Berlingske Tidende, 1825-06-03
Under 18de Mai er emaneret en allerhøieste Forordning angaaende trasserede Vexler, som lyder saaledes : Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, at. &c. Gjøre vitterligt, at, ligesom Vi have fundet det hensigtsmæssigt, ved Forordningen af 26de Juni f. A., under i visse Betingelser at tillade Udstædelserne og Benyttelsen af de tilforn forbudne indenbyes Vexler, saaledes have Vi og henvendt Vor Opmærksomhed paa Lovgivningen og trasserede Vexler; og da Vi have fundet, at de Forskrifter, som danske Lov 5te B. 14de C. 8de til 28de Artikel i Forbindelse med enkelte yngre Anordninger, indeholde om disse for Handelen saa vigtige Gjeldsbreve, efter de mange Forandringer i Forholdene, som siden have fundet Sted, ikke ere tilstrækkelige eller i alle Dele stemmende med Handelens Tarv, saa have Vi besluttet at ordne denne Sag ved en bestemt og fuldstændig Lov, hvori Vi have optaget det af de hidtil gieldende Love, der fremdeles skal blive ved Magt, men forandret eller nærmere bestemt hvad Vi have fundet trængende til Forandring eller nærmere Bestemmelse, samt tilføiet yderligere Forskrivter angaaende de til Vexelmaterien hørende Spørgsmaale, som forhen ikke have været afgjorte ved udtrykkelig Lov. Ligesom alle forhen givne Lovbestemmelser angaaende trukne Vexler følgelig herved bortfalde, saa vil derimod ovenmeldte Vor Forordning angaaende indenbyes Vexler fremdeles blive gieldende, dog at, i Medhold af sammes §. 5, de Regler, som Vi i nærværende Vor Anordning fastsætte, ogsaa blive anvendelige paa de tilladte indenbyes Vexler, forsaavidt disses Natur og de derfor givne særegne Forskrifter tilstæde saadan Anvendelse. Thi byde og befale Vi, som følger: §. 1. En trasseret Vexel er et Document, hvorved Udstæderen (Trassenten), under udtrykkelig Benævnelse af Vexel, forpligter sig til ved en anden Trassatus) og paa et andet Sted, at lade udbetale en vis Pengesum til den, der ved behørig Adkomst har Documentet i Hænde. S. L. Ingen Jndlænding maa trække paa sig seld, om han end- og udstæder Vexlen paa et andet Sted her i Riget, end der, hvor i han har sit Hjem. Hvis der handles herimod, bliver Vexlen at stemple til den, for Gjeldsbreve, der skulle skrives paa 1ste Classes Papiir, bestemte Taxt, og de Vedkommende derfor at ansee efter Forordningen om det stemplede Papiir af 25de Mai 1804, §. 27. H. Z. Dersom et Document indklædes i Form af en trasseret Vexel, uden at det dog virkelig er udstædt og modtaget for at præsenteres og betales paa et andet Sted (f. Ex, naar den trækkes i et fingeret eller paa et fingeret Navn), saa er det en ProformaVexel, og enhver, der paa nogen Maade har deeltaget i en saadan Overtrædelse, skal bøde halvt saameget som Vexlens Beløb, af hvilken Bod den halve Deel tilfalder Angiverne og den anden halve Deel Vor Kasse. H. 4. Enhver der er mægtig og myndig til at udstæde Gjeldsbeviser, maa fremdeles, som hidtil, trække Vexler samt acceptere i g endossere samme. Dersom en af de i en Vexel deeltagende dersoner mangler foranførste Egenskab, saa har dette dog ingen Jndflydelse paa de øvrige Personers Forpligtelse, hvis Navne findes paa Vexlen. H. 5. Trassenten kan udstede Vexlen til sin egen eller andres Ordre. J sidste Fald bør det bemærkes, om Udstæderen har modtaget Valuta for samme, dog bliver Vexlen, uagtet dette ikke er iagttaget, i sin fulde Kraft, men Trassenten kan da søge Godtgjørelse hos den han har overladt Vexlen til, hvis denne ei paa anden Maade kan bevise, at han har givet Valuta H. 6. En Vexel kan og lyde paa at udbetales til Jhændehaveren, og skal da udbetales til enhver, som præsenterer den, uden at denne behøver at opvise anden Adkomst. Dog vil det, dersom en saadan Vexel senere er endosseret til en bestemt Person, være fornødent, at denne, naar han igjen vil overdrage sine Rettigheder efter Vexlen til en anden, forsyner den med Endossement. H. 7. I