JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Den 7de Novbr. ere for Tyverie, Hælerie, Betlerie, Løsgærgerie og bedreven Utugt Skræder Jørgensens Enke m. fl. dømte denne, tilligemed Jnger Cathrine Jensdatter, at hensættes som Forbedringshuusfanger til Arbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus, hver i et Aar. Ane Kirstine Winther, at hensættes til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage, og Karen Olesdatter i Fængsel paa Vand og Brod i 4 Gange 5 Dage. For Dorthe Marie Sværdahls Vedkommende blev Bytingsdommen stadfæstet. Ved Aalborg, Byes Extraret var Jens Jørgensens Enke, D. M. Svær dahl og A. K. Winther dømte at hensættes til Arbeide som Forbedringshuusfanger i Viborg Tugt= og Forbedringshuus, den første i 4, den anden i 1 Aar, og den tredie i 8 Maaneder. I. C. Jensdatter og K. Olesdatter at hensættes paa Vand og Brød, den første i 6 Gange 5 og den sidste i 3 Gange 5 Dage. S. D. bleve Jens C. Christensen og Christen Laursen af Rannerød, tiltalte for at have, under Opkjørselen af en Deel bjergede Appelsiner og Citroner fra et strandet Skib, tilegnet sig nogle af disse, tildømt at betale i Mulct til Skagens Fattigkasse, den første 2 og den sidste 5 Rbd. Sølv. Ved Skagen Byes Extraret tildømtes de at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød hver i 2 Gange 5 Dage. S. D. bleve Niels Nielsen Snæbum og Christen Laursen Mængler, sigtet for at have deels borttaget, deels opbrændt endeel af Farver Kehlet gravede Tørv, der stode i en Tørvemose, frifunden for Justitiens Tiltale. Ved Hellum Hindsted Herreders Extraret tildømtes de enhver især at bøde til Aalborg Amts Fattigkasse 10 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Blandede Efterretninger. I Hovedstaden ere den skjønne Literaturs Venner saare spændte for endelig engang at faae at vide hvo Forfatteren til den udkomne Nytaarsgave er, der henriver alle skjønne Aander. Man veed, at det er den samme, fra hvis Haand man har Gjengangerbrevene, men - heller ikke mere. Om det sidste Værk udtrykker sig en Kunstdommer: "Danmark har aldrig faaet nogen skjønnere Nytaarsgave end iaar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Baggesen har atter i Paradiset sjunget fortryllende Sange til sin gyldne Lyra og sendt dem ned til Herthadalen, hvor vi usle Jordmennesker ikke kunne høre os mæt paa disse himmelske Melodier, der ligesom fremtryllede fra bedre Regioner tone os imøde. Det er ikke Rossinis Sqvalder eller stormende Bravomusik, men ægte Mozarske Harmonier, der ere hentede dybere fra Sielen; simple uden Kunstlen, naive uden Affectation, med saamegen dyb Følelse, selvskabt Fiinhed og naturlig Humor. Det er den skjønneste Forbindelse imelem Form og virkeligt indre Gehalt, noget i Sandhed, Gediegent fra den classiske Old. Man kan i det Hele taget ikke sige noget bedre derom end Ohlenschlagers egne Ord: det er den forfinede Baggesen. Et Lystspil i denne Nytaarsgave er fuld af de herligste Dialoger, de fineste Bittigheder, den meest skabende Fantasie og de skjønneste Grouperinger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
J. B. Hornemann gjendriver i en stor Afhandling den fremsatte Mening, at Væddeløbene og Fuldblodet ikke skulle være Midler til Hesteavlens Fremme. De Sætninger, der i denne Anledning fremsættes, siger han samtlige at være falske, enfoldige og partiske. Jblandt andet siger Forf. Ligesaalidet som en Hest erholder Værd som Tillægsdyr, allene ved dens egne Seire paa Nøndebanen, ligesaalidet frakjendes den denne Værd, fordi den ikke har viist sig som Hurtigløber. Først ved Prøve af det unge Afkom bestemmes dette Værd, og flere Exempler lære, at Heste, som paa Redebanen have viist sig som maadelige Løbere, dog, naar deres Afkom paa Banen have udmærket dem, have heraf erholdt Navnkundighed som Tillægsdyr, og ere længe og med Held anvendte til Hesteavlens Forbedring. Dette tør vi jo kalde en væsentlig