Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-07-05
ninger. Blandinger. Odense. Almindelig Politik. Uagtet den Vigtighed, Man tillægger den om to Maaneder stedfindende store Troppesamling ved Kalisch og Schlesien, og den derpaa forventede Sammenkomst af Ruslands, Preussens, Østerrigs og flere tydske Monarker, træde disse Forhold dog, endog i selve Berlin, hvor Man dagligen sporer Forberedelserne dertil, næsten i Baggrunden for Spørgsmaalet og Jnterventionen i Spanien, der fortrinligen har Krav paa Øieblikkets Opmærksomhed. - Ogsaa fra Preussen gjentages nu Efterretningen, at Ruslands, Østerrigs og Preussens Regjeringer ere saa langt fra at billige denne Jntervention, at de endog have besluttet at protestere imod den, paa hvilkensomhelst Maade den end maatte finde Sted, hvilken Anskuelse de tre Magter allerede have meddeelt Kabinetterne i St. James og Tuillerierne, som derpaa strax skulle have underkastet denne Sa en skriftlig Forhandling. I Preussen vil Man være overbeviist om, at de to store Søemagter endeligen ville see sig nødsagede til, med Hensyn til Rolighedens Gjenoprettelse i Spanien, at paakalde de saakaldte nordiske Magters Mægling, da de, som det hedder, ikke allene kunne bestemme dets Skjæbne; thi Spanien har ophørt at være et selvstændigt Rige." – J en Skrivelse fra Berlin hedder det ogsaa, at der fra den preussiske Regjerings Side ere gjorte stærke Jndsigelser imod Hvervingen for Spanien i Brussel, og at Don Carlos ikke allene i Berlin har høie Velyndere, men at han ogsaa derfra i den sidste Tid har erholdt betydelige Pengeforsendelser. Hine Jndsigelser i Brussel, synes virkeligen ogsaa at have gjort Virkning; thi den belgiske Krigsminister har under 26 f. M. udstedet en Dagbefaling til Armeen, hvori han, paa Grund af talrige Ansøgninger, kundgjør, at Regjeringen aldeles ikke har givet nogen bemyndigelse til at udskrive eller oprette et Hjelpekorps, bestemt til at tjene udenfor Kongeriget, hvorfor Dhrr. Officerer skulle afholde sig fra at indgive Ansøgninger til Krigsdepartementet om Tilladelse til at tjene i disse foregivne Korps, der kun have existeret i de offentlige Blade, som have udbredt Efterretningen derom. - Ogsaa i Paris synes Man at spore en lignende Jndvirkning. J det mindste have "Moniteuren" og "Journal de Paris endnu ikke optaget Artiklen i "Journal des Debats" (S. 421), om det franske Kabinets Beslutning angaaende den inddirekte Hielp, hvoraf Man slutter, at denne Beslutning endnu ikke definitivt er bleven tagen, eller om den har været det, da er bleven tagen tilbage indtil videre. Dog har et andet Blad, "Moniteur du Commerce, der omtrent staaer i samme Forhold til Regjeringen som "Journal des Debats, ogsaa antaget Sagen for afgjort, og forsvarer denne indirekte Jntervention paa en Maade, omtrent som naar en seig Mand synes at ville tale sig selv Mod til. "Koureeren" indeholder derimod en Artikel, hvori den søger at vise, at Ludvig Philip er tilbøielig til, at ombytte den engelske Alliance med den russiske, og i alt Fald at opoffre det doktrinaire Ministerium for dette Bytte. Saavel med Hensyn til Jnterventions=Spørgsmaalet, som til de mange Vanskeligheder, Procesuhyret frembyder, tiltager Rygtet i Paris om en Ministerforandring. Som Medlemmer af det forventede nye Kabinet nævnes Dhrr. Mole og Maison. - Jmedens Belgien saaledes aldeles har trukket sig tilbage, og Frankerig synes at vakle, fortsættes Rustningerne i London, hvorfra den første Bataillon afgik den 4d. J Greenwich ere allerede 900 Md. samlede, der saa hurtigt som muligt skulle bringes til Den Wight, hvor det almindelige Depoter. J Orland synes Tilløbet at være endnu større end i Engelland. Midt iblandt alle disse meer eller mindre ubestemte og usikkre Udsagn, hvis Bekræftelse eller Gjendrivelse Tiden, formodentligen snart vil bringe, fremtræder fra selve Spanien. en Efterretning, som i dette Øieblik er af den største politiske Vigtighed. En officiel Depesche fra General Harisptil den franske Krigsminister har nemlig meldt, at Sumalacarregui er den 25 Juni om Aftenen Kl. 11 død af sine Saar. Tabet af denne Mand, der i saa kort Tid ved sine udmærkede Evner svingede sig op fra en ubekjendt Officeer til en høitagtet Feldtherres Rang, efterlader i hans Parties Rækker en uerstattelig Aabning. - Man vil vide at Eraso, der var udnævnt til hans Efterfølger, har afslaaet at modtage Kommanden, fordi Andre vare værdigere dertil, hvorpaa den skulde være gaaen over paa villareal, Paa den anden Side hedder det ogsaa, at det christiniske Partie skal have mistet sin Høistkommanderende, idet Valde skal være afsat. Som hans Efterfølger nævnes af Nogle Espaleta, af Andre - som det synes meere paalideligt Morillo, Greve af Carthagena. Saavel herom, som omBilbaos Skjæbne vil formodentligen næste Post bringe bestemtere Efterretninger.