enhver Vexel bør Udstedelsesdagen og Stedet, hvor i den er trukket, saavelsom det, hvor den skal betales, være opgivet. Dette sidste kan iøvrigt enten være det, hvor Trassatus, som naturligviis dør nævnes, boer eller et andet. Kan i sidste Fald behøver det udtrykkelig at anføres som Betalingsstedet, da det, hvor intet andet Betalingsted er opgivet, formodes, at Betalingen skal skee paa Trassati Boepæl. Summen bor nævnes to Gange, eengang med Bogstaver og eengang med Tal. Saafremt der imellem disse to Angaver, hvoraf den ene kan findes i Overskrivten, skulde være nogen Uovereensstemmelse, saa er Udstæderen blot forpligtet for den mindre af de anførte Summer, hvis det ikke kan oplyses, at den større virkelig har været meent. Dersom Vexlen herimod accepteres for den større, vil det altsaa være paa Acceptantens egen Resico. s. 8. J enhver Vexel maa det være bestemt, naar den skal betales; dog behøver den ei at lyde paa en fast Betalingsdag eller paa en vis Tid fra Dato men den kan og lyde paa at betales enten ved Sigt, eller en vis Tid efter Sigt. C. 9. Vexler, som trækkes her i Riget, maae ikke lyde paa længere Tid end 3 Maaneder efter Dato eller efter Sigt, hvad enten de saa trækkes paa et indenrigsk eller udenrigsk Sted. Dog kunne Vexler, som udstedes i Island, eller trækkes paa dette Land, stilles paa 6 Maaneder, og de Vexler, som udstædes paa Færøerne eller der skulle betales, paa 4 Maaneder efter Dato eller Sigt. Vexler, som skulle betales i Europa, kunne fra Vore vestindiske Eilande lyde paa 6 Maaneder, og fra Vore Besiddelser i Ostindien eller Kysten Guinea, paa eet Aar efter Dato eller Sigt. De samme Terminer gielde, naar Vexler trækkes i Danmark paa Colonierne. Hvad Vexler angaaer, som ere trukne i Udlandet, er det nok, at disse i Henseende til Betalingsfristen, som i alt øvrigt, ere indrettede i Overeensstemmelse med de paa Trassationsstedet gjeldende Regler; dog undtages herfra de Tilfælde, hvor en dansk Undersaat, under sit Ophold i Udlandet, contraherer en Vexelforpligtelse med en anden dansk Undersaat; thi da bliver de danske Love at følge: s. 10. Saa bør der og med Hensyn til Vexler, som lyde paa Rigsbankrepræsentativer, eller paa Sølv, betalbart efter Qvartalscoursen, hvad enten de saa udstedes i eller uden for Vore Lande, i eet og alt forholdes efter Cancellie-Placaten af 22de Marts 1813, uden at de i §. 9 givne Bestemmelser kunne i Henseende til dette Slags Vexler komme i Betragtning. §. 11. Saalænge indtil Vi finde for godt at indføre en Stempelafgivet paa trasserede Vexler, bliver saadan Vexel, naar den fremlægges i Retten, i Overeensstemmelse med Forordningen om det stemplede Papiir af 25de Mai 1804, §. 7, at afskrive paa stemplet Papiir af 2den Klasse, efter dens Beløb, og denne Afskrivt at vedhæfte Originalen. H. 12. En Vexel kan endosseres eller overdrages ved en simpel Paaskrift paa samme, uden særskilt Transport. Naar Vexlen endosseres til en bestemt Person, bør det udtrykkelig nævnes, om Endossenten har erholdt Valuta, være sig Courant eller i Regning. Mangler der Tilstaaelse for erholdt Valuia, betragtes Endossementet kun som en Fuldmagt; men indeholder den, at Valuta er givet, uden at bestemme, om det er Courant eller i Regning, saa formodes det første. Jøvrigt kan en Vexel og endosseres in blanco, eller derved, at Endossenten blot tegner sit Navn, i hvilket Tilfælde enhver Jhændehaver ansees som Vexlens Eier, uden at der paaligger ham Beviis for, at han retmæssig haver erhvervet Vexlen og derfor givet Valuta. S. 13. Endossenten er forpligtet mod samtlige sine Eftermænd som Debitor efter Vexelret. §. 