JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Det er ikke et uvigtigt Spørgsmaal, saavist som et Ord, der er underkastet vrang Fortolkning, er skadeligt, og kan lede til et vrangt Begreb, Modgrunde Aand, kunde maaskee foreslaaes, thi fornuftig Modsigelse maae have sine Grunde, mere eller mindre vigtige, og holder sig ikke op ved Ubetydeligheder. Der ere mange Omstændigheder, som letteligen kunne paadrage den, der gjør Oppositionen, Uvillie hos de Magthavende. Paa den ene Side er Magthavernes Menneskelighed, eller deres egenkerlige Anskuelser af de Jdeer og Planer de troe gavnlige, deres Selvfølelse af, at det kun er Almeenveller der er Maalet for deres Bestræbelser; deres Omfindtlighed ved at see deres gode Hensigter miskjendte o. s. v., paa den anden Side er Modpartiets Menneskelighed, eller urigtige Sprog og Bitterhed, eller undertiden Enkeltes mistænkelige Hensigter og Forhold, Aarsagen til Uvillien, der vel ofte kan være grundet, men ikke burde strække sig til Opposition i Almindelighed, og overhovedet ikke til Enhver der er Modsiger. Det er med den som med Skrivefrihed, der, uagtet dens Misbrug, bør yndes; endog af dem der krænkes ved Misbrugene. Ethvert godt Aarvaagenheds Middel er nyttigt for Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Nye Egeria, eller Bibliothek for Opdragelsens og Oplysningens Venner, udg. af det pædagogiske Selskabs Skrivtcommittee H.C. Michelsen, C. H. Visby, C. L. Børresen, Præster. Kl. 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Det sees ellers ingensteds pa Omslag eller Tittelblad, at dette Verk er bestemt til et Hæfte skrift, kun af den fordringsløse og velskrevne skont vel korte Fortale kan man slukte det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Endnu en lille ortografisk Afhandling indeholder dette Hæfte eller Bind, n. om Orthographien i de brugelige Lærebøger o. s. v. ved Hr. Pastor Visby (S. 5368). Forf. viser, hvor skødesløse og fulde af Urigtigheder i denne Henseende de sædvanlige Lærebøger ere, og det er vist at sligt man virke ufordeelagtig paa de unge, som skulle lære dem udenad eller næsten udenad, denne Afhandling fortjener derfor unægtelig Opmærksomhed, da den sigter til Forbedring af det feilfulde. Sagen er dog ellers næppe af den allerstørste Vigtighed for Opdragelsen og Oplysningen; jeg havde derfor overhovedet høiligen ønsket at finde mindre om denne og meere om andre betydeligere Ting i Bogen. R. Rask.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Jndenlandske Efterretninger. Kommandor P. N. Sølling er død i Onsdags den 7de d. M. Han var fød d. 13de Septbr. 1768. Den 28de Juni 1809 blev han Ridder af Dannebrog. J sine yngre Dage i en Række af Aar gjorde han Reiser til China i det Asiatiske Compagnies Tjeneste. Han havde nu Waterschouts-Embedet i Kjøbenhavn. Han har især ved to Ting vundet sig et uforgjængeligt Minde, deels ved de saa kaldte Søllingske Dæksbaades Jndførelse ved de norske Lodserier (hvorom i Thaarups udførlige Statistik II. 4856.) deels ved Stiftelsen af den saakaldte: "Bombebøsse eller Forsørgelses-Anstalten for værdige gamle Søfolk. Dette Blads Læsere har fjerdingaarsviis læst hans i munter Aand- og Stiil givne Tillæg til de Beretninger hvori Direktionen for denne Stiftelse, hvoraf han naturligviis var Medlem, meddeler Underretninger om Stiftelsens Fremgang. Jkkun ved sidste Beretning (d. A. No. 4) mangler saadant Tillæg, fordi han da holdt Sygesengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Som Bidrag til Besvarelsen af det Spørgsmaal: Har man i Danmark grundet Aarsag til at befrygte Kornmangel i indeværende Aar, læser man i den hempelske Avis No. 18 en Beregning