JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Den 24de Dec. har Hs. Kongel. Majest., (i Betragtning af, at Folke skattens Forpagtning paa Landet i Dannemark ikke paa den hidindtil brugelige Maade har medført den Beqvemmelighed for Undersaatterne, som Hs. Majestæt gjerne ønskede, men derimod giver Anledning til adskillige Fornærmelser, Uleyligheder, og Processer imellem Vedkommende indbyrdes, allernaadigst fundet for godt, at fornævnte Land- Consumptions- samt Folkeskats Forpagtning, ved dette Aars Udgang, for det første og indtil videre skal ophøre. Hs. Majestæt har i denne sin sædvanlige faderlige Hensigt til det almindelige Bædste under ovenmeldte Dato allern, udgivet en Forordning, hvorefter Consumption-Familie- og Folkeskatten paa Landet i Dannemark, fra den 1ste Jan 1761 skal svares, hvorved ey aleene de ved Consumptions Forordningen af den 31te Dec. 1700, fastsatte Afgifter, med mindre Ulempe kunde udreedes; men endog Vedkommende Jordegods Eyere, som Hs. Majestæt allernaadigst overdrager visse, efter Consumptions Forordningen tilkommende Oppebørseler, nyde de Fordeele, som ellers Forpagteren ere tilfaldne. Folke skatten, som af Bøndernes Hartkorn efter Consumtions Forordningen og de af Præsterne forfattede Mandtaller af Folkeskats Forpagteren hidindtil er oppe baaren, overdrager Hans Majestæt allernaadigst til vedkommende Proprietairer og Jordegods Eyere selv, imod en vis aarlig Afgift, som i Proportion af Ager og Engs, samt Mølle Skylds contribuerende Hartkorn a Tde. 8 s., ved denne Forordning allernaadigst fastsættes. Hvilken Afgift. for destomeere Beqvemmeligheds Skyld, qvartaliter, tilligemed de sædvanlige Skatter, for saavidt det samlede Hartkorn angaaer, af vedkommende Proprietairer Jordegods Eyere, efter deres i Amtstuen indleverede Jordebøger, og saavidt Strøe-Godset, samt Hs. Majestæts Rytter, og andet forbeholdne Gods, som svarer de ordinaire Qvartal=Skatter, angaaer, af Hartkornets Beboere eller Eyere, ligeledes i vedkommende Amts- og Regimentskriver-Stuer skal erlegges.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Den 31te Dec. 1760 har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende Tobaks=Handelen og dens General-Direction i Dannemark, Derudi har Hs. Majestæt allernaadigst gjort den Anordning, at fra dette Aars Begyndelse maa ingen Slags Snuf= eller andre Sorter Tobak af hvad Navn nævnes kunde, fabriqueret eller i Blade, spunden i Ruller og Stænger eller karvet, i Dannemark til Lands eller Vands indføres, for der i store eller i smaa Partier at faldholdes eller sælges, uden allerne af den dertil for heele Riget enten ved Contract eller paa anden Maade, nu eller i Fremtiden af Hs. Majestæt allernaadigst autoriserede General-Directeur for Tobaks=Handelen. Dog maa han ikke, uden aleene i Nødsfald, eller uden det Westindiske og Guineiske Rente- samt General-Toldkammers Forevidende, fra fremmede Stæder, lade indføre nogen spunden eller præpareret Røg- og Snuf=Tobak, men derimod saavidt ham mueligt er, drage Omsorg, at samme her i Riget god og forsvarlig, samt af tilstrækkelig Qvantite af raae Vahre, vorder apteret og spunden. Men Oplagshaverne i Kiøbenhavn saavelsom de allernaadigst octroyerede Compagnier bliver det fremdeles uformeent at forskrive og indføre, hvad Tobak de igien af Riget lader udgaae, hvis rigtige Omgang det er ham tilladt ved Visitation og Opsyn at lade iagttage.