JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Ny Harmonica, Nytaarsgave for 1835, sælges for J. Jessen. 3 Mk. hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
No. 208. den 27de December. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Af en Dansker (formodentlig Holstener) læses i H. W. N. en interessant Beretning om en Reise, han sidste Efteraar har gjort med Kongen af Grækenland gjennem hele den østlige Deel af Landet, forat gjøre ham bekjendt med de derværende Ruiner og historiskinteressante Steder. En Konge af Grækenland – hedder det deri, reiser ikke som andre Konger, Karether og Wienervogne kan der for det første ikke være Tale om i et Land, hvor hidtil ikke engang en Trillebør kan passere over Bjergene: Alt: Kok og Kjøkken, Flasker og Potter, Telte og Senge, maa transporteres tilhest. Kokken maatte hver Morgen tidlig ride iforveien, for i Natteqvarteret at have Mad parat. Naar vi havde reddet 4 a 5 Timer, opsøgte vi os en Frokostplads, sædvanligt ved en Kilde, hvor videjennerede med koldt Kjøkken; derpaa redes atter 5 a 6 Timer indtil Natteqvarteret. Her blev sædvanlig souperet ved Lanterner under aaben Himmel, derpaa antændt en Vagtild, omkring hvilken vi røgede og talte indtil det var Sovetid. Kongen sov i sit Telt, vi Andre under aaben Himmel. Reiseselskabet bestod foruden Kongen af 11 Personer, 6 Tydskere og 5 Græ tere, men hele Toget med Tienere og Bagage af henved 100 Heste, et langt og malerisk Tog, naar det paa smalle Stier passerede opad de steile Bjergvægge. Reisen gik over Theben og Lebadnia til Parnas. Her ligger, medens Grækenlands frugtbare Sletter næsten ere ubeboede, blomstrende Byer mellem de nog ne Bjerge, omgivne af Haver og Viinbjerge, en Følge af den tyrkiske Despotisme, idet Grækerne hellere vil leve frie blandt de vilde Bjerge, end som Tyrkernes Slave og Forpagter paa de frugtbareste Sletter Allerede en halv Miilsvei fra enhver Landsbye kon Koner og Piger os imøde med Krandse og Blomster omringede Kongen, og førte ham syngende og dandsende ind i deres Byer. Naar vi da efter Spiisningen laae eller stode omkring Vagtilden og røg af vore Piber (ogsaa Hs. M. har her lært godt at ryge) dandsede og sang Pigerne omkring os, og Gjenstanden for deres simple Sange, som de selv digtede imens de dandsede, var næsten altid Kongen, hans Elskværdighed hans Nedladenhed, o. s. v. Saaledes vare vi uafladeligt omgivne af maleriske Scener, og Kongen beklagede ofte, at han ikke havde taget nogen Maler med sig. Hvilket et Stof havde der ikke været. Kongen af Grækenland ved maanelys Nat leiret ved Jlden hans Ledsagere i brogede Grupper omkring ham, og Landsbyefolkene, Mænd og Qvinder, i maleriske Dragter, dandse omkring Baalet. Kongen har udnævnte mig til Conservator over Oldsagerne i hele Grækenland. Hs. M. er et meget elskværdigt ungt Menneske, med den allerbedste Villie til alt hvad der er Godt. Jeg har maattet fortælle ham meget og Holsteen, Danmark og dets Konger. Der ere allerede 4 Holstenere og 2 Danske i hans Tjeneste, og endnu 2 af Fabricius's Brødre ere komne hertil." Donna Maria har foræret Hr. Bayard som overbragte hende Fuldmagterne fra München til at kunde lade sig vie pro cura, en Daase besat med saa kostbare Diamanter, at dens Værdie anslaaes til 80,000 Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Den spanske Dronning-Regentinde har udenfor sig Slot holdt Mønstring over endeel Tropper som skulde afgaae til Minas Armee. Herved tildrog sig den ubehagelige Scene, at da de saae hendes Favorit, Capt. Munnoz, nu hendes Kammerherre, sidde hos hende i Vognen, gave de sig til at forhaane ham. Enkedronningen saae meget bleg ud, som Følge af det hende tilstødte Uheld."J Madrid har følgende Begivenhed i nogle Dage beskjæftiget Publikums Opmærksomhed. Den nygifte Grevinde V. S. havde faaet Besøg af en Curasseerofficeer; kort efter havde Tyendet hørt Fruens Skrig, og da det var kommet ind saae de Officeren ligge i sit Blod paa Gulvet, gjennemstukket af sin egen Kaarde. Rygterne lød forskjellige. Jfølge et havde han gjort Grevinden en Kjærlighedserklæring, og da han