JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Torsdagen den 29de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 11 og 12 Slet, bliver udi Admiralitets og Commissariats-Collegio holdet offentlig Licitation over de i Aaret 1786 til Holmens og Flodens Fornödenhed behövende Materialier og Vare, bestaaende af Hamp, Tiære, Beeg, Steenkul, Pund læder, Klumpe=Bye, Slibesteene, Speilglas, Ruder, Muur og Tagsteen, Kalk, Kiøbenhavns Seildug, Rævelsag, Russisk Flamsk-Linned, Tallig, barkede og smurte Huder, Haardug, Kobberplader, Havre, Rigaske Master og Spirer, kommerske Fyrrebielker, Spær Pahlholter og Stumpmaster, Riis Eeg, Aske Tömmer og Stænger, Pokkenholt, Graae Træe, Fyrre-Billedhugger-Tömmer, Lindeplanker, Vognskudblokke, Fyrre-Rendetræer Elle= og Fyrre-Pompetræer, FödkerGods, Töndebaand, Eege Rappertplanker og Axel-Tömmer. Bögetræer til Stole og Skjæftemager-Arbeyde og Bögebrænde. Ligeledes bliver Fredagen den 30te Decbr. paa samme Tiid. og Sted liciteret adskillige Jern- Materialier, Spiger og Söm, som ogsaa behøves i samme Aar, og hvis Qvantite, Dimensioner og Conditioner paa Licitationsstedet nærmere vorder bekiendtgjort. Dog tiener til Efterretning, at intet Efterbud imodtages. ligesom og, at den Mindstbydende maae være betænkt paa Cantion for promte og rigtig Leverance om forlanges. De som have noget at fordre efter afg. Georg Ternpest, Tobakspindermester, indkaldes herved at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Skulle nogen have noget at fordre efter følgende Afdøde, som har faret med Skibet Dannebroge, nemlig: Matros Johan Gelmunden og Adser Pettersen; indkaldes de herved at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes begge benævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den Tid Loven foreskriver, med Beviis om deres Arve Ret, og for at iagttage det fornødne under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi følgende Afdødes Stervboer, som har faret med Snovskibet Magdalena Dorethea kaldet, nemlig: Skibs=Kok Frederich Carsten Nissen, som er død paa Hospitalet i Cadix, og Matros Svend Ommundsen; indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre efter følgende Afdøde, som har fahret med Skibet Emanuel, nemlig: afg. Matros Jens Tellossen fra Christiania, og . - - Peder Jensen Smitfra Randers: indkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer, saa indkaldes og begge bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage det Fornødne ved Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Studiosus Hans Grimstrups Stervboe, indkaldes de herved at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage det Fornødne under Skiftet. Peder Hansen, Tømmersvend af Kiøbenhavn, som havde være i Ods Herred og i Svindinge paa Holbechs Amt at besøge sine Venner, har paa sin Tilbagereise erholdet Logemente hos Tømmermester Carl Christian Reinelt her i Holbech, hvor han foregav at han ville til Kiøbenhavn og formedelst sin Svaghed, ansøge om at komme paa Hospitalet, men han døde hos bemeldte te Reinelt, Natten imellem den 16de og 17de November sidst, hans ringe Efterladenskaber er taget under behørig Registering og Vurdering, og Skifte og Deeling efter ham vorder foretaget paa Holbechs Raadstue Onsdagen den 21de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvor Arvinger, samt Credi= og Debitorer ville indfinde sig det fornødne at lagttage. Holbechs Raadstue, den 26de November 1785. H. C. Lund.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Fra en Mand paa Friderichsborg Ladegaard, er i October. Maaned sidst, bortkommet en 4 Aars Hest, omtrent 10 Qvarter, høy, graaebroget, ramskoppet, med en smal hvid Blæs, brun Manke og brun Rumpe, for hvis Opdagelse loves 10 Rdlr. Douceur, naar man derom ville melde sig hos Skaffer Berg paa Frederichsborg Ladegaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Ved udstæd og en Julii 1782 udløben Proclama, som en læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 15de April, og ved Siellands Landsting den 17de næstefter, item bekiendtgjort udde Berlingske Tidender under No. 38. 40. 47. og i Adresse Contoirets Efterretninger No. 97. 