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Den 2 Jan. er Capit. Lieutenanterne Frederich Ulrich og Anton Günther Elle bracht, allernaadigst avanceret til Søe-Capitainer. Den 5te Jan. er Hr. Georg Nicolaus Lübbers allern, udnævnt til at være Justizr. Den 13de Jan. har Hs. Majestæt allern, udgivet en Brand-Forsikrings Anordning for alle Kiøbstæder i Danmark (Kiøbenhavn undtagen) hvad enten de ere publique eller private Bygninger, Huse og Gaarde, store og saa, nye og gamle, med hvad Navn de nævnes kan, skulle herefter i paakommende Jldsvaade (den Gud i Naade afvende) proportionaliter concurrere til den eller de, som derved have tabt Huus og Hiem, eller derpaa nogen Skade taget, hvorimod de Brand-Casser, som allerede for en eller anden Kiøbstæd kunde være oprettede, herved aldeeles skulle cessere og ophøre.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Høy- og Velædle Magistraten her udi den Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, have ved en Placat af Dato den 14de Jan. 1761 gjort vitterligt: At Hs. Kongel. Majest., vores allernaadigste Arve-Konge og Herre, ved Rescript til høybemeldte Magistraten af 9de Jan. indeværende Aar, allernaadigst
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Staats=Tidender for Aar 1761. digst haver anordnet og befalet, at paa det Opsigelses Tiden kan være en fast og bestandig Tiid, uagtet Paaske falder tidlig eller sildig, skal det derom under 27de Sept. 1754 ergangne Kongel. allernaadigste Rescript derhen være forandret, at Paaske Opsigelses Tiden skal stedse være inden Nye Aar, og Michaelis Opsigelse inden St. Hans Dag, og at de Opsigelser, som denne Termin ere skeedte, enten af Huus-Eyere eller Leyere, inden Nye-Aars Dag, skal iligemaade holdes og være lovlige. Thi bliver saadan Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling herved til enhvers Efterretning bekiendtgjort. Den 19de Jan. er Hr. Professor Johann Bernhard Basedow, allern. udnævnt til at være Prof. Moralium ved Gymnasio i Altona. Saa er og Johan Sammel von Berger allern, bestilt til at være virkelig Kanzellie-Secretair ved det Tydske Kanzellie i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Den 22de Jan, haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at beskikke Peter Pallesen Wulf, til at være Controlleur og Toldbetient ved Middelfahrts Toldstæd. Under samme Dato ligesaa Jens Christian Langeland, tilat være Controlleur og Toldbetient ved Corsøer, og Hans Christian Falk ligeleedes, til at være Controlleur og Toldbetient ved Schielschiørs Toldstæd, Samme Dag haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst behaget: at beskikke Christian Schrøder til at være Controlleur ved Helsingøers Toldsted, Jens Foulund til at være Controlleur og Toldbetient ved Rørvig, ligesaa Niels Madsen ved Kierteminde, Christopher Myhre ved Svendborg, Clemmen Aarestrup ved Bogense, Johan Johansen ved Banholm, Andreas Schandorffved Thisted og Peter Lorenzen ved Nachschow Toldsted. Ligeledes Peter Møller til Toldbetient og Visiteur ved Helsingøer, Jørgen Jæger ved Fridrichsund og Roeskilde, Christian Müller ved Hals under Aalborg Toldsted, og Jver Nielsen ved Aarhuus Toldstæd. J Steden for Hs. Excellence, Generallieut. af Jnfanteriet, og Commandant i Rendsborg, samt Kammerherre Hr. Ferdinand August von Dehn, Ridder, er det Møenske gevorbene Regiment til Fods, anfortroet til den ved Prinz Frederichs Regiment hidindtil standene Oberstlieutenant, Nicolaus Maximilianus Baron von Gersdorff, som virkelig Oberst og Chef. Saaog lieutenant Jørgen Frederich von Castenschiold, ved Hs. Kongel. Høyhed Kronprinzens Regiment, med Capitains Caracter af Jnfanteriet udi Naade dimitteret.