JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1821-06-02
J Smyrna er det og uroligt. Man har tragtet den værdige Directeur for Skolen i Chios efter Livet, saa han maatte redde sig med Flugten. Bogtrykkeriet, som var forbundet med Skolen, er lukket. Den græske Hær i Moldau er deelt i 3 Corps. Med det ene vil Ypstlanti bemægtige sig Grændsen, ved det sorte Hav. Thodor vil gaae med det andet over Donau, beleire Nicopol og derfra begive sig til Sofia, for at fremme Opstanden i Bulgarien og Servien. En Fyrst Kantekuzen, der nedstammer fra den gamle græske Keiserfamilie, har forenet sig med Opsilanti.
Viborger Samler, 1821-06-02
Til Leiptzig er i disse Dage kommen en Reisende fra Tyrkiet; han siger og Grækernes Opstand, "Ypsilantis Hær voxer daglig. Et Korps deraf er gaaet over Donau ved Sistov. 10,000 Bulgarer, og Servier, som befordrede Overgangen, have sluttet sig til dette Korps. Hele Bulgarien har grebet til Vaaben og Hovedstaden Ternova er i Grækernes Magt. Den epirotiske Hær er rykket frem til Thessalien. De 30,000 Mk. som Sultanen havde sendt imod dem, ere næsten ganske tilintetgjorte. Grækerne have taget Suli, Parga, Prevesa og næsten alle befæstede Stæder i Epirus. Halvøen Morea er næsten ganske befriet for Tyrkerne. Fæstningerne Patras, Neocastron, Tripoliza og flere have Grækerne taget med Storm og nedsablet mange Tyrker.
Viborger Samler, 1821-06-02
De have nu kuns de 2 Fæstninger Mothone og Co rone tilbage paa Morea. J Konstantinopel er stor Forvirring. Soldaterne plyndre og myrde alle Kristne, som lade sig see - De ombringe ikke alene Grækerne, men Franskmænd Englændere, Tydskere, kort alle som de kalde Franker. Den Tidende at opstlanti og Thovor vare uenige, er falsk og af Tyrkerne udspredt. Den sidste staaer under Opsilanti og er ham aldeles hengiven.
Viborger Samler, 1821-06-02
Constantinopel, den 2den Mai. Den ny Storvisir, Benderli Aly Pascha, er ganske uventet efter at have forvaltet dette høie Embede i 10 Dage, afsat, og forviist til Cypern, hvor man mener han bliver indspærret i Fængsel. Den synes, som om hans alt for store Strenghed i at holde Pøbelen i Tømme og afværge Plyndringer og Mord paa de Kristne i Forstaden Pera, har tildraget ham denne sørgelige Lod - Saameget er vist, at de Kristne savne ham, da hans Strenghed i at paasee at den offentlige Rolighed ikke blev forstyrret, kom dem got tilpas i disse Sorgens og Trængselens Dage. Andre mene at een af Storherrens Yndlinger, som ikke kunne enes med Storvisiten. har bevirket hans Fald. Ved Kundgjørelser, oplæsk de græske og armeniske Kirker, havde han formane Enhver til med Tryghed at passe deres Arbeider og lovet dem Sikkerhed. Hans Eftermand er Sali Paska, som før var Kalmakan.
Viborger Samler, 1821-06-02
Urolighederne paa Morea gribe om sig - Græ lerne begaae uhørte Grusomheder mod Tyrkerne. Selv et Fruentimmer er i Spidsen af Oprørerne.
Viborger Samler, 1821-06-02
De fleste tyrkiske Skibe ere bemandede med Grækere, som man da ikke kan stole paa.
Viborger Samler, 1821-06-02
Da den græske Patriark Paaskedag blev hængt, var Storvisiren nærværende. Hans Legeme mishandledes paa en afskyelig Maade. En Hob pialtede Jøder bleve befalede at skjære ham ned og slæbe hans Legeme ved Fødderne til Arsenalet, hvor Bøddelen nedsænkede ham i Havet. Denne Henrettelse vil vist nok forbittre Grækerne endnu mere.
