JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Captain Parrys nye Expedition til Nordpolen, paa hris Udrustning var anvendt saa overordentlig Flid, ver desværre, atter mislykket. Selv er han kommen tilbage til London, men Skibet Hecla ligger endnu i en Havn ved Ørkenerne. Fra Hammerfest i Nordlandene havde han, efterat være forsynet med endeel Rensdyr, Skøiter og Slæder, indskibet sig til Spits bergen, men maatte forgiæves kæmpe i 61 Dage, for med Jisbaadene at bryde igjennem Jsen, der var opfyldt af store Revner og mest bestod af store over hverandre optaarnede Skoller. Saaledes naaede de Reisende den 82 Brede Grad, da stærke Regnskyl, som ellers er saa usædvanligt i hine nordlige Egne, forøgede Vanskeligheden og tvang dem til at opgive alt videre Forsøg. Man gjorde tillige den Opdagelse, at Jismasserne dreves af en voldsom Strøm mod Syden, sandsynlig foraarsaget af Æqvator Tiltrækning, og til deres Skræk fandt de Reisende ved astronomiske Jagttagelser, at de ved en besværlig Marsch af 18 engelske Mile vare komne 5 Mile sydligere eller tilbage. Da Levnetsmidlerne tillige vare halv fortærede og Lægerne erklærede Mandskabet ude af Stand til at udholde det længer, maatte Baadene forlade Jsen og søge aaben Søe, hvorved man endnu udstod en hæftig Storm i 56 Timer. Skjørbug havde alt yttret sig, da man staaede Hecla, som imidlertid var blokeret af Jsen og først kom løs den 7de Junii. Da den høieste Brede, Expeditionen naaede, var 82, 45, 157, kan den ikke hjøre Krav paa den af Parlamentet udsatte Belønning, for den 83de Grad.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Blandinger. Hamborger Correspondent melder fra Helsingør, at der er gaaet en Russisk Fregat til Kjøbenhavn for at ringe Admiral Siniæven Ordre til at afseile til Middelhavet, men den Russiske Flode var allerede afseilet. Jmidlertid var der dog i Helsingør hyret Lodser til at bringe den nu igjen forventede Flode endnu engang over til England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Efter nogle Efterretninger er Egypternes Flode virkeligen løben ind til Navariin og har der landsat de medsendte Tropper. Andre ville derimod vide, at den underveis stødte paa Admiral Sir Edward Codringtons Eskadre, blev der tilsagt at vende hjem igjen og føiede sig strax derefter. - Herefter smigrer man sig med, at det vil blive vanskeligt for Jbrahim Paska at holde sig synderligt længe i Morea. - J Constantinopel har man med særdeles Glæde modtaget Tidenden om Hr. Cannings Død. Det synes, som at Reis-Effendi begynder at vise en smule mere Eftergivenhed i Henseende til de tre Frankiske Ambassadørers Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Algirerne have taget et Hamborger Skib Flora udenfor Vianna. Ogsaa have de opbragt et Par Prøisere. De have et Antal Krydsere ved Sardinien, for at passe paa Franskmænd. Ligeledes have de nogle Kapere ude ved Azorerne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Den indbyrdes Underviisning begynder i Frankrig ved Obskuranternes Bestræbelser at tabe sig og dens Befordrere at ansees for Liberale og Revolutionære. J alle Jtalienske Stater er den forbuden, undtagen i Toscana.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
J South Hadley i Staten Massachusets (et Sted, med 1900 Beboere; 19 Mile sydvest for Boston) er den 12te Juni d. A. død en ærværdig Matrone, Sybilla Smith, i den høje Alder af 101 Aar 1 Maaned 8 Dage; Hun havde siden 1797 været Enke efter andet Ægteskab. Hun havde havt 9 Børn, 83 Børnebørn, 171 Børnebørnsbørn, og 3 Børn i 4de Leed; ialt en Afkom af 266, af hvilke 204 endnu vare i Live. En Broder og tre Søstre overlevede hende. De vare 96, 92, 90 og 85 Aar gamle.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
De fire Officerer som forleden bleve skudte paa Hayti, marscherede til Retterpladsen, ryggende af deres Cigarer. Da Pelotonen paa 30 Mand fyrede første Gang, faldt kun En; efter fire gjentagne Gange faldt to Andre, og den Sidste stod endnu, efter at have faaet 20 Skud, hele Tiden ryggende sin Cigar.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Den 8de Juli døde i et Nonnekloster i Lissaboren Pige, som havde opnaaet den høie Alder: 128 Aar. Hun havde over et heelt Aarhundrede tjent i samme Kloster, og var først for et Par Aar siden sat ud af Virksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