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Ved det Siællandske Curasseer-Regiment er Secondemajor, Franz von Torwerdt, benaadet med Caracter som Oberst-Lieutenant af Cavalleriet, samt er det ved Obristlieutenant von Cernicows Død vacant blevne Compagnie confereret til den ved Garden til Hest hidindtil som Lieutenant standene Major Friderich Carl Baron von Gersdorff, som er tillige gratificeret med Oberstlieutenants Caracter. Ved det andet Fyenske Cavallerie Regiment har Prem. Major, Christian Græv af Ahlefeldt til Langeland og Rixingen, erholdet Oberstlieutenants Caracteer; saa er og Capit. Johan Frederich von Curtius, ved LivRegimentet Dragoner, forundt Majors-Caracter. Ved Januarii Maaneds Ved den Danske Fortifications-Etat har den caracteriserede Jngenieur-Capit. Dines von lemming, erholdet Caracter, som virkelig Jngenieur-Capit., og at nyde Rang med Capitainer af Garderne. Ved det Bornholmske gevorbene Regiment til Fods er Second-Oberstlieutenant Ernst Christoph von Blücher benaadet med Oberstes Caracter af Jnfanteriet; Ved det Holsteenske gevorbene Regiment til Fods er Capit. Nicolaus von Brüggemann gratificeret med Majors Caracter. Saa er og Major og Commandant paa Blakier Fæstning Christian Ludvig van Rømer, avanceret til Oberstlieutenant af Jnfanteriet. Kort Udtog af de mærkværdige Tildragelser i Aaret 1760. Januarii Maaned.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
J Begyndelsen af denne Maaned talede man endnu meget om Fred, og om Kongres. Krigs-Folkene vare roelige i Schlesien; men fra Sachsen og Hessen, hvor Armeerne endnu stode i Marken, imod hinanden, ventede mun Tidender og Feldtslag. Russiske Partier streifede henimod Schlesien og Nye mark, men i sær i Bagpommern, hvor de inddreve Contributioner. Den Russiske Hoved-Armee laae i Vinterquarteer ved Weichsel-Strømmen; dog talede man om, at et Corps deraf skulde gaae til Schlesien. General Landon blev Gouverneur over Bøhmen og Schlesien, og han begyndte at samle et Korps Tropper i Bøhmen, hvorom man i Begyndelsen troede, at det ikkun skulde tiene til at bedække dette Kongerige imod Preusserne i Sachsen, som truede med et Jndfald. Den Kongel. Franske Gesandt i Regensborg, Hr. von Mackau, erklæret at Hs. Allerch. Majestæt ikke biefaldt den sluttede Convention angaaende Cammer-Retten og Staden Wezlar. J Leipzig, blev ingen Rettergang holdt, siden Magistraten sad paa Pleissenburg, og Engellænderne forlode den af dem besatte Øe Dien imod at brandskatte den.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Den 1ste Javarii overrumplede den over Rhinen gangne Hannoverske Capitain Scheiter, Staden Kayserswerth, gjorde den Franske Besætning til Krigsfanger og ødelagde nogle Magaziner. Den 2den rykkede Hs. Preussiske Majestæt nærmere imod Østerrigerne ved Dippoldswalde. Den 5te opbrød Hertug Ferdinand fra Crofdorf og gik til Marburg. Samme Dag lagde Alands Havet sig saa stærk til med Jis, at 3 Poster ginge derover samme Dag.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Den 6te blev Feltmarschallen Printsen af Zweybrücken, i Wien slagen til Ridder af det gyldne Skind. J Dunkirchen begyndte man paa denne Dag at aftakle de flade Fartøyer og lade Folket gaae, som man meente skulde have været brugt til et vigtigt Foretagende. (Resten følger i næste Maaned Avis.) Ved Staats=Tidender for Aar 1761.