JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Frankfurt, den 15de April. Aldrig fandt maaskee Grundene for og imod Krigens Fortsættelse en saadan Ligevægt, som nu. Paa alle Krigens Skuepladser staae begge Parters Hære rustede til Kamp, tæt tilsammen paa de behørige Puntter og med Haanden allerede om Sværdet. Ved dette Syn, som forkynder de blodige Scener saa nær, have lykkeligviis begge Parters Hære ladet de skiønneste Foraarsdage uvirksom henløbe, og Fredsrygterne have vedvaret. Maaskee inden faae Dage ere Tusindere Skjæbne, saavelsom Knudens Oplysning, som indslutter i hinanden hele Nationers Vel og Vee, nær.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Stockholm, den 18de April. I Gaar have Rigsstænderne hyldet Kongen i Norrkiøbing, paa det ty ske Torv. J den Tale, som Kongen ved denne Leilighed holdte til Stænderne erindrede han Ridderskabet om dets Pligt, at udmærke sig, som første Rigstand, ved Troeskab mod Kongen og virksom Jver for det almindelige Beste, og derved at give deres Medstænder et efterfølgelsesværdige Exempel. Præsteskabet formanede han til, at foredrage den evangeligske Lære i dens Reenhed uden Tilsættelser og Nyeheder. Af Eder gode Mænd af Borgerstanden, blev han veed, venter jeg at J gjøre den beste Drug af Eders Rigdom og Formue, og med Glæde række Fædrenelandet den Hielp, som det behøver Og Igede Mænd af Bondestanden, bliver ved, at aftvinge ved Eders Flid Jorden Underholdningen for Eders Medborgere, og vedligeholder den Berømmelse, som J have erhvervet Eder ved Eders Hengivenhed for Kongen og ved Eders Sæders Reenhed." Efterat Kongen havde endt sin Tale, aflagde først Adelen, derpaa Præsteskabet, siden Borgerstanden og tilsidst Bondestanden Troskabseden, som Rigscanzleren Ord for Ord forelæste dem. Dronningen bivaanede denne høitidelige Acte; den russisk keiserlige Ambassadeur og de her værende fremmede Gesandtere vare nærværende som Tilskuere, og en meget smuk Foraarsdag forhøiede denne Høitideligheds Glands - Om Aftenen var Balvare ved Hoffet. Kongen dandsede med Dronningen og Grevinderne Brahe, Piper og Wachtmester og Dronningen med den russisk keiserlige Ambassadeur og alle nærværende Exelencer.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Kiøbenhavn, den 23de April. Den 8de Novbr. 1799 ere Stabs=Kapitain J. W. v. Haffner og Prem. Lieutenant du Plat, begge af Artilleri-Korpset, udnævnte til Alde=General=Qvarteermestere. Den 2den April er den ved det 3die jydske Jnfanteri-Regiment hidtil standne Fændrik L. A. Oxholm, Studenten P. K. H. Wodschow og H. C. Bang udnævnte til Kopiister, med Prædikat af Fuldmægtige, ved det kongelige Gouvernement i Trankebar. Den 9de April er F.v. Arenstorff til Overgaard udnævnt til Kammerjunker. Den 16de April ere H. H. Kay roed, H. H. Helgerud og N. Møller i Naade entledigede fra at være Under=Toldbetientere i Kiøbenhavn, og E. Haldon, G. Pepper og H. Schmidt udnævnte til Under-Toldbetienter, sammesteds. Den 18de April er Kand. Theol. J. J. Goos konfirmeret til Diaconus ved Kirken i Brestedt. Den 18de er Sprogiærer N. Andersen beskikket til Translator i Kiøbenhavn udi det engelske Sprog. Den 21de er C. F. L. Witterbeskirket til Stadsmægler i Kiøbenhavn. Den 25de er Tobaks=Fabriker P. Schulz i Varde beskikket til Strandings Kommissionær i Varde Tolddistrikt; Personel-Kopillan, P. Wessel til residerende Kapellan for Stoeds Præstegield i Trondhiems Stift; Kand. Theol R. Kierulf konfirmeret til Personel-Kapellan ved St. Peders Kirke i Slagelse; Kand Theol. H. Møller til Personel-Kapellan for Horslunde og Norlunde Menigheder i Lolland; Kand. Theol. C. F. Teilman til Personel-Kapellan for Stokke Præstegield i Aggershuus Stift; den 2den Sekretær ved Departementet for de udenlandske Sager, P. H. Frimann, somt Legations=Sekretærerne J. Kønnemann, G. F. E. Schønborn og A. H. Richel til Legationsraader med Justitsraads Rang; Sorenskriveren over Ørkedalen i Trondhiems Stift, N. C. Krog, efter Ansøgning, i Naade entlediget med Pension.