14. Den som kjøber en Vexel for en andens Regning og endosserer den til denne, bliver Vexeldeditor til alle følgende Endossentere, men ikke til den, for hvis Regning han har kjøbt den, med mindre han har paataget sig at staae deel credere. s. 15. Naar der ere udstædte flere Exemplarer af en Vexel, bør det i ethvert Exemplar anføres, om det er prima, secundso. s. v. Er dette forsømt, gielder ethver Exemplar mod Udstæde ren som en særskildt Vexel, dog imod Regres ti den, som beviislig maatte være skyldig i Misbrug. s. 16. Naar det ene Exemplar af Vexlen er accepteret eller sendt til Acceptation, og et andet Exemplar endosseres (gireres), saa skal det bemærkes paa dette, hvor hiint Exemplar befinder sig og kan modtages. 6. 17. Endog en simpel Copie af en accepteret eller til Acceptation afsendt Vexel kan endosseres. Det bemærkes da in dorso, hvor langt Copien gaaer, og hvor der igjen begynde originale Endossementer, ligesom det og paa Copien bliver at bemærke, hvor Originalen kan modtages. s. 18. Den, som forsømmer at give den i 5. 16 og 17 bestemte Paategning, skal være ansvarlig for Følgerne. H. 19. Den blotte Jhændehavelse af en Vexel er nok for at give Ret til at fordre sammes Accept. H. 20. Den, som har et accepteret eller til Accept afsendt Exemplar af en Vexel i Hænde, uden at samme er ham endosseret, er pligtig til at udlevere det til den retmæssige Jhændehaver i af det girerede Exemplar eller den girerede Copie. Affordres Vexlen ham ikke inden den Tid, at samme enten bør være betalt eller de non Solutione protesteret, bør han, hvis Kjøbenhavn er Betalingstedet, af den, der skal betale Vexlen, forlange Beløbet deponeret i Nationalbanken, samt, i Mangel af saadan Deposition, iværksætte Protest. Udenfor Kjøbenhavn, hvor intet lignende Depositionssted haves, bortfalder denne Forpligtelse. Dog er Jhændehaveren berettiget til at fordre Beløbenindsendt til Deposition i Nationalbanken, naar han vil betale de i dermed forbundne Omkostninger, eller taale, at disse indeholdes i i Beløbet. s. 24. Jkke blot den, der udtrykkelig har forbundet sig til at acceptere en Vexel, er pligtig dertil, men i Handelstanden skal den, der sidder inde med Penge for den anden, være pligtig imod denne at actepiere den Vexel, som derfor trækkes paa ham, forudsat at hiint Beløb er forfaldent til Betaling, inden Betalings tiden efter Vexlen indtræder. Ogsaa uden for Handelstanden, finder en lignende Forpligtelse Sted, saafremt det forhen har været Brug mellem Trassenten og Trassatus, at den første inddrog sit Tilgodehavende hos den sidste ved Vexel, og intet siden er foregaaet, som viiste, at denne ei længere vilde afgjøre sin Gjeld paa denne Maade. Dersom en Trassatus i de Tilfælde, hvor han er pligtig at acceptere Vexlen, vægrer sig derfor, bliver han ansvarlig for al deraf flydende Skade. H. N. Naar Vexlen er paaberaabt Advis, saa bør Trassatus ikke acceptere, førend han har modtaget samme. Gjør han herimod, er det paa hans egen Resico. s. 23. Har Advisbrevet været betroet Remittenten, saa skal denne ogsaa sørge for, at det betimelig kommer Trassatus til Hænde, eller have Skade for Hjemgield. s. 24. Naar en Vexel accepteres, tegnes dette paa Vexlen selv med Navns Underskrift. Hvis Vexlen lyder efter Sigt, bør Acceptationsdagen nævnes. Ellers er Acceptanten pligtig at betale, som om det var en a dato Vexel. Saafremt Vexlen skal betales paa et andet Sted, end Trassati Boepæl, skal den tillige domicilieres, det er, der skal nævnes en Person, der paa det bestemte Sted skal sørge for Betalingen. s. 25. Trassatus kan acceptere Vexlen for en Deel af den Sum, hvorpaa den lyder; dog bør Præsentanten da lade protestere for det Manglende. Men tilføier Trassatus ellers noget Vilkaar uden Præsentantens Samtykke, betragtes dette Vilkaar som uskrevet. Naar Præsentanten samtykker i sligt Vilkaar, hvilket maa antages, naar han ei lader Vexlen protestere, bør han, eller, dersom han kun er Fuldmægtig, hans Mandant, mod Regres til ham, bære al deraf opstaaende Skade. H. 26. Efterat Trassatus engang har tegnet Accept paa en Vexel, er han derved ugjenkaldelig forbunden, uden at han, ved at overstryge Accepten, kan hæve denne sin Forpligtelse. f. 27. Ligesom det paaligger Jhændehaveren af en Vexel, der er stilet a Dato, at sørge for dens saa betimelige Tilstædeværelse, at den ei allene kan være præsenteret inden Forfaldsdagen, men og i fornødent Fald i det seneste paa denne Dag protesteret, saaledes er Jhændehaveren, naar Vexlen lyder paa Sigt (ved eller efter Sigt) pligtig at afsende den saa betimeligt, at den inden den i følgende §. bestemte Tid kan være præsenteret for Trassatusc. 