogsaa blev afsjungen. Medens samme Peder Jensen opholdt sig i Kjøbenhavn i det sidste Foraar med samme Vise, blev det ham derimod af Etatsraad Bræstrup ikke blot paalagt at forlade Byen, men endog forbudt at reise til Falster, hvorhen han agtede sig paa Grund af Lehmanns mange derværende Venner. Hvorfra Politimesteren har Adkomst til at udstede saadanne Ordrer, som P. Jensen var forknyt nok til at holde sig efterrettelig, vide vi ikke; i hans Jnstrux findes den ikke, endskjøndt den dog forlener ham med den betænkelige Myndighed, at kunne belægge Enhver med Arrest og at kunne decretere Straf af 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød uden Appel. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Under 5te d. M. har Hs. Maj. allernaadigst tilladt Eierinden af Storeheddinge Apothek Marie Meldal at anlægge et Filialapothek paa Vemmetofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
udenlandske Efterretninger. Den 9de August fremlagde den franske Ministerpræsident, Marschal Soult, i Deputeretkammeret Regjeringens Udkast til Regentskabsloven, som han indledede med en kort Tale, som foruden Grundtrækkene af Lovforslaget kun indeholdt, at han haabede, at een Tanke vilde besjæle Alle, at begrunde Landets Sikkerhed paa et urokkeligt Grundlag og i Gierning at bevise Troskaben mod de det constitutionelle Kongedømme beskyttende Grundsætninger. Udkastet selv er meget kort og tydeligt, og lyder saaledes: Art. 1. Kongen er myndig med det fyldte attende Aar. Art. 2. J det Øieblik Kongen døer, og saafremt hans Efterfølger endnu er mindreaarig, overtager den Prinds, der efter den af Chartet af 1830 vedtagne Successionsorden er Thronen nærmest og 21 Aar gammel, Regentskabet for den hele Mindreaarigheds Periode. Art. 3. Den kongelige Autoritets fulde Udøvelse i Kongens Navn tilkommer Regenten. Art. 4. Art 12 i Chartet og alle legislative Bestemmelser, der beskytte Kongens Person og constitutionelle Rettigheder, ere ogsaa anvendelige paa Regenten. Art. 5. Regenten aflægger for Kamrene Ed paa at ville være de Franskes Konge tro, adlyde det constitutionelle Charte og Kongerigets Love og i enhver Sag handle ene og alene med det franske Folks Lykke og Hæder for Øie. Naar Kamrene ikke ere forsamlede, sammenkalder Regenten dem i et Tidsrum af 3 Maaneder. Art. 6. Opsigten med og Formynderskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
over den mindreaarige Konge tilkommer Dronningen eller Prindsessen hans Moder, hvis hun ikke atter har giftet sig, og, i Mangel af hende, Dronningen eller Prindsessen, der er hans Bedstemoder, fra Faders Side, hvis hun ligeledes ikke er gift igjen. Til at tage dette Udkast under Overveielse udvalgtes en Comitee af 9 Medlemmer, af hvilke ikkun de To, som fik fleest Stemmer, Dufaure og Lacrosse, henhøre til Oppositionen, men dog regnes til dens moderate Medlemmer. Den conservative Dupin blev af Comiteen med stor Stemmeflerhed valgt til Referent. Comiteebetænkningen skulde afleveres den 16de, og man antog med Sikkerhed, at Udkastet vilde blive antaget uden langvarig Discussion og uden nogen væsentlig Forandring, da selv det liberale Parties Førere, navnlig Thiers og Lamartine vilde understøtte det i alle Puncter. - Deputeretkammerets Adresse til Kongen er kun en svulstig Gjenklang af Throntalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Den 12te August blev det engelske Parlament prorogeret indtil den 6te October. Dronningen sluttede selv Forhandlingerne med en Throntale, som intet Mærkeligt indeholdt. Om Krigen i Afganistan hedder det: uagtet jeg dybt maa beklage den Ulykke, som har ramt en Afdeling af Hæren vest for Jndus, saa har jeg dog den Fornøielse at see, at Staden Schellalabads tappre Forsvar, kronet ved en afgjørende Seir i aaben Mark, har givet et glimrende Beviis paa de europæiske og indfødte Troppers Mod og Disciplin og paa deres udmærkede Anførers (Sales) Dygtighed og Tapperhed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Om den i Fabrikdistricterne herskende Nød indeholdt Throntalen kun det Haab, at det nærværende Aars 2de rige Høst, som begunstiges af et saa heldigt Veir, vil bringe fornyet Liv i Handelen og lidt efter lid ophæve det haarde Tryk, som har hvilet paa nogle Grene af Næringsfliden, samt at de Deputerede, efter at være vendte tilbage til deres Hjem, ved deres Exempel og virksomme Anstrængelse ville opmuntre til Orden og Underkastelse under Loven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
