JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Paa Eienhaus Mark, i det Lauenborgske, hvor den hellige Ansverus leed Martyrdøden, behagede Hs. M. at lade Sig Historien derom fortælle af den medfølgende Embedmand, saaledes som den til hiin Tid levende Adam af Bremen har nedskrevet samme. Hs. Maj. anerkjendte den Velsignelse som for disse Egne var fremgaaet af denne Martyrs Blod, der den 15de Juli 1066 tilligemed 12 Ordensbrødre døde Stefandøden for den christelige Sandheds Skyld. Hs. Maj. yttrede, at Mindekorset burde restaureres og indfattes paa en værdigere Maade. Ogsaa for Levningerne af den gamle historisk mindeværdige Margarethenwall (Dannevirke) har Hs. Maj. interesseret sig. Endeel Markeiere havde begyndt med at udgrave Murene, formodentlig for Stenenes Skyld, men Kongen har, for at standse Ødelæggelsen, truffet et Arangement som tillige harmonerer med de Enkeltes Privatret. J Segeberg har Hs. M. lagt Grundstenen til den nye Seminaribygning. Om det politiske Liv i Hovedstaden og sammes Pudseerlighed læses en interessant Artikel i Rd. Avis, hvoraf vi tillade os her at meddele følgende Udtog: Det er den saakaldte conservative Presse som nu er den virksomste. Trojel er forsvunden af Valpladsen; men Sibbern og Lindberg svinge Gaasevingens Glavind med en Jver og Fyrrighed som opflammer hvert conservativt Bryst med en ubetvingelig Achilles Tapperhed. Skomagere og Vertshuusholdere flokke sig om deres Fane; den hidtil fredelige Adresaviser den Circus, hvor disse udødelige Mænd kjæmpe. Dyspepst aftager betydeligt; dog tør Lægerne ikke lægge Sag an mod Hr. Jetsmark, fordi han ved et saa nemt diætetisk Middel befordrer Frokostens Fordøielse. Nye Kæmper springe paa deukalionisk Viis op af Jorden hver Dag: nu en Grottrup, nu en Jørgensen, nu en Verthuusmand, nu en Skomager, nu med Philosophien, nu med Theologien til Anfører. Dette er unægtelig Sibberns og Lindbergs Fortjeneste; det er dem, som have indgydet Haandværkerne dette Skribent Mod. De have nu gjort den Opdagelse, at der ikke behøves Fornuft, Overlæg eller Kundskaber til at skrive i Aviserne, og man gjorde Hr. Grottrup megen Uret, dersom man sagde, at han stod meget tilbage for Professoren eller Magisteren. Alle lære omtrent lige godt, at vi gjøre bedst i at blive staaende hvor vi stod i 1660 – at Danskes Vei til Roes og Magt er at staae stille -at det er daarlig fat med de stakkels Britter og vi faae nok ynkes over dem og lære dem en bedre StatsIndretning, hvis de ikke reent skal gaae tilgrunde - vel sandt, de stial vor Flaade – men vi ville være ædelmodige og give dem en Constitution af den rigtige Slags ovenikjøbet. Sibbern beviser, at saadan en Constitution, som den engelske, lammer al militair Kraft og ødelægger alle Handels= og Haandværks laug &c. Kort sagt, han har viist Metaphysikens Underkraft i Politiken."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Generalcommanden i Kjøbenhavn bereder Publicum et smukt og sjeldent Syn, idet den har befalet, at Stadens hele Garnison og Borgermilitair skal paa Fredag, i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag, paradere og desilere paa Christiansborg Slotsplads. Paraden skal kommanderes af Generallieutn. v. Holstein. Af hvad Omfang og Betydenhed Revisionen af Hovedstadens Communal-Regnskaber maa være, vil kunne skjønnes deraf, at Borgerrepræsentanterne, der dog ellers see nøie paa Skillingen, have foreslaaet, at hver af de 4 Revisorer skulle tillægges 400 Rbd. i aarlig Løn, hvorved altsaa Revisionen koster hvert Aar 1600 Rbd. Licitationen over den store Leverance af Kornvarer til Armeen, som skal afholdes i Kjøbenhavn, er udsat til den 23de de, og vil der da kun blive at levere omtrent det Halve af de Qvantiteter som tidligere have været averterede til Landmilitair=Etatens Forbrug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
