JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
General Delort har efter sin Ankomst til Grenoble udstædt en Parolbefaling, hvori det hedder, at Præfecten i Jsere-Departementet, hvem Pligten havde budt at forbyde et imsamt Masketog, var bleven grovt fornærmet, at 2de Compagnier af det 35te Regiment ved tilfældige Omstændigheder vare blevne nødte til at fælde Bajonet mod nogle Urostiftere, som vilde fratage dem deres Vaaben, hvorved rigtignok nogle Personer vare blevne saarede. Denne af Soldaterne ikke foranledigede Strid havde den offentlige Ordens uforbederlige Fiender forestillet som Mord og lumst Overfald og saaledes var det lykkedes dem et Øieblik at ophidse Stadens Beboere mod et fortræffeligt Regiment, der i Africa havde udmærket sig saa meget. General St. Clair havde ladet sig aflokke det Løfte at bortfjerne Regimentet og til Belønnning for sin Humanitet var han bleven tagen til Fange og havde i 1 Timer været udsat for Fornærmelser af nogle bevæbnede Personer, der foregav at være Medlemmer af et Fricorps. Generalen forkynder derpaa, at det 35te Reg. atter vil rykke ind i Grenoble efter Kongens udtrykkelige befaling (dette er, som bekjendt, allerede skeet, og blive der, saaledes som anordnet er af Krigsministeren, der ene har Myndighed til at forlægge Regimenter. Af en Beretning fra Regimentets Oberst sees ogsaa hvorfor den lovbefalede Opfordring til den urolige Hob om at skilles ad ikke fandt Sted, nemlig formedelst de presserende Omstændigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
J nogle Dage har det Rygte circuleret i Paris, at den Pariser Nationalgade skulde opløses. Man troer dog, at dette Rygte er udspredt af Carlisterne, hvis Plan for Øieblikket skal være at sætte Masserne i Bevægelse ved republicanske Midler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Kornpriserne stige for Tiden betydeligt i Frankrig, hvorfore Havnene Bourdeaux og Bayonne, som i mange Aar have været lukkede for Jndførsel af udenlandsk Korn, nu omsider ere blevne aabnede; det samme bliver fra 1ste April af Tilfældet med Marseille.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Den 26de Marts indbragte Lorderne Russell og Althorp, ledsagede af en stor Deel af Underhusets Medlemmer Reformbillen i Overhuset, hvor den efter Grev Greys Forslag, blev læst første Gang. (Den anden Læsning er bestemt til 5te April.) Grev Harrovby og Lord Vharneliffe fremsatte nu de Grunde, hvorfor de havde besluttet denne Gang ikke at bestride billen i det Hele, hvilke Grunde i det Væsentlige gik ud paa, at Pluraliteten af Nationen ønskede nogen Forandring i Repræsentationsvæsenet og at de derfor af alle Kræfter vilde bidrage til, at dens enkelte Punkter, kunde komme under Overveielse i Committeen. Jblandt de øvrige Medlemmer af Overhuset talte Biskoppen af London, for og Grev Carnarvon imod Billen; Hertugen af Vellington vedblev at erklære sig for en ubetinget Forkastelse, hvortil han agtede nærmere at angive sine Grunde under Debatterne om dens anden Læsning. Times paastaaer, at Vellington og hans Parti nu er meget mere ved paa GrevHarrovby og de øvrige moderate Reformere, end paa Ministrene selv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Belgien. - Holland. Grev Orlov er den 27de Marts ankommen til London. Den 29de var det et almindeligt Rygte der, at den østerrigske Ratification var ankommen, samt at den preussiske allerede i nogen Tid havde befunden sig i Baron Bülovs Værge, fremdeles, at den russiske Keiser, som formedelst sin nære Familieforbindelse med Kongen af Holland, endnu tog i Betænkning at ratificere, have erkæret sine Allierede, at Han slet ikke vilde tage ilde op, om de ratificerede Tractaten, før Rusland. Dette Rygte, som Courier af 29de Marts ansaae for vel grundet, har samme Blad den følgende Dag dog fundet at trænge til nogen Berigtigelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Det vedbliver nemlig vel den Paastand, at baade den østerrigske og preussiske Ratification befinder sig i London i vedkommende Conferentsministres Værge, men bestrider den deraf udledte Slutning, at de ufortøvet vil blive udvexlede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
