JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1798-01-01
Et Spørgsmaal om slette Mesterstykker. Man har skrevet og stredet baade for og imod Lagsskikker - Partierne have paa begge Sider været hidsige. Striden er imidlertid blevet Uasgjort, og begge Parter troede sig at have Ret. Der er imidlertid underhaanden stedse blevet arbejdet af Vedkommende imod Lagene. En Handlemaade som ikke er den rette; thi saalænge Regieringen ikke afskaffer dem, authoriserer den dem eo ipso. Herved sættes ærlige Borgere i den største Uvished og Forlægenhed, der have hidtil lidt Lagsforfatningens Tvang, for at nyde dens Fordele, og finde det derfor haardt naar de skulle vedblive at lide denne uden at opnaae hine. Men skulde end Lagsforfatningen ganske gaae overstyr, hvilket Indsenderne ikke have noget Ønske imod, at sige hvis det bevises at være Landets Gavn, saa vil sikkert ikke, troe vi, den Lagsskik gaae af Brug, at gjøre Mesterstykke, skjøndt den maaskee vilde rettes saaledes, at den ikke blev saa bekostelig, som den nu ofte er. J denne Mening spørge vi de Lovkyndige om en retvis Magistrat kan lade en Svend udskrive i et Lag som Mester, og meddele ham Borgerbrev, uagtet alle Lagets Mestere enstemmigen erklærede hans Arbejd for Kluderie, og protesterede for hele Magistraten imod Jndskrivningen? At dette er skeet kunne vi bevise; om det burde skee, derom spørge vi.
Politivennen, 1802-01-01
Forslag om Fisketorvet. Al Aarvaagenhed uagtet mærker man dog hos Fiskehandlerinderne en bestandig Lyst til at faae deres Kurver fyldte med Fisk fra Bøndervognene, førend deres Tid er kommen; en Lyst som vilde været kvalt, dersom den ikke undertiden belønnedes med et hældigt Udfald. Saaledes som Torvet nu er, hører der virkelig mange Øjne til at vogte imod denne og flere Slags Uordener. Man foreslaaer derfor to Midler til heri at opnaae større Orden; det ene, at indhegne en vis Plads af Fisketorvet nærmest til Vejerboden med et godt stærkt Stakit, hvor da Vognene maatte køre ind fra den ene Ende, og tomme ud ad den anden. To Personer ved disse Tilgange vilde være nok til at hindre alt uberettiget Opkøb, da det for disse Opsynsmænd var en let Sag at skælne Fiskehandlerinden fra Borgerkonen eller hendes Tyende. Det andet Forslag er dette: da Fisketorvet synes vel lille, da at bestemme den Deel af Slotspladsen, som ligge lige over for Fisketorvet til Fiskevognenes Stade, saalænge Torvetid varer. Ogsaa her vilde en lignende Omhegning vise sin Nytte. Hvis dette sidste Forslag finder højere Bifald, maatte man ønske at Fiskebaadene ligeledes under Torvetiden tilholdtes at lægge an ved Bolværket paa Slotsholmens Side, under hin for Vognene anviste Plads, og først efter Torvetid tillodes at lægge over ved Strandsiden. Ved denne Lejlighed kan en ivrig Københavner ikke tilbageholde det ønske, at det Flag, som vajer ved Stranden, og som, er det eneste Kødenhavnsflag, der nomaatte baade være lidt begensteds vajer, dre i Stand og lidt bedre hejst. Et Samvittighedsspørgsmaal til vore Frugthandlersker. Er det virkelig Ret, om en Frugthandlerske, fordi hun har Evne dertil, opkøber strax ved Ankomsten en heel Ladning Lax, og modsætter sig, med Fiskerkærlingestøj og Fagter, at Byens Indvaanere, eller endog andre mindre grosmægtige Frugthandlersker, faae noget deraf, uagtet de ville give lige saa meget derfor som hun, anbefalende dem i dets Sted smukt at købe hvad de af slige Vare ville have i hendes Bod?
