Københavns Adresseavis, 1788-06-17
Bortkomne Sager. En gandske liden Hunhund er bortløben; for sammes Tilveiebringelse loves en god Douceur fra Contoiret. Et chirurgisk Bindtøi af grønt Saffian med en anseelig Deel Jnstrumenter i af Sølv, tillige et grønt Futteral med Sølv Beslag og 6 fine Lancetter i, af Parts, blev af en dumdristig Tyv bortstiaalen den 17 Junii om Middagen i store Kongensgade No. 61 1ste Sal. Skulde samme falbydes, bedes at anholde Tyven, skulde nogen have tilkjøbt sig samme, betales de udlagte Penge. Fortsettelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier, og Premier, som det kongel. danske Landhuus holding=Selskab udsætter for Aaret 1788. (See Nr. 131. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1789 maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, Attesterne nøjagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrekning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gjer derne var forrettet. c. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier, af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 200 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig: 600, 300 og 150 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i et Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier, For den største Mængde af gode Steengjerder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bønde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre en 80 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 5 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne, to hver paa 4 Rdlr. Hvilke Premier, udsættes særskielt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. f. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengjerder, og saaledes at iverksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer, eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengjerder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. Forden næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50, Rdlr. For den næste, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. J Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Arbeidet, og om de alle haver taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 16. Endelig udsættes paa lige Vilkaar følgende Premier, efter et værdigt Medlems Forlangende, for Bønderne udi Amtet Hutten for gode Steengjerder, satte i ovenmeldte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 12 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 100 Favne. 2 Rdlr. for ikke mindre end 50 Favne. Disse Premier ønsker Selskabet maatte gjøre den bedste Virknig efter Hensigten dermed i dette Amt. 17. Da Skovene i Norge ikke noksom kan svares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavit mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bønde i Norge, som i Aaret 1788 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gjerde=Staure i Stedet for Jnstønninger eller unge Stammer: For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For en mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For ei mindre end 50 Favne, 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gjerdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden 1ste December 1789. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 18. Da intet i den hele Agerdyrkning er vigtigere i sine Følger end Engenes og Græsgangenes Forbedring, og det flygtigste Øiekast ud over vore Bønder=Fælleder vil overbevise os om, hvor langt vi heri paa de fleste Steder ere fra et fuldkomment Agerbrug; saa ønskede Selskabet at bringe Landmanden til alvorligen at arbeide paa Forbedring heri, blant andet ved at legge Vind paa gode Græsarter. Til den Ende udsætter Selskabet end videre, for at opmuntre Kløveravlen, følgende Premier: For den Gaard= eller Huusmand, som i Aaret 1789. med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 20 Pund, af det røde eller hvide Kløver=Frøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 16 Pund 12 Rdlr., 12 Pd. 8 Rdlr., 8 Pd. 6 Rdlr., 5 Pd. 4 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark og æskes inden December Maaneds Udgang 1790; men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Og til des større Opmuntring for den heri langsomme Øe Sielland, udsættes ydermeere bemeldte Premier for denne Øe særskilt saaledes: 1) For Kjøbenhavns, Hirschholms, Kronborg og Frederichsborg Amter. 2.) For Jægerspriis, Roskilde og Holbeks Amter. 3) For Draxholm, Kallundborg og Sæbyegaards Amter. 4.) For Sorøe, Ringsted og Tryggevælde Amter. 5) For Antvorskov, Korsøer og Vordingborg Amter. Hvilke Amter atsaa, saaledes som anført, samæsker indbyrdes. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1790 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høeavl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i 1790 er avlet. De, som engang vinder Premie herfor, kan ikke oftere æske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bondebyers saavelsom om Kjøbstæd=Indvaaneres udmerkede Flid i Kløver=Avlen, og samme efter Omstændighederne belønne. Og da Kløver=Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som er ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars Hvile, vil Selskabet. ved Premernes Tildømmelse legge Mærke til deslige, Fortrin 19. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tjenlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier, For indenlands Græs=Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1789. For den merkeligste Flid herudi, den tredie Guld Medaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Forden dernæst den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen og fornødenviis i det mindste 1/4 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste Februar 1790. 20 For den Handelmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgjør for Selskabet til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøe Sorter tjenlige til Eng, Ager= eller Havedyrkning, Skov og Gjerde=Plantning, Kreaturers Føde og Opkletning, m.v., udsætter Selskabet følgende Premier: For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første SølvMedaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værtend 300 Rdlr., 15 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medaille og 5 Rdle, For den næste Mængde derefter ikke mindre end 200 Rdlrs. Værdie, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medaille. For den derpaa ikke under 100 Rdlrs. Værd, Selskabets tredie SølvMedaille eller 5 Rdlr. De Frøe=Sorter, Selskabet. mener, ere baade fremmede og indenlandske, hine for saavidt de beste Sorter ikke endnu hjemme ere at erholde i Mængde, f. Ex østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skiønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Lucerne, den engelske Burnet eller Pimpernille; indenlandske Græsarter, ligesom de nærmere til Udsaaning befindes nyttige og vigtige; Træe Frøer, endog norsk Gran= og Fyr=Frøe for de jydske Heeder og Jsland; adskillige Rødder=Roe=Frøer til Saaning paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kjøkken=Brug, allehaande Kaal Salat=Kryder=Frøe, Bønner med flere almindelig nyttige Sorter i enhver Huusholdning. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkjendelse ikke allene agter at see paa FrøeSorternes Afsætning til Landmandens Brug, men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tid at kunne faae dem i en ordentlig Frøe=Handel, saa maae bemeldte Frøe=Mængders Værdie ei allene gotgjøres at være afsatte efter Bekjendtgjørelsen af Se skabets Liste, men man maae og offentlig i en eller anden Avis have bekjendtgjort at have slige Frøe=Sorter, hvorfor Premie, æskes, til bestemte Tider, paa samme Sted, aarligen tilfald, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer, med sine vedtrykte eller vedskrevne Priser, som omsonst til Efterretning for Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplar til Selskabet. Bekostningerne paa disse trykte Bekjendtgjørelser vil Selskabet, naar de ikke merkelig overgaaer Premiens Værde, gotgjøre. Premierne udsættes kun for Dannemark til videre, og for dem, som ere boende uden for Kjøbenhavn, og dens Distrikker. Skulle nogen ved Omreisning til sine Tider søge at afsætte tjenlige Frøe=Sorter til Bonden og Landmanden; vil saadant vel og være Selskabets Ønske; men den omskrevne Bekjendtgjørelse maae ikke desmindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet, og hos Vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, ifald man agter at æske Premie. Efter Omstændigheden af den gotgjorte Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøje Premierne. De æskes inden 1ste December 1789. 21. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa StaldFoeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished og gode Følger, heraf fremdeles udsætte følgende Premier, For den Landmand, som bruger Sommer=Stadforing i Aaret 1789. til de fleste Kjør af hans Gaards Besætning, og medde ler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordeelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerforrede Hoveder dernæst, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igjen den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særstilt for hvert geistligt Stift i Dannenemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foeret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne foerede, om med kunstige eller natu lige Græsarteer, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Merken og Smørret, og endelig Sammenligning i det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klever. Prem en maae æskes i November 1789. For den Hidsigheds Skyld, som plejer at fornlelige Kreaturets Jver, naar det foeres paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmerkning: at ved hver Mælkning pleier man, efter Sigende, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 22. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan forres med Roer og Rødder, saasom Kaalrødder, Gullerødder, Hvideroer (Turnipm. v., og altsaa en større Nytte til Foering indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier, For den Landmand, som foerer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1789, paa ei mindre end 4 Skjepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skjepper, 8 Rdlr. For en mindre end 2 Skjepper, 5 Rdlr. For ei mindre end 1 Skjeppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse bleve modtagne og af Selskabet paaskjønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Forringsmaaden, hvorvit den har været med eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 1790. Dersom Selskabet. forefinder nogen større og merkeligere Frid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøie og formere disse Premier. 