JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Ved Reskript af 22de Marts 1792 blev han befalet at indtræde i Fattigvæsenets, da under Navn af Examinationskommissionen paa Almindelig Hospital værende Politiret, og i Aaret 1799, da denne Ret fik en aldeles ny, med den almindelige Politiret overeensstemmende Jndretning, blev han beskikket til Justitiarius. i samme. Disse vare hans egentlige Enveder, for hvilke han alene lønnedes. Blandt det Meget, som han uden for disse virkede for, bør Fattigvæsenet staae øverst. Allerede den 26de October 1787 blev han ved Kgl. Resolution befalet at være Secretair i den paa samme Tid nedsatte Kommission, som skulde tage Alt hvad der angaaer Fattigvæsenet, baade i Kjøbstæderne og paa Landet i Danmark, under nøie Overveielse til dets bedre Jndretning. Ti Aar efter, under 26de Januar 1798, blev han befalet at indtræde som Medlem i den Direction, der først skulde lægge Plan til, og siden overtage Bestyrelsen af Kjøbenhavns Fattigvæsen. At han i Udarbeidelsen af Planen for Kjøbenhavns Fattigvæsen af 2den Juli 1799, samt i de mange af Fattigvæsenets Direction nu i 14 Aar givne Jnstruxer, Anviisninger, Betænkninger, har havt virksom Deel, ville de Mænd, med hvem han i disse 14 Aar troligen har arbeidet, sikkert tilstaae ham. Til sin Dødsdag var han Medlem af Politikommissionen, Syge kommissionen, Skolekommissionen og Jndustrikommissionen; var Meddirektør ved Almindelig, Adel Katrines og St. Hans Hospitaler, samt Opfostringshuset, og ene Direkteur for Frue, Nicolai og Garnisons Skoler, samt for det af ham oprettede Bibliothek for Skolelærere ved Fattigvæsenet. Han havde været Direktør i 2det Forsørgelsesdistrikt, og Direktør ved Tvangshuset fra dets Jndretning, indtil det brændte i September 1807. Skolevæsenet var den Mark, han helst dyrkede, og Meget, saare Meget, af hvad han i den har saaet, bærer og vil fremdeles i en lang Fremtid bære de skjønneste Frugter. Underviisnings anstalten for Pigebørn af Embedsmænd, til hvilken han lagde Grunden, og for hvilken han saa utrætteligen arbeidede, er det imodsige ligste Beviis paa denne Sandhed. At han videnskabeligen forstod at behandle Fattigvæsenets vidtløftige Fag, derom vil hans nu paa 8de Aar fortsatte og først ved hans Død standsede Poniavære det herligste Eftermæle for ham. Hans sjeldne Færdighed i at excerpere, var en Følge af hans medfødte Lethed i at arbeide og hans Erfaring i de forskjellige Fag, hvori han arbeidede. Han abnede sin Død alt længe for den indtraf. Hans Bisgrafie, som han skrev i Aaret 1811, og som han har tilladt sin 8 aarige agtede Ven Politi sekretair Heiberg at udgive efter hans Død, slutter han med følgende mærkelige Ord: "Det velgjørende Slør, som dækker Fremtiden, forbyder mig at anne, hvorlænge jeg endnu her i Verden skal kunne virke. Men skulde Omstændigheder, som ikke kunde forudsees, formindske min Virksomhed, denne Menneskets medfødte skjønne Gave, Jntet skal dog kunne svække min Higen efter, eengang imellem de min kjere Fattige, paa en simpel Gravsteen af Penia at kunne fortjene følgende Linier til Jndskrift: Penie Forfatter. Hans Liv var Daad."