Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-10-14
Kjøbenhavns EyLATION trap 14 October. da hans a 1811. Min Herre! Fra Neapolis marqueres, at mand endelig er kommen i Erfaring om, at Kongens Brud, for hvis Skyld til Dato saa mange Anstalter gjordtes, er Chur Princessen af Bayern, og at Greve af Estevanmed snareste sluttelig til Münichen skulde afgaae, og sig der, som en befuldmægtiget Ministre i Deres Neapolitanske Majestets Navn lade trolove. Fra Velgrad, forsikkres, at de Tørkiske sig til 20000 Mænd stærk under Fæstningens, Zwornicks, Canoner Forskandse. Fra Paris forsikkres, at enskiøndt de Genueser ved deres sig der befindende Ministre giøre sig ald Umage for at bevæge Deres Allerchristeligste Majest. til at staae dem bie imod de Misfornøyede paa Corsica, saa vilde mand alligevel tvivle paa om de derudi maatte reussere, og sagdes, at de 2de Orlogs Skibe saavelsom ligesaa mange Fregatter, som til Toulon udrustedes, ey vare til Genuesernes Hielp mens til et andet vist Forehavende at udføre destineret. Mand debiterede ellers fra Toulon, i følge af indløbne Corsicanske Breve, at Øens Rebellere siden Deres Konges Ankomst udviiste en stor Glæde, og ellers vare saa dumdristige, at de vovede sig i deres Streiffning ind under Canonerne af Bastia. Med andre Parisiske Breve fornemmes, at Mr. d'Argenson den 15 Octobr. agtede at reyse til Lissabon, hvor hand en Gesandtes Embede kom til at forestaae, hvorimod den til det Svendske Hof destinerede Gesandt Greven af St. Severin den 3 Octobr. sin Reyse til Stokholm antraadde. Fra London skrives, at Directeurerne for det Jndiske Com pagpagnie indrættede Reyserne for den øvrige Deel Skibe, som de for en Tiid tog udi sin Tieniste; at de agtede at henseende 4 Skibe til China, et til den Coromandelske Kyst, et til Bombay, et til Bengala og et til Bencolen. Fra Hr. Capitaine Pluyters, som den 26 Sept. til Cowes anlangede med Skibet Neptunus fra Jamaica, erholdte mand nylig saadan Tidende, at hand, der hand passerede Floride Søe Arm imellem Øen Pines og Capo di San Antonio, af et Spansk Krigs Skib blev besteeget, hvis Capitaine lod indslaae hans Luger, visitere Vandgangen, og borttage mange Ting af stor Værdie; At hand siden lod sønderslaae adskillige Æsker, Casser &c. hvorudi laae Presents til eendeel Personer udi Londen, og toeg det med sig, som ham anstod. Fra samme Capitaine fik mand ydermeere at vide, det berørte Spanske Krigs-Skib tog nogle Dage tilforn en Brigantin, som gik fra Jamaica til Bristol, foruden et Hollandsk Skib dertil. Fra Geneve fornemmes, at Misnøyelsen imellem Borgerskabet er saa stor, at mand befrygter sig for et større Uhæld end det, som allerede er overgangen. Jmidlertid give de Deputerede fra Zdrich og Bern saa velsom den Franske Resident Folket de beste Ord, for, i fald mueligt er, at bringe dem paa andre Tanker. Borgerskabet skrev et Brev til den Zürichske Regiering. ring, hvori det samme sig vel for dens Omsorg betakkede, mens derhos gav at forstaae, at det skulde være det kiært, dersom den ey fremdeles sig om dets Sager bekymrede, mens lod det ikkun selv raade. Med Breve fra den Haagforlyder, at da Misfornøyelsen imellem Kongen af Stoore Britannien og Printzen af Wallis stedse tiltog, og næsten til det Yderste var kommen, saa tilbød Deres Allerchristl. Majestæt sin Mellemhandling til Forsoning imellem Deres Stoore Britanniske Majestæt og Printzen af Wallis, saavelsom og til at forekomme et Freds-Brud imellem de Engelske og Spanske baade i Europa og Jndien. Efter som den Engelske Ministre Hr. Keene indberættede skulde de Forestillinger, som fra Frankrigs Side til det Spanske Hof, angaaende sidst benævnte Materie, vare over sendte, være Engelland særdeeles Fordeelagtig; Mens eendeel vilde forsikkre, at den Franzøsiske Escadre under Marquisen af Antin hans Commando, som mod de Saleiske Søe-Røvere var beskikket, i udkrævende tilfælde vel torde til America afgaae, for sig til en Spansk Escadre at føye. Med andre Breve fra den Haagforlyder, efter indberættede Tidender fra Cadix, at den Franske Marquis d'Antin med sin Escadre fra Fahrten imod de Saleiske-Røvere i den Middellandske Søe var tilbagekommen, medbringende 65 Franske Christne Sclaver, som fra Marocco vare udrantzonerede. Ellersfornemmes fra Paris, at den Reyse, som Hr. Maupertuis tilligemed endeel andre Membris af det Kongl. Videnskabernes Academie til Lapland fornogen Tiid giorde, for at aabendage den rætte Figur af Jordens Klode, er formedelst adskillige Aarsager befunden Frugtesløs og unyttig. Fra Wien, haves, i følge af de nyeste Efterrætninger fra Armeen, at Felt-Marschallen Greve Philippi den i Bosnien beliggende faste Stad Usitza, hvis Besætning af 8000 Mand bestod, med en heftig Bombardering angreb, og derved tænkte inden kort Tiid at giøre sig Mester deraf, efter hvis Erobring, og foregangne overalt indrættede Posteringer, Vinter-Qvarteerene torde blive betrokne; Siden den Keyserl. Orientalske Couriers, Kiedingers, Ankomst har Rygtet formeeret sig derom, at sammestæds foretagne Freds-Handlinger formeentes neppe i Aar at komme til Fuldkommenhed. Den 1ste Octobr. reyste Generalen en Chef over de i Ungern staaende Chur-Sachsiske Trouper, Greven af Seckowsky, fra denne Stad til Dresden efter erholdte Afskeeds-Audience, bemælte Trouper stode og færdig ligesom alle andre, de dem anviiste Vinter-Qvarterer at betrække.