23 For dem, som efter Almanakens Forskrift for Aarene 1786 og 87 gjør de beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for der vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste derefter 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paa følgende. Premierne vil ikke kunde æskes i sidste Fald før i Aaret 1790, da i de attesterte Jndberetninger maae gotgjøres, hvor stort Stykke En land, der, ved at paastemme forsk Vand, er bleven forbedret, samt hvormeget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvormeget der for Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høi fornødne Flid, udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekjendt, at iblant at Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne 24. Da det er bleven Selskabet bekiendt, at Landmanden paa adskillige Steder i Norge høiligen behøver at opmuntres og bringes til Eftertanke om, at der efter for udgjort ekonomisk Overslag ei holdes flere Kreaturer, end der kan foeres med den Avl og Biering, som Gaardens Jorder indbringer i et middelmaadigt Aar, samt at der ved Foder=Kurv eller paa anden best mt Maade enten i Maal eller Vægt afpasses de daglige Foeder Portioner, til hvert Kreatur saaledes, at Foderet paa sparsomste Maade benyttes; saa udlover Selskabet for denne Hensigts Opnaaelse følgende Premier: En Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for den Bonde i Norge, som nøjagtigen beviser, at han indtil Kyndelmisse har foeret sine Kreaturer med forrige Aars overgjemte Foder, allene, uden dertil at have benyttet sig af sidste Aars Vext. En Premie af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. for den Bonde i Norge, som nelagtigen beviser, at han indtil Juul haver allene foret med forrige Aars overgjemte Forer. En Premie af den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. for den Bonde, som nøjagtigen beviser at han først til Mortens Dag haver begyndt at bruge det nye Foder. Premierne udsættes for hvert af Norges 4 Stifter. Premie Æskningen maae være forsynet med vedbørlig skriftlig Vidnesbyrd af Lehnsmanden og tvende paalidelige Mænd, som bevidner, at det fra forrige Aarovergjemte Foder er ene og allene bleven brugt til den i Premie=Æskningen anmeldte Tid, og at det nye Foder til den Tid var urørt; ligesom der og maatte bevidnes, hvor mange Kreaturer af hvert Slags for sig, der ere overforede med det gamle Foder, samt Forringsmaaden, der er bleven brugt, J Forhold til Mængden af Kratorene, man har foeret, Tiden det er skeet i, og i øvrigt Maaden det er gjort paa, tilkjendes Premierne, som æskes til December Maaneds Udgang 1789. Naar Selskabet erfarer, at den danske Bonde forbedrer og vander sine Enge efter Veiledning af Almanaken for Aarene 1786 og 1787 og Opmuntring af Selskabets udlovede Premier for denne Flid, vil det og udsætte Premier for Forringens forsyn ligste Brug og Besvarelse i Dannemark. 25. Da Høraylen paa Amager med megen Fordeel kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avl tjenligste Slags Gjødning, som dertil fra Kjøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet beqvemmeligen kunde haves; saa udsætter Selskabet. For den beste paa Amager i Aaret 1789 avlede Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr., og for beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Prøver indsendes inden 31 December 1789, ikke mindre end 2 Pund vel brudt, men ikke heglet, med Attester om deres Lighed med Avlen. Disse Premier agter Selskabet oftere at udsætte. 26. Da Selskabet veed, hvor overmaade nyttig Hør og Hampe=Avien, endog i Hensigt til Fiske Redskabernes Forfærdigelse, vilde blive for Jsland, ifald denne Avl, hvis Muelighed hidindtil ikkun ved enkelte Forsøg er stadfæstet, kunde blive almindelig enten overalt, eller dog paa endeel Steder der i Landet; saa udsættes for de største Forsøg i Hør= eller Hampe=Avl udi Island følgende Premier, For den største Mængde af Hør eller Hamp, avlet efter Bekiendtgiørelsen af dette i Island, 40 Rdlr. For næste Mængde, 30 Rdlr. For næste, 20 Rdlr. For næste 10 Rdlr. Disse Premier kan æskes inden December Maaneds Udgang 1789. Og da det er en nye Vindskibelighed, som Selskabet herved ønsker at opmuntre og indføre i Island, om Klima vil tillade det, saa har det, for at giøre Sammæskning desto almindeligere, ingen bestemt Mængde villet foreskrive, men forbeholder sig derimod, at bedømme de gjorte Forsøg, hvorfor Premie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv, som i Ligning til de andre. Uheglede Prøver af Hørsen og Hampen ikke mindre end 1 Pund maae til Selskabet indsendes med paalidelige Atte ster, der bevidner saavel Hørrens og Hampens Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl. 27. For største Mængde af beste og best bevarede Humle, plantet i Aaret 1785, og avlet 1789, udsættes. En Premie af 40 Rdlr. for ikke mindre end 1 Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispd. En Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 4 Lispd. Disse Premier udsættes for Danmark særskilt for hver følgende Cirkel saaledes: 1) For Siellaads Stift. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskilt 3 lige Premier som for Danmark. Ligeledes udsættes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendommene, Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemeldte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foreenførte Mængder. En tilstrekkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premie=Æskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som ælker første eller anden Premie, med Beviis, at den ovrige Avl er af lige Godhed med Prøven, og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æskes fra Danmark, Slesvig og Holsteen, ønster Selskabet, at biste Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter De lember 1789; men fra Norge inden December Maaneds Udgang 1790. I de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1789 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af een og samme Jordbruger: og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J Fald en saadan tydelig og omstændelig Efterretning medfølger, vil det ved Premiens Tildømmelse blive taget i Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet agter at fortsætte disse Premier for Humle i de paa følgende Aaringer. De, som tilforn haver vundet een af de 3 første Premier, kunne ikke oftere æske samme. 28, Ligesom Selskabet allerede har begyndt at opmuntre til Fælledskabets Ophævelse paa Bornholm; saa udsætter det end videre herved 3 Premier af 30, 20 og 10 Rdlr. For de tre Bønder sammesteds, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse indhegner og efter den beste Plan, inddeler, opdyrker og forbedrer deres Jorder. Til disse Forbedringer haver de frem for de fleste andre Bønder i Danmark den skjønneste Leilighed, da deres Gaarde ligger adskilte, og næsten midt paa deres Jorder. Selskabet har og ladet uddeele saadanne trykte Underviisninger, som heri vil kunne tjene dem til Veiledning. Paalidelige Atteste maatte indsendes inden sidste December 1790 og tydeligen forklare Gaardenes Størrelse, Forbedringer nes Vigtighed og den deraf høstede Nytte, samt Tiden hvori samme vare foretagne, hvorved maae mærkes, at intet Arbeide, som er forrettet førend 1788, vil vorde taget i Betragtning. 29. For den Kjøbmand som seer indsamlet og i Kjøbstæderne afsat eller fra Norge til Danmark eller fremmede Stæder udført den største Mængde vild Kommen eller Karve, nemlig 30 Rdlr. for ikke mindre end 200 Tønder. 20 Rdlr. for ikke mindre end 100 Tønder 10 Rdlr. for ikke mindre end 50 Tønder. Premie Æskningen maae geleides med vedbørlige Attester, som bevidner Kommenens Reenhed og melder Priserne, hvortil den ved Afsatsen eller Udførselen, som tillige beviisligen gotgiøres, er udbragt. De indsendes inden 31 December 1788. Deen, som har tilforn vundet, eller herefter vinder den første Premie, kan ikke æske samme oftere, men vel den mindre, paa Vilkaar, at Udførselen altid er større end den Mængde, hvorfor tilforn er vundet Premie 30, a. For den Apotheker i begge Rigerne, som beviser, at have ladet indsamle den største og betydeligste Mængde af medicinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, voxne her i Rigerne. For den største og vigtigste Mængde, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For næst største, dets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Det vil angives og bevidnes, hvilke Sorterne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende paa Stedet, hvor de samles, gielder. Dersom det tillige anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter, eller deres Blade falder i Mængde, hvorvidt de samles sielden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder ere lige, give Vægt til Æstningens Værdie, b) Yoermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier, For den som, dertil lejed eller ikke, med troeværdige Attester bevidner at have samlet og afsat, eller samlet for at afsættes, de flefle og kostbareste medicinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rodder, For den største Mængde, 10 Rdlr. For den nest største, 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst, 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apotheker eller Laborant afsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmerkninger medfølger om Flidens Sieldenhed eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags vare Rødder og Urter, eller i Hensigt til det vanskelige Sted hvor de ere indsamlede, vil samme ophøie Handlingen og følgelig forøge Premien. De medicinske Urter, som i Danmark voxer i temmelig Mængde, og som dog tildeels forskrives fra Fremmede, ere f. Ex, følgende: Blomster og Urter af Guld=Blommen. Arnica. Arnica montana. L. Bladene af Meel bær. Qva Urst. Arbutus uva Ursi. L. TusindgyldenBlomst. Centaurium minus. Gentiana Centautium. L. Melilot Blomst og Urt. Melilorhuus. Trifolium officinale. L. Angelik Rod. Angelica archangelica. L. KalmusRod. Acorus Calamus. L. Alants=Rbd. Inula Helenium. L. Pimpinelle=Rod. Pimpinella Saxifraga. L. Til disse kan endnu føres: Roden af dansk Ingefær, Arum maculatum L. paa