JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Batteriet Trekroner, den 18de Septbr. Kaperfører Robert har indbragt til Undersøgelse et Skib, hvis Fører beretter, at der, efter en svensk Lood ses Udsigende, laae ved Wingøe 2 engelske Convoi flaader, af hvilke den ene efter Formodning vilde gaae syd og den anden nord efter. Kaperfører Bendt Svendsen har indbragt til Undersøgelse en Brig, hvis Forer beretter, at han den 14de dennes har seet imeller Christiansand og jydske Kysten et fiendtligt Orlogskib, 1 Fregat og 1 Kutterbrig. Den 15de saae han en Konvoflaade komme ud fra Wingøe, styrende nord efter. Prisemesteren meldte samme Dag at have seet en Fregat og en Kutterbrig under Kullen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Den 19de Septbr. Ved en svensk Skipper, kommen fra Calmar, er anmeldt, at han den 17de d. om Aftenen ved Grønsund havde seet en fiendtlig Flaade af 48 Skibe, hvoriblandt 3 Linieskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Jblandt de 6 af Fienden for nogen Tid siden v. Stevns tagne Jagter, ere 2de fra Lollands Fat Stift. Den ene skal med sin Ladning have været a. Værdie 22000 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Telegraph Efterretninger: 16de Septbr. om Formiddagen saaes en fientlig Flaade mellem For næs og Anholt med Kours af Storebelt. Den 17de saaes en fiendtlig Fregat østlig mellem Liimfjorden og Mariager Fiord, den havde udsat Barkasser og tog et Koffardieskib. S. D. saaes en fiendtlig Flaade af 2 Rangskibe, 2 Fregatter, 4 Brigger og 57 Koffardieskibe at styre syd efter af Storebelt. Den 18de saaes ninger stedse noget forandre deres Vaner, I Gjennemsit anmærke Astronomerne aarlig i det mindste 2 Kometet indenfor Jordens Bane, og derefter afgiør nu Dr lbers Spørgsmaalet saaledes: i 220 Millioner Aar. vil efter Sandsymighed engang en Kommet stoder sammen med Jorden. Formedelst Kometernes udbredte Armosphære en Brørelse af denne med vor Jord sandfunlig i 8 til 9 Millioner Aar. Men overalt ter vor Jords Achmosphære og Kometens Hale saa fiin og gjennemsigtig, at endog en Verørelse deraf, som min anseer for saa redsom, gjust ikke turde være meget at frugte. - Nu gielder det blot, fra bikken Tidspunkt man ved disse Sandsynligheds=Beregninger bør gaae ud; thi da torde en Waston maaske have Ret, som paastod, at Kommeren af 168. den største at alle hidtil bekiendte, som ogsaa var Jorden meget nær, skulde komme tilbage Aar 2354, og da stikke Jorden i Brand Det Veste som Vissestør i denne Sag er imidlertid, at alt Sligt er skiult for Dødeliges Øine. Ogsaa ika. Jydlandsklages ditidelig over det nu saa overhaandtagende og aller Foranstaltninger trodsende Landprang. Smør og Korn kan man neppe giøre fal, og paa senere Tid lider den Fattige i Odense undertiden at ved at faae det tørre Brød til Kiøbs, uagtet det koste hamæssen 8, Skilling Pundet Det var derfor, at jønske, at Anpriserne af denne fordærvelige Pandeplags vilde giøre Nytten begribelig at at Fademidler skulde fordpres ved at gaae idjennem saa mange Hør P at Kiøbstædborgere og Professionister skulle spilde dagene kostbare Tid paa at løbe Landet om efter de Levnetsmidler, Opkiøberne hindre fra at føres til Torv, hvor Kjøbmændene jo lige saa got kunde kiøbe det Overflødige. Magtte det tillades at bringe Moraliteten med i Anslag ved dette Slags=Betragtninger, kunde man endnu spørge hvad Sædelighed ders kan ventes udovedt af den foragteligste Klasse Mennesker, fo ene af Ørkesløshed vælge den smukke Haandtering, at ombisse meen Fuldmagt i Lommen til at byde og overbyde, og derved, som nik ofte er Tilfældet, forlede Bonden til at bryde sit Ord, naar han allerede har borttinget fine Vare til Andre. - Oplysningen paa Gaden i Nr. 70 er en Jldnis- og ikke en Flintesteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Begravede. Paa Chatharine nye Kirkegaard den 27. Septbr., Karen Borres, 54 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Avertisskydes. Som de fleste Have fordvæxter og derN. C., blandt især de detsuden i Henseende til Mængden af udplantede, fiislykkede Hvidkaal i Aar ere komne usædvanlig tillig til Fuldkommenhed, vil det neppe fortrydes, om de af mine Venner, som hidtil de med fra mig have ladet sig forsyne de forrige Agringer, jo før jo Kiærere forlange hvad de atter i Aar ville have til Vinter Forraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
