JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Fra det Holsteenske. Under Hs. M. Kongens Ophold i Rendsborg skulde der fra 15de til 18de ds. holdes Special=Revner over de der forsamlede Regimenter og Korpser, men fra 19de til 23de udføres Maneuvrer. - Den 13de Juni fandt en særdeles mærkværdig Høitidelighed Sted paa Louisenlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Det var den halvhundredaarige Jubelhøitid for Hs. D. Landgreve Carl af Hessen som Overdirector for Christians Pleiehuus i Eckernførde. Kl. 1 om Middagen, da den fyrstelige Olding sædvanlig pleier at opholde sig i et Blomster=Gallerie som adskiller den ydre Gaard fra Haven, kom fra den nærliggende Skov et Optog af sjeldent Slags. Det aabnedes med en fuldstændig Janitskarmusisk af nogle og tyve Drenge, under Anførsel af deres Musiklærere; efter dem fulgte Stiftelsens Direction, alle Embedsmændene, Lærerne og Lærerinderne; derpaa en Deputation, bestaaende af to Jnvalider og to gamle Enker af Pleiehuset, og derefter et halvthundrede Børn, bestandig en Dreng og en Pige parviis, som, idet de bare bekrandsede Buer, over sig, syntes at danne en stor Blomstervandring; paa en hvid Silkepude bar en lille Pige et Digt i Anledning af Dagens Høitidelighed. Da Toget nærmede sig, lod den fyrstelige Olding sig føre ned i Haven, hvor Unge og Gamle bragte ham deres Hylding; Stiftelsens Director, Major v. Muderspach, holdt en saahjertelig Tale til Jubeloldingen, at Denne blev synlig inderligt bevæget. Derpaa blev afsjunget en Sang af Børnene, som dybt rørt Alles Hjerter. Men hvad der især gjorde dette Optrin høitideligt, var den almeenelskede Konges Nærværelse, som, omgivet af Sit Følge, traadte ud af Blomstergalleriet i det Øieblik Hurraraab bragtes Jubeloldingen, og selv istemte samme. Hs. M. bortfjernede Sig strax igjen, og nu satte den gamle Landgreve, hiin Restor blandt Fyrsterne, sig i Spidsen for Børnene, og drog med Musik og Jubel hen under Kongens Vinduer, hvorhen det hele Publikum fulgte. Her udbragte den fyrstelige Olding et "Længe leve for den Bedste blandt Kongerne!" som den hele Forsamling istemte, ledsaget af Musik, og Kanonernes Torden fra Landgreens Jagtskib paa Slien. Hs. Majestæt traadte derpaa ud, og omfavnede, for al Folket, den feirede Olding, under Mængdens skingrende Jubel. Derpaa istente Børnene en Sang tilKongen, og Alle sang med, grebne af hjertelig Glæde. Ved Slutningen af Sangen tordnede paa eengang et almindeligt Hurra for Kongen, som Hs. M. besvarede med et for Landgreven. Som Høitideligheden var simpel og hjertelig, var ogsaa det Jndtryk almindeligt og rørende som den gjorde paa alle Tilskedeværende. Samtlige Medlemmer af Directionen bleve budne til Taffels. For Lærerne og Børnene var et Gilde tilberedt i det nærliggende Vertshuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Rhvns Børscours den 19de Juni 1835. Hamb. 2 M. a vista 206 1/2.; 1 PC. N. Obl. 102 a 102 1/2 r. S. Species 206. 12 Mk. 6 1/2 s. 4 pC. N. Laan . . . . 101 B. N. Sp. S. . . . . 183 Rbd. 4 PC. dito . 101 a 101 1/2 r. S. 4 pC. kgl. Obl. . . . . . 91. = 4 PC. N. Obl. . . . . 101 B. Dito. . . . . . . . . 91 B., 4 PC. N. St. Obl. . . Nat. Obl. . 102 a 102 1/2 r. S.; 8 PC. d. Obl. . . 