ikke var bleven bønhørt, styrtet sig i sin Kaarde. Som det sandsynligste ansees det, at Officeren havde ladet sin Kaarde staae i Entreeværelset, hvorpaa en Tredie var kommet til, og af Jalousie havde grebet Kaarden og jaget den i Livet paa Curasseren, der er en Neven af Hertugen af San Lorenzo. Til Publikums Forbauselse faaes Grevinden samme Dags Aften ved sin Gemals Arm i Skuespilhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Privatbreve fra Paris ville vide, at Kong Ludvig Philip havde havt i Sinde at sende sin Søn Hertugen af Orleans til Berlin, for personlig at komplimentere Keiser Nicolaus, men da man havde forespurgt sig desangaaende hos Grev Pozzo di Borgo, havde han paa en høflig Maade svaret: at Keiserens Ophold i Berlin gandske var afhængig af hans Gemalindes Sundhedstilstand; var denne tilfredsstillende, agtede han strax igjen at tiltræde Hjemreisen, saa at det let kunde hændes, at Prindsen i saa Fald vilde komme til at gjøre den lange Reise forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Allgem. Zeitung anfører denne Omstændighed som et nyt Beviis paa den Sandhed: at Europas store Monarker dog i Grunden kun betragte Ludvig Philip som et nødvendigt Onde" man taaler for at forebygge et større: "Republiken."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Engellænderne invitere nu til en Spadseretour omkring Jorden. Fra Liverpool skal der nu fremtidigen hver 6te Uge afgaae et Skib som skal gaae rundt omkring Jorden. Hele Reisen skal regelmæssigen koste 1500 Gl., 1 a 2 Aars Tid, og kun imellemstunder: Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
J Ungarn gives der endnu et regelmæssigt Qvindemarked, som Regjeringen endnu ikke har kunnet afskaffe. Ved Slutningen af hvert Aars Junimaaned bringe nemlig alle wallachiske Familiefædre deres voxne Døttre hen til Sletten Kalinasa, tilligemed deres Medgivt, der ofte kun bestaaer i nogle Stykker, Qvæg. Ligesaa indfinde sig de Kjøbelystne, og et Haandslag af Pigen, Faderen og Liebhaveren slutter Handelen, hvorpaa der begynder et Drikkelag, i hvilket Præsten, af hvilke ogsaa flere indfinde sig ved denne Folkefest, neppe beholder saameget Mæle tilovers, at han kan udtale Vielsesformularen. Er Pigen smuk, opstaaer der som oftest først et Slagsmaal mellem Medbeilerne, og den tilkommende Seierherres Bytte seer gandske rolig til indtil Sagen er afgjort. En Hr. Carl v. Kjerulff, forhenv. Major og Generalqvarteer=Jnspecteur hos Dronning Maria 11. af Portugal, har gjort Forespørgsel til den svenske Regjering om Amnestien ogsaa gielder ham. For næsten 40 Aar siden blev han forviist og hans Godser konfiskerede for at være indviklet i den bekjendte Grevinde Rudenscholds Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Den 17de October er det kgl. medicinske Academie i Paris blevet underrettet og et nyt Arvelod. En elskværdig og aandrig Dame har nemlig testamentarisk stiftet en aarlig Priisfordeling paa 5000 Fr., som skal skee af Academiet for det bedste indkomne Skrivt: over Forebyggelsen, Formindskelsen eller Afværgelsen af Kummerens skadelige Virkninger paa det menneskelige Legeme. Denne Dame havde i nogle Maaneder lidt en stor Kummer, og var ogsaa død af dens Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
J Jura=Departementet underholder man sig i den sidste Tid ikke om Andet, end om en i det mindste paa 500,000 Fr. vurderet Diamant, som en fattig Dreier i St. Claude skal have fundet i et Stykke udenlandsk Træ, hvoraf han just vilde skjære en Kegle. Om Historien er en Opfindelse, vil snart vise sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
J Kønigsberg ere 4 Mennesker blevne forgivne ved et besynderligt Tilfælde. Jnspecteur Schucards Kone havde af en Bondekone kjøbt en slagtet Gaas, som blev stegt, og spiist af hele Familien. Jnspecteuren og hans Datter døde kort derefter, Konen og Tjenestepigen haabede man at redde. Da Ligene aabnedes, fandt man umiskjendelige Spor af Forgiftelse. Konen, der havde solgt Gaasen, har givet følgende Forklaring: Gaasen, havde i flere Dage ligget slagtet i Kielderen. Da hun havde taget den op, fandt hun i Bugen paa den en stor Skruptudse, der var krøbet ind i den, hvilken hun tog ud, og solgte Gaasen. Tudsen havde sandsynligviis været Aarsag til Ulykken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