J den roeskildske Stænderforsamling er forefaldet særdeles interessante Debatter angaaende Skattebevillingsretten." Den kgl. Commissarius, havde med Hensyn til Hovedspørgsmaalet erklæret: at han benægtede Forsamlingens Competence til at behandle denne Sag, men at han var overbeviist om, at han handlede overeensst. med Kongens Ønske, naar han lod den komme under Overveielse. Hertil svarede Etatsraad Hvidt: der havde indleveret den khvnske Petition, at hvad end Resultatet bliver, vil der af Forsamlingens Aske fremstaae en Phønix, og denne Fugl vil paa sine gyldne Vinger bringe dette Blad derhen, hvor dets Jndhold vil læses, forstaaes og ikke misforstaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
J Sjælland er i denne Tid solgt følgende Landeiendomme: Aggershvile, ved Vedbek m. Besætning. til Hr. Proprietair Hansen, tidligere Eier af Meilgaard i Jylland, for 25,000 Rbd. Samme Eiendom skal for 2 Aar siden være kjøbt for 9000 Rbd. uden Besætning. (Aalb. Av.) Sophienborggaarden. i Tjæreby Sogn til Hr. Propr. Kock fra Aggers hvile for 26,000 Rbd. Og Sandholm i Bloustrød Sogn til Hr. Lieutenant Fabricius for 35,000 Rbd. Paa Overfarten mellem Wordingborg og (Frd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Nykjøbing paa Falster indtraf i Fredags den sørgelige Begivenhed at Seilbaaden som havde overført Pakkeposten kantrede S. for Masnedøen og Postfører, Bjerring samt Een af Matroserne druknede. Man havde endnu ikke fundet Ligene. De 40 Bjergsangere ville, efter Deres Majestæters Jndbydelse, begive sig til Augustenborg, igjennem Roeskilde, Ringsted, Sorø, Slagelse, Corsør, Nyborg, Odense, Svendborg og Faaborg, og paa hvert Sted give en Concert. (Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
J Lollands-Falsters Stiftstidende læses nogle, vistnok rigtige bemærkninger om Forholden i Slesvig, der for Tiden have særdeles Krav paa Opmærksomhed: "Man er (siger Forfatteren), i stor Vildfarelse, hvis man troer, at Bonden, fordi han ønsker Jndførelsen af dansk Retsprog, ogsaa ønsker Jndlemmelse i Danmark. Det Første har han altid ønsket; og at dette Ønske først i den senere Tid har udtalt sig saa stærkt, er en Følge af Forholdene. Vil man derimod berøre det sidste Punct, møder man strax hans Fordomme, hvilke Vedkommende naturligviis ikke undlade at bestyrke med alskens Skrækkebilleder om Indførelsen af Consumtion, Hoveri o. s. v. Alt hvad vi derfor for Tiden kunne gjøre, er at hævde den danske Nationalitet. Ethvert videre Skridt er et Misgreb, hvorved man, istedet for at opnaae det tilsigtede Øiemed, tvertimod gyder Olie i Jlden og forøger Mistilliden og Spaltningen. Lader os frede om Nationaliteten og udvikle den til Selvstændighed, saa vil nok det Øvrige komme af sig selv, især naar vi kunde faae Consumtionen afskaffet eller omlagt, og derved den lede sønderjydske Toldlinie hævet, der er en Bom, som altid minder Slesvigeren om, at han træder ind i et fremmed Land."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Natten imellem 6te og 7de Septbr. opstod en pludselig Jldsvaade i Flensborg. Klokken 11 om Aftenen, just som man slukkede Jlluminationen i Anledning af tvende Bryllupper, løde Stormklokkerne og Angstraabet: "Jldløs, vakte igjen de Beboere, der nylig havde hengivet sig til Søvnen. Uagtet at mange Folk endnu vare paa Benene, og hurtigt kunde ile til Hjelp, havde Jlden, der var udbrudt i en Snedkers Huus, hvor den fandt Næring i det meget tørre Træ og de indvendig med Paneelværk beklædte Vægge, dog allerede grebet saa voldsomt om sig, at 12 Familier, der beboede denne Bygning, Jntet fik reddet af deres Bohave. Men dette var endnu eidet Værste, fire Mennesker satte Livet til derved. En Moder, hvis Mand var fraværende paa Søen, mistede 2 Børn, og befinder sig selv i en til Vanvid grændsende Fortvivlelse. De andre to i Luerne omkomne Personer vare gamle Koner, hvoraf den ene boede i femte Stokværk, under Taget. Selv de ældste Folk kunne ikke erindre for