Viborger Samler, 1821-06-02
Madrid, den 10de Mai. Udvortes er det roligt her. Hs. Maj. Kongen blev for et Par Dage siden, da han spadserede i Prado med sin Broder, med Enthusiasme tilraabt Vivat af Folket - Men man hører desværre intet trøsteligt fra Stæderne her i Riget - J Cadix har man tilfølet Constitutionsstenen med Skarn; flere Fornemme vare, efter Folkets Paastand, forviiste at Staden, deriblandt var og Biskoppen som viiste sig saa menneskekjerlig, da den gule Feber herskede. Man frygter at der i Valencia, hvor Elio sidder fangen, og er forefalden blodige Optrin. J Gallizien ere 300 Mennesker førte i Fængslerne i Corunna - Ved Aranda fangede Nationalgarden en Deel Munk i et Krat; men, istæden for at føre dem til Fængslet, stak de Jld paa Krattet og opbrændte dem (!?) Præsten Merinos Bande er ikke tilintetgjort. Den tabde vel i Fægtningen med Empecinado 375 Mand; men trak sig til Bjergene og vil snart komme tilsyne. Da Morderne trængte ind i den Kongelige Copellan Vinuesas Fængsel for at mylde ham laae han paa Knæe og bad med et Crucisix i Haanden, "Jeg tilgiver Eder min Død, sagde han; men jeg beder lad mig ikke lide længe!" Strax foer en Dolk i hans Hjerte og en Øxe slog hans Hoved itu Hamborg, den 28de Mai.
Viborger Samler, 1821-06-02
Over Frankrig er hertil kommen den sørgelige Tidende: at et Skib fra Alexandtien er anloben Tries (en anden Efterretning siger Gibraltar) som havde Pestsyge ombord - Skibet er strax bortviist til Venedig for at holde Qvarantæne.
Viborger Samler, 1821-06-02
Pariserbreve af 22de Dennes tale om Uroligheder i Madrid den 9de. Kongen var tilsinds at forlade Staden og reise til Toledo. Overalt i Spanier, skal det være uroligt - J Murcia havde været Opløb, der kostede 50 Mennesker Livet.
Viborger Samler, 1821-06-02
Blandede Efterretninger. Portugal. Cortes begynde at yttre Betænkeligheder ved Kongens Eed paa Forfatningen, som ikke findes at være i den rette Form og der er besluttet, at protestere imod Udtrykkene: "Vores Herre, Vafaller," "sanktionere" &c. i det fra Rio Janeiroversendte Kongel. Dekret, hvorved Hs. Majestæt antager Konstitutionen, et Udtryk Man finden upassende, da Kongen kun indrømmes Ret til at besværge hvad Nationen i Kraft af sin Seuvetænitet har besluttet.
Viborger Samler, 1821-06-02
Tydskland. Natten imellem den 15de og 16de d. M. døde i Frankfurt den russiske Geheimeraad og forhenværende Minister ved adskillige Hoffer Hr. v. Alopeus. Og Natten mellem den 19de og 20 næstefter afgik ved Døden sammesteds Landgreve Carl Constantin af Hessen-Rothenburg forhenværende fransk Generallieutenant og under den franske Revolution noksom bekjendt under Navne Charles Hesse.
Viborger Samler, 1821-06-02
Mekanikeren Linberger i Nürnberg vil virkelig have opfundet en Maade til at styre Lufthalloner horizontal, og tilbyder sig at reise fra Nürnberg, til London igjennem Luften, naar det londonske Videnskabernes Selskab lover at udbetale ham de for denne Opfindelse udsatte 20000 Pd. St. ved sin Ankomst dertil.
Viborger Samler, 1821-06-02
Den 3die d. M. lagde en frygtelig Jldsvaade paa mindre end 1 Time 200 Huse af Byen Mæhrisk Trebitsch i Aske, hvorved 500 Familier bleve bragte til Bettelstaven. Jlden udbredte sig endog til en næsten 1/2 Miil derfra liggende Landsbye, som ogsaa gik op i Luer.
Viborger Samler, 1821-06-02
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 29de May. Hamborg 2 M. 251, a vista 264. Specier 262. - Specier solgtes til 15 Mk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 74 a 75 Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 91 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 119 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. Sølv. Disconto 6 pCt.