da det i andet Fald ugjerne kunne blive mig umuelig at opfylde deres Forlangende især med Hvidkaasene, men udmerkede gode haaber, jeg betid heraf. skiønt ikke i stor Mængde, dette Aar at kunne levere. Nogle faae Blomkaat ere og i disse Dage at faae hos Ussing. Nyelig hiemkommen Være a 9 Mk. A. anden. og Trondhjemsk Sild til fra 8 Sk. d. Stykket faaes tilkjöbs hos Out zen boendes i Sönderportsgade. . . D. Efter sidste Generalforsamlings Beslutning har den udvalgte Lovcommission forfattet et Udkast til Love for Selskaber, hvilke fra 22de til 27de A. M. kunne gjennemsees hos Hr. Morgercapitain Ramsing. - og indbydes enhver den interesserer sig for Selskabets Love, til skriftlig, med eller uden Navns Underskrift, at indlevere deres Bemærkninger inden næste Fredag Middaden 27de d. M. til Hr. Kamsing, at enhvers Bemærkninger tilligemed-Lovene kunne bleve Selskabet forelagt til Afgiørelse ved næste General Forlainling, som er berammet at holdes Löverdagen den 28de d. M. om Eftermiddagen Kl. 5, hos Hr. Ramsing. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-24
Onsdagen den 2den October næstkommende, Formiddag Kl. reve, vorder, udi Toldboegaarden Foldingbrog, ved Auction bortsolgt Vinduer af 12 Fag Huus, 24 Stkr., en holsteensk Pønin, en Eege Dragkiste, en Rulle og andet meere. Lysthavere indbydes. Ribe den 23de ermansen, Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Arvingerne efter O elskelige afdøde Kammerherre og Storkors af Dannebroge, Holger Sehestedt paa Laulund i Ringkiøbing. Amt, udi Vort Land Nørre Jylland, geres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Arvinger ved Proclama, lub poena præclusii et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have, noget at fordre efter bemeldte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Os elskelige Cancellieraad Hyde gaard paa Himmestrup at anmelde og beviislig giøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting; samt den Overrehvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende, sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 6te Junii 1811. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kags. Cold. Knudsen Bülov. Monrad. Berner. Lassen. Dræbye. Bevilling for Arvingerne efter afdøde Kammerherre, Hølger Gehestedt til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde dennes Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Hammerum Herreds Ting Løverdagen den 8de Junii 1811 og protolleret Fol. 198. testerer Møl Læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, og stocolleret Mandagen den 1ste Julii 1811. test. - Jndkaldes herved med Aar og Dags Varsel, anvena præclusi et perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter Afdøde Hammerherre og Storkors af Dannebroge, Holger Selested; være sig af hvad Navn nævnes kan, og hvorfra samme end maatte reise sig, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig undertegnede at anmelde og beviisliggiøre. Himmestrup ved Wiborg, den 28de August 1811. paa respective Medarvingers og egne Vegne, Hedegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
(af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Paris, den 19de Septbr. Journal de l Empirforsikkrer at Hs. M. Keiseren idag afgaaer fra Compiegne for at giøre en Reise til Amsterdam og de ny hollandske Departementer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Det hedder at der skal oprettes et Korps af 12 Reginenter Landsedragere, hvis Nytte man har prøvet i de Spanske Krige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Under 20de August er udfærdiget et Keiserligt Decret, indeholdende Foranstaltningerne ihenseende til de Belgier som ved Freden til Compo Formido udgiøre en egen Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Søelieutenant