JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-07-03
Udi Torverg Bye paa Wordingborg Amt er sidstafv. 16 Jun. ved døden afg. forrige Capt. Wentius enke Frue ved navn Amalia Magdalene sal. Wentins, hvis efterladte effecter som straxen er registreret og vurderet, befantes saa ringe at stervboet ey formaaer noget ordentl. proclama, thi bliver vedkommende arvinger, som efter beretning skal være Hr. Oberst Lieutn. von Wentin boende i Horsens i Jylland, samt nogle den afdødens dotter børn som ey vides hvad enten de uden eller inden Provineen sig opholde, indkaldte til 12 uge dagen fra dødsfaldet at regne, som er den 8 Sept. næstk. at møde eller møde lade her ved stedet, til samme tid og sted ville alle vedkommende, som noget enten at gielde eller fordre have, sig indfinde, da en lovmæssig forretning over dette ringe stervboes tilstand skal vorde foretagen. Wordingborg den 23 Jun. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-07-03
Onsdagen den 8 Juul om formiddagen imellem 9 og 11 slet, skal ved offentl. auction 4de og sidste gang opbydes afg. Lars Tide mans stervboes giæstgivergaard paa Vestergade beliggende, som bestaaer ud til gaden saaledes: et plankeverk paa 4 saa med en stakitport i gaarden et skuur paa 5 saa teglhængt, en etage høyt, nok tvende fielle skuur, et grundmuuret sidehuus, paa alle kanter paa 12 saa 2 loft høyt med kielder under, hernæst et sidehuus paa 26 sag i loft, dømt muur og bindingsværk indrettet til stalderom, et stort gaards om broelagt, hvorudi staaer det færske pompevand med behørige pomperedskab, bag ved gaarden en hangeplads med nogle frugttræer, over alt i værelserne ere 5 jern kakkelovne. Hos Sr. Johan Herman Meschelboende i Gottersgaden første port paa venstre haand fra Slippen, staaer en meget smuk graa tavlet hoppe 5 aar gammel tilkiøbs, som daglig om formiddagen kand tages i øyesyn.
Berlingske Tidende, 1750-07-03
Det huus udi Admiralgaden som har tilhøret af Jslandsk kiøbmand Niels Birk, er underhaanden at saa tilkiøbs; liebhaverne vildeb hage at addresse sig til den sal. afdødes Sønner, som dagl. udi huuset er at antreffe, da dennem nærmere kiøbet og conditionerne kand blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1750-07-03
Udi C. G. Glasinos bogtrykkerie i Friderichsberggaden, er ved trykken udkommen adig eller Skiæbnen, en Orientalsk Roman, oversat af Fransken; den høyberømte Hr. Voltaire, som staaer i saastor naade hos Kongen af Preussen, har udgivet den i afvigte aar, og kand man sige, at stillens ziirlighed tankernes rigtighed, og det forunderlige i een hændelses følge af en anden, giør denne Roman til en af de smukkeste i sit Slags, hvilket ogsaa har bevæget oversætteren Mag. Eilschov, at forsatte en tilskrift af sin oversættelse til vores store Hr. Baron Holberg, sælges for 12 sk. Jligemaade, er at bekomme udi bemt. bogtrykkerie for en billig priis, de tilbageværende exemplarier neml. 1.) den fordanskede Reynike=Fost 4 mk. 2) Esopi Levnet og udvalde Fabeler, med tydelige forklaringer, nyttige ondselærdomme, og hertil 136 tienlige og smukke sigurer mk.;) Billed Bibel paa dansk og tydsk 1 mk. 8 sk. 4) Moralisk Billed-Bog med 190 smukke figurer, alle paa skrivpapiir 1 mk. 8 sk. 5.) Bernhard Fontenelles samtaler og meer end een verden 1 mk. sk. 6.) Jacob Borrebyes bibelske regnebret 1 mk. 7.) DavidHollazens evangeliske naadens orden 10sk. 8.) Kong Christian den Femtes Danske lov, stk. 9, 10 mk. a 2dlr. 9) Tordenskjolds live og levnets beskrivelse, første deel 7 mk., anden deel udlr. Ellers bliver og en special fortegnelse paa alle de bøger, som ere hos hannem at bekomme, gratis udgiven. Skifteretten i afg. Mag. Peder Hendrich Mosses stervboe, i ellinge præstegaard, Tyrrild herred, Coldinghuus Amt, Nørre Jylland, lader herved, da stervboens effecter ikke formaaer noget ordentl. proclama over alt her i Riget, saavelsom i Norge, hvor