74 1/275 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Bekordringer og Afgang. Premier=Lieutn. v. Baastrup udnævnt til Overførster i Haderslev District. Ritmester v. Clausewitz til Overførster i Pløens District. Forst= og Jagtjunker C. v. Bernstorff til Overførster i Flensborg District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Aarhuus. Fra Terschelling meldes, at en Lods havde den 10de Juni, 5 Mile derfra, mødt Skonnerten Carl Gustav Rosenörn af Aarhuus, Capt. Wittusen, bestemt til Madeira, og befundet Alt vel inden Borde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Reisende. Ankomne med Dampskibet Dania i Middags Kl. 12. Particulier C. v. Reventlow, Fru Munck med 4 Børn, Etatsraad og Landsoverrets Justitiarius Schjønning og Frøken Søster, Frøken Louise Glaser, Madame Larsen, Kjøbmand og eligeret Borger C. Bang, Consul Lewis, Fabriqveur Salomonsen, Taffeldækker Christensen, Farver Nehammer, Strømpehandler Fjelrad, M. Nielsen, P. Christiansen, og L. P. Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Fra Calundborg til Aarhuus: Proprietair Byberg, Jfr. Cramer, Madame Pers, Jfr. Denstadt, Pastor Holst med Familie, Proprietair Neergaard, Th. Neergaard, Pensionist J. Petersen, Landmand Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Fra Aarhuus til Calundborg: Ritmester v. Juel med Tjener, Qvarteermester Møller, Landmaaler Lund, Jfr. Ostermann, Jfr. Kjersgaard, Handelslærling Chr. Werligh, Conditor Meyer, Jfr. Christensen, Mad Salicath med Datter, Jfr. Jelstrup, Cand. theol. Holst, Pastor Holst med Kone og 3 Børn, Kunstdreier Petersen, Tobaksfabriqveur Obel med Kone, Jomfruerne Wulff, og Bærnzen, Jfr Kjerulff, Lieutenant v. Hinckeldey, Adjunct Bang, Handelsbetjent Bjørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Bekiendtgjørelser. Det blev vor tunge Lod med sorgfyldte Hjerter at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, at Døden paa samme Dag, den 5te Juni, berøvede os en inderlig elsket Fader, Amtsprovst Hans Hammer, Sognepræst til Besser og Onsberg paa Samsøe, i hans 62de Aar, og en kjær Tante, Jomfrue Elise Hammer, 67 Aar gammel. Paa een Gang stode vi saaledes bedende den algode Gud, at han ved en stille Død vilde ende hendes flere Aar varige, ulægelige Lidelser, og at han vilde opholde og bevare os ham, vor Støtte. Men Gud vilde det anderledes, – ogsaa han hensov blidt og roligt faa Timer efter hende. Prøven er haard og tung, han som paalagde os den give os Kraft til at udholde den. J vor bittre Sorg vil dog det Haab trøste os noget, at, ligesom de elskede Hedengangne stedse ville leve i vor kjærlige Erindring, saaledes ville De længe mindes af deres Venner, som kjende hvad vi i dem tabte, saaledes vil han længe savnes af sin Menighed, hvis Agtelse og Kjærlighed han i en sjelden Grad besad. Besser Præstegaard paa Samsøe, den 12te Juni 1835. M. F. D. Hammer, Studiosus theol., paa egne og 4 Sødskendes Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
At det har behaget det alvise Forsyn i Aftes ved en stille og rolig Død at borkalde min gode Mand Ole Marcussen, efter flere Aars tiltagende Svagelighed, undlader jeg ikke sørgeligst at bekjendtgjøre for Famili- og Venner. Kongsgaard paa Helgenæs, den 18de Juni 1835. Dorthea Marcussen, for Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Bade=Anstalt i Kallundborg, beliggende tæt ved Byens Skib Broe, og hvis russiske Damp-Bade i over Aar har været afbenyttet til den Tilfredshed hvorom jeg herpaa har anmodet Hr. Districts=Læge Dr. Voigt og Lægen Hr. Hertz at give sin Paategning, er nu forøget med varme og kold Søe-Bade=Indretning, samt en til de Besøgendes Forfriskning indrettet Restauration, hvor jeg saavelsom ved Badene vil bestræbe mig for den reelleste og properste Behandling. Kallundborg, den 18de Juni 1835. C. H. Lusa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
