Københavns Adresseavis, 1762-07-26
Fortsettelse af Efterretningen om Kiøbenhavns Trinitatis, eller hellig Trefoldigheds Kirkes Bygning blev anordnet af Kong Christian den Fierde, som i Aaret 1637. den 7de Julii, selv lagde den første Steen dertil, og Bygningen blev siden fortsat ved Mester Jørgen Scheffel fra Bern, og blev ikke færdig, førend i Kong Friderich den Tredies Tid, som Aar 1656, lod samme paa Hellig Trefoldigheds Søndag med stor Pragt og Solennitet indvie ved en Dansk og en Latinsk Prædiken, i sin egen, Kronprinz Christian den Femtes, og Hertugen af Sønderborg, Ernest Gunthers, høye Nærværelse. Ved denne Ceremonie var det paa samme Tid særdeles merkeligt, at Hans Majestet, da Tienesten var ude, lod alle Professorerne ved Academiet, som vare sexten i Tallet, spise paa Slottet ved Hans eget Taffel, hvortil Han Dagen tilforn havde ladet dem indbyde. Det ved denne Kirke staaende Taarn, almindelig kaldet Runde=Taarn, blev opført under Opsyn af Bygmester Steenvinkel, og Profess. Christ. Longomontanus, hvilken sidste særdeles skulde raade for Indretningen af det til et Observatorium, Astronomicum. Det er 150 Fod høyt, og 60 Fod bredt, og man kand med Heste og Vogn kiøre derop ved en breed og jevn hvelvet Vindel=Trappe, som hviler paa Muren, og en Columne midt i Taarnet. Efter 20 Aars Forløb, og paa samme Aars Dag, nemlig den 7de Jul 1657. blev det færdigt, og den sidste Steen sat, af da værende Muurmester, Anders Frisk. Den anseelige hiero symboliske Opskrift paa Taarnet: Doctrinam & Justi tram dirige Jehovah in corde Christ. IV. 1642, er inventeret af Doct. Th. Bang, som ved Kirkens Jndvielse forrettede den Latinske Talle. Denne kostbare Bygnings første og egentligste Øyemerke var henrettet til en Studenter=Kirke og et Universitets Bibliothek, hvilket ogsaa forvares i Kirkens Overdeel, som hviler paa tvende Rader høye og smalle Pillarer. Men da de mod Østen liggende Qvarterer, efter Stadens Udvidelse, aarligen tiltoge i Bygninger og Jndvaanere, samt K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 26 Julii. den runde St. Annæ Kirkes Bygning, som ellers var bestemt til en Sogne=Kirke for nye Kiøbenhavn, efter Beleyringen ikke blev fortsat, ja Anno 1663. blev omsider gandske afbrudt, siden den laae Castellet alt for nær, saa blev Trinitatis Kirke i dens Sted, og gemeenligen under Navn af Runde=Kirke, beskikket til en ordentlig Sogne=Kirke. Hvor stort dens Sogn skulde være, og af hvilke Gader det skulde bestaae, gav Anledning til en forargelig Trette i Kiøbenhavns Ministerio, som varede over i 20 Aar, og efter adskillige Commissariers ulige Kiendelse, endelig udfaldt til Fordeel for Trinitatis Sogns Præster, ved Kongelig Decision saaledes: Hellig Trefoldigheds Sogneskielskal herefter være og begynde 1.) fra Nørre Port, langs Rygstenen af Voldgaden, omkring Bagernes Laugshuus, og midt i Fiolstrædet indtil Rosengaarden, og siden der midt igiennem Gaden til Pustervig. 2) Langs Rygstenene af Kiøbmagergaden, forbi Trinitatis Kirke til Klareboderne, 3) derfra langs midt igiennem Klareboderne og Myntergaden til Gothersgaden. 4) Derfra langs Rygstenen af Gothersgaden ned af, indtil Borgergaden vedtager; 5.) Fremdeles langs Rygstenen, midt igiennem Borger= og Fyrsteens=Gader, lige frem til Kastellets Frederichshavns Bulverk, Fyhn kaldet. Derfra i Nør til den anlagte Østerport, og saa fremdeles langs ud imod Volden forbi Rosenborg=Slot, til Nørre=Port, hvor Skiellet først begyndes a. saa at alt hvis inden og imellem forberørte Skiel er incorporeret, skal tilhøre Trinitatis Kirkes Sogn, undtagen alle de nye Boder, som med deres Beboere ere henlagte til Holmens Kirke. Tilforn fra 1662. af holdtes i denne Kirke paa tolv Høytids Dage om Aaret ved Kl. 12 Slet, en Latinsk Prædiken, hvilken i 20 Aar forrettedes af Doctor Jens Birkerod, som derfor nød aarlig 50 Rdlr. af Academiet; men denne Skik er nu ikke meere i Brug. Taarnet er i Henseende til sin Bygningsmaade imodsigelig det eneste i sin Art i Verden. I dets Contro er opreyst en huul Grundstøtte eller Cylinder, hvorimod Hvelvingen hviler paa den ene Side, og paa den anden Side støder den til Taarnets udvendige Muur. Overst paa Taarnet er det rette Astronomiske Observatorium, hvor fra haves en frie og ubehindret Udsigt allevegne rundt omkring. Her forvaredes for Jldebranden endeel kunstige og vare Mathematiske Jnstrumenter; men da samme ved Branden bleve ødelagte, ere siden ig en andre forfærdige, de, ey af mindre Kunst og Kostbarhed, end de forrige, hvorom siden skal give Lyseren nøyere Forklaring. Denne Kirke leed ellers i den store Jldebrand 1728. allermindst af alle Kirkerne, i det dens Mure dog saa vidt bleve ubeskadigede, at man hastigere kunde komme i Stand, med den, end med nogen af de øvrige opbrændte Kirker. Jnden udi er den meget høy og lys; den har ogsaa et ziir sigt Alter og Prædikestoel af Ege=Træe, hvilke begge meget net efter Bygningekunstens Regler ere forfærdigede.