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Vacance, Schive og Resen Sognekald i Viborg Stift, 467 Rd., hvoraf svares 200 Rd. aarlig Pension til den entledigede Sognepræst; Veerst og Becke Sognekald i Ribe Stift, 189 Rdlr.; Nørhaae Sognekald i Aalborg Stift, 135 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Under 18de April er udkommet en Placat, som bemyndiger den vestindiske Regiering, at udstæde Bevillinger til Proclamata, i Stervboer og Fallit= eller Opbudsboer, samt befaler, at Sager, som angaae deslige Boer, skulle være anticiperede ente omnes, naar de indstevnes for Høiesteret. Endvidere er her i Staden confirmeret: Helliggeistes Kirke, Nicolai Menighed, 56 Drenge, 48 Piger; Trinitatis af Hr. Confessionarius Bastholm 7 Drenge, 2 Piger; Garnisons Dansk 29 Drenge, 25 Piger; Citadellets 5 Drenge. 3 Piger; tilsammen 92 Drenge, 78 Piger. Barom. Therm. Vinden. 21 April. 123. o. 5. 110 Varme. S. 27. 11. 1. 113 1/2 - - S. S. O. 28 o. 1. 14 1/2 - - V. N. V. 2. - - 28 4 2 10 1/4 - - S. O.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Fra den 26de til den 28de April er Skibet Haabet, som som føres af Capit. Rønne, og Skibet Grev Bernstorff, som førtes af Capit. Brigs, men nu af Capit. Birck siden Brig, er død paa Reisen, begge kommen fra St. Croix og S. Thomas i Vestindien med Sukker og andre vestindiske Producter; Capit. Johansen fra Barcellona med Brændeviin; Capitain Poulsen fra Jsland med Fisk. - Udgaaet; Capitain Johansen til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner; Capit. Kertelsen til Bourdeaux med Jern, Bræder, Staver og Fisk. Skyldige og velmeente Tanker, ved sal. Frue Brandmajorinde Platzes Død. Hav Tak med Dig i Graven hen, for Dine her beviste Goder, Du altid var Forladtes Ven, og Fader, Moderløses Møder. Tak for Du gik i Modersted til mig, da jeg i spæde Aar Forældre misted, Nu høster Du din Løn hos Gud i Himmerig, den Du har velfortient, Dit Minde evig prisedAVETISSEIS.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
J Følge Kongel. allernaadigst Resolution af 18de d. M. er C. H. m. Post=Contoirerne under Dags Dato authoriserede, at oppebære til Fordeel for Udgiveren i Mk. mere pr. Sæt aarlig for de af Peder Friis Wandall i Aalborg med Posten forsendende Aalborger Aviser eller saakaldede jydske Efterretninger, og at denne høiere Betaling, efter den i bemeldte Aviser, forinden forrige Aars Udgang indførte Bekiendtgjørelse, maa anregnes fra indeværende Aars Begyndelse. Hvilket saaledes herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. General=Postamtet den 22de April 1800. Torsdagen den 1ste Maji, om Eftermiddagen Kl. 5, holder det Kongelige Kiöbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab sin aarlige General-Forsamling paa dets Skydebane uden Stadens Vesterport, da Regnskaberne og Selskabets Tilstand, nu for Tiden, forelægges Selskabet, m.v. hvortil De Herrer Medlemmer samtligen herved indbydes behagelig at ville indfinde sig. Administrationen for Selskabet den 25de April 1800.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Onsdag Morgen den 7de Maji afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Dancosedler, anmeldes og imodtages Dagen forhen fra Kl. 1 til 5 paa Kiøbenhavns Norske Post-Contoir.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
