JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Af "Jyllandsposten erfares, at Deligencen, som kom fra Aalborg til Randers i Mandags Nat, væltede i Nørregade, hvorved Kudsken blev skrækkeligt forslaaet, hvorimod Deligencens eneste Passageer, en Jomfru, aldeles slap med Skrækken. Aarsagen til dette Uheld skal hidrøre fra, at en Skrue for det ene Hjul var tagen af uden Kudskens Vidende. Hvorledes dette er tilgaaet, derom haves endnu kun dunkle Anelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Handels-Efterretninger. J England vedbliver Kornafsætningen at være ringe. Priserne ere lave, og man kan selv til disse for Øieblikket ikke sælge store Partier, thi Spekulanternes Tab har været saa stort i de to sidste Maaneder, at de have opgivet al videre Speculation. Mærkeligt er det, at man endog fra Middelhavet vedbliver at tilføre London store Partier Hvede. Byg er den eneste Kornart, som finder stadig Afsætning; men dog til Priser, der i England ikke svare Regning. Hamborg har man afsluttet flere Salg til at modtage deels i Jylland, deels i andre danske Havne. For alm. jydsk Byg er betalt 4 a 12 s. H. B. pr. Tde. Skibs-Efterretninger.. Fra Hvalfangeren Capt. Sødring er der kommet Efterretning fra Sandwichsøerne, hvor den berømte Cook dræbtes 1779. Han havde dengang (8 Mai 1842) holdt Søen i 8 Maaneder og vilde derfra gaae op imod Kamschatka. Saavidt vides, er han den Første, der viser det danske Flag i hine Vande. – J Sandvig=Bugten paa Bornholm er strandet Galeasen "Bona", Capt. Wickholm, fra Flensborg, best. til Calmar. Skibet er Vrag. - Jagten "Den nye Prøve, Skpr. Christophersen af Drammen, kommende fra Mariager med Ærter, Gryn og Fedevarer, er strandet paa Korsholm. - Dampskibet Jris havde paa sin Tour i Fredags til Kjøbenhavn over 80 Passagerer, 56 Stkr. Stortavæg, flere Heste, en stor Deel Smaatvæg, Fjærkræ &c. Kallundborg: Den 15de de, indkom Krydskipper Ache hertil med Galeasen Jupiter, af Blankenese, som var fundet uden Mandskab drivende halvanden Miil Ø. for Samsøe med 2 Fod Vand i Fartøiet, der kom fra Altona og ballastet bestemt til Holbek. (Md.) Aarhuus. Skonnerten Alentio, Capt. Brohan, af Buxtehude, bestemt med en Ladning Raps (som den havde indtaget her og paa Samsø til Dunkirchen, er indkommen hertil med lækt Skib og har maattet losse Ladningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Befordringer og Afgang. Under 14de de, har Hs. M. allern, beskikket Krigsraad og Kanalcontrolleur i Tøndern, C. A. v. Eyben, til Postmester i Ribe. Under f. D. har Hs. M. udnævnt Amtsforvalter i Frederiksborg, Justitsraad Povelsen, til virkelig Jnstitsraad; samt allern, tilladt Kbm. og russisk Viceconsul Funke i Flensborg til at anlægge den ham af Keiseren af Rusland tildeelte St. Stantslausorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Ledige geistlige Embeder. Smidstrup og Skjærup Sognekald i Ribe St. Gl. Angivelse 560 a. Har nu følg. Jndt. 1) Tienden af 440 Tdr. Htk. (oppebæres med 58 Tdr. Rug, 133 Tdr. Byg, 146 Tdr. Havre.) 2) Af Annexard. 32 Tdr. Byg samt alle Tiender og 18 39. 3) Smaaredsel 450 Pd. Ost. 4) Offer og Accidentser c. 350 R. 5) Præstegrd, staaer for A. og E. Htk. 6 Tdr. 5 Skp. og Skovskyld 2 Alb. med c. 100 Tdr. Land gode Jorder. Foruden Skatter og Ex penser 20 2 aarlig til Ribe Hospital. – Ballerup og Maalov Sognekald i Sjælland. (Opslaaet vacant den 8de Octobr.) Dødsfald. Pakhuusforvalter ved den grøn. Han det P. Rousing, Mr. Formanovsky, forhenv. Kammer skriver Niels Juel, Qvarteerm. Andersen, Alle i Khvn. Hofdandsemester Laurents Enke Marie Bønnet i Gimlinge v. Slagelse. Enkefrue Eller i Maribo. Kbm. Jsaac Bendix Koppel i Nyborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Aarhuus. Harpenisten Hr. Langballe fra Kjøbenhavn, der i denne Tid, med stort bifald, har givet Concerter i flere af Jyllands største