J Paris er nylig begaaet et uhørt Tyveri. Nogle Spidsbuber havde lagt Mærke til at en Hyrekudsk, som var noget beskjænket, var sovet ind i sin Fiacre, udenfor et Huus paa Condepladsen. De løftede ham sagte ned af Bukken, satte ham ind i Huusdøren, og kjørte bort med Vognen. St. Helena og Napoleons Grav.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
(Af en Sveitsers Reise til Kalcutia.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
St. Helena frembyder et rædsomt, med Gangesflodens smukke Bredder paa en forunderlig Maade contrasteren, de Syn. Øiet seer kun en umaadelig Masse af nogne rødladne Klipper, og Staden Jamestown ligger i en snever Fieldkløft, indsluttet af høie Bjerge. Fra Søsiden ligner den en Theater-Decoration. Nogle Træer og nette Haver, som danne Baggrunden, give dette Punkt en vis Ynde, trods det Vilde i de øvrige Omgivelser. Vel maa Napoleon ved det første Syn af disse Klippemasser, som for at gjøre dem end frygteligere, allevegne ere beplantede med Kanoner, have anstillet sørgelige Betragtninger over de menneskelige Tings Ustadighed. Den temmelig stærke Garnison og de fra Jndien hjemvendende Skibe ere Jndbyggernes eneste Næringskilde. Derfor er næsten ethvert Huus et Vertshuus, og Alt betales meget dyrt af de fremmede Gjæster, der have Lyst til Alt. Et godt Middagsmaaltid koster en Guinde og andre Fornødenheder i samme Forhold. - Herlige Vindruer vederqvægede os kosteligt da vi traadte i Land, men da det kom til Betaling kostede hver to engelske Skilling. Med Gouverneurens Tilladelse og ledsagede af en engelsk Major, stege vi tidligt om Morgenen tilhest for at besøge Øens eneste Mærkværdigheder, Napoleons Grav og det Huus, han beboede. For at komme derhen maatte vi først ride op af et høit Fjeld og siden stige ned i en øde Afgrund, hvori Graven findes aller nederst. Den danner en aflang Firkant med en Steen i Midten uden Jndskrift og omgiven af et Trærækkeværk. Nogle Ege, smukke Taarepile, vilde Blomster og en klart rindende Kilde giver Stedet en ørgelig Yndighed. J en Træhytte, som Gravvogteren, en gammel engelsk Jnvalid, beboer, findes en Bog, hvori de Reisende indføre deres Navne, og Jnvaliden fortæller med sleben Tunge mangehaande Historier om Keiserens Ophold paa Øen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Fra Graven droge vi til Longeod, som ligger paa en Bjergflade, paa alle Kanter udsat for Stormvinde. Napoleons forrige Bolig er nær ved at falde ned og beboes af en Forpagter. Endog Keiserens Sovekammer er gjort til en Stald, og hvor hans Seng stod, ligger en Dynge Skarn. Kun faa Skridt fra dette Huus, som maa have været en afskylig Bolig, ligger det ny Pallads hvori den Fangne skulde have været flyttet hen. Nu beboes det af en Underofficer og hans Kone, der falbyde nydelige Arbeider, forfærdigede af Damerne paa St. Helena, til Bedste for de Fattige. Om Spaniernes Adelsyge. Jntet Folk i Europa besidder en større saakaldet honnet Ambition, end Spanierne. Jkke uden Grund har derfor Holberg givet sin Titel- og Adels=Nar Spanien til Fædreneland. Alt længe før har Cervantes skildret sine Landsmænds ridderlige Forfængelighed i sin Don Quirotte. Nu, siden den sidste Revolution, siger en nyere Forfatter, udgjørnden uhyre Rangsyge, den store Forkjerlighed for Ordensbaand Fendoralistokratiets Hæderstegn, et mærkværdigte Træk inden spanske Karakteer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
