JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
J sidste Nr. af Bladet Fædrelandet er Nationalbankens formeentlige Ret til en aarlig Indtægt af 3/4 af Hæftelses Renternes Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, saa længe indtil alle courserende Rigsbanksedler derved ere blev ne inddragne, forsvaret, og Nationalbankrepræsentationens Competence til Eftergivelse af denne Ret bestridt. Betræffende Udfaldet af det Valg, hvormed Bankrepræsentanterne have recruteret deres Collegium, og hvori man er berettiget til at see et Forvarsel for den Holdning, som dette vil indtage ligeoverfor Regjeringen i den mellem Begge opstaaede Differents, troer, Kbyvnspun. uden Ubillighed at kunne sige: at Opinionen, forsaavidt, det er muligt for den ærligste Jagttager at bestemme den ikke er fornøiet med Samme. "Jmod Procurator Haagens Valg, hedder det, vilde det under andre Forhold ikke være Noget at indvende, hans Retsindighed og Fædrelandskjærlighed er hævet høit over enhver Tvivl, ligesom man maa antage, at han besidder grundig Indsigi de foreliggende Spørgsmaal. Derimod betvivle Mange at han besidder saa megen Energi, at han under de nærværende critiske Forhold skulde være at foretrække fremfoalle Andre, og navnligen fremfor de tvende Mænd, som Minoriteten stemte paa. Hertil kommer endnu, at han hidtil som Bankdirectionens lønnede Sagføre har staaet i et underordnet Forhold til denne, hvilket synes at gjøre det vanskeligere for ham nu, at indtræde i det, samme Direction overordnede, Repræsentantskab, der skal revidere og dicidere dens Regnskaber og de Sager, som angaae den Embedsførelse og Ansvar. At han ikke paa engang kan være Directionens Consulent eller Fuldmægtig og dens Controlleur, er forregen en Selvfølge. Anseer man Procurator Haagens Valg ikke for det heldigste, der under nærværende Omstændigheder kunne træffes, saa er man saavidt vi have kunnet demærke det, aldeles enige at misbinige Valget af Prof. Scheel. Om denne Manveed man ikke stort Andet, end at han var en meget god juridisk Candidat, og at han har bevaret den Renommee, at være vel bevandret i den danske Ret. Denne Roes vil dog ikke sige ret Meget, især da Alt, hvad af ham er skrevet, bestaaer i halvlærde og lidet aan rige Bagateller, som sikkert meget faa selv blandt de ivrige Jurister have læst Derimod har han aldrig taget mindste Deel i Nationens almindelige Anliggender, aldrig lagt nogen Jnteresse for Dagen for Udviklingen af vore Samfundsforhold, aldrig godtgjort ved nogen Kjendsgierning, at han er i Besiddelse af den Uafhængighed, af det borgerlige Mod, hvorpaa hans nye Stilling som Bankrepræsentant gjør saa stor Fordring at han besidder tilstrækkelig Jndsigt i vor Bank- og Pengevæsen, er der, efter hvad han hidtil har præsteret, snarere Grund til at betvivle, end til at antage. Efter alt dette er der vel god Anledning til at paastaae, at Bankactionairerne have Grund til at være misfornøiede med, at man har paaført dem en Repræsentant, hvis Navn er dem ubekjendt, og som derfor, om han end var nok saa god, ikke kan indgyde dem nogen Tillid.