Kjøbstæder, er indtruffen hertil, og vil i Forening med det Titchenske Selskab, næstkommende Mandag Aften, glæde vort musikelskende Publikum, hos hvilket den unge Kunstner vistnok endnu er i behagelig Erindring fra Vinteren 1838, med sit smukke Harpespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Jgaar Aftes gik Jerndampskibet "Caroline Amalie sidstegang for i Aar herfra til Kjøbenhavn, og fra begge Sider, baade fra Land og Sø, blev der sagt hinanden Farvel med Hurraraab. Da Skibet var ude i Søen sendte det endnu en Hilsen hertil ved nogle Raketter eller Blaalys. J Efterm. ventes Dampskibet Jris hertil fra Aalborg, for ligeledes at gjøre sin sidste Tour iaar til Kiel &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Reisende. Med Christian den Ottende" fra Kallundborg: Jfr. Worsøe, Avlsbestyrer Friis, Mad. Erichsen, Handelselev Nielsen, endeel Soldater og Qvægdrivere. Med Christian den Ottende til Kallundborg: Cancelliraad, By- og Raadstueskriver Engelsted, Krigsraad og Toldcontrolleur Dreyer, Propr. Muus Med Jerndampskibet fra Kjøbenhavn til Aarhuus: Cand. Rosenkrantz, Kbm. Prior, Pastor Asmussen, Jfr. 36, Hr. J. Lindhardt, Jfr. C. Hammer, dHrr. Qvistgaard, N. Faurschou, J. Dyring, Kirkegaard, G. Ballin, Tulstrup, Wulff og Bording, Jomfruerne Carlsen, C. Lange og S. Michelsen, Kleinsmed H. Sachs, Møller Splid. Med Jerndampskibet fra Aarhuus til Kjøbenhavn: Redacteur Exam. juris Alstrup, Mademoiselle E. Camradt, Grosserer Prætorius, Enkefrue Müller, Apotheker Barthold, Hr. P. R. Müller, Cand. theol. Brandt, Jfr. Dragheim, Bogbinder Møller, Jfr. Mammen, Landmand Hansen, Møller Knudstrup, Jfr. C. Havn, W. Foss, A. Nyegaard, Gjørløv, Østrup og Bøggild, Muursvendene Dabelsteen, Hansen, Nielsen, Schulz og Svendsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Predikanter paa 22de Søndag efter Trinitatis: Høimesse: Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhard, Frue Kirke Hr. Consistr. Brix. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Føns, Frue Kirke: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Bekjendtgjørelser. Vor tunge Pligt byder os at bekjendtgjøre for Familie og Venner, at det behagede det alvise Forsyn sidstafvigte Søndag den 16de d. M., om Morgenen Kl. 5 1/2 efter 8 Ugers Sygeleie og udstandne haarde Lidelser af bortkalde herfra til det bedre evige Liv, vor elskede og uforglemmelige gode Tante Christiane Lovise sal. Hermannsen fød Maalløe, Enke efter forhen afgangne Landsover= og Underrets=Procurator A. Hermannsen i Veile, i en Alder af 68 Aar og 18 Dage. - Med Blidhed og Taalmodighed har hun sine Lidelser til den sidste Stund. – Til vor Trøst ere vi overbeviste om, at Enhver der kjendte den Hensovedes gode og oprigtige Hjerte og blide Omgang, vil deeltage i vor billige Sorg over hen des Bortgang. - Hisset nyder hun nu de Retskafnes Løn Veile, den 18de Octbr. 1842. C. sal. Boalth. C. Hansen. Hansen. fød Maaløe. fød Maaløe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Søndagen den 16de dennes hjemkaldte det naadige Forsyn til evigt Liv, min inderlig elskede Fader, Gartner Peder Ugelbølle, efter 1 1/2 Dags Sygeleie, i sit 63 Aar. Hans kjære Hustru, min uforglemmelige Moder, modtager ham i Evigheden. – Dybt nedbøiet staaer jeg saaledes ene tilbage, støttende mit Haab om Gjensyn Hisset. Aarhuus, den 19de Octbr. 1842. Peter Ugelbølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
J Morges Kl. 3 behagede det Forsynet efter 1/2 Aars Sygeleie at bortkalde til et bedre Liv, min gode og retskafne Moder Birgitte Jørgensen, i hendes Alder 64 Aar. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 15de October 1842. Paa Broders og Egne Vegne, N. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Løverdagen den 12te Novbr., om Formiddagen Kl. 10, afholder Skolelærerforeningen for Aarhuus og Omegn Møde paa sædvanligt Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 23de October opføres: "Gulddaasen" Originalt Lystspil i 5 Akter af Prof. Olufsen. P. J. Titchen. Cammere Obscurd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Undertegnede har den Ære at anmelde, at det paa Torvet opstillede Camera obscura vil endnu forblive staaende i nogle Dage. Fr. Otto
