JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-03-01
Kiøbenhavns 3 Rd. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. 3 Rd. Brænde. 1 Rd., Mi Et Bondeltag. Ja Rd. mk. t. et Læs Tørv. 244.... 65 a 30 Rd. kul Td. . . - Rd. 4 a 3 mk. i 37 a 74 Rd. Foering. 66 a 30 Rd., døe et sort Læs . 3 a 4 Rd. mk. s. 10 a 70 Rd. et mindre dito 2 a 3 Rd. - Mk. t. . 40 a 50 halm et Læs Nr. 1 Mk. a 2 Rb. 2 mk. t. 10 a 500 Rd. hone og Fiederværk. 30 a 500 Rd. Kalkunske gamle harret 3 mk. - Mk. t. 65 a 15 Rd. . . unge Parret ) At Mk. t. Kapuner fede et Par 1 Rd. 4 Mk. 6.10 Rd. - Mk. . . Havre et Par Rd. Nr. dens gamle Parret. nas mk. unge parret a 3 mk.... coningere Fa næs levende Stk. Rd. m. t. 16 Rd. .
Berlingske Tidende, 1798-03-01
Slagtede Stk. Rd. - Mk. t. Ender et var s. M. s. Brænde. Favnen. Lommersk. . . 6 Rd. 2 mk. t. dommersken. . 3 Rd. m. t. kommersk Bog Sæd. mk. holsteensk Bog 3 Rd. 3 Mk. t.
Berlingske Tidende, 1798-03-01
Jydskenkes. Jnd 3de. Fyensk 12 Jast. Bar 3 Rd. 3 Mk. - s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde Læs. 2 a 3 Rd. - Mk. t. et Læs Tørv. 244.... 8 Td. . . - Rd. 4 a 5 mk. Foering. der et sort Læs 3 a 4 Rd. mk. s. et mindre dito 2 a 3 Rd. - Mk. t. daimer Læs Nr. 1 Mk. a 2 Rd. 2 mk. t. hone og Fiederværk. Kalkunske gamle harret 3 mk. - Mk. t. . . unge Parret ) At Mk. t. Kapuner fede et Par 1 Rd. 4 Mk. Havre et Par Rd. Nr. dens gamle Parret. nas mk. unge parret a 3 mk.... coningere Fa næs levende Stk. Rd. m. t.
Berlingske Tidende, 1798-03-01
Slagtede Stk. Rd. - Mk. t. Ender et var s. M. s. Duer et Par 1 mk. a. Eg en Snees . Mk. 141.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
de
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra Tyrkiet, den 4de Februarii. Ved den rebelske Pacha af Widdin, Pasman Oglus Arme vil man have mærket mange gode Tattitere og Jngenieurer, Den er forsynet med meget Styds. Rebelleren har giver Fredagesandtskabet, som Porten sendte til ham, til Svar, at han ikke vilde nedlægge Vaabnene, førend Storherren erkiendt te hans Uafhængenhed, og afstod ham Belgrad og Orsovetilligemed en Deel af Landene langs Donau. Jndbyggerne Servien ere meest i Knibe ved Krigs=Uroelghederne. Pas van Oglu, som nu samler en stærk Armee ved Widdin, for at levere et afgiørende Slag, lader fiendtlig behandle de Sen vier, som ikke erklære sig for ham. Storherren derimod har fra Constantinopel udstæde den Ordre, at henrette alle de Ser vier, som holde med Rebelleren, og at giøre det samme med de tilbageblevne Børn og Koner af dem, som allerede ere virkelig Tieneste hos Pasan Oglu. Saaledes med Døden betruede fra alle Sider, ville Servierne søge at holde med det stærkeste Partie, og seirer Pashan Oglu, torde Servierfor bestandig være forloret. Porten lader nu stærk retrytter, i Asien, for at forstærke sine Tropper med Rebelleren, Paswan Oglu har tillige oprastet sig til offentlig Protector for Grækerne i Tyrkiet, og ladet sig forlyde med, at dersom Storherren ikke bevilgede ham hans Fordringer, skulde har bitte slutte Fred, førend paa Seraillets Ruiner i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Jtalien, den 10de Februarii. Den 29de Jandrykkede de Franske, som i 3 Colonner, marchere mod Rom, ind i Loretto, hvor Gouverneuren og den pavelige Besætning bleve gjorte til Krigsfanger. De Jndbyggerne havde skudt paa de Franske og dræbt mange Soldater, skal Staden i 2 Timer være bleven plyndret. De derværende Tidender sige, at de Franske vel allerede som Gaar ere rykte ind i Rom. Cardinal Sommaglig har alle trede havt Ordre, at gaae General Berthier i Møde med Nøglerne til Staden. J Rom er Hertugen af Parma derling.