JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 2den Marts. Major Generalen, Fyrsten af Neuschatel, har erholdet følgende Skrivelse fra Hertugen af Dalmatien :J min sidste Jndberetning havde jeg den Ære at melde Deres Durchlauchtighed, at General Sebastian gjorde Anstalter til at bemægtige sig Mallaga. Denne General har rapporteret at han, ment han endnu var i Grenada, erholdt den Efterretning at der var udbrud en nye Opstand i Mallaga, at en forhen værende Oberst, ved NavnAbeille, havde bemægtiget sig Overbefalingen, og ladet de forrige Civil- og Militair=Administrationer, General Cuestal og de fornemste Jndvaanere arrestere og indskibe, samt at han, understøttet af en Mængde Munke og Præster, som prædikede et Korstog imod os, havde bragt det saavidt, at Jndvaanerne paa Bierget og i Staden havde grebet til Vaaben; at en Capuciner var bleven udnævnt til General=Lieutenant, og 2 andre til Feldtmarskaller; at Munke vare Oberster og Officerer; - kort, at denne nye J surreetion antog en foruroligende Karacter ; at et Corps paa 6000 Mand havde begivet sig til Bierg=Destleen, og forsvarede Passagen over Høien Boche de Lasno; at Jndvaanerne i Alhama havde gjort Opstand; at Engellænderne i Mallaga ophidsede Folket til Anarkie, imedens de selv lavede sig til at flye til deres Skibe, naar Faren, nærmede sig.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
General Sebastiani havde faaet Ordre at marschere til Mallaga, Underrettet om hvad der passerede i Staden, fremskyndede han endmere sin Bevægelse. Den 5te gik han med Avantgarden til Antequera, trængte med Lethed de fiendtlige Poster tilbage, som forsvared: Tilgangene, skiønt Veien paa flere Steder var couperet, og førte den saaledes under idelig Affaire ligefor Mallaga, hvor den stødte paa en uformelig Masse af Jnsurgentere, der havde et talrige Artillerie= og et Cavallerie-Detaschement hos sig. Det var Kl. 4, og Eftermiddagen. Jnfanteriet var endnu ikke ankommen, og General Sebastiani, som vilde skaane disse Ulykkeliges Blod, afsendte 3 Parlementairer til dem, for at opfordre dem til at nedlægge Vaabnene; men istedet for at svare paa denne ædle Fremfærd, bevægede deres Masse sig og gik Colonnen imøde, imedens de i det samme gjorde den meste levende Kanon- og Gevær-Jld. General Sebastiani benyttede dette Øieblik, lod sit Cavallerie giøre Angreb, og alt blev kastet over Ende; 1500 Jnsurgentere, hvoriblandt en stor Mængde Munke og Præster, bleve paa Pladsen, og blandede mellem de Flygtende rykkede man ind i Staden, hvor Jlden endnu vedvarede nogle Øieblikke. Men Frygten fulgte snart Overspendingen, Fægtningen ophørte og Jndvaanerne underkastede sig. Denne Fægtning, som giør Cavalleriet største Ære, har kostet os 30 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
General Sebastiani nævner Divisions General Milhaud med Udmærkelse, og beder og Æreslegionens Storkors til ham da han ved sin skiønne Conduite i flere Slag har gjort sig fr fentdertil; ogsaa anfører han Brigadegeneral Pierremont, Oberst Sparre og flere tappre Officerer, der alle have beviist stor Tapperhed og særdeles udmærket sig.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Man har i Mallaga fundet 148 Kanoner af forskjellig Caliber, samt en Deel Munition. Ogsaa var der en Park paa 23 Feldte stykker, som var bestimt til Tarragona. I Havnen laae 25 Skibe. 