JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Jndenlandsk. Marineministeriet bringer til offentlig Kundskab, at fra 19de Mai ikkun følgende Havne blive bloquerede, nemlig Swinemunde, Wolgast, Cammin og Kiel ved den slesvigske Canals Udløb ved Holtenau. Det engelske Dampskib Rob Roy ankom i Løverdags til Kjøbenhavn fra Petersburg med Kammerherre Levetzau, ombord og havde heiset russisk Flag forud, engelsk agterud og Dannebroge i Midten. - En Ryttercommando havde Natten til den 14de Mai omringet Stiftamtmandens Bolig i Ribe, og førte efter en Times Ophold Stiftamtmand Grev Sponneck bort som Arrestant til Colding, fordi han havde bestemt afslaaet at levere 300 Cavalleriebeste. Hos Borgermester Stricke slog man et Fag Vinduer ind, fordi man ikke gesvindt nok kunde komme ind, og man ville forsikkre sig hans Person, dersom ikke Stiftamtmanden havde været hjemme, ja man trængte endog ind i hans og Kones Sovekammer, for ikke at slippe ham af Syne medens han klædte sig paa. Man reqvirerede Skinker og rød samt en Kiste Jigarer, hvorfor man gav Tilstaaelse, men ingen Penge eller Anviisning. En Karl af Commandoen affyrede en Pistol, fordi han troede at see en Mand, der lagde an paa ham. Aarhuus og Ribe Stiftamtmænd, der vare førte til Kolding have der været Vagt undergivne, men ere senere løs ladte paa Æresord, uden dog at maatte forlade Byen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Fjenden havde afvigte Løverdag optaget en Fortegnelse over Klædebeholdningen i Greismølle, Eierer var reist til den preussiske General Wrangel, ford man havde forbudet ham at sælge sit Lager, i hvilke Øiemeed Fjenden har besat hans Eiendom med Vagt Den Contribution Fienden har paalagt Skanderborg Amt, bestaar af 305 Tønder Rug, 37,295 Pund Kjød, 4825 Pund Smør, 2461 Pund Salt, 7383 Potter Brændeviin, 12,666 Pund Gryn, 919 Tønder Havre og 10000 Pund Tobak. - Fra den franske Regiering er indløbet Tilbud om at levere Danmark 20000 Gevæbrer. Den til Kjøbenhavn indløbne svenske Post, melder at de svenske Tropper skulle den 15de afmarschere til Skaane, og Krigskibene Eugenie Thor, Jarramus og Nordenschjøld skulle være færdige til Afgang den 30de Mai, da de 2 Millioner til Krigens Førelse er nu bevilget af alle Stænder Prindsen af Noer skal for nogle Dage siden have spurgt Byefoged Hersleb, om Jndvaanerne ikke synes bedre om at slutte sig til Slesvig-Holsteinismen Herslev svarede at det Spørgsmaal maatte han ikke gjøre nogen af Jyderne "Ja, Ja," sagde Prindsen, "Sie konnen, ja die Sache ansehen, hvorpaa Høistsamme vendte sig og gik. Den preussiske Commandant havde i Veile erklæret, at hvis man ikke leverede det forlangte Korn, vilde Corpset selv drage ud og inddrive det hos Bønderne; paa Aggersbøhar man lagt Beslag paa 20 Stude, og hos Jngversen, i Wiuff paa et lignende Antal. De preussiske Officerer vare i Begyndelsen vrede over at Borgerne havde sendt deres Koner og Døttre bort, og sagde at de kom som Fremmede og ikke som Røvere. Enhver Mand i Veile bærer den rød hvide Cocarde paa Hatten; derimod seer man det schleswig-holsteinske Fla vaie baade fra Citadelsvolden ved Fredericia og ved Snoghøi, hvor Jnsurgenterne Dag og Nat ere beskjæftigede med at opkaste Batterier. J Hads Herre har i disse Dage været Uroligheder, idet Bønderne joge nogle tydske Gaardelere ud af deres Boliger Baron Brockdorff en Holstener, der var boesat paa Thirsbek, blev ogsaa truet og flygtede bort fra Gaarden. Paa begge Sider af Veile mod Syd og Nord opkastes Batterier, og uden om hele Byen er trukket en stærk Feldtvagt, der afløses hver Time.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