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Kammerherre Gamboni bleven arresteret. Man udbreder paa nye, at Parma skal falde til Cisaspinien og Kirkestaten til Hertugen af Parma.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra det Østerrigske, den 14de Februarii. Jtaliens Anliggender skulle blive bragte i Orden paa en særskilt Congres, som skal holdes i Parma. Paa denne Congres skulle østerrigske, franske, spanske, neapolitanske, storentinske, varmasiske, sardiniske og cisalpinske Deputerte indfinde sig, for at blive enige med hverandre om deres giensidige Interesse. Efter Rygtet skal Østerrigs Grændse blive Garda Søen og Mincio med Jndbegreb af Fæstningenne Peschiera og Mantua; men derimod skal det ingen videre Gotgiørelse bekomme i Tydskland. Til Frankrig skal afstaaes en Deel af Plemont, og Kongen af Sardinien skal blive holdt skadesløs ved en Deel af Hertugdømmet Maylland. Den cisalpinske Republit skal bekomme Parma og en Deel af Kirkestaten: og Hertugen af Parma skal til Erstatning for Forliset af sine Lande erholde en Deel af Kirkestaten.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Neapel bekommer Benevent. Efter de nyeste Beretninger fra Semlin, har Paswan Oglu endnu ikke foretaget noget imod Belgrad.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
London, den 16de og 20de Februarii. Medens de Franske true med en Landgang paa Engeland, har man nu fra vor Side besluttet at angribe dem selv i mange Egne af deres Kyster, i Besynderlighed der, hvor de samle deres Baade og Skibe. Admiral Nelson skal commander, Flaaden, som er bestemt dertil, og en stærk Militairmagt skal agere under ham. Efter Rygtet skal han allerede være gandske færdig til at afseile med en anseelig Eskadre af Skibe og mange Landtropper, og i Begreb med at giøre et Jndfald deels paa de franske deels paa de hollandske Kyster, for om muligt at ødelegge de smaa Kanonbaade, Stalupper, Flaader a. -
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Det er vist, at man paa alle Skibsverfter fornemmelig er beskiæftiget med at bygge Kanonbaade, hvilke skulle blive inddeelte 3 Divisioner. Den første i Dünerne skal commanderes af Capitain Bowen, den anden ved Portsmouth af Capitain Brisbane, og denstredie ved Plymouth af Capitain Raler.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Paa Øen Wight vrimler det af Tropper, som ere i Beredskab, at transporteres til Guernsen, i Fald denne Øe skulde blive angrebet. - Ved de sidste Efterretninger fra Portugal ere vi satte i stor Uroelighed. Man melder derfra, at Directorie har faaet Tilladelse af det spanske Haf, at lade 50 til 6000 Mand marchere igjennem Spanien til Portugal. En Division bestaaende af 40000 Mand skal trænge ind fra Sydvest den anden 20000 Mand stærk skal falde ind fra Nordvest igjennem Passet af Fontarabia. Portugal har vel 30000 Mand gode og vel disciplinerte Tropper paa Benene; men Frygten for Jtaliens Overvindere er dog meget stor, og Lissabon var ved den sidste Patetbaads Afgang fuld af Stræk og Fortvivlelse. Fra St. Marcon melder man, at Fiskerbaaden der ere blevne borttagne af den brittiske Eskadre under Admiral Strahan paa det de ikke skulde, formedelst deres Kundskab om de engelske Kyster, blive tvungne til, at tien som Lodser ved