JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Bekjendtgjørelser. Undertegnede er af Brandassuranceforeningen i Altona, fra dette Aars Begyndelse og indtil videre, antaget som sammes Commissionair her paa Stedet og Omegnen, og ville desaarsag Enhver, som maatte ønske Varer, Meubler &c. assurerede hos bemeldte Forening, behage at henvende sig til mig paa Postkontoret, og tillader jeg mig ved samme Leilighed at bekjendtgjøre, at Præmien for et Aar er for Tiden bestemt saaledes: 1ste Classe 1/4 pCt. eller 16 sk. pr. 100 Rbd. i grundmurede Huse i Byerne. 2den Classe 12 pCt. eller 24 sk. pr. 100 Rbd. i Bindingsværks=Huse i Byerne. 3die Classe 1 pCt. eller 32 sk. pr. 100 Rbd. i grundmurede Huse paa Landet. 4de Classe 14 pCt. eller 40 sk. pr. 100 Rbd. i Bindingsværks=Huse paa Landet. 5te Classe 1/4 pCt. eller 48 s. pr. 100 Rbd. 1 i Fabrik 6te Classe 2 pCt. eller 61 s. pr. 100 Rbd. bygninger, i Forhold til den dermed forbundne Ildsvaade. 7de Classe 3/4 pCt. eller 80 sk. pr. 100 Rbd. i straatækkede Bygninger paa Landet. Tillige bemærkes, at bemeldte Forening har havt saa betydeligt Overskud, at den for 1833 og 34 aarlig har tilbagebetalt det Halve af Præmien. Aalborg, den 1ste Januar 1835. Østergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
For den paa vor Bryllupsdag, udviste Opmærksomhed ved Jllumination, aflægge vi herved vor forbindtlig1ste Tak. Aalborg, den 30te December 1835. K. M. Rasmussen, C. Rasmussen. fød Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
En Dreng af god Opdragelse, der har Lyst at lære Bagerprofessionen, kan strax blive anbragt hos C. Bach.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Hvor et smukt Mahagoni Hjørneskab er at faae tilkjøbs anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Med den høie Øvrigheds Tilladelse er det bleven mig tilladt, at drive Spekhøkerhandel. Enhver, som i min sørgelige Tilstand vil forunde mig deres Næring, vil finde sig overbeviist om gode Varer og reel Behandling. Stine Kron, boende paa Hjørnet af Nygade og Brødregyde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Hvor en Jomfru, der kan paatage sig at bestyre et lille Meieri med Huusholdning, kan faae Plads, anviser Addressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Et brugt Fortepiano ønskes snarest muligt tilkjøbs. Reflecterende behage at henvende sig til Hr. Komd. Torm som opgiver Liebhaveren. Gamle Palmebøger af Kingo, kjøbes af P. Braarup, boende i Hjelmerstald i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
(Sluttet.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Den Spænding, hvori Schweitz Aaret iforveien havde befundet sig med Nabostaterne, og som ikke sjeldent tegnedes til at tage en alvorlig Vending, har i det sidstforløbne Aar mindre tildraget sig Opmærksomheden end de Stridigheder, som have fundet Sted i den liden Foederativ=Stats egne Cantonner eller imellem disse indbyrdes. I den senere Tidsk har det især været nogle, af en Forsamling i Baden i Aar gau tagne Beslutninger, ved hvilke man vilde møde de Geistliges og Roms Jndflydelse, som havde sat Gemytterne i Bevægelse. Geistligheden vægrede sig for at gjøre Folke bekjendt med nogle derhen hørende Proclamationer fra Prædikestolen. Dette foranledigede en Kamp mellem Regjeringen og Biskoppen, og den Første forlangte nu, at Geistlig heden skulde aflægge Eed til Forfatningen. Ved Kunsters opfyldtes Folket med Skræk for denne Eed. Gjæringen tiltog, man talte om Opstand, om Bistand fra Urcantonnernes og Zug; man greb til Vaaben, støbte Kugler, forfattede Proskriptionslister, kort, Borgerkrigen syntes at være i Anmarsch. Sætter Regjeringen ikke den tagne Beslutning igjennem, har den istedetfor en maaske ængstlig Fjende nu faaet en Fjende, der har lært at kjende sine Kræfter og den Urolighedsaand, som i den senere Tid især, synes at have bemægtiget sig disse Bjergboere, kan let derved erholde en farlig Næring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Efter en lang og blodig Kamp forbereder Grækenland sig en heldigere Fremtid. Den