JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Tvende Gaarde, beliggende ved hmanden i et Amt, Sogn og Herred 1 1/2 Miil fra Aarhuus, der staaer for ufrie Hartkorn 21 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., samt en Kirke der har 11, Tdr. tiendeydende Hartkorn, ere underhaanden at faae tilkiøbs. - Til Liebhaveres behagelige Efterretning meldes at Gaardene kunne bekommes enten samlede eller særskilte, de har overflødig Tørvejord, Gierselhug og noget Skov, saa og gode Enge; Udsæden for dette Aar var 8 Tdr. Vinterhvede, 3 Tdr. 2 1/4 Skp. Ærter, 63 Tdr. 6 1/2 Skp. Havre, 3 1/2 Skp. Hampefrøe, 6 Skpr. Hørfrøe og 27 Tdr. 1 1/2 Skp. Byg. Den ene Gaard er indrettet til Beboelse for en honet Familie, den anden mangler nogle Fag Stuehuus for og at kunne beboes af en Familie. De kunne efter Kiøberes Behag tiltrædes enten strax eller til April 1811, naar det Fornødne desangaaende i det seneste inden Juni Maaneds Udgang afgiøres med Sælgeren, der anvises af Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Den danske Hof= og Stats-Calender for 1810 er nu igien at bekomme hos N. Cortsen. i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Da jeg, ifølge det mig af Hs. Majestæt, under 25de Septbr. 1809 allernaadigst meddeelte Privilegium, nu anlægger et nyt Bogtrykkerie i Randers, og ved Julii Maaneds Begyndelse agter at udgive Randers Amts, politiske og Avertissements=Tidende; i hvilken, efter meddeelt allernaadigst Tilladelse, maae indføres hvad Bekiendtgiørelser, som maatte forlanges, efter den mig af Stedets resp. Magistrat foresatte Taxt, som i Amts-Tidendens første No. skal vorde meddeelt, saa giver jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig hos de Herrer Embedsmænd og Andre, som lade Proklamata, Auctioner og andre Ting offentliggiøre, og lover den billigste og bedste Behandling. Det skal tillige være min Bestræbelse, at gjøre denne Tidende saa interessant og gavnlig mig mueligt, hvortil og adskillige af Egnens lærde Mænd have lovet at bidrage. Prisen paa denne Tidende er 9 Mark aarlig. De som ønske sig samme, ville behagelig tegne deres ærede Navne paa en nærmere cirkulerende Subskriptionsliste. Randers, den 25de Maji 1810. S. Elmenhoff. Kongl. privil. Bogtrykker, boende i Gaarden No. 410, paa Vestergade. i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
J den Gaard uden for Mindeporten, er de Værelser, med den til Gaarden hørende Hauge (som forhen har været leiet og beboet af S. T. Hr. Greve von Schulenborg) nu at faae til Leie til næste Michaeli Flyttetid; de Lysthavende ville herom henvende dem enten til Kiøbmand Rasmus Malling eller Peder Herskind, som foreviser Værelserne og Haugen, og accorderer om Leien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Da jeg har etableret mig her i Byen som Saddelmager Mester og Tapperier, saa vil jeg recommandere mig for de respective saavel inden, som udenbyes, som vilde beære mig med deres Arbeide, da jeg lover dem en reel Behandling. Mit Logie er paa Vestergade hos Glarmester Bock Enke her i Aarhuus. N. J. Holmsted. Sadelmager=Mester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Bekiendtgiørelse. Orlogsbriggerne Samsøe og Seagull have den 12te Maii sidstleden under den norske Kyst havt en Fægtning med en engelsk Fregat paa 44 Kanoner og efter Hs. Majestæts allerhøieste befaling bekiendtgiøres herved den Rapport, som Contreadmiral Lorenz Fisker derom har modtaget fra Capitain Johannes Krieger, Ridder, af Dannebrog, og som til Hs. Majestæt af Admiralen allerunderdanigst er indsendt :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Den 12te Mai om Formiddagen Kl. 10 3/4 var jeg med de mig anfortroede Brigger Samsøe og Alsen S. S. O. 4 Mile ud for Rybingen; Vinden var Ost med frisk Bramseils Kuling. Paa samme Tid fik vi at see en fiendtlig Fregat i S. O. med Force af Seil at holde imod os. Vendte og styrede ind imod Landet; Fregatten vedblev at forfølge os. En halv Miil udenfor de yderste Skiær af Jndseilingen til Kleven dreiede jeg til Vinden for at observere, om hans Hensigt var at attaquere os, da jeg stolede paa Roeflotillens Assistence, hvoraf jeg allerede saae den mandal, ske Division i de yderste Skiær bered til at gaae mig imøde; men paa temmelig langt Kanonskuds Distance, holdt bemeldte Fregat plat af og gav os sit glatte Lag uden nogen Virkning. Den holdt derpaa Vester efter med Force af Seil; jeg holdt med Briggerne Kleven ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Jmod Mundingen af Mandals-Fjorden observerede jeg Briggerne Seagull og Alart at komme ud fra Kleve Havn; dreiede derpaa til Vinden igien og holdt til Søes. Kl. 3 vare alle 4 Brigger samlede, hvorpaa Capitainlieutenant Budde, Ridder af Dannebrog, og jeg forenede os for at attaquere bemeldte Fregat, der imidlertil havde dreiet til Vinden og stod ind imod Landet; formerede Hastigheds-Linie over Styrbord med Bagbords Halse og holdt derpaa imod Fregatten, som ved vor Nærmelse vendte og holdt ud fra Landet. Kl. 4 3/4 vare Briggerne Samsøe og Seagull bemeldte Fregat paa Skud nær, hvorpaa begyndte en levende Jld fra begge Sider, der vedvarede til Kl. 6, da Fregatten holdt immer rummere, med Force af Seil, ud fra Landet. Efter denne stærke og vedvarende Jld blev Krudtet paa Samløe og Scagull temmelig formindsket; jeg saae en Kutterbrig holdende ind imod Fregatten, Kulingen tog af og Distancen fra Landet var den Gang 4 1/2 Miil. Jeg maatte befrygte at Fregattens Hensigt med at slaae flygtende, var, at trække Briggerne ud fra den Hielp, som under Land var at bekomme fra Kanonflotillen, og henimod flere fiendtlige Krydsere, hvis Stationering var og faldt agter og Fregatten hvorved den bekom det glatte Lag fra os, hvilken Maneure af Scagull blev efterfulgt. Styrede derpaa med de andt Brigger N. N. O. Fregatten vedblev at stre S. V. efter, som tydelig overbeviste os om at han i Slaget havde lidt nok, for ikke at ønske at indlade sig idere med os. Da den fiendtlige Fregt under hele Aflairen holdt immer rundt hen med Fore af Seil, var det ikke Anførerne for Briggerne Allar og Alsen mueligt, med at Anstrængelse og Forceering f Seil at komme Fregatten saa nær at de med Kraft kude virke. Det var en 44 Kanons fregat med 15 Kanoner i Laget. Da vi skildtes fra hvrandre, vare hans Bramseilnedskudte, samt hans øvrge Seil ilde tilredte; hans 2 Chalupper, som laae ager for ham, skudte i Synk Om Skraaget har lidt nogt, kan jeg ei bestemme. Briggen Samsøes Seil, Takkelage, Fartøier og Rund holter have lidt endeel, og en har bekommet endeel Skudi Skraaget. Af Døde har Briggen Samsøe een Mand, af let Blesserede 2de. J øvrigt overgaaer Officerernes og Mandskabets gode Forhold min meest spendte Forventning. Kl. 1 1/2 den 13de om Morgenen ankrede samtlige Brigger i Svinøer Havn, hvorfra vi igien gik til Seil Kl. 3 3/4 Eftermiddag, styrende hertil, hvor vi Kl. 10 1/2 ankrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Briggen Samsøe til Ankers ved Christiansand, den 13de Mai 1810. Johannes Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Contreadmiral Fisker bemærker, at dersom Briggerne Alart og Alsen havde kunnet bringe det til virksom