forefaldende Leiligheder. Sianalerne paa de fleste Kyster ere færdige. - Det nye Corps af Sca Fencibleskal inden 12 Mile af Kysterne beløbe sig til 400000 Mand. Af disse ere 60000 Mand Fiskere og andre Personer, som blot ernære sig af Søen. Den Priis Andeel, som Admirat Dunian faaer ved Seieren af 11te October, regnes for 70000 Pund Sterling. Proviantsgaden fra Bordeaux, som var bestemt for Krigsflaaden i Brest, og hvoraf Fregatten Amalia allerede havde taget nogle Skibe, og drevet andre paa Sandbankerne, er undgaaet derved, at et Oprør blandt Matroserne just paa samme Tid brød ud. De Sammensvorne havde i Sinde at ombringe Officererne, og overlevere Fregatten til Fienden i Drest; men over 20 af Ophavsmændene bleve arresterte, og ere nu ankomne i Plumouth. Fregatten kom saa nær for Havnen ved Brest, at den opdaarde i samme over 20000 Seilere, og blandt dem mange Linieskibe, som nu blive udrustede til Expeditionen mod Engeland.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Wien, den 17de Februarii. Til de her udspredte Rygter, for hvis Sandhed man ik kan indestaae, hører, at nogle engelske Skibe af den brittiske Flaade ved Cadix have bemægtiget sig en Cephalonia, og nu var i Begreb med at seile mod Corfu. De Keiserlige rykke bestandig videre frem i Jtalien. Nogle troe, at Tøge, gaaer til Mantua, og forsikre, at den største og beste Deel af Lombardlet skal igjen falde tilbage til Huset Østerrige. Resten skal Kongen af Sardinien bekomme til Stadesløsheldelse. Hvorvidt dette og den Efterretning er grundet, at de Franske skulle bekomme for Mantna Eyrenbreitstrin maae Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
J Rigsdeputationens 23de Forsamling har Østerrige afbrudt sin Stiltienhed, og voveret derhen, at man maa bringe de Franske et Offer. Man veed altsaa nu fra begge de større Hoffers Side, at man maae give efter for Omstændighederne. General Buonaparte har for sin Afreise til de tre Campementer paa Kysterne skrevet hertil, at hans Tilbagerelse til Rastadt atter var bleven udsat, men at den vidst skulde paafølge.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Hanau, den 20de Februarii Rigsdeputationens egentlige Hoved=Raadslagning over det franske Ministres sidste Nore, og over det som Rigsfredsgehandtskabet kunde have at svare disse, skedte i Forsamlingen af 14de Februarii. J Forsamlingen af 12te skal man meget indstændig have forlangt, at Østerrig først skulde give sin Stemmeg yttre sin Mening angaaende den forlangte Ba sig; men da Grev von Leerbach for det første vægrede sig derved, og forbeholdte sig Protocollen aaben for hans Stemme, indtil han fik de fornødne Jnstruxer, saa blev til Slutning, efter Chursachsens Forslag, Sagen udsat indtil Østerrige kunde give sin Stemme. J Forsamlingen den 14de blev nu virkelig stemmet, og man blev enige om, at lade de franske Ministre vide i et Svar, at man, for at give dem et Beviis paa, hvormeget man ønskede at see Fredsværket tilende. bragt, havde besluttet sig til, at afstaae en Deel af de Lande som laae paa hiin Side Rhinen, og at man overlod det til deres eget Gotbefindende, at bestemme Grændserne ved en trækkende militairisk Linie. Denne Forsamling varede længere end sædvanlig. Efter Kl. 9 var Dictaturen endnu ikke tilen: de, men strax efter samme reiste de fleste Deputerte til Carlsrube, for at bivaane et stort Bal, som der blev givet. Forsamlingen den 16de skulde Svaret derpaa formelig blive besluttet.