En Efterretning fra Bryssel af 28de Marts lyder ellers temmelig krigerisk. J Forgaars Aften, hedder det, ankom en Coureer fra Haag, hvorpaa der strax blev givet Ordre, til flere Regimenter, at afmarschere til Grændsen. J KrigsDepartementet og Generalstaben hersker stor Virksomhed og hos General Desproz er holdt en stor Officeerforsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Den første Divisions Hovedqvarteer forlægges fra Løven til Bryssel og fra Hennegau trækkes en Deel Tropper sammen i Omegnen af sidste Stad. Anselige Forraad af Krudt ere skikkede til Antverpen, ja man forsikkrer, at Kongen selv har yttret for flere Deputerede, at Vaaben dog nok tilsidst blev det eneste Middel til at gjøre Ende paa vor Strid, med Holland. Ogsaa den preussiske Statstidende giver at forstaae, at man endnu er langt fra at være paa det Rene med den belgisk hollandske Sag og at Kongen af Holland paa det Bestemteste har erklæret, at han ikke vil ratificere Tractaten i sin nærværende Form uden foregaaende Forsikkring om at nogle af dens Punkter ville blive forandrede. Da nu Frankrig og Enland allerede har ratificeret, saa bliver det et vanskeligt Spørgsmaal at besvare, hvad herved kan være at gjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Ægypten. Det allerede for nogen Tid siden fra Constantinopel, Meddeelte om et Sandsynligt Brud mellem Porten og dens mægtige Vasal, Vicekongen i Ægypten, gjentages og stadfæstes nu fra Alexandrien selv. Det erklæres for vist, at Porten ikke har villet indlade sig paa de af Mehemed Ali gjorte Forslag, men fordrer bestemt, at han skal trække sine Tropper ud af Syrien, og det erklæres for ligesaa vist, at Vicekongen ikke vil lyde denne Ordre. Tvertimod ere to nye Regimenter afgangne til Syrien for at forstærke Armeen; i Arsenalet hersker den største Virksomhed for at gjøre endnu flere Krigskibe seilfærdige og en ny Hverving for Hæren og Marinen er begyndt med stor Strænghed. Krigen - hedder det til Slutning - imellem Porten og vor Pascha synes derfor uundgaaelig og vil af den Sidste vist blive ført med al den Kraft, som hans Finantsers ikke gunstige Forfatning tillader.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Blandede Efterretninger. Efterat Göthes Liig en Formiddag fra Kl. 8 til 11 stod Parade for at give den talrige didstrømmende Menneskemasse endnu een Gang Leilighed at betragte den dyrebare Forevigede, hvis Jsse var smykket med en frisk Laurbærkrands, medens den ham af hans Fødestad engang tilstillede lignende Krands af Guld og alle hans Ordener vare henlagte paa Tabouretter omkring Liget, paafulgte om Eftermiddagen Kl. 6 den høitidelige Bisættelse. Jblandt den store og prægtige Sørgeskare vare Deputationer fra flere tydske Universiteter. Sørgetaler bleve holdte den høie Gjenstand værdig. Nu blev Liget nedsænket i det storhertugelige valmarske Capel, hvor det hviler ved Siden af den forevigede Ven, den store Schiller, der døde 1805. Theatret har i Anledning af Dødsfaldet været ikket og naar det igjen aabnes, da vil det skee med en Palog, hvorefter Göthes Tasso vil opføres. Fra Loose, rømte Mesterhaand (i Berlin, vil præges en Skuepen. a den Forevigede med hans veltrufne billede, prydet med en Laurbærkrands. Bagsiden vil forestille Digterens Optagelse i Elysium, idet en Svane paa sine Vinger hæver ham op til Stjernekrandsen. Han overlevede tvende Jubilæer, det ene 1825 efter 500 Aars Ophold i Veimar og det andet 1830, som 50aarig Frimurer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