I Helsingøers Avis meldes fra Helsingborg, i Ordren var kommen dertil, at de til Danmarks Bistand paa Krigsfod satte svenske Armeecorpser skulle indskibes fra Landscrona og Malm den 28de Ma til Øverstcommanderende for Tropperne, nævnes General Løvenhielm og General Lefren. Foruden de Cavalleriregimenter, som ere udkommanderede, skal et særskilt Feltbataillon for Skaane dannes paa 8 Eskadroner. Den svenske Armeestyrke, der skal sendes til Danmark, bestaaer af 26 Eskadroner Cavalleri, 22 Batailloner Jnfanteri og 3 Batall, ridende Artilleri.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Kjøbmændene i Memel have lidt et Tab af 600,000 Daler i Skibe og Ladninger, der ere beslaglagt af det danske Marine.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Den oprørske Regjering i Rendsborg har bestemt at den af tydske Tropper besatte Deel af Jylland med Hensyn til Toldbehandlingen midlertidig skal stilles lig med "Jndlandet." Samme Regjering har afsat Pastor Boisen i Bonsbæk, Pastor Hertel i Moltrup samt Borgermester Lassen og Stadsekretair Hargens i Haderslev; Raadmændene Musmann og Petersen sammesteds have taget deres Afskeed. General Wrangel bar af den lanenborgske Regjering forlangt, at den inden 48 Timer skulde sende Mandskaberne af det lauenborgske Kontingent til Rendsborg og i Vægrings tilfælde truet med Tvang. Fra Rendsborg skrives af sikker Rilde," at den svenske Erklæring har bevæget General Wrangel til at forlange den ufortøvede Jndkaldelse af det 10de Armerkorpses fuldstændige Contingent. J en anden skrivelse fra Rendsborg hedder det, at Stiftamtmanden i Aarhuus er ført til Veile, som Gidsel for fremtidige Leverancer af Jylland og som Repræssalie for Hr. v. Kroghs Fængsling. Paa Schackenborg vil Fjenden have gjort et Bytte af 6 Kanoner, der tilligemed en Mængde de nordslesvigske Bønder fratagne Vaaben - hvoriblandt nævnes Leer befæstede til Kosteskafter – ere bragte til Rendsborg. – "Journal des Deb. taler om et engelsk Mæglingsforslag i den danske Sag, hvori Følgende skulde være foreslaaet: "Den for Øieblikket i London værende Prinds (Frederik af Hessen frasiger sig alle sine Rettigheder paa den danske Throne, Kongen af Danmark adopterer den ældste Søn af Hertugen af Augustenborg, de preussiske Tropper trække sig tilbage fra Hertugdom merne og Kongen lader paa Jndvaanernes Bøn (!) Slesvig optage i det tydske Forbund. (Har Lord Palmerstou ingen andre Forslag at gjøre, maatte han vist ligesaa gjerne tie stille.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Det vilde være meget at ønske, om Postdirectionen traf Foranstaltninger til at sikkre Kommunikationens uforstyrrede Gang med Udlandet. Vi savne nu haabe tydske og franske Aviser paa en Tid, da det er allervigtigst at faae dem at læse. Den franske Post maatte man med Lethed kunne befordre tilsøes, og forsaavidt de tydske Postautoriteter skulde negte at besørge Avisernes Tilsendelse i Danmark, kunde Man let afhielpe denne Ulempe ved at overdrage en Person i Hamborg at sørge for, at i det mindste denne Stads Aviser, som for os ere de vigtigste, regelmæssig bleve forsendte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Fra Faaborg skrives under 16de Mai; Reisende, som idag ere komne fra Als, fortælle: at "Hella igien har indtaget sin Station ved Als og at en Mængde af vore Tropper imorges ere gaaede over til Sundevit for at foretage en Hovedrecognoscering. - For Øieblikket har vi Besøg af alskens fremmede Gjæster" som fra Als ere sendte os. Saaledes bragtes os næstsidste Dags Aften Hofraad Barth fulgt af en Datter, og "Odin, bragte idag 11, nemlig 3 Præster, Justitsraad Langrenter, Dr. Steffens Jnspecteuren eller Forvalteren ved Sandberg Jørgensen, Hovmester Barth, Barbeer Henermann, Fuldmægtig Petersen og en Godsbesidder eller Landmand Keltel fra Sundevit samt en Kjøbmand. - En Ladning med Patroner og Krudt er herfra afgaaet til Als idag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