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Kiøbenhavn, den 2den Martii. J Torsdags den 1ste Martii blev Høiesteret paa Rosenborg Slot aabnet i Hans Kongelige Majestæts og Hans Kongelige Høihed Kronprindsens allerhøieste Nærværelse, hvor da de Herrer Assessorer toge Sæde i følgende Olden: Høire Side fra Tronen: De Extraordinaire. De Herrer Statsministre og Geheimeraader Grev Reventlau og v. Brandt; de Herrer Geheimeraader Amtmand Scheel Plessen og Stiftamtmand Grev Knudt; Kammerherre og første Deputeret, Moltke; de Herrer Conferentsrander Jacob Edvard Colbiørnsen og Schow; Hr. General-Auditeur Nørregaard; de Herrer Etatsraader Justitiarius Falbe og Wormskjold, Hr. Politiemester Cold; Hr. Professor Schlegel. Venstre Side fra Tronen: De Ordinaire, de Herrer Conferentsraader Justitiarius Cordsen, Treschow og Jacobi; Hr. Etatsraad Holterman; Hr. Justitsraad Fridsch; de Herrer, Assessorer Drewsen, Sporon og Feddersen; Hr. Conferentsraad og Generalprocureur Colbiørnsen; Hr. Justitsraad Graab; Hr. Assessor Falsen; Hr. Kammerjunker Stemann, Hr. Assessor Thestrup. De Herrer Secretairer, Schønheyder, Møller og Rafn.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Førstkommende Søndag den 4de Marts bliver anlagt Hofforg for den i Horsens afdøde Prinds Peter af Brunsvig Wolsenbuttel, som bæres 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Selskabet til unge Haandværkeres Dannelse udsætter en Præmie af 100 Rdlr. for den beste Besvarelse af følgende Spørgsmaal: Hvorledes bør et theoretisk og practilJnstitut for Haandværkere i Kiøbenhavn være indrettet, for at det med mindst Bekostning kan skifte den største Nytte. - Afhandlingerne, der skulle være indleverede inden 1ste Novbr. 1798, og bedømte inden nærværende Aars Udgang, kunne skrives i hvilket Sprog Forfatteren selv vil. De indsendes til Selskabet i Hr. Controlleur Lofts Huus ved Gammel Strand Nr. 260, og maae være forsynet med en Devise, tilligemed en forseglet Seddel, som indeholder Forfatterens Navn, og er betegnet med samme Devise.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra den 26de Febr. til i Dag ere indkomne og udgaaede Capit. O N. Tisler fra Bourdeaux med Viin og Stykgods; Capit. L. P. Dahl fra Messing med Frugter ; Capit. A. O. Port til St. Croix med Cargaison; Capit. T. Kent til Ostinden med dito for particulair Regning.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Ved Tallotteriets 636 Trækning i Altona udkom: No. 40. 34. 17. 13. 81.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Svar paa det i de Berlingske Tidender No. 16, fremsatte Spørgsmaal. Dersom den Sals er rigtig (som dog nok alle Veltænkende ere enige om i disse Tider), at det er Menneskets ædelste, medfødte og ufortabelige Rettighed, at kunde ubehindret giøre alt det, hvorved han ikke skaber eller fornærmer andre, saa følger heraf, at Landmanden har Føie til at troe sig fornærmet, naar ham formenes at anvende sit Korn og øvrige Producter paa den Maade, han finder fordeelagtigst for sig. Atdet var en sand Fordeel for ham, selv at kunne preparere sit Brændeviin, derom tvivler ingen, som haver tydeligt Begreb om Landhuusholdning. - At saadant skulde blive til Fornærmelse for Staten, er en Modsigelse, dersom den ellers er rigtig, at Landets Jndbyggeres Velfærd og Lykke er tillige Statens ; og Kiøbstad Jndvaanerne kan jo slet ikke fornærmes ved det, at Landmanden har Frihed til at handle med sit, efter eget Tykke, naar han selv nyder samme