JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-12-01
De indsendende Lærlinger modtages af Vævemmesteren til frie Underholdning og Oplærelse i 2, 3 eller 4 Aar i det længste, om de forinden er kunde naae den tilstrækkelige Kundskab og Færdighed i alle Konstens Deele; men derefter afskrediges de med en Attest fra benævnte Fabrikmester og fuldkommerUdlærelse i alle Ting, saasom Garnets Sortering, Kogning Vævning m. v. efter hans brugelige fabrikmæssige Behandling, hvilken Attest saaledes bliver at bekræfte, som herefter narmere skal ommeldes; Og ligesom alle de, der indsende en Lærling til Indretningen, skulle forpligte sig til derefter at etablere ham som Linnet=Væver; saa skal og enhver saadan Lærling eller Linnet, Væver indtil 40 i Tallet, som ved Jndretningen haver været iblant de bestandige Lærlingers Tal og om sin Dygtighed er forsynet med foranførte Attest, naar han etableres og virkeligen driver den lærte Profession udi de første 20 Aar nyde en Præmie af 20 Rdlr. aarligen. Enhver af saadanne etablerede Vævere skal være forpligtet til at have bestandigen i det mindste een Dreng i Lære, som i 5 Aar skal være udlært, hvorimod de for alle Personer, som de saaledes fuldkommen oplære og derom kan skaffe tilstrækkelige Attester, skulle nyde een Gang for alle en Præmie af 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Af andre Linnet=Vævere, som forhen i en Kiøbstæd eller paa Landet have været etablerede og enten selv eller ved nogen Proprietair maatte anmelde sig ved Indretningen, er Fabrikmesteren bleven forbunden til at antage 10 til Oplærelse i den finere fabrikmæssige Vævningsmaade, hvilke han i 1 eller 1 og et halvt Aar fult kommeligen skal have udlært i alle Konstens Deele, samt imidlertid give dem frie Boelig og til deres Underholdning betale hvad de i Arbeids=Løn fortiene. Naar en saadan Arbeider er udlært og kan forsynes med den foreskrevne Attest, skal han ved Afskeeden uden Betaling blive medgivet den Vævstoel med tilhørende Redskab, paa hvilken han har lært at arbeide. Saavel i Staderne som paa Landet, hvor de ved forommeldte Indretning udlærte Vævere, der have været iblandt de bestandige Lærlingers Tal, bliver etablerede, skal vedkommende, som etablere en saadan Væver, proponere Collegio en Øvrigheds Person eller anden Kongelig Betient og en Geistlig, der ville paatage sig som Forstandere at have det specielle Tilsyn med Fabrikationens Drift, saaledes at de, naar Væveren reclammerede den bevilgede aarlige Præmie, after Embeds Pligt og Samvittighed kunde attestere, at han virkeligen i den Tid, som han forlangte Præmie for, havde udøvet sin lærte Profession og dermed været udi bestandig Drift, samt opfyldt den paalagte Forbindtlighed med i det mindste at have een Dreng i Lære. Ved Præmie=Æskningen for Drenges Udlærelse forholdes paa ligeMaade, da samme ikke vil blive uddetalt uden efter forommeldte Forstanderes om den udlærte Persons beviislige Duelighed fremlæggende Attest, som maae geleides med en Prøve af hans Arbeide; men de af Fabrikmesteren i Følge foregaaende første Post meddeelende Udlærelses Beviser skal indtil videre bekræftet og attesteres af den Øvrigheds=Person, som nu for Tiden er anfortroet den specielle Opsigt med Jndretningens Drift og de allerhøistanordnede Vilkaars Opfyldelse.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Den 16de Dec. er Commercesekretair Erich Emanue Grave allernaadigst udnævnt til Commerce=Raad. Den Kongel. Fuldmægtig Christ. Friderich Junghans til Commerce=Raad og Medlem af Raadet udi Frederichsnagor og ligeledes Christ Wilh. Dunzfeldt til Medlem af samme Raad. Den 18de Dec. er Søren Asch allernaadigst confirmeret at være Birkedommer i Rugaards Birk. Studiosus Andreas Wilhelm Ambders ligesaa at være Sogneprast til Weschende, og Aunsøe Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Peder Baagøe ligesaa beskikket at være residerende Capellan udi Roeskilde. Samme Dag er Commandeur Walterstorf allernaadigst avanceret til Contre Almiral, og Ober=Lotsen i Vestindien, Capitain Troels Smith von Munthe af Morgenstierne til Commandeur=Capitains Caracter. Under samme Dato er Johan Herman von Schilden i Hamborg beskikket til Landrag.