101. og 104, ere Creditorerne udi afg. Brøgger Rasmus Schiøtt og forhen afdøde Hustrue Anna Schlichtkrulls fælleds Stervboe indkaldede, at anmelde det res Fordringer udi bemeldte Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, hvilket da anmeldte Krav ve med Vished vide at være fuldkommen og rigtig afbetalt. Men, som vi Undertegnede fra ermeldte Tid, eller paa 4de Aar, have forestaaet Boet som Værger, og seet Brøggeriet for Arvingerne fortsat, saa sind vi det fornøden, uagtet vi med Vished troe, at ingen Gielde gjort, som jo er afdragen, saavel til Forsikring for Skifte Commissionen, som Betryggelse for os og Arvingerne, herved at indkalde den eller de, som formene sig nogen Prætention paa Boet at have, for den Tid vi samme, som Værger have forestaaet, at de uopholdelig, eller i det seeveste inden 14 Dage fra Dato at regne, vilde anmelde samme udi Kiøbenhavns Hof og StadsRets Skifte=Commission, siden dette Boe nu atter af bemeldte Commission er antagen til endelig Deeling imellem Arvingerne. Kiøbenhavn, den 7de December 1785. Christopher Schlichtkrull. Peder Nicolai Titchen.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Ved Proclama læst i Siellandsfars Landstings Ret den 16de November sidstl., og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 28de ejusdem, ere Creditorerne i afg. Feldbereeder Baltzer Kramers, og efterlevende Enkes Elisabeth Cathrine Swartz, kops fælleds Boe, til at i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer: som herved tillige bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 16de November sidstl., og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 28de ejusdem, ere Creditorerne i afg. Magdalena Schøllers, og forhen afdøde Mands, Hofmaler Christian Otto Gotreuers fællede Boe indkaldede med 12 Ugers Varsel, til at i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, som herved tillige bekiendtgiøres. Da Anthon Gabriel Schiench, Copiist i det Tydske Contoir udi General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegium, ved Døden er afgangen, og hans Boe taget under Skiftebehandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, allede, som i hans Boemaatte have noget at fordre, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; tillige indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den lovbefalede Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Omtrent 1500 Rdlr. Børne=Penge ere til nærværende 11te December Termin, imod antageligt Pant, at bekomme hos Provst Bech i Vallekilde pr. Ringsted.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
vitterligt: at i allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, gjøre, allernaadigste Bevilling af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Niels Bejer af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, paa Doct. Peter Penthen paa Vort Eyland St. Croix i America en Vexel, stor 1000 Pund Sterling, trasseret af Christopher hans Vegne for Os allerunderdanigst haver andraget, at Mar Evon paa bemelte St. Croix den 22de Februar. 1773.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
som Agent for Abr. Ter Borch & Sønner paa egne og øvrige Formand i Ægteskabet afg. Mathen Omalle til Last Abr. Agentens Vegne, i Faveur af bemelte Doctor Penthenye Ter Borch & Sønner i Amsterdaler forkommet, uden at te Procurator Bejers derhos allerunderdanigst giorte An man veed hvor samme er bleven; saa have Vi, efter bemelsøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til anden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, som 3de gange efter hin Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, skal indføres, maae med 12 Ugers Varsel fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, indkalde den eller de, som maatte have foranførte originale Vexel i Hænde, dermed at fremkomme, og med samme at melde sig inden fornævnte Tids "Forløb hos Supplicanten paa bemelte Doctor PenthenysVegne, samt dertil at bevise deres lovlige Adkomst; og om ingen efter bemelte Tids Forløb med den skulle have meldt sig og den være død og magtesløs hvor den findes; ligesom og maae derefter paa samme erhverves Dom til Mortification eget til, efter Gienpart og Dommen, at søge sin Betaling saa fornævnte Doctor Pentheny derefter maae være berettihos Vedkommende; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 25de Novbr. 1785. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Procurator Niels Beyer af Kiøbenhavn, Bevilling, at har paa Doctor Penthenys Vegne paa St. Croix, maae ved Stevning til Hof= og Stads Retten udi Aviserne indkalde en bortebleven Vexel, stor 1000 Pund Sterl. med videre. Og efter Anmodning af Procurator Niels Beyer for Doctor Peter Pentheny paa St. Croix, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldet og stevnet den eller de, som maatte have foranførte originale Vexel i Hænde, dermed at fremkomme, og med samme at melde sig inden 12 Uger fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, samt dertil at bevise deres lovlige Adkomst, da Citanten om ingen efter berørte Tids Forløb med denne original Vexel skulle have melt sig og beviist sin lovlige Adkomst dertil for os i Hof= og Stads=Retten Mandagen den 24de April førstkommende, vil paastaae Mortifications Dom a. efter allerhøystbemelte allernaadigste Bevilling. Dets til Bekræftelse under Hof og Stads=Rettens Segl, og Jnstits=Secretairens Underskrift.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Kiøbenhavn, den 5te Decembr. 1785. (L. S.) Mahling.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling af 4de Novembr. 1781., saa lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Arvingerne efter forrige Oberst=Lieutenant ved Vores Syndensieldske gevorbene Infanteric. Regiment afg. Fridrich Damies von Rosing af Vor Kiøbstæd Friderichshald i Vort Rige, Norge, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Christiania Jntelligens=Blade og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som paa nogen Maade formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Oberst=Lieutenant Rosing, at indfinde sig hos bemelte Arvinger inden foreskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme den hører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 4de Novembr. 1783. Under Vort Signet. (l. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. rurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Arvingerne efter afg. Oberst=Lieutenant Frederich Daniel von Rosing af Friderichshald, Bevilling, at maae i Aviserne, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde bemelte afg. Oberst=Lieutenant Rosings Creditorer. Bliver herved alle de, som paa nogen Maade formene sig at have nogen Fordring paa bemelte afg. Oberst Lieutenant Fridrich, Daniel von Rosing eller nu hans Boe, af hvad Slags det end være maatte, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldede af mig, som denne Dødes efterladte Enke og Boets Arvinger, der alle ere myndige og følgende: Malena Margreta Rosing, Enke af afdøde Capellan Hr. Peder Broch, Major Niels Wærenschiold af det første Smaalandske Nationale Jnfanterie-Regiment paa sin Hustroes Hermana Catharina Rosings Vegne, og Major af Jnfanteriet, samt Krigs-Commissair i Christiansand Adam Reus v. Rick paa sin Hustroes Margretha SophiaRosings Vegne, at møde eller møde lade hos mig Maria Margretha Koppelow, benævnte Oberst=Lieutenant von Rosings Enke her i Frederichshald, inden den allernaadigst foreskrevne Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, da en Madrit, den 16de November.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Man er endnu bestandig i Uvished ihenseende til Freden med Algier. Vaabenstilstanden imellem denne Regiering og Spanien var vel allerede den 10de October udløbet; men han forsikrer dog, at Beyen har paa det strængeste forbude ble sine Korsarer, at angribe noget Spanskt Fartøi. Jkke bestomindre ere 10 af disse Korsarer den 4de October afseile se til Oceanet, og krydse omkring paa Kysterne af Spanien.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Livorno, den 19de November. Nogle i disse Dage her ankomne Skippere have medbragt 4de Efterretninger, men som begge først maae bekræftes, førend man kan fæste Troe til dem. Den ene er, at Commandeuren over den Venetianske Eskadre, Hs. Excellence Ridder Emo, har paa Høiden af Maltha truffet 2de Skibe hvilke han lod igiennemsøge, og da det befandtes, at de vare ladte med Munition og andre Krigsfornødenheder for Tunis, har han borttaget Munitionen &c., som var af 30000 Duca lers Værdie; men givet Skibene deres Frihed. Den anden Efterretning er denne, at da Commandeuren over det Vennestianske Linieskib, Concordia, Hr. Condulmer, som er bleven tilbage med bemeldte Skib, for at bloqvere Goletta, havde saaet Efterretning om, at nogle Tunesiske bevæbnede Barke havde sat sig i Beredskab til ved Nattetider af angribe hans Skib, har han ladet dem nærme sig, men derpaa skudt dem alle i Grund med sine Kanoner.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Florenz, den 21de November. Det Rygte har vel været udspredt, endog her i Staden, let Hs. Kongelige Høihed Storhertugen, vores Souverain, lilligemed Høisammes Datter, Maria Theresia, skulle med det første reise til Wien; men man mærker ikke, at der ved Hoffet giøres den mindste Anstalt til denne Reise. Det samtlige Storhertugelige Hof er tvertimod i Løverdags afreist herfra til Pisa; og det heder, at samme vil forblive der den hele Vinter.