Frihed, Dersom Landmanden begierede Privilegium paa, allene at brænde Brændeviin, fordi han selv har Producterne dertil, var det en Fornærmelse for Kiøbstæderne, og omvendt, og den, som, fordi han haver Magt dertil, trykter den en Borger, for at befordre den anden, calculerer ikke rigtig. - Solide Grunde for Ovenstaaende mangle ikke, men bleve for vidtløftige her at anføre. - Jeg er Landmand fra Fødselen af, altsaa kan jeg ikke være uvidende om Tingene, jeg skriver om, part skeller egennyttigt kan det ei heller ansees for, naar erfares, at jeg haver været boesiddende i 30 Aar; og endskiønt der var en Tid, min Situation tillod det, brændte jeg dog ikke Brændeviin, ei heller ønsker jeg nogen Tid at betiene min deraf, men Nytten deraf for Landmanden i Almindelighed bliver derfor altid saare vigtig. - Jngen fremkomme med den forslidte Modgrund, at Landets Casse vilde tabe derved. - Vee os, om dens Vedligeholdelse hviler paa saa svage Stør ter. Desuden vilde der not findes lige saaretfærdige og naturlige Midler, hvorved Tabet kunde regresseres. - Uden at sige noget synderligt i en saa vigtig Materie, er mit Svar allerede bleven temmelig langt for en Avis. Skulde Landmandens Fordeel eller Tab, ved at maatte aller ikke maatte brænde Brændeviin, sættes i sit rette Lys, behøvedes dertil en egen Afhandling, som kunde henlægges hos de andre. C. B.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Avnerissair. i 3di Bradsberg Amts occonomiske Selskab ere indgaaede som ordentlige Medlemmer Doctor Medleina Hofding, residerende Capellan til Scheen, Hr. Joachim Stockslet, Controlleur Oluf Qværner, samt Kiøbmændene Hr. Nicola Plesner, Jsach Schack og Jacob Barth.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
at det har behaget Forsynet den 26de dennes ved Døden af bortkalde min elskelige Kone Sophie Marie Torier, før Binderup, i sit Alders 30te Aar, af en langvarig BrystSvaghed. Dette for mig og Børn smertelige Tab bekiendtgiøres herved fraværende Slegt og Venner, overbeviist om deres Deeltagelse udi min billige Sorg, frabedes skrivtlig Bevidnelse. Toxvær, Rebslagermester. Alt min dyrebare Mand Hans Henrich Tybring, Biskov over Christiansands Stift i Norge, den 18de Februari 1798 om Morgenen Kl. 6 1/2 i sin Alders 60 Aar, og vort Ægteskabs 36, omskiftede Tiden med Evigheden; tilkiendegives herved sørgeligst vore fælleds Venner. Overbeviist om enhvers Deeltagelse i min billige Sorg, frabeder jeg mig at skriftlig Bevidnelse. Christiansand den 20de Februarii 1798. Elisabeth Wilh. Tydring fød Lemvig.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Sidstleden 15de d. M. behagede det Forsynet efter 14 Dages Sygeleie, af Brystsvaghed, ved Døden at bortkalde min elskede Moder afgangne Capitaine og Controlleur Juuls efterladte Enkefrue Anna Sophia fød Brünne, i hendes Alders 13 Aar 3 Maaneder, som jeg ikke skulle undlade til Efterretning for fraværende Slægt og Venner ærbødigst at bekiendtgiøre. Frederichshald den 24de Februarii 1798. I P. Juul, )
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Major og Bataillons=Commandeur ved det Syndenfieldske Jnfanterieregiment.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
At vores Broder, Premierlieutenant Frederich Henrich de et Coucheron, den 10de i denne Maaned ved Døden er afgaaet, det bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, frabedende Deres velmeente Condolence. Tønsberg den 15de Februarii 1793. Paa egne og Sødskendes Vegne. Jver de Coucheron, Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