Langeland. Roden af Stor=StræppeBardanna, Arctium lappa. L. Roden af stor Svale Urt. Chelidonium majus. L. Røden af stor Jern=Urt. Gichorium intybus. L. Roden af Entian. Gentiana rubra, G. Luten. L. i Norge. Roden af Hunde=Græs. Radix graminis, Triticum repens L. Roden af Skræpper. Lapathum acutum, Rumexacutus. L. Roden af Enge sød. Polypodium vulgare. L. Roden af vild Baldrian. Valerina officinalis. L. Urten af den plettede Skorntyde, Cicata, Conium maculatum. L. Urten af Hesterumpe. Equisetumarvence. L. Roden af Huul urt. Fumaria officinalis. L. Urten af Hestehov. Tussilago farfara. L. Urten af Jordvedbende. Hedera terrestris, Glecomma hederacen. L. Urten og Blomsterne af den store Katost. Malva sylvestris. L. Urten af Bukkeblade. Trifolium fibrinum, Menyanthes trifoliata. L. Urten af vild Meiran. Origanum vulgare. L. Urten af stor Veibred. Plantago major. L. Urten af Brunel. Prunella vulgaris. L. Urten af Skordium. Scordium, Teucrium scordium. L. Urter og Blomster af ReinfanTanacetum vulgare. L. Urten og Blomsten af Æren priis Veronica officinalis. L. Blomster af Gaase Urt. Bellis perennis. L. Blomster af Kammel=Urt ChamomillaMatricaria chamomilla. L. Bivinster af Kornblomster. Chanus, Centaurea Chanus. L. Blomster af Jordhumle. Hypericum perforatum. L. Blomster af Røllike. Millefoum. Archille millefolium. L. Blomster af vild Valmue. Papaver erraticum, P. Khæns. L. Blomster af Han kam. Primula veris L. Blomster af Hyld. Sambucus nigra L. Blomster af Kongelys. Verbascum ThapsusL. Blomster af Svaleurt. Chelidonium majus L. c. og da det er Selskabet om at gjøre, at Nellike=Roden, Charyophyllata, Geum Urbanum L., samles i Mængde, saa udsætter Selskabet. Dobbelte Premier for Jndsamlerne af denne Rod i Ligning mod nogen anden Sort, saa at de som æsker for Nellike=Roden, kan vinde lige Premier for halve Mængder mod dem, som æsker for nogen anden Samling af Læge=Urter eller Rødder uden at disse dog derfor tilsidesættes i deres Æskning. Med Æstningen maae tillige følge Attester, at den er samlet i April, Mai eller Junii Maaneder, som de beqvemmeste dertil. Om dens Kjendemmerke af dens violette Marv og Maaden den renses, vaskes og tørres paa, anføres strax under følgende Nummer, hvilken Behandlingsmaade og ved Beviser vil gotgiøres ligesom en Prøve af ikke mindre end 3 til 4 Lod indsendes. d. Men da enhver og ikke, som indsamler og tilbereder indenlandske Vexter i en betydelig Mængde, har Leilighed til afsætte dem ved Handelen i det smaae, saa udsætter Selskabet end videre følgende Premier, For den, som inden Aarets Udgang for Selskabet beviisliggjør at have tilforhandlet sig den største Mængde af indenlandske Vexter, deres Blomster, Blade eller Rødder, tilberedte til Medicinal=Brug af den eller dem, som haver indsamlet eller ladet indsamle og tilberede samme, paa den i Apothekerne brugelige Maade, og derefter bruger eller afsætter dem igjen enten inden eller udenlands. For den største Mængde heraf, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde dets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier æskes inden Ungangen af December Maaned 1789. 31. Da Selskabet er bleven overbeviist om *) den merkelige Nytte, som Nellike=Roden, Cariophyllata, Geumurbanum. L., gjør i Lægekunsten i Steden for den kostbare Chinabark, hvorfor saa mange Penge udgaaer af Landet, saa udsætter det nu for denne Plantes Avl i Danmark følgende Premier: For den bedst, ikke yngere end efter 3 Aars Udsæd eller der henimod, frembragte og vel behandlede, tørrede Rod, ikke mindre end 4 Lispds., 40 Rdlr. For den beste derefter, og i øvrigt af samme Egenskaber, ikke mindre end 3 Lispund 30 Rdlr. For ikke mindre end 2 Lispund, 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Lispund, 10 Rdlr. For ikke mindre end 8 Pund, 5 Rdlr. Til enhver af de fire første Premier føjer Selskabet desuden sig tredie Medaille i Sølv. Er Roden kun af 2 Aars Vext eller der hen imod, saa kan vel ) Adresse Contoirs Efterretn. 1785. No. 101. Premie derfor æskes, men Selskabet giver da for samme Væge kun den halve Værdie af Premierne og uden Medaille, ornendskiønt de øvrige Egenskaber, som dog alt de udfordres, ere nok saa gode. I Henseende til Jorden og Omgangsmaaden ved Avlen, da har Erfarenhed lært at denne Rod drives best i god velberedt Muldjord, saa som i de fleste Frugthaver. Frøet, der kleber som Frøet af gule Rødder, og derfor vil gnies og saaes med Sand, udsaaes rigtigst om Efteraaret, men i Mangel af Leilighed hertil om Foraaret, og i Træernes Skygge eller ved Mure og Plankeverke, som vender imod Sønden. Det vil faaes tyndt, og naar det er fremkommet, fortyndes saaledes, at de unge Planter komme til at staar et Qvarteer fra hinanden, hvilket fornemmeligen lagttages i det andet Aar. De Planter, som ere oprykkede kan vel lade sig omsætte eller andensteds igjen plante, men de faaer ikke saa stor en Vext, som de, der blive staaende i den Jord, hvor de ere udsaaede. Den mindste Tid de behøver at voxe, for at kunne nytte til Lægedom er to Aar, men bliver merkelig fuldkomnere i det tredie og følgende Naar den er engang luget, holder den sig siden reen i Følge dens sterke Skud. Hvad Optagningen angaaer, da maae den skee i April, Mai og Junik Maaneder. Det