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Søndagen den 23de Dr. proclammeredes i Hovedstaden, ved Herolder Høitideligholdelsen af den forestaaende Reformations=Jubelfest den 30te og 31te Octbr., samt 1ste November. Ved et Regulativ er foreskrevet det Ceremonielle ved Høitidelighederne og den Orden, hvori Processionen skeer fra Kongens Palai den 30de Octbr. til Frue Kirke- og næste Dag til Universitetet. En Eskadron af den kal Livgarde til Hest med Panker og Trompeter aabner Toget, derpaa følger de tvende kgl. Fourerer, ridende i Herolds Dragt, Hofmarskallen med Hofmarskalstaven i Haanden, alle Storkors af Dannebroge samt alle Rangspersoner af 1ste Classe, enhver i egen Eqvipage, med 2 Heste forspændt D. Majestæter Kongen og Dronningen komme i Stads Eqvipage, bespændt med 8 Heste, ved enhver af de 4 Mellemløbere gaaer en Staldkarl i Stads=Livree, foran Vognen gaae 12 Løbere og Laqvaier, alle i Stads=Livree, og ved vegge Siderne af Vognen 12 kgl. Pager i Galla-Uniform, foran Vognen ride 4 Majorer eller Capitainer af Sø=Etaten, 4 Kammerjunkere, 4 Oberster eller Commandeurer af Sø=Etaten, og begge Staldmestrene nærmest ved Vognen; ved Siderne af Vognen ride 4 Kammerherrer saaledes, at Pagerne gaae nærmest ved Vognen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Fra Kjøbenhavns Politikammer er under 17de Dr. meddeelt alle Vedkommende en Skrivelse af saadant Jndhold: Det kgl. danske Cancelli har under Dags Dato meddeelt mig, at Hs. M. Kongen ved Rescript, ligeledes af Dags Dato, har, paa Grund af en i Nr. 252 af det i Christiania udkommende Blad, den Constitutionelles for Søndagen den 9de d. M. indført Artikel, befalet at træffe de fornødne Foranstaltninger saavel til at bemeldte Nummer af det lommeldte Blad su primeres, som til at forhindre, at selve Bladet herefter forsendes eller holdes af Nogen af Hs. Majestæts Undersaatter."
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Lovbudet, som afskaffer Spidsrodsstraffen, afgiver et ny Vidnesbyrd om vor Regjerings Erkiendelse af Tidsaandens og den fremskridende Civilisations Fordringer. Vand- og Brødsstraffen er givet 2 Grader. I den strengere Grad gjøres Fængslet mørkt, og Forbryderen tilstaaes ikke andet Leie end den blotte Brix, men vel Dækkener til at holde Varmen. Har han gjort sig skyldig til en større Straend 30 Dage strengt Fængsel paa Vand og Brød, tilføies der 25 til 75 Slag paa 1 Dag, eller 100 til 150 Slag i 2 Dage paa Ryggen med en Rotting, ikke tykkere end halvanden Tomme. Den Skyldige skal da være iført Skjorte og Trøie, og Slagene gives ham saa langsomt, at han fri kan trække sin Aande imellem hvert Slag. Da Vand- og Brødstraffen, ligesom i den civile Lovgivning, ikke kan tilkjendes unge Mennesker under 18 Aar eller Folk over 60 Aar, saa er med Hensyn til de sidste, bestemt den Skjærpelse, at de hensættes i mørkt og eensomt Fængsel, og kun som Middagen erholde varm Mad, men ellers Vand og Brød, Jngen Uvedkommende maa tillades at overvære Executionen, hvorimod den dømtes Kammerater beordres at være tilsted, derved. Har noget Jndivid forskyldt en haardere Straf end 1160 Rottingslag og 30 Dages strengt Fængsel paa Vand og Brød, dømmes han til Fæstningsarbeide eller Rasphuset og er han da uværdig at tjene længere i Armeen. Den strengere Grad af Vand- og Brødsstraffen, der altid skal officerer, med mindre te tillige degraderes. udholdes i eensomt Fængsel, kan ikke anvendes paa Under For utilbørligt Forhold mod sin Fader har Høiesteret; dømt en Person til to Aars Forbedringshuusstraf, og en anden til at have sin Haand og Ære forbrudt, for at have forfalsket en Lotteriseddel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Som Jndbydelsesskrift til Reformationsfesten ved Sorø, Academi den 31te October har Director Estrup udgivet en Beskrivelse af Mindemærker i Soro Academies Kirke ved F. F. Wendelbo, En af Stiftelsens Disciple, som døde altfortidligt (1835, og efterlod et stort Savn. Di rectoren har forudskikket en meget interessant historisk