JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
da man begyndte at opgrave Ruinerne af Hergelea, fandt man saadan en Bog, der bestod af gandske tynde Sølv Blade, ligesom Papiir, hvori Skriften, var Grækisk, og som endnu forvares i Kongens Cabinet af Neapolis og Sicilien. Heraclea med mange andre Stæder undergik 79 Aar efter Christi Fødsel ved et Udbrud af Besuvio. - Gemeen Mand skrev imidlertid med en Jern-Stift eller Dyretand paa Tavler, som vare overtrakte med Vox, og undertiden ikkun paa det bare Træe, med Steene af adskillige Farver. Andre skreve paa linnede Tavler, hvilke dog ikke egentlig vare af Lærret, men man limede ikkun Lærret under de Blade, som man betiente sig af at skrive paa, paa det de enten ikke skulle slaae igiennem eller gaae i stykker. Hertil betiente man sig af en Pensel, og Blekket var smaastødte Kul blandede med Gummi Vand. De tvende ypperlige Atheniensiske Malere Polignor og Mycon opfandt det Slags Blek, som kaldes Tryginum, og blev gjort af Viin bærme. Kongerne skreve med Purpur Blek, Bek, som blev lavet af Snegle- og Purpur=Muskel Blod, og ingen anden end de torde skrive med dette Slags Blek, som Latmerne kalder Encaustum. Parcherne syede deres Skrift paa Tøyer. Ægypterne fandt først paa at skrive paa Papyrus, hvoraf Papiir har sit Navn; og dette Papyrus er en Plante, som voxer i de Ægyptiske Moradser. De smukkeste Blade deraf kaldte man Augustus-Blade, for at hykle for Keyser Augustus, og de næst derefter kaldte man Liviske Blade, til Ære for hans Keyserinde Livia. De bleve tilberedte paa adskillige Maader: To eller tre af de tyndeste bleve limede sammen, bankede, pressede og glattede, og jo hvidere de vare, jo rarere holdtes de, ligesom nu vort Papiir. De groveste Blade brugte man at pakke ind udi. Paa dette Slags Papiir vare de saa kaldede Document=Bøger skrevne, saasom Ciceros, Virgils og andres Verker. Mange Bøger bleve og skrevne paa Dyre=Tarmer, hvoraf skal have været nogle i den store Bøger=Samling i Constantinopel, der bestod at 120000 Bind, som blev opbrændt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Anno 1627. er ved et forskrækkeligt Jordskielv i Paulia mange Huuse, nedstyrtede. Jblant andet faldt ogsaa en stor Klokke ned fra et Taarn, hvis Muure ihielsloge mange Mennesker; men et Barn, som sad paa Gaden, blev forunderlig reddet, da forbemeldte Klokke faldt over samme, og saaledes tildækkede det, at det ikke sit Skade af nogen Steen, men man har fundet det friskt og sundt, som var en god og rar Hændelse. Mass. Cap. 6. Der fortælles om en fuld Bonde, som faldt ud af et Vindve fra tredie Stokverk, da just i det samme en anden Bonde kom kiørende der forbi med et Læs Høe, saa at den Drukne i Faldet kom til at sidde paa Høelæsset, hvilket var en god Hændelse for ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
16 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Wittrup. Mr. Hoff. An Ankomne Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Skipper T. Bøysøn fra Riga med Hamp og Liin. J. Grønbeck fra Jylland med Kornvahre. T. Truemand fra Hamburg med Baglast. C. Smith fra Jylland med Kornvahre. H. Rickertson fra Sælland med Kornvahre, P. Steær fr. Jylland med Kornvahre. O. Pettersøn fra Østersøen med Kornvahre. O. Lauritsøn fra Jylland med Kornvahre. J. Høeg fra Kiøbenhavn med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Udgaaende Skibe. Skipper H. Gilliant, H. T. Gram, J. Bowmand, alle til Jrland med Bord. J. Boerhouer til den Middellandske Søe med Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Efterretninger for Publico. Paa Tirsdag førstkommende afgaaer Posten, herfra til Nordland, da de Breve, som med samme skal bortsendes, bliver Mandagen forud paa Post-Contoiret indleverede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Bekiendtgiørelse. Da nedre Baklands-Vey endnu er under Reparation, og kan derfor, paa det Sted, den nu vedgiøres, ikke taale nogen Overkiørsel imedens Steenlægning varer: Saa averteres herved, til behagelig Efterretning, at (S. T.) Hr. General og Commandant von Osten har bevilget Vey oven om Møllenberg, indtil Reparationen er til Ende.