JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
At de jydske Stænders Adresse i den slesvigske Sag her er bleven optagen med almindelig Jubel, det er vist overflødigt at forsikkre om. Det er ogsaa et sandt Mesterstykke af Maadehold, forenet med Alvor og Bestemthed, og det er et saadant officielt Actstykke, vi have trængt til. Hidtil har det atter og atter været gjentaget, saavel i Hertugdømmernes Blade, som i deres Stænderforsamlinger, ja endog af den Kongl. Commissarius i de danske Stænderforsamlinger, at hele Uenigheden kun var et Skraal af et lidet, exalteret Parti i Danmark, der havde forstaaet at bemægtige sig Pressen. Nu have Vedkommende, den Ene saavelsom den Anden, faaet et Document i Hænderne, der nok vil bibringe dem en anden Overbeviisning. (Th. Av.)- Møllekudsk Jacob Hendriksen, eet af Tallotteriets talrige Offere, er, for i Natten til 20de Marts sidstl. at have gjort tvende mislykkede Forsøg paa at afbrænde Eiby Mølle ved Odense, hvor han tjente, af Høiesteret dømt til 10 Aars Fæstningsarbeide. Samme Straf havde ogsaa Overretten tilkjendt ham. Som Motiv til disse Mordbrands=Forsøg har Tiltalte, der er i en Alder af 27 Aar, forklaret: at han, paa Grund af Lotterispil, var bleven saa ulykkelig, at han tænkte paa at ende sit Liv. Han havde nemlig tabt betydelige Summer i dette Spil, og havde derefter, for at fortsætte denne ødelæggende Lidenskab, ikke alene laant flere Summer paa indtil 200 1, men endog forbrugt 150 8, som han havde oppebaaret for sin Herre, og hvilke om faa Dage skulde tilbagebetales, hvortil han ingen Udvei saae. Det er lykkedes Politiet at gribe en Person, (Dan.) som forfærdigede falske Eenrigsbankdalersedler. Han blev greben in lagranti. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Den sidst omtalte Jldebrand i Store-Kongensgade var kun ubetydelig, men frembyder et Exempel paa en næsten mageløs Skjødesløshed. Den var opstaaet paa et Qvistkammer, som beboedes af en Haandværksdreng, der havde for Skik, at sidde oppe omNatten og for egen Regning fuske i Haandværket, hvorfor han havde Jld i Kakkelovnen; men for at dette ikke skulde opdages, tog han hver Morgen Asken ud og gjemte den under Sengen. Den Dag, Branden opstod, bemærkede han henad Middag en sveden Lugt i Kammeret, og fandt, at der i Bunden af Sengen var brændt et Hul, hvis Kanter endnu glodede; men da han havde faaet Lov til, den Dag at gaae hjem til sine Forældre paa Landet, var han bange for at blive opholdt og lukkede derfor Døren med den Tanke, at det nok slukkedes af sig selv. Et Par Timer efter stod Huset i lys Lue. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Af den unge Opvartningspige har man endnu ikke faaet andet Spor, end at man vil have fundet nogle Stykker af hendes Undertøi paa Amagervold, saa man befrygter, at hun har druknet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Den nye Ballet Erik Menveds Barndom" vil blive opført i Anledning af Kronprindsessens Fødselsdag. J samme Anledning skal der være Balparte, paa Christiansborg Slot. (Khuusp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Det italienske Operaselskab har atter mistet et af sine Medlemmer under Opholdet her i Staden, idet Madame Bozzi er død i Løverdags Aftes. J forrige Aar paa samme Dag og netop ved samme Klokkeslet mistede Selskabet dets daværende Directeur Hr. Savio. (Dan.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
J næstk. Februar Maaned indtræffer den astronomiske Curiositet, at der i den ikke bliver nogen Nymaane, hvorimod der bliver to Gange Nymaane i den paafølgende Marts Maaned. Det bliver nemlig Nymaane den 30te Januar, derefter den 1ste Marts, og endelig den 30te Marts. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
En galant Herre yttrer i Adresseavisen Ønske om, at indlade sig i Ægteskab med en anstændig og god Jomfru, som har nogle 1000 2, om hun end er lidt aldrende. Herpaa Reflecterende ville behage at indlægge billet paa Adressecontoiret mk. K. W. 759.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