Jndledning om den gamle Klosterkirke i Sorø, der endnu staaer som et forbindende Led mellem den catholske og den prottestantiske Tid, uforandret i sin Grundform, som den var trehundrede Aar tilbage i Tiden - det samme store, paa Jorden hvilende Kors, hvorover mægtige Hvælvinger udbrede sig som et Himmeldække, som om det var en stor Gravhvælving, hvori den Korsfæstede hviler. Men denne store Bygning, hvis Udvortes ikke svarer til dens Jndre, var aldrig bestemt til at staae isoleret, som den nu staaer. Den maa, som fjerde Fløi til det gamle Kloster, have dannet et passende Ensemble med dette. Nu er den gamle taarnlofMasse i skjærende Modsætning til Academiets moderne Hovedbygning; men den Tid, da Klostret lænede sig til Kirken, er heller ikke i Harmoni med den Tid, da Skolen til hører Staten og ikke Kirken. - Blandt Sarcophagerne i denne Kirke nævnes Christopher den 2dens og hans Dronning Euphemias (af Sandsteen), Waldemar dens 4des (af sort Marmor), Grev O. Thott's (af blaat, spraglet Marmor), Ludvig Holbergs (af blaat Marmor, Wiedemelts Arbeide) o. A. I Kirken findes en deel Gravcapeller. Adskillige af Jnskriptionerne paa Kiøsterne ere ganske curieuse, f. Ex. følgende: "De smukkeste Blomster visne tidligst! Marcus Woldike vandt Anes Hjerter ved en sjelden Grad af Opmærksomhed, Vittighed, Munterhed, Yndighed, Venlighed og Lydighed, blev Alles Yndling og levede ikke fuldt 2 Aar 4 Maaneder, da Meslinger og Ondt for Tænder fældede ham, o. s. v. - derunder hviler det salig og velbaarne Barn Of ve Offenberg, efterat hand lesvet 6 Maaneder, 3 Uger, 1 Dag, 9 Timer. - Norge, du har seet vor Heltes (J.M. Schestedt's) Vugge! du seer ham atter med Brigadiers Rang at anføre et Regiment til Hest o. s. v. -
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Søndagen beretter, at den berømte Straus agter at komme med sit hele Selskab fra Kiel til Kjøbenhavn, for der at give tre Aftenunderholdninger. - Medens Straus var i Hamborg blev der sammesteds ikke talt om Andet, end ham. Begge hans Concerter i Apollosalen, saavelsom tvende andre i Stadttheatret vare rædsom overfyldte, og det Bal, hvortil han spillede i Hotellet Stad. London, vil aldrig gaae den dandselystne Verden af Minde. Men man mangler ogsaa Ord til at skildre den strausiske Dandsemusiks Tryllevirkninger. Hvem, som engang har fornummet dem, kan ikke længere undre sig over at høre tale omde Gamles musitalske Naturbeherskere, Orpheus og Amphion; selv Hions Horn vil ikke længere forekomme ham saa fabelagtigt. "Store Gud udraaber et hamborger Blad, maar den Mand vilde misbruge sin Magt, hvilke Ulykker kunde han da ikke afstedkomme." Maaske Ulykker nok, dersom han, efter god wiener Maneer, tager sine Tempi brav hurtigt og derved driver de Dandsendes Blod med overmenneskelig Voldsomhed igjennem Aarerne. Med, Tansk Almeenlæsning Nr. 21 fulgte gratis Læsning for Almuen Nr. 1, om hvis Jndhold Udgiveren har tilføiet nogle, som det synes, ikke ubeføiede Erindringer, Om den Sætning, hvormed Bogen begynder, at Bondestanden er dog den lykkeligste Stand i Livet, hedder det saaledes: "Vi indrømme den ikke, thi Vi mene, at enhver Standdeer lige lykkelig, naar den, der er i samme, ret erkjende en sit Kald, og han nyder Medborgeres Tillid og Agtelse, saaat baade han vil virke og kan virke; men just derfor antage Vi ogsaa, at Bondestanden er en lykkelig Stand i Li o vet, og det er egentlig det, Forf. har godtgjort. Naar han vil gaae videre, svigter Beviset. Det erklæres imidlertid, se at Hensigten af disse bemærkninger ikke i nogen Henseende er at nedsætte Bogen, hvis Værd iøvrigt paaskjønnes, hvorfor Hr. Secretair Deichmann, den Gyldendalske Boghandlings Eier, bør nævnes som den, der har fremkaldt den. Meddelelsen ansees derfor og blot som en Opmærksomhed, der skyldes Skriftet, i Haab om, at den vil tjene til hurtigere at gjøre det bekjendt, hvorhos Ønsket tilføies, at hver den, som det maatte interessere, vil som Anmelderen udbrede det i sin Krees.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