afg. sal. Mag. Mos er fød i følge loven, til landsting og laugtingeretter at lade udstæde, derfor bekiendtgiøre, at ovenmt. Mag. Mos sidste Pintsedag den 17 Mai og hans hustrue Marie Cathrine Christens dotter sidste 3 Jun. ere ved døden afg. og har efterladt sig trende pige børn Marie Cathrine i 7de aar, Fredrica Lovise i 4de aar og Bolette i 10de uge, thi bliver herved bemt. umyndiges nærmeste slægt og venner paa fæderne og møderne side, sub qvorunqve nomine, som deres rette fødde værge indkaldede, at møde eller møde lade i fornyt. Jellinge præstegaard den 28 Mai 1751. for at antage sig de umyndige, og under skiftet at observere deres tarv under den ansvar som loven befaler; ligesom og til samme tid og sted indkaldes alle og enhver, som noget maatte have enten at gielde eller kræve i stervboen, da at fremkomme med saa legitime beviis, som de agte at kand producere, da hver efter boens tilstand skal nyde det dem tilkommende, eller og siden tilskrive sig selv, at de formedelst forsøm Jellinge præ melse herudi efter den tid ey noget har at kræve. stegaard den 10 Jun. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-07-03
Da den 4 Tome af Prof. C. Ewalds Prædikener over de 5 Mose Bøger nu er kommen fra pressen, saa vilde de, som have prænumereret paa den samme, jo før jo heller afhente deres exemplarier, enhver hos den, hvilken han har taget prænumerations seddel hos. Men de, som have prænumereret hos autor selv, vilde i hans fraværelse behage at lade deres bøger afhente hos Velærv. Hr. Heidemark, logerende nu hos Sr. Ole Matzen i Frederichsberggaden paa hiørnet af Kattesundet. De vilde tillige behage at prænumerere paa den 5te Come af bemt. autors Prædikener over de 5 Mose Bøger, naar de afhente deres exemplarier af 4 Tome Prænumerationsprisen er den samme, neml. 4 mk. for exemplaret paa ordinair og 5 mk. paa hvidt papiir. Og da der er allerede 28 ark trykte af denne 5 og sidste tome, og den kand vist ventes færdig til med um Septembris, saa kand prænumerations tiden ikke sættes længere her i byen en som til denne Julii maaneds udgang, og i Provinzerne, saavel som i Norge til Augusti maaneds udgang. De, som en have prænumereret, kand faae denne 4 tome tilkiøbs, saa vel hos autor selv, som hans commissionairer, og i det Kongel. Waysenhuuses boglade, exemplaret paa ordinair papiir selges for 5 mk. 8 sk. og paa hvidt papiir for 7 mk. De foregaaende Tommer kand i ligemaade faaes tilkiøbs, saa og autors Kirke=Historie og Bibelske I Concordang paa samme steder for den forhen bekiendtgjorte priis
Berlingske Tidende, 1750-07-06
No. 54. To XX Kr. Kiøbenhavnske Danske vender. at Mandagen den 6 Julii.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Stokholm, den 26 Jun. Da den her subsisterende Russisk Keyserlige Minister, Hr. Panin, i disse Dage erholdt en Courier med gandske besynderlige Ordres fra Hendes Majestet, Keyserinden, og han strax derpaa var til Audienz hos Hans Kongel. Majestet, saa har det Rygte udbredet sig overalt, at alle Tvistigheder, som i rum Tid have været imellem begge Hofferne, ere nu fuldkommelig bilagte, hvilket synes at være saa meget vissere, siden næsten alle fremmede Ministrer have affærdiget Couriers til deres respective Hoffer.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Petersborg, den 16 Jun. Da den Kongel. Preussiske Legations Raad, Hr. v. Wahrendorf, siden han af Kongen, hans Herre, er bleven udnævnt til fuldmægtig Minister ved dette Hof, har endeligen den 7 hujus i denne Qvalitet havt sin første Audienz hos Hendes Keyserlige Majestet og begge Deres Keiserlige Høyheder, saa er Publicum uden Tvivl curieur for at vide Jndholdet af hans Taler, som han, efter Sædvane, ved den Leylighed har holdt. Den til Hendes Majestet, Keyserinden, lydde saaledes: Allerdurchlauchtigste, Stormægtigste og Udvervindeligste Keyserinde, Allernaadigste Keyserinde og Frue!
