JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-13
Hvor 600 Rbd. Sedler kan erholdes tillaans imod en saadan Sikkerhed, som for offentlige Stiftelsers Midler er anordnet anviser Procurator Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-13
Auction. Den Gaard i Nørre-Sundbyes Hovedgade, som Cancellieraad Bye- og Raadstue-Skriver Spies i Helsingøer eier, og til Paaske Flyttetid haves i Leie af Hr. Overauditeur Herredsfoged Lange, agtes bortsolgt ved een eneste Auction, som holdes paa Tingstedet i N. Sundbye den 29de Marts d. A. Formiddag Kl. 10, efter de Conditioner som ere til Eftersyn hos Forvalter Lund paa Woerberggaard pr. Aalborg og tillige fremlægges ved Auctionen. Gaarden, som formedelst dens Beliggenhed og Jndretninger er fortrinlig skikket til et Gjæstgiverie, der maatte faae megen Søgning, saasom alle Reisende fra hele Vensyssel og Hann-Herrederne skal passer N. Sundbye til Aalborg, bestaaer af et næsten nyt Stuehuus til Gaden, 15 Fag Grundmuur, een Etage, med en dobbel Qvist paa 5 Fag, og indeholder 14 tildeels gibsede og betrukne Værelser, samt Kjøkken; et Sidehuus af Muur- og Bindingsværk, een Etage, indrettet til Spisekammer, Fadeboer, Folkestue, Bryggers, Kjælder, Brændehuus og Vognremisse, et Baghuus til Tørvehuus, Hønsehuus og Rullestue, m.v., og endelig en Ladebygning, med Stald, Karlekammer, Foderloe, Tærskeloe og Portrum. Ved Gaarden er tillige en god Frugt og Urtehauge, og i Værelserne 9 Stk. større og mindre Kakkelovne. Aalborg den 10de Marts 1823. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Nyeste Postefterretninger. Skrivelse fra den russiske Grændse, den 15de Februar. Hvilken end den herskende Mening monne være i det engelske Cabinet, kan det dog ei let være undgaaet det, at en Tvivl om Gangen i dets Politik maae virke meget ufordeelagtigt paa Magternes gjensidige Forhold; at det derimod staaer i dets Magt at fjerne farlige Forviklinger og at holde den gode Forstaaelse vedlige, som indtil nu har viist sig under de vanskeligste Omstændigheder, og som ved en stræng Opfyldelse af de aftalte Forholdsregler, aldrig vil kunne forstyrres. Dette Cabinet skulde derfor ikke tøve med at erklære sin Beslutning bestemt, for at kunne nyde den Tillid, som aaben Adfærd allene kan erhverve sig og som er den sikkreste Borgen for den offentlige Rolighed. Jnd træder der altsaa, ved det engelske Cabinets Anskuelser ingen Tvistighed i den europæiske Politik og holder den Uegennyttighed Prøve, paa hvis Grundvold denne hele store Alliance hviler, saa vil vel intet Middel blive forsømt, for at naae det Maal, man har foreskrevet sig, uden militairiske Midler og paa en fredelig Maade at see Freden i Grækenland bragt tilveie, men selv om alle Diplomatikens Forsøg paa at oplyse Porten om sin Stilling, bleve frugtesløse og de krigerske Midler da maatte anvendes, vilde man dog ei skride med disse ud over de Grændser, som Fredstiftelses=Formaalet foreskriver. Porten maatte være forblindet i en neppe trolig Grad, og vilde udsætte sig for den haardeste Skjebne, naar den, efter at have afbrudt alle venskabelige Forestillinger, og, trods de advarende Forholdsregler, som allerede have funden Sted, dog vilde spille høit Spil i en aaben Kamp og føre Krigen, til Lands og Vands. J dette Tilfælde vilde den ikke blot opfordre de Magter imod sig, som undertegnede Londonner-Tractaten, men ogsaa nøde de neutrale Magter til at misbillige dens Adfærd og for det almene Bedste at paatale i, den. Er der paa de høie contraherende Magters Side ingen Bekymring for at de bestaaende Forhold kunde lide noget Skaar, saa burde Porten gjøre sig det til Pligt at benytte denne gode Stemning og at lede den til sin Fordeel; thi den torde finde sig bitterligen skuffet, naar den viste de høie Magters sidste Forsøg tilbage og nægtede at høre paa Fornuftens Stemme, i det Haab at Tidens Magt og Collision af Jnteresser skulde bevirke Uenighed mellem Cabinetterne og bringe en Adskillelse tilveie. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Porten torde, om den haardnakket vedbliver sin nærværende Politik, let see sin Tilværelse udsat for Fare, naar Nationalitetens og Troens Følelser, som den med saa megen Hadefuldhed søger at vække hos sit Folk, kom til at gjære hos de christelige Folkeslag. Og sikkerlig vil dette skee, saafremt den troer at kunne antaste Tractaters Hellighed og efter Lune at kunne forstyrre andre Nationers Handel.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Paris, den 1ste Marts. Den franske Coureer søger at godtgjøre, at Englands forandrede Sprog om Anliggenderne i Orienten, beroer paa aldeles politiske Grunde: "Det var ingen ubetydelige Tvistigheder som opløste det sidste engelske Ministerium: man forudsaae en Krig og troede, at en Mand som lykkelige Omstændigheder havde hævet til en saa usædvanlig Høide, vilde ogsaa vide at beherske andre Forhold, og saaledes blev Hyde Parks Achilles sat paa en anden Piedestal. England synes at være i Krig med Tyrken, men litteer for Tyrkerne. Det kalder sig Ruslands Allierede og retter dog alle sine Bestræbelser imod Rusland; det vil seende Tropper til Middelhavet og opfordrer os til det samme. Men man vogte sig. Det gielder England mere om at forsvare Constantinopel end om at rive de blødende Græker ud af Jbrahims Kløer. - Jntet kan hindre Russerne i at trænge frem til Donauen, men længere, heder det, skal man ei lade dem trænge. - Og hvorfor da ikke? Maae det ikke i Paris, Wien og Berlin være ønskeligere at see dem udvide sig mod Østen end mod Vesten, Men i London tænker man anderledes. *) England seer allerede i Aanden Russerne hiinside Bosphorus og Veien banet til Jndien; det vil beskytte Constantinopel, for at bevare Calcutta. Europas øvrige Magter kunne intet tabe, snarere vinde ved Tyrkiets Fald; Frankrig har ikke glemt sin Rhingrændse eller torde maaskee i Colonie-Anlæg paa den africanske Kyst søge Erstatning for sine forrige Colonier &c.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Bladet Huotidienne indeholder en meget lang Artikel over Muligheden af en Krig med Tyrkiet "Havde man vel for 4 Aar siden kunnet tænke at man nu vilde prædike et Korstog, og hvo prædiker det? Er det Paven og Munkene som i Middelalderen, Det var, godt for uvidende Tider, hvad betyde hine nu, Nei, det er Philosopher og Liberale om prædike det, og Folk, som neppe engang troe paa en Gud, de begive sig nu under Korsets Faner. Hvo formaaer at forklare denne Modsigelse? Porten har holdt dette Særsyn for den christelige Verdens Anskuelse; den troer at Jslamismen trues og prædiker da igjen paa sin Side for den islamitiske Fanatisme. Den har desværre misforstaaet Factionerne, det er ikke det christelige Folk, det er de Revolutionaire de ville yde Bistand. Spørgsmaalet strækker sig nu end videre. Vor Tactik vil ei slaae til imod et Folk, som kæmper for sin foregivne Prophet; til et Korstog hører Troe og denne mangler, siden der er gjort Brud paa Christendommens Eenhed. Vil der imellem christne Soldater, Græker, som hade Pavens Navn og Kjettere, som brænde hans billede, herske samme Enighed, som mellem de Vantroende, Men jo betænkeligere de politiske Følger ere, som næsten uundgaaeligen maae udspringe af Opløsningen af det store Spørgsmaal, desto mere er Katholicismens Afsondrelse fra Staternes Forbund at beklage; den er det eneste Baand, som i denne Sag kunde skabe en fælleds Jnteresse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
London, den 29de Februar. Den tyrkiske Post har bragt Breve fra Constantinopel af 27de Januar og fra Smyrna af 19de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