Jourdan, som commanderer er Division af 6 Kanonbaade, har meldt, at han den 6te underveis til Cherburg, har havt en halv Times Fegtning med en Engelsk Corvette paa Høiden af Havre: men da Corvetten trak sig tilbage den imod de Skibe som gik længere ude i Søen, fortsatte Kanonbaaden deres Vei, dog uden at kommer ret langt da Vinden var stille. Næste Morgen blev Divisionen jaget af en Fregat, den søgte nu ind under Landet og da Fregatten var den paa 2/3 Kanonskuds Distance begyndtes er levende Kanonild, som varede i 1 1/2 Time. Da Fregatten imidlertid tvivlede om at kunne forcere Divisionen søgte den Havet. Næste Morgen kom atter 2 Fregatter og en Corvette ind med Floden og begyndte paa halv Kanonskuds Distance en Kamp, som varede næsten 4 Timer. En af Fregatterne kom paa Grund ved at vende og dens Agterspeil blev saaledes udsat for den hele Divisions Jld, hvorved det blev meget ilde tilrede. Følgen deraf var, at saasnart Fregatten blev flodt, bortfiernede hele den fiendtlige Division sig. Denne lille Fegtning, i hvilken de fiendtlige Skibe leed meget, havde slet ikke kostet Kanonbaadene noget, naar ikke en Kanon var sprungen og blesseret 5 Mand. Man har siden erfaret at den Engelske Fregat havde 37 Døde og Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
I Utrecht har man faaet Efterretning at Hs. Majestæt Keiseren, midt i denne Maaned vil afreise fra Comptegne og begive sig til Rotterdam, hvorhan vil opholde sig i 8 Dage. Derfra vil Allerhøistsamme gaae til Utrecht og efter en Dags Ophold der, begive sig til Amsterdam hvor han vil opholde sig i 12 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Bryssel, den 16de Septbr. De i denne Stad, paa nogle Dage sig opholdende forskiellige Det be ments Cavalleriecorpser af den Keiserlige Garde, Tre igaar opbrækkede til Holland. Strax efter ankom nye Detaschementer af Keisergarden, bestaaende af Grenaderer til Hest og Dragoner. Alle beundre disse Korpsers Skiønhed og prægtige Førelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
London den 12te Septbr. (Af Moniteuren og Journal de Empire.) Hs. Majestæt befinder sig omtrent som sidstmeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Jfølge de sidste Efterretninger fra St. Domingo, giør det Rigandske Partie daglig nye Fremskridt, og man troer almindelig at det seirer over sine Modstandere. Efter de sidste Efterretninger fra Lissabon, ankommer daglig amerikanske Skibe med Meel og andet Proviant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
For Cadix er bestandig en Fløtille, for at forurolige Fienden, som har besat den hele Kyst omkring Havbugten. Denne Flottille commanderes af 2 Capitainer og 30 Lieutenanter. - Hver Officeer commanderer en Kanonbaad, hvis Besætning bestaaer af 50 Md. Frievillige og en Kanon. 2 Kanonbaade vilde giøre Forsøg, paa at afskiære en Fransk Skonnert fra Havnen St. Lucar, men i Nattens Mørke toge de feil og angreb først en Amerikansk Skonnert, hvorpaa Fiendens Jld blev saa heftig, at Baadene maatte gaae tilbage med betydeligt Tab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Den Franske Schelde=Eskadre bestaaer af 25 Linieskibe. Nogle sige, den vil udløbe til Toulon, for at foreene sig med Flaaden der og begive sig til Sicilien; andre formode den vil gaae til Cadix, for paa een og samme Tid at angribe denne Plads baade til Lands og Vands; og atter andre derimod mener den skal seile til Jrland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Efter nogle Dages Conference med Admiralitetet, er Richard Strachan igien afreist, for at overtage Commanden over denne lille Eskadre som krydser for Schelden. Stationen for Long=Swilly vil Admiralitetet bestandig holde besat af Krydsere, ifald den franske Flaade skulde søge at komme ind i Nordsøen. Forgiæves søger man nu at skiule for det Engelske Publikum, paa hvor sammerlig en Fod Sagerne staaer paa Halvøen. Franskmændene ere Herrer af alle betydelige og vigtige Militairposter, Cadix undtagen. Vi see at Franskmændene overalt adsplitter