At russiske Dampbades, samt Søebades Anvendelig hed og Nytte er for almindelig erkjendt, til at de ved denne Leilighed trænge til Undertegnedes Anbefaling, kun med Hensyn til den af Skipper Hr. Luja her i Byen etablerede Bade=Anstalt, maae vi, paa Eierens Forlangende, herved attestere, at den i enhver Henseende er hensigtsvarende indrettet; og da den af Eieren bliver bestyret med megen Jver og Omhu, saa kunne vi ikke andet end anbefale denne Bade-Anstalt til enhver som maatt ønske at benytte den. Kallundborg, den 18de Juni 1835. Hertz, Voigt, Districts-Læge. practiserende Læge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Det bekjendtgjøres endvidere, at der ved den paa Wosnesgaard til førstk. 3die Juli, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dage, averterede Auction, som Hr. v. Ladiges lader afholde, endvidere bortsælges et udmærket godt Fortepiano, endeel Crystal- og Glasvare samt fiint Porcelain og Kjøkkentøi af alle Slags, hvorover Catalog 4 Dage forinden Auctionen vil blive henlagt hos Gjæstgiver Schlawitz i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Godt røget Flæst, samt god Brød Rug faaes billig J. H. Agerup. ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Manufactur=Pandel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Undertegnede, der har etableret en Manufactur Handel i Hr. Bager Sperlings Gaard paa det lille Torv, i den af Hr. Kjøbmand Døcker forhen beboede Leilighed, anbefaler sig i dette Fag til Byens og Omegnens ærede Beboere med et smukt og velassorteret Lager, hvoriblandt et Partie moderne Kjoletøier, & Mode Vare, nyligen hjemkomne fra Hamborg. De som ville beære mig med deres Søgning ville vorde overbeviste om reel og prompte Behandling, samt mueN. Lazarus. ligst billige Priser. Med et betydeligt og smukt Udvalg af Blonder og N. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Mellemværk anbefaler sig Couleurte, blegede og ublegede Tvister ere igjen arriverede hos Undertegnede, som og moderne Damehatte af Straae, Damaskes Theeduge, saavel blegede som ublegede, med flere andre Artikler, som sælges billigst mue Vitus Jngerslev, ligt af paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Seminarist N. Nielsen, som er bortgaaet af sin Tjeneste, anmodes Enhver som han maatte forekomme ei at betroe ham noget paa mit Navn, ligesom Enhver holder sig de kongelige Anordninger efterrettelig. Tammestrup, den 21de Juni 1835. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Natten imellem den 13de og 14de Juni er fra Blegepladsen ved Thestrup borttaget et Stykke stribet, fiint Blaargarns Dreiel til Dækketøi; det var halvbleget, mærket med Rødkridt "Tinghuus", og 36 Alen langt. Da det mulig vil blive falbuden til Salg, anmodes Den eller De, som maatte blive opmærksomme paa samme, at anholde det, og godhedsfuld besørge det til undertegnede Eier, der betaler alle dermed forbundne Bekostninger, samt en god Douceur til Overbringeren. Kattrup ved Horsens, den 15de Juni 1835. Tinghuus, Lieutenant og Landmaaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Et godt vedligeholdt saa godt som nyt Huus i Skanderborg Amt, Hørning Sogn, Hørning Mark, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr., kan faaes tilkjøbs. Det bemærkes at de kongelige Penge ere udbetalte. Handelen afsluttes med Eieren Søren Sørensen, eller med Træskohandler Rasmus Sørensen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Den Leilighed Madame Sjelle beboer i mit Sted paa Frederiksgade, er at faae til Leie til førstk. P. Basse. Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Hvor en Pige strax kan faae Condition paa Landet, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