over Kornavlen i et Sogn, hvis Folketal 1 Dec. 1826 var 603 Mennesker, af hvilke 20 Børn under to Aar. J samme var oppebaaren Korntiende i Kiærven af 192 Td. tiendeydende Hartkorn. Naar Præstens Beløb multipliceres med 30, kan Produktet antages at være det paa bemeldte Hartkorn avlede Beløb. Naar man beregner i samme Forhold Avlingen for Sognets øvrige Hartkorn 55 Td., hvor Tienden er overladt Yderne; og fra den hele Avl drager Sædekornets, Landgildens, og samtlige tre Tiendeparters Beløb, da udkommer en Sum af 882 Td. Rug, 42 Td. Hvede, 374 Td. Byg, 301 Td. Havre, og 62 Td. Boghvede, som dette Sogn faaer i Beholdning deels til Føde for 573 Mennesker, (naar Børn under 2 Aars Alder ej medregnes) deels til Salg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Kjøbenhavns Børs, den 9 Februari 1827. a vista 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50 50 1/2 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . i Banco Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Rbd. r. S. 115 3/4 116 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Actier . . . . . . 4 pC. Dito nye. . . . . 95 i Banco. i Sedler. L. Sterl. Thi hun i Fredags kjøbte det. En Ravnelok Sefire bær: Epigram, uden personlig. Hentydning. (R. Av. 150. forr. A.)Mon hendes eget Haar det er: Hun det paastaaer - og hun har Ret; Svenske Sedler. Rbd. Sedl. Natten, og foresloge mig, først at modtage et Bad, men da jeg kjendte denne Art Fornøielse fra Cairo af, hvor Fruentimmerne sætte sig i fuldkommen Naturstand, og hvor alle, som ikke ere vandte til disse Dampbade, udsætte sig for at qvæles, dersom de ikke gjøre det Samme, saa var jeg glad over at kunne frabede mig de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. . Fireogtyvende Aargang. No. 18. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Februari 1827. Fra en Landmand i Præstøe Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Man hører hyppigen, at nærværende Tidspunkt omtales som særdeles overflødig og rigelig for Landmanden, der nu under 3 Gange fordoblede Kornpriser formenes med Lethed at kunne udrede alle ham paahvilende Udgifter saavel til Statens som til eget Brug. Paa de enkelte Steder, hvor Høsten har været nogenlunde god, kan det vel heller ikke nægtes, at Forandringen maa være betydelig, men da en nogenlunde Høst i Aar hører til de sjeldne Undtagelser, som paa min Egn endog er ukjendt, eftersom mangen Bonde der end ikke har Sæd til Salg af hele hans Avl, saa er det udentvivl grundet paa overfladisk Kundskab, naar man i Almindelighed vil priser for saa heldbringende for Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Enhver Bonde eller Forpagter, som er Yder og herhen hører Mængden - skal i Aar med den ringe Høst udrede den høie Afgift, og maa følgelig uden Undtagelse ansee dette Aar som uheldigt, men desværre, for mangfoldige Saa ansee disse ved Misværten frembragte høie Korn danne vil det endog blive et Elendigheds- og Ødelæggelses=Aar, der paa eengang vil sluge Overskudet af mange, om ei alle, foregaaende og paafølgende Høste, saafremt ellers det strængt skal udredes, hvortil man har forpligtet sig For den store Godseier, hvis Ydelser af Eiendommen ere som i Fjor, men som derimod er Opkræver af Forpagtningsafgifter, Tiender, Land gilder m. m., hvilke Afgifter, hvad enten de leveres i Penge efter Kapitelstaxterne, eller med Korn in Natura, dog ere flere Gange fordoblede, maatte Aaret vel ansees for bedre, ja vel ved første Øiekast endog for overflødigt, hvormed maaskee flere af disse smigre sig. Erindres imidlertid, at samme Godsejer er ansvarlig for alle offentlige Skatter og Afgifter - hvilke i Aar udredes i