En Artikel i Dansk Folkeblad: "Træk af den danske et Kirkes Historie siden Reformationen, fortjener at kaldes et Ord talt itide. Det er saaledes interessant at see, hvorledes Meningsforfølgelse og Forkjettrelsessygen rasede ogsaa her i Landet i de to første Aarhundreder efter Reformationen. Herom vidner blandt saa meget mere den lærde Professor Niels Hemmingsens og Biskoppen i Fyen, Hans Knudsen Veiles Afsættelse, fordi han advarede for en papiistisk Jnqvisition. Det gik dengang, som i vore Dage; i de i egen Indbildning meest Rettroende tillode sig i mange 6 Stykker aabenbare Afvigelser fra Kirkens Lære. Saaledes i Sognepræsten ved St. Nicolai Kirke. Han frøs og rasede paa Prædikestolen imod Professor Resen, som en Kjetter og Logner, fordi han i sin Udgave af Catechismen havde i Slutningen af den anden Artikel oversat: som skal komme at dømme Levende og Dødel, istedetfor hvorfra han skal kommer &c. og raabte om sig selv, at han vilde sige Sandheden, skulde det endog koste mig Kjole, Krave og Liv. Men selv nægtede han Christi Nærværelse ved Alterens Sacrament og brugte Formularen: "det betyder mit Legemel. Naar Christus siger : "See jeg er hos Eder alle Dage indtil Verdens Endel, vilde han alene have det forstaaet om hans guddommelige Natur, og stemplede Modpartiets Mening saaledes: "Derfor er det - med Tugt at melde - Skarn og Logn." Uforglemmelige ere den store Kong Christian den Fjerdes Ord, da baade Magister Koch og Prof. Resen den 21de Februar 1614 vare indstævnede for Kongen, Rigets Raad og Biskopperne, og Koch appellerede til lærde Mænd og Kjøbenhavns Borgere, hvorpaa Kongen udbrød: "Ja, Søfren Tolder haver bedre Forstand at smage en Pot tysk Øl, end at judicere i saadanne Sager. Paa en Tid, da lavt Kryberi og Uforskammenhed oftere, findes parrede, er det moersomt i Hr. Overkrigscommissair, Øsst's interessante, Materialier til et dansk, biographisk literarisk Lexicon" at see meddeelt en Compliment, som har vasket sig, i et nylig bekjendtgjort latinsk Brev af Böttiger til Børre Thorlacius, hvori han ikke er bange for at sige: at hele Danmark er lutter Øre naar Thorlacius oplader Munden." I Viborg skal, paa Reformationsfestens anden Dag, den paa forrige Nørresogns Kirkegaard opreiste Mindesteen for Tausen høitidelig afdækkes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Det Titchenske Skuespillerselskab giver fortiden Forestillinger i Hr. Apotheker Schmidts særdeles godt indrettede Theaterlocale i Rødby. Fra Cherbourg meldes, at Skibet Pierre Corneille, Capt. Tronde, bestemt fra Havre til Gavenne, Natten til den 9de Ds. paa Høiden af Houg blev overseilet af et stort nordisk, formodentlig hollandsk eller norsk, fra Granville kommende Skib og beskadiget saaledes, at det kort efter saak. Med Undtagelse af to Matroser som druknede, og en Tredie, der brak Armen, reddede Besætningen sig med stor Livsfare. Den nordiske Capt. skyndte sig, fornægtende alle menneskelige Følelser og uden at høre paa Mandskabets Bønner fra det synkende Skib, det bedste muligt at søge rum So. - Ønskeligt om han maatte udfindes, at