J Bayern er det bleven Homoopatherne tilladt, at uddeele Lægemidler uden Betaling, hvorhos det er paalagt dem, at holde regelmæssige Dagbøger over deres Patienter, deres Sygdom, og givne Medikamenter. Ved Døden er afgaaet den eneste fyrstelige Dam som i vor Tid er bleven over hundrede Aar gammel: Grevinde Maria Fugger. Hun var født den 30te Septbr. 1731.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
J Sachsen og Bayern er kundgjort, at alle Aviser som ikke officielt omtale Arresteringer og Fængslinger, der forefalde i Tydskland med Hensyn til landsforræderste Complotter" skulle undertrykkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Censuren er nu saa skjærpet i Tydskland siger en fransk Avis: at Redactionerne maa altid have staaende en Mængde Bynyt om Brylluper og Barseler, for at putte i Udstregningerne, da Censur-Huller ikke taales, og at disse Hverdagsoptrin naturligviis stikke snurrige af mod Politiken. Jongleuren Rappo, som man sagde var slaget ihiel af en Kanonskugle der havde knust hans Bryst, er nu i Hamborg, hvor han med uhyre bifald giver Forrestillinger paa Stadttheatret. Til hans Berømmelse anføres i Correspondenten, at han under sit Ophold i London havde foranlediget blodige Feider, og at han havde beseiret begge sine Modstandere, de største engelske Baxere. Sammesteds blev i disse Dage, som noget gandske Nyt, et Spænd af 6 Katte indført i Kunstberideren, Baptist Loissets Circus. Men Publikum modtog disse med en saa stærk Piben, at de med et Miau maatte igjen forlade Scenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Fra Christiania meldes, at man i den sidstforløbne Uge havde i Kongsbergs Bjergværk fundet et Stykke Sølv, som maaskee er det største man i vor Tid ikke allene har seet der men endog paa hele Jorden. Det veier 1443 Mark gediegent Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Paa den danskevestindiske Øe St. Thomas ere de to Negere blevne dømte fra Livet, som havde sat Jld paa Skuespilhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Fædrelandet. Den i Khvn, i disse Dage udkomne: "Nytaarsgave fra danske Digtere, udgiven af H. P. Holst, er en sjelden velvalgt Digtsamling af 3 danske Digtere. Blandt mange fortræffelige, og ikke faa udmærkede Bidrag, ville vi især gjøre opmærksom paa Ludvig Bødichers Aften ved Ariccia, en herlig, med glødende Farver og i et skjønt Sprog udmalet yndig Skildring af en Aften i Syden; Reisen opad Apenninerne, af Henrik Hertz, en meget characteristisk og malerisk Digtning, der er inderlig forenet med en belmannsk Melodie; Paludan Mullers sindrige, i sin Udførelse og Rythmus skjønne Digt: Lucisers Fald; Thieles yndige og henrivende Digterbrev, der aander en dyb Følelse og elskværdig Inderlighed; samt Christian Winthers nydelige og maleriske Jdyl: Dandsen i Skoven. Ogsaa et Par polemiske Stykker, som ere stilede imod en af de meest Velkomne blandt de 31 Gjæster, have fundet Plads i Samlingen. De ere af en Anonym, som, hvis han var Forfatter af Gjengangerbreve, vilde lægge Rysgierrigheden paa Pinebænken, da han for en Deel løfter Sløret ved at fortælle, at han har bunkelbrune Kinder og glat sort Haar, samt at han, som Elsker, mødte sin nuværende Kone, der har den ømmeste Moder som gik paa Jorden, og en vilter Lillebroder, ved Bagsværds Søe. Han raaber Ak og Vee over at "Kritiken er kommen hjem, hvorfor Smaafuglene, som synge smukt imellem Skovens Kroner, om de ogsaa tage et Par falske Toner, have begyndt at bruge Lineal (!) for at synge rigtigt; hvori vi, om vi ogsaa vilde troe, at Fuglene bruge Lineal, dog ikke kunne give ham Ret, da vi ei alene ikke have mærket, at Smaafuglenes Sange have taget af, men han selv beviser, at Smaafuglene ikke endnu have begyndt at afmaale deres Slag efter Thortsens Metrik. For dog at meddele en Prøve af denne skjønne Digtsamling, ville vi anføre H. C. Andersens: Ved Bendz's Grav