Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-04-15
Dett Lys, som herved skulde opgaae, maatte da formodentlig bestaae i følgende: at Storvezieren har stemt for, at Porten skulde antage Lord Strangfords Propositioner til at forlige sig med Rusland; at dette har opvakt Janitscharernes og Søefolkenes Forbittrelse, og at de have derfore fat Jld paa Lord Strangfords Pallast og paa Forstæderne og saaledes ved deres Oprør tvunget Sultanen til at give Storvezieren Afskeed og ikke at antage hiins Forslag. De ældre Efterretninger man har fra Semlin melde, at Jlden skal være begyndt i Galata at en uhyre Skade skal være anrettet paa Arsenalet og Kanonstøberiet; men at Pera lykkelig viis skal være forskaanet, forresten tie de Breve man har derfra ganske om Anledningen dertil og om de nærmere Omstændigheder derved. Man kan tydelig see af v. Hammers Plan over Constantinopel, at naar den Engl. Ambassadeurs Pallast er brændt og Jlden har udbredet sig til Kanonstøberiet og Arsenalet, som ligge ved Kanalen, saa maae ikke allene en stor Deel af Pera være opbrændt, da hiint Pallast ligger vesten derfor, men formodentlig ogsaa det Franske og Østerrigske Gesandtskabs Pallast, som ligge imellem hiint og og Kanonstøberiet. Det er forresten et slemt Tegn at man har atter faaet nye Efterretninger fra Vien, som naae til den 2den April og som dog ikke i mindste Maade omtale hvad der er foregaaet i Constantinopel; thi man maatte troe at Gefandterne i Constantinopel maatte have afsendt Depescher dertil efter saa store Tildragelser, naar der ikke var mødt dem noget ubehageligt. Rygtet siger at Sultanen skal have udraabt under Jldebranden: "Den kommer fra Gud til Straf over de Christne Hunde." Den Franske Gesandt i Constantinopel Hr. Latour Maubour, som har forladt denne Stad, er ankommen til Vien; Gefandten havde havt inden sin Afreise en Deel Ubehageligheder med den Tyrkiske Regiering. Et Brev fra Pera under 27de Februar melder derom, at Roligheden var bleven aldeles forstyrret siden Flaaden havde sat sine Matroser i Land. Disse Mennesker lagde sig i Baghold paa Hiørnerne af de mindst beboede Gader og plyndrede alle Forbiegaaende saasnart Solen var gaaet ned, og de dræbte alle dem, som vilde værge sig. Den Catolske Biskops Cantsler, som med 27 Dolkestik var bleven dræbt i sin Seng, var en Franskmand; Gesandten havde derpaa strax skrevet et heftig Brev til Portens Embedsmænd, som havde lovet at de skulde anvende alt for at opdag Gierningsmanden. Dagen derpaa havde Capudan Pascha meldet ham, at han om Natten havde ladet 20 slette Karle strangulere og tvivlede ikke paa at Morderen var der imellem. - Det Engelske Blad Sun siger, at den Russiske Armee har sat sig i Bevægelse og mange Rygter ere derom i Omløb i Paris, siden en Coureer er ankommen dertil fra Petersborg, dog veed man intet derom med Sikkerhed. Men der meldes fra Grændsen af Moldan under 22de Marts, at den Russiske Armee endnu bestandig staaer ved Grændsen og at Chefen derfor Grev v. Voronzoff forventes snart tilbage dertil fra St. Petersborg, da der saa skal foretages store Bevægelser i Armeen, da nogle Gouvernementer ere alt for meget besværede. – Efterretninger fra Corfu af 10de Marts og fra Missolonghi af 4de forsikkre, at Patras er i Grækernes Magt, efterat Udværkerne vare tagne med Storm d. 18de Februar og giøre en meget gunstig Skildring om Tilstanden i Peleponnes. Maurocordatos søger over Janina at trænge frem til Larissa; han betragtes som Dagens Held og Grækenlands Haab.