Viborger Samler, 1821-06-02
Det har behaget Hs. Majestæt under 25de f. M. allernaadigst at resolvere: "at Svendestykket i Klokkestøber=Professionen maa for Fremtiden bestemme at være en liden Klokke og et Strygejern; at Mesterstykket i samme Profession maa være en støb Metal=Klokke, forsynet med Ornament og vel af dreiet, af upaaklagelig Lyd, samt en Vægt af ikke mindre end 2 Lpd., og tillige af Malm en Hantil et Springvand vel forarbeidet, eller og en Kirke=Lysekrone efter nuværende Smag til 12 eller 18 Lys, alt at forfærdiges efter en Tegning, som til Academiet for de skjønne Kunster indleveres og af samme approberes. Det har behaget Hs. Maj. under 28de f. M. al lernaadigst at resolvere: "at ligesom enhver Ofsicier og Enhver, som lønnes af den militaire Fond, og maa erlægge en Maaneds Forbedringsgage til Krigshospitals-Kassen, efter allerhøieste Resolutioner af 12te Mai 1810 og 22de September forrige Aar ere fritagne for Paaligning af Afgift til Fattigvæsenet og Skolevæsenet, forsaavidt den den tillagte Gage eller Pension betræffer, de ligeledes forsaavidt maae fritages for Bidrag til Delinqvent omkostninger og for de Bidrag til Kirkens Jstand. sættelse, som maatte være at ligne paa Menigheden, hvorimod de hvad slige Bidrag betræffer, forsaavidt de beviisligen eie Formue bestaaende enten faste Eiendomme eller i Effecter, skulle, ligesom med Hensyn til Afgift til Fattig- og Skolenæsenet paa det Sted hvor de have Hjem ansættes for samme i Forhold til deres private Formue. Tjenestetyende, Logerende eller Jndsiddere ere er fritagne for at bidrage til Almueskolevæsenet saa lidet som til Fattigvæsenet, forsaavidt de dertil hav Formue og Leilighed, men det er alligevel ikke nødvendigt at ansætte ethvert Tjenestetyende til saadant Bidtag, da det i Almindelighed maa formodes, at Tyendes Løn er afpasset efter deres egne Fornødenheder, uden at levne dem nogen Leilighed til at yde slige Bidrag, og det saaledes let kunde hænde at det blev Sædvane at Husbonden maatte paatage sig saadanne, hans Tyende paalignede Bidrag. hvorfor det overlades vedkommende Authoritet paa ethvert Sted efter de locale Forhold og Communens Tarv, at bedømme, hvorvidt Tjenestetyende bør inddrages under Ligningen til Almueskolevæsenet samt Fattigvæsenet, eller ikke. Cancell. Skr. 19 Mai.)
Viborger Samler, 1821-06-02
Under 16de May er Bogtrykkersvend Peter Ludvig Fabritius de Tengnagel forundt Privilegium til at nedsætte sig i Kjøbenhavn som Bogtrykker.
Viborger Samler, 1821-06-02
Til den theologiske Embedsexamen i April Qvartaindstillede sig 7 Candidater af hvilke 1 erholdt Characteren Laudabilem & qvidem egregie, 4 Laudabilem og 2 Haudillandsbilem.
Viborger Samler, 1821-06-02
Beenspeculationen har ogsaa nu strakt sig til Fyen, da man i Odense kiøber alle Slags gamle Been, enten de saa ere af Folk eller Fæ En Spisevært i Aalborg bekjendtgjør at han ikke holder Værtskab for Drenge; det fattedes ogsaa kun endnu til vor øvrige fordærvede Opdragelse, at der gaves Traktørsteder for Drenge; med mindre Beværtningen skede med en god Tamp.
Viborger Samler, 1821-06-02
(Jversens Avis.) Den danske Skuepladses Jubileum.
Viborger Samler, 1821-06-02
Man har for ikke længe siden havt et Jubelaafor Kirken. Et forestaaer nu snart for Skuepladsen. Det er i Aaret 1822 hundrede Aar siden at den første danske Komedie her opførtes offentlig. Det var den Politiske Kandestøber, som end den Dagi Dag morer saa kostelig. Den blev spillet i et Huus i Grønnegade. Theatret bestyredes af en Udlænding ved Navn Montaigu. Efter Forlydende skal denne vor Komedies Jubileum høitideligholdes paa den store kongelige Skueplads og ved den Leilighed den opføres Den politiske Kandestøber, hvor ogsaa gamle Mestere ville træde frem.