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Hans Kongel. Majestet i Preussen har, ved Allernaadigst at betroe mig den Post som fuldmægtig Minister ved Eder Keyserl. Majestets Hof, givet mig den udtrykkelige befaling, at forsikre Eders Keyserl. Majestet paa det allerkraftigste om Hans uforanderlige fuldkommenste Høytagtelse, Hengivenhed og oprigtige Venskab til Eders Keyserl. Majestets hellige Person. Hans Kongel. Majestet, min Allernaadigste Herre, lader sig ingen Ting med større Omhyggelighed være angelegen, end at holde den gode Forstaaelse, som fra Arilds Tid har været imellem begge Rigerne, bestandig og uryggeligen ved lige, og at give paa saadanne Sentimens de sikkerste og tilforladeligste Prøver, saa meget saadant nogensinde af Allerhøystsamme dependerer. Jndholdet af nærværende Kongelige Skrivelse legger derpaa et nyt overbevisende Kiendetegn, for Lyset, og imens jeg har den Lykke, med allerdybeste Respect at overlevere samme, saa maatte det Allernaadigst behage Eders Keyserl. Majestet, at tillade, at jeg udi all Underdanighed maa recommendere mig i Deres Allerhøyeste uskatteerlige Naade, som jeg, saa meget som min Uformunhed vil tillade mig, skal paa det yderste, ved alle optænkelge bemøyelser, stræbe at fortiene.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Wien, den 24 Jun. Da Jndkomsterne af de samtlige Keyserlige Arve=Lande i de forrige Aaringer have er beløbet sig over 19 Millioner, saa ere de nu efter den Haugwitziske Plan, formedelst den nye Jndretning, voxne til 38 Millioner Rigs-Gylden. Man søger endnu idelig at forøge dem, og at frie Landet fra all Gield. Sytten Millioner af disse Jndkomster ere destinerede til Militair=Etatens Underholdning.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Berlin, den 30 Jun. Fra Soldin udi Nye Mark er under 27 hujus følgende selsomme, men tilforladelige, Beretning indløben. J Neu damm Bye, kort fra bemeldte Soldin beliggende, er en Huusmands Datter, 9 og 3 Fierding Aar gammel, som laver frem melig til Barsel, saa hendes Nedkomst forventes inden 14 Dage. Barne Faderen er en Pfaltzisk Dreng paa 10 Aar, hvilken, da Sagen er bleven aabenbaret, har gjort sig usynlig. Naar der reyse Herskaber igiennem Byen, saa lade de af Nysgierrighed hente dette frugtsommelige Barn, som er en liden Tøes, og give hende siden en Foræring. Hendes Forældre bekiende selv, at de saaledes allerede have samlet over 30 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Schwanebeck, den 26 Jun. Her er følgende forfærdelige Casus passeret: En BondeKone fik Lyst til at myrde sin Mand; men fordi han just var ude i Marken, og Tiden blev hende for lang, førend han kom hiem igien, saa greeb hun i sin Myrde=Lyst fat paa sin liden Dotter, som var halvandet Aar gammel, og sagde til hende, hun skulde læse: Herre Jesu &c. Jmidlertid stod hun færdig med en Kniv, og skar Struben ud paa Barnet. Da hun er bleven forhørt for Byetinget, har hun bekiendt, at det fatale Snit havde været hendes Mand tiltænkt, men fordi samme var bleven for længe ude, saa havde hun, for at styre sin Lyst, myrdet Barnet i hans Sted. Naschov i Lolland, den 1 Juul.