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra 1 Jan. til ultimo Dec. 1760. indkomne 3442 Skippere, hvilke have indbragt følgende Vahre, nemlig 84983 Tdr. Rug, 29939 Tdr. Byg, 50537 Tdr. Havre, 65057 Tdr. Hvede, 3774 Tdr. Erter, 648 Tdr. Malt, 15 Tdr. Vikker, 5436 Tdr. Meel, 5720 Tdr. Gryn, 6232 Tdr. Frugt, 60 Kister dito, 61 Tdr. Nødder, 10135 Tdr. Smør, 5039 Tdr. Kvid, 19192 Tdr. Sild, 791 Tdr. Sæbe, 30 Fade dito. 21 Stkr. dito, 637 Tdr. Talg, 49 dito, 6225 Mojer Salt, 180 tons dito, 1853 dito, 113 Tdr. Østers, 17 Tdr. Lax, 4426 Stkr. Helt, Lax, Svellinger og Øreder, 270 Stkr. Cabeljou, 280 Tdr. Salt-Fisk, 806 Tdr. Tran, 521 Tdr. Miød, 1656 Tr. Krud, 500 Tdr. dito, 227 Tdr. Aske, 138 Fade Potaske, 87 Tdr. Edikke, 156 Oxeh. dito, 210 Tdr. Amdam, 165 Tdr. Steenkul, 3920 Kalder dito, 199 Tdr. dito, 375 Tdr. Allun, 9 Skpd. 7 Lpd. dito 8564 Tdr. Tiere, 510 Tdr. Beeg, 10 Tdr. Senop, 472 Tdr. Birke=Bark, 250 Tdr. Heste Bønner, 290 Tdr. Bønner, 35 Læster Hampefrøe, 48 Foust. Svovel, 148 Foust. Søm, 38 Foust. Ollie, 97 Fade Hampollie, 707 Sekke Egebark, 64 Sække Humle, 1851 Skpd. 16 Lpd. 12 Pd. Oste, 48821 Stkr. dito, 3685 Skpd. 8 Lpd. 13 Pd. Flesk, 392 Skpd. 4 Lpd. Tørfisk, 164 Skpd. 6 Lpd. 3 Pd. Aal, 91 Skpd. 6 Lpd. 8 Pd. Kommen, 5 Skpd. 11 pd. Vox, 68529 Pd. Tobak, 835 Skpd. 3 Lpd. Uld, 180 Sække dito, 793 Baller dito, 6489 Skpd. 17 Lpd. 10 Pd. Jern, 77 Bundter dito, 1702 Støkker Jern-Plader, 10000 Holl. Klinker, 7 Skpd. 7 Lpd. Blye, 4400 Stkr. dito, 205 Skpd. 10 Lpd. 10 Pd. Kobber, 20096 Stkr. Kobber Plader, 66 Skpd. 16 Lpd. Engeskiær, 1192, Stkr. Træer, 8220 Oel Æg, 43 Stkr. Løve= og Tigerskind, 32749 Favne Brænde, 206 Casser Lys, 3293000 Muursteen, 461000 Tagsteen, 145 Stkr. Bloksteene, 800 Stkr. Gulvsteene, 17 Stkr. Trappesteene, 5360 Stkr. Slibesteene, 44 Kalder, dito, 877 Kister Glas, 80 Kurver dito, 29550 Straaeglas, 297390 Stkr. Bon teller, 280 Stkr. levende Stude, 70 Stkr. levende Faar. De Udgaaendes Tal ere 3331, hvilke have udbragt efterskrevne Vahre. 2888 Tdr. Rug, 3108 Tdr. Byg, 394 Tdr. Havre, 263 Tdr. Hvede, 211 Tdr. Erter, 1193 Tdr. Malt, 49 Tdr. Meel, 152 Tdr. Gryn, 67 Tdr. Smør, 248 Tdr. Kiød, 3569 Tdr. Sild, 8066 Tdr. Salt, 46 Tdr. Torsk, 264 Tdr. Tran, 1 Td. Miød, 55Cent. Krud, 45 Tdr. dito, 10 Fade Potaske, 7855 Tdr. Steenkul, 9 Tdr. Allun, 4903 Td. Tiere, 31 Tdr. Beeg, 50 Skpd. 3 Lpd. 8 Pd. Svovel, 293 Skpd. 15 Lpd. Salpeter, 4000 Stkr. Søm, 26 Skpd. 3 Lpd. Oste, 745 Stkr. dito, 71 Skpd. 17 Lpd. Flesk, 519 Skpd. 19 Lpd. tor Fisk, 2360 Pd. Tobak, 422 Skpd. 4 Lpd. 2 Pd. Jern, 3 Skpd. 11 Lpd. 10 Pd. Staal, 3 Favne Brænde, 103300 Muursteen, 9598 Tagsteen, 580 Stkr. Slibesteene, 9 Kister Glas, 5000 Boutellier, 2424 Fade Sukker, 388 Tdr. Sirup, 20 Oxhov. dito, 120 Tdr. dansk Brændeviin, 59 Tdr. Kliid, 6345 Tdr. Kalk, 20 Enebær, 197 Stkr. Messing Kiedler, og 15 Gros Piber. Priis 8 Januarii Maaneds Staats-Tidender for Aar 1761.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Priis-Courant. Korn. Rug Holstensk Td. Dansk Td. 1 Rd. 2 Mk. 8 s. a 12 s.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Holstensk Hvede Td. Laalandsk Td. Byg Tønden 1 Rdlr. 8 s. a 1 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 4 Rdlr. Mk. Malt Tønden 1 Rdlr. 4 Mk. Havre Td. 4 Mk. Gryn Tønd. 4 Rdlr. 4 Mk. Boghvede Gryn Td. 4 Rdlr. 3 Mk. Erter Tønden 2 Rdlr. 2 Mk. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Jslands salted Lammekiød Tønden 8 Rd. a 9 Rdlr. Flesk røget Lpd. 3 Mk. 8 s. a 5 Mk. 8 a 12 s. Rdlr. Mk. Oste Fynske Skpd. Rdlr. Holstensk Skpd. Smør Fynsk Td. 20 a 25 Rd. Sælandsk Tønd. Tælle Lispd. 1 Rdlr. 4 Mk. 4 s. Grøn Sæbe Otting 1 Rd. 5 Mk. 10 Sk. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 8 Rd. a 10 Rdlr. 3 Mk. Graase, salted Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. tør Skpd. 5 a 6 Rdlr. Klipfisk Skpd. 14 a 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 1 Mk. Jslandsk Td. 5 Rd. a 6 Rdlr. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skpd. 12 Rd. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Høste-Sild Td. 4 Rdlr. a 5 Rdlr. Mk. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. a 4 Rd. 3 Mk. Tran Tønden 16 a 17 Rdlr. til Provintz. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 Mk. a 3 Rdlr. 1 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 4 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 3 a 4 Mk. Viin. En Ahme Rhinsk Viin 50 a 60 Rdlr. uden Rigs. 35 - 45 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin 26 a 36 Rdlr. uden Rigs 16 a 28 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Brændeviin 76 a 80 Rdlr. uden Rigs 36 a 400 Rdlr. Humle. Brunsviger, Skpd. 40 a 50 Rdlr. Garle, 30 a 35 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Dantziger Norsk Jern Skpd. 11 Rdlr. 3 Mk. a 12 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. 1 a 3 Mk. Reen Hamp Skpd. 18 a 22 Rdlr.) efter dens Hør Skpd. 20, 30 a 36 Rdlr.) Bonitee. Brænde. Favnen. Pommersk Fyrs a 6 Rd. 1 Mk. Pommersk Bøg 8 Rd. Holstensk 7 Rdlr. 3 Mk. Mariager, Jydsk enkelt 7 Rdlr. 4 Mk. Fyensk Elle 6 Rd. 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1761-01-01
Birke Kiøbenhavns Torve-Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde Læs 1 Rd. 1 Mk. Et Læs Tørv 4 Mk. 8 s. a 1 Rd. 2 Mk. Kul Tønden 2 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs. Dito mindre 1 Rd. 5 Mk. Halm et Læs 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. Høns og Fæderværk. Kalkonske gl. Parret 1 Rd. 4 a 5 Mk. unge Parret. Capouner fæde et Par 1 Rd. 4 Mk. magre et Par Mk. Høns gamle Parret 2 Mk. s. unge Parret. Kyllinger et Par Ænder et Par Duer et Par 1 Mk. 4 a 6 sk. Æg en Snees 10 Sk. Heraf udgives hver Maaned et Stykke udi de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie, ved J. 6 og S. C. Berling.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
No. 1. Ao. 1761. Danske Kiøbenhavnske aten Vilender. Fredagen den 2den Januar.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Af disse Tidender udgives ugentlig tvende Stykker i de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie, ved Joh. Christ. og George Christ. Berling. Gunstige Læsere! hore fornuftige Læseres Nytte og Fornøyelse er Hensigten af vore Tidender, og deres Gunst Drivefiederen til vor Fliid. At vi have i forrige Aar med Omhue, skiønt ey altid med lige Fremgang, stræbte efter at opnaae den første, er ligesaa sant, som at vi have stor Aarsag til at takke Læserne for deres Gunst. Denne erkiende vi med den inderligste Taknemmelighed, og vi udbede os den i det tilkommende Aar, i hvilket vi ønske Dem al Velsignelse og Hæld, og det ligesaa velmeenende, som om det skeede paa Riim. Vi erkiende vel, at vi i adskillige Ting ey have stillet vore Læseres billige Forventelse. Saaledes er det gaaet os med de lærde Tidenders Udfærdigelse. Men i denne Post ere vi til Deels, saa at sige, endog af Umueligheden selv, blevne hindrede. J dette nærværende Aar skulle vi levere Læserne det manglende, og begynde i indkommende Uge tillige en nye Aargang af lærde Tidender. Adskillige andre Mangler have endeel Læsere forekastet os, som, at Listerne over Fødte og Døde i alle Stifter ey ere blevne indførte, at Capituls-Tax terne for nogle Stifter ere udeblevne, at man endnu har savnet Anførselen af Lands- og andre foranderlige Ting-Dage, for adskillige Steder i disse Riger, og at man først af udenlandske Tidender ofte har seet mælde om betydelige indenlandske Jndretninger og Tildragelser; Men for at bøde paa disse Mangler, dem vi virkelig erkiende, maa vi underdanigst og ydmigst vende os til de Herrer Biskopper og andre Stifternes høye Embedsmænd, saavelsom andre Patrioter, i og uden Embeder. Vi tvivle ikke paa, at de jo glæde sig ved at tiene det Almindelige i disse billige Tilfælde, ligesom intet glæder os meere, end naar vi kunne giøre vore Tidender saa nyttige for Læserne, som mueligt.