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Om den Saxiske Prinds Anthons formeentlige Formækling med ommeldte Prindsesse, tales nu ikke heller noget.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Livorno, den 22de November. Med en Skrivelse fra Cagliari har man under 14de hujus faaet følgende Efterretning: Da man havde faaet at vide, at en liden Eskadre af Barbariske Røverskibe havde foretaget en Landgang paa Øen Rossa, løb strax trende der i Havnen liggende Malthesiske Gallioter i Søen den 12te hujus. De naaede samme snart, og tilbød strax en Træfning, som og blev antaget. Korsarernes Anfører bandt strax an med een af de mindste Gallioter, imedens de trende øvrige angrebe de 2de andre Malthesiske Skibe. Man fegtede en Tiid lang heftig.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Capitain Pedro's Skib gjorde sig 5 Gange forgieves Umage for at entre Korsaren, men den 6te Gang lyktes det, og den Malthesiske Besætning gik hidsig over paa samme, hvorpaa der fulgte en blodig Kamp. Klokken 4 1/2 om Eftermiddagen blev Udfaldet til Malthesernes Fordeel; Skibet blev erobret, og enhver af de andre Gallioter gjorde sig ligeledes til Mester af et fiendtlig Skib; det 4de havde strax i Begyndelsen af Træfningen begivet sig bort. Paa de trende erobrede Skibe befinde sig 220 Mand, 52 ere dræbte og 32 saarede; de Christne havde kun mistet 6 Mand. Disse Fartøier vare løbne ud, førend den Venetianske Flode ankom for Goletta, og kunde ikke løbe ind igien, da Jndløbet var sperret, hvorfor de fortsatte deres Røverier i Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Fra de Pohlske Grændser, den 27de Novbr. Breve fra Constantinopel tale endnu bestandig om Uroeligheder, som herske i denne Residence. Sultanen og hans Ministerium ere forhadte hos Folket, og man venter daglig en Revolution til Fordeel for Prinds Selim, den afdøde Keiser Mustaphals Søn.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Rygtet om et blodigt Optrin imellem Russerne og Tartarerne i Cuban har fornyet sig. Tre Russiske Jnfanterie= og 2 Cavallerie=Regimenter skulle have været i Trefning med samme. Den hele Fortælling behøver dog endnu nærmere Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Paris, den 28de November. Kongen har skiænket Videnskabernes Academie 12000 Livres for at udsætte samme til Priis for den beste Besvarelse paa det Spørsmaal. Hvilken er den beste Maade at forfærdige Glas til Telescoper og Kikkerter, Cardinal Rohan har ladet overlevere Kongen et Retfærdiggiørelses=Memoire, hvilket Monarchen læste med stor Opmærksomhed, og derpaa overleverte det til Storseilbevareren med den befaling, at tilstille General=Procuratorer, samme, for at bruge det som et Stykke ved Cardinalens Proces, omendskiøndt det ellers er usædvanligt, at deslig Memoirer blive forfattede til Brug ved Processer.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Man forsikkrer, at Commercetractaten imellem Frankrige og Holland skal med det første blive sluttet. Det heder og at Handelstractaten imellem Frankrige og Rusland skal endnu i dette Aar komme i Stand, endskiøndt Engeland giør sig Umage for at forhindre det.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Det Kongelige Edict om Fastsættelsen af Guldets Værdie imod Sølvets &c. &c. bestaaer af 6 Punkter. For i Veien klages der over, at de hidtil gangbare Louisd'orers Værdie har forført baade de Jnden= og Udenlandske til at smelte samme, eller at bytte dem for Franske Sølvpenge, og da med Fordeel at sende dem ud af Landet. For at forebygge dette, maae man forhøie de nu værende Louisd'orers Værd, og ganske sætte dem ud af Cours, paa det at samme, i det mindste i Frankrige, herefter ikke meere skulde gielde. Videre bliver anmærket, at Guldets Værdie er steget i alle Lande, og kun i Frankrige siden 1725 bleven i een og den samme Værdie. Statens Beste, det er, fornemmelig Commercens, har gjort dette Skridt nødvendig; men Kongen selv vil ikke trække Fordelen deraf, men gjerne overlade den til de Undersaattere, som virkelig eie Louisd'orer i Guld. De nye Louisdoren skulle faae den samme tælbare Værd af 24 Livres, som de nu værende, og skulde tillige beholde det samme Navn. Forskiellen bestaaer kun deri, at