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Til Kiøbs. Allonger, Blomster=Couffur eller Sætter af moderne Facon, sammensat af Blodiner, Fiær og Silke-Baand i diverse Couleurer, og som i Paris er forfærdiget, er i disse Dager hidkommen, og faaes tilkiøbs for billigste Priser, mueligt hos Kiøbmand Sr. Just Hansen. Hos Skipper Rolf Greve er at bekomme: Beste Westphalske Fleske=Skinker, extra god banket Byggryn, Porcelains Caffe og Thee Kopper brune emaileret, dito blaa og hvide, blaa og hvide Ponsboller og smaa Spølkom mer, god Congo og Thee de Boe, Franske Caffebønner og Stang=Rappee, fint NanqvinsOstindisk Bomulds=Læret, Murriesi kaldet, alt for civile Priiser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Bøger. Meldes til behagelig Efterretning for Elskere af det bekiendte Norske Skrift, kaldet KONGS-SRUGG-S10, det Kongelige Speyl, eller Speculum Regale, at samme nu ogsaa kand bekommes hos mig undertegnede paa den Latinske Skole her i Tronhiem Exemplaret for 3 Rdlr. 2 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Ligeledes kand hos mig bekommes M. T. Ciceros første Tale mod Catilin, oversat ved H. J. Gottschalck. Exemplaret for 12 sk. J. Musæus.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandlinindlagt: Den fuldstændige Farve, Plette- og Kunst Bog med adskillige Oeconomiske Videnskaber etc. for 2 Ort 8 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-08
Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768 udgangne Forordninger, Forbude, Ordonarcer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Can mer-Resolutioner og Placater, ved hvilke Le vene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norsk Lovs Bøger og deres Capitler med Forordnu genes etc. Parters, Posters og Artiklers kor Jndhold og Data, hvor de i samme Love kude henhøre; tilligemed et fuldstændigt Alph. betisk og Cronologisk Register; Bogen som indrettet til Nytte for alle Stænder, faae til Kiøbs i Tronhiem hos Autor selv paa Adresse-Contoiret, i Kiøbenhavn paa Enpeditions-Contoiret; i Christian hos Sr. Schwach; i Bergen paa Adrese-Contoiret paa Trykpapir for 5 Ort 8 fint Skrivpapir 6 Ort 8 s. grovere dito 5 O 20 sk. Exemplaret, tilligemed bemelte Auto Tractatus Philosophico juridicus de jurameto, for 12 sk. Comoedien Jomfrue Pecnia, for 12 sk. samt Tronhiems Adres Contoirs Efterretninger for 1767. 2 Ort 16 og for 1768, 5 Ort 8 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Om Thee. Det er et lidet Træe, hvis Høyde er gemeenlig 5 til 6 Fod, undertiden skyder det sig høyere, dens Rod kommer meget nær ved Pserskens, og dens Blomster ligner de vilde hvide Roser; det haver endeel store Skud af lige Høyde, enhver saa tyk som en Tomme, men lige til Toppen blottet fra Greene; Disse Skud voxer omkring. en fælles Bul, hvorfra de udspringer, og deeler sig i mange Armee, hvilke udgjør en tyk Busk, lig Myrte-Træets Bladene, som ere af en smuk grøn Couleur ere smale, men lange een eller to Tommer, og taggede i Kandten. Dette Træe er altid grønt og bærer Blomster fra October til Januarii. Maaned, det voxer almindeligen i Dale og ved Bierge, det beste groer i steenagtig Jord, det sletteste derimod i guul sandagtig Jord. J hvad Jordmon man endogsaa vil plante Træet, maae man søge at plante det altid imod Sønden. Maaden hvorpaa man planter Træet er følgende: Man giør Huller i Jorden, som maae være 4re eller 5 Tommer dybt, i hvert Hul legger man intet ringere end 6 Frøe=Korn, og intet høyere end 123 det er fornødent at saae saa mange af gangen, efterdi af 4 eller 5 Korn fremkommer neppe een. Alt som Træet voxer, maae man i det mindste eengang om Aaret giøde Jorden med Møg, naar det er 3 Aar gammelt, begynder det at bære gode Blade og det i Overflødighed, men naar det bliver 7 Aar gammelt, voxer det til et Menneskes Høyde, og efterdi det da skyder mindre Qviste og Blade, pleyer man at afskiære nogle af dets Arme, da det i paafølgende Aar giver en god Deel nye Skud, som bærer en Mængde Blade. Naar Høstens Tid er, maae man ikke afrive Bladene haandfuld viis, men plukke dem af et efter andet; endskiønt dette Arbeide synes langsomt, kan dog en flittig Arbeider. i en Dag samle 10 eller 12 Pund.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