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Fra de Meklenborgske Grændser, den 18de Dec. En Deel af det Preuss. Korps under Prinzen af Würtemberg, er nu paa eengang rykket for Damgarten, for at angribe de af de Svenske der anlagde Forskandsninger. Man venter alle Øyeblik efter Udfaldet herpaa.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Stockholm, den 15de Dec. Alle fire Rigets Stænder have nu givet deres Bevilling til den store Deputation eller Commission, der skal undersøge Rige=Raadets Opførsel, Grund=Aarsagerne til den Deel vi have taget i nærværende Krig, samt Beskaffenheden af nærværende Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Genna, den 25de Nov. J disse Dage have vi faaet en god og en end Tidende fra Den Corsica. Den gode er, at der imellem de Misfornøyedes Overhoved, den bekiendte Paoli, og den Apostoliske Visitator, Hr. d'Angelis, er opkommen en stor Tvistighed, fordi den første have villet bebyrde Kirkens Gods med nogle Afgifter, hvorover Geistligheden haver besværet sig hos Visitator, som ogsaa havde antaget sig dem, og erklæret, at han havde i Sinde, at beskytte Kirkens Friheder og Rettigheder. Derimod er ogsaa den ubehagelige Efterretning indløben, at vore 700 Mand Jnfanterie, som vi med stor Umage og Bekostning havde hvervet og oversendt til Corsica, vare blevne overfaldne, omringede og nedsablede af de Misfornøyede. Paris, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Det har været Hr. von Soulange, en Skibs=Officier, som kom fra Jsle de France til Brest paa et Portugisisk Skib, der har bragt den Tidende, at Esquadren under Hr. Dache, den 27de Jan, havde i en Storm været saa ulykkelig. Efter denne Officiers Fortælling var der dog Haab, til at redde de Skibe, der vare komne paa Sandbanker. Uveiret skal have vedvaret i 40 Timer, og kast baade Huse og de største Træer paa Øen over Ende.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Faro i Portugal, den 12te Nov. En Hvirvelvind har gjort stor Skade paa de i Bayen ved Gibraltar liggende Skibe. Tvende Engelske Fartøyer, et Hollandsk Skib og et Spansk Krigskib paa 74 Kanoner, ere i et Øyeblik, med Folk og alt, opslugede af Bølgerne. Det Spanske Skib var besat med 300 Mand.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Erlang, den 16de Dec. Fra Sachsen erfares, at den Preuss. Armee virkelig har gaaet i Vinter=Cantonnerings Quarteer. Dens høire Fløy staaer ved Freyberg, Chemnitz og mickau. Altenburg er ogsaa besat med 2 Regimenter. Den Preuss. venstre Fløy strækker sig til Meissen, efterat Wilsdruf den 25de Nov. er bleven forladt af de der forhen værende 3 Regimenter. Forat sætte de forrige Preuss. Forskandsninger ved de saa kaldte Katte=Huse, i Egnen ved Nossen og Waldheim, ved MuldaStrømmen, igien i Stand, siden de ere ødelagde af RigsTropperne, maa daglig 1000 Mand arbeide derpaa. Hr.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