Stilling imod den fiendtlige Fregat, da er det sandsynligt at samme var bleven taget, samt at Briggen Seagull har ingen Døde eller Qvæstede, kun har dens Seil og Takkelage lidt noget. Hovedqvarteer Kiøbenhavn, den 22de Mai 1810. Bülow, Generalmajor, Hans Majestæts tienstgiørende, General=Adjutant og Chef for General=Adjutant=Staben, Ridder af Dannebrog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Bekiendtgiørelser. Kiersgaard beliggende i Høiberg Sogn, 2 Mille fra Wiborg, og en halv Miil fra Gudensaae, hvor Vahre til og fra Randers beqvemt kan transporteres, kan underhaanden faaes tilkjøbs eller Forpagtning, naar man derom accorderer med Eieren som boer paa samme inden medio Julii Maaned d. A. Gaarden er vel bebygget og vedligeholdt, dens Bygninger bestaaer af Vaaningshuset som en teglhængt, og 2de Fløihuse samt 3de Ladegaards=Bygninger, et lidet Halvtag og et Tørvehuus i alt 100 Fag, som er assureret i Brandkassen for 2900 Rdlr.: dens Hartkorn er noget over 10 Tdr. Ager og Eng, Hovedgaardstaxt, foruden Skovskyld, og har et real af circa 200 Tdr. Pløie, land og 82 Tdr. Skovland, hvorpaa er betydelig Eeg og Bøg tienlig til Bygnings= og havnetræe, samt noget Birk, desuden har Gaarden meer jo fornøden Tørvemeser og betydelig Eng; ved Gaard kan græsses og forres 40 Fæekreature og derover, saa 50 Faar foruden de fornødne Heste; Besætningen der bestaaer af Kiør som nu er ved Gaarden kan, om forlanges, følge med, ligesom og Gaarden kan modtages med den nedlagde Kornsæd, der er 10 Tdr. Rug, 11 Tdr. Byg, 3 Tdr. Havre, foruden noget Vaarhvede, Kartofler, Hørog Hamp, samt 7 a 8 Tdr. Boghvede som skal saaes. E betydelig Deel af Kiøbesummen kan paa Forlangende blie staaende i Gaarden. Fredagen den 15de Junii æstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Stougaarde, Nørager Sogn, Synderhald Herred, foretage og holdt offentlig Auction over den af Thomas Bønne simmesteds eiende og beboende Gaard med tilliggende Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. og Sovskyld 1 Fdkr., samt endeel Besætning, Ind= og Udboe, fter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal bive bekiendtgjorte. Randers, den 28de Mai 1810. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Da det er bragt i Erfaring at den i Gielsted Thaarup, Bye, Hindsgauls Amt, ved Døden afg. Jndsidder Hans Jacobsens Hustrue Dorthe Strensdatter, skal have havt en Datter, hvormed hun, førend hun kom i Egteskab med bemeldte Hans Jacobsen, har været besvangret; og da det ikke vides hvor denne Datter er, eller opholder sig, saa indkaldes hun og Arvinger herved, til at melde sig for nedentegnede Skifteforvalter inden 12te Ugersdagen fra 16de April d. A. at regne. Middelfart, den 26de Mai 1810. Hartmann Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Dersom nogen har eller vil afville Vilier og Sellebark, da kiøbes samme af Handskemagerne i Aarhuus og blive got betalt. Jacob Svane, Oldermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
At jeg nu har faaet min Keglebane i Stand, dette bekiendtgiøres for de af Byens honette Folk som ville freqventere samme. Henningsen, boende paa Studsgade i P. Møllers forrige Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Got fiin Hvedemeel af bedste Bonitet og til meest billig ste Priis, faaes i Lpd. og Pdviis tilkjøbs paa det store Torv i afg. Toldcasserer Lunds forrige Boepæl i Stue=Etagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Hvor en duelig Student strax kan blive antagen til at undervise 2 a 3 smaae Drenge paa 9 a 11 Aar, anviser Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