De trende Slags Thee, som Autor kiender, og som differerer saa meget fra hinanden, i Henseende til Boniteten, fremskyder alle fra et og samme Træe, og denne forskiellige Egen. skab, skab, kommer alleneste af de forskiellige Aarets Tider, paa hvilke man af plukker Bladene, og den forskiellige Maade at tørre dem paa. Den første Høst skeer imod Martii Maaneds Begyndelse, da Træet bærer smaa og fine tynde Blade, som ere knap udsprungne, de ere af alle agtede for de beste; og efterdi Keyseren og den Keyserlige Familie i China fornemmelig brugte dette Slags Thee, kalder man den Keyser=Thee; den anden Høst eller Aarets Tiid, hvor man samler Theen, er April Maaned. Bladene findes da tykkere og overflødigere, men ikke saa gode, som de første, og den tredie indfalder udi den paafølgende Maaned, da Bladene findes grovere, og følgelig giver den ringeste Slags Thee. Bladene af den første Høst bliver tørret i Skygge, og derefter rullet med Fladen af Haanden; derimod vorder Bladene af den anden og tredie Høft sadt over Dampen af heedt Vand, enten maaskee for at giøre dem linde og bløde, eller for at udtrække visse Rarcotiske og skadelige Egenskaber, som de havde, naar de ere friske; naar Dampen er trukken i dem, breder man dem ud paa Jern eller Kaaber Plader, hvilke man sætter paa en Ovn; og maae Bladene ere varme, ruller man dem med Haanden paa en Matte, indtil de kruller sig. For at conservere Bladenes angenemme Lugt og Egenskab, maae man omhyggeligen bevare dem for Luftens Virkning. Chineserne nedlegger dem i tykke Tin Daaser, hvilke de undertiden indslutter i et Fouteral af Fyre=Træe, hvis Fuger endog ere tilklistrede med Papiir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Det Chinesiske Folk bruger meget Thee, det er deres ordinaire Drik, endog ved Maaltider, den tiener dem og i mange Tilfælde som Læge-Midler. For at drikke den ret god, maae Bla denne i det mindste være et Aar gamle, det er farligt at bruge dem, naar de ere for friske, saasom de ellers angriber Hovedet og Seenerne. Doctor Kæmpser, fra hvem Auctor har taget til største Deelen af hvis anført er, har sluttet sine Observationer med efterfølgende Roes: "Jeg troer ikke, siger han, at der skal være nogen Plante, som er bekiendt i Verden, hvis Jnfusion eller Decoction af den samme Qvantitet, som man tager Thee besværger saaledes Maven, driver snarere, forfrisker og bederqvæger behageligen al Mattighed og Tungsindighed, og giver Munterhed. Denne Drik befrier og fra Obstruction, renser Blodet og bortfører fornemmelig den Viinsteenagtige Materie, som foraarsager Steen, Nyre Vee og Gigt eller Podagra, hvilket altsammen den giør saa eftertrykkeligen, at iblant Thee Drikkere, i China, har jeg ikke fundet nogen der, som var angreben af Steen eller Gigt. Kæmper legger til, at Theen kan giøre samme Virkning i Europa, dersom Svaghederne der ikke vare arvelige, og ofte understøttede ved for megen sterke Liqveurer og Kiød=Spise, hvorhos maae tilføyes, at Theen som man bringer os fra China og Japon, taber, formedelst den lange Reise, endeel af sin flygtagtige Salt og Godhed, og Kæmper tilstaaer selv, at han aldrig aldrig har kundet finde i Europa den behagelige Smag og den passelig forfriskende Dyd ved Theen, som den i saa høy en Grad haver udi det Land, hvor den voxer. Man har i Europa gjort adskillige Forsøg paa at opelske dette Træe, men hidindtil har man dyrket det uden Fremgang. Salmon udi sin Etat de la Chine tænker, at dersom man bragte den ganske Plante fra Landet selv, i en Casse med god Jord, kunde man vel faae den til at slaae an og bære Frugt, fornemmelig i varme Lande, som Spanien og Jtalien.