General Hilsen commanderer i Freyberg, og General Ziethen i Meissen.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Extract-Skrivelse fra Landshut, den 10de Dec. For kort siden finge vi at see paa vore Høye det forhen ved Schweidnitz standene Wolfersdorfiske Korps. Men General Goltze har paa samme Tiid trækket sig til disse Egne, med et Korps paa 10 til 12000 Mand, og har taget sin Stilling ved Reichenau og bag ved Waldenburg. Bemeldte General Wosersdorf har vel opholdt sig nogle Dage paa Biergene; men da det Goltziske Korps med al Magt trængte ind paa ham, saa bleve de Keiserlige Tropper nødt til at forlade deres Post, og have nu trækket sig tilbage til Grændserne.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Det Wolfersdorfiske Korps maa ikkun have været maadeligt stærkt, eftersom nogle Dage tilforn adskillige Batailloner deraf ere gangne her igiennem til Schmiedeberg, hvilke skulde være bestemte til Sachsen; thi ellers vilde det nok have kostet General Goltze meere Umage, siden General Wolfersdorf, men i sær General Jahnus, have alt for stor Kundskab om disse Egne. Jmidlertid maa man, til særdeeles Berømmelse for de Keiserlige Hr. Generaler Wolfersdorf, Jah nus og Roth, hvilken sidste commanderer Cavalleriet, sige, at de ved Tropperne have ladet iagttage al den Ordentlighed, som man nogen Tiid kan formode ved slige Bortmarcher, og at vi i denne Stad ikke kunne beklage os over den ringeste Voldsomhed.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Fra Sachsen, den 19de Dec. Jblant de fornemme Personer, som opholde sig hos Hs. Preussiske Majestæt i Leipzig, er ogsaa Prinz Georg af Holsteen. Geheimeraad Eichel er ankommen tillige med HsKajestæt, og efter Forlydende, skulle begge Prinzerne af Preussen og Princesse Amalia ogsaa komme derhen.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Berlin, den 23de Dec. Hs. Majestæt har givet Marggrev Friederichs Curasseer Regiment en anseelig Foræring i Penge for de 14 Kanoner og 13 Faner, som det tog fra Fienden i Slagene ved Liegnitz, og Torgan.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Fra det Meklenborgske, den 20de Dec. Preusserne have fordret af dette Land, halvanden Million Rigsdaler i gamle Louis d'Or, 10000 Mand Rekruter, 6000 Heste, 6000 Stude, 8000 Faar o. s. v.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Altona, den 24de Dec. Breve fra Rotterdam af 19de hujus have meldet, at derikke skulde foretages noget i Aar med den Engelske Expeditions=Flode, og at man allerede havde begyndt at udskibe Besætningen. Men en anden Beretning fra Ostende. 14de hujus siger følgende: J dette Øyeblick ankommer et Skib hertil fra Cherbourg i 36 Timer, med den Efterretning, at den store Engelske Flode var ankommen for Havnen ved Brest, og at alting var i Allarm paa heele Kysten af Bretagne.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Helsingøer, den 1ste Jan. 1761. Her i Sunder ere følgende Skippere ankomne: Den 29de Dec. Jacob Wilde af Bergen fra Kiøbenhavn til Bergen med Krammerie. Den 30te dito, Ole Erichsen af Kiøbenhavn fra ibidem til Vestindien med Stykgods. J Gaar Formiddags, er saavel China Fareren Capitain Hielte, som Ostindie Fareren Capitain Eiphinston, gaaen under Segl her fra Sundet, med en god Vind.
Berlingske Tidende, 1761-01-02
Kiøbenhavn, den 2den Januar. J Steden for Hs. Excellence, Generallieut. af Jnfanteriet, og Commandant i Rendsborg, samt Kammerherre, Hr. Ferdinand August v. Dehn, Ridder, er det Møenske gevorbene Regiment til Fods, anfortroet til den ved Prinz Friderichs Regiment hidindtil standene Oberstlieutenant, Nicolaus Maximilianus Baron von Gersdorff, som virkelig Oberst og Chef. Saaog Lieutenant Jørgen Frederich von Castenschiold, ved Hs. Kongel. Høyhed Kronprinzens Regiment, med Capitains Caracter af Jnfanteriet udi Naade dimitteret.