No 100. den 25de Junii. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Aarhuus. Fædrelandet. Der er neppe noget Universitet i Verden, ved hvilket Relegation finder saa sjelden Sted, som ved det kjøbenhavnske. J en meget lang Række af Aar er denne Straf kun to Gange bragt i Anvendelse: 1819 paa en bekjendt Belletrist, som ligefuldt fortsatte sine literaire Sysler indtil sin Død, og 1835 paa en Studieosus juris. Ved Kjøbenhavns Politiretsdom var Straf af offentlig Arbeid tilkjendt dem Begge for begaaet Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Hosprædikant Münter, Professor Sibbern, Chatechet Schaarup, Mægler Bützow, Auditeur Holm, Dr. ph. Kirkegaard, theologisk Candidat Müller, Pastor Rothe, theologisk Candidat Rørdam og Pastor Waage have den 19de Juni udstædt en Jndbydelse til at stifte et Selskab af Medborgere og Medborgerinder, for i Kjøbenhavn at oprette Asyler for SmaaBørn, eller saadanne Anstalter, hvori Børn under 7 Aar deels under passende Varetægt kunne blive beskyttede mod de Farer, som Mangel af Tilsyn maatte udsætte dem for, deels kunne blive legemlig og aandelig udviklede og vakte til Modtagelighed for alt det Gode, som senere Skolen og Livet skulle fremme og bringe til Modenhed hos dem. Saadanne Asyler have andensteds havt en saa heldbringende Jndflydelse paa de lavere Klassers Moralitet og Forbrydelsernes Aftagelse, at Enhver, der interesserer sig for Fædrelandets sædelige Fremskridt, ikke kan andet end ønske, at Stifterne maae møde varm Jnteresse og kraftig Understøttelse hos Medborgere, og at med Tiden lignende Jndretninger ogsaa maa oprettes i de større Provinds stæder, hvor Trangen til dem vel er mindre, men hvor dog ogsaa mangen Spire til Forbrydelser i de unge Hjerter vilde have været undertrykt og udryddet, hvis Børnene havde været under tilstrækkelig Tilsyn og Bevogtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Ved Høiesteret er Skipper Jøransen af Strømstad, som af det kongl. General=Toldkammer var dicteret en Mulct af 410 Rbd. r. S. ti Toldvæsenet i Aarhuus, bleven frikiendt for Kammeradvocatens Tiltale. Rappo agter nu ogsaa i Dyrehaven at forevise sine Behændighedskunster og forhausende Prøver paa Kraft. Han har dertil paa Bakken ladet opføre en stor, indvendig til Theater indrettet Træbygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Til Sommerforestillingen i Mandags skulde opføres paa det kgl. Theater: "Fader og Datter Skuespil af Bayard, hvori Hovedrollerne, en gammel blind Søeofficeer og Caroline Wolsey, udføres af Hr. og Mad. Nielsen. Dette Stykke er et af Parisernes Yndlingsstykker. Derefter gives: "Saadan reiser man med Deligencen," en Vaudeville i 6 Malerier, som er skreven for Komikeren Potier, og hvortil Stoffet er taget af 6 bekjendte franske Kobbere, der fremstille de Ubehageligheder og latterlige Hændelser som en Reise i Deligencen medfører. Hovedrollerne udføres af Hr. Rosenkilde og Mad. Winslow. J Onsdags opførtes et nyt Lystspil: "Kjærlighed og Mimik, som har gjort meget Lykke paa Theatre des variettes i Paris. En Døvstums Rolle deri skal her udføres af Hr. Dandsedirecteur Bournonville. Hr. Phister spiller Mr. Adonis, en afskediget Operadandser, der i Paris gives af den bekjendte Komiker Odry. - J