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Anmærkninger. Olaus lib. 9, cap. 28, skriver, at da Staden Grønningen blev stærkt beleyret af Fienderne, og Borgerne vare allerede betænkte paa at overgive sig, gik en liden Dreng, en Constabels Søn. oppaa et Batterie, og efter Børns Maade, vilde giøre ligesom hans Fader, fik fat paa en brændende Lunte, holdt den til Fængehullet paa en stor ladt Canon, hvorved samme strax brændte løs, og Skuddet traf og dræbte Fyrsten, som var heele den fiendtlige Armees Anførere, hvorover Beleyringen strax blev ophævet. Det var en god Hændelse for Staden. Markatten den øverste Dommer. i Skoven. Det hændte sig, jeg veed ey hvordan, at Markatten fik det øverste Dommer Embede i Skoven. Han mulcteerte Løven for Feighed, Hiorten for Langsomhed, Hesten for Nedrighed, Bien for Dovenskab, Faaret for Falskhed, Duen for Arrighed. Han dømte ofte, naar han ikkun havde hørt den ene Part, og undertiden uden at have hørt nogen. Engang hændte det sig da han sad paa Domstolen, at han saae Ef hornet springe forbi, slæbende en Pung fuld af Nødder med sig. Hør, raabte den ærværdige Dommer, flye strax Pungen fra dig; Det er stiaalet Gods. Men der findes jo ingen som anklager mig, sagde Ekhornet. Jeg forfølger dig paa Justitiens Vegne, har Dommerens Giensvar. Det arme Erhorn maatte give Nødderne fra sig, som han surt havde samlet til Vinter=Føde for sig, Kone og smaa Børn. Markatten tog Pungen med en malicieus Smiil, lukte den op, knætte- og spiste den ene Nød efter den anden; Han dømte ey i flere Sager den Dag. Jeg mærker nok, sagde Katten, som var Skriver i Retten, det er ey got at falde i Justitiens Hænder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Korte Betænkninger. Vær ey aabenhiertet, siger en Moder til sin spæde Datter, og undres siden over, at Dotteren smigrer for hende i Nærværelsen, og bagtaler hende i Fraværelsen. Faderen lærer sin Søn at stiæle Æbler, og beklager sin haarde Skiæbne, naar han seer ham hænge i en Galge, da jeg dog har holdt duelige Læremæstere til ham, og ladet ham lære den heele Christendom uden ad.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Adskilligt Nyt. Efter det af De Herrer Magistrat, i Følge Høy Ordre, forfattede Siæle=Register, beløb Folke-Mængden sig i Tronhiems Bye og og Fæstningerne (exciperet Under-Officerene, og Soldaterne af den her guarnisonerende Delmenhorsiske Bataillon) samt Forstæderne Jhlen og Baklandet den 15de Augusti sidstleden, saaledes som følger: Dom Kirke Sogn. Mand. Fruent. Paa 8 Aar og derunder = 344 385 Fra 8 til 16 Aar inclus. 285 282 Fra 16 til 24 Aar inclus. 221 233. Fra 24 til 32 Aar inclus. 213, 341.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Fra 32 til 40 Aar inclus. 239 304 Fra 40 til 48 Aar inclus. 194 294 Fra 48 Aar og derover - 38678 Mands. 3171 Frue-Kirke Sogn Mands. Fruent. Paa 8 Aar og derunder = 234 - 245 Fra 8 til 16 Aar inclus. 190, 185 Fra 16 til 24 Aar inclus. 144 182 Fra 24 til 32 Aar inclus. 156 236 Fra 32 til 40 Aar inclus. 160 191 Fra 40 til 48 Aar inclus. 153 176 Fra 48 Aar og derover - 252434 Fruent. 4280. Altsaa tilsammen af begge Kiøn 7451.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Efter Forlydende skal Hr. F. C. Hagerup. være beskikket til Sognepræst til Vor FrueKirke her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