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Paa den store eller mellemste ovale Bygning ved den Vestre Ende var anlagt Deres Majestets Symbolum paa følgende Maade: Man saae her opreyste tvende stærke Columner, i den øverste Kant paa den ene stod med forgyldte Bogstaver: Prudentia, og ligeledes paa den anden : Et Constantig; paa Foden af den første læste man disse Ord: Fall nescit; paa den anden: Moveri neseit. Paa den første var malet Forsigtigheds Sindbillede, Janus bifrons, saaledes som han i de beste Kobberstykker findes tegnet; Paa den anden stod en Klippe op af et brusende Hav, hvor Torden Kig ler nedbrød igiennem en tyk og fæl Skye; Paa den første hvilede det Danske, og paa den anden det Norske Riges Vaaben; i Midten over disse Piller svevede en Sæddel med denne Jnscription. Inconcusle Imperii Columnæ, oven over den ne Jnscription stod Majestetens Navn i Chiffre med Kron over, og imellem begge Pillerne med store forgyldte Bogstaver dette Riim: Til Gud vort Haab vi først henstiller, nest ham paa dette Dyre Navn, Paa disse tvende faste Piller. Sig grunder tvende Rigers Gavn. Gud lad Dem ubevæget staae, Til heele Verden skal forgaae, Paa Qval=Bygningerne over de smaa Portaler ved denne Ende, saae man ligesom paa den østre Ende vores Allernaadigste Konges Navn i Chiffre med Kroner over; Forskiellen var allene, at hvert Navn her blev baaret af 2de smaa Engle, som holdte fast ved 5 Tallet. Ved den høyre Side læste man denne Jnscription: Hisce Ducibus, og ved den venstre: Et Custollihuus. Under disse Jnscriptioner fandtes paa hver af disse smaa Portaler det halve af følgende Gratulation til Monarkens Reyse, alt med store forgyldte Bog Paa den høyre Fløy, staver. Kongen vel til Land og Vand Paa Sin Reyse Gud ledsage, Hvor Han farer, saa Han kand Komme Sund og Glad tilbage. Paa den venstre Fløy: Luften, hvor Han farer frem, Store Gud, lad sikker være, Til vor Lykke kommer hiem, Bølgen Ham ærbødigst bære! Hvorpaa af tvende Engle, som svevede over Aabningen af den store Portal, ved en Seddel, som de førte mellem sig, blev svaret: Amen, ja, det skal saa være. For Resten vare Pillarerne neden til ved denne, ligesom ved den anden Ende. Paa begge Sider af denne Ære-Port vare opførte Trapper i Form af dem, man bruger at sætte Porcelain paa, som paa det høyeste vare 2 og en halv Alen høye, og lige saa lange som Ære-Porten selv; samme vare overtrakte med grønt Rask, og besatte neden til med Laurbær-Træer i malede Baller, og siden opad med fristaaende Pyramider af Træ, som vare smukt udskaarne, og med hvide og røde Couleurer anstrøgne, hvilket altsammen gav en meget smuk Parade, naar man fra Enderne af kastede sine Øyne igiennem de paa begge Sider værende Aabninger.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Foruden denne Ære=Port, som endeel af Byens Christne Jndvaanere havde bekostet, var endnu en anden oprettet af den her i Byen boende Jødiske Nation, over hvilken man for denne Tid ey kand give anden Beskrivning, end at den med meget smukt Snedker=Arbeyde og ret konstig Marmore ring var udziiret; den havde og nogle Ebraiske Jnscriptioner, som man ey endnu har faaet Tid ret at eftersee. Saa snart Deres Kongel. Majestet var stegen af sin Vogn, og indgaaet i det for Hannem destinerede Logemente, blev der løsnet 2 Canon=Skud, hvorpaa de Borgere, der forhen som Garde, havde til Hest fulgt Kongens Vogn, ligeledes bleve beskikkede til at holde Vagt uden for Deres Majestets Sove Cabinet. Dagen derefter, som var Søndagen den 21 Jun. behagede det Deres Majestet at høre Prædiken i Byens Kirke, som blev forrettet af Provsten og Sogne-Præsten her ved Stædet, Hr. Jacob Ullitz, da der tillige blev opvartet med Musiqve. Om Eftermiddagen Klokken 5 behagede det Majesteten at mynstre de Lollandske National-Compagnier, som til den Ende vare samlede strax uden for Byen, hvorhen Hans Majestet blev geledet af ovenmeldte Borgere til Hest, hvilke og, efterat Exercitierne vare til Ende, havde den Naade at passere Reysen. Mandag Morgen Klokk. 