Politivennen, 1802-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Den i foregaaende Nummer omtalte Brøst i Brolægningen i store Strandstræde er strax taget under Forbedring. 2) Den paaankede utillykte Begravelst i vor Frue Kirke er nu behørig tilluft.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Uden for No. 212 i Frederiksberggade er Fortoget ikke allene til alle Tider umageligt at gaae paa, men endog farligt i Frostvejr, ved dets særdeles store Stejlhed. Dette har sin Grund deri, at Portens Gulv er to til tre Kvarteer højere med Gaden, og er altsaa uden temmelig Udgivt for Ejeren ikke til at rette. Det synes imidlertid urigtigt, at en Bygherre, for at føje sin Nykke, ustraffet skulde torde gjøre Fortoget, som ikke er hans, ubrugeligt, og altsaa ikke haardt, om en Lov straffede den, som handlede saaledes, med den Nødvendighed at gjøre det om. 2) Uden for No. 276, som er Hjørnegaarden af Vestervold og S ormgaden ligge Fliserne i sidstaævnte Gade overmaade skrænte og næsten ubetrædelige, hvilket man ønsker snart maatte forbedres. 3) Over Hyrekudskens Port i store Strandstræde mangler Husnummeret. 4) Samme Hyrekudskes Folk har sikkert imod hans Villie, den Vane at stemme Rendestenen med gamle Maatter for at skaane sig for den Møje at bære Vand til Vognenes Afskrubning. Dette er imidlertid en Uskik, som han sikkert paa Underretning vil forbyde dem oftere at gjøre sig skyldige i. 5) Uden for No. 137 og 138 i samme Gade er en Flise aldeles skæv i sit Leje og farlig for Foden. 6) Rendebrættet uden for No. 131 og 132 i samme Gade, hvor den i sidste Nummer paaankede afskyelige Trappe seeser i meget slet Tilstand. 7) Endnu er en meget skæv Flise uden for No. 124 i samme Gade. 8) J nye Adelgade findes et særdeles farligt Rendebræt uden for No. 218. 9) Ejeren af No. 4 paa Amagertorv ombedes at forbedre sin Gaardrende, der spærrer Fortoget. 10) Paa Østergade er udenfor No. 36 en stor Hob Glasskaar henkastede. 11) J Magstræde No. 19 er et Kælderskur over en Dør, som bestandig staaer lukket; dette Hul synes at være ikke allene som et Lokum for Husvilde, men tillige som et Gemmested for Nabolagets Flaskeskaar. Skulde det imidlertid hænde, at en beskænket eller svag Fodgænger faldt herned saa vilde Følgerne være højst bedrøvelige for ham. Engang imellem kunde Ejeren nok lade dette Sted ryddes.
Politivennen, 1802-01-01
Om Vejene paa Kronborgs og Københavns Amter. Vejene paa Kronborg Amt have paa nogen Tid ikke været altfor fremkommelige. Der undtages herfra Kongevejen. Man trøster sig i det Haab at dette for Fremtiden i traftigste Maade vil blive raadet Bod paa, da denne Egn af særdeles kongelig Omsorg har faaet i Hr. Hospitalsforstander Dahlerup en egen og vellønnet Vejinspektør, der sikkert, ved ofte at berejse Vejene, vil øjne enhver Mangel og fyldestgjøre sin indgangne Fordring. Paa Kongevejen imellem København og Lyngbye have store Enedriver været Færdselen til megen Hinder, især da Tø og Regn forøgede Vanskeligheden. Disse Steder have vel ingen saadan egen Vejinspektør, men Vedkommende, Dem Opsynet er betroet, tør man ikke destomindre vente sig af, at Sneepløjning, om ikke med uhyre store, saa dog med smaae Sneplove, hyppig og betimelig vil vorde brugt til Færdselens Lettelse. En oftere Kørsel med en liden blot af et Par Brædder sammenslagen Sneplov er mindre tung for Hestene, end store Maskiners Bevægelse, og udretter det samme, om ikke mere.