beste og sikkerste Mærke paa Rodens Godhed er dens violette Marv, som sees, naar den overskieres. Efter Optagningen vaskes den nogle Gange i Vand og skjeres derefter Toppen af saa nær ved Roden, at denne Marv kan sees i Snittet, hvorefter den atter udvaskes igjen og derpaa henlægges til Tørring paa et tørt, vindigt og kjøligt Sted eller Loft, hvor Solens Straaler ikke kommer, og meget mindre Varme af Kakkel= eller Bager=Ovne, hvorved de virksomste Dele af Roden vilde tabes. Til Sikkerhed, at Roden er ret behandlet, maae derfor indsendes med Æskningen troeværdige Attester om, at Roden er optagen i en af bemeldte Maaneder, at den er tørret i Skygge og i den frie Luft, uden nogen anden konstig Varme, og at Resten, hvorfore Premie æskes, svarer i alle Maader til den indsendte Prøve, som i det mindste maae udgjøre en 3 til 4 Lod. Premierne maae æskes inden November Maaneds Udgang 1791. Gærtner Bache ved den botaniske Have i Kjøbenhavn tjener med det Frøe han haver. 32. For at opmuntre til visse nyttige Plantninger, udsættes følgende Premier: a. For den største Mængde af seie og gode Pile, Vidie= eller Elle=Træer, ei som levende Gjerder, men til Gavn=Tømmer eller Stavre, m.v. i Aaret 1788 plantede, ikke mindre end 500 Styk ler; eller Elme=, Aske=, Rønne, og Espe Træer, ikke mindre end 200 Stykker, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst største Mængde af første Slags ikke mindre end 250 Træer, eller af anden Slags ikke mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premter udsættes særskilt: 1) For Sielland, (Amager undtagen, som faaer sine egne Premier, herefter) Møen og Bornholm, 2) For Jylland, og 3) For Lolland, Falster og de øvrige Øer, b. Men da PilePlantningen i Fyen allerede har gjort langt større Fremgang end i de øvrige Provindser, saa kan Fyen ikke sam æske til ovenmeldte Premier, men for denne Provinds udsætter Selskabet: For den største Mængde af forbenævnte første Slags Plantning ikke mindre end 1000 Træer, eller anden Slags Plantning ikke mindre end 400 Stykker, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde af for benævnte første Slags Plantning, ei mindre end 500 Træer, eller af anden Slags Plantning, ei mindre end 200 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. De vindes alle allene af Bondestanden, Mand imod Mand, og æskes inden December Maaneds Udgang 1791. Synet, hvorpaa Attesterne grunder sig, maae være taget i Junii, Julii eller August Maaneder bemeldte Aar 1791, og Attesterne tydeligen bevidne, at Træerne alle ere friske og i god Vext, samt at de ere plantede i Aaret 1788, og paa hvad Steder. Huusmænd kan vinde disse Premier i Kap med Gaardmænd for halve Mængder. For Træer, som flyttes fra et Sted til et andet, kan de ingenlunde vindes, men allene for dem, som beviisligen ere opelskede af Frøe eller Qviste, c. For norske Bønder og Huusmænd udsættes stiftsviis for de største Mængder af Piil, Alm, Ask, Asp. Sællie, Løn og Rogn, plantede i Aaret 1788, for ikke mindre end 200 Stykker, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst første Mængde, ikke mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. d. Og da det er bekjenet, at man allerede paa nogle Steder i Dannemark, og især i Aarhuus Stift, har lagt Vind paa den saa kaldede italienske Poppel, (en Varietet af Populus alba) som anbefaler sig ved sin skjønne og hastige Vext og ved den Nytte, man kan have af Træet selv til Hegning, Skygge, Lære og Gavntømmer, saa udsætter Selskadet. For den største Mængde, ei mindre end 400 Stykker enten italiensk eller amerikansk Poppel plantede 1788, og som i Junii, Julii eller August Maaneder 1791 bevises at være i god Vext, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 200 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Til denne Prøve kan enhver indfinde sig, og forbeholder Selskabet sig ved Belønninger efter Omstændighederne ydermeere at opmuntre dem, som i denne nyttige Plantning haver udmerket sig; endskiønt de ved Plantningens Mængde ere overgaarde af deres Meddelere. c. End videre. Da Amager især er efter sin Beliggenhed særdeles beqvem til Vidie og Pile=Plantning; saa udsætter og Selskabet for Amager allene følgende Premier: Forden største Mængde af Vidler og Pile, ei mindre end 200 Stykker, plantede paa Amager 1788, og som udi Junii eller Julii Maaned 1791 bevises at være i god Vext, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde, et mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Æskningen indsendes inden sidste December 1791. 33. Ligeledes udsættes efterfølgende Premier, især for Sildefiskeriens Skyld i Limfjorden, for den, som planter de fleste Pile i Nærheden af denne Fjord, nemlig: For den største Mængde Sci Pile-Træer, eller andre Pile, tjenlige til Tøndebaand, plantede i Aaret 1788, ikke mindre end 300 Stykker, 300 Rdlr. eller Selskabets første Sølvmedaille og 10 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 200 Stykker, 20 Rdlr. eller den første Sølvmedaille. For den næste derefter, ikke under 100 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Jkke allene kan disse Premier, som næst forrige, vindes af Bonden, men ogsaa af andre uden for Bondestanden; dog imod at plante dobbelte Mængder, nemlig: mod 6000, 420 og 200 Piles Plantning. J Henseende til Synet og Attesterne forholdes som under forrige Premie er bestemt, ligeledes bliver Æskningstiden at regne inden December Maaneds Udgang 1791. 