3 engelske Krigskibe havde sørget for at faae dem bortført, som de vilde tage med sig, førend vi kunde indhente dem, Man har ladet de engelske Varer i Mallaga seqvestrere. Der skal derover blive gjort en Fortegnelse, som da skal blive indsendt. Besiddelsestagelsen af Mallaga er i dette Øieblik af stor Vigtighed. Den giør Provindsen Grenadas Underkastelse fuldendt, og isolerer aldeles det Partie, som holder sig ved Gibraltar og Cadix Sandsynligviis vil den ogsaa have god Jndflydelse paa dette sidste Steds Jndvaanere. Den Virkning, som denne Begivenhed har frembragt, kan sees deraf, at Jndvaanerne i Veley Mallaga næste Dag hæftede Ophavsmændene for denne nye Jnsurrektion og udleverede dem til den Keiserlige Armee, med det Forlangende, at dem maatte vederfares Retfærdighed.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Marschal Hertugen af Trevise har indberettet fra Los Santos, paa Estramadara Veien, at det 5te Corps var der og i Zaffra den 9de dennes. Han udsendte Streife=Corpser til Badajoz og Merida. Han vedblev at sanke Artillerie, Munition og Proviantmidler, som Jnsurgenterne have ladet blive i Stikken. Han har fundet flere stærkt forskandsede Poster; som ligeledes vare forladte. J Morgen skal det 5te Corps indtræffe i Guidiana, hvor det da erholder Efterretning om det andet Corps samt om hvad den er passeret i Tagodalen. Jeg har den Ære &c. Sevilla, den 10de Februar 1810.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Undertegnet. Marschal, Hertugen af Dalmatien. I Gaar Morges afgik en Vogn læsset med de eleganteste Mode varer og de prægtigste franske Stoffe fra Modehandler Levoy's Huus. Den havde Postheste til Forspænd og skal den 8de være i BraunauJournalen de Empire er ledsaget af et Blad, der indeholder en Oversættelse af et Skrivt, som er udgivet i Engelland, og har gjort store Opsigt i London. Dette Skrivt har til Titel: Engelland betragtet, som Aarsag til Napoleons Erobringer paa Fastlandet. Det synes at være afgjort at de franske Tropper skulle beholde Bogen. Denne Omstændighed foranlediger adskillige Gisninger om, hvad Skjæbne der maatte forestaae denne Deel af Tyrol Moniteuren for i Dag indeholder følgende 2 Spørgsmaale, som, paa Keiserens Befaling, ere blevne forelagte Biskoppernes Concilium, samt de derpaa givne Svar. Første Spørgsmaal: Har Hs. Majestæt Keiseren og Hans Ministre krænket Concordatet, - Svar: Nei, Dog er dette Svar ledsaget af nogle bemærkninger over de organiske Artikler : 1, 26 og 36, der ere tilføiede Concordatet, og Biskopperne haabe, som de sige, at Hs. Majestæt naadigst ville tilbagekalde eller modificere samme. Andet Spørgsmaal: Er den franske Geistligheds Forfatning - i det hele taget - bleven forbedret eller forværret, i den Tid Concordatet har været i Kraft, Biskopperne svare med den inderligste Taknemmelighed for al den Godhed, hvormed Keiseren ei allene har indskrænket sig til Concordatets Forskdninger, men endog, ved besynderlige Decreter, indrømmet, Geistligheden mange nye Rettigh der. Men til Slutning udhede de sig dog mere Frihed i Udøvelsen af deres Forretninger. Herpaa følger et keiserlig Decret af 28de Februar, hvorved de i Biskoppernes Svar omtalte Artikler virkelig ere blevne modt ficerte.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Den 3die Marts. Paa Thuilleriernes Slot har man gjort de største Tilberedelser til Keiserens Formæling. Det synes som om de Festligheder, hvilke derved skulle finde Sted, blive saa prægtige, som man ikkun i Frankrige kan tilveiebringe dem. Maleri ernes Udstillings=Sal i Louvre=Slottet, som gaaer igiennem 2 af Slottets Etager, og oplyses oven fra ved en Glashvelving, bliver indrettet til det Kapel hvor Vielsen skal finde Sted. Dette Kapel støder til Billedgalleriet, som forbinder Louvre= og Thuillerieslottene, og en 