Extraordinaire Relationer, 1738-02-01
Samme Dag udstædde Deres Kongel. Majest. ligeledes en allernaadigst Kongel. Anordning eller Reglement for de i Rigerne Danmark og Norge beskikkede Notariis Publicis, eller dem, som samme Embede forrætter, hvor ingen Notar. Publicus er, angaaende hvad de for saadanne deres Forretninger bør nyde, paa det Vedkommende kunde vide, hvad de saavel for Notarial-Jnstrumenter og Beskikkelses Forretninger skal betale, som og hvorledes Under-Rætternes Skrivere i begge Rigerne, Residence Staden Kiøbenhavn undtagen, for deres Documenters Beskrivelse skal betales. Og er da allernaadigst funden for Februarii Maaned, for got saadan Anordning derom at giøre: (1) Skal paa de Stæder i Rigerne, hvor ingen Notarius Publicus er anordnet, Bye- og Raadstue Skriverne forrætte Notarii Publici Embede, og skal da for en Vexel=Protest i alt betales 1 1/2 Rdlr., hvoraf Notarius, eller den der samme Embede forrætter, selv betaler sine Vidner; men de, som Protesten lader giøre, desuden at bekoste stemplet Papiir. 2) For en Beskikkelse eller Protest paa et halvt, heelt eller to Ark Papiir, til een eller fleere Personer, gives ligeledes 1 1/2 Rdlr., foruden det stemplede Papiir, som aparte betales, mens er saadant Document over to Ark stærk, da nyder Not. Publicus eller den samme Embede forrætter, ey allene 13 Rdlr. for de to første Ark, mens endog siden en Rigs-ort for hver af de øvrige Ark, desligeste gives for hver Gienpart, deraf begiæres, 24 s. for Arket; dog staaer det enhver frit at lade Beskikkelser forrette enten ved tvende af Bye-Fogden udmældende, eller tvende i Byen boesiddende Mænd, hvilket ikkun maae skee udi de Tilfælde, hvorudi Beskikkelsen ey indeholder nogen særdeles Protestation. (3) Naar nogen begiærer noget Document af fremmed Sprog oversat i Dansk, betales en halv Rigsdaler for Arket, og 24 s. for Arket af Gienparten, hvorimod Notarius, eller den hans Embede forrætter, skal deslige Documenter i Notarial=Protocollen indføre. (4) Er det tilladt enhver, selv eller ved sin Tiener at copiere saadanne i Dansk forfattede Documenter og Acter, mens naar samme Copiers Verification af Notario forlanges, betales ham for Arket, naar Vedkommende det selv udskriver, 19 s. (5) Eftersom i Lo og naar Notarius det afskriver, 24 s. ven ey er mældet, hvor meget den skal give Øvrigheden, som vinder Borgerskab, da anordnes derom allern, saaledes: At udi Kiøbstæderne i begge Riger, Khavn undtagen, skal de, som tage deres Borgerskab, ikkun betale halv saa meget, imod hvad det til Magistraten i Kiøbenhavn den 16 Jan. 1728. allere. Aar 173. allernaadigst ergangne Rescript befaler, at der skal betales. (6) Saasom alle de Breve, der til eller fra Magistraten i Kiøbstæderne udgives, bør efter Loven registreres og til Bogsføres, saa skal og alle af Magistraten til Byens smaa Betientere udstædende Bestallings-Breve behørig protocolleres, og paa rette Sort stemplet Papiir, efter Forordningen, skrives, (7) Saasom er bleven klaget, at ved de Processer, som føres for Under-Rætterne, skal Parterne udi en Sag, stevne baade til Doms og til Vidner udi et Stevne maal, og naar Acten skal gives beskreven, disputerer Skriveren, den ham i Loven for Tings-Vidner tillagde Belønning, paa det Fundament, at der er stevnt baade til Doms og til Vidner under eet, da vilde Deres Majestæt allernaadigst have anordnet, at det vel maae være en Part tilladt, udi en Sag at stevne baade til Vidner og Dom under eet, ligesaa, at Tings-Vidner udi Anstæds Sager under Doms-Acten indføres, mens i alle andre Sager skal Tings Vidnerne a parte gives beskreven, og Doms-Acten vedheftes, og skal da Skriveren nyde sin Betaling efter Loven, hvad enten Vidnernes Førelse under et med Doms=Acten eller for sig selv er beskreven, hvilket Skriveren bør have foruden det, som ham, hvor Parterne i deres Stevninger og Forsetter bruger Vidtløftighed, efter Loven kommer til gode. Saa er og samme Dag Hof Junker og Lansdommer Christian de Stochfleth allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad. Cancellie-Raad og KrigsBogholder Aage Hagen ligesaa. Bagge Svendsen Grubbe at være Vice-Raadmand i Aalborg. Frantz Hagedorn at være Birkefoged paa Færøe. Matthias Jbsen at være Byeskriver i Nexøe paa Borringholm. Hr. Jon Haldorssen at være Sogne-Præst til Vollum Kald paa Jsland. Hr. Mag. Peder Hjort at være Sogne-Præst til Ullensager Præstegield. Hr. Peter Bleggrav at være SognePræst Februarii Maaned, Præst til Frets Præstegield. Hr. Johan Philip Plesner at være Sogne-Præst til Elmelunde eller Hierteberg Meenighed paa Møen. Elias Rasch at være Sogne-Præst til Butterup og Tudze Meenigheder i Sælland. Friderich Meyer at være Capellan pro Loco til Totens Præstegield. Christian Friis ligesaa til Ullensager Præstegield. Niels Bernhoft er allernaadigst confirmeret at være Præst til Børnehuuset. Hans Wandal Høyer at være Capellan pro persona i Weyle og dets Anner Hornstrup.