contante Penge - maa det endvidere ansees afgjort, at disse offentlige Afgifter neppe vil kunne alle indkomme uden at anrette Ødelæg gelse, og at det samme rimeligviis i endnu høiere Grad vil blive Tilfældet med hans Forpagtnings afgifter, Tiendepenge, Landgilde- og Hoverieafgifter, saa vil det indsees, at meget af Godseierens Fordeel bør indtil videre rettest anføres. inden Stregen, samt at hans virkelige Fordeel, om den er for noget at ansee, i Aar fornemmelig grunder sig paa den ulykkelige Omstændighed, at der fortiden ikke haves, og formodentlig aldrig vil kunne erholdes nogen ganske sikker og paalidelig Maalestok, hvorefter Afgift kan ydes af Jord, med mindre denne kunde bestaae i visse Procent af det reene Overskud, hvilken Art af Contract, som bekjendt, dog har sin Vanskelighed. Vee den Godseier, som ei selv indseer Ovenstaaende, samt at hans Vel i Længden er knyttet til Bondens og Forpagterens Vel; hans Tab vil vist vise sig inden kortere eller længere Tid. Hertil kommer endnu den Omstændighed, Aar havt 3de nye Paalæg: 1. Et Tillæg af 2 Mk. Sølv indtil videre pr. Tde. Hrtk. til de ved Placaten af 31 Decbr. 1819 som Maximum fastsatte 4 Mk. pr. Tde. Hartk. til det saakaldte Amtsrepartitions=Fond. Dette Paalæg opkræves saaledes fortiden heri Amtet med 1 Rbd. Sølv pr. Td. Hartk. 2. Et Paalæg af 2 Rbd. Sølv af hvert Skole district til Anskaffelse af Apparater til den lancasterske Methodes Jndførelse, efterat de derhen hørende Tabeller og Apparater til 2 for sammes Regning. 3. Den ved Frdn. af 12te Januar d. A. fastsatte Hartkorn. Ved at citere fornævnte Paalæg, af hvilke det sidste formedelst den dermed forbundne Nedsættelse og Ophævelse af Qvægtolden endog er iøinefaldende velgjørende, haves kun til Formaal at Forhøielse i Landskatten af 1 Mk. pr. Tde. strictets egen Skole ere i Forveien anskaffede at vi, i det mindste paa vor Egn, have i dette vise, at Udgifterne for en Bonde i Præstøe Am ei heller ere ganske de samme som i Fjor, ligesom Jndrykkelsen af Ovenstaaende allene har i mandens øiebliklige Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Et Par Ord i Anledning af nogle Udladelse, af Hr. Adjunct Lindberg i hans Skrivt: Hvad er Christendom i Danmark, Hr. Lindberg gaaer i sit Skrivt: Hvad er Christendom i Danmark, ud fra den Sætning: At ikkun det, som stemmer med de symbolske Bøger er sand Christendom, og nævner i sin Fortale nogle Mænd, der staae fremfor at forsvare sand Christendom. Man bør deraf slutte, at ingen af disse Nævnede afviger i nogensomhelst Læresætning fra den Augsburgske Troesbekiendelse. Nu hedder det imidlertid i denne i den 19 Art om Syndens Aarsag Aarsagen til Synden er de Ondes, nemlig Diævelens og de Ugudeliges Villie, som naar Gud ikke hjelper, afvender sig fra Gud; men Dr. R. Møller siger i sit Skrivt: Veiledning til Læsning af det N. Trst., S. 69: "Vort Kjød eller vor Sandselighed er den egentlige og nærmeste Kilde til enhver syndig Tanke." Det hedder fremdeles i den Augsborgske Troesbekjendeses 20de Art.: "De menneskelige Kræfter et uden den Helligaand fulde af ugudelige Sindsbevægelser - - - Tilmed ere de i Diævilens Vold, som driver Menneskene til adskillige Synder, til ugudelige Tanker, til aabenbare Misgierninger. Men Dr. Møller siger paa anførte Sted i sit ovennævnte Skrivt: "Dersom Hensigt at berigtige feilagtige Jdeer om Land i skulle trøe, at Diævelen kunde umiddelbar ind styde os onde Tanker og mod vor Villie henrive og til onde Gierninger, da var Mennesket at be lagge. Men sligt staaer ingensteds i Bibelen."Men Sligt staaer i den Augsborgske Troesbekjentilse, og det som strider derimod er efter Hr. Lindbergs Paastand ikke sand