at have oplevet en saa hurtig, alfortærende Brand; thi i et Nu stode Trapper, Gulve, Vægge og Stolper i lys Lue. En syg Kone blev, indsvøbt i Sengeklæder, af hendes Mand kastet ud paa Gaden. Den nedbrændte Bygning var et stort Hjørnehuus ved den saakaldte "Herrenstall, en snæver Gade, hvori Trængselen af ørkesløse Tilskuere under Branden var saa stor, at det ofte var til Hinder for de Reddende. Til Lykke var det stille Veir, og en Have adskilte desuden Brandstedet fra de nærmeste Bygninger; ellers vilde den hele, ned til Skibsbroen førende Gade maaskee være bleven lagt i Aske. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekjendt. (Hus. Ugbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Mag. Lindberg kommer nu efterhaanden med sine belovede Petitioner imod Skattebevillingsret og har nylig indleveret en saadan fra Vrigsted i Jylland. J Vrigsted er nemlig en stor Mængde af de saakaldte Hellige, og skjøndt Mag. Lindberg ikke før har været i directe Berøring med disse, men i den sidste Tid er kommen dertil ved at opkaste sig til deres Advocat i nordisk Kirketidende i Anledning af de Stridigheder, der have fundet Sted i Hovedsognet, Barrit, om den nye Psalmebogs Jndførelse, og i hvilke, som bekjendt, en Deel af Vrigsted Sogns Beboere have taget Deel, benytter han strax dette nystiftede Bekjendtskab og den Forbindtlighed, som han mener, de ere ham skyldige, fordi han saa uegennyttig har taget sig af deres Sag, til at anmode dem om Underskrifter til Petitionen til Stænderne, om ingen Forandringer at tilraade i Statsforfatningen. Og der have da vel den gamle Psalmebogs Venner og Sognepræstens (Bøttgers) Uvenner meent, at det var den mindste Tjeneste, de kunde vise deres djerve Talsmand, formedelst hans store Selvopoffrelse for deres Skyld, at underskrive en Petition, som vel for nærværende Tid i det mindste, i Grunden var dem ligegyldig. At Underskrifterne saaledes ere bragte tilveie, synes i det mindste rimeligt, da man der i Sognet kun tænker paa Psalmebogsstriden, og synes saameget mere rimeligt, som Hr. Lindberg skal have sendt Petitionen til Gaardmand Mads Christensen, i Vrigsted, en af de ivrigste derværende Hellige og en af dem, der stærkest har kæmpet for den gamle Psalmebogs Vedblivelse og varmest taget Deel i den forargelige Strid om samme. (Kbhp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
I et Inserat i Bladet Diversat advares Folk for at slutte Handel med eller modtage Penge af en Person ved Navn Søren Smed fra Thorning i Lysgaard Herred, der gjerne pleier at indtræffe til de fleste Markeder for at kjøbe stribet Hvergarn samt Lærreder, men som helst handler med Fruentimmer, da han skal have sjeldne Gaver til at snyde de Enfoldige, hvilket en Kone fra Skive Landsogn paa afvigte Skive Marked den 5te August har maattet lide under. For et Par Aar siden var han arresteret i Aarhuus for formeentlig forfærdigede Sølv 1/2 Species, men frifandtes paa Grund af hans haardnakkede Benægtelse og Mangel paa tilstrækkeligt Beviis. Jnds. af hiint Jnserat er det bekjendt, at bemeldte Person flere Gange har udgivet falske Sølvmynter, og Folk som indlade sig med ham i Eenrum, resiqvere at faae falske Penge, som man vil sige han nu er i Besiddelse af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Skibs=Efterretninger. Ifølge til Khvn, ankommen Efterretning skal Fregatten "Bellona, ved New Aberdeen være seilet paa en Sandbanke, men dog lykkelig kommen deraf. Man venter imidlertid nærmere Bekræftelse paa dette Rygte. (Aalb. Av.) Barkskibet Bruce, Capt. Campbell, af Liverpool, kommende fra St. Petersborg med en Ladning Talg og Hamp, er strandet paa Anholt. (Hls. Av.) Reisende. (Hls. Av.)Med Dampskibet fra Kallundborg: Cand. juris Fr. Paludan=Müller med Kone, Grev E. Frys, Grosserer Prætorius, Pastor Koch, Madame Seeberg, Jomfru Bogh, Skolelærer Larsen, Niels Baggesen, Emilie Møller. Til Samsøe, Procurator