De i sidste N omtalte Uroligheder blandt Fabrik arbeiderne have nu udvidet sig til flere Egne og Stæder, men Arbeiderne, som for en stor Deel ere fra Kulgruberne, have hidtil ikke foretaget sig mang Voldsomheder, undtagen at de have slaaet Vindue, ind i nogle Fabrikker, hvor de bleve modtagne med Steenkast, og gjennempryglet 4 Politiembedsmænd, som med Magt vilde adsplitte dem. Kun et Menneske var endnu bleven dræbt, nemlig en Tjenestepige, som blev truffen af en Steen, der fra en Fabrikbygning blev slynget ud imod Arbeiderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Republiken Guatimala i Mellemamerica har afstaaet Havnen og Districtet St. Thomas til Belgien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
AVERTISSEMENTS. Det oeconomiske Selskab i Mariboe Amt foranstalter iaar afholdt een Præmiepløining, udelukkende for Falster, under følgende Bestemmelser: Præmiepløiningen udføres under Bestyrelse af Dhrr. Kammerraad Nyholm, Proprietair Lange og Forvalter Müller samt Districts=Commissairerne Dhrr. Proprietair Tesdorpf, Skovrider Sievers og Forvalter Edinger Den foretages paa en Mark ved Christiansminde, beliggendved Nykjøbing, den 5te Oct. førstkommende, Formiddag Kl. 9. Beboerne paa Landet og i Kjøbstæderne paa Falster have alene Adgang til Deeltagelse i Præmiepløiningen. Enhver, der vil pløie, maa selv medbringe Heste og Plov Kun Plove uden Hjul eller Stylte maa bruges. Dersom Flere ønske at pløie med de mindre americanske Plove for at concurrere til Præmie, vil der for disse blive anviist særskilte Lodder, og 2 af de i 12te Post udlovede mindre Præmier dertil nærmere vorde bestemt. Man indlader sig ikke i at bedømme Plovene, og mindre godt Arbeide finder ikke Undskyldning i en mindre god Plov. Ved Lodtrækning bestemmes, hvilket Stykke Enhver skal pløie. Det tillades Pløierne at medbringe nogle Stokke, hvormed de paa Ageren kunne afsætte de to første Linier, efter hvilke de pløie. Til at bedømme Arbeidet vælges 3 kyndige Bønder, og kun naar disses Mening ikke er eenstemmig, afgjøres Sagen af Comiteen for Præmiepløiningen. Da det er tænkeligt, at To eller flere kunne pløie saa eens godt, at Dommerne forblive i uvished om, hvo af dem burde belønnes, saa er der sørget for, at nogle Agre, foruden de, hvorpaa de egentlige Forsøg finde Sted, ere afmaalte, for at saadanne Pløiere kunne herpaa gjøre nye Forsøg, der kunne lede til endelig Bestemmelse. Jo mere Furen nærmer sig Retlinien jo nøiagtigere de 8 til 9 Tommer brede og 5 til 6 Tommer dybe Pløiestrimler, ere afskaarne i Brede og Dybde, jo fuldkomnere de ere vendt og eens henlagte, jo bedre ansees Arbeidet og jo større Adkomst giver det til Præmie. 8 Præmier ere bestemte til at uddeles nemlig: paa 20, 18, 16, 14, 12, 10, 5, 5 Rbd. Sedler. De, som vinde Præmie, faae tillige et Beviis for deres udviste Duelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
De, som ved foregaaende Præmiepløininger have erholdt 1ste eller 2den Præmie, tillades ikke Adgang. Hvo der vil indfinde sig ved Prøven, maa snarest muligt og senest inden 24de September d. A. anmelde det for Hr. Kammerraad Nyholm til Corselitze pr. Nykjøbing, eller for en af fornævnte Districts-Commissairer paa Falster. For Præmiepløiningen begynder, oplæses nogle nærmere Bestemmelser, sigtende til god Orden derved, hvilke man haaber enhver Tilstedeværende villigen underkaster sig. For at gjøre denne Sammenkomst saa behagelig og nyttig som Tid og Sted tillader, indbydes Enhver, der har et nyt eller usædvanligt Agerdyrkningsredskab eller Heste, Qvæg eller Faar af udmærket Race, at medtage samme til Foreviisning. Samme Dag, Tid og Sted, som Præmiepløiningen foregaaer, vil under Bestyrelse af en Comitee af