Christendom. J midlertid er Dr. Møller mellem dem, Hr. Adjunct, Lindberg omtaler som de, der forsvare sandChristendom. Hvorledes kan nu denne Forfatter geraade i saadan aabenbar Modsigelse med sig selv, Man bør med Rette troe, at han til Punkt og Prikke kjender den augsborgske Troesbekiendelse, siden han gjør den til Prøvestenen. for sand Christendom og man kan heller ikke formode, at et i vor Literatur saa udmærket Skrivt, som Dr. Møllers Veiledning til Bibelens Læsning skulde være ham ubekiendt. At Dr. Møller, hvem jeg, uden at kiende personlig, regner med Agtelse, mellem vore lærde Theologer, og udmærkede Videnskabsmænd, vil for øvrigt vide at forsvare sine Yttringer, om yderligere Beviis enddet, han paa anførte Sted fremsætter S. 70, skulde behøves, betvivles ikke, og har jeg derfor saa meget mindre taget i Betænkning at nedskrive dette. Det er ikke min Hensigt, enten at yppe Strid, eller indlade mig i samme. Jeg har blot villet gjøre Publikum opmærksomt paa, deels at man ikke blindt hen skal slaae Liid til en Forfatters Dom om en anden Skribent, hvad enten den gaaer ud paa Roes eller Daddel, deels, at den, der beskylder andre for Selvmodsigelse, ogsaa kan gjøre sig skyldig i samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Udtog af et Brev fra Møen. Det var mig særdeles kjært i Deres og slere Aviser at læse Menighedens Sammenskud af Korn i Hjørring til fattige og trængende Mennesker i anstundende Foraar og Sommer. Uagtet Øerne - og i Særdeleshed denne Øe, hvor Gud gav mig mit Opholdsted, ere blandt de af Herren meest velsignede Steder i Danmark, med Hensyn til Høsten, kan jeg dog forsikkre dem: at vi her paa Møen befrygte megen Mangel og Nød hos den fattige Jndsidder og Huusmand, som ei har lært et Haandværk, hvorved han kan fortjene noget Klækkeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Mange af Danmarks Præster, som ei holde eller finde Leilighed til at læse Professor Jens Møllers herlige Bibliothek, og som visseligen med ham ei ynde den fra tydske Høiskoler hentede og udbredte moderne Theologie, ja de allerfleste af Folket, der ikke blot af den raae Hob, men ogsaa aff, dannede og tænkende Mennesker vilde være og blive den lærde og rettroende Dr. Theologiæ og Stiftsprovst R. Møller meget forbunden, dersom han særskildt vilde udgive sin i Bibliothekets 9de Bind indrykkede Afhandling om Nationalismens Forhold til Bib lin og vor Kirkes authoriserede Lov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Indenlandske Efterretninger. Professor Rafn har nu fuldendt sit Værk Nordiske Kæmpe Historier eller dansk Oversættelse af de mythiske og romantiske Sager. De tvende sidste Hæfter af tredie Bind indeholde: "Ketil Hængs og Grim Lodinkins Saga, Ørvarodds Saga, An Buesvingers Saga, Ro mund Greipssons Saga, Hervørs og Kong Heidrets Saga samt historisk geographisk og antiqvarisk Register til hele Værket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Ribe. Torsdagen den 1ste Febr. om Morgenen blev ved Hielp af Kikkerter seet en Skibs jolle liggende, paa Strandbredden ved Korvebyeland, som er omtrent 3/4 Miil fra Øen Manøe og mellem hvilken og Øen der er dybt Vand. Ved megen Anstrængelse banede nogle af Øens Beboere sig Vei med en Baad over Jis og Vand og naaede den forulykkede Jolle, hvori laae een Mand død. Skipperen, samt en af Mandskabet fandtes i en elendig Tilstand, stive af Kulde og med Brand i Benene, gaaende paa Stranden. Skibet hvortil de hørte, kom fra Hull i England og havde paa Hjemreisen til Øen Før været inde i Holland. Skibets Navn er Marie, Skipperens Martensen. Paa Reisen forliste Skibet total mellem Øerne Helgoland og Amrum, og de forulykkede