ikke Mistanken for slig en Sjændselsdaad skulde ramme en Uskyldig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Et engelsk Skib har for nogle Dage siden til Helsingør indbragt tvende i Nordsøen optagne Baade, der ere paamalede: William Broderick, R. Smith af Whitby Da en dansk Skipper derhos beretter, at have truffet i Søen et kantret Barkskib, saa formoder man, at dette har været fornævnte, William Jroderick, der for kort Tid siden clarerede ved Øresund med en Ladning Talg fra St. Petersborg. - Fra Galeasen, Mariat af Christinestad er sammes Fører, Ept. Linde, faldet overbord i Kattegat og druknet. Skibet ankom den 20de Ds. til Helsingør under Styrmandens Commando. Fra Tenby (en lille By i Pembrokeshire i Sydwales, paa et Forbjerg ved Mundingen af Bristolbugten) skrive under 15de Ds.: Et dansk Skib er sjunket her i Bugten Tvende Kister med Matrosklæder &c. samt Skibspapirerne, ere opfiskede af Vandet, men i saa bedærvet Tilstand, at Navnet ikke kan læses.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Den 21de D. indstrandede paa Harboøre Strand Smakken Gezepnal, Capt. G. R. Oestra, af og fra Groeningen og bestemt til Norge med Ballast. Mandskabet og Takelagen er bjerget og Skibet staaer heelt paa Stranden, - D. 20de D. strandede paa Thorup Strand Skibet, FranGebkel, Skipper E. Nielsen af Aalborg, fra Amsterdam bestemt til Aalborg og Aarhuus med Møllestene og Stykgods. Mandskabet, Jnventariet og Ladningen er bjerget: Skibet formodentlig Vrag. - En med Trælast ladet Brig uden levende Folk er af nogle Fiskere indbjerget til Faltring Strand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
(Thisted Avis.) Reisende. fra Kallundb. til Aarh. Pastor Frendrup m. Kone, Malerm. Uth m. Familie; Landmand Schjoldan; Amanuensis Jensen, Propr. Secher; Jfr. Krogh og Claudi, Mad. Krøyer og Alberti; Ritmester v. Volgt; Toldkasserer Tresou; Bataillons, chirurg Grove m. Kone; Hr. Øckenholdt; Handelsfuldm. LangeKbd. Calmer. - Fra Aarh. til Kallundb.; Kammerjunker. Ritmester v. Thienen; Frøkenerne K. v. Scholten, C. Bloms og v. Vosbein; M. og O. Blom; Jfr. M. Ørum; Capt. v. Hoff, Bøssemager Helbech; Lieutn. v. Pio m. Frue og Svigerinde; Justitsr. Pedersen og Søn; Cand. chir. Secher; Handelsfuldm. Kievitz; Byfoged Heiberg; Kbm. Hartvigson; Landmand Demuth; Skrædder Pochling og Kone; Sømand Koch. - Med Daqv. til Aalb. d. 26de. F. Aarh.: Byfoged Heiberg. F. Rand Kniplingshl. Michelsen. F. Hobro. Md. Arentzen, Døde. Jfr. B. Rasch, 27 A., i Trillebølle paa Langeland. Skolelærer, Dannebrogsmand H. C. Nielsen, 69 A., i Kjerteminde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Hals Skibsliste. Jndk. D. 26de, P. Jensen f. Christians., N. Friis og M. Nielsen f. Dram.; Alle m. Træl. D. 27de J. Hansen f. Norborg m. Frugt. T. Bang f. Holmestrand, ball. - Udg. D. 2de : H. Jensen og N. Nielsen t. Kiel m. Hør= og Bygfrø. D. 28de: C. Cilarsen t. Frdhvn. m. Salt. L. Fredrichsen til Antverpen m. Raps.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Aalborg Torvepriser, den 29de Octbr. Oxekjød 3 a 4 s.; Kalvekjød 4 a 5 s.; saltet Flesk 11 a 12 s.; fersk Flesk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør 20 a 22 s.; pr. Pund. Rug 2 Mk. 12 s.; Kartofler, 12 s.; pr. Skpe. Æg 18 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Aalborg Kirker. Toogtyvende Søndag efter Trinitatis, som er Jubelsestens første Dag, prædiker til Høimesse i Budolphi Kirk Hs. H. Hr. Biskop, Dr. Fogtmann, i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Der ringes sammen Kl. 9 1/2. - I Hospitalet Kl. 8. Hr. Pastor Boesen. - J Nortranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Boesen. - J Søndertranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Mandagen den 31te October, som er Festens anden Dag ringes sammen til Høitideligheden paa Cathedralskolen, Klokken 11.