At det haver behaget Forsynet efter 3 Ugers Sygdom den 17de sidstleden, om Eftermiddagen Kl. 1, at bortkalde fra dette Timelige til det bedre min kiere Svoger Hs. Excell. Hr. Caspar Hermann Gottlod Greve af Moltke, General af Cavalleriet og Gouverneur, Ridder, udi hans Alders 62 Aar; dette bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse udi dette for mig saa smertelige Tab jeg holder mig forvisset; frabedes al Condolence. Rendsborg, den 19de April 1800. Citignon, Kammerherre. Den 11te Februar berøvede Døden mig og Hustrue, paa Wange Gaard i Sogn, os vores elskede Moder og Svigermoder Provstinde Dorothea Margaretha sal. Provst Jonas Daaes Efterleverske, født Fincte, i hendes 70 Aar og 7 Maaneder efter 3de Dages Sygdom. Dette sørgelige Dødsfald bekiendtgiøres for Beslægtede og Venner, frabedende al skriftlig Bevidnelse om Deeltagelse i vor Sorg, da vi er overbeviist om, at enhver der kiendte denne elskværdige Kone, indseer hvor smertelig Tabet er for os. Skulde nogen imod Formodning have noget hos hende at fordre, da udbedes at henvende sig derom til Jacob Post Michelet, Mangers Præstegaard den Præpositus Emeritus og Sog15de Februar 1800. nepræst til Mangers Præstegield i Bergens Stift. Serten Ark af min Vibellæsnings Anden Deel bleve dog sær dige i Trykkerierne til Paaske. Der trykkes nu først paa de øvrige otte Ark. Vinterens Strenghed, som hindrede, at Arkene kunde tørres, og Oplagets Størrelse foraarsagede Langsomheden. Fra mig skeer intet Ophold. Men mine ærede Subskribentere vide, at jeg ikke kan trykke selv, og holde mig undskyldt. Kiøbenhavn den 27de April 1800. Nic. Edinger Balle. af Begyndelses Grunde til de skiønne Videnskaber, over J sat af Fransk efter Formey, hvori findes : Veiledning til at kiende det skiønne og Smagen i Naturen og Konsten; om Digtekonsten, Epopeen, de episke Digtere; om Skuespillet; Sørgespil, de Gamles, om Comedien, de gamle komiske Digtere, om det franske og andre Theatre; om Opera, Paroder, og Apologien, om de meest berømmelige Fabelskrivere, om Hyrdedigte og de fornemste Skibentere deri; om den lyriske Digtekonst og de meest berømte loriske Digtere; om Elegien, den dedaktiske Poesie, Satiren og de fornemste satiriske Digtere, om Breve paa Vers, om Epigrammet, om Arbeider i Profaom Talekonsten; om Fortællinger; om Religionens Historie Naturhistorien og den verslige Historie, om Brevstilen og Oversættelser; om Journaler og Dictionairer, om Akademier, og deres Arbeider; om Udtoger, Forsøg og Carakteerer; om Dialogen, allegoriske Breve og Romaner; om Mythologie, Antiqviteter, Medailler, Genealogie og Vaabensionst; om Crypographien, Bibliotheker og Bogtrykkerkonsten; om Reisebeskrivelser, Geographie og Chronologie; om Kritiken og Grammatiken, ere endnu Exempl. at bekomme heftede for 55 s. paa Børsen No. 3 hos P. Linnge. Mianca Capello af Meitzner, oversat efter den tredie Udgave er udkommen paa undertegnedes Forlag, og faaes for 1 Rdlr. paa Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Hvo der kiender Meiners behagelige Stiil, vil vist ikke uden Jnteresse læse dette Mesterstykke fra en saa yndet Skribents Haand, især da Tildragelserne grunde sig i den virkelige Historie, og ere fremsatte paa en Maade, der ikke kan andet end opvække Deeltagelse i den lige saa ædle og deilige som ulykkelige Blanca Capellas Skjebne. Fr. Brummer, Østergade No. 34.