JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Hanau den 18de August. Man læser her følgende 2de Breve fra Baron von Harden, berg og General Pichegra: "Min Hr. General! Da jeg reiser saa nær forbi Deres Forposter, benytte jeg mig af denne Leilighed til at underrette Dem om, at jeg er paa Reisen til Basel, for strax sammesteds at aabne Underhandlingerne for det tydske Rige, da Rigsdagen i Regensborg har ved en formelig Beslutning reclammeret Hs. Majestæt Kongen af Preussens Mægling. Jeg smigrer mig med, at De efter Deres Tænkemaade, vil læse denne Efterretning med Forneise, og bidrage til, at alle Fiendtligheder mod Rigets Medlemmer, blive udsatte paa en Tid, da vi kunde haabe at see Fredens Lyksalighed for Nationerne snart igienskaffet. Manheim den 11te Julii 1795. Hardenberg. Min Hr. Baron! Jeg takker Dem ret meget for den Opmærksomhed De havde, at underrette mig ved deres Skrivelse fra Manheim om, at De har Ordre at aabne Freds Underhandlingerne for det tydske Rige. - Denne Efterretning foraarsager mig, som De kunde forudsee, megen Fornøielse, og jeg vil med den inderligste Deeltagelse erfare alle smaa Omstændigheder ved Deres Underhandlingers gode Fremgang. Jo meer jeg er vant til Krigens Skjæbne, og jo meer jeg har gjort mig bekiendt med de Ulykker, som følge med den, destomere føler jeg Nødvendigheden at see den endt. - Tvivl De altsaa ikke paa, at jeg jo, saameget det staaer til mig, skal bidrage dertil. Jeg smigrer mig med, at Deres Forligelses talene snart skal rydde alle muelige Forhindringer af Veien fra begge Sider, og at de, ved at slukke den Jld, som fortærer Europa, skal forskaffe mig den Fordeel, at ønske Dem Lykke til en for Dem saa berømmelig, for Philosophen saa interessant og for Menneskeheden saa velgiørende Forretning. Antag, min Hr. Baron, de forsikringer og Agtelse og Venskab, som De selv har indgydet mig. Hovedqvarteret i Jo kirch, den 24de Julii 1795. Pichegri.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
London, den 18de August. Det heder, at endnu en Forstærkning af 12 Linieskibe skal blive sendt til Middelhavet til Admiral Hothams Flaade.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Et af vore Blade melde, at jord Moira skal commandere Expeditionen mod den spanske Andeel af St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
J Naboelauget af Cork har Folket vildet plante et Frihedstræ, men deres forehavende er bleven tilintetgjort, og Frihedstræet bragt paa en Karre af Militien til Staden. - Alle Linieskibe skulle nu sættes i en tienfærdig Stand. Deres Antal skal beløbe sig til 130, fra 120 til 60 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Den Freds=Supplique, som henimod 10000 Jndbyggere i Sheffield have sendt til Kongen lyder saaledes: "Sire, Vi Deres Majestæts troe Undersaatter, nærme os Deres Tron med al den Ærefrygt, som man er den brittiske Nations Fader skyldig. Jkke destomindre føle vios tillige, ved Retfærdigheden af vore Fordringer paa Deres Opmærksomhed, dristige nok til at bede Deres Majestæt paa det alvorligste og eftertrykkeligste, at opbyde naadigst Deres Forrettigheder til at forskaffe Deres Undersaatter alle Fredens og Overflødighedens forenede og uadskillelige Vilsignelser igien. Giv Dros Fred, Sire! Og overflødighed skal følge af sig selv; men dersom den nærværende ødelæggende Krig bliver end videre fortsat, saa zittre ri af Frygt for, at ogsaa Hungersned vil komme til de utallige Ulykker, som ved Krigen er bleven lagt paa vore Hoveder. Disse Ulykker have vifølet, og føle dem endnu; men haabe, ved Deres Maj stæts milde Bestræbelser snart at blive befriede fra samme. Vor Handel er tilintet giort, vor Arbeidsløn nedsat, og vore Familier lide Hunger. Viere derfor nødte til at henvende os til Tronen, som vort sidste Haab, for at søge Hielp, bede om Fred og for ange Brød. Tillad De ikke at vor Bøn om Fred bliver overde vet af Krigens Torden og giv De os, Sire, som Deres Folks Fader, ikke en Steen, naar vi bede om Brød. Ge Naadens og Fredens Gud maae bøie Deres Majestæt til at høre vore Bønner, og bestandig opholde Deres Majestæt og Deres Durchlautige Huus.