J det nye Blad Forposten" No. 1 læses, følgende om et schlesvig-holsteinsk Underbarn, Fra Apenrade skrives under 25de f. M.: J Aftes – Juleaften – er her indtruffen en overordentlig Begivenhed, der har sat hele vor By i stor Bevægelse. En herværende Skibsrheders Kone har nemlig født en Dreng, i hvis Øienstene, som ere af en ualmindelig Størrelse, der ganske tydeligt er at see en heel Mængde fine Skrifttegn, ligesom skrevne med en Staalpen. Ved nærmere Betragtning gjennem et Forstørrelsesglas har man opdaget, at der i det venstre Øie staaer "Schleswig=Holstein Anno 1460 . . Herzog Christian . . . evig ungedeelt tosammen zu seyn", og i det høire. Nordalbingien Anno (Aarstallet er utydeligt) Grossherzog Friederich." Man vil forklare dette mærkelige Phændmen, derved, at Barnets Fader er en af de apenradiske Skibsrhedere, som have underskrevet den bekjendte Petition om Skibs mærket til den slesvigske Stænderforsamling, og at Moderen under sit Svangerskab har været i Byen Slesvig og der muligen forseet sig paa nogle slesvigholsteenske Advocater. Men Glæden over dette Underbarn er allerede bleven betydeligt dæmpet ved at Ammen idag har opdaget, at paa dets Bag findes tydeligt indtrykt Ordene: "Dansk Eiendom", hvilket i alt Fald maa tydes derhen, at Retten til at optugte Barnet ikke godt kan nægtes at sortere under det bestaaende Regimente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Rendsborg, den 26de Decbr. "Det sidste kongelige Ord, for hvilket Dr. Gülich ved den kongl. Commissarius's Gilde udbragte en Toast, har ogsaa her vakt en almindelig Glæde. En skjønnere Julegave kunde vi ikke have faaet af Kongen, og saasnart Stændertidenden officielt meddeler det, vil her i Byen foranstaltes et stort Festmaaltid. (Rdsb. W.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Odense, den 3die Jan. Fyens nye Stiftamtmand, Hr. Kammerherre Bardensleth, har igaar overtaget sit nye Embede. Amtmandsposterne i Fyen ere af en særegen Beskaffenhed, idet her tillige gives en Gouverneur. Amtmandens lovmæssige Uafhængighed beroer her for en overveiende Deel paa hans Personlighed og navnlig derpaa, om han med fri Pande tør og vil udsige, hvad der efter hans Overbeviisning er rigtigt, om det end stundom ved foregaaende Referater er skildret anderledes for Gouverneuren. Prinds Christian hørte stedse med sin eiendommelige Mildhed og Eftertanke paa, hvad de nævnte Embedsmænd foredroge ham; den nuværende Kronprinds har ogsaa heri fulgt sin ophøiede Faders Exempel, og det er at haabe, at han fremdeles vil faae Leilighed til at gjøre det Samme. Om den afgaaede Stiftamtmand har været sært undet af de ham underordnede Embedsmænd, vides ikke; kun det er vist, at han havde et stort Parti blandt Odenses simple Borgere, og, sluttende sig til disses Rækker, kan Red. ikke undlade, ved det nye Amtmands=Aars Begyndelse at sige den dalende Sol eet taknemmeligt Levvel. (Hp. A. Handels-Efterretninger. Coursen paa Hamborg, er i de sidste Maaneder gaaet slettere, og blev den 27de f. M. noteret 203 pCt., medens Coursen paa rede Sølv. staaer uforandret: 200 pCt. Grundene hertil kan man antage at være forskjellige. For det 1ste var Udførselen af Landets Producter, især Kornvarer, i dette Efteraar mindre, end i de foregaaende Aaringer, medens paa den anden Side Tilførselen af fremmed Rug var særdeles betydelig. For det andet udfordres store Summer Hamb. Bco. til Betalingen af de store Summer 3 pCts. dansk engelske Obligationer, som man lader komme fra Udlandet. Capitalisterne vedblive at placere Penge i dette Laan, selv til 82 1/2 pCt., skjøndt denne Priis kun svarer til 3 1/2 pCt. aarlige Renter. For det 3die er det at antage, at de mange langt sigtige Vexler, som i Løbet af de sidste 6 Maaneder bleve trukne paa Hamborg og Altona, for ved disse Tratter at skaffe Penge til Suppleringen af Bank=Actier, nu efterhaanden igjen ere blevne dækkede eller betalte, da man har fundet Penge til billigere Renter, end Omsætningen paa Hamborg koster. Disse, og maaskee flere endnu skjulte Grunde ere Aarsag i at Banco er søgt, og søgt fremfor rede Sølv. Thi saalænge rede Mynt staaer saa lavt i Udlandet, som for nærværende Tid, vil man foretrække Hamborger-Banco for rede Penge. Havde til Exempel Species eller Rigsbankdaler nu staaet saa høit, som ifjor, 1/2 a 3/4 pr. Avance imod Hamborger=Banco, saa vilde man udføre Mynt; men netop det Modsatte er nu Tilfældet: Species staaer 3/4 pCt. Rabat. Man sporer ei heller Mangel paa Sedler til Jndkjøb af Banco, saalænge Sølveirculationen er saa stor som nu, og bruges til alle Udtællinger. (B. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Befordringer og Afgang. Den fung. Commandant i den nu ifølge kgl. Ordre nedlagte Fæstning Frederiksort, Oberst v. Bechiolsheim, meddeelt Afsked i Naade af Krigstjenesten med Pension og Generalmajors lern, meddeelte Obersts Caracteer, og Oberstlieutn. a la Caracteer; Overstlieutn. v. Krohn og Lobedanz al suite i Generalstaben, E. v. Bruhn, udn. til virkelig Oberstlieutn. i bemeldte Stab. Capt. og Chef for den bornholmske Milices 2det Jnf. Compagni A. v. Koefoed tillagt Majors Caracteer. Under 29de Decbr. har Hs. M. allernaadigst beskikket Fuldmægtig paa Amtscontoiret i Aarhuus, Exam. juris Nissen, til Hospitalsforstander i Randers. Under f. D. Finantsassessor E. Collin til Committeret i Finantsdeputationen, samt til virkelig Justitsraad. Under f. D. har Hs. M. allern. besk. Postmester i Roeskilde, Capt. Storch, til Postmester i Nyborg. Dødsfald. Architect Chr. Møller i Khvn. Skibscapt. H. P. Jansen af Flensborg, paa Reisen til Vestindien. Cand. juris Fr. Chr. Knutzen (eneste Søn af Justits, Knutzen) i Odense. Enkemad. Sidenius i Rasted, Prstegrd. Chr. Fr. Koch i Døstrup. Amtsinspecteur Schrøder i Kiel. Birkedommer Gjerlev i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Copulerede i Aarhuus den 2den Januar: Hr. Capitain v. Robertson og Jfr. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Ved Tallotteriets 1416 Trækning i Altona udkom: No. S. 67. 22. 37. 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Prædikanter paa Søndag. Høimesse, Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhard. Frue Kirke Hr. Consistr. Brix. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fonss. Frue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Bekjendtgjørelser. Efter Reqvisition af Skomagermester P. P. Liisberg, foretages Auction Onsdagen den 18de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over det ham tilhørende Sted af 234 paa Graven, der er bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden, indrettet til 2 Værelser og Kjøkken, 3 Fag Halvtagsbygning, Gaards- og Haveplads. Auctionen afholdes i den sælgende Eiendom, og ere Conditionerne samt Adkomstdocumenterne forinden til Eftersyn hos Procurator Brendstrup, og Eiendommen forevises af Eieren. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de Januar 1843. Efter Constitution. C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Efter Begjæring af Vedkommende afholdes Auction i Stamhuset Rathlousdals Skove saaledes: 1. J Raunskoven ved Gersdorffslund, Mandagen den 9de Januar førstkommende, over 119 Rummere Bøge, (samt nogle Ege) paa Roden, hvoraf en Deel ere tjenlige til Gavningsbrug. Mødestedet er ved Gers 2. J Weilskoven, Tirsdagen den 10de Januar førstkomdorffslund, Formiddag Kl. 10. mende, over Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningstræ og Bødkerklav, samt over en Deel Udhugstbunker. Modestedet er ved Niels Fynboes Gaard paa Fillerup Mark, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
J Torrild Nørskov, Onsdagen 11te Januar førstkommende, over en Deel Bøge paa Roden, samt nogle Udhugstbunker. Mødestedet er ved Skovfogedhuset sammesteds, Formiddag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