Viborger Samler, 1821-06-02
Ved Tallotteriets 1173de Trækning i Kiøbenhavn den 29de Mai udkom følgende Nummere: Dompe, aflagte i den Kongel. Landsoverret i Viborg, Mandagen den 30te April. I Sagen No. 340. Møller for Administrateurerne for de Brokske Legater i Randers, Amtsprovstinde Estrup m. fl. contra: N. Lykke for Kjøbmand C. M. Welling i Randers. (Angaaende 1400 Rbdlr. Sølv, som sidste affordrebiine af det Brokske Legat, som Udstyr for sin Kone m. v.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at slande, dog saaledes, at Processens Omkostninger der, ligesom her ved Retten, hæves, hvorhos Appellanterne dog betaler det den befalede Sagfører Holm ved Byetinget tilkjendte Sallair. At efterkommes inden 8te Uger &c."
Viborger Samler, 1821-06-02
Ved Randers Byetingsret er af Prokurator Sættedommer Solbek, den 4de September 1820, dømt saaledes: "At Administrateurerne for de Broch Bredalske Legater i Randers Amtsprovst Estrup eller nu hans Enke; Justitsraad forrige Borgmester Stadseldt; Cancellieraad og Borgmester Neckelmann; Cancellieraad og Raadmand Stabel eller nu hans Enke, og forrige Eligeret Borger Kiøbmand Jacob Holm, bør en for alle og alle for en, imod indbyrdes Regres til hinanden, betale til Citanten Kjøbmand Christen Madsen Willing i Randers, det Brokske Udstyrslegat for Aaret 1817 med 1400 Rbd. Sølv, fordi Citantens Hustrue Cathrine Raupach dertil var nærmest berettiget under de Vilkaar Testamentet bestemmer. Saa bør de ogsaa en for alle og alle for en under samme Reservation betale til Citantens befalede Sagfører Prokurator Holm i Hobroe i Sallarium 30 Rbd. Sølv og til Citanten i Proces-Omkostninger 50 Rbd. Sølv, hvoraf denne, forsaavidt de indkomne Retsgebyhrer, m.v., der skulle have været erlagte om han ei var meddeelte Beneficium. At efterkommes inden 15 Dage a.
Viborger Samler, 1821-06-02
J Sagen No. 300, F. Lykke befalet for Jndsidder Peder Jensen Træden, contra: Møller for Gaardmand Christen Madsen i Baastrup.
Viborger Samler, 1821-06-02
(Angaaende Appellanten Prætension paa Aftægt eller Tilbagebetaling af 1200 Rbdlr. N. V. hos Indstevnte hidrørende om en Parcel paa Baastrup Mark. ) Dom: "Denne Sag afvises.
Viborger Samler, 1821-06-02
Ved Boer og Nim Herreders Ret er af Cancellieraad. Herredsfoged Schumacher, den 13de November 1818 dømt saaledes: "Jndstevnte Gaardmand Christen Madsen bør for Citanten Peder Jensen Trædens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves; Citantens beskikkede Sagfører Prokurator Schmid tilkjendes i Sallario 6 Rbd. S. V., som af det Offentlige maae blive at udrede."J Sagen No. 89. F. Lykke for Kjøbmand Jens Røgind i Aarhuus, contra Selv mødte Gaardmand Søren Nielsen i Jaungyde. (Angaaende Sum 2000 Rbd. med Renter, hiin afferdrer sidste efter Panteobligation.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande I Processens Omkostninger for Landsoverretten betaler Jndstevnte til Appellanten 36 Rbdlr. 20 s. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger a.
Viborger Samler, 1821-06-02
Ved Hjelmslev Gjern Herreders Ret er af Politierets Assessor, Bye- og Herredsfoged Blichfeldt, den 11te Januar 1821, dømt saaledes: "Jndstevnte Gaardmand Søren Nielsen bør til Citanten Kjøbmand Jens Røg indbetale den paastevnte Panteobligations Beløb 2000 Rbd. Sedler, med Renter 5 pCent fra Viborg Snapsting 1819 til Betaling skeer, samt dette Søgsmaals Omkostninger skadesløs. At efterkommes inden 15 Dage &c. I Sagen No. 342. Møller for Kammerherreinde de Fønss til Julianeholm, contra: Gundelach for Kammeradvokat Etatsraad Schønheder.