Politivennen, 1802-01-01
Bekjendtgjørelse. Jf Adresavisen for 13 Februari d. A. No. 57 findes følgende Jndbydelse til en Anstalt, liig den i disse Blade foreslagne, hvoeved det saa fortræffelige Roskilde Vand kan blive at erholde af enhver, og i saa smaae Andele som man lyster "Selskabet for Søndagsskolerne vil "deels for at opnaae adskillige Familiers "ønsker om at erholde Roeskildes Vand, "og deels for at forskaffe benævnte "Skoler en større Understøttelse til devres Vedligeholdelse, søge at gjøre en "saadan Jndretning, at Roeskildes Vand "hver Dag kan erholdes fra 1ste Maj "til 1ste Novbr. om Morgenen Kl. 6 "og fra 1ste Novbr. til 1ste Maj i det "paafølgende Aar om Middagen Kl. 12 "naar et saa klækkeligt Antal af Sub"skribentere dertil vilde melde sig, at "den sælles Hensigt derved kan opnaaes. "Man indestaaer Liebhaberne for, at in"tet Falskerie med Vandet skal finde 2Sted. Til en ringere Priis end 11 ss. afor Potten tør man, i det første Aar vikke tove at levere Vandet; og for at "kunne bestemme saasnart som muligt, "om og naar Forslaget kan og skal iværk"sættes, udbeder man sig, at Liebhaber"ne, som maae tegne sig for et heelt "Aar, inden Februari Maaneds Udgang "ville melde sig hos Undertegnede, og "opgive hvormange Potter enhver dagli"gen vil lade afhente paa et til Asleve"ringen bekvemt Sted, som nærmere "skal blive opgivet." Paa Selskabets Vegne. Massmann. Det er at haabe, at der snart vil tegne sig en tilstrækkelig Mængde Vand- og Sundhedselskere, da man ogsaa kan haabe med Tiden, at see Prisen noget nedsat, skjøndt Helbred og Munterhed (og begge dele vinde usigelig meget ved Brugen af godt Vand aldrig kan købes for dyrt, og mindst naar Købesummen anvendes til saa priseligt Brug.
Politivennen, 1802-01-01
Sparsomhedsgryder. Seerup et Komp. J Dronningens Tvergade No. 208 Tttr. G sælge disse Gryder, som ogsaa kaldes Digestere, i Rummelighed fra d til 168 Potter, for Priser, som just ikke ere meget høje. Disse Gryder have den Fordeel, at Been i dem koges til en kraftig Sly, at de levere Maden hastigere kogt, da Varmen er som tilsluttet i dem, og at man kan sætte dem om Aftenen hen med Maden (NB. efterat den er skummet) i den fæstede Jld, og om Morgenen finde sin Mad saavidt færdig, at den overmaade haslig kan modtage den sidste endelige Tillavning.
Politivennen, 1802-01-01
Et Vink til Edikebryggeren paa Amagertorv. Man har oftere seet Karle komme op af dennes Kælder med Edike i store Messingkar. Det er saa almindelig bekjendt hvor farligt det er, at have Edlke og overhovedet alt surt i Messing eller Kobber, at man ikke bør troe, at Hr. Skovstrup er vidende om, at hans Folk handle saaledes. Man haaber derfor at han saa meget bedre vil optage dette Vink, og derved endnu forøge sin med saa megen Ret hidtil havte store Søgning. Ja man venter at han, saa langt fra at lade sin Edike have Stade i slige Metalkar, ikke engang vil tillade deres øjenbliklige Omtapning deri, endskjøndt denne var mindre farlig, for at forekomme endog den ringeste Frygt hos sine Kunder.