34. Mange Overdreve og Heder ere især i Jylland formedelst Jordbundens sande, gruus- og steenagtige Beskaffenhed aldeles uskikkede til Agerland, og gjøre til Græsgang en saa meget ringere Nytte, som det lidet fremvoxende Græs er blottet for al Læe og Skygge og hastigen bortsvies af Solens Hede. Med megen større Fordeel kunde disse Overdreve og Heder nyttes til saadanne Træer, som voxe villigen i skarp Grund; hvorfor Selskabet udsætter følgende Premier for Danmark: For slige Overdreves og Heders Besaaning med Fyr Gran, Lerketræer eller Birk, efter Bekjendtgjørelsen af dette, nemlig: For en Tønde Land bevoxet med ikke mindre end 18 til 20000 saadanne unge Træer, den første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For 6 Skjepper Land, bevoxne med ikke mindre end 13 til 15000 Træer, den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For 4 Skjepper Land, bevoxne med ikke mindre end 9 til 10000 Træer, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For 3 Skieppe Land, bevoxne med ikke mindre end 7 til 8000 Træer, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For 2 Skjepper, berorn med ikke mindre end 4 til 5000 Træer, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Premierne udsættes for Dannemark De kan er asker forinden Plantningen er 5 Aar gammel, og indsendes Æskningerne i December 1793. Attesterne maae berise den udfordrede Størrelse af det besaaede Stykke, og Træer, nes frodige Vext, Høide og Førlighed ved et paalideligt Syn tagen over Plantagen udi Juni eller Julii Maaned 1793, hvorved tillige Træernes Arter og undeførlige Mængde af hvert Slags anføres. J Henseende til Besaaeningsmaaden troer Selskabet at den bør skee imellem den voxende og staaende Lyng, hvor den findes, hvilken vil give de i spæde Planter den fornødne Lye og Forsva samt Beder kelse for Roden. Selskabet beder sig underrettet om den eller hvad anden Besaaningsmaade der er bleven brugt. 35. Da Furu og Gran tilforladeligen kan voxe i Jsland, saa opmuntrer Selskabet i geledes saadanne Skoves Anlæg i Island, og u sætter følgende Premier: For mindre end 300 Jord i Jsland besaaet eller beplante 1789 med unge Fyr= eller Grantræer, 50 Rdlr. Fo ei mindre end 200 Jord. 25 Rdlr. For ei mindre en 100 Jord, 10 Rdlr. Det forstaaer sig selv, at de besaaede Strækninger maae være indhegnede. Plantninger maae være 3 Aar gammel, og bevises at være i god Vext, og Premien kan ej æskes førend i Sommeren 1792. Disse Premier udsættes særskilte for de fire Fierdinger i Jsland. Selskabet vil og belønne alle andre Plantninger der i Landet af andre Træer eller Buske. Efter de Æskendes Mængde vil Selskabet uddeele flere Premier. 36. a. For den Gaard eller Huusmand i Norge, som udi Aaret 1788 avler den største Mængde, ikke mindre end 20 Tønder, af de beste og meelrigste Pattter eller Kartofler, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den, der avler den næst største Mængde, ikke mindre end 15 Tønder af samme Godhed, 15 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder, 10 Rdlr. For den følgende, ikke mindre end 5 Tønder, 5 Rdlr. De anførte Mængder, hvorfor Premier saaledes kan æskes, bliver at forstaae om Gaardmænd; Huusmænd kan derimod vinde de samme Premier i Kap med Gaardmænd for 10, 8, 5 og 3 Tønder. Disse Premier udsættes dobbelt for Norge, nemlig, baade søndenfields og nordensjelds. J Æskningen kunde meldes: efter hvormegen Udsæd og omtrent paa hvor stort et Stykke Land de anførte Mængder, hvorfor Premien æskes ere avlede. De maae æskes inden December Maaneds Udgang i bemeldte Aar b. Jligemaade udsættes de særskilt for Jsland, dog med den for Jsland beqvemme Forandring, at de der kan vindes ved 10, 8, 5 og 2 Tønders Avl, sædvanlig dansk Maal, og Premien æskes inden December Maaneds Udgang 1789. Baade med de norske og med de islandske maae følge troeværdige Attester om Avlens Rigtighed i Overeensstemmelse med denne Premie=Listes Forerindringer. De, som af Selskabet allerede for Pateters Avl haver faaet Premie eller Belønning, kan ikke herefter vente nogen derfor, og i Fremtiden kan ingen derfor blive belønnet meere end eengang. Ved Bedømmelsen vil Selskabet paasee, om Kartoflerne, som fra Norge æskes Premie for, i samme Egne tilforn haver været i Brug, eller nu først ere der indførte. Hvor altsaa denne sidste Omstændighed finder Sted, maatte den ikke glemmes i Attesterne, paa hvilke der ellers ikke vorder agtet, da det egentlig er Selskabets Hensigt at opmuntre, Jndbyggerne til Kartoffel=Avl i de Egne, hvor samme kke endnu er noksom bekjendt, og hvor den dog kunde være meest fornøden. c. Ligeledes udsættes disse Premier ærskilt for Nordlandene og Finmarken, paa samme Vil aar og til samme Tid, som for Jsland. 