Nytte af Væddeløbene. Det er noksom tydeligt, at Hestene ikke ere til for Væddeløbenes Skyld, men at derimod Væddeløbene ere til for Hestene, og for Hesteavlens Forbedring. Alle ere enige i, at de ædle arabiske Heste, og deres ægte Descendenter, de ædle engelske Heste (som endnu overgaae deres Stamfædre derved, at en omhyggeligere Opdragelse har gjort dem større, stærkere og mere udholdende) ere af alle bekjendte Heste de fortrinligste; ved Væddeløbene have de naaet denne Fortrinlighed, og Væddeløbene ere nødvendige til at vedligeholde den. Araberne have altid, og Englænderne længe havt Væddeløb, og i Forening med dem Stamregistre. Kun ved Væddeløbene, og dertil hørende offentlige Stamregistre bevares det heelt ædle Blod, Fuldblodet, reent og ublandet, og dette er nødvendigt, til med Sikkerhed og for Varighed, at forbedre og forædle Hesteavlen. - Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge værdiger Sagen sin faderlige Opmærksomhed, og skjænker Jndførelsen af Væddeløbene og Fuldblodet sin allerhøieste Beskyttelse. Vi kunne heraf vente de heldigste Følger, naar vi med Fordomsfrihed og Opmærksomhed ville benytte og følge den Erfaring vi have for Øie."Med Hensyn til Stykket og Manuductions=Uvæsenet, ved Kbhvns. Universitet, da har Udgiveren med et Par Bemærkninger meddeelt nogle Yttringer af Biskop Münter, Confer. Mandix, og tilføiet en Advarsel derimod fra det theologiske Facultet. Münter har erklæret det, fordærvelige Manudactions=System som et særegent Onde for Kbhvns. Universitet, og hvis Grund ligger allene deri, at Embeds Exammen holdes af Faculteterne, og at Studeren og det saaakaldte Læsen til Exammen betragtes som synonyme Ting."
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Af 15 Høisteretsdomme, indførte i sidste Statstidende, angaae de 10 Jndbrud, Tyveri, Betleri og Løsgjængeri. Ved nævnte Ret er en Matros, for Overtrædelsen af Quarantiane-Anordningerne dømt til 4 Gange 5 Dages Vand og Brøds=Straf. En Skibstømmermester Eliasens Enke i Kbhvn. var, for formeentlig at have spaaet i Kort for Betaling, ved Hof= og Stadsretten dømt til 5 Dages Vand og Brøds-Straf, men ved Høiesteret frikjendtes hun for Actors videre Tiltale i Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
I de to sidste Postdage ere de tydske Aviser igjen komme hele og holdne hertil Jylland, uden at være røgede eller gjennemstukne, hvorved Læsningen af dem ofte blev lidt vanskelig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Randers Sparekasse har nu henstaaende i den Kgl. Kasse omtr. 41700 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Landsoverr. Procur. Bang i Kbhvn, agter fra Nytaar af at udgive et Maanedsskrift for Landsvæsen, i hvilket skal omhandles Agerdyrkning, Landbolovgivning m. m. Prisen, bliver 1 Mk. maanedl., men Skriftet bliver kun et Ark hver Gang. Til Hull er i de sidste 3 Dage af Novbr. ankommen henved 40 danske Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Om Almanakkens Veirspaadomme. (Af Professor J. F. Schouw i Kjøbenhavn.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Da man, efter Videnskabens nærværende Standpunkt ikke er istand til, endog kun med nogen Grad af Rimelighed, at forudsige Veirliget, saa følger det af sig selv, at de Veirspaadomme, som vor Almanak indeholder, maa være grundløse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Efter indhentet Oplysning kan det ogsaa forsikkres, at de indsættes aldeles paa Slump, uden allerringeste Regel eller Rimeligheds Grund. Det behøver vel ingen nærmere Udvikling, at det, mildest talt, er urigtigt at udgive det for Sandhed som man selv veed ikke er det, og høist uanstændigt, at vrange Begreber udbredes blandt Folket i et Skrift, der udgives efter Universitetets Foranstaltning, som netop har faaet udelukkende Privilegium paa at udgive Almanakker for at hindre at Fordomme skulde udbredes blandt Almuen; - og hvis Forfatter er en af