unge Kong Otto valgte Oldtidens berømte Athenen til sin Residentsstad; men Kunsternes og Videnskabernes gamle berømte Sæde, den europæiske Culturs Vugge, frembød kun sørgelige Ruiner. Ligesom den nye Stat, igjennem smertelige Fødsels=Veer, har maattet arbeide sig frem til nyt Liv under Civilisationens Ægide, saaledes maae Staden med store Opoffrelser og Anstrængelser igjen reises op af Gruset, hvori den i Aarhundreder har været nedsjunket. Den unge Konge med de Mænd han bragte med sig fra Føddelandet, have havt vanskelige Opgaver at løse. I Grækenland selv forefandt de mange Mænd, som i Frihedskrigen, deels ved Heltedaad, deels veds, andre Borgerdyder, havde gjort store Jndsatser, de vilde en frivillig give Slip paa Gevinsten. Den Fremmede er under saadanne Omstændigheder en Torn i de Jndfødtes Øine; han er det saameget vissere, naar hans Talent rager betydeligt frem over dem, Landet selv har at opvise. Saaledes fandt Kong Otto mange Jnteresser at bringe i Harmoni med hinanden og det var ikke at undre over, om Efterretningerne fra den unge Stat i Aarets Løb stundom løde sørgelige. Til Utilfredsheden i Gemytterne føiede sig ogsaa ødelæggende Sygdomme og Athenen maatte for en Tid forlades. Det var udentvivl i dette Tidspunct, at den græske Konges Fader, Kongen af Balern, besluttede sig til, ved sin personlige Nærværelse at staae sin Søn bi med Raad og Daad. Ved at oprette et Statsraad eller, som Grækerne kalde det, Nationalraad, er Kong Otto mod Aarets Slutning kommet Folkets Ønsker imøde og Talen er for Øieblikket som en Constitution for Grækenland, ved hvis Udkast Kongen af Baiern vil være behjælpelig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Det var mod Rusland, de græske Frihedsheltes Blikke vare rettede, da Opstanden mod det tyrkiske Tyranni reiste sig for mere end et Decennium siden. Russernes daværende Selvhersker fandt det ei overeensstemmende med Øieblikkets Politik dengang at gjøre sin Jndflydelse gieldende ved directe eller indirecte at understøtte deres Sag. Rusland har siden den Tid bestaaet seierrig i en blodig Kamp med Grækenlands forrige Overherre. Kongeriget Polen reiste sig senere mod Caren. Med Fortvivlelsens Mod kæmpede det mod hans Hærskarer; Caren gik ogsaa seierrig ud af denne Kamp. Saaledes havde den russiske Colos i mindre end et Decennium 2 Gan lige Leilighed til at imponere Europa med sin materielle Magt. Endeel af dens Hære leire nu paa polsk Grund. Man kan betragte dem som en stærk Avantgarde for de talrige Masser, der kunne reises bag de russiske Militair=Colonier, med hvilke Rigets vestlige Grændse er besat. Og dog saae vi i Løbet af Aaret endnu en Udvikling af Keiserdømmets financielle og militaire Kræfter, som man maaske kunde sammenligne med en Expositions Scene i et Drama. En betydelig Søarmade pløiede Østersøens Bølger i flere Uger, blot til Øvelse (?). Den overførre 6000 Mand Kjernetropper til Danzig, og i Kalisch opførtes et militairt Skuespil, ved hvilket Intet var sparet i nogen Henseende, der kunde tjene til at gjøre det i egentlig Forstand, grandiost. Troppesamlingen bivaanedes af den keiserlige Familie, Kongen af Preussen med de preussiske Prindser vare Gjæster i Leiren, og begge Souverainer begave sig derfra til Toplitz, hvor Forbundet mellem de tre østlige Magter uden al Tvivl knyttedes end fastere. Czaren gjorde derpaa er uventet Besøg i Wien, for ligesom at trykke Stemplet paa Forbundets Inderlighed og føie Tid efter høre vi ham i Warschau, i en Tale til Stadens Deputerede, at opklare Forholdene mellem Kongeriget og Keiserdømmet. Jgjennem en Deel af sit Riges sydlige Provindser reiste Keiseren omsidetilbage til Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
J Polen bløde endnu de dybe Saar. Endnu seer man næsten i alle europæiske Blade lange og sørgelige Lister paa det store Antal Udvandrede af alle Classer, der straffes med Confiscation af de Eiendomme, de i Fædrenelandet have forladt eller maattet forlade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