Viborger Samler, 1821-06-02
(Angaaende effectueret Udlæg efter Sidstnævntes Reqvisition paa Hs. Majestæts Kasses Vegne, i Appellantindens tilhørende Gaard Julianeholm med Tilliggende, for Beløbet af en Kammerherre de Føns den 15de Marts 1819 overgaaet Dom stor 16929 Rbd. 2 Mk. Sedler og Tegn.) Dom: "Det under 26de April 1820 iværksatte Udlæg bør, saavidt paaanket er, ved Magt at stande. Appellantinden, Kammerherreinde Føns bør at betale til Kammeradvocatens Fuldmægtig Kaacellieraad, Borgemester og Byefoged Gundelach, 20 Rbd. Sølv i Salario At efterkommes inden 8 Uger &c.
Viborger Samler, 1821-06-02
Ved Udlægdsforretningen er af Kancellieraad, Herredsfoged Reiersen, den 26de April 1820, saaledes eragtet: "Det reqvirerede Udlæg bør at nyde Fremme. Copulerede i Viborg, Rebslagermester Henrich, Lorentzen Henrichsen og Pigen Mette Johanne Phillipsen; Borger og Enkemand Christen Christensen Kom lund og Pigen Maren Jensdattet; Dagleier Niels Nielsen Schalmstrup og Pigen Magrethe Christensdatter.
Viborger Samler, 1821-06-02
J Morgen, 6te Søndag efter Paaske, prædiker i Domkirken Hr. Pastor Friis, og i Søndresogn Hr. Provst Zahrtmann,
Viborger Samler, 1821-06-02
Bekjendtgjørelser. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse bliver Søndagen den 3die Juni 1821 opført, paa Dansk Gouvernøren fra Jndien. Lystspil i 5 Akter af Jynger, oversat af P. D. Faber, Skuepladsen er i det dramatiske Selskabs Locale De trykte Plakater udvise det nærmere.
Viborger Samler, 1821-06-02
Søndag, Onsdag og Fredag ere de sædvanlige Spilleaftener. Viborg den 2den Juni 1821. G. Steiner,
Viborger Samler, 1821-06-02
Skuespildirikteur. 12 Fag malet Stokitverk tilligemed en nye Altertavier underhaanden tilkjøbs. Nærmere Anviisning faaes hos Hr. Boghandler Dans i Viborg.
Viborger Samler, 1821-06-02
J Anledning af, at der er skeet Efterbud paa Proprietair Sommers Boes Eiendomme, samlede, blive disse Eiendomme, som bestaae af Staarupgaard af Hartkorn 21 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. fri Hovedgaardstaxt, er Afbygger Parcel paa Hartkorn 3 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb., en Ditto paa Hartkorn 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., 6 Fæstehuse, samt Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtiender af 225 Tdr. 2 Fdkr. 3/4 Alb. tjendeydende Hartkorn i Høislev Sogn, stillede til 5te Auction som afholdes paa Viborg Raadstue Torsdagen den 14de d. M. Kl. 10 Formiddag, for under Et at sælges. Samme Tid og Sted bliver ligeledes til Salg under Et opraabt 1/2 Deel i Ørum Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende. Conditionerne forblive i det Væsentlige uforandrede. Fiends, Nørlyng Herredsfogderie i Viborg, den 2den Rod. Junii 1821.
Viborger Samler, 1821-06-02
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden at bortsælge: a) min iboende Gaard paa Hjørnet af Vestergaden og Torvet heri Byen, bestaaende af 4 Huuslængder der indlukker Gaarden og er af Bindingsværk og Straatække, med hosliggende Hauge og en liden Toft. - Gaarden ligger som bekiendt fortrinlig godt for stor Kiøbmandshandel og er dertil vel indrettet. b) En mindre Gaard i Vestergaden No. 106 som bestaaer deels af Grundmuur og teglhængt, deels Bindingsværk med Straatække, samt vedliggende gode Frugthauge, og en tæt om Gaarden liggende Toft af 151. Tønder Lands Størrelse hvorpaa og kan avles 6 a 7 Læs Høe, og hvori findes Skudtørvgrøft. c) 3 Stykker Markjorder uden for Byen af 58 og 5 Tønder Lands Størrelse frie Kjøbstædjord.