Mennesker dreve uden Compas om paa Søen i 6 Dogn, og havde i Baaden, ikke andre Levnetsmidler end haardt Brød. De Syge ere af Øens Beboere viste al muelig Omsorg, Lægemidler ere dem foreskrevne og Districtslægen i Ribe har i den Anledning været paa Manøe. Da Færselen mellem Fastlandet og Den paa denne Aarstid oftere er stoppet, blive de Syge bragte her til Byen og indlagte paa Sygehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Den 1ste Febr. om Morgenen indstrandede, paa Hansted Strand i Thisted, Skibet Caroline, Captain J. D. Marlow af og fra Stettin, bestemt til London med en Ladning Byg. Da det noget efter Jndstrandningen sloges i Stykker, er intet af Ladningen bjerget, men Mandskabet blev reddet. Som en Natur-Mærkværdighed kan anføres, at her i denne Tid har været hele Læs friske Helt tilkjøbs, som ere blevne solgte til 2 s. pr. Stykke; en svær Stimmel af denne Fisk, var nemlig bleven indeklemt ved Jsen i Schum Bugt, hvorved dette og de tilgrændsende Sognes Beboere have uventet fanget over 1000 Snese. Dette er en ved Fiskerierne i Liimfjorden vigtig Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Fra Vensyssel skrives: Skjøndt det ei kan være behageligt at maatte anmelde, kan dog ei forbigaaes at omtale, at ligesom vor Nabonation ved Sundet i den sidste Tid har vanæret sig ved hyppig Overtrædelse af Toldanordningerne, hvorved ikke blot Statens Kasse besviges, men endog Kongens Embedsmænd tilføjes Overlast, saaledes har ogsaa en Told- og Consumtions-Underbetjent Barner i Frederikshavn, hvis nidkjære Tjenestiver er hans Foresatte og selv Collegiet, hvorunder han sorterer, bekjendt, haft det Uheld derfor at være udsat for hyppig og vedvarende Efterstræbelse, der endog for nogen Tid siden er udartet til personligt Overfald og Mishandling, hvortil Gierningsmændene endnu ere uopdagede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Juleaften spilles Kort omPeberødder, (Sønden for Ribe kaldes de Bekternødder, ligesom en Bager, der i Ribe hedder Bagmand c: Grovbrødsbager, og ellers Bager, bist kaldes Bekker), eller leges Gjetmaal, og er Drengen i Gaarden da gierne den som maa holde Lyset. Naar den korte Vinterdag er til Ende, og Staldarbeidet rygtet, samles Karletyendet i Stuen i Præstegaarden ved Arnen eller i Borgerstuen), derpaa tændes Lampen, og nu gaaer det løs med Haandsyssel, enten at snoe Reeb, eller reparere gammelt Agerdyrknings-Redskab, gjøre nyt o. s. v. og da lettes Tiden og Arbeidet i Almindelighed med at fortælle Eventyr. Nogle kan enhver, men der sættes Priis paa at kunne de fleste En og anden er et levende Eventyr-Magazin. "De Væsener, Folkeovertroen ellers beskjæftiger sig med, saasom Høllmanden, Kjedelmanden, Nissen o. s. v. bruges ikke i Emterne (o: Eventyrene); derimod spille Bjergmanden, Havmanden, og Havfruen, men først og sidst den Slemme, i Almindelighed deri deres Rolle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Et Par Eventyrer fortæller Forfatteren, hvis liden Bog vi her gjøre opmærksom paa, og henvise til. Kredsen for Forfatterens Bemærkninger strækker sig for det meste blot til den venstre Side af Frøss-Kalslunds Herred, den Deel deraf nemlig, som ligger tæt norden for Ribe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Her fødtes Foersom d. 20de Febr. 1777 i Øster Linde, en Landsby hvor hans Fader var Præst. Da han skrev denne liden Bog havde han i en Snees Aar været borte fra sin Fødestavn som han, som Dreng, havde forladt; "kun den umaadelige Slette, hans Fødestad ligger paa, de omVinteren sneehvide, og i August purpurfarvede og af Millioner Bier gjennemsøgte Heder, de store sørgelige Moser, de delige frugtbare Enge langs