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Stockholm, den 19de August. J Morgen skal den Kongelige danske Fregat, Frederichsværn, afseile herfra. Officererne og Cadetterne bleve i Gaar, til Afskeed, forestillede Enkedronningen, Kongen af Danmark Søster, af den danske Gesandt, Grev Bernstorff. J Forgaars vare samme paa Drottningholm og spiste i Kongens store Spisesal. Paa samme Maade bleve de nogle Dage tilforn modtagne paa Slottet Haga. J Carlsberg og her ere stort Baller blevne anrettede for dem.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Wien, den 19de August. Den berømte Medicus Frank, forhen Professor i Pavia, er bleven ansat som Over-Jnspecteur over samtlige herværende Hospitaler, med en Gage af 7000 Gylden. - De der langs de flavoniske Grandser have yttret sig smitsomme Sygdomme, saa er der sammesteds bleven trukket en Cordon.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
J Søndags kom Grev von Dietrichstein, som Coureer fra Rhinarmeen hertil. Man udspredte derpaa det Rygte, at Freden mellem Tydskland og Frankrige allerede var nær, og at Freden mellem Østerrige og Frankrige snart turde paa følge ved Spaniens Megling; men dette er et blot Rygte, og mange Vanskeligheder, som indtræffe, synes at forhale Freden.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Frankfurt, den 22de August. Fra Leiren ved Schwezingen ere ti sammen 15 Bataille, ner Jnfanterie, 16 Tompagnier Jægere og 60 Eskadroner, Cavallerie afmarcherte til Dreisgau, over hvilke GeneralWürmser skal paatage sig Commanden. Derimod ere den 18de igjen 18 Keiserlige Batailloner og 19 Eskadroner ankommen fra Egnen af Maynz til Schwezingen. - Til Manheim er en Deel af det Skyds ankommen, som hidtil befandt sig i Düsseldorf. - Nogle troe endnu bestandig, at de Franske kun ruste sig til at gaae over Rhinen, for at drive paa Freden med det tydske Rige. - General Wurmser, som nogle Bage er bleven opholdt, er ankommen til Freyburg i Breisgau. - De Franske have tæt ved Neumied fortsat Jlden fra deres Batterier mod Østerrigerne indtil den 17de.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 22de August. Med Freden, som man for faa Dage troede at være nær, seer det vidtløftigt ud. De Franske ville som man paastaaer, beholde en Strækning Land paa hiin Side Rhinen, ja endog ingen Fred slutte med Riget med mindre Keiseren tillige sluttede den for sig selv. De Keiserlige giøre nu derfor Anstalter til at gaae over Rhinen. General Würmser skal commandere denne Expedition. - En Coureer som er reist herigiennem, bringer den franske Regierings Ultimata til Berlin.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Wisel, den 23de August. Den franske Armee concentrerer sig bestandig meer i Egnen af Uldingen. Det komme endnu daglig mange Fartøier, som skulle tiene til Overgangen over Rhinen, og de Franske forsikre, at de i en Tid af 2 Dage skulle gaae over Rhinen paa en Maade, som Aal sætte Europa i Forundring. Østerrigerne giøre derimod alle Anstalter til at holde Fienden tilbage; de oprette Batterier, for stærke sig daglig, og man forsikrer, at de allerede ere 25 til 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Helsingøer, den 31te August. Fra den 24de hujus til i Dag ere 257 Skibe passerede Sundet. Den 29de ankom den danske Fregat Havfruen og den svenske Fregat Galethea, samt 2de engelske Fregatter og en dito Kutter fra Nordsøen. J Gaar stillede de engelske Fregatter og Kutteren igien til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Kiøbenhavn, den 31te August. I Løverdags Aften ankom Hendes K. H. Hertuginden af Augstenborg med duchlauchtige Hr. Gemal her til Staden. Skibet Nidrosia, Capit. Torsleff fra Bengalen til Kiøbenhavn for particulair Regning, er Natten imellem den 20de og 21de August forlist paa Revet af Anholt. Ladningen vurderes for circa 3 Tdr. Guld, og ikkun en liden Deel deraf kan reddes.