Politivennen, 1802-01-01
Anmodning til det borgerlige Enke- og Brydegaveselskab for aae Stænder. Bestyrelsen for dette Selskab har nylig udgivet en Fortegnelse over Selskabets Medlemmer, der sælges hos Bogholderen Hr. Prokurator Dich for 8 Sk. Ved denne Fortegnelse er søjet en Extrakt af Kasseregnskabet for 4de Kvartal 1801, hvorefter Kassen faaer Beholdning af 39 Rdlr. 2 Mk. 8 Sk. Foranlediget heraf har man sendt til Bogholderen med Penge, for ligeledes at købe Extrakt af Regnskaberne for de foregaaende Kvartaler, men der blev svaret Budet, at samme ikke vare at faae. Da det nu ikke kan være andet, end at disse foregaaende Regnskabsextrakter jo have været trykte, siden det vilde være ganske usammenhængende at lade 4de Kvartals Regnskab trykke, uden at have gjort det samme ved de foregaaende Kvartalershelst der i det, som sidst er trykt, beraabes paa samme; - saa ønskes bekjendtgjort, naar og hvor samme trykte Extrakter kunne faaes. J den her tryke Extrakt findes ikke til Jndtægt anført nogen af de tilkommende Medlemmers Jndskud, som i Lorenes 1ste Afdelings 2den s. er bestemt til 2 Mark, der tilfalder Selskabets Fond. Maaske der i dette 4de Kvartal ingen nye Medlemmer ere indgangne? Af de ifølge denne Fortegnelse i Selskabet værende 344 Medlemmer maae ifølge benævnte Paragraf i Jndskud være erlagt 114 Rdlr. 4 Mk, som nødvendig maae befindes i Selskabets Kafse, der altsaa maae have 145 Rdlr. og 8 Sk., istedet for den i Cxtrakten nævnte Sum 39 Rdlr. 2 Mk. 8 Sk. Dog maaske Selskabets Kasse er adskilt fra Selskabtis Fond, eller maaske Regnskabsertrakternt fra de tre foregaaende Kvartaler ville vise nogen Udgivtspost, der har taget Jndskudsrengene. Om alt dette vilde man da faae Oplysning, hvis man kunde faae disse Cptrakter ihænde, hvilket man haaber Bestyrelsen saa hastig muligt vil tjene Publikum i at besørge.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Uden for Gaarden paa Kjørnet af Brolæggerstræde og Gammeltorv, er paa Fortoget til Torvet en løsliggende Lænke. 2) Uden for samme Gaard er paa Fortoget i Brolæggerstræde en Mængde Flaskeskaar henkastede. 3) Krydset af Brolæggerstræde og Knabrostræde er virkelig farligt nok for Fodgængerne i Mørke, da disse neppe formode dybe aabne Rendestene saa langt ude fra Hjørnebygninger, som der, hvor de ved Jndrykkelsen ere efterladte. Man maatte vireelig ønske, at Brolæggersiræde kunde vorde een af de første, som efter Vinteren omlagdes. 4) Uden for No. 100 i Brolæggerstræde, er Fortoget i en meget slet Forfatning. 5) Uden for No. 185 i Lillegrønnegade ligge løse Lænker paa Fortoget. 6) Samme Uorden har Sted paa Fortoget uden for No. 235 og saavelsom uden for No. 225 i store Grønnegade. 7) Hjørnegaarden af Vimmelskaftet og Hyskenstræde har ud til dette Stræde ligeledes en løs Lænke.
Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal fra Dyrehaven. Er Mester Gloese paa Valkemøllen i Dyrehaven fritagen for at opfylde den Forpligtelse Jagtforordningen paalægger dem, som boe i Kongens Vildbane og holde Hunde, siden man altid ved at tage forbi hans Hus, anfaldes af 2 til 3 løse Bulbidere, af hvilket Stedet allerede er bekjendt og berygtet? Har han ingen Ret til at holde disse Hunde løse, hvi vove da Jagtbetjenterne at tilsidesætte den Pligt der paaligger dem, at skyde deslige Hunde? De faae jo Betaling for skuddet?
Politivennen, 1802-01-01
Jndberetning af Rejsende om Færgen ved Aalborg. Ved Vester-Aaes Færgebroe i Aalborg er ophængt et sort Bræet, hvorpaa intet læseligt sindes, men kunde bekvemmelig derpaa anføres Færgeløbs Taxten efter Privilegiet for Overfarten til Sundbye, samt de gjensidige Pligter imellem de Rejsende og Færgemanden, hvilket var saa meget mere nødvendigt, da de Rejsende undertiden maae varte meget længe indtil Roerkarlene har Færgen saa fuld, at det maae grue i En; saaledes kunde de faae en overdreven Fragt paa 8 a 10 Mk. og derover. Højst nødvendig var og en Politibetjent paa begge Sider, som kunde hielpe den Rejsende, helst da dette Færgeløbs fede Jndkomster godt kan svare disses Lønning.