Selskabets Medlemmer, Dhrr. Kammerherre Baron af Rosenørn-Lehn Ridder af Dannebrog, Hofjægermester Baron Rosenkrantz og Justitsraad Friis blive foretaget Udlodning af indkjøbte Tyre og Væddere af forædlede Racer, ligesom af Svingplove, og forbedrede Harver, under Bestyrelse af en Comitee af Selskabets Medlemmer, Dhrr. Kammerraad og Forpagter Friderichsen, Tiendecommissair og Forpagter Fibiger, samt Forpagter Madsen, overeensstemmende med de herom udgaaede Subskriptionsplaner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Dhrr. geistlige og civile Embedsmænd, samt Selskabets Medlemmer anmodes om, velvilligen at bringe denne Bekjendtgjørelse til almindelig Kundskab i deres Virkekreds, og der hos opmuntre de paa Falster, som dertil findes skikkede, til at møde for at deeltage i Præmiepløiningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Mariboe Amts oeconomiske Selskab, d. 20de August 1842. R. v. Jessen, Selskabets Præsident.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
For en duelig Huusholderske, der tillige har Øvelse i de til et Meieries Bestyrelse henhørende Forretninger, bliver til anstundende November en Plads ledig paa Gaarden Glostrup ved Nakskov. Attraaende ville behage at henvende sig til Undertegnede. Glostrup pr. Nakskov den 16de August 1842. Dreier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Auction. Det Muurmester Christerns Opbudsbo tilhørende og Klostergade her i Byen under Matr. N 126 beliggende Sted med tilhørende Jordlod paa Madeskov, bliver bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 26de September samt 10de og 24de October d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 18de August 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Jacob Jensen af Fjelde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hardenberg den 17de August 1842. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Muurmester her i Byen Johan Christerns til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 13de August 1842. Fasting. Hammerich, Adressecontoirets Commissionairer eret Over. Bogbis, Thieren i Nakskov, Kammer, Suhr i Rodby, Posteret, teur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-22
Lollands Falsters Alvende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 3 August. Mandagen den 2. No 104.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-22
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-22
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Fortsættelse af Discussionen i Anledning af Andragendet: om Frihed til at afhænde Bøndergods.) Kammerh. Scavenius. Den foregaaende Taler (Provst Plesner) har yttret sig, som om der aldeles ikke gaves Selveiendom her i Landet, uagtet dog Halvdelen af Bondestanden ere Selveiere, og der desuden findes mange Arvefæstere. Naar dernæst en foregaaende Taler har bemærket, at Selveiendoms Udbredelse ligger i Statens almindelige Jnteresse, da maatte Grunden hertil dog vel være den, at Selveieren drev sine Jorder bedre end Fæsteren. Men dette strider ligefrem imod Erfaringen; thi seer man hen til de Lande i Europa, hvor Jngen vil negte, at Agerdyrkningen staaer paa det høieste Trin, da er det England, Belgien og Norditalien, og jeg vil da spørge, om man kan paavise, at Grunden hertil er Selveiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-22
Kammerherre Neergaard. Den foregaaende Taler har optaget det Vigtigste af, hvad jeg angaaende denne Sag kunde have at fremføre. Det er ganske rigtigt, at Forslaget i ingen Henseende tilsigter at gjøre noget directe Jndgreb i Eiendomsretten, tvertimod vilde der vel kunne findes den Fideicommisbesidder, eller Administrator af en Stiftelse, som kunde finde Jnteresse i at realisere de dertil henhørende faste Eiendomme, for dermed at kunne betale sin private Gield, tillægge sine forskjellige Arvinger en ligelig Anpart, eller, hvad Stiftelserne angaaer, nyde Fordelen af en betydelig Capitals Bestyrelse. Men det er, saavidt skjønnes netop dette, som skulde undgaaes, netop dette, som er imod Stifternes Villie. Kunde man adspørge de Umyndige, hvem