Insurgenterne, og, stedse overlegne i Antal, gaaer de idelig af med Seiren. Hvad kan vi giøre, sagde for nyelig en ærlig og kyndig Spanier, til en Engelsk Officeer; ved vort Tilbaget og fra Estramadura, og hvad kan J vente af os, Da J kom til denne Provinds, velsignede vi Eder, takkede Gud, og begave os, haabende Sikkerhed, tilbage til vore Vaaninger, for atter at beskiæftige os med vore Forretninger. Nu vil J forlade os! - Vii indsee at Eders Tilbagetog er nødvendig, men hvad vil Følgen blive for os at vi ere ude af Stand til at forsvare os selv, og at England, trods al sin Stormodighed og Velvillie mod os, ei formaaer at beskytte os. - Vi ere derfor nødte til, atter at høie os under det fiendtlige Aag, og Eders Ankomst til os har blot tiene til at udsætte os for Fiendernes dobbelte Hevn, da de nu fuldelig kiende vores Sindelag mod dem. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Fra Newyork meldes under 3die Aug. at Hr. Forsteer ved sin Sammenkomst med Hr. Monrohar viist megen Ubeskedenhed, og truet med, at England vilde tilintetgiøre den Amerikanske Handel, naar man ikke indvilligede dets Fordringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Privatbreve fra Anholt melde, at den Franske Gouverneur i Hamborg, paa nye skal have truffet strænge Forholdsregler mod al Handel med England, og at det er lykkedes ham at afskiære al Communication mellem Hambord og Helgolland, samt at han nu ene henvender sin Opmærksomhed paa Correspondengen mellem denne Stad og Gothenburg, for at opdage om der endnu er nogen Handelsforbindelse med England paa denne Maade. En for kort Tid siden fra Frankrig til London ankommen Particulair har forsikkret, at Keiser Napoleon. allerede har en umaalelig Mængde Penge i sit Chatol, og at en heel Deel af samme ere Engelske Guineer. En Reisende fra Cadix skildrer Tilstanden i denne i som meget bedrøvelig. Over 1500 Spansk Regentskaber, uden at giøre nogen. Militair=Tieneste, men forbrive Tiden paa Kaffehusen, og ved at paradere paa Gaderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Constantinopel, den 10de Aug. J forrige. Maaned skattede man Storviserens Armee paa omtrent 50000 stridbare Md., siden er Leiren anseelig forstærket og endnu ankommer daglig Tropper til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Efter forlydende har Storherren overøst Storvisiken med Ærestegn og Lovtaler, for hans udviste Jver og Heltemod i sidste lykkelige Trefning ved Rutschuck, og desuden sendt ham 3 Zobelpeltse eller saakaldte Serafer til Uddeeling blandt de fornemmeste Pachaer, som især have udmærket sig ved hiin Leilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Blandede Efterretninger. (Af samme Blade og fynske Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Den Svenske Landmagt bestaaer nu af 60000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
de nyelig Udskrevne iberegnede og Søemagten af 15000 Matroser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Fyrst Dolgorusky, Keiserlig Russisk Ambassadeur hos Kongen af Neapel, er ankommen dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Den 16de Septbr. blev Prindsesse Louise, en Datter af Hertug Engen af Würtemberg, høitidelig forlovet i Ludvigsburg med Fyrsten August af Hohentøye, Dehringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Politiet i Cassel har anordnet, at der, formedelst den stærke Tørke hvorved de fleste Kilder ere udtørrede, bestandigskal staae et Kar fuld af Vand i hvert Huus hvori der boer 3 Familier og hvor der er flere, i det mindste 2de Kar for at man i Jldebrandstilfælde ei skulde mangle Vand. Den Skik at lyse Græshopper og andet i Band, har for nogle Aarhundreder siden gaaet i Svang i Frankerig, Jtalien og andre Lande. biskoppen af Lausanne, Bened. de Montferand, lod i Aaret 1479. Kaalormene indstævne for sin Bisperet; paa det de skulde retfærdiggiøre sig for den udøvede Skade. Man lagde derpaa formeligen Sag an imod dem; der blev giver dem en Advokat, og endeligen handsatte han dem høitideligen. Aar 1693 udspredte en Professor ved Gymnastet