Viborger Samler, 1821-06-02
De som maatte have Lyst til disse Eiendomme vilde behagelig melde sig hos mig jo før jo hellere. Holstebroe, den 22de Mai 1821. M. Høvland.
Viborger Samler, 1821-06-04
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1821-06-04
London, den 23de Mai. Hr. Monck forespurgte i Forgaars i Underhuset om de 100,000 Pd. Sterling som Parlementet ifior bevilgede til Kronningsomkostninger kunne være tilstrækkelige. Da Beregningen skeete, vidste man ikke, sagde han, om Dronningen kom tilbage; han om skede derfor, at Skatkammerkantsleren ville tilkjendegive, om der var føiet Anstalt til at lade Hs. Majestæt tage Deel i Kronningen og hvormeget større Udgivten da ville blive, naar Dronningen var nærværende ved Ceremonien. - Umuligt kan jeg troe hvad Rygtet siger, at man ikke gjør den mindste Anstalt for Dronningen, da man tilbereder Stole for Rigets høindelige Damer - og jeg er vis paa, at Landet villig bevilger endog et betydeligt Tilskud naar Dronningen tager Deel i Kronningen." Kantsleren Hr. Vansittart gav intet bestemt Svar paa disse Spørgsmaale; man troede dog, at Omkostningerne ville blive større. Marquis Londonderre, udlod sig derover saaledes: "Det synes mig ganske tiatt, at der hører en Kongelig Act til at authorisere Dronningens Kronning; thi omendskjøndt det er unægteligt, at Hs. Majestæt, efter Loven, er Kongens Gemalinde; saa hører det dog upaatvivlelig til een af Kronens Forrettigheder og kommer ene an paa Kongens Villie, om Hans Gemalinde skal tage Deel i Kroningen eller ikke.
Viborger Samler, 1821-06-04
Kronningsdagen forandrer Rygtet næsten daglig Det hedder dog nu, at den er bestemt til 12te Julii Nogle mene, at den bliver udsat til næste Aar. Dog vedbliver man at gjøre Forberedelserne dertil. Kongens Kronningsdragt vurderes til 30000 Pd. St. Den Kongl. Jagt Royal George holdes og i Beredskab, for efter Kroningen at bringe Hs. Maj. til Jrland.
Viborger Samler, 1821-06-04
Oppositionsbladet Times indeholdt nylig en Opfordring til Hs. Maj. Kongen om at opsætte Kroningen, da den ellers let kunne give Leilighed til ny Uroligheder.
Viborger Samler, 1821-06-04
Hs. Maj. Kongen har nylig havt Anfald af Gigt og har lykkelig ladet bortskjære en liden Udvext paa sit Hoved.
Viborger Samler, 1821-06-04
Breve fra St. Helena af 31te Marts modsigden sidste Efterretning om Bonapartes Sygdom. Han skranter vel, hedder det, men er dog ikke saa farlig syg.
Viborger Samler, 1821-06-04
Fregatten Lissen er gaaet i Hast til Brasilien for at ledsage Kongen paa sin Overreise til Lissabon.