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Udtog af den Venskabs og Commerce Tractat, som er sluttet imellem Deres Høiformuenheder General=Staterne af de foreenede Nederlande og de foreenede Stater i America, nemlig Nye Hampshire, Massachusets Rhode Jsland og Providence, Plantagerne, Connectieut, New Nork, NewJersen, Pensylvania, Delaware, Maryland, Virginia, North Carolina, South Carolina og Georgia. de enet al Staterne for de foreenede Nederlande, og de for( eenede amerikanske Lande have, i det Ønske at sætte paa en fast og billig Fod de Regler, som maae iagttages i den Handels=Correspondence, som de ere sindede at oprette imellem hinanden, troet, at dette Øiemeed best blev opnaaet, naar der til Basis for deres Mellemhandlinger lægges den fuldkomneste giensidige Lighed, og naar alle de partiske Distinctioner, som sædvanligen ere Aarsagerne til Tvistigheder, Forvirring og Misforstaaelse, undanges, saaledes at der overlades ethvert Land Frihed til at giøre saadanne videre Jndretninger, som det finder beqvemmest for sig, og for at fremme deres egen Handels Drivt med reciproque Nytte, og under billige Regler for en frie Handel paa begge Sider; da der forbeholdes ethvert Land fuld Frihed til, efter deres eget Etagiende at tilstæde andre Nationer Deeltagelse i saadanne Fordeele.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Paa disse Principier have General Staternes Deputerede og Herr John Adams, som de forenede amerikanske Stater har beklædet med deres Fuldmagt, indgaaet følgende: Act. 1) Der skal være en vedvarende, ubrødelig og al almindelig Fred imellem begge foreenede Stater, de Nederlandske og Nordamerikanske.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender a. hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden i No. 230, er endnu at bekomme: Hellige Opmuntringer i modige og tank fulde Stunder. Af Friderich Lütken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiin Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes haves af samme Anthor Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s. sos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre i følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Pe stil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourt en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr.; Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Buddet gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commodie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 11 Sk., I det Berlingske Bogtrykkerie er godt Maculatur at bekomme, Riset a 4 Mk. Dansk Vaar-Sild Td. N. Korn. Høst, Sild Td. 7 Rd. a 7 R. Rd. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 2 a 3 Mk. Norst Vaar=Sild Td. ""Ja 6 Dansk Td. Rd. Mk. Rd. Tran Tønden = 17 a Holsteensk Hvede Td. Salt. 5 Rd. 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Lollandsk Td. 5 Rd. 2 a 3 Mk. Rd. Norsk Tønden 4 Rd. a 3 Siellandsk Td. 2 Rd. 4 Mk. s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 R. Byg Td. 7 Rd. 3 Mk. Rd. Spansk Td. Gron Td. Rd. a 3 3 Rd. 1 Mk. Engel. 4 Rd. a 4 Rd. Malt Tønden, 2 Rd. s. Fransk . Havre Td. 8 a 9 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Gryn Td. Viine. 8 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Boghvede Gryn Td. 60aa En Ahme Rhinsk Viin. 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Erter Td. uden Rigs Fede Vahre. Jslands salted Lammekjød Td. 15 Rd. 3 Mk. Et Oxehove rød Viin uden Rigs Flesk røget Lispd. 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Rd. Et Oxehor Fransk Viin.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Oste Fyenske Skpd. uden Rigs 15 Rd. Holsteenske Skpd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 40 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Smør Fyensk Td. Siellandsk Td. 42 Rd. uden Rigs 354 44 a 46 Rd. Holsteensk Td. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Humle. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Brunsviger) Skpd. 60 a Grøn Sæbe Otting. Gaarede. - Fisk. Norsk Jern Skpd. 123 Mk. a Bergens Fisk Skpd. Rd. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. Graasey salted Td. ol a 1 Rd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd. ) tar Skpd. Rd. Reen Hamp Skpd. 26 a 30 Rd.) Kliøsisk Skpd. a Rd. Brænde. Norst Torsk salted Td. a Rd.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Jslandsk Td. 28 a 30 Rd. Pommersk Fr. 8. Islandsk tør Fisk Skpd.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Priis=Courant. Dansk Baar-Sild Td. Rdlr. Mk. Høst, Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. "Ja 6 Rd. Mk. Tran Tønden, 17 a 18 Rdlr. Salt. Norsk Tønden 4 Rd a Rd. Mk. leyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Spansk Td. 1 Rd. a Rd. Mk. Engel. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Fransk = iaar, 5 a 65 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin. 40 a 45 Rdlr. uden Rigs 56 a 70 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin. 38 a 500 Rdlr. uden Rigs 13 a 44 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin. 23 a 24 Rdlr. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin 750 78 Rdlr. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Humle. J. Brunsviger) Skpd. 60 a 70 Rdlr. 55 a 600 Rdlr. Gaarede. - Norsk Jern Skpd. 123 Mk. a 13 Rdlr. d. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. d. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens C. Reen Hamp Skpd. 26 a 30 Rd.) Bonitet. d. Brænde. Favnen. S. Pommersk For Rd. 4 Mk. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Pommersk Bog.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Holsteensk Bøg 9 a 100 Rd. i jydskenkelt Fyensk Rd. Mk. - Rd. - Mk. jelle Birk. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1782-12-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 2 Rd. 1 a 2 Mk. Rd. Et Læs Tørv 2 a 3 Rd. 2 Mk. Rd. Kul Tønden 5 Mk. Forring. Høe et stort Læs Rd. Mk. Dito mindre 3 Rd. 2 a 4 Mk. 2 a 3 Rd. Mk. Halm et Læs Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. 2 Mk. - unge Parret 2 Rd. Mk. Capuner fede et Par 2 Rd. Mk. mavre et Par Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 Mk. s. 3 - unge Parret 3 Mk. s. i i Kyllinger et Par M. s. Ænder et Par 5 Mk. 8 s. Duer et Par 2 Mk. 4 s. Æg en Snees
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Venedig, den 5te November. Endog Regieringerne i Barbariet ville afkaste det gamle Aag, at være Porten undergivne. For kort Tid siden forsøgte Storsultanen ved gode Raad og Truester at bevæge Algiererne til at holde inde med deres Kaperier imod Spanien; men et despotisk Medlem af denne Regiering, skrev følgende Svar tilbage tillet af de fornemste Hoveder i Portens Raad Jntet er lettere end at give gode Raad, som ofte enten ikke kasse sig paa Sagen, eller ikke staae dem an, der ikke have forlangt gamme. Porten behøver Freed, det tilstaaer jeg, men deraf følger ikke, at denne Freed er ligesaa nyttig for vore Kysters trende Regieringer. Herover er den os af Storherren gjorte Forestilling i Tunis og Tripolis, at leve i god Forstaaelse med alle Magter i Middelhavet, bleven koldt optagen. -
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Søekaperierne ere for vore Regieringer en felleds Kilde til deres Vedligeholdelse Nigdomme. Vilde vi opgive samme, hvilket Europælsk hos skulde da siden for vort Venskab, eller hvor vare da Hielpekilder tildanskelige Udgifters Bestridelse? Vore Lands lever ikke Vahronge, til en fredelig Handel med den øvrige Verden. Blot Krig, snart med en snart med en anden Stat, kan afhielpandte Mangler. Forgieves sættes det af den Maroccanske Konge sluttede Forbunmed det Spanske Hof frem for os som er Mønster, thi imod dette, som begge Hofferne paa en venskabelig Maade ere blev nedenige om, handlede Maroccanske Kiøbmand saasom de, ligesaavel som vi vedblive at forsyne Gibraltar med Levnetsmidler. Det er sandt, Faren er stor, men Gevinsten umaadelig; et Fartøy, som lykkelig kommer ind til Fæstningen, erstatter os forliset af 5 eller 6. Adskillige Statensens Subsidier, og den hemmelige Clausul ved disse Sudsidiersanes at være denne, at vi skulle foruroelige deres Handel, som ikke betale de samme. Dersom