J Tyrkiet sporede man de sædvanlige Krampetrækninger, under hvilke Sultanens Stater længe have lidt. Son det lader, har den engelske Diplomatik i den senere Tid paa taget sig at oplyse Sultanen om den egentlige Natur at hans Forhold til Rusland. Man har begyndt at røre ved Tractaten til Unkiar=Skelessi og det vil snart vise sig, hvorvidt dens Stipulationer ville beholde varig Gyldighed eller ikke. England holder ikke af at see Porten noget Ha lukket for sine Skibe, saalænge det er i Besiddelse af saamange Hovednøgler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
J Scandinaviens Kongeriger tildrog sig i Aarets Løb Jntet egentlig mærkværdigt. Ogsaa i Sverrig begynde, imidlertid Ønsker og Reformer i Forfatningen at blive lydelige, medens et lignende Ønske i Kongeriget Norge vel og saa snart vil blive fremkaldt af den Omstændighed, at den norske Grundlov har givet Bondestanden Leilighed til, at sende et uforholdsmæssigt stort Antal af sin Classe til Storthinget. Det Farlige heri er allerede tidligere bleven drøften i en trykt Afhandling om denne Gienstand, men ved de Valg, som i Aar have fundet Sted, til næste ordentlig Storthing, synes det dog at vise sig, at dette Onde ikke, det Mindste ikke endnu, er i Aftagende.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
For Fædrelandet og dets indre Anliggender har dette Aar været mærkeligt ved Sammenkaldelsen og Mødet af de raadgivende Stænder for Øerne og Holsteen. Den nye Jnstitution, som begynder en ny Æra for det danske Folk, er altsaa traadt i Kraft, efterat være forberedt ved forskjellig Kongebud, som gik forud for den. Begge Forsamlinger, baade den danske og den holstenske, aabnedes den 1ste October med en høitidelig Gudstjeneste og de Forhandlinger, som i Løbet af de 3 Maaneder have fundet Sted over Gjenstande af større eller mindre Vigtighed, have udentvivl endnu mere befæstet den Almeenaand, som efterhaanden var vakt Den Frihed og Uafhængighed, hvormed Valgene vare foretagne, var et Forbillede paa den Frihed og Uafhængighed, som fra Regjeringens Side vilde blive Forsamlingerne selv forundt. Nationens Opmærksomhed er henvendt paa Forhandlingernes Gang, ligesom den i Aarets Løb var henvende paa Trykkefriheds=Sagen imod Doctor David. Denne bleve paakjendt i begge Instantser og Domstolenes Uafhængighed teirede ved denne Leilighed atter en Triumph. Saaledes synes ogsaa dette Aars Begivenheder i Rigets Jndre at maatte befæste Tilliden til vor elskede Konge og hos Folket at give det almindelige Ønske, at han endnu i mange Aar maae bære Kronen til Dannerfolkets Held og Hæder, ny Næring, Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Fortsat.) b) Mechanicus Gamst foredrog Forsamlingen en Petition om Ophævelse eller i alt Fald Modification af Placaten af 23de Octbr. sidstl., indeholdende Forbud imod, at danske Haandværksvende paa deres Vandring besøge eller opholde sig i Lande og Stæder, hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales. Den kall. Commissair udviklede, hvorfor det formeentlig maatte ansees mindre hensigtsmæssigt at andrage paa en Ophævelse af den nævnte, efter sit Jndhold blot interimistiske, Anordning. Efterat flere Medlemmer havde yttret sig om en Committees Nedsættelse, blev det ved Stemmefleerhed bestemt, at en Committee skulde vælges (Committee: Salicath, Gamst og Hvidt). i) Sognefoged Hendrik Larsen oplæste et Andragende fra Bønderne paa Baroniet Adlersborg om Ophævelsen af de Renter, de have at svare af de Bekostninger, der i sin Tid ere anvendte til Udskiftningen. Den kgl. Commissair bemærkede, at denne Petition, som angaaer et aldeles privat Mellemværende, ei kunde høre under Stændernes Virksomhed, men at Petitionairerne maatte henvende sig til Domstolene. Efterat flere Medlemmer havde talt imod en Committees Nedsættelse, blev Andragendet ved Stemmegivningen eenstemmigen afviist. 1)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Stænderforsamlingen i Jtzrho.