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Den 29de hujus lagde Kutteren Helleslynderen ind igiennem Bommen. J Dag kom en Kongelig svensk Brig hertil fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Fra den 26de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. P. A. Møller Bordeaux med Jern, Staal, Sæbe, Lys og Staver; Capit. S. Gerrids og C. Lombarth til Nordamerica med Jern, Hamp og Seilduger; Capit. D. Hathorne fra Bordeaux og M. M. Kold fra Lette med Viin og Brændeviin; 10 Skibe fra Enge and med Steenkul og Blye.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Danske og norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Ifølge Beslutning i Repræsentant-Forsamlingen for den Danske og Norske Species-Banke under 13de denne Maaned, bekiendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Octroyens 505, til Efterretning for de Herrer Interessentere: 1) At Udbyttet for det forløbne Bank-Aar fra 1 Julii 1794 til ultimum Juni d. A. er bestemt til 12 Rdlr. Species per Actie, hvilket af Bankens Casserer udbetales fra Onsdagen den 16 Sept. til Løverdagen, den 17 October inclusive. 2) De, som modtage Udbytte for sig, eller efter Fuldmagt for andre, vilde behageligen indfinde sig i Banken paa de Sögnedage, som ikke ere Bankdage. altsaa Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 1 Eftermiddag. Fra den i Sept. til 17 October kan Transport at Actiebreve, fra Eier til Eier, ikke finde Sted. 3) De Interessentere, som endnu ikke have modtaget Udbytte for seeneste afvigte 3de Banke-Aar, anmodes herved, behageligen at imodtage Samme enten Selv eller ved Fuldmagt af andre, i forbenævnte Tid.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Directionen for den Danske og Norske Species-Banke den 21 August 1795. Frielsen. Larsen. Cramer. Malling. Wendt. 7 Onsdag Morgen, den 9de Septbr., afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer Pakker, Prætiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske" Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Barom. Therm. Vinden. 24 August. 28. 4. 5 16, Varme. N. N. O. 25 - - 28 6 a 117 - - S. V. 26 - - 28 54 18 - - S. V. S. O. 28 - - i 28 3 o. 18 3/4 - -N. V. N. V.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Vexel=Cours, den 28de August. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 72 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt - Hamburg - 2 Maan. Deto 119 1/2 14 Dages Sigt 121 i pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 108 1/2 14 Dages Sigt 109 1/2.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
AVERTISSEMENTS. Fra den 24de til den 29de Aug. 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
J Følge nedenstaaende Kongelige allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Ji Corntian den Syvende, af Guds Naade Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytme sken og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi efter Os elskelig CapitainLieutenant Stub, af Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillede, at han, ved Proclama lub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at forre efter hans afgangne Svigerfader Professor Christian Gottned Kratzenstrin med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Avistendansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 7de August 1795. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Capitain Lieutenant Stub af Kiøbenhavn, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde afg. Professor Krateusteins Creditorer. bliver herved alle afgangne Professor Christian Gottlied Kratzensteins Creditorer, som noget maatte have at fordre hos ham en qvocunqve cente vel ceuta indkaldte, inden den i ovenstaaende allernaadigst Bevilling foreskrevne Tid, at anmeld deres Fordringer hos mig eller hvem jeg dertil maatte befur mægtige, samme at legitimere og bevise, alt under den i allerhøistbemelte Bevilling fastsatt pæna præclusi & perpetni silentuKiøbenhavn, den 24de August 1795. Stub Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof og Stadsret, giøre vitterligt: at for os haver andraget, Banco=Comptoirets Directeurer her i Staden, hvorledes en Prima=Vexel, udstæd at B. Rossen Sal & J. Janssen i Hamborg den 16de Junii sidstleden, 2 Maaneder efter Dato at betales, stor 1000 Rdlr. dansk Courant, til kast Kiøbmand Johannes Schartau her i Staden, og til det Kongel. Banco=Comptoir i Altona at betales, som havde endosseret samme til bemelte Banco=Comptoir her i Staden, er ved dens Fremsendelse til Acceptation den 19de Junii næstefter, efter at den var bleven accepteret, bleven borte, og som Acceptanten ikke vil betale Vexelen uden samme ved Dom mortificeres, har velbemelte Herrer Banco=Comptoirets Directeuren seet dem aarsagede at ansøge, ligesom dem og under 31te Julii sidst er forundt Hans Majests allernaadigste Bevilling, til ved Stevning her til Retten, som 3de Gange efter hinanden, skal indføres i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, at indkalde den eller de som maatte have bemelte Prima Vexel Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen inden forskrevne Tids Forløb skulle melde sig, maae der paa bemelte Vexel erhverves Mortisk cations Dom; thi bliver i allerunderdanigst Følge allerhøystbe, melte allernaadigste Bevilling herved indkaldet den eller de, som maatte have ovenmelte Vexel i Hænde, at fremkomme dermed for det Kongel. Banco=Comptoir her i Staden, og beviisliggjøre deres til samme havende Adkomst, men om ingen skulle melde sig inden den første Mandag i November Maaned 1796, vil Estanterne forvente og samme Dag her i Retten lade paastaae, at tikommelte Vexel, hvor den siden findes, ved Ret gens Dom skal ansees mortificeret og uden al Kraft. Til Bekræfrelse under Hof= og Stads=Rettens Segl, og Justits=Secretair rens Underskrift. Kiøbenhavn, den 15de Augustii 1795. (L. S.) F. Horn.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
di Marswinholms Gaard, nær Mad i Sverrig, blev imelUllem den 3de og 9de November 1793 bortstiaalet et gammels Mahognie Skatol, med gammel bruunt Overtræk, hvorpaa var et brændt Hus; i samme Chatol var forvaret omtrent 400 svenske Rigsdaler udi Bancosedler, bestaaende udi 6 Stkr. Bancosedler hver paa 500 Rdlr., i dito stor 30 Rdlr., i dito stor 25 Rdlr., samt imellem 30 a 50 Rdlr. udi 2 a 3 Rigsdaler=Sedler, tilligemed adskillige angekegne Handlinger, Actier, Liqvidationer og Obligationer, af hvilke ingen anden end Eieren, Hr. General Gouverneur i Pommern Grev Ruuth, kan giøre Brug, da Obligationerne til ham ere udstædte og hos Udgiverne forbudne til Jndløsning; iblandt de meest angelegne Handlinger var Særdeleshed, 3de hos Høisalig Kong Gustan den 3die, af da værende Stats=Secretaire Friherre E. Ruuth, hidrørende til hans Regnskaber, førte Protocollen, nemlig: en holdt paa Stokholms Slot den erte Januarii 1787 ; en dito holdt paa Stokholms Slot den 16de Martii 1790, og en dito paa Drottningsholm Slot den 4de October 1790, alle tre af høisalig Kongen, med hans høie Navn undertegnet, og med guult og blaat Silke gjenn indragne og tilsammenfæstede, samt forseglede med høibemeldte Konges sædvanlige Haand=Signet, hvorudi vare Tre Kroner i Skjoldet med Ordenskede omkring, samt den Kongelige Krone over. Actierne vare: en i Strømstads Sluusværk, betegnet med Nr. fra og med 749, til og med No. 758, stor 1500 Rd., og dateret den 2den Januarii 1785, en dito Actie udi Elswedahls Porphyrværk fra og med No. 1120, til og med 1129, dateret den 16de October 1788, og en dito udi Rigs giælds=Contoirets Discontværk No. 377, dateret den 3die Maj. 