vi behandlede alle vore Naboen paa en Maade, skulde vi snart miste den politiske Høsagtelse, sein vore Krydseere forskaffe os. Den krigerske Aand skulde inden en kort Tild forsvinde, og vi skulde, forladte af alle, snart see os angrebne og ødelagte. De Europæiske Stater hare indvortes Kilder, som vi ikke have; de indsee altsaa, at vi ikke kunne føye os efter Portens Forestilling. Overvey alle disse Betragtninger, og sig da, om vi ere i Stand til at følge deres Raad. Hos eder er Alting i Forvirrelse, saasom Folket vil have Krig og Janitskarerne forlange det. Disse sidste ere eders Armateurs, og naar deres Tal er stort, maae de plyndre. Vore forlange og det samme med større Ret, da de ved deres Røverie vedligeholde en Handel, som uden samme snart skulde høre op, at være vores ulykkelige Land nyttig Constantinopel, den 10de Oct.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Sultanen bliver endnu ved at lade give de afbrændte Huses Eiere Penge og saa meget Bygningstømmer, som han kan. Omend ikke hans Menneskekierlighed drev ham til, at være saa velgiørende, saa maatte han dog være det af Politik for at forebygge sine Undersaatters idelige Udvandringer fra denne Hovedstad til det Russiske Gebeet. Græshopperne giøre nu ver Ulykke fuldkommen; de bedække alle Egne omkring Staden, og ødelægge alle Markfrugter.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Paris, den 13de November. J nogle Dage har her gaaet det Rygte, at vore 3 Krigsskibe, som laae ved Portsmouth i Nye=Engeland, for at revareres, ere blevne stukne i Brand af en Dirision af AdmiralPigets Escadre, og ere ganske opbrændte; men der siger ikke, hvorfra denne Efterretning er kommen. Fra Engeland har man den vist ikke; thi derfra mangle vi 3 Poster, og det fra Amerika i 20 Dage til Orient ankomne Skib, Washington, har ikke medbrag et Ord derom. Den fornuftigste Deel af vore Politiker holde det derfore kun for et blot Rygte, saasom man haaber, at Hr. von Vandreuil har gjort de beste Anstalter til disse 3 Skibes Sikkerhed. - Forleden Søndag havde Kongenen meget alvorlig Samtale med den nye befuldmægtigede Hollandske Minister, Hr. von Branzen, angaaende den Hollandske Marines Uvirksomhed.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Parie, den 18de November. Den Franske Avis for i Dag giver endnu ikke den ringeste Efterretning om den Fegtning, som den 20de October er forefalden imellem den foreenede og Engelske Fløde, hvilket efter al Rimelighed kommer deraf, at den seeneste Madriter, Tidende endnu ganske fortier samme. - En Beretning fra Bayonna taler om en stor Misfornøyelse, som skal herske, Madrit i Anledning af Tildragelserne for Gibraltar, og der siges, at de Misfornøyedes Dristighed er, i Henseende til denne Sag, endog gaaet saa vidt, at man beskylder tre Personer for, at de have underholdt en Brevvexel med den fiendtlige Statsekretær Grantham. - J den forskrækkelige Storm, som rosede Natten fra den 10de til den 11te October i Bugter, ved Algesiras, stødte, iblandt mange andre forulykkede Skibe en Spansk Skebekke, paa 18 Kanoner, imod er sammesteds liggende Hollandsk Skib, som commanderedes af Capitain Krygsmann, og var ladt med gamle Kanoner, hvorved det Spanske Skib er blevet meget beskadiget, men det Hollandske, af Mangel paa Hielp og de til Reparationen paa samme fornødne Materialier, skal aldeles være forloren. - Man veed nu selv af Gazette de France af 12te hujus, at Engelænderne ikke have paa den Kongelige Fregat Aigle, som de fratoge os i Delavare, tillige erobret de Penge Summer, som befandt sig paa den, i det samme allerede vare bragte i Land i Sikkerhed, efterat de tilforn havde været i Fare for, at falde i de Amerikanske Loyalisters Hænder, for hvilken Aarsags Skyld man ogsaa allerede havde kastet 500000 Livres i Vandet, som siden ligeledes lykkeligen ere blevne opfiskede. -