Politivennen, 1802-01-01
Om Borgerunderossicerernes Korsgevær. Ofte har jeg eftertænkt og grundet paa, til hvad hensigtsfuld Nytte et saa kaldet Korsgevær monne være for en Underoffiser i Freden, og tidt spurgt derom, men aldrig faaet fuldkommen tilfredsstillende Svar, thi det, at samme tydeligere adskilte eller tilkjendegav Pelotonerne, kan neppe være nok; men lad det saa være, at det er et nødvendig Vaaben for det virkelige Militære, synes dog at det for en Borger Bevæbning ej allene er unyttigt men endogsaa et i sig selv besværligt og stygt Vaaben at bære paa. Vilde ikke et let Haandgevær være smukkere og dertil hensigtsfuldere; dette vilde visseligen yde Bæreren mere Bekvemhed og Fornøjelse end hint, thi hvad kan være mere kedeligt for en tænkende Mand, end blot som Statu at staae og bevæge sig med denne Stang paa Skulderne; og vilde det ikke yde mangen en Fornøielse ved Exerseerøvelserne, tillige med Borgerne at kunne lade og fyre. Studenter Korpset brugte intet Korsgevær, og dog leed derved deres Manøvrering intet Skaar, Underoffisererne bar deres blotte Sabel. Jeg skulde fejle meget i min Overbevisning, at jeg ej sagde formeget, naar jeg paastaaer, at vist næsten alle Københavns Borgere, som ere ansatte som Underoffiserer ved det borgerlige Militære, af Hjertens Grund ønske, at Korsgeværet maatte gaat al Kjødets Gang, og derfor frembær det Ønske, at de Mænd, hvoraf Kommissionen til det borgerlige Militæres Organisering bestaaer, vil laane disse Linier deres Opmærksomhed, da saa den fulde Vished næres, at Korsgeværet visseligen i Fremtiden aldeles bliver afskaffet ved det borgerlige Militære, som et aldeles ved en Borger Bevæbning uhensigtsmæssigt Vaaben, og et andet passeligere befalet at træde i dettes Sted.
Politivennen, 1802-01-01
Et Forslag om en Forbedring ved Asfisientshusets Kataloger. Da det ofte er Tilfældet, at de som have indsat Panter paa Assistentshuset og ikke have til rette Tid kunnet løse dem, dog gjerne ville købe dem paa Aurionen, eller i det ringeste være tilstæde ved Salget, men maae efterlade dette, fordi det ikke saa let er dem muligt efter Katalogen at vide hvilket Nummer er deres Pank; saa foreslaaes Direxionen at gjøre den Forandring ved Katalogerne, at efter Auxionsnummeret og Pantets Benævnelse indførtes Sættenummeret og Aarstallet, saaledes f. Ex. No. 1 Et Sølbuhr. No. 11875. 1801. Dette vilde være en Forandring, som kun lidet vilde forhøje Trykkerlønnen, men derimod give mange Mennesker Lejlighed, til endnu at kunne gjenerobre et kjært Stykke, som ellers gik Fløjten.
Politivennen, 1802-01-01
Spørgsmaal paa gl. Torv. Man veed, at der er Anordninger for hvad der ved de egentlige to Torvedage, for København, to Gange om Ugen, er at iagttage; men nu indtræffer det næsten bestandig, at Dagene forud for hver Torvedag i det mindste Eftermiddagene, afgive næsten et større Torv, end de rette Torvedage, - Man troer derfor at en Slags Lovgivning for disse selvgjorte Torvedage noget nær er nødvendig, da det dog sikkerlig maae antages, at de gjøre Skaar i de rette lovlige Torvedages Overflødighed og Held.