- En Tømmermand, som forsynet med Pos vilde fra sit Hjemsted Ølsted ved Horsens begive sig til Als for at tale med en Broder, som skal være farlig saaret, var her i Aftes og fortalte: at han ved denne Side af Fredericia uventet blev anholdt af nogle Preussere, der som Tolk havde en rødskjægget Hr. Hofmann (?) hos sig: de antoge Manden, hvis Navn er Christoffer Olsen, for en Spion, da han vilde til Fyen, vilde ikke nøies med den Legitimation Passe gav og Hr. Hoffmann skal besynderligen have paastaaet: at et sligt Pas kunde Enhver faae og at det jydske Mæle var forstilt, samt gientagende strængt fordret andre Papirer, som Olsen absolut maatte være i Besiddelse af. Dennes vedblivende Nægtelse foranledigede en af de Fiendtlige til at støde ham med Bajonetten i Brystet, saa at Blodet strømmede ham ned ad Legemet, men Stødet efterlader ikke videre Følger, end at han opkastede lidt Blod og bærer et aabent Saar. Nu tog Olsen sin Tegnebog frem og hele dens Jndhold, 15 Rbd., tog Hoffmann til sig som god Prise; derpaa blev han tvungen til i en aldeles ubevægelig Stilling at tilbringe 7 Timer paa en smal Træstump paa Marken, og da han ikke kunde bringes til yderligere Bekjendelse, fik han Lov til at drage til Fyen, idet Hoffmann tilkjendegav ham, at nu kunde han reise af Helvede til. Jyden, der i Dag er reist til Odense for at søge over Bogense at komme bjem, siger: vel at have mærket sig Hr. Hoffmann, for det Tilfælde, han nærmere skulde træffe ham i Jylland. - Hvor behageligt det maa være, især i denne Tid at lade sig betjene af tydske Forvaltere, derpaa giver følgende et Exempel. Forvalteren paa Nissumgaard ved Skanderborg (saavidt vides ved Navn Willumsen) sympathiserede saaledes med sine Landsmænd, SlesvigHolstenerne, at han nogle Dage efter at Fienden var kommen til Veile, Natten imellem Søndag og Mandag den 7de og 8de de, saadlede den bedste Hest en Halv blods), som fandtes i hans Herres Stald – og reed dermed sin Vei. Om Tirsdagen var en Karl i Veile, i denne Anledning, men sporede hverken Rytter eller Hest.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Ved den d. 5de de foretagne Trækning af det 101ste Classelotteries 3die Classe ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 6000 Rbd. paa Amben 87–199; 1 do. paa 4000 Rbd. paa Amben 1431; 10 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne De udkomne Bagtal ere: 105. 114, 131. 150, 161, Den 15de Mai er afgaaet ved Døden Hs Høiærværdighed, Biskop i Fyens Stift, Dr theol. & philos. N. Faber, Commandeur af D. og Dind. Den Hensovede, der i den senere Tid har maattet kæmpe med legemlig Svaghed, opnaaede en Alder af 59 Aar. Falliter. Bagermester Hans Rull Fabrøe, Grosserer Emil Martin Melchior, Klædehandler J S. Morgenstjerne Moesbøll i Kjøbenhavn, Kjøbmand, Chr. L. Harreschold i Korsør. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
- Onsdagen den 17de de rasede der et temmelig bæftigt Tordenveir, under hvilket Lynilden slog ned i Snedsted, Sogn og Bye, hos Gaardmand Paul Nielsen, hvorved det østre Huus total afbrændte tilligemed 1 No. 1 Kvie og 1 Kalv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Natten imellem den 13de og 14de de afbrændte Peder Pedersens Huus i Gjellerup Sogn og Bye. Jldens Opkomst vides ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