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Afdøde Etatsraad og Ridder Barens Liig jordedes den 8de Julii om Formiddagen paa Fattigkirkegaarden udenfor Østerport. Jfølge den Afdødes Bestemmelse var hans Liig udbragt paa Almindelig Hospital, hvorfra det bragtes til sit Hvilested. Liget bares til Graven og ledsagedes af et frivilligt talrigt Følge, blandt hvilket saaes flere af Statens ypperste Mænd. Foran Liget gik en Mængde fattige Børn af begge Kjøn, Pigerne hvidklædte og med Blomsterkurve, hvilke bestrøede Graven med Blomster. Da Liget var nedsat i Graven afsang Børnene nogle Vers, hvorpaa Præsten til Almindelig Hospital, Hr. Pastor Gude traadte til Graven, og i en skjøn Tale skildrede den Afdøde som Menneske, som Statsborger og Embedsmand, hvorefter Børnene istemmede en Slutningssang. Hr. Assessor og Birkeskriver F. Winkel-Horn, den Afdødes Frænde og Ven, tolkede sine Følelser ved Jordefærden i følgende trykte Linier, og Anmelderen udbeder sig Hr. Assessorens Tilladelse til at anføre, samme her: Jeg har kjendt Dig Bärens, næsten i tredive Aar, og uafbrudt nydt Din Omgang. Skjønt vore Grundsætninger ikke i alle Dele vare de samme, saa vare vi dog i flere væsentlige enige. Du har stedse viist Dig, hvor Leilighed gaves, ufortrøden tjenstvillig mod mig og Mine, og i mine Gjenvordigheds Dage rakte Du mig nopfordret Din hjelpsomme Haand. Du var ofte min Naad giver; Du var min sande Ven, og Din var jeg til Din sidste Stund. Jeg kjendte Dig som flittig og arbeidsom Yngling. Jeg kjendte Dig i den mandlige Alder, som utrættelig Arbeider, som kraftfuld Udøver af god og ædel Daad. Du var gudfrygtig mere i Handlinger end i Ord. Du var strængholdende paa Dine Meninger; men fandt Du Dig overbeviist om Deres Urigtighed, fraveeg Du dem. Du var ugennyttig og tarvelig. Din Glæde var at gavne ved nyttige Jndretninger, og under Dine Hænder trivedes de, thi Du var agtet af mange retskafne og værdige Mænd. Som jeg elskede Dig i levende Live, saa minder jeg Dig med Varme efter Din Død. Eftertiden vil opbevare. Dine Jdrætter, med Velbehag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
En agtet Borger her i Staden har, da salig afdøde Etatsraad og Nidder Bärens har yttret det Ønske, at Mangelen paa Theekjedeler med Fyrtabe paa almindelig Hospitals medicinske Sygestuers Gange, hvorved de Syge kunde blive forsynede til enhver Tid med varm Drikke – maatte blive afhjulpen saa snart mueligt, tilstillet mig 1000 Rd. d. C. (med Løvte om videre Bidrag) til dette Brug, og tillige paalagt mig, paa hver Kiedel at lade sætte: Barens Minde. Fremdeles har en anden Borger givet 1000 Rdlr. D. C. til de fattige Syge og Lemmer i samme Hospital, som skulle uddeles af Jnspecteuren og Lægerne paa en passende Dag og Tid. Jeg ønsker, at flere vilde hellige hans Minde paa denne velgjørende Maade. J. W. Wendt, Overlæge ved almindelig Hospital. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Jndenlandske Efterretninger. Under 22 Junii d. A. ere samtlige vedkommende Overøvrigheder i begge Riger fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes. Til Cancelliet er indløbet Forespørgsel, om Umyndiges Midler maae udlaanes i Navneværdie, efterdi det formeentlig i dette Aars 11 Junii Termin vil have Vanskeligheder at faae nogen til at contrabere et Laan i Sølvværdie, eller hvorledes med disse Midler skulde forholdes, saafremt Udlaan i Navneværdie ei maatte finde Sted. Foranlediget herved skulde Cancelliet tienstligst tilmelde Dem, til behagelig Efterretning, og mueligst hurtig Bekjendtgjørelse for Vedkommende, at Umyndiges Midler ikke bør anbringes ved Udlaan i Navneværdie, saafremt det er mueligt at anbringe dem paa en fordeelagtigere Maade. Dersom altsaa ingen, for nærværende Tid, vil modtage slige Penge, som Valuta for Repenge Sølvværdie, efter deres ved Fr. af 5 Jan. d. A. bestemte Værdie, saa finder man, at Udlaanet bør skee saaledes, at Debitor forpligter sig til, for den bekomne Sum, at betale saa meget i Rbpenge Sølvværdie, som denne, efter den Cours, Banken sætter den 1 August næstkommende, vil udgjøre i Sølvværdie. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