400 Alen lang. I dette Gallerie skulle 4000 Damer og ligesaa mange Mandfolk tilstædes Adgang for at see Formælingstoget, det skal gaae fra Keiserens Værelser i Thuillerieslottet igiennem Galleriets hele Længde, til fornævnte Kapel. Efter Forlydende skal Erkehertuginde Marie Louise først begive sig til Slottet Comptegne, derfra til Slottet i St. Cleud, og fra dette Sted holde sit Jndtog i Paris, igiennem BoulognerSkoven og de elysæiske Marker. Ved Ankomsten til Paris skal hun under Triumphuen, som bliver opreist for hende, modtage Stadens Nøgler.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Til Formælingen ventes i Paris: Kongen af Neapel, Prindsesse Elise, Storhertuginde i Toskana, samt Vicekongen og Vice dronningen af Jtalien. Formællingens civile Alt skal Dagen forinden Vielsen finde Sted, i Slottet i St. Cloud.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Et keiserlig Dekret af 3die Marts fastsætter i 22 Artikler de nye oprettede Majoraters Arvefølge og en Deel af Prindsernes, Hertugernes, Grevernes og Baronernes Forrettigheder. De skuf le enten i Paris eller en anden af Rigets Hevedstæder, have et Huus, som tilhører Majoratet. Over dette kunne Prindserne af Blodet og Rigets Stordignitairer sætte Palais af Prinds N. N.; de andre Prindser, Hertuger, Grever og Baroner sætte Hotel af N. N. Hertugerne kunne dertil føie deres Vaaben o. s. v.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Ligeledes er under 3die dennes udkommet et Dekret, angaaende det Opsyn der skal føres med Rigets Bogtrykkerier.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Dagsmoniteuren anmelder Kongen af Bayerns Bortreise den 28de Februar og Fyrst Primas den 2den Marts.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Fra Antwerpen meldes at en frygtelig Orkan, der rasede sammesteds den 26de Marts, har drevet det 74 Kanonskib la Dalmatie paa Grund.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Den 4de Marts. Jgaar Eftermiddags Kl. 1 forsamlede Senatet sig under Forsæde af Hs. Durchlauchtighed Prinds Erkekantsleren : Hs. Majestæts Budskab til Senatet. Senatorer,
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Da Rigets Grundsætninger ikke tillade at Præstedømmet er for eet med nogen verdslig Magt, saa have Vi maattet anser Cardinal Feschs Udnævnelse af Fyrst Primas til at være hans Efterfølger, som ikke skeet. Ogsaa har denne ved sin Fromhed og sin Stands Dyder saa udmærkede Prælat givet Os at forstaae, at han ikke gjerne vilde see sine Dioceser unddragethans Omhue og Administration.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Da Vi ville vise Os erkiendtlige for de store Tienester som FyrstPrimas har beviist os, saavelsom for de mangfoldige Beviser Vi have modtaget paa hans Venskab, saa have Vi udvidet hans Staters Omfang, og coustitueret dem under Titel af Storhertug, dømmet Frankfurt. Han skal besidde samme indtil Enden af det Liv han har helliget til at stifte og virke det Gode. Vi have desuden ikke villet at hans Undersaattere skulle være i Uvished om deres Fremtids Skjæbne. Til den Ende have Vi af staaer alle Vore Rettigheder til Storhertugdømmet Frankfurt til Prinds Engen Napoleon. Vi have udnævnt ham til Arving af denne Stat, efter Fyrst Primas's Død, i Følge de Grundsætninger, som indeholdes i Jnvestitur=Akten, hvilken Vor CousinPrinds=Erkekantsleren vil meddele dem. Det er Vort Hierte saare glædeligt at gribe denne Leilighed til at give en ung Prinds et nyt Beviis paa Vores Agtelse og ømme Venskab, hvis første Skridt paa Regieringens og Vaabnenes Løbebane Vi have ledet, og