At min høistelskede Kone, Dorothea Sophie Bøye for J Stuer, blev ved Døden bortreven fra mig og fire Børnden 21 Febr. d. A., i sin Alders 45 Aar, bekiendtgiøres forgeligst for Slægt og Venner. Skrivtlig Bevidnelse om Deeltagelse i min Sorg frabedes. Kongsberg den 23 Febr. 1798. & Boye. le min uforglemmelige Mand, Consistorialraad Joachini Cretschmer, Amtsprovst i Haderslebhuus Amt og Sognepræst i Dadersleb, sidstleden den 24de Februarii har, efter 1 Aars Svaghed, i sit Alders og, Ægteskabs 10, og Embeds 43 Aar, omskiftet Tiden med Evigheden, skulde jeg ikke undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre vores fællede Slægtninge og Venner. Forvisset om deres Deeltagelse i min grundige Sorg, frabedes Condolence. Haderslev den 28de Februarii 1793. Anna Sophiasal. Tretschmers fød Crukru.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
At det har behaget det vise Forsyn i Dag Morges Kl. 8te at et bortkalde min elskelige Svigermoder, Mad. Anna Magrethe Schierenbeck, i sit Alders 3de Aar, efter en 9 Dagen udstanden Svaghed, paalægger en sørgelig Pligt mig at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. Horsens den 16 Februarii 1798. A. v. Lillienskjold. et Regnholt Ameln i Dag, i hans 56 Aar, ved Døden er afgaaet, bliver herved for hans respective Familie og Venner bekiendtgjort, med Tillæg ; At han ved Testamente har disponeret sit Boe, og naar vi, som Exsecutores af samme, erfare hvorledes dette kan opfyldes, kan enhver af de Fraværende vente sig underrettet om sit Vedkommende, at Kiøbenhavn den 28 Febr. 1798. J Saxild P. Lorentzen. Til førstkommende 11te Martii antages Jnteressentere i den under Hs. Kongel Majestæts allerhøieste Garantie oprettede Forsørgelsesanstalt. De, som agte at tage Deel deri, vilde behage at henvende sig til mig som Anstaltens offentlige Commissionair. Planerne ere at bekomme for 3 Mk. hos S. T. Hr. Agent Gyldendal, paa Børsen hos Boghandlerne. og i Provindserne hos de Herrer Postmestere. Kiøbenhavn, den 19 Febr. 1798. Stephansen, Justitsraad, boende i Badstræde Nr. 76.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra Pressen er nylig bleven færdig : Prof. Rabbeks pro" saiske Forsøg, 5te Samling 3 Mk., 3die og 4de Samling af samme Skrivt 3 Mk.; de siden Branden manglende 1ste og 2den Deel er under Arbeide, og kan faaes først i April Maaned. - Kammerherre Hauchs Naturlære, 1ste Deel, 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved 2den Deel Modtagelse og Prænumerations=Seddelens Tilbagelevering. De danske vestindiske Øers Tilstand i Henseende til Population, Cultur og Finants=Forfatning, i Anledning af nogle Breve i politisk og physisk Magazin, tilligemed Beskrivelse over Sukkerfabritationen, tilligemed Kobbere, af Major Oxholm, 2 Mk. 8 s., heftet 3 Mk. sælges til de Fattiges Beste. Samlingen af Forordninger ne for 1797, 5 Mk. 4 s. Stats Callenderen for 1791. heftet 4 Mk. 8 s., faaes hos Directeur Schulz paa Hiørne af Høibroestrædet og Læderstrædet.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra pressen er nu færdig: Forsvar for Jslands fornær, 1) mede Øvrighed, samt for dets almindelige Ansøgning om udvidede Handels Friheder ved Magnus Stephensen, Lau mand i Nyrd og Vester=Langdommet i Jsland, til kiøbs hos Agent Gyldendal i Klareboderne No 9 for 64 s. og heftet 70 sk. paa Trykpapiir, paa Skrivpapir gas Tanker ved Giennemlæsningen af de hos Direkteur J. S. & Schulz i Kiøbenhavn trykte faa kaldte Oplysninger og Anmærkninger over den ved Trykken publicerede Jslands almindelige Ansøgning til Kongen om udvidede Handels Friheder m.v fremsatte af S. Thorarensen, Amtmand Jsland, faaes hos Agent Gyldendal for 20 sk. og 24 s. hef. tet paa Trykp paa Skrivp. 