For en Karl der skriver og tegner got, anvises en god Plads ved en Embedsmands Contoir, naar han desangaaende jo før jo hellere melder sig paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
At den 89 Aar gamle Jomfrue Ølegaard Rohde, som sin meste Levetid har tient det forrige Herskab paa Stamhuset Rathlousdahl i Hads Herred, Aarhuus Amt, og nu nød Pension, sidste Fredag den 18de dennes, sammesteds ved Døden er afgangen, og strax samme Dag hendes Efterladenskaber tagne under Registering og Forsegling, samt at Aabnings= og Vurderings=Forretning skeer 30te Dagen den 13 Junii førstkommende; dette bliver herved bekiendtgjort for hendes Arvinger som skal opholde sig deels i Egnen af Randers, og deels i Kiøbenhavn, til behagelig Efterretning. Kiersholm pr. Aarhuus, den 21de Mai 1810. A. Kier, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Saavel de inden som udenbyes Familier der have brugt min sal. Mand som Læge, anmodes ærbødigst, i seenest inden 8te Dage fra Dato, at betale mig hans Tilgodekommende hos dem, enten efter de dem givne Regninger eller efter den aarlig sluttede Accordt. Skulde nogen udeblive over denne Tiid undskylder de at jeg navnligen anmoder dem om Betalingen ved Jndkaldelse i denne Avis, da det ville blive alt for vidtløftig for mig som Enke at give hver især skrive lig Anmodning. Horsens, den 16de Mai 1810. C. C. sal. Schwarts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Da det jydske Jægercorps behøver en Bøssesmed og en Saddelmager, saa kunne et Par saadanne Professionister finde Emploi ved bemeldte Corps, naar de derom snaret mueligt henvende sig til undertegnede, enten skrivtlig eller helst personlig, hvor da meget antagelige Conditioner og Lønnen erfares. Aastrup pr. Hiørring i Wensyssel, den 19 Mai 1810. Daue, Major og Chef for bemeldte Corps. Brøndarbeide for 1 a 2 Personer, som maatte være kyndige i at opsøge Vældaarer, der ere skiulte under Jorden, og nogenlunde kunne bedømme Dybden og Vandets Mængde, samt tillige forstaaer, med Kampestene, at sætte Brøndmure, og om det hele fremvise paalidelige Vidnesbyrd - er strax at bekomme ved 5 a 6 Brønde, naar man derom melder sig hos Birkedommer Juul i Voldbye ved Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
En hvid laaden Hun Pudelhund, med en bruun Plethadet ene Øre og paa det venstre Bagbeen, ved Navn Thoras, er den 20de Maii sidst bortgaaet fra Estruplund. Hvem som om denne kan give nogen Oplysning, vilde behage at melde det til Forvalter Sørensen paa Estrupplund i RougsøHerred, som da strax lader den afhente og betaler en passende Douceur for Opgivelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Torsdagen den 17de Mai sidst er fra Moesgaard bortgaaet en sort Hest, 9 Aar gammel, omtrent 9 1/2 Qvarteer, høi, med 2de hvide Bagfodder, Ramshoved, falder noget i Halsen, har Overhed, og var omskoet. Den som kan give Oplysning om indbemeldte Hest, loves en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Kiøbenhavn, den 28de Mai. Der haves Efterretning om at den engelske Fregat sin Premier=Lieutenant og Ridder de Falsen den 28de pril har havt en Trefning med, er derefter seet paa heden ved Vingøesand med en Fregat paa hver Side med en Brog under for ikke at synke. Fregatten hvde faaet 5 Grundskud og alt ombord indtil Kaabyssen, er giennemskudt. Jgiennem Mesanmasten var gaaet Kugler; Fregatten havde 24 Døde og 35 meere eller hindre Saarede, blandt hvilke sidste Capitainen befand s. Saafremt det stille Veir var vedblevet 1/4 Timeengere vilde man have overgivet Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