Nissen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Jndsendt. Hvad skal man sige om en Redacteur (See min Broder H. Dalgas's Jnserat i Aarh. Avis No. 142), der først søger at undgaae at nævne Forfatteren til et fornærmeligt Angreb, derpaa gjør en anden Person (Hr. Linnemann i Veile) mistænkelig for at have skrevet saadanne Sotiser som indeholdes i Jyllandsp. No. 24, endelig opgiver en Forfatter der slet ikke er til, ja til Slutning endog erklærer: at Forfatterens Navngivelse i intet Tilfælde vil kunne opnaaes. Er en saadan Redacteur Sandhedens Talsmand, og hvorfor opgiver han ikke den Correspondent af hvem han har faaet Underretning om at Forfatteren er den fingerede Borger Nørager i Veile, Vil eller kan Hr. Clausen, Redacteur af Jyllandsposten, ikke dette, maa han undskylde, at jeg ligefrem erklærer ham for en Mand der ikke føler sit Kalds Pligter. Og tier Hr. Linnemann i Veile til den Mistænkelighed Hr. Clausen har paadraget ham, maa Første finde sig i, at jeg anseer ham for deelagtig i Angrebet imod min Broder. – Man har saa tidt talt om Misbrug af Trykkefriheden. Jeg kjender intet andet Misbrug af dette Slags, end at man under Anonymitetens Skjul kan fornærme Andre. At Facta, de være nok saa graverende, offentlig fremsættes, eller der purres lidt ved vor Statsforfatning, kan aldrig kaldes Misbrug; tvertimod er dette det meest virksomme Middel mod onde Machinationer. Men Forfatteren maa navngive sig, thi Anonymitet er i Almindelighed kun Feighedens og Lumsk hedens Skjold. Man forbyde derfor al Anonymitet, og Misbrug af Trykkefriheden ville upaatvivleligen ophøre. Tvangen til at sætte sit Navn under hvad man skriver, kan ikke andet end have en velgjørende Virkning paa Nationens Caracteer. Thi istedet for som nu ved smaalige, frygtsomme i Løndom udstedte Angreb, at udvikle sig til lav Anymositet eller Egvisme, ville aaben Ligefremhed og redelig Virken træde istedet. Aldebertsminde, den 10de September 1820. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Bekjendtgjørelser. Læseforeningen höitideligholder Hans Majestæt Kongens Fødselsdag ved Souper paa Raadhuussalen Fredagen den 18de September Kl. 7 1/2 Udenbyes Medlemmer og Fremmede, som ønske at tage Deel i denne Fest, ville behage at tegne sig hos Hr. Viinhandler Fulling i Selskabets Locale, Aarhuus, den 13de September 1840. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
J f. Nr. stod paa Grund af en Misforstaaelse Hr. Kraibergs Navn under Avertissementet, istedet for Directionen; hvilket herved berigtiges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Efter Vedkommendes Begjæring bliver den til 16de dennes berammede Auction hos Arrestforvarer Thorn bye over Løsøre, udsat til Fredagen den 2den October Eftermiddag Kl. 2; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 15de Septbr. 18440. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Efter Reqvisition fra det Kongelige Stiftamtmandskab, grundet paa det Kongelige Rentekammers Ordre foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue Fredagen den 2den October førstkommende, om Formiddagen Kl. 8. over Leverance af 4,896 Tdr. Havre, 33,750 Lpd. Høe og 30,000 Lpd. Halm til Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, i Tidsmmmet fra 1ste October d. A. til 28de Februar 1841. Conditionerne kunne erfares her paa Contoiret. Aarhuus Byfogedcontoir, den 16de September 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, Torsdagen den 24de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Aagaard med Underliggende, beliggende i Thisted Amt og Westerhanherred, der bestaar af: 1) Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 50 Tdr., 1 Skp., 2 3/4 Alb., og ufrit Hartkorn Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/8 Alv. 2) En Vand= og en Veirmølle med tilhørende Bygninger og Værker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler priviligeret Mølleskylds Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. og Ager og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Tde. 2/5 Alb. 3) Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tiender af 525 Tdr., 5 Skpr., 2 Alb. Hartkorn, og Kongetienden af 278 Tdr. 2 Fdkr.; og 4) Bøndergods med Hartkorn 5 Tdr., 1 Skp., 1 Fdkr., Alb. fri Hovedgaardstaxt, og Ager og Engs Hartkorn 362 Tdr. 1 Alb. Til videre Oplysning meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 146 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fækreature foruden Heste. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Gaarde, og er desuden tillagt 1856 Ugedage og 12 Sommerdage, foruden kjørende og gaaende Reiser. Auctionen afholdes paa Westerhanherreds Thing paa Skjerninggaard, og hvorved vil blive forbeholdt den kongelige Statsgjeldsdirection Ret til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde, efter at Auctionens Udfald er denne meddeelt. Conditionerne ligge 14ten Dage forinden Auctionen til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret hos Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Storm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen. Mandagen den 21de September førstkommende, Kl. 1 Formiddag, bortsælges ved offentlig Auction i Houlberg Præstegaard den Boet efter afgangne Provst Sundorff tilhørende Bogsamling, bestaaende for en stor Deel af theologiske Skrifter, hvoriblandt: theologisk Bi Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. bliothek og nyt theologisk Bibliothek af J. Møller, og flere nyere theologiske Tidsskrivter, iøvrigt er Bogsamlingen af blandet Jndhold. Dette bekjendtgjøres herved paa Vedkommendes Vegne. Bidstrup, den de September 1840. Obel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Jfølge Forligs- og Udlægshaverens Reqvisition bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 10de October, Løverdagen den 24de October, og Løverdagen den 7de November næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, stillet til Auction den Thøger Pedersen tilhørende Gaard paa Gjern Mark, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr., 3 Fdkr., 3/4 Alb., og Skovskyld 2 Fdkr. 2/5 Alb. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, hvor Conditionerne ere til Eftersyn. Ved tredie Auction, som holdes i selve Gaarden, forauctioneres endvidere den udlagte Besætning, Ind- og Udboe. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Skanderborg, den 5te September 1820. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Løverdagen den 19de d. M., Middagen Kl. 12, afholdes paa Herredernes Thingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation over Opførelsen af endeel Steenkister paa de større og mindre Landeveie i Hads og Ring Herreder, samt over standsættelsen af et Veistykke paa 30 Favne, sønden for Tranberg Kirke, paa Horsens Landevei. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 12te September 1840. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre, bliver Løverdagen den 19de September forstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt Licitation paa Horsens Raadstue over Leverancen af 500 Tønder Rug til det heri Byen garnisonerende Slesvigske Curasseer=Regiment. Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 29de August 1840. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Tirsdagen den 22de dennes, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Thinghuset i Hammel afholdt Licitation over Opførelse af endeel Steenkister paa Veiene i den vestlige Deel af Birkets Jurisdiction samt Opførelse af en Veiviser, i Veierslev. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 12te September 1830. Kampmann. Da større Interesse for Blomster og disses Opelskning i de senere Aar synes at være vakt ogsaa her i Staden, har Undertegnede troet at møde flere Blomsterliebhaveres Ønske ved at anstille et Forsøg paa at tilveiebringe en Blomsterudstilling, der vil komme til at vise deels blomstrende Potteplanter, der velvilligen ere meddeelte af flere Blomsterelskere herfra Byen, deels blomstrende Potteplanter, (hvoriblandt nogle gandske nye, der ere hidsendte til Forhandling af Blomstergartner J. P. Hansen ved Kjøbenhavn og deels endelig afskaarne Georginer, hvorefter Bestillinger for næste Aar kunne forordnes. Udstillingen, der staaer frit aaben for enhver Blomsterelsker, finder Sted i min Have i Møllestien, og staaer aaben Torsdag (den 17de) Eftermiddag fra 35, samt Fredag og Løverdag fra 10–6. Aarhuus, den 16de September 1840. A. Berg, Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Provsti=Sæderug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
i gode, rene og smukke Vare, faaes hos Farver A. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Et Værelse paa 2 Fag til Gaden kan faaes til Leie paa Rosensgade No. 161.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
God og reen Sæderug er til Salgs hos Gjæstgiver N. Larsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
En duelig Sølvarbeider kan strax erholde Condition J. Schibler. i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-16
Fra 1ste November kan nogle Tønder Værme daglibekommes, naar Bestilling skeer snarest hos Th. Sabroe, ved Studsgadesport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-18
16 No 151. Fredagen. den 18de September. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus 9 fts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-18
Nyheder fra Udlandet. J Alexandrien var smeddet et Complot, som gik ud paa at bemægtige sig Havneforterne og Mebemed Alis Person, og seile med ham og begge Flaaderne til Constantinopel. Fem og Fyrgetyve af den tyrkiske Flaades Officerer bleve lagte i Lænker og sendt paa Galeierne. Hvis Mehemed Ali maa bukke under, skal det være hans Plan, at sprænge begge Flaaderne i Luften. Disse ligge opstillede i Form af en Halvmaane. Bagved den saakaldte Molo er en heel Deel gamle Skibe sænkede som faste Batterier. Alle Linieskibene ligge med deres fulde Seil og Take lage, hvoraf man slutter sig til Paschaens Hensigt: under paakommende Tilfælde af Storm og Uveir, da strax at kunne benytte sig af Omstændighederne. Hver Dags Morgen indfinde de fire allierede Magters Gefandter sig i Vicekongens Palais for at erindre ham om, hvormange Dage der endnu ere tilbage af Terminen, og hvergang siger Paschaen til dem: "Jeg veed, hvad De vil. Min Beslutning er urokkelig. Gud dømme os imellem!" Fleregange har den brittiske Consul villet sige noget, men saa reiser Mehemed sig stolt, og Alle maa strax forlade Gemakket. Derimod have Frankrigs Repræsentanter (Wallewski og Cochelet) hver Dag Audients hos ham, stundom i flere Timer af Gangen. Disse To have holdt ham fra, at hans Søn endnu ikke er passeret over Taurus, men venter her paa Faderens Signal dertil. Den brittiske Commodore Napier, der med 4 Linieskibe og to tyrkiske Krigskibe ligger udenfor den syriske Stad Beiruth, har tilmeldt Kommandanten Soliman Pascha (Renegaten, forhen. Oberst Selves) at hvis han ikke overgiver Staden og underkaster sig tilligemed Garnisonen, maa han vente at blive bombarderet, men Kommandanten havde svaret tilbage, at før skulde han afbrænde alle Syriens Stæder førend han overgav een eneste deraf uden Mehemed Alis, hans Herres, Villie. Den brittiske Consul i Beiruth havde taget sin Fane ned og begivet sig ombord paa et af de engelske Skibe. Derimod havde de brittiske Kjøbmænd givet sig under den amerikanske Consuls Beskyttelse. Jbrahim havde sendt 15,000 Md. til Kystens Forsvar, som kunne gjøres fornødne, thi Napier havde kort for den brittiske Consul tog bort fra Beiruth skrevet ham til, at der om føie Tid vilde landsættes en stærk europæisk Troppemagt i Forening med en tyrkisk, og at man kunde vente der det første Slag i Midten af September.