I Anledning af Fr. af 6 Jan. d. A. er hos Cancelliet forespurgt: 1) Naar Forpagtnings=Contract om en Gaard er sluttet i Junii Maaned 1810, men Forpagteren først til 1 Maji 18 har tiltraadt Gaarden, om da Forpagtnings Afgiften skal omskrives til Rbpenge, efter Contractens Ælde, eller efter den Tid, da Gaarden tiltraadtes; og, 2) naar en Forpagter i Aaret 1805 har indgaaet en Contract og i Aaret 1812, da endnu 3 Aar af Forpagtningstiden var tilbage, har paaregnet Contracten, at den i Ect og Alt skulde forblive gieldende imod at han forøgede Afgiften med 30000 Rdlr. aarlig, om da ei Forpagteren bør tilsvare den ældre Afgift i Repenge, Daler for Daler, og den senere Forhøielse efter det for Paategningstiden gieldende Omskrivningsforhold. Calle giet har derpaa svaret, til 1) at det ikke skjønner rettere, end at saavel i Følge allerhøistbemeldte Fr. §. 37, som efter Frons almindelige Grundsætninger, allene den indgangne Contracts Datum, og ikke den Dag, da Forpagteren tiltraadte Godset, kan komme i Betragtning ved Afgiftens Bestemmelse i Rbpenge, og til 2) at det ikke skjønnes, at Eieren kan fordre baade selve den oprindelige Forpagtningsafgift i Abpenge i Forhold til Contractens Datum og tillige Forhøielsen efter den senere Paategnings Ælde; thi denne Forhøielse maa netop antages at være betinget, med Hensyn tilPengeværdiens Aftagelse; men, da Paategningen synes blot at være gjort til Fordeel for Eieren, kan denne uden Tvivl renoncere derpaa, og saaledes paastaae den ved Contracten af 1805 fastsatte Afgift i Rbpenge S. V., Daler for Daler. Dog vil det i ethvert Tilfælde afhænge af Vedkommende, at lade disse Spørgsmaale afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Hos Cancelliet er forespurgt, i Anledning af Fr. af 5 Jan, sidstleden, om, naar der ved en oprettet Kjøbecontractere bestemte visse Terminer til Kjøbesummens Afbetaling, disse Terminer da i Følge Frons. §. 32 bør beregnes fra det andet Aar efter Freden; dernæst, om Omskrivningsforholdet i dette Tilfælde bliver at bestemme efter den Fr. vedsøiede Tabel Litr. A og Contractens Ælde; og endelig, om Kjøberen, ifald han vil eller skal betale til de fastsatte Terminer, kan være pligtig at betale i Abpenge efter Omskrivningsforholdet. Collegiet har derpaa svaret, at, naar Sælgeren vil paastaae den ham tilkommende Kjøbesum omskreven i Forhold til Kjøbets Datum, (hvortil allerhøistemeldte Fr. 5, 33 viser at han er berettiget), saa skjønnes, ikke rettere, end at han ogsaa maa underkaste sig de Jndskrænkninger, Kr. fastsætter, i Henseende til Gieldsbreve, som efter Omskrivningstabellen gaae over fra dansk Courant til Ropenge; altsaa maa den §. 32 ogsaa blive anvendelig. Vil Sælgeren derimod ikke benytte sig af sin Ret i foranførte Hemmeende, kan han upaatvivleligt krave Betaling efter Jnoløsningsforholdet, i Følge §. 28. Hvis det derimod er Kjøberen, som vil betale, da viser I. 30 sidste Membrum, at saadant maae skee i Abpenge efter Omskrivningsforholdet. Det vil iøvrigt i ethvert Tilfælde afhænge af Vedkommende, at lade disse Qvæstioner afgjøre ved Domstolene, saafremt saadant maatte være deres Ønske. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