som i saa mange Forhold aldrig nogensinde har givet Os Anledning til nogen, end ikke den ringeste Utilfredshed. Han har tvertimod understøttet Os med en Klogskab, der langt overgaaer, hvad man kunde vente af hans Alder, og i denne sidste Periode har han, i Spidsen af vore Armeer, viist ligesaamegen Tapperhed som Kundskab i Krigsvæsenet. Det var Pligat befæste ham paa en urokkelig Maade den høie Rang hvori Vi have sat ham, Ophøiet til Storhertugdømmet Frankfurt, skulle Bore italienske Folkeslægter dog ikke vorde unddragne hans Omhue og Bestyrelse. Vor Tillid til ham skal være fast og bestandig som det Sindelag er han viser at have til Os. Givet i Vort Palais Thuillerierne, den 1ste Marts 1810. (Undertegnet)
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Napoleon. Minister Stats=Sekretairen. (Undertegnet) H. B. Hertug af Bassano. Napoleon af Guds Naade og ved Constitutionerne de Franskes Keiser, Konge i Jtalien, Rhinforbundets Beskytter, Schwiides Medlateur. .Alle Nuværende og Tilkommende Vor Helsen.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Da Rhinforbundets After og de gieldende Traktater have giver Storhertugdommet Frankfurt til Vores Disposition, for deraf at danne en Arvestat, naar Fyrst Primas ved Døden afgaaer, saa have Vi funden for godt, at ingen Tvivl maatte kunne finde Sted angaaende det Vort Sindelaa, at Vore direkte Stater ikke skulle naae ud over Rhinen. Tillige have Vi villet befæste Storhertug, dømmet Frankfurts Jndvaaneres Skjebne, i det Vi anfortroe den til en Prinds, der har givet Os mangfoldige Prøver paa alle de Egenskaber, der maae være dem Borgen for deres Lykkes Variz, Vi have, i Følge dette, besluttet at cedere og cedere herved til Vores kjære Søn, Eugen Napoleon, alle Vore Rettigheder til Storhertugdømmet Frankfurt. Vi forstaae derved, at han, paa den Dag da Fyrst Primas ved Døden afgaaer, med fuldkommen Ret og Rettighed skal træde i fuldkommen Besiddelse af alle de Fyrstendømmer, Herskaber, Dømainer og Godser, der udgiøre Storhertugdømmet Frankfurt, for at eie samme som sin fuldkomne Eiendom, med fuldkommen Souverainitet, med samme Rettigheder og Betingelser, under hvilke den nuværende Fyrste besidder det, ligesom ogsaa under de samme Prærogativer, dem nemlig, der i Conføderations=Aftens 10de Artikel ere ham tilstaaede.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Storhertugdømmet Frankfurt skal være arveligt i direkte, naturlig og lovmæssig Descendents af Veres elskte Søn, Prinds Engen Napoleon, i mandlig Linie, efter Førstefødselens Ret, og med bestandig Udelukkelse af den qvindelige Linie. Skulde, som Gud forbyde, hiin Descendens uddøe, eller Prinds Engen Napoleon, som Prinds af Italien, blive kaldet til dette Riges Krone, da reservere (Undert.) Cambaceres. Minister Statssecretairet. (Undert.) H. B. Hertug af Bassano.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Den 5te Marts. I Gaar saaes i Thuilleriernes Slotsgaard nogle ligesaa beqvemme som smagfulde Reisevogne, prydede med det franske og østerrigske Vaaben.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Briggen Tilsit er efter 26 Dages Seilads ankommen til Bayonne fra Baltimore, hvorhen den havde overbragt Depescher fra den franske Regiering.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Thuilleriernes Slotsgaard omgives nu med Granit=Søiler, som forbindes med Jernlænker. Det store Gitterværk ved Pont=Tour nant, igiennem hvilket Keiserinden holder sit Indtog, bliver nedrevet, og et andet meget prægtigere, prydet med Colonner, Vase og Trophæer, igien opreist.