Politivennen, 1802-01-01
Til Kommissionen for Uddeling af Gaverne i Anledning af Slaget den 2den April. Paa den lille Ø Bogs i Beltet imellem Sjælland og Falster er en Orlogsmand, som man paa Landet kalder dem, der have væree med den 2den April, som blev kvæstet, men igjen helbredet. Han lider dog af og til meget smertelige Fornemmelser, og vil med Tiden vel komme til at lide mere. Han har ikke nydt noget endnu af det sammenskudte. Da Nationsens stormodige Gavmildhed gjør det muligt, at lindre enhvers Kaar, som har lidt ved hint mærkelige Slag; saa troer jeg det Pligt at anmælde for Kommissionen denne Mand, der maaskee aldrig mælder sig selv. Nærmere Underretning vil ingen bedre være istand til at give, end Øens Præst, Hr. Rasmussen.
Politivennen, 1802-01-01
Om nyttig Beskæftigelse for Personer, der ved Saar ere blevne betagne enkelte Lemmers Brug. Jntet er værdigere for en Nation, end at sørge for, at de af dens Sønner, der i Kamp for dens Hæder og Held have tabt i Sundhed eller Førlighed og altsaa i Erhverv, see dette Tab saavidt muligt lindret, at MedborgereKjerlighed, Agtelse og hjertelige Gave fritage dem fra at føle for stærkt Savnet af den forrige Arbejdsdulighed. Jntet er værdidere, uden det skulde være: Omsorg for at gjøre det muligt for disse kjære Forsvarere at erhverve i samme Grad og med samme Selvkraft som forhen. Dette kan udvirkes ved at anvise eller skabe Sysler, hvorved Brugen af de tabte Lemmer mere eller ganske kan undværes, at skaffe Hænderne fordelagtigt Arbejd, hos dem, som have faaet Underdelen kvæstet, eller Fødder og Been hos dem, hvis Tab er i Overkroppens Lemmer. Det er ikke at tvivle om, at jo Kommissionen griber de bedste Forholdsregler ogsaa i denne Henseende, og af Medborgernes Patriotisme kan man vente den varmeste Villighed til heri at komme Kommissionen til Hielp. Udgiveren glæder sig ved at kunne i denne Henseende mælde, som et Beviis paa slig Patriotisme, et Tilbud af forrige Postfører Hr. Bjørn. Denne Mand, der møder fin kommende Alderdom med en glad Mine, og gjor sin liden Pension til et tarveligt Udkomme ved Hielp af den Kunst, at forfærdige skjønne Tobaksdaaser af Træ, som han allerede for flere Aar siden har faaet Premie for af Landhuusholdningsselskabet, - denne gode Gamle tilbyder sig at lære sin Kunst til to eller tre Kvæstede der have beholdt Armenes fulde Brug. Et Tilbud som man maatte ønske kunde komme nogle Kvæstede til Gavn, saavel for deres Skyld, som for Kunstens, der ellers maae døe med Hr. Biørn.