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Nr. 19 af Stændertidenden indebeholder Forts. af Beretningen om de holstenske Provindsialstænders Alde Møde, den 26de Novbr. Afstemningen over de til anden Paragrap gjorte Amendements gav det Resultat, at alle af Committeen foreslaaede, ligesom ogsaa den af Statsr. Wiese foreslaaede Tilsætning antoges af Fleerheden. Til den tredie Paragraph foreslog Committeen et Amendement og Overretsadvocat v. Prangen et andet. Nogle Tilforordnede yttrede sig for det sidste Amendement; flere derimod. Den kongl. Commissarius tog Ordet og belyste den af Committeen ved denne Paragraph foreslaaede Tilsætning. Over v. Prangens Amendement yttrede Samme sig i det Væsentlige at det heri Andragede stemmede næsten ganske overeens med Udkastets tredie Paragraph, forsaavidt samme overhovede horte til dette Udkast; men at bestemme Forholdene for den ordentlige Proces hørte ikke hid. Ved Afstemningen besluttede Fleerheden sig for Antagelsen af sidstnævnte Amendement. I Henseende til den fjerde Paragraph foreslog Committeen en Indsætning. Af en Tilforordnet blev af Committeens Forretningsfører forlangt Oplysning om forskjelle ge Udtryk i dette Amendement. Ogsaa fra forskjellige Sider gjordes Indvendinger derimod. Den kgl. Commissarius gjorde ogsaa sine bemærkninger over de fremførte Motiver Ved Afstemningen over dette Amendement erklærede Forsamlingen sig for en Deel af samme. Til femte Paragrap troede Committeen ogsaa at maatte foreslaae en anden Form hvilket Forslag Committeen motiverede. Hertil foreslog Etatsraad Wiese et Amendement, Overretsadvokat Lock er andet, i Stedet for det af Committeen. Om dette Amendement yttredes af Andre, at det ikke alene syntes særdeles haardt, men ogsaa undførligt. Ogsaa den kgl. Commissarius yttrede sig derimod. Ved Afstemningen herover var Resultatet, at Forsamlingen antog Committeens Forslag om en Tilsætning og Etatsraad Wieses Amendement; Overrets advokat Locks Forslag blev ved denne Afstemning betragte, som afviist. Til sjette Paragraph bleve Amendements foreslaaede af Kammerjunker v. Reergaard og af Overretsadvokat Lock, der begge antoges af Forsamlingen. Til den syvende Paragraph endelig bleve Amendements foreslaaed af Committeen, af Kammerjunker v. Neergaard og Etatsr. Wiese. Sidstnævnte foreslog desuden et Tillæg. Endelig yttrede den kgl. Commissarius over de fremsatte Amende3 ments og den foreslaaede Additional=Paragraph blandt Andet, at Jnddrivningen af Communal=Præstanda blev vistnok a ved det fremførte Forslag gjort simplere, og i saa Henseende var det nyttigt og nødvendigt; men det manglede ogsaa her paa de Forberedelser, der udfordredes, og uden at ud re stede disse almindelige og gjennemgribende Bestemmelser, turde det i høieste Grad være betænkeligt. Ved den derpaa fulgte Afstemning antog Forsamlingen en Deel af Committeens Amendement, en anden Deel forkastedes. Ligeledes bleve de af Statsraad Wiese og Kammerj. v. Neergaard foreslaaede Amendements af Fleerheden antagne. Endelig bestemte Forsamlingen sig ogsaa for Etatsraad Wieses Tillægs=Amendement og overdrog derpaa Committeen at affatte Udkastet til den Betænkning, der stal overrækkes Hs. Majestæt Kongen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Kjøbenhavn, den 29de Decbr. Som allerede her i Bladet berørt er for ikke længe siden passeret nogle tumultuariske Optrin paa det chirurgiske Academi imellem en Deel danske og tyske Studerende. Disse have endog hidført en temmelig alvorlig Bataille imellem begge Parter. Anledningen til det Hele fortælles paa saa forskjellige Maader, at vi ansee det for hensigtsmæssigt at fremsætte den Beretning, som vi have hørt; - er den urigtig, vil den no blive berigtiget. En Deel tyske Studenter, der nylig vare hidkomne fra Kiel, havde derfra medbragt deres fra vore meget afvigende Skikke. Dette gav Anledning til adskillige Collisioner, som endelig kom til Udbrud, da man, som tidligere meldt, fordrede af dem, at de skulde tage deres Hatte af, naar de paa Forelæsninger kom sammen med lutter Folk, der fulgte denne Skik. Da de vægrede sig ved at opfylde denne Fordring, vilde En af de Danske tilveiebringe den fornødne