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Under 3die dennes er et meget vigtigt Keiserl. Dekret udkommet angaaende de Statsfanger, hvis Forbrydelser ikke egne sig til offentlig Undersøgelse for Retterne, men som dog, for den offentlige Sikkerhed, bør holdes i bestandig Fængsel. Dekretet bestemmes at Fortegnelsen over alle Statsfanger med Tilføining af deres Heftelses Aarsag skal engang hvert Aar indsendes til Keiseren, og at ethvert Statsfængsel skal undersøges af Commissarier, som det skal paaligge sat anhøre de Fangnes Klager og giøre sig bekiendt med enhver Forandring i de Fangnes Forhold, paa Grund af hvilken de enten kunne stilles for Domstolene eller sættes i Frihed, Ethvert Statsfængsel skal staae under en Gens d'Armerie Officier, særdeles Opsyn, der skal sørge for Fangernes sikkre Bevogtning. Enhver Fange skal foruden Føden erholde 2 Livres dagligen. De Fangne kunne have frie Raadighed over deres Eiendomme, hvis det ikke i enkelte Tilfælde anderledes bestemmes. Statsfængslerne ere følgende: Slottene i Saumur, Ham, Jf. Landskroon, Pierre-Chatel, Fenestrelle, Campiano, Vincennes. I Gaar blev Senatet in corpore indført til Audients hos Hs. Majestæt Keiseren, som sad paa sin Throne, omgivet af alle Stordignitairer, Ministre &c.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Senatet overgav følgende Adresse i Anledning af Budskabet af 27de Februar. Sire!
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Eders K. K. Majestæt har behaget at tilkiendegive SenatteDeres forestaaende Formæling med Erkehertuginde Marie Louise, en Datter af Keiseren i Østerrig. Sire, Senatet føler levende den Glæde, som alle Franske ville yttre, i det de erfare en saa mærkværdig Begivenhed. Hvor dyrebart er alt det for den franske Nation, som kan interesse Eders Majestæts Lykke!
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Den Durchlauchtigste Prindsesse, som ledsages af de østerrigske Folkeslægters Ønsker, skal komme til Seines=Bredder, omgivet af Deres Folkefærd erkiendtlige Kierligheds Tributer. Hendes Nærværelse midt i det store Riges Hovedstad skal være et lykkeligt Varsel for hiin Continental-Fred, der er befæstet ved Deres Karakteers Nøisomhed, og som ikke meere ved troløse Jndskydelser kan vorde styrret. Hvilken høi Bestemmelse have Napoleon og Marie Louise! Verdens Lykke er i Deres Hænder, Sire, og Deres Lykke anfortroes til denne unge Prindsesse, hvis glimrende Egenskaber have draget Deres Opmærksomhed paa sig. Ved Deres Side paa den første Trone, og i en saa høi Agtelse hos Dem, vil Hun opfylde det franske Folks Ønsker; Hun vil giøre Dem lykkelig, Sire, Hun vil giøre Heltens Vederqvægelses Timer blide og behagelige. Maatte Frankrig snart kunne takke hende for unge Prindser, som, under Eders Majestæts faderlige Øine, lære at vise sig værdige til det store Navn, der skal gaae over til dem, Hvilken Erkiendtlighed vilde de Franske vise hende, De ville elske Hende af Kierlighed til hende; de ville elske Hende for alle Hendes Dyders Skyld. Hun skal fremfor alt vorde dem dyrebar formedelst den Lyksalighed Hun udbreder over Eders Majestæt og de skulle tilligemed Efterverdenen, med fuldeste Hyldelst omfatte den største blandt Monarkerne og hende, som skal forskiønne det hæder uldeste Liv. Maatte dog dette saa dyrebare Liv længe, længe opholdes! Dette er Senatets og det franske Folks meest levende Ønske.