Familiegodser kunne tilfalde, og disses Værger, samt de ufødte Slægter, som i Tiden skulde nyde godt af de, af Forfædrene grundlagte, Stiftelser, da vilde disses Svar ikke være tvivlsomt, og om end Forandringen kunde medføre et aandeligt Opsving for dem, hvem Stiftelserne ikke vedkomme, saa ville hine dog betakke sig for det pecuniaire Nedsving, som af Forandringen let for dem kunde blive en Følge. - Det er anerkjendt, at Jordeiendomme afgiver den stabileste Værdi igjennem lange Aarrækker, hvorimod Enhver vil have i Erindring, hvad Penge og Capitaler kunne reduceres til uden Eierens Feil eller Forseelse. Selve de Metaller, som repræsentere Vær 2de dien af alle Omsætninger, ere ikke undtagne fra Foranderlighed af Værdi igjennem Aarhundreders Løb. Det forekommer mig, at der er fra det Offentliges Side gjort mere end nok til at modificere de, af Forfædrene til eet eller andet ædelt Formaal eller til Familiers Conservation funderede, Jndretninger og Stiftelser, saa at det nu neppe er tilraadeligt, at opfinde Midler til ganske at destruere disse. Allermindst vil jeg troe, at det kunde behage vor allernaadigste Konge, i Faveur af Bondestandens Overgang fra Fæstere til Selveiere - en Forandring, hvis gavnlige Virkninger ere mere end tvivlsomme – at ville gjøre indgribende Foranstaltninger til Forandring af de, af Forfædrene grundlagte, offentlige eller private Stiftelser, hvilket efter min Formening vilde være en Uretfærdighed. Jeg maa saaledes for min Deel modsætte mig en Comitees Nedsættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-22
Candidat Lehmann. Grev Moltke har aldeles ikke forstaaet Spørgsmaalet, naar han har troet, at der her handledes om en Jndskrænkning i Godseiernes Frihed; der er aldeles ikke Tale om at betage Godseierne nogensomhelst Frihed, tvertimod vil man søge at udvide deres Frihed til at sælge Bøndergodset, ved at sikkre dem mod den Fare, at tabe deres Rettigheder, som de nu i saa Tilfælde ere udsatte for. Naar han har yttret, at det skulde være Hensigten med Forslaget, først at skille Godseierne ved deres Bøndergods, for senere at betage dem deres Rettigheder, da maa jeg, efter tidligere Præcedentser, henstille til Forsamlingen, hvorvidt det kan ansees for sømmeligt og passende, at tillægge dem, der understøtte denne Sag, noget Slags dolose Hensigter. Der er vistnok ikke noget Fiendtligt i Sagen imod Godseierne; men iøvrigt maa Spørgsmaalet ikke betragtes ensidigen i deres Jnteresse, men i hele Landets. Forsaavidt Forslaget tillige angaaer Fideicommisserne, er dette, som alt bemærket, en Specialitet; forresten skjønner jeg ikke rettere, end at, naar Kjøbesummerne radiceredes, forbleve Fideicommisserne ukrænkede. Noget uretfærdigt ligger i alt Fald ikke heri; thi der kan dog ikke tvivles om, at Staten er Herre over Landets Eiendomme, og Spørgsmaalet maa derfor bedømmes efter almindelige statsretlige og statsoeconomiske Grundsætninger. Kammerh. Scavenius har heller ingenlunde fremstillet Sagen som fordærvelig for Godseiernes Rettigheder og Jnteresser; han har kun formeent, at man har overdrevet Fordelene ved Selveiendom, og han har nævnt, at Fæsterne paa velbestyrede Fæstegodser kunne staae sig ligesaa godt. Naar han i denne Henseende har paaberaabt sig en anonym Autoritet, skal jeg og tillade mig at beraabe mig paa en saadan, nemlig at en Valgdirecteur har yttret, at man ved Valgene paa Vælgernes hele ydre Holdning og Habitus kunde skjelne om de vare Fæstere eller Selveiere. Dette vilde da ikke være et uvigtigt Jndicium for den Jndflydelse, som Selveiendom, i det Mindste naar den fortsættes gjennem flere Generationer, har paa Bondestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-22
Tvende Fiskere hedder det i Aalb. Av., fra Nibe, kommende tilbage fra Als med deres Keilkrog og Fiskeredskab, have d. 14de de i Muldbjergbugten fanget en til Hvalslægten hørende Fisk, der var kommet ind paa Grunden søndenfor Græsloen. Den er staalgraa, med et i en næbdannet Spidsudløbende Hoved, og horizontalt liggende Hale. Dyrets Længde er 7 1/2 Alen og dets Tykkelse omkring Midten 4 Alen.