J et af disse var indsluttet en Afskrift af det tyrkiske Manifest i Grundsproget, som i det Væsentlige stemmer med Oversættelsen i Moniteuren. Alle Franker søge nu at forlade Staden, dog holdt det tyrkiske Politie en stræng Orden. En stor Mængde asianelig natur. tiske Tropper ere nu ankomne i Nærheden af Hovedstaden.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Bladet New Times viser sig meget kampbegierlig. Det vil af Kortet bevise, at Constantinopel fra Søesiden, fra de syv Taarne til Serallet er let angribe lig. De forbundne Escadrer skulle blot løbe ind i Mare marmora, tage Dampskibe med sig og Russerne angribe Hovedstaden fra Landsiden, saa vilde man kunne foreskrive Tyrkerne hvadsomhelst for Betingelser. -(Unægtelig er Constantinopel, med Hensyn til de Allieredes afgjorte Overmagt til Søes, vel meest angribe lig fra denne Kant, men til Lands blive vist endnu flere Vanskeligheder at overvinde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
J Coureren læser man en Skrivelse fra Wien af 11te Februar, som foregives at være fra en anseet Haand, er skreven førend Manifestet blev bekjendt og yttrer dog allerede den Mistanke at Tyrken blot søgte at vinde Tid. Porten var bekymret for, at Spærring af Dardanellerne og andre fjendtlige Skridt vilde følge paa Navarinoslaget; derfor stilte den sig an, som om den beklagede Gesandternes Afreise. - Russernes Uvirksomhed ved Pruth lod sig forklare af Aarstiden, men de forbundne Flaaders Uvirksomhed i Middelhavet foranledigede den Troe hos Divanet, at der maatte herske Uenighed og Mistillid i de Allieredes Raad. Den k. k. Jnternuntius er bleven sonderet, hvorvidt Østerrig vel vilde blive blot passiv Tilskuer, men har blot givet almindelige Forsikkringer og tomme Forhaabninger til Svar. Jmidlertid troede Porten at indsee, at England og Frankrig ingen Jnteresse kunde have af at føre Krig med en forhen venskabelig Magt, og haabede ved Skinnet af kraftige Forholdsregler at udvirke sig bedre Betingelser, end de, som Tractaten af 6te Juli indeholder. Porten skal saagaar have gjort de andre Magter Forestilling og Faren ved at lade Rusland sætte sig fast i Archipelagus. Men England og Frankrig maae opgive deres Uvirksomhed og de ere da istand til at virke langt hurtigere end de russiske Hære ved Pruth. Grækenlands Uafhængighed maae erkjendes; Porten vilde overbevise sig om Umuligheden i at gjøre Modstand, beqvemme sig til i det mindste betingelsesviis at antage Tractatens Stipulationer og Rusland havde da ingen videre Grund til Jndblanding i Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Oversigt over Storbrittanniens Forfatning med dette Aars Begyndelse. (Fortsat; see . 42.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Efterat vi saaledes ved Skildringen af, hvad man i England kalder common spirit hvoraf igjen den mægtige offentlige Mening faaer sin Uddannelse, have sat vore Læsere i Stand til at dømme om denne mægtige Stemmes Jndflydelse paa Verdensbegivenhederne, gaae vi over til, ved Hielp af politiske Journal at give dem et Begreb om denne vigtige Stats nærværende Stilling.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Uagtet den storbrittanniske Statsforfatnings væsentlige Mangler, uagtet de Statsfeil, som disse kunne foranledige, har den dog vidst at forskaffe sig og at hævde almindelig Agtelse, fordi den understøttes af en saare agtværdig Tænkemaade hos Nationen, som ved holder over sine Rettigheder, agter og beskytter den personlige Frihed, men ogsaa billiger og understøtter alle gode og nyttige Foretagender. Uagtet de politiske Voldsomheder, som forekomme i Englands Historie, og i hvilke dens Regjering stundom har gjort sig skyldig, har dog intet Folk paa Jordkloden spilt en hæderligere Rolle, intet Folk gjort meere for Oplysning og Cultur, intet gjort større Opfindelser, intet foregaaet de andre Nationer med berømmeligere Exempel. J det engelske Folks Tænkemaade ligger noget Solidt, der er noget reelt i dets Characteer, som maae vække Høiagtelse hos enhver Apartisk. Storbrittannien synes at være bestemt til at udbrede Cultur paa hele Jndiens Overfalde, da dette Folks Virksomhed og Handelsaand og dets Beliggenhed ved Havet har opmuntret det til at anlægge Colonier og uafladeligt at opdage raae og uciviliserede Landstrækninger, for stedse at grunde flere. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