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Fra Pressen er udkommen: Anden og sidste Deel af Julie I Grunthal, en af de meest yndede og interessanteste Romaner, saavel fra sin lærerige som moralsk nyttige Side betragtet. Julie, en dydig og lydig Datter kommer til at forlade fine Forældres Huus, hvor hun skyldfrie under kierlige Forældres Opsigt havde nydt en herlig Opdragelse; men for at faae et fornemmere Væsen sendes hun i Kost til Hovedstaden til en af de saakaldede Jnstituter, hvor hun i Selskab med Comtesser og Baronesser, under den fornemme Opdragerindes Bestyrelse, idt efter lidt taber sine gode Grundsætninger og omsider opofres til et Flaneliv, hvorved hun, bedøvet af Fornøielsernes Ruus, taber al Sands for sand Lyksalighed, og giør sin bedste Veninde ulykkelig, hielper til med sin Mand at forøde deres Gods, saa at han maae flygte bort som en Bedrager, efter at han først børde overladt hende til en russisk Fyrste, der førte hende til Petersborg, i den Hensigt, at opofre hende til sine Fornøielser ;men Julies Dyd og Blidhed omstemmer den ædle Fyrstes Sind, han overlever hende til sin Gemalinde, som indtaget af hendes gode Forhold sender hende tilbage til Tydskland, hvor hun omsider finder sin af hende fornærmede Veninde i lykkelige Omstændigheder, og nyder siden i hendes Faders og Families Skiød, den ryksalighed, som Religion og Dyd allene kan give, og hvis Grundsætninger hun vel havde tilsidesat, men aldrig reent udryddet af sit Hierte. - Bogen, der bestaaer af 2 Dele, sælges for 1 Rdlr. 12 s. paa Trykp. og 1 Rdlr. 44 s. paa Skrivp., indbunden i et velsk Bind 20 sk. mere, anden Deel allene 48 sk. paa Trykp. og 64 s. paa Skrivp., paa Børsen Nr. 3 hos. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Tra Pressen er udkommen: Andet og med et Tillæg forøgede i Oplag af Hielpemidler til Overtroens Udryddelse og Forstandens Oplysning, foredragne i Samtaler, Historier og Fortællinger, tagne af Naturen og det daglige Liv udgiven af Stolelærer M. Hallager. Denne Bog, som er indrettet for Børn og har til Hensigt at udrydde Overtroe og skaffe Ungdommen et rigtigt Begreb om mange Ting, som ellers blive den urigtigen forestillede, den indeholder: Om Spøgelser og adskillige opdagede Spøgelseshistorier, som vare mere latterlige end rædsomme, saasom Tornegrenen, det omløbende Dødningehoved, Hierneskallen, det syge Faar, Gaardhunden; To Skielmer, som manede Dievelen; Den frygtelige Kakkelovn; Hvad Fare der kan være ved at stille sig an som Spøgelse og forskrække andre - Desuden Advarseler for anden Overtroe, saasom og Jerusalems Skoemager, Dr. Faust, Vaselisken, Underjordiske og de saakaldede Biergtrolde, om at spaae i Kaffe, Mareridningen, Dødningeuhret, Faarekyllingen, Knege Rupert, Høvlipaaner i Lyset - Natur=Overtroe: Forklaring om Fuglene Grif, Phoenir og Pelikanen, Blod regnen, Torsenstenen, om Frygt ved Tordenveir - og endelig til Forstandens Oplysning og Hiertets Forbedring: Beskrivelse og Kyllingen i Æget; de mindste Dyr kunne skade os; hemmelige onde Gierninger blive ret forunderligen opdagede; hvad en ond Samvittigheder; Afskildring af et Menneskes Liv, plaget af en ond Samvittighed; Prøver paa Guds besynderlige Forsyn; et Barn byttes bort for en Hund, atter en Prøve derpaa. - Den sælges hefter for 28 s. paa Børsen No. 3 hos P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Fra Pressen er udkommen 2den Deel af Bertheims Familie 2) En