J Biscaya, Asturien og Navarra er man saa stolt af sine Ahner, at Enhver vil være af Adel. Selv over Hytters Jndgang finder man store Vaabenskjolde, til hvis Forskjønnelse man har sat hele Plante= og Dyreriget i Requisition. En Tid var Adelsraseriet saa stærkt, at, efter en Beregning som Grev Laborde gjorde i Aaret 1788, alle Familier i Bistayg og Asturien, troede sig at være af Adels I den førstnævnte Provindvare af 308,090 Mennesker 116,910 Adelige, og den anden af 347,766, 114,740 Adelige. Adelsdi plommerne vare dengang tilfals. Laborde tæller 119 Grander, 535 Grever, Marquis og Vicomts, ialt 478,716 Adelige. Hertugerne af Medina-Celis Navne, som indtoge en heel Side, vare korte i Sammenligning, med adskillige Andres. Man vilde i Spanien ansee det for en Fornærmelse, at nævne Stederne Cadix, Barcelona og Madrid uden Tilføining af Muheroica. (Det meget Heltemodige.) Behagelig Overraskelse. Göthes, den tyske Digterkonges, 78de Aars Fødselsdag havde en høistinteressant Mærkværdighed, som fortælles saaledes: Just som Venner og Frænder vare samlede for at gratulere den høitelskede Olding, holder en Postvogn for Døren, man hører Nogen ile hurtig op af Trappen, og en Fremmed træder ind i Værelset. Göthe gaaer ham imøde, men kjender ham ikke. "Skjøndt De, sagde den Ubekjendte: idag seer mig for første Gang, saa haaber jeg dog, at De sikkert vil modtage En Lykønskning af En af Deres meest trofaste Venner og Beundrere. - Maa jeg spørge, sagde Göthe, hvem jeg har den Ære - "" Og den Fremmede svarete: "Jeg er Kongen af Bayern. - Kongen var reist Dag og Nat for at lykønske Göthe til den 28de August; han havde endnu aldrig seet ham. Hjertelig var Omfavnelsen, endnu hjerteligere den rørte Oldings Glæde. Som de gik op og nedad Gulvet sagde Kongen: "Det glæder mig usigeligt, at jeg endnu paa dette Bryst finder en lille Plads for Kongen af Bayerns beskedne Orden, beviis mig den Ære, at modtage den og bære den til en Erindring om denne Dag. Han tog Hubertusordenens Storkors op af sin Lomme, og befæstede den med egen Haand paa Digterens Bryst.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Historiske Mærkeligheder. Michel Johnsen, Præst i Holtaalen, i Trondhjems Stift, døde 1629. Han skal have levet 115 Aar, og da han længe havde været uden Tænder, udvoxede der nogle Aar før hans Død, endeel spidse Tænder i hans Mund. Ramus (i sin Norges Bestrivelse p. 194) tillægger ham endnu længere Levetid, og at han var den første Præst i Holtaalen efter Reformationen. Han maa da have været i Kald over 100 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Den kostbareste Jldskjærm, som nok nogensinde har staaet for en Kakkelovn, lod en Kjøbmand i London, forfærdige af Lotteriesedler, da han stedsen havde spillet i Lotteriet, og aldrig vundet noget. Skjærmen saae daarlig ud, men kostede 45000 Pund Strl.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Den Russiske Fyrste Potemkin var almindelig bekjendt for sin uhyre Pengeødslen og den høieste Luxus i sine Fornøielser; fem Maaneder som han tilbragte i Petersborg, kostede ham 1200000 Rubler. Hans sædvanlige Taffeludgift var 800 Rubler daglig. Hans Livsuppe allene kostede ham hver Gang 300 Rubler. Da han engang gav Keiserinden af Rusland en Fest, blev der paa en Aarstid, da man slet ikke tænkte derpaa, fremsat Kirsebær, som kostede ham 5 Rubler Stykket.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Fædrelandet. Af Kjøbenhavnsposten, den 12te October. Jaftes optraadte Jfr. Lange, for første Gang som Gurli, i Jndianerne i England. Den Følelse, Naivitet og Ynde, hvormed hun gav denne ved sin Unatur vanskelige Rolle, i Forening med en for en saa ung Debutantinde usædvanlig Hjemlighed paa Scenen, erhvervede hende et ligesaa opmuntrende som fortjent Bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Hr. Kongelig Skuespiller Nielsen hjemkom i Onsdags fra sin Reise, paa hvilken han, som af vore offentlige Blade er bekjendt, ogsaa i Tydskland har hævdet sit Navn som fortrinlig Kunstner. Efter Forlydende optræder Hr. Nielsen første Gang efter sin Hjemkomst, paa Mandag, i Erik den Syvende. J Formiddags afgik Dampskibet Prindsesse Wilhelmine for sidste Gang i Aar til Lybek. Paa Retouren, til Kjøbenhavn, hvor det skal oplægges i Vinter, er det fragtet af Hr. Baron Selbye, for at overføre Hr. Baronen med Familie til sine Godser paa Falster.