Fredags gaves atter "Yelva, hvori Mad. Larcher saa overordentlig skjøndt udfører den stumme Piges Rolle. Derefter et nyt Stykke som hedder: "Matrosen, og til Slutning: "En sjellandsk Bondekarl Anskuelse af Axel og Valborg, udføres i Costume af Hr. Phister, som med Axel og Valborgs Digters Samtykke ved sin Aftenunderholdning havde fremsagt denne af Hr. Phister selv opfundne, særdeles komiske Parodie med overordentligt bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Da det nylig har været under offentlig Discussion, hvorvidt Angiveri fortjente den Foragt og moralske Misbilligelse, som i Almindelighed vises det, erdet interessant af Collegial=Tidenden at erfare, hvorledes det kongl. danske Cancellie har yttret sig desangaaende. Cancelliet havde nemlig fundet sig anlediget til at andrage paa Ophævelse af den Angiverne ved Forordn. af 2den Aug. 1786 tillagte Ret til at oppebære Bøderne. Ligesom nemlig slige af Vindesyge, fremkaldte Angivelser fortjene moralsk Misbilligelse, der endog maa forøges ved de lave Midler, som Angiver ne ofte bruge, for at opnaae deres Hensigt, saaledes synes Erfaring at have viist, at dette Middel til at bevirke Overholdelse af det nævnte Forbud, just som Følge af den Strid, hvori det staaer med de moralske Begreber, ikke er saa virksomt for Øiemedet, som det udentvivl er forudsat at det skulde være, og foruden at kun meget Faa ville spille den forhadte Rolle, som slige Angivelser føre med sig, er det en Kjendsgierning, at det, Angiverne bringe for Lyset, ofte er kun en ubetydelig enkelt Overtrædelse af Forbudet, medens sandsynligen de, der drive ulovligt Krohold som Profession, ofte affinde sig med de Folk, om hvilke det vides, at de befatte sig med sligt Angiveri. Bøderne for de omhandlede Forseelser formeente Cancelliet derfor at burde i ethvert Tilfælde, hvad enten der er Angiver eller ikke, tilkjendes Jurisdictionens Politikasse, hvorimod der, med Amtmandens Approbation, deraf kunde udbetales passende Belønninger til Sognefogder og Andre, som vise særdeles Virksomhed for at faae disse Forseelser hæmmede; hvilket approberedes af Hs. Majestæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
At Sorøe Akademi er en meget rig Stiftelse, er vel almindeligt bekjendt. Mindre bekjendt torde det være, at det tillige er en meget sparsom Stiftelse. Vi ville ikke, til Beviis herfor, beraabe os paa en Fortælling, som cirkulerer i Publikum, om en Strid, hvori Akademiet skal være indviklet med en Fattig commission paa Godset angaaende en Almisse, som det skal have erklæret, ei at kunne indlade sig paa at udrede til sine egne Fattige; derimod meddele vi, som Billag til den steenrige Stiftelses Historie, følgende Kjendsgierning: Provsten i Alsted-Herred havde, ved sine ifjor afholdte Kirkesyn, yttret det velgrundede Ønske, at de sorte Flasker, som hidtil have været brugte ved Communionen i Akademiets Kirker, maatte forsvinde fra Alteret, og at Tinkander maatte anskaffes, i deres Sted. Men nu vilde en saadan Tinkande komme hver Kirke paa fire, maaskee endogsaa fem Rbd., og Akademiets Overbestyrelse har resolveret, at der ikke findes tilstrækkelig Grund til at gjøre denne Bekostning. Om der findes tilstrækkelig Grund til ikke at gjøre den, derom melder Resolutionen Jn(Khousp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Med Underviisningen i Latin vil det ikke ret gaae mere hertillands. J gamle Dage sendtes Karle til Universitetet, der, efter en gammel Rectors, Magister Gottschalck, Udtryk, "spyttede