(Jndsendt.) Pastor Grundtvigs Jnserat om Jyllands Befrielse maatte man have ønsket udskrevet, da det alene synes skikket til at vække Misfornøielse, og man maa derfor høiligen beklage, at der er indrykket ja endogsaa roest i Aalborg Aviis Nr. 104. At vores Armee skulde have ladet sig oprive i Jylland, blot for i nogle Dage at forhale den Occupation, som den idelig tilstrømmende Overmagt gjorde uundgaaelig, og derved berøvet os Haabet om Fjendens Fordrivelse og om tilstrækkelig Hævn for hver tilføiet Fornærmelse, men at derimod vore Søekrigere ikke maatte sende Fienden en Kugle medens han stod paa jydske Grund, for ei at opirre ham mod Jylland, ere Sætninger der synes at vidne om en ethvert Hensyn forsagende Tapperhed ved Siden af en næsten mageløs Forsigtighed; men saadanne Meninger næres sandelig ikke i Jylland, At see Fjenden udjaget af vort kjære Fædreland, er naturligviis vort meest brændende Ønske, men just derfor maae vi protestere mod Hr. G. Opfordring, til vore Brødre hiinsides Beltet. Jkke for at slagtes, skulle J komme, men for at slaae og forjage Fjenden, og derfor skulle J komme naar Tiden er, og hvor brændende vores Længsel end efter Eder er, ville vi dog for al Verden ikke ønske Eders Komme, for J kunne bringe Befrielsens og Gjengieldelsens Time til at lyde! At man i Kjøbenhavn skulde være ligegyldig? mod Jyllands Nød er en Bagvaskelse hvortil ingen brav Jyde fæster Liid, og naar Hr. G. bebreider Kiøbenhavnerne, at de ansee Fjendens Oprykken i Jylland, for saa vidt for et Gode, som den maae medfore hans Odelæggelse, da kan han med lige Beføielse dadle os Jyder, thi saadant er ogsaa vores Mening. Vi sande Napoleons Ord: Jylland maae betragtes som en Rævesar, vover en Fjende, selv en mægtig Fiende, sig for dybt derind, han kommer aldrig tilbage. – (Efter Onske indføres her den i Anledning af den 17de Mai af Skuespiller Petersen fremsagde Prolog.)Der gik en Luftning fra de norske Fjelde, J Aarenes Løb, hen over den danske Vang: Der var som om Frihedens mægtige Vælde Vilde bryde vore Hjerters saa dybtfølte Trang. Dens Aandepust hvidsked' om Kjæmper i Norden, Om Vikingetog paa Bølgen den blaae; Nu varsler om Kamp den og Kartovnernes Torden, Om Mænd, som skal falde eller seirrig staae, Ja, længe nok laae vi i Sløvhedens Dvale, Ei ændsende Frihedens straalende Gry, Og derfor bæres af Tydsken vore Dale; Vort Mod vil de knuse med Sværdenes Guy. Men Aanden er vakt i de nordiske Lande, Og Slagets Torden skal tale vor Sag; Ja Verden skal vistnok i Tidsløbet fande: At for Norden er oprunden Frihedens Dag, En lysende Baun fra de skyhøie Tinder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Fra Fieldet i Sverrigs og Norriges Land Som Nordstjernen funkler, og aldrig den svinder, Og Trøsten den bringer til danske Mand; Thi Kampraabet gjaldrer saa høit over Norden, Forened vil Brødrene vove en Dyst; Og det skal runge saa vidt over Jorden: At Grændsen skal gjørdes ved Ederens Kyst, En Hilsen vi sende hen over Nordsøens Vande Til de norske Brødre paa deres Friheds-Dag! Med Længsel de ventes paa de danske Strande, For at kjæmpe med os for den retfærdige Saa Petersen. Forlangte Jndrykkelse.) Til Hr. Agent Lützhofts forlangte Jndrykkelse i Thisted Avis Nr. 60 har jeg kun meget lidet at svare, saavidt som den angaaer mig, – da jeg ikke skjønner rettere, end at jeg i det Væsentlige her ganske kan henholde mig til, hvad jeg alt har ladet indrykke i dette Blad. Kun naar Hr. Agenten finder for godt, at angribe, mig personligt fra en nye Side, som den, der i den senere Tid ved de af ham anførte Midler skulde have søgt at beile til Folkegunst, da kan jeg ikke andet end at benævne saadant med det smukke Udtryk, han selv har betjent sig af, – Skumlerie, – idet jeg er mig bevidst, ikke i saa Henseende i mindste Maade at have forandret min Adfærd fra min første Embedstiltrædelse, der altid har gaaet ud paa, saa vidt som jeg formaaede, at vise almindelig Høflighed og Opmærksomhed mod Enhver, og navnligt mod dem, som have viist saadan imod mig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