J Tornsberg Skov, Torsdagen den 12te Januar førstkommende, over circa 150 Rummere stor Bøgeudhugst. Mødestedet er ved Skovfogedhuset sammesteds, Formiddag Kl. 10.5. J Meerkjer Skov, Fredagen den 13de Januar førstkommende, over Ege og Bøge paa Roden, samt nogle Rummere Ellehugst, tjenlige til Skovstænger og Læssetræer. Mødestedet er ved Kongshuset, Formiddag Kl. 10.6. J Ulvskov, Løverdagen den 14de Januar førstkommende, over en Deel store Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningstræ, Bødkerklav og Favntræ. Mødestedet er ved Ulvskovsledet, Formiddag Kl. 10. - Lysthavende indbydes. Hads-Ning Herreders Contoir, den 27de Decbr. 1842. Arbolm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Skov-Auction. Onsdagen den 11te Januar førstkommende, Kl. 10, Formiddag, lader Hr. Proprietair Nielsen, i den ham tilhørende Skov ved Rask, ved Auction bortsælge omtrent 80 Nr. store Bøge paa Roden, for det meste tjenlige til Gavntræe, og 30 til 40 Nummere af Ask og Elle paa Roden, ligeledes tjenlige til Gavntræe, samt nogle enkelte Ege Man samles paa Hovedgaarden Rask. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Decbr. 1842. Bernth. falet Maade i det kongl. Actuariat for Tyrstrup Herred, i Haderslev, forinden 12 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogderi, den 27de Decbr. 1842. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Ifølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afgangne Proprietair Jens Hviid, bliver Hovedgaarden Tammestrup i Osted Sogn, Woer Herred, Skanderborg, Amt, i Henhold til de forhen kundgjorte foreløbige Bekjendtgjørelser, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 15de Febr. og i hver Gang Kl. 10. Onsdagen den 1ste Febr., Onsdagen den 1ste Marts først., Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den 3die paa Hovedgaarden Tammestrup. Dens Hartkorn er Hovedgaardstaxt 11 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 2 Alb., og contribuabelt, som drives under Gaarden, 6 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb., hvortil hører efter Landmaaler-Attest omtrent 319 Tdr. Land, hvoriblandt 32 Tdr. Land Skov. Gaardens Bygninger ere opførte af Nyt i Aarene 1825 og 1826. Agerlandet bestaaer af Leer= og Muldjorder, og hele Agermarken er overmerglet. Skoven, som bestaaer af Bøgetræer med en meget god Opgrøde, ansees for fuldkommen tilstrækkelig til at afgive det fornødne Jldebrændsel og Gavntræe til Gaarden. Paa Engbunden, avles aarlig 60 til 80 Læs Hr. Der kan holdes ved Gaarden 80 Meierikøer, samt den fornødne Opdræt til Meieriets Vedligeholdelse og Slagtekreaturer, foruden de til Gaardens Drift fornødne Arbeidsheste. Hovedgaarden Tammestrup ligger nær ved Landeveien imellem Skanderborg og Horsens, i en af Jyllands bedste og kornrigeste Egne, og derfra haves omtrent 2 Mile til Horsens og 1 1/2 Miil til Skanderborg. Conditionerne ere for første Auction til Eftersyn paa mit Contoir, og hos Forvalter Petersen paa Tammestrup, som foreviser Eiendommen. Naar bemeldte Hovedgaard ved Auction er bortsolgt, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Gaardens Besætning af Heste, samt Faar og Sviin, Vogne, Plouge, Harver og øvrige Avlsredskaber. – Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 21de Decbr. 1842. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Efterlysning. J Nat ere fra Arresterne hersteds undvegne den meget farlige og til flere Aars Straffearbeide hendømte Arrestant Thomas Pedersen ogsaa Randers Drengen kaldet, 22 Aar gammel, hos af Vext, klein af Bygning, og har mørke Haar, samt Arrestanten Peder Christiansen fra Galthen, der ligeledes er nogle og tyve Aar gammel og klein af Lemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Alle Vedkommende anmodes at bidrage til disse farlige Personers Paagribelse, og naar samme paafølger, derom meddele mig Underretning. Skanderborg, den 1ste Januar 1843. Bliviede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
At min Bog- og Papiirhandel vedbliver uafbrudt som hidtil, finder jeg mig herved foranlediget til at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 2den Januar 1812. S. Warberg, Vestergade Ns 617.