theoretisk og praktisk Anviisning til en regelret BørneOpdragelse, især fra Børnenes 6te til 14de Aar. Udgiven af Hensinger, fordansket af Pastor Liebenberg. Forældre, Lærere og Opdragere vil her finde en fornuftig og erfaren Ven, som de kunne randføre sig med, i Hensigt til dette vigtige Formaal. og deraf lære hvorledes de paa bedste Maade kunde lære at undervise, more og gavnlig sysselsætte Børn i disse forskiellige Aldere. Denne Deel indeholder iblandt andet en demonstrativisk Regnebog for Børn, som forklarer alle Regningsmaaderne : hele og brudne, ubenævnte og benævnte Tal, oplyst med Exempler, der ere saaledes indrettede at det bliver et behageligt Arbeide baade for Lærere og Barnet. - Derefter om nogle Karatteerseil og deres Behandlingsmaade hos Børn fra 6 til 3 Aar, iblandt hvilke her afhandles Egensindighed og Løgnagtighed - og endelig et Anhang over Børneopdragelsen fra Fødselen indtil det 6te Aar. Den sælges paa Børsen No. 3 for 30 sk. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivp., indb. 20 sk. mere. Begge Deele koster paa Trykp. 1 Rdlr. 80 sk. og paa Skrivp. 2 Rdlr. 32 s., indb. i 2 Bind 40 s. mere. P. M. Liunge. Fra Pressen er nyelig bleven færdig: Den velinstruerede Skipper eller Anviisning for Søefarende, andet og forbedret Oplag, ved Hr. Justitsraad Graah, Assessor i Høiesteret, og faaes hos undertegnede for 4 Mk. paa Trykp., indb. 5 Mk. 8 s., Skrivpapiir 5 Mk. - Bogens Jndhold er følgende: Første Afdeeling: om Fragtslutning, om Skibsmandskabets Rettigheder og Pligter efter de danske Love, om Godsets og Vahrers Jndiadning; om Skipperens Pligt medens Reisen varer; om Piloters eller Lotsets Jndtagelse; om Skipperens Forretning ved Ankomsten paa Lotsepladsen; om Godsets Lysning; om Fragtens Betaling; om Skipperens Regnskabs Aflæggelse. - Anden Afdeeling, om Bodmerie og Biilbreve, om Vexler; om indehavende Vahrers Overbordkastelse og Haverie, om Skibbrud, og Stranding; om Assurance, om Søerets Sager. - Tredie Afdeeling, om Skipperes, Styrmænds og alle andre Skibsbetienters Antagelse. Løn og Forhold, om Fragt, Tilsyn og Regnskab; om ulykkelig Hændelse, Averi- og Lotsmænd, om Skibbrud og Vrag; om Admiralskab; om Kongens Søefolk. - Fierde Afdeeling, indeholder Formularer til adskillige Documenter og Regnskaber &c. - Hen i Sommeren kan ventes en fuldstændig Samling af alle de fra Lovens Publication udgangne Anordninger, ordnede efter deres Jndhold, saasom: Alle Tractater Søefart og Søhandel vedkommende, alle Enrollerings=Anordninger. om Vrag og Stranding, om Lotsvæsenet og Fyrer og saa videre. Joh. F. Schulz.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Paa vort Forlag har i disse Dage følgende Værk forladt Pressen: Grundsætninger for Opdragelse og Underviisning, for Forældre Huuslærere og Skolemænd, af D. August Hermann Niemeyer, første Deel; oversat af Frederik Høegh Guldberg, Lector i det danske Sprog, ved det blaagaardske Skolelærerseminarium At sige noget til Anbefaling for en Bog, den hele oplyste Verden anseer for klassisk i dette Fag, troe vi saa meget meer overflødigt, som den endog lægges til Grund for Forelæsningerne over Metodiken og Pædagogiken ved det her nys oprettede Seminarium for de lærdere Skoler, og altsaa vil snart giøre sig selv notsom fordeelagtigt bekiendt. Vi slutte de for denne vor Anmeldelse med at tilføie: at den kiste paa Trykp. 1 Rdlr. 48 s., Skrivp. 1 Rdlr. 80 s. Proft & Storch. paa Børsen Nr. 11 12. 13.