J Morges ankom Nord fra 5 Rangskibe, 1 Kutter lig og 1 Kutter, som alle ankrede i Sprogøe=Beltet, vor der nu ligger 11 Rangsskibe, 1 Pinkskib, 1 Kutter lig og 1 Kutter. De ere fordeelte saaledes, at 4 Rang libe og Pinkskibet ligger Norden for Sprogøe, og langskibe, 1 Kutterbrig og 1 Kutter Sønden for blandt de ankomne Skibe er et Tredækker med Contremirals Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Efter Reisendes Beretning fra Gothenborg liggendmiral Saumarez med en for Krigs- og Førselsflaade, er udenfor. Kronprindsen af Sverrig og Hertugen af Augustenborg opholde sig endnu i Ramløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
For nogle Dage siden behagede det Hs. Majestæt at ge den nye store Myntnaskine, som for kort Tid siden i bleven sat i Gang, i alernaadigst Øiesyn. De dermed bretagne Prøver vandt Hs. Majestæts allerhøieste Bifald, 8 Hr. Professor Werberg, som var tilstæde, benyttede i Øieblikket til at lade en Leiligheds-Medaille præge. Paa den ene Side findes høisalig Kong Christian den 7 Brystbillede med Omskrivt: Divo Christiano VII. nov. moninchoanti og paa den anden vor nu regierende Konges Brystbillede med Omskrivt: Frederico VI. nov. mon. consummanti. (Til Erindring og høisalige Kong Christian VII., under hvem den nye Mynt begyndtes, og om Frederik VI., under hvem den fuldendtes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Sildefiskeriet i Liimfjorden har i nærværende Foraar været saa overordentlig heldigt, at Jngen, end ikke de ældste Fiskere, har oplevet et saa indbringende Fiskerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Som en Sieldenhed anføres og, at der i Aar i Liimfiorden er fanget adskillige Stør, hvoraf een endog veiede 124 Pund. Man seer nu falske 20 Dalers Sedler. De ere meget net eftergjorte hvad Skrivten og Stadsen angaaer, have ogsaa to Stempler, men Papiret, som ellers er ligt nok af Farve, mangler Krydstrægerne, naar man seer derigjennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Handelstidenden anfører, at Svampe paa gamle Bøgetræer indeholde et Farvestof, som uden chemiske Behandlinger farver bruunt, og er saa fast, at det endog ikke tilintetgiøres i Jlden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
J disse Tider holdes en Mængde Træeauctioner ikke allene i Kongens, men ogsaa i private Eieres Skove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
En af de betydeligste holdes den 1ste Junii Kl. 10 i Antvorskovs Skov paa Stedet, hvor 689 Egetræer sælges med Barken paa Helsingøer, den 27 Mai. En dansk Brig, som kom ind i Forgaars fra Holland med Steenkul, blev besat af Kanonbaadenes Mandskab, og bragt til Kbhavn. Nogle Fartøier krydsede i Gaar Nord ud. 2de Jagter gik fra Havnen til Kbhavn. Fra Østersøen kom 2de Kuffer og et Par mindre Fartøier. J Dag 2 svenske Galeaser fra Østersøen og en Pomerinker Kuf under hollandsk Flag ind Nord fra; den var besat af en Kaper, som bringer den til Kbhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Mariboe, den 23 Mai. J forrige Uge blev en Skipper fra Ærøe jaget paa Land af et fiendtligt Skib ved Damestrand. Skipperen med sine Folk maatte forlade baade Skib og Ladning. Fienden besteeg det og satte Jld paa det. Jmidlertid ilede de Militaire med Artillerie til, hvorved Skib og Ladning blev reddet fra at falde i Fiendens Kløer. Skipperen gik da igien ombord og kom siden lykkelig seilende med det til Helgen havn. Hele Kahytten var afbrændt. - Ved Grønsund, Kiøge, Præstøe, Stevns ligge fiendtlige Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Den 