Politivennen, 1805-01-01
Om Postens og Rejsendes Transport over det store Belt mellem Nyborg og Korsøer. (Af Gustav Ludvig Baden.) Men da man i hiin Diskusion om Postens hurtigere Gang eller Befordring over det store Belt har foreskrevet et og andet, som formentlig hertil tjenlig, saa tillader jeg mig og, at fremkomme med et Forlig, som undrer mig, og flere med mig, in sen har tænkt paa. Thi efter alle Sagky Biges Formening, ville just dette For lag, iværksat til alle Aarets Tider, meget fame Postens hurtige Gang over Beltet, og Bekostningerne for at bringe Forslaget til Virkelighed ville være ubetydelige mod dets upaatvivlelige Nytte. Forslaget er, ikkun at forlægge Stedet, hvorfra Postjagten skulle gaae ud, fra Nyborg til Slipshavn. det mindste paastaae alle Sagkyndige i Nyberg, at denne Forandring fortrinlig skal kunde bidrage til at forte Postens Transport over Beltet, da de holde det for afgjort, som og synes indlysende, at Postjagten ved at ligge i Slipshavn, netop hastigere, selv under en mindre føjelig Vind, maatte kunne løbe ud og over til Sælland, end nu, da de ligge inde ved Nyborg Bro. Hvorfor og at Postjagten, som alleroftest, lægger ud fra Nyborg og laverer, for at at komme under Vinden, da Postsæken saa siden sendes did med en Baad, hvilket ikke ved Slipshavn behøves. Vognlejen fra Nyborg til Slipshavn, hvis Distanse, opmaalt, langtfra ikke udgjør nogen Mil, ville være de meste Bekostninger ved dette Forslags Jværksættelse. Ja, jeg skulle endog tro, at begyndte man først med denne Forandring i Posttransporten, man skulle snart blive saa overbeviist om dens Nytte, at man torde ønske, til Slipshavn at kunde forlægge den hele Belttransport fra Fyen til Sælland. Og vist nok, dersom Rejsende har Ret til at fordre, som vel ikke kan nægtes de have, saa hastig Befordring som muligt, dersom det er afgjort, som det vist er, at man hastigere fra Slipshavn end fra Nyborg kan sætte over til Sælland, saa indseer jeg ikke, hvad der kan eller bør være imod denne Forandring. Thi at Nyborg herved taber, det bør vist ligesaalidet komme i Betragtning, som Aarhusernes Skrigen af samme Grund mod at forlægge Overfarten til Kallundborg fra Aarhus til Norsminde, en Forandring, jeg af baade egen og andres Erfaring dog er overbevist om, ville være til stor Fordeel for Farten mellem Jylland og Sælland, og forebygge de Ulykker, som nu paa dette Farvand saa ofte indtræffe, og derfor og saameget har formindsket Farten der. Men Købstædernes større og mindre Fordele bør ingenlunde komme i Betragtning, naar spørges om de Rejsendes mere og mindre bekvemme og hurtigere Befordring, og denne ikke med hin kan uden Tab og Ophold for de Rejsende forbindes. Selv da, om i Købstad skulle skylde denne Transport endeel af sin Tilværelse eller Opkomst, kan dette dog ikke komme i Betragtning, da fra det Sted, hvor nu er en mindre bekvem Overfart, kan for nogle hundrede Aar siden have været den bedste og bekvemmeste Overfart men det som Alt forandrer sig med Tiderne, Dem vi heri som i saameget andet bør give efter for, naar vi ville, at vore Jndretninger skulle svare til deres Hensigt og stifte den Nytte, Publikum, der underholder dem, har billig Krav paa. Saa edes har man og tænkt ved den for ikke længe siden anlagte Transport fra Lolland til Holsten, som meget rigtig er henlagt til Nysted istedet for til Rødby, hvorfra dog Transporten gik i gamle Dage, da de fra Holsten til Hovedstaden Rejsende toge ligesaa almindelig over Lolland, som de nu tager over Fyen. Hvad nu Nyborg angaaer da er denne Byes Hævd paa at gjæste de Beltrejsende desuden ikke saa gammel, om ellers Hævd heri kunde og burde sige noget thi, i de ældste bekjendte Tider, er Transporten til Sælland skeet fra Vindinge Broved den saa kaldte Holgenhavns Aa, og derfra forflyttedes den i senere Tider, deels til Slipshavn, deels til den saa kaldte Holm, hvor og endnu i Mands Minde Gjæstgivergaarden har staaet udenfor Byen. Som og Nyborg er en Fæstning, der i mange Henseende gavner Byen, men hvori de Rejsende ikke bør gjemmes, saa var det og rigtigst, at baade