I Christiania udkommer et nyt Tidsskrift af den genialt Wergeland, under Navn af Nordlyset. Dets Tendents er at levere en stadig Oversigt af det videnskabelige og politiske Liv hos Broderfolkene (Sverrig og Danmark, saavelsom Recensioner. Hver Søndag udkommer et Ark i Folio.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Det svenske Krigs=Collegium erholder nu en ny, med stor Besparelse forenet Organisation. Jstedetfor 5 militaire Medlemmer bibeholdes nu blot 3, og istedetfor 10 Krigsraader ikkun 4. Af andre Embedsmænd i Collegiets Departementer og Bureauer skulle være 30 færre, og en stor Deel Adjutant=Poster ophøre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Den nærværende Forstyrrelse af Mindesmærkerne i Ægypten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Ved den franske Expedition til Ægypten i Aaret 1798, under Bonapartes Anførsel, blev i dette Land ligesom en ny Verden aabnet og der kom Mindemærker for en Dag, hvorom man forhen ikke havde nogen Ahnelse. For Videnskaberne og deres Historie, ligesom ogsaa for Folkefærdenes Uddannelse er denne Opdagelse af stor Gavn, men siden den Tid har ogsaa een forfærdelig Forstyrrelse begyndt blandt Ægyptens Mindemærker og vedbliver man som i nyeste Tid, saa ville selv de kæmpemæssigste af disse ødelægges eller forsvinde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Alt i de ældste Tider have Perserne forøvet gruelige Forstyrrelser ved de ægyptiske Templer; derpaa kom Araberne og Tyrkerne, der ødelagde offentlige og private Bygninger. Araberne kastede Obelisker om, nedrev Mure, for at faae hugne Stene til deres meget Byggeri. En end mere barbarisk Medfart forøvede Tyrkerne, der nu i 3 Aarhundreder have hentet alle deres Bygnings=Materialer fra Fortidens Ruiner og ødelagt mangt et herligt Værk især fra Romer. nes Tider. Men en af de frygteligste Ødelæggelser har fundet Sted i de sidste 20 Aar, idet Eventyrer fra næsten alle Egne i Europa droge til Ægypten og for at bjerge Penge ødelagde de herligste Mindemærker. Paa de største og mærkværdigste Ruiner, siger Ridder Prokesch i et nyligt udgivet fortræffeligt Værk (Erindringer om Ægypten og Lille-Asien), nedsætte sig Græker, Jøder og Kristne, fra det sydlige Europa og hver anseer Alting for sin Eiendom, river ned og giør i Penge. Jeg har gjennemreist hele Grækenland, en Deel af Asien, Ægypten, Nubien, og seet mange kostelige Mindemærker ødelagte, og Ødelæggerne have været Europæere. Videnskab var deres Skildt men Begjærlighed deres Bevæggrund. De kosteligste Liigkister saae jeg sønderhugne og Ligene Mumier) ynkelig henslængte, og hvorfor fordi man har plyndret deres smule Stads af Ringe, Halsbaand, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Kjøbenhavn. Hr. Ridder Schlick, er optaget til Æresmedlem af AkaSologna, og af Kongen af Sardien udnævnt til Professor og udenlandsk Medlem af Akademiet for de skjønne Kunster i Turin. Samme Konge har, til Beviis paa sin Tilfredshed med det af Schlick opfundne og Kongen foreviste mekaniske Jnstrument, som kaldes Pantograph, under 8de Octbr. f. A. ladet Kunstneren tilstille en Gulddaase, prydet med Kongens Navnetræk- Som bekjendt er det nævnte Jnstrument ikke den første nye Opfindelse, som skyldes vor hædrede Landsmands Genie. Men, saavidt man veed, kjendes hverken Schlicks Pantograph, eller nogensomhelst anden af hans Opfindelser, hertillands, ihvormeget deres Sindrighed og Brugbarhed end andetsteds berømmes og drages til Nytte. - Et Exemplar af Pantographen f. Ex. vilde dog vist ikke kunne koster Mere, end hvad der gaaer med til eet af de hertillands ikke usædvanlige Ædegilder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Den fra Concerterne bekjendte unge Virtuos: Bernhard, Courlander, har af Fonden ad usus publicos erholdt et aarligt Reisestipendium paa 400 Rbd. i 2 Aar. Han agter først at give en Concert og derpaa i Juni Maaned at tiltræde Reisen til Tydskland, hvor han for det Første vil uddanne sit Talent i Franckfurt a. M. under den udmærkede theoretiske Musikker, Aloys Schmidts, Veiledning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Forrige Løverdag forsvarede paa Borchs Collegium Cand. Theol. H. O. C. Laub pro Stipendio Collegii medicei sine Observationes ad vitam Johannis at Staupnitz illustrandam; og Mandagen derpaa Stud. Theol. J. Møller sin Afhandling: De difficultatihuusmuneris theologic. Partic. pr. Cand. philos. og forhenværende Lieutenant i den polske Armee v. Heilbuth, er vendt tilbage til Hovedstaden, hædret med den polske Orden pro virtute militari.