En Proprietair har for Cancelliet andraget, at, da han i Aaret 1807 kjøbte sin Gaard, blev en Capital, stor 25,000 Rdlr., indestaaende i samme paa anden Prioritet, paa Vilkaar, at 60000 Rd. i samme Aar skulde udbetales, og at Resten skulde afbetales i Aarene 1808, 1810 og 1814, hver Gang med 1/2 Deel. J Aaret 1809 yttrede imidlertid Creditor det Ønske, at den Deel af Capitalen, som skulde udbetales 1810, maatte blive staaende til 1814, hvori han samtykte, og, da nu CapiStalen skal omskrives til Rbpenge, har han forespurgt, om ikke den Deel af samme, som saaledes i Dec. Termin 1810 skiede have været udbetalt, men efter Creditors Begjæring blev staaende, burde omskrives efter det for denne Termin gjældende Forhold. Endvidere har han forespurgt, om en Creditor efter Vexelobligation ikke er pligtig til at modtage sin Capital i Rbpenge til førstkommende Termin, eller efter 3 Maaneders Opsigelse, eller om Debitor skal bie med Betalingen til Bankoursen er sat. Collegiet har derpaa svaret, at, hvad det første Spørgsmaal angaaer, da skjønnes ikke, at Debitors Forpligtelse til at tilsvare Capitalen i Forhold til dens Værd, paa den Tid han modtog samme, i Overeensstemmelse med den Fr. af 6 Jan. sidstl. medfølgende Omskrivningstabel Litr. A kan indskrænkes derved, at han paa en Tid, da Capita lens Værd ved Coursen var forringet, har været villig til at betale samme, men efter senere Overeenskomst har han ladet den staae. Betræffende den anden Qvæstion, da bestemmer vel allerhøistbemeldte Fr. §. 30 sidste Membrum, at Debitor er berettiget til at opsige eller indbetale Capitalen, men tilføier dog, saaledes som det i Forskrivelsen, maatte være bestemt." Forinden en ældre Vexelobligation af Debitor er paategnet efter Fr. §. 23, staaer det altsaa, efter Collegiets Skjønnende, til ham at betale samme, som forfalden i Rbpenge efter Omskrivningsforholdet; men, har Debitor først ved Paategning forandret Vexelobligationen til en staaende Obligation, kan han neppe opsige samme anderledes end til de sædvanlige Omslags Terminer og med 3 Maaneders foregaaende Varsel, efterdi dette er den sædvanlige Opsigelsestid. der ene kan komme i Betragtning i nærværende Tilfælde, hvor ingen Overeenskomst desangaaende finder Sted. Dog vil det afhænge af Vedkommende, at lade disse Qvæstioner afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske saadant. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Mariboe, d. 5 Julii. Det Franckske Skuespiller-Selskab, der for nærværende Tid med udeelt Bifald opfører Skuespil i Nakskov, bestaaer af 6 Acteurer og 4 Actricer. Uagtet Veirliget i den senere Tid har været meget ustadigt, saa tiltrækker, dog deres særdeles gode Spil en stor Mængde Tilskuere deels fra Byen og deels fra Landet. - disse Dage er Proprietair og Kammerraad Seehusen paa Øllingsøegaard ved Døden afgaaet omtrent i sit 53de Aar. - Paa Markedet i Nødbye den 1ste Julii kosteste et Par Arbeidsheste 50000 Rdlr. D. C. Det regnede uophørlig fra Kl. 5 om Morgenen til Kl. 12 om Middagen. Jntet Menneske kunde komme til Marked. Paa sine Steder stod saa meget Vand paa Gaderne, at det gik op til Vognaxlerne. Jngen i hele Byen kunde mindes saadan en Skylregn. Paa Grund heraf blev Markedet udsat til den følgende Dag, og da indfandt sig en stor Mængde