Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-04
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post er først ankommen den 3die Marts om Eftermiddagen Kl. 1, og har ikke medbragt vigtige Nyeheder. Tingene staae paa den gamle Fod, det Franske Krigsmanifest er endnu ikke udstædet, og det venskabelige Forhold imellem Frankerige og England er endnu ikke afbrudt. Hr. Canning, som forresten endnu ikke har i Parlamentet omstændeligt udeladt sig om Fred eller Krig, sagde dog i Mødet den 21de, at han formeente: at det ikke vilde blive nødvendigt at henvende sig til Under huuset for at sætte Landets Kræfer i Bevægelse, da han maattet erklære: at han haabede at den saa ønskværdige Fred for England og hele Europa vilde blive vedligeholdet (give Gud det maatte blive saaledes). Hr. Cannings Ord viser tydelig, at der ere hemmelige Underhandlinger i Værk imellem Frankerige og England, hvis Udfald endnu ikke er bekiendt: Forresten maae man bemærke: at man har ikke med denne Post faaet gandske nye Efterretninger fra England. Man kan saaledes hverken troe hvad der læses i Bladet Times: at Hertugen af Angoulemes Reise skal være udsat i 6 Uger, eller hvad Bladet Etoile fortælle: at den skal meget snart gaae for sig. Mange Rygter have været i Omløb i Paris, om at en stor Strid har fundet Sted i det Franske Ministerium, at Hr. von Billele har modsat sig Udstædelsen af Krigsmanifestet og at Hr. v. Chateaubriand skulde blive Præsident i Conseilet i hans Sted. Men de nyeste Nummere af Journal des Debats giendriver disse Rygter. – De Fran ste Krigsudrustninger vedblive at være i fuld Gang og alt synes at bebude Krigens nær forestaaende Udbrud. Jmidlertid er det meget mueligt at Fredens Sol kan paa eengang hæve sig paa nye i det vestlige Europa. – Mindre gunstige for Freden ere derimod de Efterretninger, som man har fra det østlige Europa, da Grækerne giøre saa store Fremskridt og deres Sag vinder en saadan Fasthed, at det er umueligt at den Europæiske Politik kan længe forblive ligegyldig derved. Den Franske Moniteur beretter: at Corinth er gaaet over ved Capitulation til Grækerne og at Garnisonen er bragt til Patra. Den Græske Regierings Sæde er nu forlagt til Napoli di Romania, hvirken Stads Fæstningsværker, blive satte i god Stand. – Omer Brioni staaer tæt indsluttet med 5000 Mand Tyrker ved Vrachori. Juledag gjorde han i sin Fortvivlelse et Angreb paa Messolongi, Fyrst Maurocordatos havde ladet alt det Hydriotiske Skibsmandskab komme i Land, og derpaa ladet ringe med alle Klokkerne for at Tyrkerne skulle troe, at man var beskiæftiget med Gudstienesten. Tyrkerne nærmede sig derpaa med deres sædvanlige Heftighed til Løbegravene; men den stærke Jld Garnisonen gav paa dem, nødte dem til at tage Flugten, hvorpaa de bleve angrebne af et Corps Grækere som Maurocordatos havde opstillet i et Baghold. Man regner de efterlode 1500 Mand paa Valpladsen. Det er mærkeligt, at man nu i nogle Postdage ikke har faaet Efterretninger fra Constantinopel Den Franske Moniteur taler og vigtige Underhandlinger med Østerrige med Hensyn til Spanien og at visse militaire Forholdsregler ville blive tagne af denne Magt. De Østerrigske Tropper ere trukne ud af Sicilien og ankomne til Neapel den 24de Januar paa 4 Transportskibe, 10,000 Mand skulle snart bryde op til det Mailandske. Kongen af Sardinien sætter sin Armee paa Krigs for og indkalder sine Permitterede. – J Journal des Debats læses en Afhandling om Mueligheden, af en Russisk Expedition til Ostindien. - Sex Engelske Orlogskibe og to Fregatter ligge allerede seilklare. - General Ballasteros skal i en privat Audience have erklæret Kongen af Spanien: at i Tilfælde af Krigens Udbrud vil det blive aldeles nødvendigt, at Hs. Majestæt begiver sig til Cadix eller Badajos; men som ikke skal have erholdet Monarkens Biefald.