Berlingske Tidende, 1797-05-15
Mayland, den 24de April J Forgaars kom her en Coureer fra General Buonaparte, i den Efterretning, at Lombardiet var i de med Keiseren, mitede Fredspræliminarier bleven erklæret for en frie og uafingende Stat. I Gaar Nat var derfor Staden illumine og i Dag holdte Erkebispen i Hovedkirken et Te Deum en alle Øvrighedspersonerne bivaanede. Magistraten har den Proclamation meddeelt det hele manlandske Folk hiint ledskab, og beordret Staden anden Gang i Nat illumineret. Kange franske Corpser ere i afvigte Dage afmarcherte herfra 3 Artillerie og Munition mod det venctianske Gebeet. . tona skaanede Venctianerne ikke engang de syge Franske, som laae i Hospitalerne. Førend den officielle Efterretning ankom her, at en lombardisk Republit skulde blive oprettet, havde mange Personer udspredt: at Lombardiet skulde gives Keiseren tilbage igien. Alle disse Personer bleve paa Steder arresterte og ere, imod store Pengestraffers Erlæggelse, blev nelgsladte igien Borgeren Litta maatte betale 200 Zech. ner i Straf, fordi han havde skrevet et Brev til sin Fader med den Addresse, til Hr. Marquis Litta. Alle adelige Titler ere, som bekiendt, afskaffede hos os. Verona skal ved Bombardementet, som de Franske allerede have gjort fra Castellerne paa Staden, have lidt meget Jtalien, den 28de April Neppe havde de franske Generaler, Victor, Kilmaine og la og faaet Efterretning om de blodige Optrin imellem de bevæbnede Venetianere og de Franske i Verona, førend de ilede til med talrige Tropecorpser, for at understøtte General Bal land, som havde maattet retirere sig ind i Castellerne ved Vetona, og truede Staden med en forskrættelig Skjæbne. Anstalterne til Bombardementet gjorde Jndtryk paa Venctianerne, og Verona capitulerte den 24de om Aftenen under den Betingelse, at Personer, Eiendom og Religion skulde blive nantastede. De i Staden værende venetianske Tropper, havde for største Deelen forladt samme den 23de, og i den foregaaende Nat vare Gouverneuren, begge Proveditorerne og den venetianske General Stradico allerede afreiste med Cavalleriet De Franske havde til deres Sikkerhed forlangt 4 Adel ge, Bispen, 4 Chorherrer og endnu nogle fornemme Personer som Gidster. Den 26de toge de franske Tropper, som vare i Castellerne. Verona igien i Besiddelse. - Havde Krigen imellem Keiseren og de Franske vedvaret, synes det, at Buonapartes havde ved de mange Bevægelser, som skedte ham i Ryggen, kunne komme i en farlig Forfatning. Den keiserlige General Landons Fremskridt havde været Signalet for Venetianerne til Opstand. De vidste, at henimod 30,000 Franske vare rykke ind i Tyrol; af disse laae det kun saa at komme til bage til det venetianske Gebet, og troede ikke, at den største Deel var marcheret igjennem Karnthen for at stade til General Buonaparte. Tidspunkten syntes dem altsaa gunstig til at giøre fælles Sag med de Keiserlige, hvis Operationer dog ved den paafulgte Forandring i Tingene, pludselig blev holdt inde med. - Da Buonaparte nu er paa Tilbagemarchen, torde Krigen imellem de insurgerte Venetianere og de Franske, nu snart blive endt. De første havde ikke ventet, at Fredspreliminarierne saa hurtig skulle været blevne sluttede, og befinde sig nu i en slet Forfatning. - J den venetianske Stad, Salg have de Franske taget til Bytte 100 Pund forarbeidet, Sølv. Commandeuren over Flotillen paa Garda Søen, har desuden paalagt denne Stad en Brandskat af 100 Livres. Ogsaa Stæderne Brescia og Bergam skulle have maattet udlevere alt deres Sølvtøi til de Franske, og desuden betale en vis Summe Penge til de franske Troppers Underholdning i deres Districter.