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Det for Tiden herværende Dampskib Prinds Oscar, som er bygget for et bergensk Privat-Jnteressentskabs Regning, er nu bestemt til paa Tirsdag at afgaae til Bergen og medtager herfra Passagerer til denne Stad. Det er en Skonnert, som er bygget i Stockholm, og Maskineriet, der er af 80 Hestes Kraft, er forfærdiget af den bekjendte Mekaniker Hr. Owen. Cours den 12te October. Hamborg 2 M. - , a vista 215. - Specier 218. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. - Bank Disconto 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier 158 1/2 159 Rbd. Sedl. - Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsgjeld 48 1/2 a 49 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter) 82 1/283 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 7. i Banco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. rede Sølv. - Dito Dito 111 1/2 i Sdlr. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankobligat. Renter pr. 6te Januar 97 Rbd. r. S. - 4 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 104 1/2 a 105 i Bco. - 4 pC. Dito nye 98 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier - Sedler. - 3 pC. nye Danske Obligat. 59 1/2 a 60 L. St. 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Cours: Hamborg den 12te October. Bordeaux 187. - St. Petersborg 9 1 1/2. - London 35, 11. - Cadiz 89. - Lissabon 34 1/2. - Amsterdam k. S. 105 1/8. - Kjøbenhavn k. S. 214. - Specier 1 1/4 A. - Disc. -
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 12te Octbr.: Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre. Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pundet 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s. Siellandsk Smør, Td. 52 Rbd. a 62 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Maribo. Den 2den Dennes hjemsøgtes Mariboe og især Landets østre Deel af en frygtelig Torden, der ledsagedes af rædsomme Lyn og vedvarede omtrent i 3 Timer. Dette Uveir afstedkom dog ingen Skade; men vi fik derimod en for de tørre Jorder høist nødvendig Regn. Siden har Veiret været klart, stille og mildt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Blandinger. Af Walter Scotts Napoleons Levnet, som oversættes af Hr. A. P. Liunge, Udgiver og Redakteur af Ugebladet Kjøbenhavnsposten og Maanedsskriftet Hertha, ere de tvende første Deele udkomne. Den ærede Oversætter har forhen meddeelt saare interessante Udtog af dette Værk i hans yndede Blad Kjøbenhavnsposten, hvis tro Oversættelse i et smukt flydende Sprog, samt de mangfoldige smagfulde og skjønne Meddelelser, hvormed Hr. Liunge beriger vor periodiske Literatur, tilfulde vidne om, at ogsaa hiint betydelige historiske Værk er i gode Hænder. - (Subskriptionsprisen er 6 s. pr. Ark, heri Aalborg modtager Hr. R. Sadolin, Subskription. Hr. H. W. Lundbye, forhenværende Consulatsecretair og Charge d'Affaires i Tunis, agter at udgive "Lufiaden, et Digt i 10 Sange af Luis Camoens, oversat af det Portugisiske i Danske Octarriim. Det første Bind heraf, som indeholder de 5 første Sange og Digterens Biographie, ligger færdig til Pressen. Hele Værket vil udgjøre omtrent 25 Ark, som udkomme i 2 Bind, og overlades Subscribenterne for 12 s. Tegn pr. Ark. Jngemanns historiske Roman Waldemar Seier, er nu, oversat paa Tysk af Prof. L. Kruse, udkommen hos Kollman i Leipzig, og koster 6 Rbd. Courant.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Dandserfamilien Kobler fra Vien har givet en Ballet paa det Kongelige Theater, tildeels med, og tildeels uden bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Efter et kort Ophold i Gothenborg, hvor jeg med Glæde mindes de interessante Familier, hvis overvættes Forekommenhed imod mig jeg har at takke for, at dette Ophold har været mig høist behageligt, og stedse vil blive mig uforglemmeligt, foretog jeg nærværende liden Udflugt for at see Trollhættas Vandfald og Kanal. Jeg er Skjæbnen særdeles megen Tak skyldig, at den lod mig besøge disse Egne paa en Tid, da Naturen var klædt i dens yppigste Pragt, og ved et skjønt og klart Veirligt laae udbredt i dens fordeelagtigste og kosteligste Prydelse. (J Julii Maaned 1822.