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Marquis de la Favette, som nu er ganske reysefærdig, med tager 6 Regimenter til Nordamerika, saasom den Rochambeanske Armee skal største Deelen giøre Tieneste i Vestindien, næstkommende Sommer. - Den bekiendte General Lee og Oberste Laurens, en Søn af den bekiendte Præsident, ere Amerika ved Døden afgangne. - Linieskibene Censeur Alcide og Puissant, som ere komne tilbage til Brest, have over 500 Syge om Bord, og der ere døde over 50 Mand paa bemeldte Skib i den korte Tiid, de vare ude, for at krydse.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Nu er endeligen Beleyringen for Gibraltar bleven ophævet og forvandlet til en Blockade. Derimod giør man i Cadix alle Anstalter til, paa det bedste at udruste de Skibe, som skulle afgaae derfra til Vestindien, og angribe Jamaica. Græven af Estning skal ved dette Angreb commandere Floden. J Brest vedvare ligeledes Udrustningerne, og adskillige Skibe og Tropper skulle afseyle derfra, for at foreene sig med den Fløde, som skal afgaae fra Cadix. Jmidlertid skulle adskillige Engelske Krigskibe krydse i Vandene ved Brest, som for modentligen ere der, for at observere. Man forsikrer, at Lord Howe har allerede detacheret 10 Skibe af sin Flode til Vestindien; andre paastaae, at han skal komme tilbage med den hele Flode til Engeland, og da først skulle de 10 Skibe af gaae fra Portsmouth. - Det Storbritanniske Hof har foreslaaet vores, atter at oprette den frie Communication imellem Dower og Calais. Hs. Majestæt, Kongen, har antage dette Forslag, og der ere blevne udfærdigede 4 Franske Passe for 4 Engelske Paketbaade, ligesom 4 Engelske for . Franske. Dette beviser, at Fredsunderhandlingerne skulle vedvare. - Stænderne i Bretagne have tilbudet Kongen et Skib paa 110 Kanoner, og, efter dertil erholdet Tilladelse, udnævnt Hr. de la Motte Piquet til sammes Commandeur,
Berlingske Tidende, 1782-12-02
London, den 12te Nov. De Krigskibe som ledsagede vor Jamaika Flode, vare 10 i Tallet. Af samme ere 5 ankomne, eet, nemlig, Ramillies, er strandet, og la Ville de Paris, Hector, Centaur og Glorieur savnes endnu. Af de til denne Flode henhørende Corfardiefarere ere 64 ankomne, 13 ere tagne, 9 ere forulykkede, og vi savne endnu 14. - Jblandt den Koffardie flode, som den 7de huj. er afgaaet fra Portsmouth til Vestinden, ere 20 store Transportskibe, som have alle Slags Krigsfornødenheder for Admiral Pigets Fløde inde. - De tvende Krigskibe, Belisle og Rippen, hver paa 64 Kanoner, ere tilligemed 3de Fregatter afgangne til Nordsøen i en særdeles Hensigt.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Haag, den 19de November. I Dag forventes Pensionairen af Amsterdam, Hr. von Berkel, tilligemed en Deputation fra fornævnte Stad hertil, og i Morgen skal denne Minister, efter 2de Aars Fraværelse, i sin Qvalitet atter lade sig see i Hollands Staters Forsamling. Hans projecterede Handels-Tractat med Amerika gav, som bekiendt, Anledning til Fredsbrudet imellem Engeland og Holland. Om Storpensionairen af Holland, Hr. von Bleis wick, nu vil vedblive sin Post fremdeles, ifald han skulde blive anmodet derom, vil Tiden lære os. - Strax i Begyndelsen af Foraaret skal en Convoy af 8 bevæbnede Skibe tilligemed 2 Krigskibe og 3 Fregatter seyle fra Holland til Vestindien. - Den Franske Ambassadeur, som har været i Amsterdam, er allerede kommen her tilbage igien.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Da Staternes Forsamling i Holland tager sin Begyndelse i Morgen, saa vil man nu snart erfare noget Nærmere, angaaende Sagen med de Witte og andre Anliggender. - Staterne i Friesland, eller rettere de trende Qvarterer af det platte Land, have efter det Svar, som Arvestatholderen meddeelte den den 29de October, paa deres Skrivelse, angaaende, hvorfor ikke de bevilgede Landets Skibe vare blevne sendte i Brest, været af den Meening: At dette Svar, langt fra at hæve den i Deres Ædelmægtigheders Skrivelse yttrede Tvivl, meget meere retfærdiggiør de Klager, som Staterne i adskillige Provindser have udladt sig med, i Anledning af en saa uventet Vægring, i Særdeleshed, naar man sammenholdte Hs. Durchlauchtigheds Svar med den Rapport, som Høy samme forelagte Generalstaternes Geheimeraad den 12te September. For imidlertid ikke at spilde Tiden med Undersøgelser, af hvilke ingen Oplysninger kunne ventes, saa beslutte de, ikke at besvare Hs. Durchlauchtigheds Brev men at lade en Circulair=Skrivelse gaae til de øvrige Provindsers Stater, og foreslaae samme: at udnævne af hver Provindnogle Deputerede, for tilfælles at raadføre sig angaaende Søeoperationerne; at forhindre, at den Uvirksomhed, som allerede har vedvaret alt for længe, ikke bliver fortsat, at udvirke, at vore Anliggender kunde blive besørgede med større Hurtighed, og at man ikke længere opholdes ved utilfrede stillende Svar, o. s. v.