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Tirsdagen den 1ste November, som er Festens tredie Dag, prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Biskop Dr. Fogtmann. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - en ringes sammen Kl. 9 1/2 - I Hospitalet Kl. 8 Hr. Pastor Boesen. - J Nortranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup. - J Sondertranders Kirke Kl. 5. Hr. Pastor Fogh. Kirkemusik, første Dag i Budolphi Kirke, anden Tag, i Frue Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Copulerede. Den 23de October: Skibstømmermand Clement Olsen og Pigen Birgitte Marie Nielsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Den 25de Ordineret Catechet Hans Christian Ebeling og Jfr. Juliane Marie Gregersen. - Den 26de: Informator Frederik Christian Sommer og Enkemad. Else Cathrinvesselholt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Døbte. Den 23de Octbr. Muursvend J. C. Hougaards Søn, Jens Christian Christensen Hougaard Fadd. Mad. Hansen, Jfr. Kohsel, Slagtermester M. UrtMuursvendene Møller, Benzen, Sørensen, Krag, Nielsen og Munch. - Den 27de: Brygger N. Sødrings Datter, Talke Margarethe Sødring; Fadd.: Enkemad Wibroe, Jfr. Wibroe, Viinhandler Simoni, Kjøbmændene Johansen og H. Sødring, Farver Wibroe og HandelsbetjenMæder. - Den 28de: Barbeer S. Simonsens Datter, Wilhelmine Marie Simonsen; Fadd. Mad. Duusen, Jfr. Schytte, Cancellieraad Strøyberg, Kammerraad Juul, Controlleur Thaning, Viinhandler Brunes, Tobaksfabrikeur, Kjer, Uhrmagermester Dahlin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Begravede. Den 28de October: Tømmersvend C. Rommedals Søn, Jens Christian Rommedal, 3 Uger. Pensionist Jørgen Christensen Marks Enke, Margrethe Nielsdatter, 73 A. - D. 29de: Snedkersvend Ostevaldt, 38 A. Ved Tallotteriets 1421de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 89. 62. 5. 52. 49.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Som Følge af Postens Afgang herfra om Mandagen vil Collegeringen herefter, saalænge Vinter=Touren vedvarer, ophøre samme Dags Middag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Indsendt.)¬ J Anledning af Mad. M. G. Petersens Jordefærd i Karls Mølle ved Hobro. Du, som med Skjønheds Roser praler, Kom, skue mig, see hvad jeg nu er: Mit matte Øie til Dig taler, Min hule Kind Din Lære er, Stoel ei paa Skjønheds favre Huld, Den blomstrer kun for Gravens Muld. Stoel ei paa Rigdom, ei paa Hæder Og ei paa Sandsers Trylleri, Som Legetøi det Barnet glæder Og iler Gravens Bred forbi, Her bobler det paa Tidens Strøm, Hist er det Tant, som Nattens Drøm. Kun Aandens Fortrin er den Hæder, Som trodser Tid og Død og Grav, Som lever gjennem Evigheder, Og synker et i Tidens Hav Veninde, sog Dig denne Skat! Den funkler selv i Dødens Nat. Farvel min elskte, kjære Mage, Fakvel min Sjæls udkaarne Ven! Tak for de svundne Samlivs Dage, Som glede ved Din Side hen, Hav Tak, end for min sidste Stund, For Afskeds=Kysset paa min Mund! Farvel min Yndling! som med Smerte, Jeg fødte i min sidste Stund, Ak. Gud, da brast mit ModerhjertsOg tavs jeg sank i Dødens Blund, Forladte Spæde, klynker Du Hvorfor. - Det veed Du ikke nu Farvel J Alle, ved hvis Møie, Paa Smertens Seng jeg Lindring fik, Som trykte til mit brustne Øie Og rakte mig en Lædskedrik. See Ønsket paa min blege Mund: Gud signe Eders sidste Stund, Blandt Soleverdners Myriader, Sig hæver min forklarte Aand. Til de Fuldendtes store Fader, Forløst fra Støvets tunge Baand. Min Bortgang var Hans Viisdoms Bud, Halleluja, jeg gaaer til Gud,