Politivennen, 1802-01-01
Om en offentlig Koncert-Bygnings Raadelighed. J Anledning af den sidste Søndag den 21 d. M. givne Beneficeconcert udi det kongelige Musicalske Academies Sal, saavelsom det foregaaende sammesteds opførte Haydus Skabelses Oratorium, hvor Menneskeforsamlingen begge Gange var saa talrig, at man havde megen Aarsag at befrygte Salens Jndstyrtning, saameget mere grundet som den er indrettet udi den afmindelig alle Bygningers svageste øverste Etage, forsynet med et Hængeværks Tagloft, bedes, til i Tide at søge forebygget alle dog mulige omsider indtreffende Ulykker ved deslige overordentlige til et snevert Rum indskrænkede og altsaa tæt sammenpakkede Menneskeforsamlinger, der altformeget forøge Lasten, og den forud ved Byggeriet calculerede hele Masses taalende Vægt, i Deres Blad offentlig fremsat det ønske: "At alle Kiøbenhavnske Musicalske Sælskaber og Kluber ville forene sig, og lade bygge en saa fuldkommen og høj Concertsahl i Staden, at samme maatte kunne rumme i det ringeste Et Tusind Mennesker hvortil maatte kunne ventes nu let at findes Lejlighed ved Entreprise af Bygherrerne, af de fra Rosenborg Hauge udlagte Byggepladser, eller mulig andetsteds, og helst paa et af Stadens Torve, for Kørselfærselen mere beqvemme Byggepladser; da og derved særdeies nødvendig maatte haves Hensyn til: at anlægge Coneertsalen i Bygningens nederste Etage, og gives samme, i det mindste to Etagers Højde med rummelige særskilte Jndkørsels- og Udkørsels-Porte, saavel som særdeles fraskilte Jnd- og Udgange, for Fodgængere, samt alle ellers øvrige mulige fornødne Sidebeqvemmeligheder ræt ved og omkring Concertsalen til Conditorservering, Retirader, og indelukket Opholdssted for Domestiker. Ved saadan de musikalske Selskabers Forening, allene indskrænket til en Mennesket saa værdig Samling ved Koncerttidsfordriv, maatte og, foruden den anførte saa vigtige, personlige Sikkerhed for Livs og Lemmers Bevaring ved deslige uskyldige Sammenkomster, for ethvert nu i denne Henseende adskilt Selskab især ufejlbarlig vindes en anseelig Besparelse udi de nu havende separate betydelige Koncertudgivter, en mere Sikkerhed endnu haves for ugentlig i Vintertiden at nyde denne ædle, Sjælen frydende og Hjertet blidgjørende Fornøjelse, og endelig kunde forventes en betydeligere Forøgelse i Personalet, end nu ved alle Koncerter almindeligen bruges, og disse ligeledes opmuntres til med Flid at dyrke denne ædle Konst og Videnskab, samt da først blive istand til at lægge for Dagen nu og mulig ellers for Livstid, skjulte musikalske Talenter. Udgiveren troer det fortjente Undersøgelse, om ikke Nikolaj Kirkes Ruiner kunde indrettes til et saadant offentligt Konserthus. At denne Bygning, der dog skal bruges til noget, ligger midt inde paa en Plads og altsaa afsondret fra Vognenes Støj paa Kørebroen; at den omliggende Plads giver den herligste Lejlighed til at foranstalte de be kvemmeste Adgange og Adkørsler; endelig, at man her kan give Konsertsalen saa stor Højde man vil, og efter Fysikens Regler bør - alt dette synes at tale for slig en Anvendelse.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Gaarden paa Vestergade imellem No. 235 og 236 mangler endnu Nummers Paamalning efter Opbygningen siden Jldebranden 95. 2) Uden for No. 125 i Raadhuusstræde ligger et Portbræt, som Jernfangerne staae i Vejret paa. 3216 3) Den slemme Rende, der uden for No. 4 paa Amagertorv ligesom spærrer Fortoget for de Gaaende, er til stor Forundring endnu, efter saa mange Bønner ikke forbedret. Til Udgiveren er indkommen en liden Undersøgelse af de Aarsager, som kunne virke til, at en Husejer kan finde slig en Rende værd at holde paa. Denne Undersøgelse, der er skrevet med megen Menneskeog Rende Kundskab, vil more Læseren af Bladet, men var for lang til denne Gang at finde Plads.
Politivennen, 1798-01-01
Om den foreslagne Transport af Beskjænkede. Hr. Politieven! Saa meget det har glædet mig at læse Forslaget til Syges og Beskjenkedes sikkrere Transport om Aftenen; saa troer jeg dog, at de anpriste Bærekurve ikke ere de simpleste og mindst bekostelige Redskaber til dette Brug. Skulde ikke en let Feldtseng, som kan slaaes sammen og hænge paa en Væg hos Vægterens Stige hertil være beqvemmere og fortjene Fortrinet? Hvor skal Bærekurven gemmes? Kan man være betrygget at ikke Vægteren, saafremt det tillades ham at tage den hjem, anvender den til husligt Brug? Jeg beder Dem at værdige denne Sag en nærmere Undersøgelse.