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Hs. Majestæt gav følgende Svar: Senatorer! Jeg er rørt over de Følelser som de bevidne Mig. KeiserindMarie Louise skal være de Franske en om Moder; derved vil Hu skabe Min Lykke. Lykkelig er Jeg, at Jeg af Forsynet er kaldet til at regiere over dette hengivne og følelsesfulde Folk, som Jeg under alle Mit Livs Omstændigheder, har funden saa trofast og saa godt findet imod mig. Herpaa overleverede Senatets Præsident endnu en anden Adres af følgende Jndhold: Sire! Eders K. K. Majestæt have ved Deres Minister for de udenlandske Anliggender ladet Senatet meddele den Fredstraktat, som De ha sluttet med Sverrig. Denne Traktat Sire, er en nye Velgierning, hvorfor Eurerstakker Dem. Eders Majestæt havde ugierne ført Deres seierige Øre, imod en ved saa meget Heltemod, saa mange Kundskaber og Dyder, nav kundig Nations Enemærker, der, som de Franskes Bundsforvandte, i flere Aarhundrede i en berømt Epoke og under Anførsel af store Feldtherrer, har forenet sine Faner med Frankrige Faner, og i 30 Aar fægtet for den samme Sag, som Eders Majestæt med saa megen Hæder har bragt til at triumphere. Fra det Øieblik af, da Viisdom igien tog fat paa det svenske Regieri as Roer, har Glandsen af Eders Majestæts Magt, Viisdom og Høimedighed fiur at sprebet de Skyer, hvormed en ulykkelig Forsom havde omhyller hiin Regiering. Det franske Folk har gienfundet gamle Venner i den svenske Nation, og Eders Majestæt har paa nye bekræftet Deres Nøisomhed, Høimodighed og høie Forsynlighed. Derpaa bleve flere Deputationer fra Valgcollegierne indladte til Audients. Til de Deputerte fra Nedre=Pyrenæernes Departement sagde Hs. Majestæt blandt andet :At Jeg har ladet det være Mig saa magt paaliggende at bestemme Spaniens Skjebne, og urokkeligen knytte det til Riget, er i Særdeleshed skeet for at sikkre Eders Børn Fred og Rolighed. Derpaa bleve de diplomatiske Korpser forestilte, og ved den Leilighed forestiltes ogsaa, ved den danske Minister Baron Dreyer, Grev Ranzau, Overpræsident og Kurator for Universitetet i Kiel.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Den 13de dennes skal den Keiserlige Brud indtræffe i BraunauAnmærkning. De forskjellige omløbende Rygter, som private Breve fra Frankrig skulle have omtalt, forbigaaes her, da de deels ere usande deels hidindtil maae ansees for meget overilede. Sikkre, Efterretninger om almeenvigtige politiske Tildragelser ville Statstidendens Læsere altid forefinde i dette Blad, saasnart de ere blevne meddeelte paa en Maade, som kan forskaffe dem Tiltroe.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Lyon, den 20de Februar. Med de 2 sidste Courerer fra Bayonne og Bordeaux have ved erholdt den vigtige Efterretning, at vore Tropper ere ankomne for Cadix, men i de Details, som de levere, ere de meget uovereensstemmende; thi i nogle af disse Beretninger meldes at de fornemste blandt Kiøbmændene og de Formuende tilligemed Civil-Autorie tæterne have formaaet det spanske Generalitet til at overgive Staden til den franske Marschal Victor, og at man, ved Affærdigelsen af de sidste Efterretninger, var i Begreb med at underhandler Efter andre Beretninger derimod havde de spanske Jnsurgenttropper, der fra alle Kanter vare flygtede til Cadix, bemægtiget sig alle Poster, og truffen alle Anstalter til at forsvare Staden, efter at de, med den tøilesløse Pøbels Hielp, havde udplyndret adskillige af de fornemste Kiøbmænds Huse og myrdet en Deel Persøner, som de beskyldte for at have Forstaaelse med de Franske. Ligeledes skulde der herske stor Uenighed mellem de i Cadix commanderende spanske befalingsmænd. Hertugen af Albuquerque, som da de Franske rykkede frem, trak sig tilbage til Cadix med sit fra Estremadura til Sevilla ankomne Troppekorps, vilde, ved sin