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Skiftesamling. i Kjøbmand og Forligelsescommissair Knud Monbergs Opbudsbo, vil indtil videre blive foretaget den første Mandag i hver Maaned, Kl. 10 Formiddag, i Opbyderens iboende Gaard Ms 59 her i Horsens, hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Creditorerne og øvrige Vedkommende. Naar en forandret Bestemmelse i saa Henseende tages, skal samme blive bekjendtgjort i denne Tidende. Horsens, den 17de Octbr. 1842. J. Holst. J. Matthiassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Efter Begjæring af Communalbestyrelsen, foretages paa Raadstuen her i Staden Torsdagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 11, Auction til Bortleie i 10 Aar, af 9 Tdr. Land, beliggende paa Aarhuus Mark, ved Skeiby Led, samt en Tofte af Galgebakken, 3 1/2 Td. Land, hvilken for Tiden haves i Leie af Kjøbmand P. Sabroe. Conditionerne, der ere de samme, som ved de i dette Efteraar afholdte Auctioner til Bortleie af Communejorder, ere lagte til Grund, vil erfares ved Auctionen. Aarhuus, den 19de Octbr. 1842. Efter Constitution C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Mandagen den 24de Octbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction i Moesgaard Skov, over en heel Deel Udluftning og Rydning af Bøge. Elle og Eske m.v. Mødestedet er paa Moesgaard. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herreders Contoir, den 14de Octbr. 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Auction paa Hovedgaarden Rathlousdal Onsdagen den 26de dennes, Formiddag Kl. 10, over endeel Udsætter=Køer, 6 a 8 gode Arbeidsheste, endeel Avlsredskaber, en Messing=Lysekrone, med meget Mere, Lysthavende indbydes. Hads & Ning Herreders Contoir, den 17de Octbr. 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
At der Løverdagen den 29de dennes, Eftermiddag Kl. 3, paa Pladsen ved Skibbroen i Kallundborg vil blive bortsolgt endeel halvslidte Seil til Brug for Møllere og tjenlige for Landmænd til Rapsseil, bliver herved bekjendtgjort. Kallundborg, den 18de Octbr. 1842. I Hr. Cancellieraad Feddersens Fraværelse. Hass, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Torsdagen den 27de Octbr. førstk., Kl. 10 Formiddag følgende Dag, bortsælges ved offentlig Auction paa Bidstrup. 14 Heste, 60 fede Græs=Stude, 8 store Trækstude, 2 Køer, en Kareth, en Offenbakker=Vogn, 3 Fjellevogne med Agestole, nogle Arbeidsvogne, Kaner, Slæder, 2 Sæt nyt Bringtøi og andet Seletøi, Plouge, Harver, en stor Deel langt Ege=Tømmer, Ege= og Bøgeplanker, ophuggen Gavningstræe, nogle Tønder og andre Trævarer, m.m., Alt tilhørende afg. Capitain de Lichtenbergs Bo, hvilket herved bekjendtgjøres. Bidstrup, den 17de Octbr. 1842. Obel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det Skomager Glavind tilhørende Sted Ms 208, paa denne Byes Brødregade, bestaaende af 5 Fag 2 Etages Huus af Bindingsværk, med deri værende 3 Kakkelovne, samt tilliggende Gaardsplads og Udhuus, stillede til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 15de Novbr. d. A., hver Dags Ef Tirsdagen den 29de f. M. og Tirsdagen den 13de Decbr. d. A. termiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, men 3die Auction paa selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Panthavernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April Randers Auctionscontoir, den 5te Octbr. 1842. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Fredagen den 11te Novbr., Kl. 11 Formiddag, afholdes 4de Auction udi og over Knud Rasmussens Gaard i Taastrup med Bygninger og Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 1/4 Alb.; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir, den 10de Octbr. 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Ved Proclama af 24de d. M., som læses i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Pastor vicarius Peter Thiellesen i Støvring, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 2den Novbr. og 16de Decbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 28de Septbr. 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Ved Proclama af 2de d. M. som læses i vedkommende Under= og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Enken Birgithe Pedersdatter i Erslev og forhen afdøde Mand, Gaardmand Christen Steffensen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 31te Octbr. og 14de Decbr., hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Nørhald, Stopring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 28de Septbr. 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Ved Proclama af 2de d. M., som læses i vedkommende Under= og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Ungkarl Jens Pedersen Hvid i Hadslund, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføien. de, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 31te Octbr. og 14de Decbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 28de Septbr. 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Ved Proclama af 24de d. M. som læses i vedkommende Under= og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Enken Mette Pedersdatter i Dyrby og forhen afdøde Mand, Gaardmand Søren Nielsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 2den Novbr. og 16de Decbr. d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir Randers, den 28de Septbr. 1842. Wesenberg. Königinn Caroline AmalieDampskibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Capt. P. Jordt, har nu endt sin Fart imellem Kjøbenhavn og Aarhuus for dette Aar, og kommer saaledes ei til at afgaae herfra den 27de Octbr., som tidligere har været annonceret, hvilket jeg herved tillader mig at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 20de Octbr. 1842. J. H. Agerup. Stearinlys, der i enhver Henseende ere fortrinlige, og hvis smukke Udvortes i Forening med den billige Priis, giør, at de stedse blive Vox= & Spermacet=Lys foretrukne, kunne erholdes i forskjellige Størrelser hos V. N. Hammershøy Tvister, blegede og ublegede som og farvede, Bomuldslysegarn, ublegede Tvistlærreder, bleget og ubleget Bommest, samt uldent Skotøi i smukke Mønstre, sælges meget billig af A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Ægte Cognac. Kirsebær-Cognac. Hindbær-Cogna, fransk Brændeviin, fransk Sprit, fransk Pommerantz, hollandsk Genever, fiin Punsch-Extract, gl. Arra, gl. Jamaica-Rom, St. Croix-Rom, Sol bær-Rom og Kirsebær-Brændeviin, faaes til billige Priser hos P. F. Bölck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Ægte Bordeaur-Edike og Cyder-Edike faaes P. F. Bölck. Sellservand faaes hos P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
Kirsebær paa Madeira faaes hos P. F. Bölck. Endeel ledige Romfade, ligeledes Rød- og HvidviinsOxholder, kunne faaes hos P. F. Bolck. paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
4 a 5000 Tdr. Kartofler kjøbes til høieste Priser af Kjøbmand Overby i Skanderborg. Vadmel stampes i Kloster Mølle og behandles til største Fuldkommenhed paa en dertil nylig opfunden Maskine. Det modtages hos Jens Nielsen i Munkedal ved Rye Mølle, Hr. Kjøbmand Overby i Skanderborg, Niels Jensen ved Fuldbro Mølle, Chr. Møller i Monberg, i Horsens hos Farverne Hr. Nitsche og Terkildsen samt Hattemager Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