Latin;" i Aaret 1834 har hver Ottende faaet non contemnendum for sin latinske Stiil til examen artium. Man troe ikke, at de Alle ere Privatister, disse Jkke=Latinere, næsten Halvparten af dem har, i lærde Skoler, læst Latin i 7 til 8 Aar, uden dog at lære Latin. Uf! det maa være blevet et svært Sprog, som fast ikke lader sig lære mere. - Ved Examen artium i Sorøe fik, af 7 Dimittender, kun 2 land, for latinsk Stiil; 4 finge hand, og 1 bragte det ikke videre end til non. Paa sligt et Grundlag lader sig ikke opføre en Bygning af ret mange Etager. Er Latinen, som Nogle paastaae, Roden af vort lærde Underviisningsvæsen, da lader det sig vanskeligen nægte, at dette trænger til en Restauration fra Roden af. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
J "Dansk Litteratur-Tidende anføres, at foruden Søndagene kunne de sædvanlige Ferier ved en lærd Skole anslaaes til 50 Dage om Aaret; naar hertil lægges i det mindste 30 Dage til Examina, faaer man omtrent 233 Dage til Underviisningen (39 Uger eller 9 Maaneder.) Har en Discipel været 8 Aar i en Skole, kan han regne, at han i den Tid har havt 1 1/2 Aars Ferie og over 9 Maaneders Examina, altsaa ikke fulde 6 Aars Underviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
J et i den vestsjellandske Avis meddeelt Udtog af en meteorologisk Dagbog for Mai, hvori gjøres opmærksom paa dens store Kjølighed i Almindelighed, hedder det om de sidste Dage af denne Maaned: "Den 28de, Christi Himmelfartsdag, var det et mildt og deligt Veir, dog var Luften for det meste bedækket. Naturen var i sin skjønneste Flor; Engene grønne og blomsterrige; den unge Sæd spirede frem af Agrene; det rigeste Blomsterflor udbredte sin hvide og røde Bedækning over Træerne i Haven; der var en Ro og en Sødme i Naturen, som fortryllede Sandserne; men nerveuse Personer forekom denne Sødme som en fød Gift, og de fik ondt ved at gaae ud i den delige Natur. Dagen derpaa opkom et Veir, hvortil Magen vil maaskee ikke kunne opledes i Danmarks Aarbøger: Fra den 29de regnede det Dag og Nat fort i 5 Dogn, næsten uden noget Ophør, og ofte skyllende, med Sydostvind og uden et eneste venligt Blik, af Solen. Til Slutning yttres: "Det seer udtil at vi faae en heed Sommer iaar, og at Vinterkulden, som ifjor kastede sig paa Jordens vestlige Halvkugle, vil til Vinter træffe den østlige."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Den 10de Juni opkom Jld hos Huusmand Hans Due i Sørup ved Mariboe, hvorved det af ham og Svigersøn beboede Fæstehuus, tilligemed deres fælleds Jndboe aldeles fortæredes af Luerne. Dues sindssvage Kone var, paa den Tid Jldsvaaden udbrød, ene hjemme, og er, som mistænkt for Brandstiftelsen, sat i Forvaring i Mariboe. Samme Kone mistænktes ogsaa for 2 Aar siden for at have afbrændt det Huus, hvori de dengang boede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Dhrr. Biskop Faber og Cancellieraad Hempel i Odense opfordre ædle Menneskevenner til, ved kjærlig Understøttelse at lindre den sørgelige Skjebne, den ved Jldebranden i Asperup ramte den til Præste=Embedet faa Dage forud indviede Capellan Schjøtt i Wissenberg (see Avisen No. 95), idet denne, allerede forud i Modgang saare meget prøvede Mand, blev berøvet næsten alt hvad han eiede, saa at selv Klædningstykkerne bleve et Rov for Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Dr. Harms i Kiel holder i denne Tid Forelæsninger over Kirke= og Skolevæsenet for et propfuldt Auditorium. Der afhandles Kirkens og Skolens Tilstand i de tre Hertugdømmer, ei alleneste som den for Tiden er, men og som den har været, og som det var ønskeligt den vilde blive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