Universitetets Lærere. Neppe skulde man troe, at nogen vilde gjøre den Jndvending, at Veirspaadommenes Udelukkelse maaskee kunde formindske Afsætningen og dermed den Jndtægt Universitetet har deraf, thi foruden at dette ikke let kan antages, især da ingen anden Almanak maa sælges i Landet, saa er det jo aabenbart, at det Meere, man under saadan Forudsætning vilde faae ind for Almanakken, fordi den indeholdt disse Forudsigelser, vilde man oppebære af dem, der kjøbte Almanakken for Spaadommens Skyld, og man vilde saaledes komme til at indrømme, at man vilde drive Salg med Usandheder, hvorved Fremgangsmaaden dog fik for megen Lighed med en Charlatans, som sælger unyttig Medicin, eller en Kræmmers, der udgiver sine Varer for andet end de ere. At nu ikke destomindre denne Uskik saa længe har vedligeholdt sig, er vel deels en Følge af Vanens Magt, deels, og det vel især, fordi Almanakkens Udgivelse bortforpagtes og man ikke har anseet sig berettiget til at gjøre Forandringer, der muligen kunne være til Forpagterens Skade. Men da nu, saavidt vides, Forpagtnings tiden er udløbet, saa har man god Grund til at vente, at dette Uvæsen for Fremtiden ikke vil finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Tildragelse, der fortælles som passeret i den senere Tid i det nordlige Jylland. En Skrædder havde Lyst til at komme af med sin Halvdeel, og saaledes, at han for stedse kunde see sig befriet for hendes Fremtids Besværinger. Nu fortæller han Præsten paa en snu Maade hvor dødssyg hans Hustru var bleven, formaaer Manden til at bede for hende fra Prædikestolen. Fra Kirken begiver Skrædderen sig til sit Hjem, men da Smaa=Ærinder opholde ham underveis, saa er imidlertid en anden Kone, ligeledes fra Kirken, kommen i hans Huus, for at tage Afskeed med sin døende Veninde, som hun - til sin store Forhauselse - finder karsk og rørig. Ved Fortællingen om, at der var holdt Bøn i Kirken for den sunde og raske Kone, kan ingen af dem forklare sig Sammenhængen; dog fatter Skrædderkonen Mistanke til sin Mand. Efter at Veninden var gaaet kom Manden, hjem. Konen fritter, men han staaer sin Prøve godt, men da hun om Aftenen triner i sin Seng, nedhænger i samme hverken meer eller mindre end en - Strikke. Dog ogsaa her veed Manden at forsvare sig - Strikken skulde agere Sengebaand. Men nu spænder hun sin Aarvaagenhed paa det høieste og er i enhver Henseende paa sin Post. Snart sover hun (tilsyneladende for Manden) paa det tryggeste og nu lister den gjeve Ægtefælle Strikken om sin Hustrues Hals, begiver sig op paa Loftstigen for at heise hende i Veiret, da Strikken gik igjennem Loftet og var befæstet ved Hanebjelken. Konen fandt imidlertid ikke Behag i disse Experimenter, gjør sig løs fra Strikken, stikker en Pude i Løkken, tager forøvrigt fat i samme med Hænderne og volder Manden saaledes ikke liden Møie med sit Arbeide, hvilket han dog troede fuldført da det omsider stoppede ved Loftet. Nu skulde naturligviis et Sørge=Fies sættes op, Naboes og Gjenboes Medlidenhed i den store Sorg anraabes; men idet vor Mester Naal stiger ned fra Loftet hilses han af sin Kone med et Par saa vældige Ørevafler, saa han troede de kom fra Pokker selv og kunde ikke fatte sig, men da han reiste sig af Krogen, hvorhen han var fløien, staaer Konen lyslevende for ham.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Døde. K. Hendrichsen, f. Rasmussen, 58 Aar; Skoleholder inde C. M. Kretschmer, f. Ager, 55 Aar, begge i Kjøbenhavn. Fru M. C. F. Ingversen, 28 Aar, fra Kjøbenhavn, døde i Rusland. Forhenv. Amtsprovst N. Schouboe, 75 Aar til Glostrup Præstegaard. J. Waidtløv, 86 Aar, i Odense. Kom. A. P. Tranborg, 35 Aar i Var J. E. Vurt, f. v. Staffeldt, i Kiel. Skoles S. P. Hansen, til Aterballigholz. M. M. Groth, f. Holtzen,