i Vicenza. Livsglad, begeistret for Din skjønne Kunst, Du gik fra Danmark og fra Dine Kjære; J Syd, hvor Himlen blegner ei i Dunst, Du vidste Kunstnerhjemmet monne være. Alt strakte Landet sig for Øiet ud – Din Vinge voxte, Sjælen fløi til Gud! Committeen til de i Hillerød Brandlidtes Understøttelse har bekjendtgjort hvilke Principer det har fulgt ved Gavernes Fordeling. J Penge var til Dato indkommet 20,608 Rbd. 39 s. S. T. og 33 Rbd. r. S. Ved Uddeelingen heraf havde Committeen antaget som Regel: at de Brandlidte som havde tabt 100 Rbd. og derunder skulle have 15 PC. af deres Tab forlods; de der havde tabt 500 Rbd. og derunder indtil 100 Rbd. 8 PC., og de øvrige, som have tabt over 500 Rbd. skulde deeltage lige med de Andre som have faaet forlods i den tilbageværende Sum. Mobiltabet var vurderet til over 81000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Selvmordene, skrives fra Haderslev, have i afvigte Kirkeaar taget saadan Overhaand her i Byen, at man næsten har havt et Selvmord for hver Maaned. For Paagribelsen af en fra Amtsfængslet i Flensborg. undvegen farlig Forbryder, Ehlert Thomsen, 29 Aar gammel, er udlovet en Præmie af 50 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Det Werlighske Skuespillerselskab gav den 18de Decbr. sin sidste Forestilling i Ribe for et i bogstavelig Forstand propfuldt Huus. Selskabets Medlemmer havde til Slutning efter hinanden, i nogle af deres meest yndede Rollers Kostumer, bragt Publikum vakkre Afskedshilsener, som modtoges med levende bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Landsoverretten i Viborg har dømt en Tjenestepige i Randers, Hansine Sennels, for at have ombragt et til hendes Opsigt betroet Barn ved Gift, og for at have gjort Forsøg paa at bringe Adjunct Blochs Kone, i hvis Tjeneste hun befandt sig, af Dage paa samme Maade, til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. Ved Bytingsretten var hun dømt til at knibes med gloende Tænger samt miste Haand og Hoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Ved Fredericia Bytingsret var Skibstømmermester, Muncks nu fra ham separerede Hustrue, Eleonore Kruse, for Aaret 1814 at have indgaaet Ægteskab uden at lade Præsten og Forloverne vide at hun tidligere havde været gift i Kiel idet hun lod sig vie til Mads Munck under Navn af Jomfrue Kruse, bleven dømt til 10 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Ved Overretten er hun derimod bleven frifunden for Actors Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Aarhuus. Atter er hertil ankommen en omreisende Deklamator Hr. Carlsen, der sidste Søndag gav en declamatorisk dramatisk, Aftenunderholdning paa Randers The Jndsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Til Besvarelse paa Opfordringen i Aarhuus Stiftstidende No. 202 for d. A. tjener Følgende: At Jndsenderen heraf, der sidstafvigte Foraar bebudede den meget tørre Sommer, og havde gyldige Motiver til denne Veirforudsigelse, nemlig 40 Aars Erfaring om visse Veirmærkers ufravigelige Betydning, endnu ikke navngive sig, har sin Grund deri, at han saa ofte saae, hvorledes Letsind og Ondskab som just ikke afskrækkede mangen Forfatter fra at offentliggjøre gavnlige Sandheder, fordi han forstod retteligen at vurdere det man kalder forfængelig Ære, søgte sin Glæde i at gavne og sin Løn i Bevidstheden om, at have stiftet alt det Gode, der var ham mueligt) ikke sjeldent ledte Publicums Jnteresse bort fra Sagen selv til lutter Personligheder. Saameget lover han imidlertid herved at han til næste Foraar, om Gud vil, atter skal meddele Veirforudsigelser for den paafølgende Sommer, og paa samme Tid under Navn meddele sine Erfaringer, denne Sag betræffende, til det kgl. danske Videnskabernes Selskab, netop fordi Rummet dertil i en Avis er altfor indskrænket, saa og fordi han i visse Phænomener ikke formaaer, at indsee Forbindelsen imellem Aarsag og Virkning. Skulde han forinden næste Vaar ved Døden berøves Leilighed til disse Meddelelser, da har han imidlertid sørget for, at Resultaterne af hans lange Erfaring heri ikke skulle forsvinde tilligemed ham selv. Til