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Wien, den 12te November. ember. Den 18de hujus skal Prindsesse Elisabeth af Würforlade sine Va holde andre paa det Keiserlige Slot, ved Siden af Sveitzer, gaarden, til hvilken Forandring man fornemmeligen angiver som Bevæggrunde, at Veyen til Theatret, som Prindsessen, gierne besøger, er paa denne ubehagelige Aarets Tiid alt fortildsommelig, og Værelserne i dette Kloster tillige vare saa meget udsatte for Røg, at man umueligen kan opholde sig i samme. Prindsessen har dagligen maattet flygte til sin Oberhonesterindes Gemak. De nye Gemakker paa Slottet ere imidlertid kun i en Hast blevne meublerede, da der ved en anden Leylighed skal blive foranstaltet prægtigere Værelser.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Wien, den 16de November. Den paa denne Tild sædvanlige aarlige Rekrutering for vor Armee har allerede taget sin Begyndelse. Samtlige Arveland give for dette Aar 30000 Mand til Completeringen, af hvilke 10000 strax blive satte i virkelig Tieneste, men de 20000 faae Tilladelse at gaae hiem paa bestemt og ubestemt Tiid. -
Berlingske Tidende, 1782-12-02
den herværende habile Vaabenskærer, Hr. Abraham, som havde den Ære, at tilsende Hendes Russisk KeiserligNajestæt Høystsammes eget Portrait ophævet udskaaret paa en stor Sardonyrsteen, har høystbemeldte Monarkinde derfor ved sin Gesandt, Fyrst Gallittin, ladet tilstilleen anseelig Foræring i reede Penge og den store Guld=Medaille, som et bleven slaget i Anledning af Peter den Stores Billed=Støttes Jndvielse.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Efter Breve fra Constantinopel af 25de Oct. forefalde den imellem vor der værende Minister og Hr. Bulgakow, Russisk Gesandt sammesteds, idelige Conferencer i Henseende til Criis trykkende Anliggender. - Endnu har ikke det Peters borgske Hof besvaret Divans Forestilling, at Naboemagter ne aldeles ikke maatte blande sig i den Crimske Regierings=Forandring. - Det er nu ikke længere en Hemmelighed i Constantinopel, at de Russiske Tropper nærme sig Crim med Magt, Herover taler man vel endnu ikke offentlig om Krig; men man ruster sig i det mindste paa Søeverfterne, og 30 Skibe af Linien og nogle Fregatter ligge allerede færdige. Capit Pascha er nærværende ved alle Tilberedelserne, og Alting bliver ud sort med Jver og Hurtighed. Ved Postens Afgang var i Seraillet og Egnen derved Alting roligt.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Leipzig, den 16de November. Den 10de hujus er Rigsgraven, Frederich Sophus von Wartensleben, forhen værende Kongelig Preussisk Gesandt ved det Kongelige Danske Hof, ved Døden afgaaet i Delitsch, sit Alders 74 Aar. Ved denne Herres Daab, som gik for sig i Berlin 1709, have trende Konger og en Dronning i høyeste Person været nærværende som Faddere.
Berlingske Tidende, 1782-12-02
Corsøer, den 28de November. Jndkomne: Den 24de hujus Admiral Kaas fra Fyhn til Kiøbenhavn. Den 25de: Kongel. agende Post 9 Læs. Den 26de Jøden Herbst David Wallack og Søn fra Hamborg til Kiøbenhavn, Kiøbmand Schiønhaum fra Spanien til Kiøbenhavn, For datter Flyborg fra Fyhn til Dyrehoved Gaard. Udgaaet: Den 24de huus Kiøbmænd Weise, Leonhard Friderich og Hollhaysen til Hamborg, Regiments=Feldtskiær Fordinand fra Kiøbenhavn til Ribe, Kongel. agende Posig Læs, Forvalter Flyeborg fra Dyrehoved Gaard til Fyhn. Den 25de Major Niels Sehested med Frue til Broholm, Kiøbmænd Henricus Gadet og Paul Bie fra Kiøbenhavn til Holland, Lærreds handler Ritter fra Kiøbenhavn til Odense. Den 27de, FransCourcer Sarifsan fra Stockholm til Paris. Den 28de: Skipper Paul Tropmand til Svendborg, Skipper Johan Olsen fra Kiøbenhavn til Holsteen.