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Fra Pressen er udkommen: 2det foregede og forbedrede Op 2 lag af Regnebog eller grundig Veiviisning til at lære sig selv at regne, af A. Svendsen, Landmaaler, med 4 store Tibeller og eet Kobber. - Af dette Skrift er i en Tid af omtrent et Aar afsat 1000 Exemplarer, og det er indført og bruges i den nye indrettede Frue lærde Skole, saavelsom i mange andre offentlige Jnstituter. Hvorvidt Bogen har fortient denne Lykke, beviser følgende Dom over det første Oplag af samme, som findes i lærde Efterretninger for 1798 No. 39.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Vi have for længe siden, siger Rec., foruden de Regnebøger, som allerede i mange Aar have været brugt til Underviisning i Regueskoler, nemlig Søren Mathiesens og Cramers, en et Søndergaard og en af Poulsen. Det skulde derfor synes, som om denne var overflødig, hvilket Rec. troer den dog ikke er: thi uden at ville nægte de ovennævnte Reguebøgers Brugbarhed, saa ere de dog egentlig kun praktiske, og tiene allene tilden en Lærers Anviisning, at give Lærlingen en mekanisk Færdighed i Regning, som, da den ikke er bygget paa Theorie, lettelig glemmes. Hr. Svendsen har derimod først udvitler Theorien, deraf udledet prattiske Regler, og saaledes givet os en Regnebog, som efter sin Titel ikke allene kan bruges af dem, der vilde selv lære sig at regne, men ogsaa med Fordeel af dem, der skalde lære andre. Det var meget at ønske, at de saakaldte prattiske Regnemestere vilde giennemlæse og giennemtænke den, førend de give sig af med at undervise. End videre siger Rec. Ved Erfaring overdeviist om, hvor vanskeligt det er at bibringe unge Mennesker rigtige og tydelige Begreber om de her foredragne Sandheder, naar de først ved mekanisk Underviisning have faaet nogle bestemte, ofte urigtige Begreber i Hoveder, som hverken de selv eller deres Lærer vide nogen Grund for, og hvor vigtigt det dog er, naar de siden skulde udøve det de have lært, at de have rigtige og tydelige Begreber derom, troede Rec. ved at vise Bogens Jndhold og Fortrin, at ville giøre dem, til hvilke Underviisningen i Regneskoler er overdraget, opmærksomme paa denne Bog, som den beste vi have paa Dansk. Apaatvivlelig vil enhver, der benytter sig af den, enten for at lære sig selv eller andre, finde at her snarereler søgt for lidet end for meget til dens Roes. Jsær vilde Rec. ønske, at den maatte blive brugt ved vore Skoleholderseminarier, da den just indeholder saa meget Theorie, som den, der med Nytte skal undervise andre, nødvendigt bør vide. J øvrigt kan Rec. ikke andet end yde den lærde og skarpsindige Forfatter Tak for denne til Ungdommens Underviisning saa nyttige Bog, og ønsker ham Lyst og Leilighed til at give os i andre Fag lignende og med samme Grundighed og Tydelighed udarveldede Lærebøger. Den faaes for 3 Mk. 8 s. Trykp. og 4 Mk. 8 s. Skrivp., indb. 16 sk. mere hos A. Soldin Boghandler, Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestrædet Nr. 159.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Fra Pressen er udkommen: Mørende Tidsfordriv for Børn a) i ledige Timer, af M. Hallager, Skolelærer. Det indeholder: 1) en saakaldet naturlig Magle for Børn, nemlig Forklaring over adskillige Taskenspiller=Kunster, saasom: den talende Tyrk, at faae Muus og Fugle ind i et Æg ; at faae et stegt Kalvehoved til at dræge; et forheret Skrivertøi, hvor man kan faae Penne til at skrive og ikke at skrive, som man selv vil, og med hvad for Kniør Blæk man vil ; at opdage i hvilken af tolv Æsker, man har lagt en Penge, uden at man har seer i hvilken den er lagt; at