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Hals Skibsliste. Den 20de December afseilet: R. Andersen af og tiltil Grosenaspe. Frederikshavn med Stykgods. Den 2de indkom: O. Pallesen af Aalborg fra Kbhvn. med Stykgods. - Afseilet. J. Christensen af Aalborg til et indenlandsk Sted med Ballast.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Vinden. Den 19de, 20de og 21de December SSO.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Aalborg Torvepriser, den 24de December. Oxekjød 5 a 6 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bønder smør 17 a 18 s. Pundet. - Kartofler 13 a 14 s.; Rug 5 Mk. Skjeppen. - Æg 20 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Aalborg Kirker. Første Juledag prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphie Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Anden Juledag prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Ved Tallotteriets 1224de Trækning i Altona udkom: Nr. 64. 44. 49. 88. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Bekjendtgjøreløer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
At Undertegnede er flyttet fra Slotsgade til Vesteraae ved Siden af Hr. Kjøbmand Herskind, bekjendtgjøres herved. F. C. Holst, Guldsmedmester.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Et mahognie Skatol og en birketræes Seng med mahognie Himmel, samt en birketræes Servante, er tilkjøbs paa Hjørnet af Vestergade og Tiendeladen. Tro, Haab og Kjærlighed, Julegave af Fr. S. Birch, 3 Mk., hos Rottbøll Sadoin. Sennop, fiin malet, saavel i Glase, som pundeviis i Blærer og mindre Dele, kan stedse erholdes paa Sennops=Fabrikken. hos Aalborg, den 23de December 1831. Frid. Akkermann. NB. Det bemærkes at enhver Udlevering er forsynet med Fabrikkens Stempel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Et maghonie Divanbord kan faaes hos M. Møller, Snedkermester.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
J Gaarden Nr. 592 paa Algaden, er en smuk Beboelse at erholde til Leie, enten strax eller til 1ste Paaske Flyttetid 1832. Nærmere Underretning erfares paa Stiftsbogtrykkeriet. Birke- og fyrretræes Frokost=Borde ere tilkjøbs hos Snedker Bergs Enke i Kattevad.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Paa en af Byens reelleste Gader er Sal og Sovekammer med Meubler, at erholde til Leie. Stiftsbogtrykkeriet giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Fineste graa hollandsk Hør, fiin holsteensk Hvedemeel, saavelsom alle Sorter Urtevarer, ere nylig arriverede hos Undertegnede og udsælges til billigste Priser mulig. Ligeledes erholdes Rom, hvid og med Couleur, Ditto PunschExtract m. m., hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Fineste hollandsk heglet og heglet Hør faaes til billig Priis hos Caspar Valeur, ved Østeraae.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Fineste hollandsk Hør, heglet og uheglet, sælges af Oluf Christensen, sen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Hollandsk Hør, som falder udmærket fiint og horrigt, er at faae hos F. C. F. Hartmann, paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Tredie Juledag afholdes et Borgerbal, i det dramatiske Selskabs Locale, hvortil billetter a 1 Rbd. kunne afhentes til i det seneste anden Juledag hos Jens Borregaard. J. Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa er endeel gode større og mindre Kornlofter og Pakhuse strax til Leie, og i Huset Nr. 164 i Kattesundsgaden 2de Beboelser for Ugifte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Jeg er i Dag bleven forsynet med endeel moderne Uhre, saasom: Cylinder, Repeteer, 1, 2 og Skassede, med og uden Kapsel, og paa forskjellige Facons; hvilke Uhre jeg sælger til de billigste Priser og for Jstandsættelsen indeFAalborg, den 15de December 1831. Nørholm. staaer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