Folk. (Mariboe Av.) Thronhier, den 21 Maji 1813. Hos herværende forskjellige Sælgere ere til forskjellige Priser solgte: 1 Td. Byg fra 96 til 120 Rdlr., 1 Td. Rug for 190 til 240 Rdlr., 1 Td. Malt solgt til en Priis: endog over 300 Rdlr., 1 Td. Potatos for 60 Rdlr., 1 Td. gule Erter for 300 Rdlr., 1 Pd. Smør 3 Rdlr., 1 Pd. Kjød 1 Rdlr., en Ret Fisk for 5 a 6 Mennesker 2 Rdlr. til 10 Rigsort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Udenlandske Efterretninger. Neapel, den 16de Maji. Hr. Dr. Brøndsted, som i 4 Uger har opholdt sig her, fornemmelig for at bringe sin afdøde Ven og Reisestaldbroder Koes's fra Zante herhen bragte Manuskripter, og Efterladenskab i Orden, er den 13de d. M. afreist herfra til Rom, for derfra over Wien at vende tilbage til Fædrelandet, hvor han mener at kunne ankomme i Førstningen af Julii Maaned. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
(Af Hamb. Corresp.) London d. 10de Junii. Vore Colonialaviser, bestræbe sig for at bevise, at det er nødvendigt, at vor Regjering bemægtiger sig Provindsen Nyerleans, hvor vore Øer kunne proviantere sig for halv saa meget, som det sædvanlig koster. – Sir Carl Stewarts Depecher, siger Morning Chronicle, indeholde næsten den Tilstaaelse, at de Allierede i de sidste Slag ikke vare istand til at modstaae den Franske Armee. Man maa slutte af hans Udtryk til den Overdrivelse, der hersker Fortegnelserne over de Russiske Tropper. Da samme kun indeholde de paa Valpladsen værende Tropper, saa ville de ikkun opvække ringe Mod, thi vi have af gode Kilder bevist, at de Franske Garnisoner, der ikke deeltog i noget Slag, beløb sig til 70,000 Mand. Hvor ere da de utallige Legioner Russer blevne af – Man troer, at Lord Wellington har begyndt sine Bevægelser. Den Franske Armee vil modsætte ham 55,000 Jnfanterister og 7000 Heste. Denne Armee bestaar af Portugals, Centrums- og Søndens=Armeen. Paa hiin Side Ebro befinder sig Nordarmeen under General Clausel. Fra Alicante skrives under d. 8de, at paa denne Operationslinie ingen Forandring er forefaldet. General Murray har intet kunnet forsøge paa ny mod Marschal Suchet. Fienden observerer med en betydelig Magt vore Tropper paa alle Puncter. - Buenos Ayres Armeen har tilfegtet sig en Seir over Lima Armeen ved Salta, som den siden tog i Besiddelse. Efter 3 Timers Fægtning havde Fienden, som befrygtede sin fuldkomne Ødelæggelse, afsendt en Parlamentair, og svor ikke videre at føre Vaaben mod de forenede Provindser ved Plata-Floden, i hvilke Provindserne Potost, Caraccas, Cochabamba og La pace ere indbefattede. Disse Betingelser ere underskrevne af Gouverneuren og de andre Officierer samt 1624 Soldater, tilsammen 2023.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Strasburg, den 20 Junii. Breve fra Besauzon, Metz. og Maynz tale om den uafbrudte Gjennemmarsch af Tropper af hvert Slags Vaaben. Leiren ved Nymphenberg, under General Wrede, forstærker sig dagligen. De Batailloner, af hvilke den bestaaer, øve sig dagligen i Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Man venter der om kort Tid Escadroner af 6 Cavallerie Regimenter og Prinds Carls Cheveaurlegers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Maynz, d. 28de Junii. Troppemarscherne herrigjennem ere endnu bestandig overordentlig stærke. Ogsaa i Metz og Strasburg ankomme bestandig Tropper, der strax fortsætte deres Marsch videre frem. Hertugen af Castiglione, der commanderer Mayn-Armeen, har