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Det var mig en høist behagelig Tidsfordriv, at gjennemblade denne Bog. Et af de meest træffende jeg har fundet var følgende i svensk Sprog, undertegnet Dr. Gerson fra Stokholm: her lag sedt och jag beundranDet som Konsten kan formaa, o: Natur fastan du dundtaSnillet wet at paa dig raa Til min store Forargelse har jeg i denne Sommer hørt, at den Gamle havde solgt sin Bog til en Kjøbmand i Gothenborg, for den, for Sælgeren betydelige, Summa 10 Rdlr., men at en Englænder strax igjen har betalt den med 20 Pund Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Grækervennen. (Af Kjøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Under denne Titel agter Undertegnede at udgive et Flyveblad, som vil indeholde: "Specielle Beretninger over de her i Staden til Grækerne indkommende Understøttelser, og en summarisk Oversigt over Alt, hvad der i Danmark er og bliver givet, i denne Hensigt: enkelte, Sagen interesserende Efterretninger, uddragne af Dagen, eller den Vest-Sjællandske Avis; en kort Fremstilling af Grækenlands Skjæbne, fra dets fordums Friheds Tid indtil nu; Rædselscener, Helteglimt og høie Dyds-Exempler, fra dets Underkuelsestider, m. m." Bladet vil udkomme og tilbæres Subskribenterne 1 a 2 Gange om Ugen, et halvt eller heelt Ark stort, og saaledes koste 4 s. eller 8 s. Tegn pr. Nummer, som betales, ved Modtagelsen, til Budet. - Dersom saamange, snarest muligt, behage at tegne sig paa Adressecomptoiret, Østergade Nr. 63, hos Hr. Redacteur Jetsmark, at jeg kan see mig nogenlunde skadesløs ved dette mit aldeles private Foretagende. Subskribenterne kunne afsige Bladet med fire Ugers Varsel paa ovennævnte Comptoir. Naar det grændseløs ulyksalige Hellas har afrystet sine blodige Jammers=Lænker, vil Grækervennen ende sine ringe Bestræbelser med en inderlig Taksigelse til Danmarks Ædlinger, som i øm, veemodig Medfølelse have omslynget Dans og Hellas Hjerter med Broderkjærlighedens stærke uforgjængelige Baand. Kjøbenhavn, den 4de October 1827. F. V. Stockfleth.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Walter Scotts Dom og Romanlæsning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
J sin Bog om "de berømteste engelske Romandigteres Liv og Værker" fælder Walter Scott en paafaldende Dom om Romanlæsning: Han bemærker nemlig, at man i Fieldings berømte Tom Jones har fundet en farlig Tendents og forsvarer Bogen imod denne Beskyldning. "Den Moral, siger han, som skal uddrages af en Roman, interesserer Læserne mindst; den er som en Betler, der slutter sig til en Procession eller et festligt Tog, og forgiæves søger at drage Tilskuernes Opmærksomhed paa sig. Naar vi undtage hine foragteligere Værker, der gaae ud paa at henlede Sandserne paa de laveste legemlige Lyster, kan man vel ikke frygte for anden virkelig Skade af Roman læsningen end den, at den kan fordærve Smagen for alvorligere Gienstande, som Historie og Videnskaber. Ligesaa lidet lader der sig drage nogen anden Nytte af Romanlæsningen, end at man undertiden kan belære Ungdommen ved troe Skildringer af Livet, og ved ædle Karakterer og Fremstilling af opdigtede ulykkelige Tildragelser oplive dens Kjærlighed for det Gode og om Medfølelse. Saaledes er altsaa Romanen en underholdende men unyttig Leeg, en Luxus=Artikel, der er opfundet for at fornøie den dannede Verden og forat tilfredsstille hiin Halvkjærlighed til Literatur, der stedse bliver temmelig almindelig ved en vis Grad af Dannelse. Man læser derfor Romaner mere for at finde behagelig Tidsfordriv end i det Haab deraf at øse noget belærende". - Hvorledes skal man bedømme denne Yttring af en Mand, som Romanskriveriet har skaffet saa mange Penge og et saa berømt Navn, en den fremkaldt af Lyst til at sige Noget paafaldende eller vel endog af den tilslørede Forfængelighed at ville antage Skin af at en Roman var ham en Bagatel og at han ikke tillagde denne Green af den skjønne Literatur mindste Værd, eller har den aandrige Dommer, kun villet skildre den Virkning, Romanen pleier at have paa den tankeløse Mængde? Den nordiske Løve.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Følgende Anekdot, som røber vor udmærkede Landsmands, Sir Walter Scotts godmodige Lune og behagelige Forekommenhed, fortælles her i vore bedre Cirkler.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