At de her i Amtet trufne Foranstaltninger til Folkevæbningens Organisation ere grundede paa høiere Befalinger, vil Hr. Agenten bedst kunne overbevise sig om, hvis han ønsker at eftersee disse paa mit Contoir, og det vil saaledes ikke kunne lægges Amtet til Last, om Opmærksomheden derved skulde være afledet fra andre Foranstaltninger, som han anseer for sigtigere. Jøvrigt maa jeg, med al Paaskjønnelse af Hr. Agentens gode Mening, – den jeg jo har haft god Leilighed til at lære at kjende, – dog gjentage den bemærkning, at jeg hverken anseer det for nødvendigt eller nyttigt, at stride med ham i Aviserne om Principper eller Troesbekjendelser, men allene kan indlade mig paa bestemte Facta, idet jeg holder mig til det gode gamle Ordsprog: "viis mig din Tro af dine Gjerninger. Thisted Amthuus den 22de Mai 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Thisted Skibsliste. Indg. den 17de "Marie, J. P. Wullum fra Hartlepaal med Steenkul. Den 22de Frede" M. Mortensen fra Mandal med Trælast. Udg. den 17de: "Sanna Emilie" A. Tonnesen til Flækkeford med Korn. Den 18de: "Haabets Anker" M. Kamph til Norge med dito. "Fortuna" G. Gundersen til dito med Kartofler. "Elida" S. K. Bie til Grimstad med Korn. Den 20de: "Den gode Hensigt, T. Andersen til Mandal med dito. "Sylphiden" T. Tønnesen til Norge med dito. Den 22de: "Esperence" N. A. Frost til Norge med dito. "Maren Cathrine" N. Willadsen til Rudkjøbing med Kridt, Ved Tallotteriets 1125de Kbhvn. Trækning udkom følgende Nummere:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Avertissements. Paa Store Restrup pr. Aalborg er endnu at erholde Græsning i Sommer for 100 a 200 Stude. A. W. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Græsning for nogle Fækreature kan faaes tilleie. Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Theemothefrø faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Feed norsk Sild faaes hos Chr. M. Schiellerup. Asparges faaes hos P. M. Jensen, Gartner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
At Undertegnede er flyttet fra Snedker O. Schou til mit eget Sted paa Østergade ved Siden af Kjøbmand Nordentofts Gaard undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og de som fremtidig ville forunde mig deres Søgning, ligesom og at min Kone, forhenværende Jomfrue H. Holst, vedbliver at fortsætte sin hidtil førte Modehandel. Thisted den 23de Mai 1818. J. C. Sund, Guld- og Sølvarbeider. Udsalg af Høleer og Skjæreknive.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Undertegnede har i disse Dage hjemfaaet et betydeligt Parti Høleer fra Haraldskjer Kobber= og Jsenkram fabrik, hvorfra jeg som befuldmægtiget for Fabrikken har Oplag og Rettighed til tillige at lade omføre og forhandle bemeldte Fabrikvarer paa Landet, saa advarer jeg herved atter iaar de uberettigede Handlende fra at sælge slige Varer, og navnlig vil jeg især advare dem, der give sig af med at lade omføre tydske Varer til Forhandling, hvoraf jeg veed der gives Enkelte endog her i Amtet, og maae de finde sig i Følgerne hvis de antræffes. Sluttelig anbefaler jeg mig til de ærede Landmænd, der nu allerede ere bekjendte med disse Leers Godhed og Ægthed. Hvad der ikke er godt bliver naturligviis som sidste Aar ombyttet. Westervig Kroe den 12te Mai 1848. Ærbødigst, P. Christensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Finderen af et Par idag heri Byen tabte Briller med Hornstænger erholder en Douceur ved at levere dem paa dette Blads Contoir Skuespil i Thisted. Onsdag den 24de Mai; Aa Styriene, steiersk Nationaldands; derefter: "Recreations=Reisen, Lystspil i 1 Act; derpaa Chachucha, spansk Nationaldands af Jenny Hjorth; dernæst: "Hovmesteren i Knibe, Vandeville i 1 Act; til Slutning: En comisk ChineserdandsFredag den 26de Mai; "Herren see Dine Veie, Drama i 3 Acter