17 Søndag efter Trinitatis prædiker, formodentlig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Angel. Frue-K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Ankomne Skibe. Skipper Archibald Medonald fra Skotland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Udpasserede. Hr. Professor Hell, Hr. Taynowitz og Hr. Borchgrevink til Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Bekiendtgiørelse. Da Skipper Stephen Frederich Th. de forlængst er gaaet til Søes og efter Formodning allerede kan være ankommen til Hamborg; Saa averteres saadant herved, til Efterretning for Dem, som maatte være findet at ordinere Vahre afsendt med ham paa Retour Reisen her til Stædet, da Deres Ordre herom, med næste Post formodentlig kunde indløbe saa betimelig, at samme kan effectueres.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader herved bekiendtgiøre: at i næstkommende Uge bliver følgende Skifter, her i Byen foretaget, nemlig: Den 22de Septembris Klokken 9 Slet, Formiddag, bliver Skiftet efter afgangne Frøken Henricha Margaretha Tham, foretaget paa Byetings=Sahlen. bemelte 22de Septembris Klokken 2 Slet, Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Jægtskipper Anders Wæssen, foretaget i Stervboe-Huuset paa Baklandet. Den 23de Septembris Klokken 2 Slet, Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Nordlands=Handler Jemy Willumsen Colban, foretaget udi Stervboe-Huuset ved Ravnkloen, her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Til Kiøbs. Skulde nogen have Lyst til at tilhandle sig en smuk ny, blaa og hvid malet Karm=Slæde med Grei og Tømmer, samt god Overfæld, for billig Priis, vilde samme behage herpaa Adresse=Contoiret at anmelde sig, da nærmere Efterretning om hvor den er at faae, skal blive meddeelt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-15
Bortkomne Sager. J Mandags Eftermiddag er imellem Ranum og Byen bortkommet: En rød Ryslæders Brev-Taske med en Sølv Blyants-Pen og nogle Papirer udi; hvor samme haver fundet, ville behage at levere den paa Adresse=Contoiret, hvorfra Eyeren anvises, som lover en billig Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Lad det staae kiendeligt og undsletteligt, ikke paa udvortes Steen=Plader, men paa vore Hierters inderste Tavler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
(Slutningen skal følge.) Ræven og Ulvens Stalbroderskab. Ræven og Ulven besluttede engang at reise tilsammen i Sælskab; Den første skulde give Anslag og den sidste sætte i værk, Byttet deles lige imellem dem. En Dag havde de gjort et stort Nederlag paa nogle Faar, og slæbet dem hen til deres Hule, i Tanke at komme Dagen efter, og giøre et andet ligesaa stort. Men Ræden begyndte at overveye, hvor farligt det var at komme tvende Dage i Rad paa et Sted, thi gik han hen til Mennesket, og aabenbarede Ulvens Hule. Mennesket tog sig andre til Hielp, drog did, overfaldt og dræbte Ulven, som døende sagde: Det er dit Mesterstykke Mester Mikkel; Ja, derfor priser jeg min Kunst, svarede Ræven; Herover beholder jeg Faarene allene, og berømmes endda oven i Kiøbet for min Retfærdighed. Kørre Tanker. At kalde alle Ting i Tvil for destobedre at undersøge dem, at overveye dem for sig selv og med andre, det er got, derved kommer Sandheden for Lyset. Men Religionen bør man lade være i Ro, den er en hellig Ting, som ey bør røres ved. Ulykkelig hvert Menneske, som tviler paa den 18 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Lehman. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
St. Michels-Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue=K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Copulerede. Hr. Krigs-Raad Hiort og Jomfr. Bræcher, copulerede her i Byen den 19 Sept.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Dødsfald. Hr. Obriste Lientenant Søren von Mejer død i Wærdahlen i hans Alders 71 Aar. Hr. Major von Lytzov død paa Gaarden Devle i Størdahlen. Frøken Karen Hveding død den 16de Septembr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Jndpasserede. Hr. Amtmand Hagerup fra Finmarken. Hr. Ober=Vrager Terkelsen fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Ankomne Skibe. Skipper T. Hanssen Beck fra Flensborg, med Kornvahre. O. Evensøn fra Christiania med Glas.