i Breslau, at han ganske tydeligen havde læst paa Græshoppevingerne disse Ord: "Annona moriemin hvilket betydede: I skal døe af Hunger. Den berømte Casp. Neumann saae sig derfor nødt til at præke imod disse Daarskaber. Den kiære Gud, sagde han, skrev ingen Breve paa Insektvinger til Menneskene. Desuden sagde hiint Orakelsprog paa got Latin skal æde jer ihiel af Eders Forraad. For Resten var hiint Græshoppe Band saa almindeligt i Frankerig i det sexten Aarhundrede, at Parlementets Overpræsident i Provence Chassonæus opsatte en vidløftig Betænkning, hvorledes saadanne skulle indstævnes for Retten, om de skulde møde i egen Person eller ved en Prokurator, om de rettest hørte til den geistlige eller verdslige Ret; og om de skulde straffes med Bandsættelse; hvilket sidste han godtgjorde med mange Grunde. Dr. Leonhard Vainus ansaae imidlertid slig Bandsættelse for overtroisk og gudsbespotteligt og det forekom ham ligesaa urimeligt, at lyse ufornuftige Dyr i Band, som om man vilde døbe en Hund eller Steen, eller præke for Fiske og Fugle
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Jndenlandske Efterretninger. (Af Lollands og Fyenske Av, samt Udgiveren.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Efter dette Aars Hof= og Stats=Calender bestaaer den Danske Armee af Guldecorpset, Ingenieurcorpset, den Kall. Livgarde til Hest, 4 Rytter= og 8 Dragonregimenter, Hufarregimentet. Artillericcorpset, den Kall. Livgarde til Fods, 22 Jnfanteriereg., 4 Jæger= og Skarpskyttercorps, et natianalt Skarpskytterregim, i Norge, 2 norske Skieløberreg., 2 Skarpskytterhattailloner, Kongens Livgardecorps, andre Jægerrorps og Sapeurregimentet, uden at regne Militsen, Borgervæbningen i Kiøbstæderne og Provindserne, samt de frievillige Corps. J Spidsen af den danske Landmilitairetastaaer Feldtmarschal Carl, Landgreve af Hessen. Fremdeles tæller man 2 General, 7 Generallieut., 34 Generalmaal. hvortil kommer 15 Generaler a la suito og paa Vartpenge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Af Søeofficerer tæller man i Admiral, 2 Viceadmiraler, 8 Contreadmiraler, 8 Commandeurer, 14 Commandeurcapt., 31 Capitainer, 63 Premierlieutn, og 80 Secondlieutn. Ordensmester og Hovedet for Elefantordenen er Kongen. Den har 39 Riddere, hvoriblandt 3 regierende Monarker; Keiser Napoleon, Keiser Alexander og Kong Carl Klii af Sverrig. Ved Kongens Hofetat er blandt andre 188 Kammerherrer, 147 Kammerjunkere og 27 Hoffunkere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Mariboe, den 19 Septbr. Meer end Halvdeelen af Disiplene i Nykiøbing Kathedtalskole paa Falster have, under Hr. Adjunet Nyholms Veiledning, i dette Aar taget Deel i Svommeovelser. Den Kongelige Direction har derfor i Sommer bevilget en Baads Anskaffelse, hvormed de Svammende stedse kan følges og som kan være det Punct, hvorfra de springe ud og hvortil de tye hen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
En Malkepige paa Engentofte, der i lang Tid have de været en Veninde af Røgteren Johannes Søek (seeld. A. No. 75) som forgieves søgte at qvæle sin Kone, er nu ogsaa i den Anledning bleven sat i Forvaring indtil videre. - Paa en ubortfæstet Gaards Marker i Maglemat stod endnu den 13 Septbr. Rug, Byg og Erter ubøstet. Hveden, var nylig opbunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
En Landmand paa Godset Rasdorf ved Kiel har i en Række af Aar underholdt et Bieanlæg af 50 til 70 Kaber. Hans Præmie for dette Aanlæg er en aarlig Jndkomst af 100 til 120 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Telegraph Efterretninger. Den 20 Septbr. om Eftermiddagen Kl. 3 lettede den til Ankers liggende Flaade mellem Samsøe og Refsnæs, og gik syd af Storebelt, Den 21de, J Gaar Eftermiddag tog en Kaper et Koffardie skib fra Fienden, og ankrede ved Fladstrand. S. D. om Formiddagen faaes sydlig en fiendtlig Flaade at have ankret og sperret Farvandet imellem Westborg, Fyenshoved og Ebeløen. Den 22de om Middagen faaes en fiendtlig Flaade komme Nord og fra Storebelt, den bestod af 3 Rangskibe, 3 Fregatter, 4 Kutterbrigger, mellem 180 og 200 Kiøbmand skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Paa sidste Nibe Marked solgtes Sæderug fra 11 til 16 Rdlr. Tønden; Smør kostede 3 Mk. til 3 Mk. 8 s. Pundet; Ænder 10 Mk. Parret. Skiønt det smukke Veir havde lokket endeel Kiøbere og Sælgere ud til Markedet, maatte dog endeel af Sælgerne tage deres Vare med sig hiem igien usolgte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Den 13 Septbr. sattes Aalborg Brødtaxt saaledes: Hvedebrød, godt og vel bage, saasom: Raspet Brød for 4 s. Fransk Brød for 8 s. Dito Dito for 4 s. . 