37. a. Da Selskabet til Kartoffelavlens Befordring, paa Jsland allerede i Landets Sprog haver ladet trykke og uddeele fornøden Anviisning til samme, og haver opmuntreet til bemeldte Avls Drift ved udsatte Premier, og det tydeligen indseer den store Vigtighed benævnte Aver af for Jsland; saa haver det til sammes Befordring, end ydermeere besluttet at udlove for Folk af alle Stænder følgende Belønninger, nemlig: Denn, som i Island, selv enten ved virksom Anviisning, ved paa Island avlede Kartoflers Uddeeling til Sæd, eller Kartoflers Frembringelse af Frøe der i Landet, eller paa nogen anden Maade kraftigst befordrer Kartoffelavlen der i Landet, skal belønnes med Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., ligesom de trende, som dernæst frem for andre udmerker sig, skal hver især nyde Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. til Belønning. Premien udsættes for Fraliggenhedens og Seladsens Skyld for de trende Aar 1789, 90 og 91, da de, som for ethvert af disse Aar vil vente at nyde de udsatte Premier, maae æske dem inden ethvert paafølgende Aars Udgang. Fornødne og tilforladelige Attester maae tydeligen bevidne forbemeldte nyttige Handlingers Vished og gode Virkning. b. Lige Premier udsættes paa samme Maade for dem, som meest befordrer denne Avl i Finmarken og Nordlaandene. 38. Ligesom Selskabet har fundet det nyttigt, at udsætte Premier for Kartoffelavlen paa Jsland baade forAgerbrugeren og for dem, som maatte finde Lyst at hielpe og befordre hans Flid, saa haver Selskabet og holdt det gavnligt i Henseende til Færøerne, for hvilke det udsætter efterfølgende Premier for trende paa hinanden følgende Aar. a. For den Odelmand eller Kongsbonde, som i Aaret 1788 avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder af de beste og meelrigeste Pateter eller Kartofler, 16 Kroner. For den, der arler næst største Mængde, ikke mindre end 8 Tønder, 12 Kroner. Forden næst største Mængde, ikke mindre end 5 Tønder, 8 Kroner. For den følgende, ikke mindre end 2 Tønder, 4 Kroner. Premierne maae æskes inden December Maaned 1789, og Avlen med troværdige Vidnesbyrd, blant hvilke man især ønsker Laugmandens, Landfogdens eller Præsternes, bevises. De, som eengang have faaet Premie for denne Avl, kan herefter ikke vente oftere derfor at blive belønnede. Ligeledes udsætter Selskabet end videre disse Premier: b. For den, som paa Færøerne enten ved Overbeviisning om Avlens Nytte, eller ved Uddeeling af Kartofler, eller paa nogen anden Maade virksomst befordrer andres Kartoffelavl der, eller Kartoflers Anvendelse i Almuens Huusholding, 20 Kroner, og for den, som derefter viser næst største Nidkjerhed, 10 Kroner. Premien æskes til sangne Tid som ovenmeldte, og vil med Æskningen nedsendes tilforladelige Beviis for det Angivnes Rigtighed. 39. Selskabet, som har kronet en Afhandling om endeel for Jsland nyttige Vexter, og ladet samme, trykt i det islandske Sprog, uddeele der i Landet, har deraf erfaret, at de saa kaldede Kaalrødder (Kaalrabi under Jorden, fortjener, i Følge paalidelige i Island gjorte Forsøg, at regnes blant de nyttige Planter for Almuen sammesteds efter deres nærværende Omstændigheder. Det udsætter derfor, for at opmuntre Jslænderne til denne dem fordeelaglige Avl, følgende Premier, nemlig: Forden, som i Aaret 1789 der i Landet avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder af de beste og sterste Kaa rødder, 12 Rdlr. For de næst største Mængder, ikke mindre end 8 Tønder - 10 Rdlr. Folk af Bondestanden kan æske alle 6 Premier, men de af de andre Stænder allene de 3 første. Troværdige, Attester om Sagens Rigtighed, som tillige maatte bevidne, at det alt er af en Mands Avl, maae indsendes inden 31 December 1790, Selskabet agter oftere at udsætte disse Premier, og vil desuden med Fornøielse modtage Efterretninger om andre nyttige Havevetters Avl og nye Havers Anlæg i Island. 40, Efterat Selskabet ved at besørge, trykt og uddeelt en Have Katekismus for Dannemark, har sørget for, at Land=Almuen om Have=Væsenet kan erholde den fornødne Kundskab; saa gaaer det nu videre, og opmuntret HaveDyrkningen selv, og til den Ende udsætter følgende Premier: a. For den Gærtner, som paa den kraftigste og virksomste Maade udbreder Havedyrkningen iblant Bønder og anden Land=Almue, for den priseligste Handling i denne Sag den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Forden, som herudi kommer nærmest ved største Flid, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næste derefter den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Atter for den nærmeste Flid og Omhue herudi den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Og endelig for den ringeste Flid derpaa den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Selskabet forlanger ikkun Dyrkning af de Planter, som hos os villigen voxer og ere passende for en Bondehave, saasom Hvidkaal, Grønkaal, Gulerødder, Hvideroer, Kaalrabi over eller under Jorden, Kartofler, m.v. Ved at udbrede Havedyrkningen forstaaer Selskabet, at den Premie Æskende uden offentlig Understøttelse enten har oplært unge Personer i Gærtneriet, eller viist Bønderne, enten hos sig selv, eller hos Bonden, eller hos tredie Mand Haandgrebene ved Havens ordentlige Indretning, Besaaening, Plantning og Vexternes øvrige fornødne Op pasning; og at han med gode Attester beviser, at Bønderne selv paa egen Haand derefter haver nogenlunde rygtet deres Have med Nyrte og Fordeel i det paafølgende Aar. Premierne kan derfor ikke æskes førend i December 1790. (Fortsættelsen følger.)