Gjæstgivergaard og Transport saaledes var anlagt, at den Rejsende uden allermindste Ophold, Dag og Nat, kunde fortsætte sin Rejse. Skulle derfor Belttransporten, som jeg vist troer den bør blive forlagt til Slipshavn, bliver det og nødvendigt, at Vejen uden om Nyborg istandsættes saaledes, at de Rejsende aldeles ikke behøve, at komme igjennem Nyborg, som i saa Fald kun var en Omvej. Dog alt kan ikke gjøres paa engang, og der ville i saa Fald blive mange flere Forandringer og mindre Jndretninger, som skulle forbindes med Transportens Forlæggelse fra Nyborg til Slipshavn. Men man gjøre først Forandringen med Posttransporten man begynde saa siden med den øvrige Transport ved at lade et Par Færger eller Jagte altid ligge ved Slipshavn, og lade det til de Rejsende om de ville tage lige dertil, for at gaae over til Sjælland. Jeg er saare overbevist, at Publikum og især de Rejsende snart vil indsee fra hvilket Sted Transporten hurtigst gaaer for sig. Vanskeligheder findes ved alle ny Anlæg, men disse bør derfor ikke tilsidesættes, naar de ere overvindelige, og Bekostninger, Priville sier Privates Jnterresse, kunde ej gjøre Dem uovervindelige. Tilsidst maa jeg endnu gjøre opmærksom paa en ny i de senere Aar opfunden Gren af Posttransporten, der og kan være af megen Vigtighed for Hovedstadens ikke all ne Handlende men endog dens mere ophøjede Jndvaanere. Jeg mener de Efterretninger, som naar Transporten over Beltet af Jsen ganske forbydes, gives ved Telegrafen ikke fra Korfør, (som det i nogle Aviser meldes) men fra Nyborg, eller bestemtere Vindinges Telegraf. Da Hovedstaden ved saadan Aarets Tid er udeluft fra al Kommunikasion med Fremmede, saa er det af yd rste Vigtighed, at disse Telegrdepescher forfattes saa paalidelige som muligt. Hvad derfor kun er Rygte, maa ikke fortælles som Vished, men da dog ofte dette er Tilfældet med vore fremmede Aviser, saa ville det ikke være uden Nytte, at Telegrafisten ej allene opgav den Avis hvoraf han tog sin Depeche, men og holdt flere fremmede Aviser, hvoraf han kunde sammenholde Beretningerne om en meget vigtig Tildragelse. Dog denne Gang af Postvæsenet er en endnu meget spæd Plante, der altsaa til sin Væxt behøver megen Pleje og Tilsyn, og bør have den, da den er en det attende Aarhundredes maaskee meest velgjørende Opfindelse, hvis Nytte baade i Krig og i Fred kan være uberegnelig. Men til Uhæld har denne Plante just i Nyborg ikke faaet den bedste Jord at gro i, da man var nødt til, at sætte den uden for i Vindinge Sogn. Her staaer den paa aaben Mark tæt, og alt for tæved en alfar Vej. J Sognet, som bestaaer af Fæstebønder, var ingen Lejlighed til Bopæl for Telegrafisten, som derfor daglig har en Fjerdingvej fra Nyborg til Telegrafen. Ligesaa langt har og de Rejsende, som fra Nyb. vil gjennem Telegrafen have en og anden Efterretning over til Siælland. Alt dette og vel mere maae nødvendig volde et med Hensigten af en Telegrafs Oprettelse ganske stridende Ophold. Jeg tillader mig derfor at spørge: Skulle det ikke være muligt, enten i Nyborg, eller hen mod Slipshavnsiden, at finde et for denne Telegraf neer passende Sted? Men er det ikke eller kan Forandringen ikke skee strax, saa da der dog over Fæstningens Volde, gjennem den saakaldte Kam, er en meget kortere og for Fodgængeren bedre Vej, end den han nu enten over Vandet, eller af en endnu længere Omvej maa passere, ville det forte Telegrafexpedisionerne, om Telegrafisten maatte passe sere denne Vej, som dog ellers ved andre Lejligheder tillades tivate. Kunde, og burde han ikke derfor have Adgang til denne Vej til sin Telegraf? Dog disse og andre Spørgsmaale kunde opkastes, og muligt flere Forbedringer opgives, og maa naturligen kunde angives, ved et saameget nyt Anlæg, som vore Telegrafer er. Jeg har kun tilladt mig, at pege paa de vigtigste, eller dog meest trængende. Som Uinterresseret baade heri, og i alt Belitransporten angaaende, har jeg og troet noget friere om det Hele at kunde yttre min og Sagkyndiges Mening, end de, Faget egentlig vedkommer, maaskee tro herover at bør udlade sig. Nyborg, Nytaarsaften 1804.