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Da min Søn, Snedkersvend Jens Møller Bagstrup, hverken har villet aflægge mig Rigtighed eller har villet udbetale mig nogen Godtgjørelse for det Arbeide han under min Fraværelse har forestaaet, saa bliver, med Hensyn til den af mig ved min Afreise herfra udstedte Annonce (see Aarhuus Stiftstidende af 113 for 1842) herved bekjendtgjort: at bemeldte min Søn, fra 1ste dennes, er afskediget af mit Arbeide, og at han følgeligen i ingen Henseende staaer i nogen Forbindelse med mig, min Profession vedkommende. Aarhuus, den 5te Januar 1843. H. Baastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Stedet N 376 udenfor Mindeporten, bestaaende af 9 Fag Forhuus, 3 Fag Qvist, 4 Fag Baghuus, Gaardsplads og Pompevand, samt Have, indrettet til Beboelse for 2de Familier, agter jeg underhaanden at bortsælge paa favorable Vilkaar. Peter Schibye. Gaarden af 375 udenfor Mindeporten er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Bonnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Tirsdagen den 17de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver i Bygholm Skov afholdt Auction over 80 a 100 Stk. Ege paa Roden, tjenlige til Bygningstømmer, Skibstømmer og Gavntræe, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Modestedet er ved Indgangen til den saakaldte Lystskov. Bygholm, den 5te Januar 1843. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Hvor et Barn paa 610 Aar kan, fra 1ste April d. A. for billig Betaling, erholde Underviisning og i alle Henseender moderlig Pleie, anvises af Skolelærer Bøggild i Todberg pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
For et eenligt Fruentimmer er til førstkommende Paaske Flyttetid et Værelse til Gaden at faae tilleie. Adressecontoiret anviser. Gaardsalg i Warde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Onsdagen den 9de Febr. førstk., Formiddag Kl. 11, agter Undertegnede, formedelst Forandring af Embedsstilling, ved en eneste offentlig Auction at bortsælge sin Gaard Nr. 127 i Warde Byes Skovbogade med Hauge og Tilliggende i Mark og Hede, efter 160 Rd. Grundtaxt. Gaardens Bygninger bestaae af 4 grundmurede Længder med Tegltag, hvoraf Længden mod Gaden indeholder 10 Beboelses=Værelser. I Sidefløiene er Folkeværelser, Kjøkken, Bryggers, Staldrum til Heste og Køer, Vognremisse m.m. Agerjorden indeholder circa 30 Tdr. Land geometrisk Maal, hvori i Aar er nedlagt circa 4 Tønder Rugsæd, og Hederne afgive overflødig Brændsel af Torv. Gaarden er ikke alene beqvem foren Embedsmand, men formedelst sin fordeelagtige Beliggenhed paa Byens Hovedgade, i Nærheden af den nye anlagte Havn, og da Byen nu har erholdt Toldsted-Rettighed, er den særdeles passende for en Kjøbmand. Bygningerne ere vel vedligeholdte, og Kjøbesummen kan, moden ubetydelig contant Udbetaling, paa Forlangende blive indestaaende mod Obligations Udstædelse. Conditionerne for Salget ere udlagte til Eftersyn paa mit Contoir her i Byen samt hos Forligelsescommissair Windfeldt i Warde. Middelfart, d. 4de Januar 1843. Wedel Heinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Et gibset Værelse paa 3 Fag med Sovekammer, i 2den Etage til Gaden, kan faaes tilleie enten strax eller til Paaske Flyttetid 1843. Om forlanges, kan der medfølge 1 Seng og Sengeklæder. Man behage at henvende sig til Skomager S. Bang, boende i Stedet 9 24 ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Ubleget Tvist udsælges til 12 lis af Prims Varer; et betydeligt Parti Maskingarn er arriveret i 8 forskjellige Sorter af de bekjendte gode Creas-Lærreder saavelsom hjemgjorte, fra 5 til 10; ublegede fra 2 1/2 1/2 til 7 18, som, tilligemed de i første Av. d. A. anmeldte Dele, udsælges til betydelig nedsatte Priser. Fredericia, den 1ste Januar 1843. C. H. Levinsen. Ligeledes alt til Urtekramhandel henhørende; Caffe sælges til 6 1/2; kjøbenhavnsk Brændeviin til 6 a 6 1/2 1 Potten, fiin Cognat til 40 a 44 13, med alt til den Handel henhørende, sælges til billigste Priser af C. H. Levinsen. Bolster & Dynevaar, saavel i Linned som Bomuld; afpassede Garniturer, Dækketøier med 6, 12, 24 Stkr. Servietter til een Dag; et Udvalg Theeduge; halvblegede & blegede samt afpassede Haandklæder, som Alt udsælges til billigste Priser. C. H. Levinien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Extract. Alle ikke protocollerede Fordringer til J. P. H. Berngrubers hidtil værende kongel. Fæstegaard i Stepping, ere ved Straf af deres Fortabelse at anmelde paa lovbeGod Brød Rug. faaes hos H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
De yndede bonderede P. H. Lorenzens Makroner ere at faae i Horsens hos J. B. Cohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-06
