Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-29
Mangehaande Rygter ere i Omløb angaaende hans sidste Fremstilling ved Hoffet i Spidsen forden store Deputation, som overbragte Adressen. Der skulle være mødt Deputationen nogle Blit, som selv for et Øieblik syntes at bringe Hr. Royer Colland, som efter sædvanlig Skik skulde oplæse Adressen, ud af Fatning. Dog Faren selv ved at foredrage saa haarde Yttringer og som ikke ere blevne hørte siden Revolutionens første Dage, indgiød denne Mand, som ikke skyer noget hvor det gielder og Sandhed og Ret, strax paa nye Mod, saa at han oplæste Adressen indtil Enden med en meget fast og roelig Tone Hr. Royer Collard er Royalist; men i streng Forstand constitutionel, ligesom fordum Camille Jordan, som blev betragtet som Royalismens eller det constitutionelle Monarkismes Jdeal. Royer, Collard er et besynderligt Phoenomen i disse den almindelige Fordærvelsens Dage, Man maatte sige, at det repræsentative Systems Aand havde udvalgt ham iblandt Tusinde. Han er siden General Foys Død den første parlamentariske Taler, i Frankerige, og besidder alle redelige Mænds uindskrænkede Tillid i begge Kamrene. Dette har han vundet ved sit politiske Forhold, da han ikke smigrede for noget Partie. Det var altid et høitideligt Optrin naar han i de sidste Aar traadte op paa Talerstolen; Alle tang med Ærbødighed og selv iblandt sine Modstandere, hørte ham ingen uden at føle Styrken i hans Beviser, og der udkrævedes Hr. von Billeles og den forrige Præsident for Kammeret Hr. Ravez heele Jndflydelse for at udslette det Jndtryk, som han havde frembragt. Hr. Ravez var en ivrig Tilhænger af Villeles Partie. – Den nye geistlige Minister skal være en meget moderat tænkende Mand og en oprigtig Forsvarer af den Gallikanske Kirkes Frieheder, og saaledes en Modstander af Jesuiterne, hvis Skoler man siger nu skulle blive opløste. J de Deputeredes Kammers Møde den 13 Marts fremsatte Hr. Benjamin Constant udførligt sit Forslag, om Betryggelsesmidler imod Censurens Jndførelse. En god Lovgivning om Trykkefrieheden sagde han, er en Velgierning for heele Menneskeslægten. Trykkefriheden er Ordet, eller meget meere den mangfoldiggjorte Jntelligents, som udbreder sig fra den ene til den anden Ende af Verden, den er det Lys, som paa eengang opklarer det borgerlige Selskabs Høider og tillige trænger ind i Hytternes Mørke. Jndenlandsk ministeren erklærede, at han havde ikke noget i sig selv at indvende mod Forslaget; men at det blot ikke syntes ham at være Tiden til at afvæbne Regieringen, førend man ved bestemte Love havde forskaffet den Fasthed i denne Henseende og han meente derfor, at man skulde bie saalænge dermed, indtil Lovgivningen i dette Stykke var bleven giort meere fuldstændig. Efter lange Debatter blev dog Hr. Constants Forslag antaget til Overveielse med en stor Majoritet; det samme var Tilfældet med Hr. de Conys Forslag at saasnart en Deputeret modtager et Embede hvorfra han kan afskediges, saa skulde hans Post besættes ved et nyt Valg. (Maaskee det var den bedste Udvei med Hensyn til Trykkefriehedens velgiørende og tillig skadelige Sider, at man foreenede sig om følgende Grundsætninger: 1) at Jngen maatte skrive noget uden at sætte sit Navn derunder, endog ved de mindste Stykker i de offentlige Blade; thi Ondskaben og Lasten er dog lidt undseelig, naar den skal nævne sig; men derimod mindre betænksom ved at afskyde en giftig Piil fra et skiult Baghold, 2) at det blev forbudt at skrive offentligt og populairt om Materier betragtede fra den ene Synspunkt, som det ikke maae være tilladt at skrive ligesaa frit om fra den anden. 3) at det overlades til Lovene, at straffe alle de Forseelser imod Trykkefriheden, som kunne inddrages under deres Forum. 4) at der i Henseende til de øvrige Gienstande, dannede sig et Samfund af de kundskabsfuldeste og retskafneste Mænd, for med ædel Sind og med Værdighed og uden lidenskabelig Heftighed at bekæmpe alle de Forvildelser i Domme og Meeninger hvortil Trykkefriheden kan give Anledning, og alt umoralsk i Skribenternes Forhold; thi saa vilde dens Ukrudt blive qvalt, hvilket er talrigt og fordærveligt, og dens gode Væxter, fremspire og frembringe velgiørende Frugter.)