Berlingske Tidende, 1829-11-28
Det er bekjendt, at den franske Regjering har udsendt en Commission, bestaaende af Videnskabsmænd og Konstnere, til at undersøge Morea. Man kjender endnu ikke Resultaterne af denne Mission, men hvad man allerede veed derom, giver Anledning til at haabe de meest fyldestgiørende. Utallige geographiske Vildfarelser ere blevne rettede, hidtil ubekjendte Ruiner omhyggeligen undersøgte og aftegnede, Bjerghøider udmaalte, og mange Slags Jagttagelser i Henseende til Temperaturen gjorte. En af de Reisende, som tilfulde forstaaer det nyegræske Sprog, har samlet en Mængde Navne paa Stæder, med deres rigtige Orthographie. Reiseselskabet har paa sine Vandringer allevegne nydt Gjestfrihed. Hos Laconiens Jndvaanere troede det, at gjenkjende nogle Levninger af Spartanernes Charakteer, modisiciret af Fendalindretninger, analoge med det trettende Aarhundredes. Agerdyrkningen er i disse Lande endnu i sin Barndom. En Mængde Vegetabilier, der i dette lykkelige Clima ypperligen kunne trives, er der endnu ubekjendt. Landets Naturproducter ere blevne nøje undersøgte, og det Franske Videnskabernes Academies Museum har faaet en riig Høst, Man skulde neppe troe, at en saa stor Mængde af hidtil ukjendte Naturalier kunde findes i et europæiskt Land, hvis Clima har saa stor Liighed med Italiens; alligevel er Kundskab om Fugle, Amphibier, Væxter, Insecter o. s. v. ved denne Expedition betydeligen udvidet. Dennes Søereise fra Frankrige til Grækenland var meget besværlig. Den landede i ikke Navarinos Havn før i Begyndelsen af Martii Maaned. Inden den foretog sine Udvandringer, anvendte den 14 Dage til at organisere sig og lære Krigsskuepladsen at kjende. Navarinos Rhed. blev omhyggeligen undersøgt, saavel med Hensyn til Kystens geologiske Beskaffenhed, som til Havdyrene. - Botannikeren, Hr. Despreaux, blev formedelst Upasselighed tilbage i Modon, for at fortsætte fine Undersøgelser i Omegnen. Hr. Pector og Hr. Delaunays vandrede langs med Bredden af den Messeniske Havbugt. Den sidste af begge disse sysselsatte sig udelukkende med Topographien. - Formanden for denne i Expeditons Afdeling, den berømte Raturforsker og Skribent, Borde St. Vinden, foretog sig, ledsaget af tre af dens Medlemmer, at undersøge det Indre af det fordums Messenien, en af dybe Dele gjennemskaaret Bjergland. De fleste Dale vare meget skovrige. Egetræer voxede der hyppigen, men vare omflyngede af en Parasisplante, Laurenius. Derpaa begav Expeditionen sig til Arcadien. Jordsmonnet var der i det hele meget frugtbart. Denne Landstrækning var fuld af høje Olivenskove og paa adskillige Stæder avledes Viin. - I det sandige Jordsmon naaede Buskværter en Høide af 20 Fod. Hr. Bory de St. Vinent bemærket, ved denne Leilighed, at en Reisende havde optegnet denne Mærkværdighed i sin Dagbog og i Randen tilføjet til sin egen Underretning OrdeArbustus, hvilket ved en Misforstaaelse har givet Anledning til at en Bye er under dette Navn bleven optagen paa en af de bedste Charter over Morea. - Expeditionen fortsatte sin Vandring igjennem Bjergegnen paa den ubanede Vei til Sidero=Castro for at trænge frem til det gamle Nidas, som nu kaldes Busis, der blev undersøgt, saavelsom det fordums Cyparissias (nu CaroReoma). Medens disse Undersøgelser anstilledes, opdagede man Phygale og Ruinerne af det skjønne Tempel, som var helliget til den Epicureiske Apollo. Fra Toppen af Bjerget Bassæ, hvor det fordum stod, nyder man den meest overraskende Udsigt. Dette Bjerg har en Mængde af næsten utilgængelige, men skjønne frugtbare og veldyrkede Dale. - Grændsen for denne Enpeditionens første Udvandring var Bjerget Jthvem, som de Reisende fra Spidsen af Bessæ havde seet ligge under deres Fødder, I tre Dage blev hiint Bjerg undersøgt, hvor Naturforskerne fik er riigt Udbytte. Formændene for to andre Afdelinger, Hr. Dubois og Hr. Blouet indfandt sig netop her, og saaledes var næsten hele Expeditionen samlet, inden den naaede Hovedstationen Mauromanti.