(Meddeelt til Randers Avis.) Led, Nøisomhed, Du Himlens Datter mig; da er jeg stor og rig og lykkelig: det ingen Krone kan en Konge skjænke, Du skjænker dem, sig til Din Fane lænke! Hvad har dog den, som higer efter Rang; Hvis Øre trylles blot ved Guldets Klang? Lidt meer, end Barnet, Sæbeboblen hvister, der næste Øieblik i Luften brister. Skyhøie Taarne vorde Lynets Med, og stolte Eeg af Stormen styrtes ned; mens Jkarus sig op mod Solen svinger, Ligklokken for hans Jordefærd alt ringer. mig og mit lave Tag, Lyn beskytter og mod Stormens Brag; tilfreds med Lidet seer jeg Skjebnens Pile min Dør at skye, og til Palladser ile.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Den, som, umættelig i sin Attraae, sig Meget ønsker, Meget savne maa; sellslaaet Haab og Frygt hos ham vil bygge; ham gusten Avind følge, lig en Skygge. Af Din Ægide skjærmet, fromme Fee! jeg uden Nid paa Andres Held kan see, min Hyrde Herren er, paa denne Klipper mit Haab jeg bygger; det skal aldrig glippe. Thi led ved Haanden, Nøisomhed, kun mig; da er jeg stor og rig og lykkelig: omgjærd med Fred mit Hjerte og min Hytte; med Diademet jeg da ei vil bytte!
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Af Kjøbenhavnsposten, den 11te Marts. Den af den danske Scene høifortjente, agtede Kunstnerinde Md. Clausen kunde den 3die dennes festligholde sit 50aarige Jubilæum som Skuespillerinde. Det var nemlig paa denne Dag 50 Aar siden hun (som daværende Jfr. Aaslew) optraadte for første Gang paa Skuepladsen som Lisette i Syngestykket: Kjærlighedsbrevene." Hvad denne tænkende og yndede Kunstnerinde i dette lange Tidsløb har præsteret i de forskjellige Fag, hvori hun er optraadt, og hvad isærdeleshed den holbergske Muse skylder hende, vil være i frisk Erindring hos enhver Skuespilbesøger, der sikkert deler det Ønske, at hun, i en rolig og tilfreds Alderdom, længe med Glæde maa skue tilbagepaa sin med Hæder tilbagelagte Kunstnerbane.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Md. Catalanis sidste Concert paa det kongelige Theater, som var bestemt at gives paa Søndag, er, formedelst Sangerindens Sygdom, udsat. Selskabet. Harmonien skal have afslaaet hendes Anmodning om at overlades dets Concertsal til nogle Subscriptions Concerter, og Sangerindens Afreise herfra vil efter al Sandsynlighed finde Sted strax efterat hun har givet den ovennævnte Afskedsconcert. Cours den 11te Marts. Hamborg 2 M. - , a vista 217. - Spec. 219. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 s. - Bank Disc. 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier 154 1/2 a 155 Rbd. Sedl. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 a 50 1/2 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter) 83 a 83 1/2 Rbd. Sedl. - Dito Dito 76 1/2 a 77. i Banco. - Nationalb.-Oblig. (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. - Dito Dito 111 3/4 a 112 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbkobl. Renter, pr. 6te Januar 97 1/2 a 98 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. - 4 pC. Dito nye 98 1/2 a 99 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier - Sedl. - 3 pC. nye Danske Obligationer 57 1/2 a 57 1/2 L. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Cours: Hamborg den 11te Marts. Bordeaux 187 1/2. - St. Petersborg 9 1/2. - London 13 Mk. 7 1/2 S. - Cadiz 90. - Lissabon 33 3/4. - Amsterdam k. S. 35, 40. 2 M. 35, 60. - Kjøbenhavn k. S. 220. - Specier, 1/4 bedre. - Disc. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Blandinger. Dette Blads Redaction har med Posten i Dag fra Committeen for Understøttelse til Lidende i Grækenland modtaget Anmodning om Jndrykkelse af nedenstaaende Bekjendtgjørelse, hvilken Anmodning den saameget hellere opfylder, som denne Sag nu alt mere og meere synes at blive hele Christenhedens Sag:
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Det lidende Grækenlands Velgiørere og Velyndere i Danmark underrettes herved om: at med Posten igaar er os tilsendt en meget forbindtlig Skrivelse fra Herr Hofraad Eynard, Ridder af St. Joseph &c., hvori mældes Modtagelsen af de ham, som første Bidrag, herfra tilstillede 5000 Franes, samt at disse heldigen indtraf i et trængende Øieblik, da han just havde modtaget meget bedrøvelige Efterretninger om de Ulykkelige, især i det Jndre af det udhungrede, lidende Land.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Herr Cynard har strax fremsendt det danske Bidrag, tilligemed nogle flere, til Grækenlands ædle Gouverneur, Hs. Exellence Grev Capod Jstrias.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Herr Hofraaden har havt den Godhed at meddeele Committeen nogle meget interessante Beretninger, der ville blive Almeenheden kundgjorte, og tillige bemærke denne ædle Mand: at iblandt de største Velgierninger, hvilke nu kunne vises det ulykkelige, mishandlede Folk, er ogsaa den: at bidrage til dets Børns gode Opdragelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Det kan ei undgaae de omtfølende danske Velgiøreres Opmærksomhed, hvorledes Tidens Tegn tyde paa at vore, skjøndt ikkun svage, Kræfter dog have begyndt at virke i et beleiligt Øieblik, ogsaa haabe vi, at vort Formaal meer og meer vil vorde erkjendt, som hensigtsvarende og gavnligt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Efter Begjering er vor kundgjorte Opfordring til Medborgere og Medborgerinder bleven særskilt trykt, og erholdes uden Betaling paa Adressecomptoiret, her i Staden hos Committeens Medlem og Casserer, Redacteur Jetsmark. Kjøbenhavn, den 8de Marts, 1828.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Committeen for Understøttelsen til Lidende i Grækenland: L. F. Lassen. H. Rustad. Suckow. C. W. Eckersberg. R. Nyerup. J. C. G. Johansen. G. Schaper. N. G. WolsH. Kirketerp. J. Jetsmark. N. Chr. Øst.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Under et Portrait af den kjøbenhavnske Bombebøsses ædle Velgiører Conferentsraad Bruun, hvilket Portrait hænger i Friboligen, staaer følgende Jnscription af J. Garbrecht: Træd, gamle Søgnt, fuld af Ærefrygt, For dette Billed med taknemligt Øje! Den Mand Du skuer her, har venligt smykt Det Ly, Du vandt Dig efter Livets Møje. Naar Glædens Taare perler reen og varm, Da gjem Du disse Træk i takfuld Barm! Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Den 7de Marts indkom S. Halvorsen af og fra Porsgrund med Trælast. Den 12te afseilede A. K. Flørnes af Aalborg til Laurvig med Korn og Fedevare. N. Hansen af og til Østerriisøer med Kornvare. A. C. Libroe af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Aalborg Torvepriser, den 15de Marts. Oxekjød, 5 a 7 s.; Kalvekjød 7 a 8 s.; Herregaards-Smør, 18 s.; Bønder-Smør, 12 a 15 sk., pr. Pund. - Rug, 2 Mk. 8 s.; Kartofler, 10 sk., pr. Skjeppe. - Æg, 14 a 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Aalborg Kirker. Midfaste Søndag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Begravede. Den 29de Februar, Skoemagermester Johan Ludvig Kreutzel, 31 Aar 6 Maaneder. - Den 6te Marts, Malermester og Tegnelærer C. J. Bruun, 56 Aar. - Den 10de, Vægter Christen Christensens Kone, Johanne Marie Hansdatter, 46 Aar. - Den 15de, Handelsbetjent Oluf Kjærsgaard Høst, 64 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Døbt. Den 25de Februar, Jens Pedersen Møllers Datter, Judithe, af Sundbye, Fadderne: Gjordemoderen, Johanne Nielsdatter, Niels Christian Møller, Thomas Abrahamsen og Snedker Schou; Alle af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Begravede. Den 20de Februar, Fattiglem Niels Therkildsen, 79 Aar. - Den 24de, Anne Marie Christensdatter Grave, 46 Aar; Begge af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Copulerede i Hvorup Kirke: Ungkarl Hans Willadsen af Nørretranders Sogn og Pigen Maren Kirstine Andersdattet af Sundbye S.