Slutning vover han, at fremsætte det Ønske: at de Herrer Avisudgivere baade fjern og nær, behagentligen ville optage og vedligeholde det som en staaende Artikel, gjennem offentlige Blade at meddele paalidelig Underretning om, i hvilket Land, Provinds eller Egn, paa hvilke Dage og omtrent i hvilken Mængde Sneen falder fra October Maaneds Begyndelse til Slutningen af Marts, samt paa hvilke Dage og omtrent i hvilken Mængde Regnen falder den øvrige Deel af Aaret i selvsamme Land, Provinds eller Egn; thi de senere Aars Erfaring har ledet ham paa Spor til, maaskee at kunne levere en mere detailleret Veirforudsigelse end han hidindtil har kunnet det, og hertil ville hine Underretninger være af overmaade stor Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Søndagen mellem Juul og Nytaar prædiker Hr. Provst Brix til Aftensang i Frue Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Bekjendtgjørelser. Det hertil ankomne italienske Kunstberider, og Liniedandser=Selskab giver en Forestilling i Ridehuset paa Søndag Aften, med mange nye Forandringer, og til Slutning: et brillant Fyrværkerie. Jndholdet bliver nærmere bekjendtgjort ved trykte Plakater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Byens Jndvaanere underrettes herved om, at Politie=Assistent Procurator Nielsen, efter derom indkommen Begjæring fra Kæmner Welejus, er beskikket til, indtil videre, fra dette Aars Udgang, at forestaae Regnskabsføringen og Kasserer-Forretningerne, saavel med Hensyn til Byens occonomiske Anliggender om Almueskolevæsenet; hvorimod Welejus fremdeles vedbliver at føre Opsynet over de offentlige Bygninger, Indretninger, Arbeider, og hvad der ellers vedkommer Communen. Aarhuus, den 16de December 1834. Magistraten. J Henhold til Lovgivningen bekjendtgjøres herved at Restance-Listen over Fattigskatten for Juli og October Qvartaler d. A. er med Approbation til Udpantning tilstillet mig. Hvo af Restanterne, der ikke inden 20de Januar næste Aar, foreviser mig sin Qvitteringsbog for at Skatten er betalt til de vedkommende Fattigforstandere, maa vente Dagen efter at vorde pantet, og hvo som ikke, inden 14 Dage efter denne Udpantning, har godtgjort, at det Udpantede er indfriet, hvilket, forsaavidt Skattens Beløb angaaer, ligeledes bør skee til Fattigforstanderne, men Omkostningerne derimod til Fogden, kan vente at samme derefter uden Ophold vorder ved Auction bortsolgt. Aarhuus Byefogedcontoir, den 16de December 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages Auction over det Stervboet efter afgangne Frue Langballe tilhørende Sted No. 867 & 68 paa Guldsmedgade her i Byen. 1ste Gang Mandagen den 5te Januar 1835, 2den - 12te 3die - - - 19de - hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i selve Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 15de Decbr. 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Efter Begjæring af Bager Christian Sperling blive de ham, samt hans fra Bord og Seng separerede Kone, tilhørende tvende Gaarde No. 268, og 269 paa det lille Torv her i Byen, opbudne til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 15de Januar 1835, 2den 29de 3die - 12te Februar - hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Auctionerne afholdes paa Raadstuen. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Politieassistent Procurator Nielsen, der tillige foreviser Eiendommene og Adkomsterne derpaa Ved tredie Auction vil Gaardene først vorde opraabte særskildte og samlede. Hvilket herved i Henhold til Placaten 22de April 1817 bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de Decbr. 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Efter Begjæring af Kammerraad Andersen for Randers Hospital, grundet paa Forliig og Udlæg, foretages Auction over den Kjøbmand og Kjæmner J. A. Welejus tilhørende Gaard, ny No. 38 gl. No. 36 paa Skolegade heri Byen, 1ste Gang Tirsdagen den 20de Januar 1835. 