24 s. saatet jeg allerede tilforn har i de offentlige Tidender be til tiendtgjort, at en dansk Oversættelse af Times SachiskeKinderfreund, skulle udkomme paa mit Forlag, saa finder for dog fornødent, i Anledning af Hr. Justs Betiendtgjørelse i de lærde Efterretninger No. 3 d. A. og andre Maanedsskrifter, at berette: at den første Deel af denne Bog er allerede localiser: udkommen og af Skole=Commissionen antaget at bruges i den latinske Skole. Den anden Deel er under Pressen, og bliver færdig om 3 a 4 Uger. Prisen skal blive saa billig som mueligt J. H. Stunborde, om Trykkefriheden og dens Grændser : et Ord for Fyrste og Skribentere, af Dr. Bahrdt, er nyelig paa mit Forlag. udkommet. Dens Jndhold er: 1) Frihed at tænke Mennestehedens 1ste Klenodie. 11) paad forstaaer man ved Oplysning: 111) Den er den menneskelige Lyksaligheds væsentlige Grundvolde. 11) Overtroens Skam og Fare. V. Frihed at tænke Menneskehedens almindelige Rettighed. 1) Frihed at tale og skrive ikke mindre. Vil Har denne Frihed Grændeser, Og hvilke kan og tør Lovgiveren fastsætte, VII1) Skriver, frihed i Hensigt til meligionen. 14) Over kirkelig Religion 1) Over aabenbaret Religion. 1) Over moralsk Religion 11) Svar paa forskellige Betænkeligheder. Kill, Regler forTolerange. Alv) Skriverettighed mod Regenten, b) Skriverettighed mod Medborgere. Den sælges hos Undertegnede for 36 sk. Trykp. og 14 s. Skrivp., heftet 4 s. mere. J M. Stadthagen, Boghandler, Østergaden No. 25, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra Pressen er udkommen: Udtog af Prof. Jacob Badens I resonnerede danske Grammatik, af ham selv forfærdiger og forøger med et Tillæg om Ordenes Orden og Følge i en Sætning, og er at bekomme hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Proft og Store paa Børsen, Hofboghandler Poulsen i Antoniistræde, Brummer paa Østergade og hos Forfatteren selv i Professergaarden paa Hiørnet af store Kannike- og lille Fiolstræde No. 250. Prisen er 24 s. - Paa samme Steder ere ogsaa at bekomme samme Forfatters resonuerede danske Grammatik, andet Oplag 1 Rdlr. og indbunden 7 Mk. af, ligemaade Tacitus Historiebøger item om Germaner nes Sæder og Agricolas Levnet. Prisen Mr. og indbunden 10 Mk.; endelig samme Forfatters Oputculatarine indbuuden 6 Mk. Latte Komaa Brauns Forsvar for Ueningsfriheden, en Tie Vi til abaneder, sælger tor 12 Sk. hefter hos Bogtrykker Sal deels i Pilestræde No. 94. Sammalle faaes Landslommer Jørgensens Justlæg for høieste Ret i Sager angaaemle en at Kammeradpolaten paaandet Fragtning: hæftet for 6 gle ulættet for 4 fl. sant Fremtillene Skaal, en Nytaling at Sveistrup med Musik at Nuleng for 100.
Berlingske Tidende, 1798-03-02
Fra Pressen er udkommen: Tydelig og grundig Anviisning. a) til Syning og Brodering. Til Brug i Søe=Stoler. Tilligemed en kort Underviisning for Børn, især for unge Fruen time af Stand, hvorledes de kunne lære at skaane deres Klæder og Linned. Udgiven af Catharina sjellene Dørrien. og nu oversat og forøget med en Anviisning til at sve Navn og en dertil henhørende Mynsterregning, stutten i Kobber. Den sælges hæftet for 24 s. paa Børsen No. 3. P. siunge.