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Skuespiller Rosenkildes sidste Aftenunderholdning vandt overordentligt bifald. Den humoristiske Prolog i hvilken R. ved Oplæsningen af et Brev fra Publicun med en Vexel paa 10000 Rbd., paa flere Aars Sigt, mindede om Dagen (1ste April ) satte Tilskuerne i den bedste Stemning. Et Jndfald af ypperlig Virkning var det i Brevet omtalte Rygte at R. skulde have ifinde at anvende denne Aftens Jndtægt til Vartous Oppudsning, hvorimod Fremsigeren med den ham egne tørre komiske Humor høitideligen protesterede. En Ballade i jydsk Bonde-Dialect var ligeledes saare moersom og den indlededes ved nogle Ord af vor komiske Scenes Mester Frydendahl, hvori denne beklagede sig over at Publicums bifald havde gjort R. hovmodig og bønfaldt om, at det vilde lægge Klemme paa hans Overmod. Mad Larcher fremsagde et fortræffeligt Digt: "Balinclinationerne" og "Jeg blev da forlovet." Mad. Wexschal, citerede et nyt Digt af Forfatteren til Gjengangerbrevene og Vinsløv Bryggernes Jereminde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Aarhuus. Vi have endvidere modtaget det glædelige Budskab, at ogsaa Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Caroline vil til anstundende Sommer gjentage Sit kjærkomne Besøg her, ved at ledsage Sin høie Gemal, Hans Kongelige Høihed, Prinds Frederik Ferdinand, og forblive her i den forestaaende Exerceertid. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
J de temmelig stormfulde Dage, som i forrige og indeværende Uge have afvexlet med det skjønneste Foraarsveir, have en temmelig betydelig Mængde af Fartøier søgt Beskyttelse her i Havnen; i forrige Uge faldt Vinden saa favourable at de fleste afseilede næste Dag, men af de Skibe, som ere indkomne i disse Dage henligge nogle og tyve for contra Vind.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Blandede Efterretninger. Natten imellem 24de og 25de f. M. kom Briggen, Prinds Christian Frederik af Danmark, Captain J. J. Fisker paa Grund 1 1/2 Miil sønden for Spodsbjerg ved Langeland. Af Ladningen, bestaaende af Hvede, bleve 1200 Tdr. lodsede hvorved Fartøiet blev flot, men hele Ladningen er, 500 Tdr. undtagne, bedærvet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
J Statstidenden findes følgende Bekjendtgjørelse. Et Huus i det nordlige Tydskland, hvis Forretninger fordeelagtigen kunne besørges endog i de mindste Byer, ønsker hertil Agenter, hvis Forhold tillade dem, tilligemed deres øvrige Sysler, ogsaa at skjænke det Hværv, som Huset maatte overdrage dem, tilbørlig Opmærksomhed og Virksomhed. Med Overtagelsen af et saadant Agentur er en ikke ubetydelig Fordeel forbunden, og det vilde, under visse betingelser, endog udvides til et heelt District. Et udbredt Bekjendtskab i den By, hvori Agenten boer, eller i Districtet, vilde meget fremme Forretningerne, derfor egne ogsaa Personer, der beskjeftige sig med at samle Subscriptioner, med at distribuere Aviser &c., sig ret vel hertil. De herpaa Reflecterende; af hvilke ingen Caution fordres, men blot et godt Rygte, behage, dog kun i frankerede Breve, at melde sig hos Leppert & Comp., i Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Kammerraad Bang, Eier af Nøragergaard ved Slagelse, forfærdiger de af ham construerede Kornbørste= og Rense Maskiner, for en Priis fra 80 og 90 til 200 Rbd., alt efter som de ønskes med eller uden Cylinder=Sold. (En engelsk Kornbørste Maskine, med tilhørende Blæse=Maskine, kan ikke her haves under 400 Rbd.) Paa denne Maskine, hvorpaa Opfinderen har erhvervet et tiaarigt Patent, kan en Mand børste og rendse 8 Tdr. Korn i Timen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Jmellem Præst og Kjøbenhavn gaaer fra denne Maaneds Begyndelse, og saalænge Sommeren varer, 2 Gange ugentlig en saakaldet Dagvogn, hvormed man kan blive befordret disse 12 Miil for 15 Mk., og endda have Tøi med af 25 Punds Vægt. - J Veile Avis forelægges den høikongelige Generalpostdirection det Spørgsmaal, om det ikke var muligt: at vi ogsaa her i Jylland kunde faae slige Dagvogne?