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Skipper Th. Truemand til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Seilfærdige Skippere. Skipper H. Rickertson til Kiøbenhavn med Sild. A. Me Donald til Skotland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Proclama. Sorenskriveren i Nummedals Fogderie Lars Holte Juull tilkiendegiver, at for kort Tiid siden er bortdød en Enke=Qvinde, navnlig Lehne Catharina Thulesius Sal. Morten Reisneer, som opholdte sig paa Gaarden Fax dahl i Fosnæs Præstegield udi bemelte Fogderie, hvor da hendes efterladte ringe Stervboe, er taget under Registration, til paafølgende Skifte=Behandling; og da af hendes Arvinger er opgivet, at være tvende Døttre, hun med sin første havte Mand, afg. Hr. Ole Mechelborg har avlet, navnlig Karen Mar grethe Mechelborg Sal. Jacob Messels, der skal være i Live boende paa Nordmør, og Magdalena Elisabeth Mechelborg, angivet at være død, men efterladt sig en Datter, som lever og skal opholde sig i Biørnsund, og endelig der skal have været en Søn efter ovenbemelte Afdøde, navnlig Johan Jacob Mechelborg, som ej vides om lever, eller har Børn efter sig, som er død, der arver; Saa indkaldes herved disse Arvinger, at anmelde sig, inden den i Loven determinerede Tiid og da lovlig, at legitimere deres Arve=Ret, da enhver for den ganske liden Arv de kan vente, skeer fuldkommen Reede og Rigtighed. Sandnæs den 12te Augusti 1769. Lars H. Juull.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Auctioner. For Hans Kongelige Majestæts Regning, bliver ved offentlig Auction til den Høystbydende solgt, anstundende Onsdag den 27de September 1769. Eftermiddagen Klokken 2 i Jomfr. Catharina Schioldagers beboende Gaard i Kramboe-Gaden, det ved Hr. Professor Hells Retour fra Wardehuus igien hidkomne Gods. Fortegnelse over samme er at bekomme hos Hr. Raadmand Friedlieb.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Herved bekiendtgiøres, at Onsdag den 4de Octobr. førstkommende Klokken 2 Slæt Eftermiddag, bliver udi mit Huus udi Tronhiem, ved Tredie Gangs Auction opbuden, og om antagelig Bud skeer, til Høystbydende bortsolgt, afgangne Fogden Christopher Ruuses Stervboes paa Ørchedahlsøren eiende og beliggende Grund, med paastaaende Vaane= og Ud=Huuser, alt i den Stand, som samme nu befindes, og af bemelte Foged haver været eyet og beboet, hvorom paa Auctions-Stædet Auctions-Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Samme Tiid bliver og til Auction opbuden: En hans Stervboe tilhørende Restance over udestaaende Leyermaals Bøder i Ørche- og Guldahls Fogderie, fra Aar 1752, og til den Tiid han fra Embedet blev endtlediget; Thi ville De som til nogen af Deelene maatte være Liebhabere, behage til berørte Tiid og Sted sig at indfinde og sine Bud anmelde. Tronhiem den 11 Sept. Ao. 1769. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Til Kiøbs. God Rappee, som nylig er hidkommen, er at faae hos Sr. E. Wensell.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
En Halv-Vogn udi ganske god og brugbar Stand er under Haanden at faae tilkiøbs hos Hjulmageren Niels Modin paa Baklandet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-22
Bortkomne Sager. Da der er bortkommen en graa og hvid spettet Stub=Hane, saa loves den, som enten kan bringe den tilbage paa Adresse=Contoiret, eller give tilforladelig Underretning om, hvor den er af bleven eller at finde en raisonabel Betaling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-09-29
Korte Tanker. Et plat Land er som et Skilderie uden Skygge, en Kiortel uden Folder, et Ansigt uden Træk. Biergene ere Jordens Lineamenter; Ved at forskaffe Dyet vidt udstrakte Udsigter udvide de og Forstandens Syn, og ophøye Sindet. Hovmod taaler ey at andre drikke af samme Kalk med sig, dog fornedrer den sig saavidt, og giør GUD den Ære, at knæle for hans Alter.