Høflighed, ved at tage Huen af sin Sidemand, og da denne derpaa tillod sig fornærmelige Udladelser mod hiin, blev han kastet paa Døren. Opbragt herover kastede en af den Molesteredes Kammerater en Brandfakkel ind i den forsamlede Mængde ved et dumme Danen", hvilket fremkaldte en almindelig Kamp. Vi ere imidlertid, som sagt, ikke saa visse paa Rigtigheden af denne Fremstilling af Factum, og kjende ikke alle Blomstændighederne nøie nok til at vove nogen Dom om samme; men tænke vi os indi Kielernes Sted, da er det aabenbart, at de have anseet deres Sædvaner, og navnligen Hattenes Paabeholdenhed, som en ganske naturlig Sag, hvorover kun borneret Provindsialisme kunde tage Forargelse, at den noget haandgribeligen til Orden Kaldede med sit mein Junge" kun har villet revangere sig ved en Touche, som formeentlig maatte medføre en Duel, og at de øvrige Tyskes Jndblanding kun havde til Hensigt ved en genere Abpaukung" at afvaske den deres Ven tilføiede Molest. De maae altsaa fra deres Standpunkt betragte hiint Haandgemæng som en uridderlig knotenartig" Voldsgierning. Omvendt have de Danske i Tyskernes Opførsel seet en insolent Tilsidesættelse af den tilbørlige Høflighed, og i deres krænkende Provocation en Fornærmelse, som fordrede en streng og øieblikkelig Afstraffelse, der bedre kunde tilveiebringes ved at kaste de hoffærdige Gjæster paa Døren, end ved at indlade sig med dem i en Duel, som desuden for dem frembød ufordeelagtige Chancer, og ialtfald var ligesaa raa, som en Nævefægtning. Men det, hvorom vi haabe, at begge Partier, ved koldere Overveielse ville blive enige, det er, at slige Optrin ere meget beklagelige, idet de nære den Animositet, som desværre alt finder Sted imellem begge Broderfolk, og forøge det Schisma, der lægger saa væsentlige Hindringer i Veien for begges Velfærd. Skulde det være os tilladt, at tilføie noget af vort eget, da vilde vi give Tyskerne det Ord: Vee dem, fra hvem Forarelsen kom!" og de Danske den Formaning: "Frister Din Haand, Dig, da hug den af og kast den bort!" (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
4 Hr. Etatsraad Fr. Thaarup, der i 14 Aar har redigeret Dagen, er nu fratraadt sammes Redaction, der er overdraget til Hr. kgl. Skuespiller Overskou.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Blandede Efterretninger. Fra Kiels Omegn klages over, at 200 Gaard- og Huusmænd have i 3 Dage været opbudne til en Klapjagt, hvis Resultat var - 3 Harer, Derhos beregnes, at da Enhver af Mændene maatte kunne have gjort nyttigt Arbeide af 1 Marks Værdi daglig, koste hine 3 Harer allerede dem 200 Rdr. Cour., foruden hvad det egentlige Jagtselskab selv har forbrugt, "Betænker man, siges fremdeles, at de fleste Huusmænd og Dagleiere maae fulte, naar de savne kun 1 Dags Fortjeneste, saa veed man sandelig ikke, hvorledes er saadant med Nød, Taarer og Forbandelser tungtbelæsset Offer kan forsvares: - Det Visseste er vel, - hvad og senere anmærkes, at de, der fordre saadant Offer, ikke vide, hvorledes den Nødlidende er tilmode!" Men sige maaske ligesom hiin Dronning af Frankrig, der hørte, at hendes Undersaatter døde af Sult: "De Tosser. Kunne de ikke spise kold Steg og Tvebakker!" Det var nemlig den ringeste Kost, hun kjendte, og hvormed hun eengang paa en Reise eller en Jagttour havde maattet tage til Takke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Ved Christianssædes Birks Extraxet (i Lolland), er i denne Tid under Behandling en Justitssag af en mere end almindelig Omfang, da ikke mindre end 8 Personer derunder ere tiltalte for formeentlig - tildeels i Forening - begaaede Tyverier og Hæler m.m. En af Hovedmændenes skal være den der paa Egnen velbekjendte Mads Heden, der alle rede for et Par Aar tilbage har været under justitielForfølgning for flere formeentlig af ham begaaede Tyverier, Den anden i Rangen, - eller maaske fortjente han at være den første, - skal være den ikke mindre berygtede og tillige frygtede Klokkeringer fra Stibanken, der desuden tiltaltes for begaaet Stimandsdaad i Christianssædes