Viborger Samler, 1821-06-04
Laybach, den 13de May. Congressen er nu ganske sluttet - Den sidste Forhandling var en Declaration fra de 3 forbundne Magter som er tilstillet deres Gesandtere ved fremmede Hoffer. Den indeholder den Fremstilling af de Grunde, som foraarsagede Monarkernes Forsamling. i Laybach, for ved de i Neapel udbrudte Uroligheder at vedligeholde Freden i Jtalien og hindre et tøileløst Folks Planer til Rolighedens Forstyrelse. I det Øieblik da deres Bestræbelser lykkedes i Neapel, udbrød et militær Oprør i Piemønt næsten af værre Natur. Folket glemte en oplyst og viis Konges Velgierninger og en fordærvelig Pan af stort Omfang truede Nationernes Rolighed. De forbundne Monarkers Stridskræfter ere blot komne de undertrykde Nationer til Hielp og disse Folkefærd have selv betragtet deres Anvendelse som en Støtte for Friheden og ikke som et Angreb paa deres Uafhængighed. Angaaende de østerrigske Troppers vedvarende Ophold i Jtalien, da er det en Følge af Kongernes af Neapels og Sardiniens eget Forlangende; Deres Hensigt er allene at beskytte den retmæssige Magts fri Udøvelse og understøtte den i, at forberede de Velgierninger, som skulle udslette Sporene af den sørgelige Revolution. Til Slutning gives den høitidelige Forsikkring: at den Retfærdighed og Uegennyttighed, som har ledet Monar ternes fælleds Planer, fremdeles vil blive Rettesnoren for deres Politik. Den vil fremdeles altid have til Øiemed, at opretholde enhver Stats Uafhængighed og Rettigheder, saaledes som de i Traktaterne ere fastsatte, befæste en Tingenes Orden der kan sikkre Nationerne deres Rolighed og Velstand, og ved at følge disse Principer, skaffe alle det Godes Venner et sikkert Værn mod dem, som forsøge at forstyrre Landenes Rolighed.
Viborger Samler, 1821-06-04
Det russiske og østerrigske Gesandtskab har desuden under 10de Mai tilsendt alle deres udenlandske Ministre en Cirkulærskrivelse, hvori fuldstændig udvikles det i Laybacher Kongressen Passerede. Det forsikkres der "at Hertugen af Genevois (nu Konge af Sardinien) og Keiseren af Østerrig forlangte, at de russiske Tropper skulde marschere, for at dæmpe den Opstand, der fra Neapel af, var udbredt over hele Jtalien og som ikke uden ved Magt kunde dæmpes. At den russiske Hær fik Contraordre, da Opstanden i Sardinien dæmpedes ved Østerrigerne, beviser end mere, at Ruslands Keiser hverken nærede Lyst til Krig eller Erobring, eller søgte at udøve nogen Jndflydelse paa andre Monarkers Raadslutninger - Ondskabsfulde foregave end videre, at Rusland var fjendtlig findet mod Tyrkiet; men Keiserens Erklæringer have noksom beviist, at Har vil overholde sine med den tyrkiske Regjering indgangne Forpligtelser. Lige Beskaffenhed har det med det udspredte Rygte, at Rusland ville vende sig mod de sydlige Egne af Europa. Da Hæren er standset, er der Modbeviis nok for dette Sagns Ugrund Hs. M. Keiseren forlader Laybach med den trøstende Overbeviisning, at Han kuns har villet bidrage til Jtaliens og Europas Rolighed. Han er fremdeles altid beredvillig til at staae sin Medforbundne bi paa det de i lang Tid maae nyde den Fred, hvis Fordeele Rusland ligesaavel som andre Magter indseer og føler.
Viborger Samler, 1821-06-04
Den 13de Mai afreiste Hs. M. Keiser Alexander med sine Statsministre herfra Laybach til Petersborg Reisen gaaer over Osen og Warschau.
Viborger Samler, 1821-06-04
Paris, den 19de Mai. Det synes som og de af Grækerne, der mistvivle om et heldigt Udfald af deres Revolution og ville tye til Spanien. De fra Neapel og Piemont Flygtede opholde sig i de sydlige Egne af dette Rige, der dog volder de Agtpaagivende nogen Betænkelighed i dette urolige Land.
Viborger Samler, 1821-06-04
Marskal Massenas ældste Søn, Prinds af Eslingen, 18 Aar gl. er død i denne Tid.
Viborger Samler, 1821-06-04
De Sammensoernes Proces fortsættes - 60 Vidner ere afhørte; men nogle hundrede ere tilbage. Hovedmanden Nantil er borte.
Viborger Samler, 1821-06-04
Christiania, den 21de Mai. J Dag blev Storthingsmanden, Vice-Landsdommer og Sørenskriver Hans Nansen begraven. Han ledsagedes til sit Hvilested af samtlige Storthingets Medlemmer og en talrig Skare af Medborgere, af alle Stænder. Han nedstammede fra Hans Nansen Præsident i Kjøbenhavn og Assessor i Stats Collegiet, som var en af de Mænd der paa Rigsdagen i Kjøbenhavn 1660 særdeles bidrog til at indføre Enevoldmagten og Arveregjering.