28. En Vexel, lydende paa at betales ved Sigt eller en vis Tid efter Sigt, skal være præsenteret til Betaling eller Accept. inden 3 Maaneder, hvis den er trukket fra et Sted her i Riget eller i Vore Hertugdomme, og, hvis den er trukket fra et udenrigsk Sted, inden 6 Maaneder, alt fra dens Udstedelse. Dog undtages herfra Vexler, som trækkes paa eller fra Jsland eller Færøerne, eller fra eller paa Pladser uden for Europa, for hvilke i Vexler Tiden forlænges til 1 Aar, og forsaavidt Vexlen er trukket i paa Vore ostindiske Besiddelser eller derfra paa Vore europæiske Lande, til 2 Aar. . 529. Trassatus er pligtig inden 24 Timer at erklære sig om han vil acceptere eller ikke. Dersom han ikke inden 24 Timer accepterer, bør Vexlen inden andre 24 Timer protesteres de non acceptione, hvilket ogsaa i det Tilfælde, Vexlen accepteres, men kun for en Deel af den Sum, samme lyder paa, bor skee for den øvrige Deel. Dog skal det, hvis Præsentationen, er foregaaet tidligere end det, efter Bestemmelserne i 86. 27 og 28 var nødvendigt, være nok, at Protesten iværksættes inden den i fornævnte Hs. fastsatte Tid. Saafremt den Tid, hvorpaa Erklæring eller Verdens Protest skulde foregaae, indtræffer en Søn, eller Helligdag, saa give Udsættelse til den nærmest følgende Sognedag. Hvis Trassatusbekjender sig til den mosaiske Troe, kan Vexlens Acceptation er forlanges af ham en Løverdag eller anden efter hans Religion hellig Dag, og da gives ligeledes Udsættelse til næstfølgende Søgnedag. s. 30, Protesten udføres af Notarins publicus eller den Embedsmand, som, efter Loven og Anordningerne, udfører Notarial forretninger. Skulde det Tilfælde indtræffe, at saadan Embedsmands Assistance er i betimelig Tid kunde haves, saa kunne til lovfaste Vidner bruges til denne Forretning. S. 31. Mundtlig Reqvisition til den eller dem, der skulle optage Protesteen, tilligemed Overlevering af Vexlen er tilstrækkelige H. 32. Protesten skal optages i Tidsløbet fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 8 om Aftenen, og bør foruden en fuldstændig Gjen vart af Vexlen og alle paa samme gjorte Paategninger, indeholde Tiden og Stedet, da Forretningen er iværksat. Saa bør det og bemærke, om Vexlen er bleven foreviist Trassatus selv, eller for hvilken anden Person, der er blevet truffet paa hans Boepæl eller Handels-Contoir, Foreviisningen er skeet, samt hvad Erklæring, der af Trassatus eller den i hans Sted antrufne Person er afgivet, Ogsaa, naar Trassatus aldeles ikke er at finde, og intet Establissement har paa Stedet, bliver Protest at optage, som da kan skee paa Notarial=Contoiret. s. 33. Dersom Trassatus, under Protesten, anmoder Præsentanten om igjen at melde sig til eller inden Forfaldstiden, saa er denne dog ikke dertil forpligtet, ligesom han ikke er berettiget til paa Grund deraf, at udsætte hvad der nedenfor foreskrives om de Præsentanten, efter passeret Protest, paaliggende Pligter. s. 34. Om Protesten bør Præsentanten give Enhver, hos hvem han vil søge sin Betaling, Underretning inden 24 Timer, hvis denne boer paa Stedet, og ellers med første Post, som afgaaet efter 24 Timers Forløb, og, dersom han kun er Fuldmægtig, haver han med samme Post, eller hvis Protesten ei inden dens Afgang er bleven expederet, med næste Post derefter, at tilsende sin Mandant den modtagne Vexel med Protest. Den Endossent, til hvem Præsentanten har henvendt sig, er aldeles paa samme Maade forpligtet til at give Underretning til