1792. Den som om dette Tyverie kan give en saa fuldstændig Oplysning, at bemeldte Protokoller derved tilbriedringes, skal nyde en Belønning af 3000 Rdlr. Hamborger Banco, og hans Navn om forlanges blive fortiet, ligesom og herved forsikres, at om Tyven selv frembringer disse Protocoller, han da ikke allene skal være forvisset om, at bekomme ermeldte 3000 Rdlr. Hamborger Banco, men endog være frie for alt anden Tiltale, skulle ellers noget af det her pecificerede framskaffes, eller derom gives nogen Oplysning, bekommes derfor en særskildt og passende Doceur. De som kan give herom nogen Efterretning, melder sig desangaaende hos de Herrer Luis & Jenguell i Hamborg, Jean & Carl Hasselgren i Amsterdam, Selbye & Comp. i Kiøbenhavn, Claes Green i London, som strax udbetaler den udlovede Summa, naar de benævnte originale Protokoller frembringes Østad og Marswinholm, den 1ste August 1795.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Følgende Grevskabet Lindenborg underlagte Sædegaarde: 1) Tuustrup, staaende for Ager og Engs Hartkorn 13 Tdr. 3 Fierdkr. 2 Album, hvis Tiendefrie Areal udgiør Agerland Alen, tilligemed en tæt ved Gaarden beliggende af 2de Over4024975 L. Alen, Engbund 484760, og Heede 819632 s. falds Vand Qværne bestaaende Vandmølle, som comribueren af 8 Tdr. 4 Skpr. Mølleskyld. 2) Tulsted, staaende for Ager og Egns Hartkorn 10 Tdr. 1 Alb., hvis ligeledes Tiendefrie Areal udgiør i Agerland 3015172 I Alen, Engbund 518932 Alen og Heedebanker 74434 Alen. 3) Thorupheedegaard, som for 20 Aar siden af nye er opbygt og anlagt i en Hede, hvor i de ældre Tider har staaet Skov, hvilken ved Kongelig allernaadigst Bevilling er tilstaaet lige Friheder og Rettigheder med gamle privilegerede Sædegaarde, og hvis Areal udgiør af allerede dyrket Jord 2016834 1 Alen; af udyrket og til Sædeland, bestemt Hede og Silger 1833424 ( Aten, og en indhegnet Eng438336 Alen, paa hvilken i gode Aaringer er avlet omtrent 60 Læs fiint og got Høe. Blive tilligemed de paa hver Gaard forefindende Bygninger, Hauger a., i Følge mig tillagt naadigst Ordre, førstkommende 28de October Kl. 9, om Formiddagen, her paa Lindenborg ved en eeneste offentlig Auction opraabt til Arve Forpagtning, i Følge de fremleggende Conditioner, som 3 Uger forinden til Eftersyn vil faaes hos Hr. Secretair og Administrator Kirstein i Kiøbenhavn og her paa Skriverstuen, hvoraf de væsentligste som Liebhavere formodentlig især ønske underrettede om, ere a) at hver Gaard opraabes for sig, og at de Høistbydende paa en uforanderlig aarlig Afgift som billiges ved deres gjorte Bud, seenest 4 Uger fra Auctionsdagen at regne, skal være tilkiendegivne, hvorvidt samme af Godseieren antages eller forkastes; b) Eiendommene som paa forestaaende Maade, efter de ved Auctionen fremlæggende Opmaalings=Karter og Beregninger tilslaaes den Høistbydende, overdrages ham ved et formlig Arveforpagtnings Brev imod den i samme bestemte aarlige Afgifts Erlæggelse til rette Tid, med alle øvrige en undtagen, at intet af Gaardens Bygninger særskildt uden virkelig Eiere tilkommende Rettigheder, dette eeneste Tilfælde Godscierens Approbation maae athendes; c) Jagt Rettighed paa Tuustrup og Tulsted Gaarders Enemærke overdrages tillige; d) Gaardens Bygninger maae stedse være forsikrede i den almindelige Brandkasse; e) med Gaardens kan ikke ventes noget Hoverie, da Bønderne derfor forlængst ere fritagne, f) enhvers Gaards Besætning, Jnventarium at Ind= og Udboe, kan om forlanges) ventes den Høistbydende overdraget, efter en derpaa af uvillige Mænd sadt Taxation; i andet Fald bliver samme ved offentlig Auction bortsolgt. Udførligere Udvikling af Conditionerne eller Beskrivelse over Eiendommen og Bygningerne, ansees overstødig, da ingen formodes at blive Liebhavere, uden forud enten selv eller ved en betroet indsigtsfuld Mand paa Stedet at giøre sig nøiere bekiendt med Eiendommene og Vilkaarene paa hvilke samme kan ventes overdragne. Lindenborg, den 10de August 1795. N. Andkier, p. t. Jnspecteur ved Grevskabet,