En Familie i det vestlige Sjælland ønsker en Seminarist til Lærer for 2de smaae Børn. De, som maatte attraae denne Ansætning, vilde behage at henvende dem paa dette Vlads Contoir, hvor nærmere Underretning erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
For en duelig Seminarist, der tillige kan forestaae Kirkesangen, er til 1ste Novbr. d. A. en Condition ledig i Gaarslef Skole pr. Fredericia, som Substitut. De, der maatte attraae denne Plads, bedes uopholdeligen, enten personlig eller ved portofrie Breve, at henvende sig til Skolelærer og Kirkesanget Jagd ibidem, der afgjører det Fornødne om Lønnen m.m., hvorved deres Attester for Flid og Duelighed maatte medfølge. Gaarslef Skole, i October 1842. Jagd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-21
En duelig Lærerinde kan erholde en god Empløi til 1ste Novbr. d. A. hos en Præstefamilie paa Landet, omtrent 8 Miil herfra, der har 5 a 6 Børn, naar man derom, forsynet med gode Anbefalinger, i portofrie Breve, snarest muligt melder sig til Undertegnede. Colding, den 20de Octbr. 1842. N. C. Møller, Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-22
Løverdagen. den 22. October. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquift. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-22
Blandinger. J Dorsetgaden i London staaer et lidet toetages Huus, hvis hele Jndre – Lofter, Gulve, Trapper og alle Gjenstande af Træ er overstrøget med et Kit eller en Fernis, som gjør det uforbrændeligt. Dhrr. Davies og Witte ere Opfindere af denne Composition, der seer ud som Kalk. Den lader sig med Lethed paastryge, tørres snart og bliver meget haard: ved Temperaturforandring lider den Jntet, men bevarer stedse sin fastholdende Egenskab. Naar den er tørret, kan man polere den smukt, og den tager mod enhver Farve, man finder for Godt at give den. Værelset i nederste Etage havde man forsynet med almindelige Meubler, forat bevise, at Alt, hvad det indeholdt, kunde opbrænde, uden at Huset selv leed mindste Skade. J Værelset ovenpaa blev Gulvet bedækket med tørre Høvlspaaner og flækket Træ, som antændtes og brændte rask. Da Jlden var slukket og Asken bortskaffet, overbeviste man sig om, at skjøndt hele Værelset havde staaet i lys Lue, vare dog hverken Gulv, Loft eller Vægge beskadigede i mindste Maade. Man anstillede derpaa et lignende Experiment i det nederste Værelse, hvor der befandt sig en Seng, et halvt Dusin Stole, adskillige Borde osv. Gulvet belagdes 10 Tommer høit med Høvlspaaner, hvorover man kastede en Mængde Lægter, tynde Bræder og andre letfængende Ting. J et Øieblik stod Alt i Flamme. Da man havde ladet Vinduerne staae aabne, forøgede den temmelig stærke Vind Jldens Heftighed i høieste Grad. Den slog langt udaf Vinduerne og var ret egentlig et Billed af hvad man i London kalder en frygtelig Jldebrand." Da Alt, hvad der fandtes i Værelset, var fuldkommen opbrændt, saae de talrige Tilskuere til deres største Forundring, at hele Huset var aldeles ubeskadiget. Man har anstillet lignende Forsøg i alle Dele af Huset. Man har endogsaa, naar Jlden raste allerstærkest, kastet en Mængde Brænde ind, som er bleven fortæret deraf. Man overbeviste sig herpaa om, at Værelser, Kamre, Forstue osv. vare fuldkommen i Behold, skjøndt de lignede en stærkt hedet Ovn. Aldeles Jntet havde lidt, og Fernissen befandt sig ganske i sin oprindelige Tilstand. Midlets Virksomhed er altsaa hævet over enhver Tvivl. Det er tilmed saa lidet bekosteligt, at man kan gjøre et heelt Huus med en halv Snees Værelser ildfast for en Sum af 2 til 300 - danske Penge. Alle Notabiliteter af den lærde Verden i London vare nærværende ved dette interessante Experiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-22