16de dennes have de fiendtlige Krydsere taget et Skib ved Stevns og jaget 3 paa Land under Møen. - Den 18de tog de 3 Galeaser og 4 Jagter og den 19de 1 Jagt. Fienden gik Sønder paa med dem. Farvandet vrimler af fiendtlige Krydsere. - Den 22de dennes passerede en stor fiendtlig Flaade Nysted. Om Aftenen saaes den imellem Darkegaard og Ringsebølle. Den siges at den bestaaer af en 200 Skibe og af over 6 Linieskibe, 4 Fregatter og en Mængde Brigger. Hele Dagen hørtes en stærk Skyden, men det var ikke uden Signalskud. J Dag ligger den med Modvind imellem Kramnitze og Movleskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Som et Træk i Tidsaldernes Aand kan meldes, at 2de paa hinanden følgende Søndage har i Nykiøbings Kirke paa Falster ikke været et Menneske i Kirke, og altsaa heller ingen Tale bleven holdt. Det samme har og været Tilfældet 2de Gange i Mariboe siden Nytaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Aarhuus. Copulerede. J Aarhuus den 30 Mai. Skovrider fra Wosnesgaard Hr. L. Borre, og Mad. Sophie Helene Høst, fød Kierke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Udenlandsk. Frankrig. De i sidste Avis beskrevne forskiellige Fegtninger bekræftes og berigtiges ved en Skrivelse af Grev Suchet fra Leiren ved Lerida, under 14de April, saaledes: Man kunde forudsee, at den Catalonske Armee under General Oldone som stod ved Girona, ikke ville blive en rolig Tilskuer af Beletringen for Lerida. Den 23de Kl. 2 om Eftermiddagen, viste denne Armee sig for Broen ved Lerida. General Harispe lod dens Forposter angribe af det 4de Husarregiment, og Fienden blev i et Øieblik kastet tilbage og for største Deelen tvungen til at strække Gevæhr. Hovedkorpset ilede til for at understøtte sin sagne Avantgarde. General Musnier greb ham an : Fronten, og General Boussard med det 13de Curaisserregiment i Ryggen, og ved det første franske Kanonskud adspredtes det spanske Jnfanterie; alt flygtede, og hvider ikke blev nedsablet blev taget til Fange. Jnfanterie gjorde ikke et Skud. General Boussard forfulgte Fienden 5 Lieues. Vi tog 5617 Md. til Fange, hvoriblanden saarede General Dupuis, 8 Oberster, 271 Officerer, erobret blev 3 Kanoner, 2 Krudtvogne, 4 Fahner, 6 til 7000 Flinter, 1000 Sabler og 4 til 500,000 Patros ner. Vort Tab bestod i 23 Døde og 82 Saarede. Den unge Houdetot, som for kort Tid siden havde forladt det Keiserlige Pagecorps, 18 Aar gammel, og havde alt er hvervet sig Æreslegionens Kors, blev saaret af et Bajenetstik, og døde Dagen derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Hertugen af Abrantes skriver fra Astorga: Efterat vi ved største Anstrængelse med 1000 Trailleurs, havde istandbragt Communicationen med Breschen, sendte Commandanten en Oberstlieutenant for at istandbringe en Capitulation. Hertugen opsatte Betingelserne, og en Time efter, kom Commandanten ud af Staden, og overgav Hertugen sin Kaarde. Kl. 3 om Eftermiddagen trak 3500 skiønne og velbevæbnede Tropper ud, og strækkede Gevæhr. 500 Saarede bleve i Hospitalerne, og de maae have havt et stort Antal Døde. J Staden fandtes 20 Kanoner. Denne Pladses Jndtagelse har kostet det 8de Corps 160 i Døde og 400 i Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Ved det Angreb, som Englænderne gjorde den 12te April, for at giøre Landgang paa Øen St. Louis, havde de 40 Kanonbaade, 3 Corvetter, flere Linieskibe og 6 Bombardeergallioter til Bedækning. General Leval gik de landede Tropper i Møde med den 2den Brigade af første Division, understøttet af 2 Divisioners Feldtartil lerie. Vort svære Artillerie beskiød de