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Paa Baroniet Ryssensteens Forstrand fra Torsk Minde, Nør paa til Westervig Forstrand, er i afvigte Junii og Julii Maaneder løs af Havet opdrevet, saasom i Strandfoget SørenRons Strandlehn paa Harboeser, en Søe= eller Havntønde 4 Alen lang, 2 og en halv Alen breed i største Ende, belagt med 2 Jernskinner og 14 Stkr. Jernbaand, med Tønden fulgte i Alen Jernlænker, og paa dens ene Ende fandtes med Farvepaasadt sig, videre i samme Strandlehn en mindre Havntønde, belagt med 2 Jernskinner og 8 Jernbaand, Rebet tvende Steder paa den ene Ende 3 REn HN 1784, et Oxehoved en Trediedeel fuld af hvid ung Viin mærket i 2 , samt i Nørre Langer Strandlehn et Oxehoved en Trediedeel fuld af hvid ung Viin, belagt med tvende Jerngjorde, mærket 8 D., og endelig et dito Oxehoved en Trediedeel fuld af hviid Viin, mærket 29. De som formener sig berettiget til disse saaledes uden levende Folkes Følge inddrevne Vahre, indvarstes herved 3de Gange i den Kiøbenhvonske Berlingske Avis og Wiborg, Samler, inden den i Loven og Forordningen af 12te Martii 1790 foreskrevne Tids Forløb, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med lovgyldige Beviser herfor, at melde dem paa Ryssensteen pr. Lemvig, hvorfra Vahrene mod lovlig og billig Biergeløn, samt paagaaende Omkostningers Erstatning til dets retmæssige Eiere udleveres. Rammegaard, den 8de August 1795.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Paa Ryssensteens høie Eiers Vegne, P. Lanng.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Efter vedkommende Herredsfogeds Anmeldelse, er den 4de denne Maaned paa Klitmøller Strand under Thisted Amt, inddreven et Skibsvrag uden levende Folk, hvoraf er bierget omtrent 200 Franskholter og omtrent 100 Knapholter, samt 3 Fou staaer guult Vox og endeel løse Voxstumper. Af et Stkr. bierget Fiel som er kløvet heel igiennem, kan udtydes, at Skibets Navn har været Vertrouen, og at det er bygt enten 1793 eller 1795, hvilket af Aarene kan er med fuldkommen Vished kiendes, da der paa den forbemelte Fiel ikkun læses 11 7/8. Paa Forstævnen var udhugget et hvidt mahlet Lam med Kryller paa Ryggen. Baade Tømmeret og Vox Foustagerne ere tillige forsynede med forskiællige Mærker, der her vil blive alt for vidtløftig at beskrive, men som vil ventes opgivet af de Eiere som dertemelde sig; hvilket herved bekiendtgiøres i de offentlige Tidender og Eierne til fornevnte Vrag indkaldes at legitimere sig inden den i Lovene bestemte Tid, da det biergede imidlertid behandler i Overeenstemmelse med de Kongel. Anordninger. Thisted, Amthuus, den 21de August 1795. Ferslew, Amtmand.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
NB. Urup og Sophienlyst Hovedgaards Avling med Tiender, bliver under eet anstillede til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste Maji 1796 ved offentlig Auction, som holdes paa Horsens Raadstue den 19de September førstkommende, Formiddag Kl. ri; begge Gaardene ligge omtrent 1 og en halv Miil fra Horsens og 2 Miil fra Schanderborg, i den frugtbarste Egn af Jylland. Eiendommenes Godhed til Korn og Græs, samt Tiendernes Værd, er saa bekiendt, at vidtløftig Beskrivelse er overstødig, og derfore meldes kun til de Lysthavendes Efterretning, at den aarlige Udsæd er 30 til 34 Tdr. Byg, 12 til 14 Tdr. Boghvede, 50 til 52 Tdr. Rug, og 160 til 170 Tdr. Havre. A Enghøe avles omtrent 450 Læs, som meget kan forbedres, foruden endeel Baar= og Kiøberhøe. Markerne benges i 4 og hvile i 6 Aar. Foruden Bester kan 200 Creature græsses og for res ved Gaardene, der ere overmaade beqvemme til Meierie Conditionerne skal 4 Uger forinden Auctionen være at faae til Eftersyn i Odense hos Hr. Postmester Lausen, i Horsens hos Hr. Raadmand Kruse, og paa Urup den 19de August 1795. Schmidter.