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Ved Tallotteriets 1291de Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Bekjendtgjørelser. Anden Paaskedag bliver Bal hos R. C. Blichfeld i Hjøring, Entreen 1 Rbd. for Voxne og 4 Mk. for Uconfirmerede.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Til Salg. En Lade paa 11 Fag med Straatag og Tegl forneden, deels murede, deels klinede Vægge, til at blive staaende paa Stedet, samt dermed en Byggeplads til Gaden og fornøden Plads til Gaardsrum; ligeledes sælges til Nedbrækning: en stor Lade paa 22 Fag med Straatag og klinede Vægge, eller i Mangel deraf, da et Huus paa 18 Fag, Muur og Bindingsværk med Tegltag. - Prisen er ikke høi. - Liebhavere indbydes jo før jo kjærere. Hjøring, den 13de Marts 1828. R. C. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Beretning. om det stistrupske Legat. for fattige Børn af Kirstine Christensdatters Stistrups Afkom. Overeensstemmende med Testamentets Bydende er dette Legat uddeelt for 1827 til følgende Børn: 1) Niels, fød den 26de November 1817, Søn af afg. Morten Andersen, Saltum Sogn, Hvetboe Herred, Hjørring Amt. Han nød Legatet for 1825 og 1826, saaer det nu for 1827, og vil faae det for 1828, saafremt Leveattest indsendes for ham i December 1828. 2) Johanne, fød den 17de Februar 1818, Datter af Johanne Maren Andersdatter, Saltum Sogn, &c. &c. Hun nød Legatet for 1825 og 1826, faaer det nu for 1827, og vil (da hun er at betragte som faderløs) faae det for 1828, saafremt Leveattest indsendes for hende i December 1828. 3) Knud, fød den 10de Juni 1816, Søn af Jørgen Knudsen, Kjettrup Sogn, Vesterhann-Herred, Thisted Amt. Han nød Legatet for 1826 og faaer det nu for 1827, hvilket er for sidste Gang, overeensstemmende med Testamentets Litr. C. IV. J 1829 kan derfor et andet Barn faae denne Portion for 1828. 4) Niels, fød den 1ste Juli 1816, Søn af Niels Nielsen af Borregaard, Bjørnsholm Sogn, Gislum Herred, Aalborg Amt. Han nød Legattet for 1826 og faaer det nu for 1827, hvilket er for sidste Gang, overeensstemmende med Testamentets Litr. C. IV. J 1829 kan derfor et andet Barn faae denne Portion for 1828. 5) Karen Marie, fød den 9de Marts 1817, Datter af Christen Andersen i Børglum Sogn, Børglum Herred, Hjørring Amt. Hun nyder nu Legatet første Gang for 1827, og vil faae det for 1828, overeensstemmende med Testamentets Litr. C. 17, saafremt Leveattetst for hende indsendes i December 1828. Dette Barn var efter Testamentets Bydende nærmest af de Jndmældte.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-15
Jfølge Testamentets Litr. C. Kl ansee vi det for Pligt herved tienstligst at bede de Herrer Geistlige, i hvis Sogne Afkom af Pastor Stistrups Faster, Kirstine Christensdatter, maatte opholde sig, at gjøre de Berettigede opmærksomme paa, at, som ovenmældt, ved Aarets Slutning 2 Portioner blive ledige og, at Leveattest skal fremlægges, hvisaarsag vi ikke ved Uddeelingen kunne tage Hensyn paa noget Barn, hverken til fremdeles at faae Legatet eller til at indsættes i en af de ledig blivende Pladser, for hvilket vi ikke modtage Leveattest, udstedt i foregaaende December Maaned. Paa Legatets Vegne ansøgtes Directionen for det kongelige Vaisenhuus og det danske Bibelselskab om 1 nye Testamente og 1 Psalmebog, hvilke Bøger med sædvanlig Godhed tilstodes Legatet. De 3 andre befalede Religionsbøger kjøbtes: 1 Luthers Catechismus 9 s., 1 Balles Lærebog 18 s. og 1 Thonboes Bibelhistorie 31 s. r. S.