med den venlige Konge=Aae, de magre Agre, hvor Fliden nødvendig maae bruge sin Arm, for at vinde fra Jorden, de blaae Skove i det høiere Østen, og stundom en fjern Lyd af Østerhavet i Vest, der ligner Trommer eller Qegler, og høres før Storm eller efter Uveir, naar Havet gaaer i Ro. - Dette var alt hvad han af sit Fødestavns Udvortes mindedes; – men sine Landsmænds og Bybørns Sæder, Skikke os.v. bevarede han i levende Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Blandede Efterretninger. Kunstig Haand. Den duelige Mekaniker Tailleser i Genf har nyligen fuldført et Arbeide, som er mærkværdigt saavel i Henseende til Kunstnerens Geni, som til dets Nytte og sjeldne Anvendelse. En Mand havde mistet Tommel og Pegesingeren af høire Haand ved et Gevær skud, han skrev til Kunstneren, skildrede sin Forfatning og spurgte om han kunde hielpe ham. Hin forpligtede sig til at sætte ham istand til at skrive, at tage og holde adskillige Gange fast i sin Haand; dette har han opfyldt, endskjøndt den der skulde bruge Haanden levede 20 Mile fra Gen. (Af Hr. Prof. Det. Ursins saa gavnværkere No. 23.) 1766 taltes 166,380 Mennesker. 1800 var Tallet 163,034. Dette var det dybeste Fald. var Beløbet 139,847 Mennesker. (N. allg. geogr. Eph. XX. B. 10 St.) Theater i Christiania, oprettet af Hr. Strømberg; med Opførelse af Skuespillet: Hustruen; og med en Entre af Theatres Elever. Theatret keds-Tiden blive spillet hver Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Norges femte ordentlige Storting udkaarede ReDen 1 Febr. samledes de til at udgjøre præsentanter i Christiania, paa det for Storhinget, indrettede Sted. Der mødte 77 Repræsentanter og personligen overgave deres Fuldmagter, og en Kommission blev udnævnt til at gjennemgaae dem. J Norsk Morgenblad læses en velskreven Afhandling hvori det Spørgsmaal, kan Kongemagten i Norge konstitutionsmæssigt forøges, og er det i politisk Henseende tilraadeligt, besvares. Der vises, at ikke faa Hensyn giør saadan Udvidelse betænkelig, at de vigtigste unionelle Forholde endnu ere uregulerede, at der i den polske Constitution af 1818 ere visse Bestemmelser, som rummer omtrent 1000 Personer. Der vil i Mar Den 30 Jan. aabnedes det første offentlige Efter den sidste Folketælling til Paaske 1826. J Aaret 1816 steget til 128,997 M. der meget var aftaget, stiger igjen efterhaanden. Roms Folkemængde, som i vore Ti lige Tidsskrift: Magazin for Kunstnere og Haand Kongens Veto. ne norske Skrifter ere nogle om det foreslagne fortjene Opmærksomhed o. s. v. Jblandt udkom Species 228. Hamborg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
Kjøbenhavns Børs, den 13 Februari 1827. a vista 229 Specier solgtes til Svenske Sedler. 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 176. 177 Rbd. Sed pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 1/2 85 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 – Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-13
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar, 90 3/4 91 Rbd. r. S. Asiatiske Actier . . . . . . 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn 103 1/2 104 i Banco 94 95 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58168 1/2 L. Sterl. Epigram, uden opersonlig. Hentydning. Peralte ingen Penge har. Til Harpeslag for Publicums Ører; (N. Av. 150. forr. A.) Claus døer, og høit og smukt udi Aviser, For ædel Daad man ham lyksalig priser; Thi Claus jo riig paa Penge var. Peralte døer, men ingen Skiald sig rører Naar Gud ret tugte vil i Vrede, Saa sender han os Rimesmede; Og skal vor Jord forgaae en Gang, Da skeer det vist af rimet Sang. Nationalbank Obligationer. i Bance. Rbs. Tegn.