fiendtlige Skibe. Den af 150 svære Kanoner og 8 Mørsere soutinerte Fiende, kunde dog ikke modstaae vore Soldaters raske Angreb. Fienden blev forjaget og forfulgt med Bajonetten, efterladende sig mange Døde. Vort Tab i denne 2 Timers Fægtning, hvori Fienden bortskiød 10,000 Kugler og kastede 200 Bomber, er næsten intet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Brigade General Pelletier i Marseille indberetter under 5te Maii til Krigsministeren, hvorledes Englænderne Natten imellem den 3die og 4de søgte at bemægtige sig 7 eller 8 rigtladte Skibe, som holdt Qvarantaine ved Øen Pomegue. 2 Fregatter sendte om Natten 6 Fartøier. i Land, med omtrent 200 Mand, som, da de fandt Stranden ubevogtet, gik op lige til Fortet, overrumplede Besætningen, som de fandt sovende og afvæbnede samme. Tog Sergeanten, som i Officerens Fraværelse, der uden Tilladelse var i Marseille, førte Commanden, med sig til Batteriet, hvor de fornaglede Kanonerne. Blandt Skibene som laae under Qvarantaine var en fransk Kaper, en bevæbnet græsk Polacre og et andet lidet bevæbnet Skib. De 4 Landgangsbaade angreb soste, entrede det, og var alt Mester af Dækket, men den upre Modstand, og den bestandige Jld fra Kaperen tvang dem til at forlade det To af Baadene og her afslagne, saaledes, at de opgav Fegtningen som havde varet i 2 Timer, og disse 2 Baade bleve tagne paa Slæbetoug af de andre. Paa de 3 Skibe haves 3 Døde og 10 Saarede. Fiendens Tab er meget større Vore Skibe løb derpaa ind til Marseille. - Keiseren har sendt denne Beretning tilbage til Krigsministeren, og befalet, at Commandanten skal fremstilles for en Militair Commission og dømmes efter Lovenes hele Strænghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
England. Den 7de forlangte Talleren i Underhuset at det ville tage Sir Francis Burdetts Sag i Overveielse. Kantsleren i Skatkammeret foreslog at udnævne en Comitte, som speciel skulle undersøge alle Facta i Burdette Sag, og sige sin Meening over hver. Dette gik igiennem med 116 Stemmer imod 46. Den 9de forlangte et Medlem af Underhuset, at alle Papirer og Brevskaber angaaende Expeditionen mod Macao, maatte forelægges Huset. Dette blev forkastet. Man har gjort den spanske Øvrighed i Cadix det Forslag, at forsvare Staden under engelsk Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
J Sommer oprettes der 2 smaae Lystleire i Nærheden, af London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Fra vor Flaade for Toulon haves Efterretning, at den fiendtlige Flaade bestod den 28 Martii af 12 Linieskibe. (hvoraf 8 seilfærdige) 8 Fregatter og 2 Corvetter. Ved Angrebet paa Fortet Matagorda, skiød Fienden, paa os med gloende Kugler. Førend Rømningen sprengte Capitain Stockpole og 2 Mitschipmann Værkerne i LufGeneral Spencer og Generalmajor Monson, ere afseilede fra Plomouth til Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
160 Koffardieskibe ere afgaaede under Convoi til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-02
Holland. Den 20de Maji kom en fransk Coureer til Amsterdam, der medbragte, som man forsikrer, den befaling, at alle Colonial- og engelske Vare, skulle seqvestreres og sendes til Antwerpen, hvor de offentlig skulle sælges. En offentlig bekiendtgjort Tobaksauction er alt kaldt tilbage. Ligesaa er der kommen franske Duaniers til Antwerpen, der have confiskeret alle forhen seqvestrerede Colonialvahre, som og de der endnu haves i Forraad. Denne Efterretning har foraarsaget stor Sensation. Til Rotterdam er og ankommen franske Douaniers. Flere offentlige Auctioner paa Caffe, ere udsatte.