bringe et Kort eller en Penge o. s. v. i en andens Lomme, uden at han skal vide det ; at stiære et Tørklæde i Stykker eller brænde det og, skaffe det heelt igien; at faae et Uhr til at gaae og staae naar man vil; hvorledes Kort kunster giøres; at faae et Træe til at bære Knopper, Blade, Blomster og Frugt i et Øieblik; at faae en Trækugle til at løbe af sig selv om paa Bordet; at lade en Fugl dreie sig selv om paa et Sped, medens den stæges; at faae 2 Figurer til selv at tænde og slukke et Lys, adskillige Kunststykker ved Hielp af Laterne Maglka, der virkelig synes at frembringe Ander; og endelig mekaniske Kunststykker, der fremvise Machiner, der ere ligesom bestelede og levende. 2) Mørketaler og Spørgsmaale, 60 i Tallet, og 20 Charader eller Ordgaader til Forstandens Skiærpelse for Børn. 3) 10 kurigske Regningsstykker, saasom : at udregne hvormange Øine 3 Personer hver for sig har kasted med en Terning, ligeledes hvad Glas de har drukket af : i hvor mange Spring en Hund kan indhente en Hare o. s. v. 4)
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Adskillige smaae moersomme Kønster for Børn til Sprog og Tidsfordrivenden Stade for sig selv eller andre, saasom: at staae sit Navn med et Strømpeskalt uden Blæk paa Papiir, som om det var skrevet; at faae en Sneholdt til at brænde, at bringeet Æg i en Flaske; at faae Papiirs=Figurer til at løbe om paa et Bord; at hænge en Ring paa Asken af en brændt Traad, at spise et Stykke Bred og faae det under en andens Hat; at mage det saa, at en som er i Stuen ikke skal kunne ske Lyset, i hvor han end vil staae; at er Æble skal springe i mange Stykker, naar man skræller det, og m. s. Den sælges heftet i kulørt Papiir for 16 s. paa Børsen No. 3 hos P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1800-04-28
Subskriptionsplan. - Det bifald den af mig skrevne Bondepraktika har fundet, da forlængst de 2 Oplag ere udsolgte, har opmuntret mig til at arbeide noget mere for Læsere i de Stænder, der ei have Evne til at anskaffe sig mange Veger. Jeg har til den Ende udarbeidet, ved Hielp af Seiller, Berquin og flere, en Haandbog for den læsende Ungdom som jeg har lokaliseret saameget der behøvedes. Den er under Pressen og formodentlig bliver den 10 Ark stor, trykt med alle Slags danske og latinske Bogstaver, for tillige at lære Børn de mange Slags Bogstaver paa een Gang. Dens Jndhold bliver: 1. Regler for Retskrivning. 2 Læsøvelser. 3. Klogskabsregler for vor Omgang med andre, eller Sædelære. 4. Kort Udtog af Naturhistorie og Naturlære. 5. Geografie især Dau marks og Norges med Beskrivelse over dens Mærkværdigheder, og Amters Jnddeeling. 6. Morende Historier. Jeg venter den skal kunne læses med Nytte af alle Stænder; at den ældre ikke skal lægge den fra sig, fordi han intet Nyt kan lære, vil jeg stræde at forebygge. For at giøre den almindelig bekiendt, vil jeg til de Herrer Biskopper sende Planer og de 3 første Ark som Prøve, og haaber ved Deres gunstige Medvirkning, at enhver Geistlig, som forestaaer nogen Læreanstalt, skulde paa denne Maade bedst faae Kundskab derom For alle dem som subskribere enten paa de omsendte Planer, hos mine Herrer Commissionærer, eller hos mig selv, inden St. Hansdag, bliver Prisen halv Bogladepriis eller 1 1/2 s. for Arket; men for alle undre 3 s. Arket. Forlanges Exemplarer indbundne skal dette skee og Bindene fral, naar Bogen planeres, leveres for omtrent 10 s. Stykket. J Kiøbenhavn kan subskriberes paa Hr. Frid. Brummers Boglade paa Østergade, hvor Prøven forevises. A. F. Just.