Ankomst, føre Overcommanden; men General Venegas, der forheranførte den spanske saakaldte Mancha=Armee, og nu var bleven Gouverneur i Cadix, vilde ikke resignere til Hertugen. Albuquerque understøttedes af den engelske Gesandt Frere, der befinder sig Cadix og vilde have engelsk Garnison i Staden, hvilket Venagat ikke vilde tilstæde. En engelsk Eskadre laaenden for Havnen og man ventede der Admiral Collingood med den store engelske Flaade. I Havnen laae en anseelig spansk Flaade, som var aftallet. Den bestaaer af den spanske Eskadre, der allerede længe har lagt i Cadix, den franske Eskadre, som efter Slaget ved Trafalgar blev liggende der i Havnen under Admiral Rosilys Commando, men ved Jnsurrektionen 1808 blev taget i Besiddelse af den spanske Contral-Regierina, og de spanske Linieskibe og Fregatter, der seilede fra Ferrol til Cadix. Et Forsøg af Engellænderne paa at bemægtige sig denne Flaade skal være mislykket. Den engelske befalingsmand forlanger nu denne Flaade udleveret, for at den kan forblive under Engellands Beskyttelse. Hvis man vægrer sig derved, skal han have truet at brænde Flaaden og dombardere Cadix. Det synes af det hele at være klart, at der i Cadix befinde sig 2 mægtige Partier, et engelsk og et antiengelsk, der have erklæret sig imod hverandre.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Bordeaux, den 25de Februar. Operationerne af den mod Portugal bestemte Armee, skulle nu ufortøvet tage deres Begyndelse under Hertugen af Abrantes's Overanførsel. Hertugen er ankommen til Burgos, hvorfra han afgaaer til Salamanca. Talrige Troppe Afdelinger marschere til den portugisiske Grandse, og nye Tropper vedblive uafbrudt at komme til Spanien. Marskal Ney var opbrudt med endeel af sit Armeekorps til Kongeriget Leon, og havde forlagt sit Hovedqvarteer til Astorga, og man troede at han vilde rykke frem mod Gallizien men efter de nyeste Breve er han igien, efter at have modtaget Depescher fra Kongen, vendt tilbage til Salamanca, for i Jilmarscher, at rykke frem mod Placentia og Tavo, sandsynligviis for at under fløtte det 2det Armeekorps under General Haude et, som er passeret Tvo, og marscheret over Truxille til Merida, hvorfra det trækker sig til Andalusiens Grændser, for at læne sig til den høire Fløi af den Kongel. Hoved=Armee. Marskal Mortier stod endnu med sine Tropper i Egnen ved Sevilla. General Gazans Division havde den Bestemmelse at sætte sig i Forbindelse med Tropperne i Estremadura. General Sebastiani har erholdet Ordre at marschere mod St. Roque, for at fordrive de engelske Tropper derfra, og blokere Gibraltar fra Landsiden,
Berlingske Tidende, 1810-03-16
Madrid, den 12te Februar. De store Begivenheder i det sydlige Spanien ere i Dag blevne publicerede her i følgende Parolbefaling : Madrids og Nye Castiliens GonvernementDen 1ste dennes holdt Kongen sit Indtog i Sevilla. Hs. Majestæt modtoges under almindelige Glædesyttringer. Den 4de dennes skulde det 4de Corps besætte Mallaga og Guadir. Schweitzer-Regimentet Reding, som bestaaer af 1500 Mand raske og smukke Folk, har samtlig overgivet sig, aflagt TroeskabsEed, og tiener nu ved det 4de Armee Corps. Som man erfares ville flere Regimenter følge Regimentet Redings Exempel.
Berlingske Tidende, 1810-03-16
J Sevilla have vi fundet overordentlig store Oplag af allehaande Proviant, over 300 Kanoner og over 300,000 Puad Krudt. Al den Bagage, der tilhørte det Corps, som Hertug deel Parque, havde sendt Sevilla til Hielp, men underveis opløste sig selv og sønderslog sine Vaaben, er bleven det 27de Regiment ridende Jægere til Bytte.