10, begav Høystbemeldte vores Allernaadigste Konge sig videre paa Reysen til Langeland, og blev atter geledet af ovenmeldte ridende Borgere, og saluteret med 27 Canon=Skud. Det er ellers ikke at beskrive, hvor stor en Glæde saa mild og naadig en Konges Nærværelse har indgydet i alle Undersaatternes Hierter, som i Hobetal indfandt sig, baade fra Landet og Byen, forat have den Lykke, at beskue Hannem, hvilket og ved alle Leyligheder Allernaadigst blev dem forundet; thi saa ofte Hans Majestet holdt Taffel, var det alle honette Folk, saa man som kunde rummes, tilladt at fremtræde. Men i sær har Byens Jndbyggere allerstørste Aarsag til at glæde sig, og i dy beste Underdanighed at takke den Allernaadigste og Allerfrommeste Monarch, der i Naade ansaae deres ringe og velmeente Æres Beviisninger, og viiste sig fornøyet med de Foranstaltninger, som de efter deres fattige Evne havde gjort forat imodtage Hans Majestets Høye Ankomst. Vi slutte, alle med een Mund og eet Hierte, Guld lade Kongen leve, og lyksaliggiøre Ham meere end alle Hans Fædre!
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Steege paa Møen, den 1 Jul. Da Borgerskabet her paa Stedet blev bekiendt, at Hans Majestet sin Reyse over Møen og videre til Falster vilde fortsætte, have endeel Velvillige af det ældgamle Skyde-Laug foreenet sig, næstleden 17 Junii, i fuld Gevær at nedtage til Møens Færge, for der at postere sig, og vise deres allerunderdanigste Pligt og store Glæde over Hans Majests. Nærværelse, i at præsentere deres Gevær, og salutere for Hans Majestet her paa Landet ved bemeldte Færgebroe, allerhelst da de frygtede, at de ikke skulde have den Naade og Glæde, at see Monarchen her i Byen, men som derudi blev gjort Hinder, posterede samme Borgere og Langs=Brødre sig paa tvende dertil nedførte, og paa Færge-Strømmen liggende, dennem tilhørende, med røde Skandse=Klæder, hvorudi saaes Kongens og Dronningens Navne, med Flage, Vimpel og Gøde udpyntede Fartøye, hvor de først ved Kongens Forbi-Passerende paa begge Fartøyerne præsenterede, og saluterede med Gevær under flaggende Fahne, derefter 9 gang med det sædvanlige Fryde-Skrig, og da samme Fryde-Skrig af Monarchens Chaloupe i Naade med trende Skud var besvaret, blev tilsidst saluteret af bemeldte udpyntede Fartøyer med 27 Canon=Skud, som alt fornøyede Hans Majestet, og med største Kongel. Naade og Mildhed blev anseet; hvilken Mildhed og store Kongelige Naade, glædede saaledes bemeldte faa velvillige Borgere og Laugs=Brødre, at de 2de Dage derefter forsamlede sig i Steege paa deres Laugs ForsamlingsHuus, og der igien under Trompeters Lyd, og Canoners 2 ganges Løsning fornøyede sig med at erindre udi allerdybeste Underdanighed Hans Kongel. Majestets, Deres MajestetersDronningernes, Cron Prinzens, og det gandske Høy-Kongelige Huuses Skaale, og derefter fornøyede sig og Familimed Dands ud paa Natten, da de med Glæde og Fornøyelse toge Afskeed, med dette inderlige Hiertens Ønske, at den almægtige Gud vil velsigne, formere og bestandig lyksaliggiøre vores Allernaadigste Konge, og den gandske Høy-Kongel. Familie, ja Dennem paa alle deres Reyser og alle Steder, med sin Engle Garde beskiærme, til alle troe Undersaatters Trøst, Glæde og Forsvar.