med Sang og Chor. Jmellem 1ste og 2den Act en spansk Pas de deux, mellem 3die og 4de Act Gammel og ung, comisk Pas des den Søndag den 28de Mai: "Krakovienne, spanNationaldands af Jenny Hjorth; derefter: "Saunegaden, Lystspil i 1 Act; dernæst: "Schawlsdands, de deur; derpaa: "Jeg er min Brøder", Lystspil i Acter. Til Slutning: Chineserdands. Billetter a 2 Mk. 8 sl., (Børn under 12 Aar det Halve, erholdes hos Hr. Restaurateur Eberhard, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 6 1/2. Begyndelsen skeer Kl. 7 præcise. V. Bloch. Bestyrer af Selskabet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Jeg maa med Hensyn til Agent Lützhøft's Anke i Nr. bemærke, at Hr. Agenten har ladet indføre i min Avis 2de Jnserater mod sin Antagonist uden Navns Underskrift: jeg har igjen paa Anmodning kun indført tvende anonyJndrykkelser mod Førstnævnte; ingen af Parterne har derfor efter min Anskuelse Grund til at beklage sig over Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Nr. 62. Thisted, Aar 1818. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis Avertissementstidende. og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 25de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Udlandet. - Om de Uroligheder, som den 19de de fand Sted i Paris, meldes i Børsenhalle, at medens Nationalforsamlingen Kl. 1 om Middagen beraadsloom de polske Anliggender, og Hr. Wlowsky havde besteget Tribunen for at tale om Polakkerne, afbrøen frygtelig Larm Forsamlingen og store Folkehob trængte over den lave og ubevogtede Muur og gjennem Vinduerne ind i Salen; og Forstanderne for Laugene med deres Faner fyldte Tribunerne; strax derpaa trængte Blanqui, Raspail, Cahacque og Fl. over Hals og Hoved ind i Salen. Folket stormed derpaa Repræsentanternes Bænke. Blarqui tog Ordet, han forlangte at Nationalforsamlingen skull skikke en Armee til Polens Hjælp, strax derpaa besteg Huber Brystværnet og erklærede Nationalforsamlingen for opløst, Præsidentstolen blev stormet, man indsatte en anden Regjering, blandt Medlemmerne var Cabet, Barbees, Huber, Blanqui o. Fl. Man antog Antallet af de Arbeidere, der denne Dag vare paa Benene til 600,000. - Man foreslog senere en Afgivt af 1000 Millioner, der skulle lægges paa de Rige. Det paastaaes at Oprørerne, som trængte ind i Salen, beløb sig i det høieste til 1200 Md. og man beskylder General Courtois for Forræder fordi han ikke med sine Tropper forhindrede denne Scene. - Det skal imidlertid være lykkedes der provisoriske Regjering at tilkjelpe sig Seir over dette anarchiske Parti, og Barbes og Blanqui skulle være blevne nødsagede til at forlade Nationalforsamlingens Sal, og de havde derpaa ledsaget af Folke massen begivet sig til Raadhuset, for at constituer, sig til en ny Regjering. Medens imidlertid Nationens Repræsentanter havde fortsat deres Forhandlinger vare Lamartine og Ledru=Rollin steget til Hest og i Spidsen for nogle sammentraade: Legioner Nationalgarde- og flere Cavalleri-Regimenter begivet sig til Raadhuset, og arresteret Usurpateurerne, og fra Paris skrives den 16de April om Morgenen, at Lamartines Herredømme er reddet, Orden var igjen bleven oprettet uden megen Blodsudgydelse, og Cabet, Barbes, Blanqui, Raspail og General Cortuis vare som Fanger førte til Vinciennes, og et Forsøg paa at befrie dem der, var mislykkedes, Kamrene holdt igjen deres Forsamling, og Lamartine blev baaret paa Hænderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Det er en besynderlig Ting, at der skrives fra Hamburg, at en Adjutant af General Halket var den 18de Mai passeret derigjennem til Hannover og forsikkrer at Freden med Danmark kan ansees saagodt som afsluttet. (Dette synes at stemme lidet overeens med den preussiske General Wrangels Forholdsregler.)