der ikke kommer saa meget Guld, dem, og at dette bliver sat i en ægte Lighed med Sølvets Værdie. Alle de, som bringe de nu værende Louisdforer til de nedennævnte Kongel. Myndter, faae den høiere Værdie erstattet i rede Penge: 1) Enhver Mark Guld af 24 Karat, staaer i Værdie af 15 1/2 Mark Sølv af 12 Karat, og bliver imodtaget og betalt med 828 Livres 12 Sous, som Sølvets Værdie af 15 1/2 Mark, pr. Mark 53 Liv. 9 S. 2 D. 2) Alle halve, hele og dobbelte Louisd'orer, som i nærværende Tiid ere i Handel og Vandel, bliver den 1ste Januarii 1786 sat ud af al Cours i hele Frankrige. Derimod blive de nærværende Louisdforer fra Dato af til førstkommende 1ste April antagne paa de Kongel. Myndter for 750 Livres pr. Mark, eller hver Louisd'or for 25 Livres, naar de ere fuldvægtige. Naar denne Termin er forbi, saa bliver Marken af de fuldvægtige Louisd'orer kun antaget for 742 Livres 12 Sous. Hvad der mangler i Fuldvægtigheden, bliver desuden fratrukket fra enhver Louisd'or. 3) Guldstænger og fremmet Guld bliver paa alle de Kongel. Myndter betalt efter dets indvortes Gehaldt med 82. Liv. 12 S., eller Karatet med 34 Liv. 10 S. 6 Den. 3) Der blive virkelig myndtede nye Louisd'orer pr. Man til 32 Louisd'orer, paa det enhver Louisdor kan, som hid indtil, have Cours til 24 Livres, og staae med Sølvpengen, i et rigtigt Forhold. De faae et særskilt Tegn. 5) De nye Louisd'orer blive for Resten myndtede efter den hidindtil brugelige Behandling og Vægt. 6) De nye Louisd'orer blive indtil videre Ordre allene myntede i Paris, Lyon, Metz, Bourdeaux og Nantes, og allene de Kongel. Myndter paa disse 5 Steder have den udelukkende Frihed, at imodtage fremmet Guld, de nu værende Louisdiorer &c., for at ombytte samme til Fordeel for Eierne, Frankfurt, den 2den December.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Hs. Durchlauchtighed Hr. Landgreven af Hessencassel, Wilhelm den 9de, har strax ved sin Regierings Tiltrædelse lagt for Dagen, at Høistsamme sætter Priis saavel paa Videnskaberne, som paa Krigstanden, i det han har formeret Universitetet Marburgs Fond med 100000 Gylden, og anseelig forhøiet de Militaires Sold.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Amsterdam, den 3die December. Fra Batavia meldes under 17de Januarii dette Aar, at den commanderende Capit. von Braams Eskadre, som bestaaer af Skibene Uetrecht og Vassenaaer paa 64, Prindsesse Lovise og Goes paa 54, Mönnikendam paa 44 og Juno paa 36 Kanoner, ligger sammesteds for Anker, og at alle disse Skibe, et mere og et andet mindre, behøve Reparation. Saasnart dette er skeet, og Mangelen paa Europæiske Søefolk er bleven erstattet ved Chinesiske, vil Commandeuren seile til Ceylon og Kysterne sammesteds, for at assistere ved Trinconomales Overgivelse, og tillige vise Fyrsten af Candea lidt tilrette ihenseende til hans overdrevne Fordringer paa Compagniet. Derfra tænkte han at gaae i December til det gode Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Haag, den 3die December. Da Alliance=Tractaten imellem Frankrige og vor Republik nu lykkelig er bleven bragt i Stand, saa feiler kun endnu en Handelstractat, for at forbinde begge disse Nationer end mere med hinanden og iagttage deres fælleds Jnteresse. Man forsikrer og virkelig, at der paa nærværende Tiid ikke allene arbeides med Jver paa samme, men at det og allerede er kommen saavidt dermed, at man kunde love sig, at den snart blev sluttet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Fra Capitain Braams, som commanderer i Ostindien er Hollandsk Eskadre af 6 Seilere, og, som man veed, har gjort anseelige Erobringer paa Kysten af Mlaacca, en i disse Dage ankommen til Generalstaterne en vidtløftig Beretning, i hvilken han melder dem, at efterat han havde forfulgt sine Fordele, har han ogsaa havt den Lykke, at undertvinge endnu en Konge, og at underkaste sammes Land Republikens Herredømme. Efterat han havde bragt Sagerne i Orden, har han efterladt 30 Mand i et Fort, for at holde det nye erobrede Land i Respect, og er seilet tilbage til Batavia. (Herfra tænker han, saasnart hans Skibe ere blevne reparerte, at vende tilbage til sit Fædreneland, at være i December ved det gode Haabs Forbierg, og i Begyndelsen af Aaret i Texel.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Det bekræftes, at et Corps af 5 til 600 Mand skal blive oprettet til begge de Ost- og Vestindiske Compagniers Tieneste, og deelt imellem dem, efter som enhver af dem behøver samme.