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Helsingør, den 6 Julii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 3die hujus. Jver Bentsen af Langesund, fra Kiøbenh. til Langesund, med Thee. Den 4de: Rasm. Hellebeck af Frederichsstad, fra Kiøbh. til Frederichstad, med Baglast; Ewen Christophersen af Thismøe, fra Helsing til Frederichsh. med dito; Rasm. Branner af Kiøbh. fra ibid. til Frederichsh. med dito; Lars Olsen af Berg, fra ibid. til Øster-Søen, med Sild; Niels Jepsen af Sønderb. fra Wisby til Aalborg, m. Kalk; Pet. Jansen Dytscher af Kiøbh. fra ibid til Amsterd. med Træ=Last; Ole Krag af Stavang, fra Kiøbh. til Stavanger, med Byg. Den 5te Christ. Anbeck af Apeur fra ibid til Frankrige, med Bræder og Bielker; Valentin Karberg af Sønderb. fra ibid til Frankrige, med dito; Fester Fester sen af Apenr. fra ibid. til Jrland, med Bielker.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Kiøbenhavn, den 6 Julii. Den 12 Jun. haver det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet, paa Fredensborg Slot at lade udgaae en Forordning, angaaende hvorledes med Skifterne efter de i virkelig Tieneste afdøde Militaire Personers Enker i Danmark og Norge herefter skal forholdes, saaledes lydende: Vi Friderich den Femte &c. Giøre alle vitterligt: at Vi, til at forekomme adskillige Tvistigheder og Tvivlsmaal, som imellem den Civile og Militaire Etats Jurisdictioner udi begge Vore Riger, kunde reyse sig, anlangende Skifternes Forvaltning efter Militaires Enker, haver Allernaadigst fundet for godt at anordne og befale, saasom Vi og hermed Allernaadigst anordne og befale, at, naar nogen i Vor Krigs-Tieneste virkelig staaende Militaire Person ved Døden afgaaer, hvis Enke, enten i Følge af Vores Allernaadigste Bevilling, eller i Kraft af et af Os Allernaadigst stadfæstet Testamente, bliver i uskiftet Boe besiddende, da skulle de Militaires Skifte=Forvaltere, i Steden for det dennem derved fragaaende Salarium, nyde en billig, og efter Stervboets virkelige Tilstand, proportioneret, Recognition, hvorimod Skiftet efter saadan Enke gandske aldeeles under den Civile Øvrighed allene skal henhøre, og af samme forrettes. Og, som Os allerunderdanigst er foredraget, at der endnu skal være adskillige Enker og andre i Live, hvilke efter Bevilling eller Testament sidde i uskift Boe, og i den Anledning have ført deres Midler og ver fra den Militaire til den Civile Etat, uden sig med Vedkommende Skifte=Forvaltere i Forveyen at have affundet, saaer hermed Vores Allernaadigste Villie og befaling, at begge Etaternes Skifte=Forvaltere herefter advare hverandre, og imod de paagaaende Omkostningers billige Erstatning, række hinanden Haanden, saa ofte det ved forefaldende Dødsfald befindes, at Midler fra den ene Etat til den anden ere overførte, uden at den vedbørlige Recognition efter Omstændighederne forhen er betalt til Vedkommende. Hvorefter &c.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Efterat Monarchen i Løverdags, den 4 hujus, havde spiist til Middag paa Residentz-Slottet Christiansborg, behagede det Hans Majestet, at begive sig ud til Lyst-Slottet Fredensborg. Hans Majestet tog Touren over Hirschholm, og blev af den Kongel. Fru Moder saa vel som af Hendes Majestet, vor Allernaadigste Dronning, som var taget Hans Majestet i mo ve, med største Tendresse imodtagen, og om Aftenen arriverede Begge Majesteterne ved Allerhøyeste Velgaaende paa Fredensborg, hvorhen samme Dag, saavel som Dagen efter, fulgte adskillige Høye Stands= og Rangs=Personer, i sær de Høye Membra af det Kongel. Geheime Conseil og andre Ministrer.