Skov. Hiin slap, ved sidste Tiltale, fri for Straf, men dennegang vil det, efter hvad man hører, neppe gaae ham saavel, og det var at ønske, at Retfærdighedens Arm ikke enten med Hensyn til ham eller hans Medforbundne, for meget maatte lammes ved Forbrydernes sædvanlige Skjold, - Benægtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Det paa Hirtsholmens Udgrunde om Aftenen den 18de f.M. forliste Skib, Jupiter, er i Stormen imellem sidstafvigte Mandag og Tirsdag sønderslaget og for største Delen bortdrevet, og dets Fører, Capt. Kimme, er i disse Dage ved Døden afgaaet. Det øvrige Mandskab, til hvis Helbredelse af Vedkommende er taget de meest hensigtsmæssige Foranstaltninger, forhaabes at kunne reddes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Ledigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Nørhaa i ThyLønningskorn 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg in snatura, 2 Tdr. Byg betalt efter Capitelstaxten, Offer og Accidentser, omtrent 30 Rbd., Paaske og St. Hans Rente 2 Tdr. Byg, for Fredsklokken at ringe 6 Rbd. Sølv, Brændsel: 22 Læs Skudtorv a 32 Snese, anordningsmæssig Fourage. Til Embedet er skjænket en Skovlod af 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, som modtages til 1ste Mai d. A. Aarlig Afgift til Aalborg Cathedralskole 5 Mk. 6 s. Sølv. Biskoppen kalder. Ansøgninger og Embedet indgives inden denne Maaneds Udgang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 28de Decbr.: D. C. Bærenz f. Aalborg m. Stykg. F. Svendsen f. Kjerteminde best. t. Norge m. Rug og Byg (udg. s. D.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Bekjendtgjørelser. I dyb Veemod meddele vi Slægt og Venner vort smertelige Tab : Gnd hjemkaldte imorges, vor elskede Datter, Charlotte Birgitte, i hendes 19de Aar. Aalborg, den 4de Januar 1836. J. A. Schmidt. S. P. Schmidt, Justitsraad og Borgemester. föd Kierult.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Søndagen den 10de Dennes, Kl. 7 Aften, bliver Assemblee og Bal i Selskabet Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de Januar 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Postkontoret maa herved have Vedkommende anmodet om herefter at medgive deres Bude, som afleverer Breve, enten den afpassede Porto, eller fornødne Skilling mynt til sammes Berigtigelse, da der af Mangel herpaa ei kan gives tilbage. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Den Beboelses-Leilighed m.v. i min Gaard hved Stranden, der i Række af Aar har været afbenyttet af Hr. Regimentschirurg Vahl, er til næste Paaske Flyttetid, formedelst hans Bortreise fra Byen, at faae til Leie. P. C. Kjeldberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
En anstændig Pige, som ønsker sig en Condition strax, kan henvende sig i Skolegaden hos Skomagermester P. C. Brasch.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Een eller 2de Medinteressenter i Statstidenden for 1836, ønskes at ville melde sig jo før jo hellere hos Rottbøll Sadolin. Aalborg, den 4de Januar 1836. En tospændig Kane uden Beslag anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Bundtmager=Varer. Moderne Boas af Væverskind og bruunt og blaat Ræhveskind, Reise=Stoler, med flere Sorter Bundtmager=Varer, faaes billig J. H. Levn, Hjørnet af Tiendeladen og Algaden. Hare=, Ræve= og Odderskind, kjøbes af J. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
En god Beboelse, for en liden Familie, er til Paaske Flyttetid, udenfor Aalborg Østerport, at faae til Leie Gartner Boss anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
Paa Vedkommendes Forlangende er den Leilighed Gaarden Nr. 232 ved Stranden, som Hr. Viinhandler F. Meyer sidst har beboet, enten strax eller til Paaske Flyttetid at faae til Leie. Sophie sal. Thygesens.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-04
For en ferm Huusjomfru, med gode Anbefalinger, er formedelst Giftermaal, en Condition ledig, som kan erholdes strax eller til1ste Mai i Nærheden af Aalborg toiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Frankrig.