J Kieler Correspondent ønskes, at Regjeringen, udtrykkeligen vilde bemyndige vedkommende Autoriteter til, naar det maatte forlanges, at meddele alle Deputerede ved Stænderforsamlingen, som skal træde sammen til Efteraaret, Udtog af deres Archiver, Protokoller o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
En Anonym opfordrer i "Kjøbenhavnsposten Hr. Dr. med. Fangel i Fredericia til, snart til Pressen at overgive en Række af Hr. Doctorens mindre heldige homeopathiske Forsøg, ligesom han tidligere har opstillet en Række af Sygdomme, der havde et særdeles heldigt Udfald. Derved vilde man vorde sat i Stand til at dømme om, hvorvidt de heldige Resultater af Homopathien overgik de uheldige. - Slutningen af sin Artikel tilføier Forfatteren: "Hr. Dr. Fangel vil være overbeviist om, at hvad jeg har skrevet ei er skrevet af Anmositet imod ham, han maa være overbeviist derom, da jeg aldeles ikke kjender ham! Vel har jeg været i Fredericia, men har aldrig havt Leilighed til at gjøre Hr. Doctorens Bekjendtskab, har ei heller hørt ham meget omtales; da derimod den alleopathiske Læges, Regiments=Chirurg Nielsens Navn, saavel i Fredericia, som paa andre Steder i Jylland og Fyen nævnes med Velsignelse, en Ting, der synes at antyde, at en stor Deel Jyder og Fyenboer staaer sig ret godt ved den alløvpathiske Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Det er mærkeligt nok, at det første Skib, der passerede gjennem Agger Kanal, var Smakken Johanne Elisabeth, der for 4 Aar siden strandede ved Rønn, Vesten for samme, og blev af Eieren, Hr. Kjøbmand J. A. Grønlund, efter at være repareret, ført igjennem Kanalen ind i Liimfjorden. Det var 2den Pindsedag sidstl., at Passagen igjennem Agger Kanal til Engelland fandt Sted, og det paa en Aarstid, hvor Vandet er lavest, og hvor der dog ved Jndseilingen fra Fjorden havdes 6 a 7 Fod, ved Udseilingen i Havstokken 8 a 9 Fod, og Dybden over Revlen 9 Fod. Ellers holder Kanalen fra 14 til 18 Fod og derover, ligesom der er en god og sikker Ankerplads. Kanalens Seilbarhed har, paa Grund af Vigtigheden for Handel og Skibsfart, vakt almindelig Enthusiasme der i Egnen, og det Ønske er fra flere Sider offentligen fremsat, at de Handlende i de omliggende 7 Kjøbstæder, ville søge at forebygge, at hvad Naturen selv har dannet, ikke af Mangel paa Hielp fra Kunstens Side skal tabe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
J disse Dage er afbrændt et ved Klitgaard beliggende og en Kjøbmand i Aalborg tilhørende Huus, hvori skal have været en stor Deel i adskillige Aar ubrugte Sildegarn og Fiskeredskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
J Søndags afbrændte atter et Huus i Frederikshavn, tilhørende Snedker Binderup. Den konst. Byfoged, Prokurator Rørby, har allerede opdaget Gierningsmanden, Husets Eier, som er hæftet og bragt til at tilstaae Gierningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-25
Aalborg Avis indeholdt nylig en Artikel om de vedvarende mistænkelige Jldebrande i den nordlige Deel af Jylland, hvilke formenes forlængst at burde have henledt det Offentliges Opmærksomhed paa en passende Jndskrænkning i den overalt tiltagende Assurancelyst paa Meubler og Effecter, som nu truer endmere at udbrede sig, efter at Assurancekompagniet i Altona ogsaa begynder at sende sine Kommissionairer hele Landet rundt.