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Bekjendtgjørelser. Som Erindring og Reformationens Jubelaar 1836 vi Slutning af denne og Begyndelsen af næste Maaned ud mme Afbildning af Luthers Stue i Wittemberg, aledes som den endnu iaar existerer. Selve billedet blir 9 Tommer høit, 13 Tom. bredt og trykkes paa fiinhveitzer=Papir. Prisen bliver 1 Rbd. 3 Mk. r. S. pr. remplar, hvoraf 1 eller 3 Mk. pr. Ex. tilfalder tvende gjørende Stiftelser, der iaar ere traadte i Virksomhed, mlig Stiftelsen for trængende Haandværkere og Asylerne J Smaabørn, til lige Deling. Subskribentsamlere erholde paa 10 Ex. det 11te frit Man behager at tegne sig hos Jacob H. Lundt i alborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Kjøbenhavn, i October 1836. N. B. Krossing, Artilleri=Capitain, Bestyrer af det kongelige Steentrykkeri. Hvidkaal, ægte Amagere, og Natte Brunsvigere, kunne tes hos Toldbetjent Schou i Aalborg fra 1 Rbd. til Rbd. pr. Skok.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Nogle Lispund Krølhaar ønskes tilkjøbs. Stifts trykkeriet anviser. Fyld, Krølhaar, Sengeklæder, Chatoller, Dragkister ogen Ege Rulle kan kjøbes hos Overlade, Marchandiser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Skipper Hansen, beliggende i Østeraa, udsælger forskjellige Sorter fiin holstensk Frugt, Valnødder, Hvedemeel og graa Erter, til billig Priis. Blikkenslager Larsen er flyttet og boer nu paa Algaden lige over for Løve=Apotheket.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Undertegnede, som nu er boende paa Algaden i Muurmester Wangs Gaard, ved Siden af Løve=Apotheket, modtager, som forhen, Pibe=Kraver til Opsætning, samt forfærdiger Nye. C. sal. Meldals. Hattemager M. Rothenborg. ler flyttet til Jomfru Ane Gade før 1ste Sted fra Bispensgade og anbefaler sig med alle Slags Silke & Filthatte til muligst billige Priser. Oplag hos S. C. Hyche i Hjørring. Champagner, fiin & ord, Madera, Port-Viin. Mallaga, Graves, St. Julien, Medoe, gammel Viin, Arac, Alt paa Flasker, tillige modtages Bestillinger paa Vine i oxhoved & ankerviis.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Paa Veien fra Sæby til Aalborg eller over Fjorden er bortkommen en Kasse af Pap, hvori var en italiensk Fruentimmer=Hat med Baand og Fjædre. Finderen, eller den, der kan give Oplysning om samme, loves en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
En stor, sort Pladshund er bortløben og bedes leveret mod en Douceur til L. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Hvor godt Talg i større og mindre Partier kan erholdes, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Gravenstener, Flaske=Æbler, Pigeoner, Pepremine Bor stoffer, hollandske Rainetter, Ditto franske, Ditto Rosenhæger, Taffel= og Løgæbler, Caviller, Krigsæbler, med flere Sorter fineste og bedste holstensk Frugt, udsælges billig hos Skipper Güllstoff, beliggende yderst i Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Den beqvemt indrettede Leilighed, bestaaende af 5 Værelser en suite, foruden øvrige Beqvemmeligheder, som Hr. Pastor Hald nu beboer, kan erholdes tilleie fra Paaske Flyttetid 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-29
Bomulds=Lysegarn, og bedste Silke=Vatter faaes hos B. H. Cohn paa Gammel-Torv.