Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-12-06
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Forvirringen i Efterretningerne herfra et storte, end nogensinde tilforn. Den Bayonneser Telegraph og efter den de ministerielle Pariser Blade, iligemaade Jndicateur de Bordeaux og alle andre Efterretninger fra Grændsen, havde forkyndt med Vished, at de kongelige Tropper vare, som en Følge af Sarsfields Seier, den 18de f. M. rykkede ind i Vittoria; men om det var skeet under Anførsel af Sarsfield eller Quesada, om hvem det hedte, at han skulde afløse hiin, med hvis Nøleri Regjeringen var utilfreds, dette alene havde de ladet være nafgjort. Som sædvanligt, nærede andre Blade stærke Tvivl om Rigtigheden af disse Efterretnger, hvis Kilder de ikke, ansaae for tilforladelige. Saaledes stode Sagerne i Paris den 26de; men allerede Dagen efter havde man det mærkelige Særsyn, at de, som først havde at hiint fordeelagtige Rygte i Omløb, nu droge dets Sandhed i Tvivl, medens derimod de, af hvem det meest levende var blevet bestridt, nu fæstede Lid til det. Jndicateur de Bordeaux af 25de fremkom nemlig med følgende, ved Breve fra Bayonne af 23de fremtvungne, Bekjendelse: "Angaaende Sarsfields Indtog i Vittoria, befinde vi os endnu bestandig i den samme Uvished; ikke een eneste nyere Meddelelse derom er kommen os tilhænde, saa at vi maae troe. at Jntet er usandfærdigere end hiin Angivelse. J en anden Skrivelse fra Bayonne af samme Dato hedder det: "Kun af nogle Flygtningers Beretninger have vi hidtil erfaret Noget og Sarsfields Overgang over Cbro, hvorfor dette Rygte endnu bestandig maa ansees for tvivlsomt. Endnu en tredie Skrivelse fra Grændsen taler saaledes: "Hvad man fortalte om Sarsfield, synes ikke at være saa ganske vist. Unægteligt er det, at denne General har gjort en Bevægelse fremad, og at nogle partielle Fægtninger med Merinos Bander have fundet Sted; men intet Afgjørende synes at være forefaldet. Sarssield stoler ikke paa sine Tropper; Dronningens Regjering synes heller ikke at stole paa ham, hvorfor det Rygte vedligeholder sig, at han skal afløses af Quesada. Derimod mælder National, som hidtil aldeles har bestridt Troværdigheden af Rygterne om Sarsfields Fremgang, at den ved sin Correspondent i Bayonne seer sig i Stand til med Sikkerhed at forkynde de kongelige Troppers Jndtog i Vittoria og Carlisternes fuldkomne Adspredelse i de baskiske Provindser. Tropperne vare rykkede ind, uden at løsne Skud, med Geværet i Armen; om de vare commanderede af Sarssield eller Quesada, vidstes ikke. Den anden Hovedcollonne af de fra Burgos fremrykkende Tropper havde under General Walls Commando truffet paa 4000 Carlister, som under Høvdingerne Santjaguillo, Cabezon og Alvarado vare leirede ved Campos. Disse flygtede ved første Angreb og lode deres Vaaben, Faner og Tros i Stikken. Wall rykkede derefter uopholdelig frem mod Bilbao; den 20de hørte Besætningen paa et Handelskib, som passerede Høiden af Bilbao en 4 Timers Skydning, hvoraf man sluttede sig til, at Staden paa den Dag var bleven angreben. "Carlisterne," siger National videre, "befinde sig i en fortvivlet Stilling; de ere omringede fra alle Sider. Fra Chro angribes de af Sarsfield og Wall; El Pastor afskjærer dem Tilbagetoget til Frankerig; til Venstre have de Pampelonas Garnison og Lorenzos Corps, til Høire de Frivillige fra Santander. Selv tilsøes kunne de ikke undflye for de Fat tøier, som blokere Kysten. Under disse Omstændigheder have de kun Valget mellem en fuldstændig Underkastelse og en Guerillakrig imellem Bjergene, og, da de ere gangne alt for vidt, til at kunne vente Tilgivelse, ville de formodentlig vælge det Sidste." At National var fuldkomment overbeviist og Rigtigheden af disse Efterretninger, derom tvivlede man saameget mindre, som Dronningens Sags Fremgang, som bekjendt, slet ikke interesserer dette Blad; derimod drog man selve Sagens Rigtighed meget i Tvivl, fordi Nationets Correspondents Efterretninger vare fra 22de, da derimod Jndicateuren havde sine fra 23de, samt fordi Nationals Angivelse, af Dato ikke stemmede overeens med andre Beretningers. J samme Uvished svæver man, hvad El Pa store Virksomhed angaaer; thi medens Nogle lader ham besætte Jkun og fordrive Jnsurgenterne fra Tolosa, fortælle Andre, at Udfaldet fra St. Sebastian ikke var synderlig følgerigt; thi saasnart El Pastor var vendt tilbage, indtoge Jnsurgenterne igien deres forrige Stillinger. Naar nu alt dette, og adskilligt Andet, som vi forbigaae, fordi det er ligesaa usikkert, lægges sammen, saa bliver Summen denne, at der om Sagernes Stilling i Spanien vides kun med Vished dette, at man egentlig Jntet veed. - Om den længe omtalte franske Jnsurrection høres denne Gang Jntet fra Frankrig selv; derimod skrives fra Berlin, at den preussiske Regjering skal have forandret sine Anskuelser af de spanske Anliggender, og, istedetfor at den hidtil har været imod en fransk Mellemkomst, nu være tilbøielig til at begunstige en saadann. Man er nemlig overtydet om, at naar det kommer til det Yderste, vil det carlistiske Parti ikke kunne bekæmpes uden af dets absolute Modsætning, det liberale, og at det derfor vil være bedre, i rette Tid at lade den franske juste milien træde imellem.