Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-10-06
(Et behageligt Beviis paa at der gives Retskaffenhed i denne Verden. J Philladelphia saae Hr. Roos Tredækkeren Pensylvania, som Amerikanerne holde for det største Orlogskib i Verden, men det er ikke større end det Engelske Orlogsskib Nelson; ved Kiølen af dette Skib er nedlagt et Trug med Steensalt for at conservere Træet fra at forraadne. Uagtet dette Skibsværfter det berømteste i Amerika, saa hersker der dog ikke meget Liv, langt større Virksomhed fandt derimod Sted paa Skibsværftet i Nyevork. Hr. de Roos forundrede sig imidlertid over den Forvirring og Uorden som der fandt Sted, men erfarede, at den kom af at to Krigskibe skulde pludselig udrustes, nemlig Brandyvine paa 60 Kanoner og Krigschalupen Boston paa 20. Naar 20 saadanne Krigskibe skulle paa eengang udrustes i Portsmouth, saa mærker man slet ikke der noget til en overordentlig Anstrængelse og endnu mindre til Uorden. Hr. de Roos tog ogsaa derTodækkeren Ohio paa 102 Kanoner, som laae paa Værftet, i Øiesyn. Et prægtigere Skib, skriver han, har jeg aldrig seet; men jeg forhausedes over den Skiødesløshed, hvormed man udsætter et saa smukt Skib uden Bedækning for et saa fordærveligt Klimas Ødelæggelser. Det er først bygget for faa Aar siden og det begynder allerede stærkt at forraadne formedelst Mangel paa Tilsyn. Jeg erfarede at dette Skib ikke skulde tiene til andet end til Exempel paa Amerikanernes raffinerede Statsklogskab; thi Regieringen lod dette Skib, som det skiønneste Mesterstykke af Skibs bygningskonsten, udruste paa det fuldstændigste og det kostbareste, commandere af de bedste Officerer og fuldstændig besætte med de fortræffeligste Matroser, saaledes løb Ohio ud og krydsede i det Middellandske Hav, hvor det mødte alle Europæiske Magters Flaader og kunde præsentere dem sin prægtige Eqvipage, Mandskabets store Færdighed, kort sagt, alt hvad der kunde i Henseende til Marinen opvække Biefald og overdrevne Begreber om de forenede Staters Søemagt. Derpaa vendte Ohio tilbage til Nyeork, og Marinedepartementets overdrevne Sparsomhed gaaer saavidt, at man forsømmer at anvende paa dette herlige Skib de sædvanlige Reparationsomkostninger. J Nyeyork anvender man desuden kun liden Opmærksomhed paa at conservere Krigskibene. Der laae Orlogskibet Franklin paa 86 Kanoner, og Orlogsskibet Vashington. Ogsaa laae der den berømte Dampfregat Fulton; men som endnu ikke er fuldendet. Opfinderen døde, inden han fik Maskinen fuldkommen istand, og Hr. de Roos anseer den for et mislykket Foretagende. - Det Amerikanske Marinedepartement er i den største Forlegenhed for at kunne bemande Skibene; den tilstaaer stærke Haandpenge, men er dog ikke istand til at lokke Folk i stor Mængde til at tage Tieneste ved Marinen. Han troer derfor ikke at det vil lykkes de forenede Stater at blive til en stor Søemagt, fordi de kunne ikke faae Folk til sine Skibe, da Jndvaanerne forlade i Almindelighed Kysterne og anlægge Kolonier i det indre af Landet; hvorimod Engelland er overfyldt, med Mennesker og omgiven af Søekyster. Vedvarer Unionsregieringen, saa ville disse Stater udentvivl blive rige og mægtige i en Grad, som vil overgaae Forventningen; men deraf følger ikke at de kunne frembringe en Søemagt, som kan blive frygtelig for Storbrittannien. (Man kan see, hvorledes man trøster sig i Engelland, ved dette nye Engellands uophørlige Tilvæxt. Ogsaa trøster Forfatteren med, at det Brittiske Nordamerika vil blive vigtig nok til, endog uden Moderlandets Hielp, at træde frem som en Medbeiler med den Nordamerikanske Søemagt. Men hvorlænge kan Storbrittannien haabe at beholde disse Colonier; de tage ganske overordentlig til for nærværende Tid, man kan anslaae den aarlige Til vært af Mennesker til omtrent 40,000 Personer; men jo folkerigere de blive, jo meere nærme sig og faa Tiden at de ville træde frem som en uafhængig Stat. Enhver Stat, som bygger sin Storhed paa Colonier, nyder kun en forbigaaende Glands og tilbereder sig nødvendig sin Undergang.) Baron von Langdorffs Reise i Brasilien.