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
1843 No A. Løverdagen. den 7. Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus streidende. udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. 4. Eingrist. Redigeres af 8 4 Limgrist, Cand. pril¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Blandinger. Engelske Blade fortælle en mærkværdig Historie om et Skib, som nys er kommet fra Sydamerika til Milford. Det er den Londonner Brigantine En field, Capitain Schaddick, som var afgaaet fra Tampico den 7de August 1842. Kort efter løb den mod en Steendæmning, hvorved den fik en Læk. Dagen efter fik to Matroser den gule Feber, hvoraf de døde den 19de August. Capitainen sænkede Ligene i Havet. Neppe vare tre Dage forløbne, for hele Mandskabet blev sygt. Schaddick haabede, at kunne naae en af Havnestationerne paa Øen Cuba; den 23de August saae han Land, men et Blikstille hindrede ham i at naae det. Da alle hans Bestræbelser vist sig frugtesløse, besluttede den kjække Sofarer, muttersene at gjennemseile det atlantiske Occan, hvilket og saa lykkedes ham. Da han løb ind i Milfords Havn vare kun Skibsdrengen og en Matros endnu ilive Skibet frelstes ene ved Capitainens vidunderlige Udholdenhed og næsten overmenneskelige Anstrængelse. Ofte maatte han underveis klattre op i Mastspidserne for at rebe Topseilene i stormende Veir, saa maatte han, flere Timer i Rad, arbeide ved Pumpen; engang stod Vandet fire Fod høit i Skibet. Dette angreb ham ogsaa i den Grad, at han, da han landede, saae ud som et vandrende Liig. Themse-Tunnelens Bygmester, Brunel, væddede forleden med Flere af sine Venner, at han, med et Locomotiv, i kortere Tid end 100 Minuter, vilde tilbagelægge Jernbanestrækningen mellem London og Bristol, der udgjør 120 engelske Miil. Virkeligt vandt han Væddemaalet, idet han kun brugte 90 Minuter dertil. Denne Hurtighed er den største, hvortil man endnu har bragt det paa nogen Jernbane. Brunel ledte selv sit Locomotiv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J en fransk Landsby levede en vanvittig Pige som dog var saa rolig, at man lod hende gaae fri omkring. For atten Aar siden var hun den første Skjønhed i mange Miles Omkreds, og Utallige beilede til hendes Haand; men den var allerede bortlovet, en Forpagtersøn havde seiret over alle sine Medbeilere. Men det var 1811. Den unge Mand blev udskreven til Krigstjeneste, og maatte marschere med til Rusland, hvor han med saamange Andre fandt sin Død. Da der kom Efterretning herom, faldt Pigen i en lang og farlig Sygdom; hun helbredtes vel, men med Tabet af sin Forstand. Jaar bemærkede man paa eengang, at den Ulykkelige var frugt sommelig; hun nedkom med Trillinger, to Drenge og en Pige, Faa Dage efter vaagnede hun fuldkommen karsk og fornuftig. Det kom hende for, som om hun vaagnede af en Drøm, kun formaaer hun ikke at knytte Fortiden til Nutiden. Hun siger, det er som der hang et Slør for hendes Øine. J Galway, i Jrland, vare 4 til 5000 Mennesker forsamlede i Kirken ved Juledags Gudstjenesteen. Pludseligt udbredte sig det Rygte, at Galleriet vilde falde ned; Alle styrtede nu til Udgangene og ned ad Trappen, hvis Rækværk gik istykker, og Mange traadtes under Fødder og bleve enten dræbte eller saarede. Ved Efterretningens Afgang talte man 35 Døde, og 10 til 15 af de Saarede vare næsten døde og uden Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Ved London har man bygget en saakaldet atmosphærisk Jernbane, paa hvilken der tilbagelægges 50 engelske Miil i Timen; Bevægelsen skal være overordentlig behagelig, vuggemæssig. Folk kappes om at benytte den. J det Hunterske Museum i London seer man Skelettet af en Dverg, som blev syv Aar gammel, og hvis Moder fødte ham, under en Søstorm, paa en Abe, som holdt hende fast omklamret. En anden Mærkværdighed sammesteds er Qvaksalveren van Butchel's Kones indbalsammerede Liig. Der var ham sikkret et aarligt Tilskud af 500 Pd. St., saalænge hans Ægtehalvdeel blev oven Jorden". Da hun nu døde, lagde han hende indbalsammeret i en Glaskiste, som han satte i et Kammer, og – vedblev at trække Livrenten.