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Udi forrige Uge, fra den 27 Junii til den 4 Julii, ere her i Staden copulerede 16 Par, fødde 22 Drenge= og 21 PigeBørn, tilsammen 43, døde 14 Mænd, 6 Qvinder, 16 Drenge og 12 Piger, tilsammen 48; ere saa 5 fleere døde, end fødde.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Den 3 Jul. Hans Jensen, Erich Pedersen og Hans Henrichsen, fra Hadjund, med Brændeved; Anders Andersen, fra Bandholm, med Hveede; Jer Hansen, fra Colding og Anders Christensen, fra Hadersleb, med Potter, Niels Pedersen og Christen Thorsen, fra Schagen, med Fløndre, Albert Seeberg, fra Tønsberg, med Tømmerlast, Knud Suurballig, fra Hadersleb, med Brændeved og Lærreder, Niels Saltvig, fra Nysted med Hveede; Peter Olsen, fra Friderichshald, med Gavntømmer; Jørgen Zachou, fra Niendorf, med Bark. Den 4de: Jesper Fanøe, fra Bogense, med Rug Ole Sørensen, fra Præstøe, med Brændeved; Capt. Lieutn. Mohrsen, fra Laurvigen, med Jernlast; Bendix Steg, fra Bourdeaux, med Viin og Brændeviin; Christian Detlevsen, fra Sønderborg, med Muursteene. Udgaaene. Den 3die Theis Theisen til Hadsund; Claus Gertsen til Grenaa; Johan Hartvig til Bandholm; Peter Petersen til ibid. Han Kruuse til Eckernførde. Den 4de Jan Jansen til Ebeltoft; Marcus Petersen til Frederichshald; Lars Willer til Nysted; Jens Jørgensen til Aarhuus; Hans Hansen til Aalborg; Anders Christensen til Flensborg; Hans Peter Præst til Amsterdam. Avertissemens.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
J disse dage er ved trykken udkommen en Catechismi Anatomie det er en nøye udsøgelse af de guddommelige Sandheder, som findes i Luthers liden catechismi 5 hoved parter, ved spørsmaal til hver meening eller ord, og svar af catechismi egne ord, som ved korte ordforklaringer ere oplyste, og med de anførte ord af den hellige skrift bekræftede, forfattet i sær for børn, at de 1) derved kunde lære at forstaae cachismi ordene ret, 2) fra barndommen af kunde vennes til at bede, og derfore er her føyet en kort bøn til hver bud artikel &c. og 3) at samme bønner lære at applicere paa sig selv de sandheder, som de har fattet af deres catechismo: thi saaledes ere bønnerne indrettede. Exemplaret er paa 10ark, trykt med lovlig stor still som falder børn bedre i øynene end den smaa, og kand bekommes uindbunden for 10 sk. og indbunden for 14 sk. saavel hos autor studios. Poul Røn, logerende i store Kongensgade, næste der ved det udhængende skildt de 9 hierter, som og hos bogtrykkeren Sr. Glasing boende i Frederichsberggaden.
Berlingske Tidende, 1750-07-06
Die allgemeine Welthistorie 9 tome, kand afprænumeranterne afhentes hos Sr. Bram i Nye=Havn, imod den sædvanlige fragt og prænumeration til 10de tome. Gives tilkiende, at udi Pilestrædet paa hiørnet af Regnegaden. næst ved Sr. Horn skoemagers gaard, er at bekomme en extraordinair delicat og angenehm sommer viin, potten for 12 sk. iligemaade friske og skiønne Hamborger sukker kager dosine 24 sk. Hollandske confect kager dosine 24 sk. og pebberkager med mandler uden paa, dosinet 12 sk. item extra got sort skrive blef som aldrig skimler eller changerer couleur a potten 2 mk. endnu en dito sort, som ey heller forandrer sin couleur, potten 24 sk.