4 Lod, . 9 Lod 4 Lod 2 Qvt. Simler for 4 s. Tvebakker for 4 s. Dito for 2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Sigtet Rugbrød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Et Fireskillings Suurbrød, Et Toskillings Dito, Grov Rugbrød. Et Sextenskilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Et Otteskillings4 Lod 2 Qvt. 3 Lod 2 Qvt. 1 Lod 3 Qvt. 12 Lod 6 Lod 3 Pund 1 en halv Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Ifølge Kongl. Befaling har Kancelliet allerunderdanigst indberettet, at Beløbet af de Tavlepenge, som i afvigte Aar ere indsamlede til Døvstumme Jnstitutet i Kiøbenhavn, var fra Siellands Stift 458 Rd. 20 en halv s., Fyens 215 Rd. 51 en halv s., Lollands og Falsters 65 Rd. 60 sk., Aalborg 128 Rd. 71 s., Viborg 33 Rd. 65, s., Aarhuus 65 Rd. 45 s., Ribe 105 Rd. 12 s., Aggershuus 282. Rd. 13 s., Christiansands 339 Rd. 14 s., Bergens 62 Rd. 20 sk. og Trondhiems 42 Rd. 61 s., tilsammen 1798 Rd. 68 s. Hvilket Hs. Majestæt under 17 f. M. har befalet at offentliggjøres for at opmuntre til fremdeles Gavmildhed mod Jnstituttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
J Søndag Aftenslæsning læses følgende Raad mod Bandsotman sætter Peberrod og Malurt paa Brændeviin, og begraver det 24 Timer i Jorden. Af dette tager man daglig 2 eller 3 gode Dramme. En Potte af denne herlige Nektar er neppe nok: men mere end 2 behøves ikke for at jage Vandsotten paa Døren. - En Soldaterkone i Fridericia, der, efterat have været 3de Gange tapper, blev for 15 til 16 Aar siden ganske helbredet for Vandsot, af Hr. Regimentschirurg Feldtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Kommitteret i Rentekammeret og Stempletpapirsforvalter Menne ke er død i disse Dage, hvorved et af de meest indbringende Embeder er bleven ledigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
J forrige Uge solgtes i Kiøbenhavn paa Auctionen efter afgangne Factor Kierulf en ægte ostindisk Shawl for 2 1 Rd. og en Glas Lysekrone for 1000 Rd., Shawler blev kjøbt af en Silke og Klædehandler i Kiøbenhavn, som altsaa har kjøbt det for at sælge det igien med Fordeel. Men iøvrigt bør det her erindres, at det var et særdeles skiønt Shawl som enhver Dame, var det en en riig Kaperkapitains Frue, vilde glæde sig ved at kunne lade sig see i. Det skal i Fredstider have kostet 1100 Rupier. De og Shawler ere overalt, selv i Ostindien, meget dyre, og koste der fra 150 til 1200 Livres. De skiønnette komme fra Caschemmer, en Provinds i Jndostan De forfærdiges af Ulden af et thibetansk Faar, men nogle paastaae, at ingen anden Uld bruges end den af Lam, som ere tagne ud af Moders Liv førend de fødtes. Ulden er saa fiin som Silke, og et heelt Shawl kan sammenlagt rummes i begge ge Hænder. I England har en Manufakturist i Norwich søgt at efterligne de ægte Shawler, men der behøves kun lidet til at skille de uægte fra de ægte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
J Anledning af en Hs. Majestæt forelagt Beretning om det Kbhvn, nyelig oprettede Jnstitut for blinde, har det behaget Allerhøistsamme, under 19 Sept., at resolvere saaledes: - Vii ville allernaadigst have Imtitutet for Blinde stadfæstet under Navn, af kongeligt Jnstitut, som et Beviis paa, at Vi med allernaadigst Velbehag ansee dette til et saa velgiørende Hiemmeed oprettede Jnstitut, og blive samtlige de Mænd, som gratis give Underviisning i Jnstitutet at tilkiendegive Vor allerhøieste Tilfredshed med disse gavnlige Bestræbelier.