En Jomfru ønsker sig anbragt som Lærerinde i et hos net Familiehuus; hun besidder Færdighed i det tydske Sprog, alle fine Haandarbeider og Skrædersyning, samt kan med Sikkerhed paatage sig de hende anbetroede Elevers Dannelse, som den der selv forhen er opdraget under en duelig Lærerindes Øine, forlanges det er hun villig at deeltage i Huusholdningen. De herpaa Reflecterende ville behagelig aflægge billet mk. 2, indeholdende fornøden Oplysning, paa Adressecontoiret. Nogle Cristens=Ord i Trængselstid. udsagte i Torslev og Svenstrup Kirker 1831. hans Kichael Fold, Sognepræst, ville udkomme i Trykken som Nytaarsgave til den 28de Januar 1832 og ville blive at faae tilkjøbs for en billig Priis, der nærmere vil vorde bestemt. J. H. Lundt. Tro, Haab og Kjerlighed, Julegave. af Fr. Snedorff Birch. faaes for 3 Mk. hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Den Gaard i Vildsted Bye, som i flere Aar har være beboet af afdøde Hr. Major Ridder Westenholtz, og i denne Vinter af Hr. Overkrigscommissair Herredsfoged Müller, kan til førstkommende Mai 1832 erholdes i Leie. Hartkornet dertil er 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 11 3/4 Alb. J. Efteraaret er saaet 8 1/2 Tdr. Rug. Om Leien kan accorderes med undertegnede Eier. Ranum Præstegaard, den 12te December 1831. N. Winge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Oplag af Bundtmagerarbeide i Frederikshavn. Dette mit Oplag hos Hr. Kjøbmand C. Hansen er nylig bleven forsynet med et Arfortement smukke Vinter=Kasketter, Pelleriner, Damestøvler, og Boas af forskjellig Længde og Couleur, m. m., og sælges disse Varer til meget billige Priser. E. Sk. At min egen Boutique endnu, som før, er forsynet med ovenanførte Varer, og at jeg modtager Bestillinger og Reparationer paa Alt, som kan henregnes til Bundtmagerarbeide, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at jeg kjøber alle Sorter Skindvarer til høie Priser. C. W. Hermann, Bundtmager i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Chocolade. Fineste Vanille Nr. 1, 72 s. Ditto Nr. 2, 64 s. Ditto Nr. 3, 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Fiin Krydder, 36 s. Tages 10 Pund gives 8 Procent Rabat hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Smukke og durable Vinter=Damestøvler, saavel Sælskindssom Fedtlæders med Foerværk, udsælges til billigste Priser hos Elmquist, i Bispensgade. Møllestene, nylig hjemkomne, saavel Rhinske, som Engelske, af alle Størrelser, valtsede Pilleplader, samt alle Sorter I. Jern faaes hos S. B. sal. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Proclamata. Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Kjøbmand Søren Mørchs Enke, Anne Cathrine Jacobsen, og forhen afdøde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere; ligeledes ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifte=Retten i Aalborg, den 14de December 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Auctioner. Ifølge Amtets Ordre bliver et Fæstehuus i Taars Sogn Jernskouhuus kaldet, skyldende af 3 Skp. 2 Alb. Hartkorn og tilhørende den Kongelige Kasse, opbuden til Bortsalg ved Auction, som holdes her paa Contoiret, Løverdagen den 7de Januar næstkommende Aar, om Formiddagen Klokken 10. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 10de Decbr. 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Forpagtning. Paa Grund af senere skeet Overbud har det Kongelige Rentekammer ved Resolution af 3die Dennes, forkastet samtlige ved Auctionen den 2den November sidst for Forpagtningen af Willestrup Hovedgaard og Mølle gjorte Bud, og befalet disse Eiendomme stillet til ny Forpagtnings=Auction. I Henhold hertil, bliver fornævnte Willestrup Hovedgaards Avling samt betydelige Vandmølle, beliggende tæt ved Gaarden, atter stillet til Auction til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, regnet fra 1ste Mai Disse Eiendomme have været udførligen beskrevne ved Bekjendtgjørelserne om de foregaaende Forpagtnings=Auctioner, hvorfor dette forbigaaes her.