J Rheims dreier Conversationen sig i denne Tid om en Begivenhed, som vel stammer fra Aarene 1836, og 1837, men som ved den nyeste Vending igjen er bleven interessant. Larulle nemlig, der var bleven dømt til femaarigt Tvangsarbeide, og Langlais, der var anklaget for Tyveri under høist graverende Omstændigheder, afgik under Gensdarme-Escorte fra Rheims tilligemed to andre Fanger. Larulle skulde bringes til Slavehuset, Langlais skulde stilles for Retten i Versailles. Underveis rømte de to andre Fanger; de to Første vare ikke saa heldige, men traf dog den Overeenskomst, at benytte Forvirringen til at vexle deres Roller. Langlais, der kunde vente, af Retten i Versailles at blive dømt til tyve Aars Tvangs arbeide, paatog sig, under Larulles Navn, at udholde dennes 5 Aar i Slavehuset, hvorimod Larulle forpligtede sig til, at spille Langlais's Rolle for Retten. Planen lykkedes. For Retten i Versailles var der ikke eet eneste Vidne, som kjendte Larulle; han blev altsaa frikiendt og sat i Frihed, medens Lang lais tiltraadte sin Straffetid i Slavehuset. Rollevexlingen røbedes af et Fruentimmer, som var indviet deri og som Larulle havde mishandlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-22
J Frankrig gjør en saakaldet cause celebre stor Opsigt. En Hr. de Marcellonge er bleven skudt af sin Tjener, som var underkjøbt dertil af hans Kone. Tjeneren er dømt fra Livet; den Myrdedes Kone derimod, en Grevinde de Charblas, er sluppen fri af Mangel paa juridisk Beviis. Under Processen mod Tieneren kom et græsseligt Væv af allehaande Meeneed for Dagen. Fruen forsikkrede, at Tjeneren, samme Aften Mordet skeete, havde været paa hendes Slot; Andre svore paa, at han paa samme Tid havde ligget syg af Kopper. Endogsaa to Præster have ved denne Leilighed gjort sig skyldige i Meeneed. Saameget synes vist, at Tjeneren har staaet i et usædeligt Forhold til Grevinde de Charblas, en ung, smuk Dame, og at hun, for at redde ham, har kjøbt en Mængde falske Vidner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-22
Sir Francis Abgat, en brittisk Officier, som var sat paa halv Sold og havde besøgt næsten alle Egne af Verden, nedsatte sig for nogle Aar siden paa Regnbueden ved Niagaravandfaldet. Her beboede han, afsondret fra hele Verden, som Eremit og Misanthrop, en liden Hytte, havde kun en tro Hund til Selskaber, levede yderst simpelt, spilte daglig et Par Timer paa Fløite, skrev Meget, tilintetgjorde det Skrevne og var en Gaade for Alle, som i Frastand iagttoge ham. J de hvirvlende og skummende Bølger nedenfor det majestætiske Vandfald tog han, indtil midt ind i Vinteren, hver Dag et Bad. Han var saa fortrolig med det falske Element, at Alle, som saae ham springe ned fra Klippen, svømme gjennem de rivende Hvirvler og Brændinger, gruede for hans Liv. For ikke længe siden sprang han, meget nær de faldende Vandmasser, fra et Klippe rev ned i det brusende Dyb, og gjentog dette otte Gange . . da sank han under og Jngen saae ham mere. Østerlænderne maale Tiden efter Længden af deres Skygge. Naar man spørger En, hvad Klokken er, saa gaaer han strax hen i Solen, stiller sig lig opret, seer efter, hvor hans Skygge ophører, maaler dens Længde med Fødderne, og angiver da Tiden temmelig nøie. Arbeidsfolk længes hjerteligt efter Skyggen, som angiver den Tid, de kunne gaae tilHvile. De sige derfor: Hvor det varer længe, inden min Skygge kommer!" – "Hvorfor kom Du ikke før Fordi jeg ventede paa min Skygge." Hunde og Jagt høre til Engellændernes lidenskabelige Liebhaberier, og ingen Stand er fri derforFredsdommeren Wingard i Gloucestershire fulgte forleden sin Kone til Jorden i lang Sørgekappe, med Flor om Hatten, da en Hare pludseligt kom springende gjennem Processionen. Øieblikkeligt hidsede han sine to Hunde, som altid ledsagede ham, paa Haren, kastede Sørgekappen og fulgte efter Hundene, indtil de havde fanget Haren, hvorpaa han vendte tilbage til Liigskaren, som om Jntet var forefaldet, og traurig fortsatte sin Vandring.