forlagt sit Hovedqvarteer til Würsburg. Dette Corps er allerede meget betydeligt, og de forskjellige Divisioner, hvoraf det bestaaer, skulle besætte Frankfurt, Hanan, Aschaffenburg og Bamberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Bøhmske Grændse d. 19 Junii. Keiser Alexander er d. 16de ankommen til Opotschna. Keiseren af Østerrige agter i nogen Tid at opholde sig paa Slottet Kosmonos ved Jungbunzlau, som tilhører Greve v. Mirbach. - Om en Sammenkomst mellem forskjellige høie Personer tales vel meget; men man veed intet bestemt desangaaende, ligesaalidet som angaaende Kongressen, der skal holdes, og Underhandlingernes Gang overhoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
General Bülow har concentreret sig med sit Corps, der anslaas til 30,000 M., omkring Berlin. Forhaabningerne om en almindelig Fred stige dagligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Efter Forlydende skal een af de krigførende Magter have optaget Præliminarierne med Bifald, og man venter tillidsfuld dens bestemte Erklæring, saa det inden 14 Dage vil vorde afgjort, om og hvor der skal være en Fredscongres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Görlitz, den 18de Junii. Fra vore Sko va requireres Træstammer til Nedpæling og andre Krigsfornødenheder. Mellem Moys og Leppolshavn er oprettet en stor Leir for det 7de Armeecorps, som General Reynier anfører; dertil hører alle Sachsiske Tropper, der nylig fra Depoterne have faaet store Forstærkninger, og den Franske Division Durutte. Et lignende Corps opstilles ved Bautzen. Det Polske Corps af 12 til 16,000 M., hvoraf næsten Halvdelen er Cavallerie, under Fyrste Poniatowsky, der tog fra Krakau, er i Zittau og Egnen deromkring trukket, i Cantonnering, og vil for det første blive staaende der. Som man siger, har Keiser Napoleon taget det umiddelbar i Sold, Fyrst Poniatowsky erholder Rang af Fransk Marschal og en Lønning af 120,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Paris d. 30 Junii. Capit. Planet, Officier af Generalstaben, som Overbringelsen af Vaabenstilstanden har været overdraget, er ankommen til Danzig. Han kunde neppe komme ind i Fæstningen, fordi Gouverneuren, Gener. Rapp, kjed af de mange Parlamentairer, som Fienden dagligen sendte til ham, havde erklæret, at han ikke vilde modtage flere. Hans Ankomst foraarsagede ubeskrivelig Glæde hos den skjønne og talrige Garnison, som er Herre over alle de omliggende Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
De Nationer, som man, saalænge Vaabenstilstanden, varer, maa levere den, ere bestemte til 20,000 dagligen. Garnisonen har adskillige Gange, under de fem Maaneders Blocade, kastet Haubitser i det fiendtlige Hovedqvarteer, og ligesom beleiret samme. General Rapp har sammenbragt en god Bataillon Fodgade, der bestaar af udmattede og frosne Folk, der havde tyet ind i Fæstningen. - Med Levnetsmidler var man i Fæstningen forsynet paa et Aar. Konstforstandige holde for, at den kan holde sig over 3 Maaneder mod aabnede Lobegrave, om man end forudsætter, at Fienden havde et Beleiringsskyts af 200 Canoner, uden at tage Hensyn til de Forsinkelser, som Garnisonens Udfald kunde foranledige i Beleiringsarbeiderne. Men hidindtil havde Fienden i ingen Henseende tilkjendegivet den Hensigt, at vove et saa vanskeligt Foretagende. (H. C.). Johan Hendrich Bärens, Agtet af Retsind, Hædret af Konge, Er ei meer! Han Levede og virkede For