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Efter Auctionsrettens Bestemmelse vil denne Forpagtnings=Auction blive afholdt her paa Hovedgaarden, Torsdagen den 2den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne ere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter. Willestrup pr. Hobroe, den 16de December 1831. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Huset Nr. 489 paa Algaden, tilhørende Kjøbmand Søren Mørch's Enke, Anne Cathrine Jacobsen og forhen afdøde Mands fælleds Bo, opraabes til Bortsalg ved 3de Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Januar 1832, 2den - 3die - - 10de 17de hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv, efter Conditionerne, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, Aalborg, den 14de Decbr. 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Det Gartner Jacob Bruusgaards Stervboe tilhørende Huus, Nr. 566 Lit. A. i Kattevad, stilles til Bortsalg ved 3de Auctioner der saaledes afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Januar 1832. 2den 10de 3die Onsdagen 18de hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stervbostedet, efter Conditionerne, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 14de December 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-24
Torsdagen den 12te Januar næstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet, lader Undertegnede, ved offentlig Auction, om nogenlunde antageligt Bud kan erholdes, bortsælge: 1) Huset Nr. 182, som nu beboes af Jens Andersen og Niels Brode, beliggende i Tranegaden, indrettet til Beboelse for 2de Familier, og bestaaer af 6 Fag Bindingsværk og murede Vægge og deels teglhængt, med vedliggende Hauge. 2) Et Par røde stærke og gode Vognheste, den end 8 og den anden 10 Aar gammel. 3) En Skibe=Pram, som seiler godt og kan føre 80 Tdr. Korn. 4) En Kreil=Kog, som kan føre 500 Ol Sild. 5) En saakaldet Halv-Kog, som kan føre 300 Ol Sild. 6) Et saakaldet Ned=Skib eller Kaag. 7) En norsk Egen, m. m. Nibe, den 20de Decbr. 1831. Peder Koto.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
J Overhuset overrakte Grev Coventry den 13de et Bønskrift fra Worchester, i hvilket Adelen og Geistligheden i dette Grevskab roste dette Huses Adfærd, og bade det om, ikke at antage Reformen, som truer at tilintetgjøre Statens og Kirkens Constitution; dette Bønskrift skal ikke alene være udgangen fra de aristokratiske Klasser, men især fra Middelstanden, som tragter efter at sikkre sin Jndustrie og Formue. I Underhuset erklærede Marquis Chandos, at han i Forhandlingerne og Reformbillen vilde andrage imod Formerelsen af Medlemmer af Hovedstaden, og Hr. Bunn paa Formerelsen af dem for Jrland. Skatkammerkantsleren antydede, at han, efter Reformbillens anden Læsning, vilde andrage paa Udsættelse til den 17de Januar, og overhovedet, at der først skulde forhandles om denne Sag, naar den skot skee og irske Reformbil var indkommen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
General Lafayettes Forslag om at tilstaae alle de til Frankrig flygtende Polakker borgerlige Rettigheder er i de Deputeredes Kammer blevet forkastet med stor Majoritet, og derfor vil Oplæsningen ikke finde Sted. Det handlede imidlertid ikke om ubetinget Ligerettighed med Franskmænd, men blot om Polakkernes Befrielse fra Tvangen af lettres de cachet, der, som Lafayette udtrykte sig, af Ministeriet, skulde haandhæves imod dem. Arvelighedens Afskaffelse, ogsaa ved Pairkammerets Votum, er uden for al Tvivl, men dog have 22 Medlemmer af Minoriteten besluttet, strax efter Afstemmelsen at nedlægge deres Værdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Den 17de Decbr. blev i begge Kamrene gjort Meddelelse med Hensyn til Begivenhederne i Lyon. Hr. Perrier, erklærede, at han saae i disse kun en ny Sanction af JuliRevolutionen. J Pairs=Kammeret tilskrev Handelsministeren Udbruget af hiin Katastrophe begangne Misgreb af Forvaltningen, og paastod, at Tropperne vare indmarscherede i Lyon under Befolkningens Jubelraab.