den eller dem af hans Formænd, til hvem han vil holde sig om Betaling. s. 35. Tager Præsentanten nogen Forsømmelse i hvad der er foreskrevet med Hensyn til Vexlens Præsentation, eller Protesten, eller dennes Kundgjørelse for Vedkommende, har han forbrudt sin Vexelret og derunder al sin Tiltale imod Endossenterne. Dog beholder Vexlen sin Gyldighed imod Trassanten som simpelt Gjeldsbrev, saafremt det kan oplyses, at han ikke ved den begaaede Forsømmelse har lidt noget Tab med Hensyn til sit Mellemværende med Trassatus. H. 36. Dersom Trassatus efter optagen Protest, men dog medens Præsentanten endnu har Vexlen i Hænde, tilbyder at acceptere, bør dette tilstedes ham, imod at han betaler Protestens Omkostninger, saavelsom og de øvrige Udgivter, Præsentanten maatte have gjort for at skaffe sig eller andre Vedkommende Sikker, hed mod Trassanten eller nogen Endossent. Saafremt Verlen lød paa Sigt, bør Accepten indrettes saaledes, at Verlen ikke faaes længere Tid at løbe, end om den var blevet accepteret ved første Præsentation. Hvis Trassatus, efter vægret Accept, vil betale til Forfaldstid, bør dette og under de ovenanførte Forudsætninger, tilstedes ham. 5. 77. Dersom Vexlen er forsynet med Rødsaddresser, saa erVexlens Jhændehaver, i Tilfælde af at Trassatus nægter Accept, pligtig at lade Vexlen præsentere for den eller de Personer, som i saa Henseende ere opgivne. Ere der flere Nødsaddresser, bør den foretrækkes, som gaaer ud paa at accentere for Trassanten, og derefter den, i hvis Følge Accept skulde gives for den tidligste Endossent. Saafremt den eller de, til hvem Vexlen saaledes er addresseret, nægter Accept, bliver Vexien for ham eller den at protestere og Vedkommende derom at underrette. s. 38. Men dersom Nogen, der ikke er nævnt paa Vexlen, vil, efterat Acceptationen af Vedkommende er nægtet, acceptere den for Regning af Trassanten eller nogen af Endossenterne (peromore ved Intervention) hvilken Accent medfører de samme Pligter for ham, som den vilde havt for Trassatus, saa er VexlensJhændehaver ikke pligtig at tilstæde det. Antager han en saadan Jntervention, saa er han derved ikke fritaget for de Pligter, som ere ham foreskrevne med Hensyn paa Protesten og den Underretning, som derom bør gives Vedkommende. J det Tilfælde, hvor Trassatus nægter Accept, fordi Trassanten har contramanderet samme, er det aldeles ikke tilladt at antage Intervention paa Trassantens Vegne. Derimod kan det altid tilstedes, at en anden accepterer tilligemed Trassatus, eller den, som ifølge Nøds addresse, er denne substitueret. Den, der saaledes tiltræder, en solidarisk forpligtet med den første Acceptant. s. 39. Dersom Jntervenienten strax vil betale den fulde Sum, Vexlen lyder paa, bør samme, i alle Tilfælde modtages, forudsat, at Vexlens Jhændehaver har en saadan Adkomst til den, at han er berettiget til at modtage Beløbet. 5. 40. Naar en protesteret Vexel indfries per onere, saa udleveres tilligemed Vexlen Protesten til Jntervenienten, der da har Regres efter Vexelret til den, han har accepteret for, og alle dennes Formænd, dog at Forskrifterne angaaende betimelig Underretning om Protesten af ham ere fyldestgjorte. (Fortsættes.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn bekiendtgiøre herved overeensstemmende med den os ved Hs. Majestæts allerhøieste Reskript af 24de December 1823 dertil givne Bemyndigelse, at det ved Laugs=Artiklerne for Blikkenslagerne her i Staden, dateret 6te Marts 1686 anordnede Mesterstykke for Fremtiden forandres derhen at der, i Stedet for det i fornævnte Langs=Artikler bestemte Arbeide bliver at forfærdige i Messingblik en Theekjedel med dertil hørende Fyrfad og Spiritus, lampe, og i blank fortinnet Jernblik en Theemaskine eller et Par Potpourrii eller Blomster=Vaser med drevet Arbeide. Hvorefter alle Vedkommende sig have at rette. Kjøbenhavns Raadstue, den 27de Mai 1825. Under Stadens Segl. (L. S.)