En engelsk Gentleman og Gemalinde ankom i Nabolauget af Abbotsford, og tilsendte Eieren (Sir Walter Scott) et Kort, at de fra en meget bortfjernet Egn af England vare komne hertil, allene for at see "den store nordiske Løve, og de udbade sig den Ære at erholde deres Ønske opfyldt. De fik ufortøvet til Svar: Løven tog sig som bekjendt fordeelagtigst ud i Foringstimen, det vilde derfor ei allene være Dyret kjert at vorde seet af det ærede Par paa denne Tid, men det havde tillige den Ære at invitere de Fremmede til Maaltidet. De Reisende indfandt sig til Middag, og man behøver vel neppe at tilføie, at de bleve modtagne med den største Opmærksomhed og Gjestfrihed. (Edinburgh Observer.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Anekdoter. (Den der har en nogenlunde udbredt Læsning, ham kan vistnok, i periodiske Blade, ingen væmmeligere Overskriffalde i Øinene end "Anekdoter." Men hvorfor fornemmelig af tvende Aarsager: enten fordi de fleste nye Anekdoter kun ere Reminiscentser af gamle, som findes i ethvert forslidt Vademekum, eller: fordi de gjerne ere saa udtrukne, at den smule Salt de under en anden Skikkelse mueligen kunde indeholde, opløser sig til det pure Vand. Ellers kunde pel en god Anekdot nok have sit Værd, men intetsteds er vel "kort og godt" saa anvendeligt som her. Vi ville forsøge om vi kunne levere nogle af denne Calibre.) En Ven af Wessel spiste til Aften hos denne. Den bares en Ret Torsk frem. Wessel spurgte sin Gjest: Vil Du have en Snaps nu, eller vil Du siden have een - paa Torsken.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
En Sangerinde kom med et Anbefalingsbrev fra den berømte Kapelmester Himmel til en anden Tonekunster. Brevet var af følgende korte Jndhold: Herved sender Himmelen. Dem en Engel. De Gjerrige afgive ialmindelighed et interessant Stof til Anckdoter; den følgende kan vistnok kaldes Gjerrighedens Triumph. En gierrig Rigmand laae paa sit Yderste. Da det ikke var godt at vide, om Midlerne vilde forrente sig hiin Side Graven, saa lod han sine jordiske Arvinger kalde til sig, for at gjøre dem bekjendt med hvad de havde i Vente. Men - tilføier han - J vide, at Lovene forbyde Eder at hæve Pengene førend et Aar og sex Uger efter min Død; ville J derimod godtgjøre mig Renterne af Capitalen for et Aar og sex Uger, da skal den udbetales Eder - strax.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
En Tysker veltede paa en Landevei i Jylland og saae i en ynkelig Forfatning i en Grøvt. Her Gott, udraabte han. "Er her godt, sagde en forbigaaende Bonde, saa maa Du have et Helvede Hjemme. Udvalgte Strøtanker af Jean Paul. (Dette mærkværdige Hoved, som antænder og udbreder Lys med sit Gennies Lynstraaler, hører til de usædvanlige Aander i den nye Literatur, hvilke, henrevne af deres egen Krafts Mangfoldighed, med hvert Aarti bryder sig en ny Bane, og først med Døden ende deres Dannelsesperiode. At ville vurdere saadanne høiere Naturer efter deres Dyder, og Feil, og udtømme deres hele Originalitet karakteriserende, vilde være et farligt Foretagende, som billig maa overlades den sildigere Kritik af en lignende Aand. - Uden derfor at opholde os ved de yppige Udvæxter af denne, den tyske Literaturs, Pragtvæxt, ville vi meget mere vederqvæge os ved dets duftende Blomster og saftrige Frugter, men hvilke lig Ananassen, der forener alle Frugters Liflighed, ikke ville nydes til Mættelse.) Den Frygtsomme skrækkes før Faren, den Feige i Faren, og den Modige efter den.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-17
Enhver Smigrer har igjen sin Smigrer: Bændelormen er igjen besat med Naaleorme. Qvinden elsker Styrke uden at efterligne den, Manden elsker Ømhed uden at gjengielde den. Saa forskjellige som Fyrsterne ere, saa ere dog Hofferne hinanden lige, og Hofmændene ogsaa. Menneskenes Hovedfeil er, at de have saa mange Smaaseil. Jntet i Verden pryder et Værelse saa meget, som den klare Dag.