Sandhed, Retfærd, Menneskehed. Derfor lyde Bekymringens tunge Sukke; Derfor rinde. Sorgens bittre Taarer Ved den Ædles Savn. Thi ak! Mange tabte i Ham oEn oprigtig Raadgiver, En ædel Velgjører, En faderlig Ven. Dog See! Dagens straalende Guddom sig skiuler for dødeligt Øie Ven svinder vel Vaarens Fryd, men slumre de vakte Kræfter, For evig om end den sank bag Himmelens mørkeste Sky, Kan ikke den Dalendes Smiil adsprede de regnsvangre Skyer, Har rødmende Himmelen selv end aldrig bebudet dens Gjenkomst, Paa næste frembrydende Dag i Herligheds fuldeste Glands, Saa rødme, o Dødelig da, kortsynede Svage og Du, Som snarlig ved Lysets Savn er rede den Kilde at glemme, Hvorfra det først udflød, hvori det sig ene kan tabe: Hvor Sandhed, Lys og Live med Tillid, dog ene bør søges Hvis ei Du i Taarernes Glands kan skue det trøstende Haab: At flygtig er Jordens Sorg; men evig er Saliges Fryd, Hvor Tiderne skifte ei meer, naar Sorg er omskiftet til Glæde, Hvor eengang i Lyset vi mødes, naar Kjærlighed kalder til Fred!! Fabricius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-12
begribelige Misgierning virkelig finde Sted, og idet er ikke første Gang *) at dette har været Tilfældet; saa kan man ikke undlade at opkaste det Spørgsmaal, hvori ligger den egentlige Aarsag hertil. – Den 12 Julii 1813. *) J Slutningen af forrige Vinter anmeldtes i Adresscavisen et JObrud, som var skeet ved Holmens Canal fra Gaden af, og, om jeg mindes ret, ligeledes fra første Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-12
J Skrifter om Jøderne, en Anmeldelse af Justitsraad og Prof. Baggesen, S. 66, hedder det i en Anmærkning, at et af ham, før Jødefeiden, i Spøg gjort Epigram, skal uden hans Vidende være bleven aftrykt i Kjøbenhavns Skilderie. Udgiveren af dette Blad finder sig for anlediget til at erklæve, at dette maa være en Feiltagelse, da det anførte Epigram aldrig har været indrykket, i hans Blad. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-12
Jndenlandske Efterretninger. Et Handelshuus i Kjøbenhavn har for Cancelliet andraget, at cen af Sammes Correspondenter, i følge 2de med Bradsberg Amts Pivideringscommission afsluttede Tertepartier, forfragtede 2de af sine Skibe med Korn til Norge, mod en vis stipuleret Fragt pr. Tønde. Det har derhos i denne Anledning forespurgt, om deslige ForfragtningsContracter, som først i dette Foraar skulle endeligen afgjøres, bør ansees, som Leiecontracter i Følge Frdn. af 6te Jan, sidstleden, §. 393 Collegiet har derpaa svaret, at det, efter Sammes Skjønnende, synes at maatte antages, som almindelig Regel alle Tilfælde, hvor allerhøistbemeldte Frdn. er saaledes, som i 1ste Membrum af §§. 37, 89 og 49, gjør en særegen Modification, at de i De. vedtagne Betalinger for Varer, Arbeider, og s. M., som endnu einvoye præsterede, da Fron. udkom bør erlægges i Rbpenge S. V., efter Omskrivningsforholdet, uden dog at den Dilation, som §. 26 giver i Henseende til allerede stiftet Gield, her kal finde Sted; hvilken Regel altsaa maa være anvendelig paa Forfragtningscontracter, efterdi Skibe ei i Almindelighed, men kun i visse enkelte Tilfælde, i Følge Lovgivningen betragtes, som urørlige Ting, og altsaa §. 39 ei her ligefrem synes at kunne anvendes, skjøndt Sammes Resultat i mange Tilfælde ei bliver forskjellig fra det af den her etablerede Regel Flydende. J øvrigt vil det staae Vedkommende frit for at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)