3die Februar 2den 17de 3die hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i selve Eiendommen, der er bestaaende af 17 Fa 2 Etages Bindingsværksbygning til Gaden, 10 Fag 2 Etages Sidehuus, 3 Fag 2 Etages Halvtag, 18 Fag 1 Etages Baghuus, og 7 Fag Halvtag med Gaardsrum, Pompevand og Have. - Hvilket herved i Henhold til Placaten 22de April 1817, bekjendtgjøres til Pantehaveres og Liebhaveres, Efterretning. Aarhuus, den 20de December 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Jfølge Dom og Udlæg, og efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver Mandagen den 12te Januar 1835) hver Dags 19de ) Formiddag 26de –) Kl. 10, afholdt offentlig Auction over det af Dreier Christopher Riis eiende og iboende Sted paa denne Byes Skibsgade, Matrikkuls No. 71, bestaaende af 5. Fag Huus med Udskuur, Fyrrebindingsværk med murede Vægge og Tegltag, med den til Stedet hørende Grund og Haugeplads. Stedet er næsten nye, og kan tiltrædes saa hurtig Approbation paa Buddet skeer De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den 3die i det sælgende Sted. De eventuelle Liebhavere tilsiges den ved Forordningen 11te Septbr. 1833 tilstaaende Frist med Betalingen. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 18de Decbr. 1834. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Jordegods-Salg. J Anledning af, at Flere have meldt sig som Liebhavere til Hovedgaarden Ulstrup i Wiborg Amt, med underliggende Bøndergods, Teglværk, Tiender og Skove m. v., tilhørende den kongelige Kasse, blive disse Eiendomme samlede opbudne til Salg ved een eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden, Mandagen den 26de Januari 1835, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Ulstrup Hovedgaard har frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 8 Tdr. 3 Fdr. 3 Alb. Endvidere er bortfæstet, ligeledes frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 1 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. Bøndergodset er 455 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., 2 1/2 Alb. Ager og Eng og 7 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. Skovskyld. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn i Rentekammerets jydske og lollandske Landvæsens-Contoir i Kjøbenhavn, hos Hr. Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forvalteren paa Ulstrup, som paa Forlangende foreviser Eiendommene, tilligemed Jordebogen derover, og, naar det maatte ønskes, meddeler Afskrivt af Salgs-Conditionerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over= og Underret ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Nielsen Søndergaard i Laasbye By og Sogn, Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne TidsForløb, under Tabet af deres Fordinger at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; ligeledes ere Arvingerne efter bemeldte Afdøde indkaldt med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, d. 15 Decbr. 1834. Blichfeldt. Dalsgaard Hovedgaard, beliggende ved Mariager Fjord, i Wive Sogn, Hindsted Herred, Aalborg. Amt, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 21 Tdr. 7. Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og Skovskyld 11 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., agter undertegnede Eier underhaanden at bortsælge. – Til Gaarden, hvis Bygninger ere solide og vel vedligeholdte, er et Areal af over 1300 Tdr. Land geometrisk Maal, hvorpaa er 8 Afbyggersteder og en ikke ubetydelig Bøgeskov, der strækker sig langs med Fjorden. Engene afgive Aar om andet circa 200 Læs Høe. Ved Gaarden kan aarlig fødes og græsses 100 Fæekreature og 100 Faar, foruden de fornødne Arbeidsheste. Randrup pr. Aalborg, den 310de Decbr. 1834. Thygesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-27
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden, at sælge sin i Kodallund, Hvirring Sogn, Rim Herred, Schanderborg Amt, 2 Mile fra Horsens beliggende Gaard, af Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. med et Areal af circa 200 Tdr. Land, hvortil aarlig kan avles 50 Læs Enghøe, som med ringe Bekostning ikke lidet kan forøges. Paa Eiendommen er overflødig Tørvejord. Marken har ingensinde været mærglet; men Mergel haves flere Steder paa Eiendommen. Kodallund, den 12te December 1834. Schytte.