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Det danske Fort Christiansborg paa Kysten af Guinea har afvigte Efteraar udmærket sig ved en meer en sædvanlig usund Luft, der avlede flere Sygdomme og bortrev ikke faa af Landets Jndfødte. Af de danske derværende Embedsmænd har Døden cialene bortkaldt Gouverneuren, Kammerjunker Hein, Ridder af D., men ogsaa den fungerende Gouverneur, Kammerjunker Ahrensstorff, Second-Lieutenant i Sø=Etaten, Missionairen Hencke, Katechet og Skolelærer, ved Establissementet, og Assistent J. V. Veith. Ved sin Død efterlod Assistent Veith sin Enke med en paa Kysten født Søn, der, kun 8 Maaneder gammel, allerede har fulgt Faderen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Fædrenelandets Forventning af de erfarne og oplyste Mænd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Under denne Titel indeholder et kbhvnsk. Blad en Artikel. Folkets Øie dvæler forventningsfuld paa hine Mænd - siger Forf. - og Almeenheden lægger dem tilvisse den høie Bestemmelse paa Hjertet hvortil de ere kaldte." Han mener at Fædrenelandet engang vil æske dem til Ansvar for deres vigtige Hverv. Landsfaderens ædle Hensigt er tydeligen (i Forordn. af 28de Mai. For desto fuldkomnere at sætte Os istand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme Vort kjære og trofaste Folks Tarv, og for derved tillige at knytte de Baand desto fastere som forene Kongehuset med Folket, saaog bidrage til Almeenaandens Oplivelse o. s. v. Men - mener Forf. - det store Formaals Opnaaelse er betinget af den Valglov som vi skulle erholde og hvorvidt det ved den bliver muligt at Valget vil falde paa frimodige og duelige Mænd. Den Samvittighedsfuldhed, der gjorde, at Kongen tilbragte mangen en søvnløs Nat, for at drøfte de Bestemmelser han vilde tage til sit Folks Bedste, vil nu bevæge Ham til at antage Stændernes Raad for Nationens Mening og at følge det som sin bedste Veileder. Danmarks fremUdige Held beroer derfor paa en god Valglov, og af Provindsialstændernes Sammensætning vil det være afhængigt, hvorvidt Folket vil finde den Garantie, som det hidtil allene havde i Monarkens Karakteer, betrygget eller svækket. Valgloven er altsaa Grundpillen til Landets, og Enhver, som nogenlunde har fulgt Tidens Historie og har lagt Mærke til hvormange og farlige Midler, der ere blevne anvendte for at bemestre sig Valgene paa Nationens Bekostning, vil dybt erkjende Betydningen af de valgte Mænds Beraadslagninger. Dernæst mener Forf. var intet af større Vigtighed end Forhandlingernes Offentlighed. En god Valglov og Offentlighed betinge desuden hinanden og den ene retter den andens mulige Feil og Misgreb. Dette mener han, er Sielen i Jnstitutionen ligesom Valgloven er Grundpillen. Disse tvende Hovedpunkter vil det komme an paa at gavne Danmark. Et stort Ansvar hviler paa de Mænd hvem Kongen med velberaadt Hu har kaldet. Tiden vil opbevare deres Gjerning, thi Historien er hverken stum eller uretfærdig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Bekjendtgjørelser. upasselighed og 3 Dages Sygeleie, døde i hans Alders 47de Aar, idag Morges Kl. 3. Condolence frabedes. Kjærsgaard, den 2den April 1832. Hedevig, sal. Segelcke, født Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
At det har behaget det alvise Forsyn ved en blid og rolig Død at bortkalde vor inderlig elskede Moder og Svigermoder, Cathrine Marie Berg, i Nat Kl. 2, i en Alder af 78 Aar, dette bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner af: Caroline Kjærsgaard, A. R. Kjærsgaard. født Berg. Aalborg, den 9de April 1832. Herved giver jeg mig den Ære at bekjendtgjøre, at jeg har bosat mig her i Byen som Skomagermester. Min Bopæl er hos Jens Østergaards Enke uden for Vesterport. Ret og billig Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Aalborg, den 8de April 1832. C. J. Østergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Kjøbenhavnsk hvidt Øl faaes hos E. V. Brines.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Øl Udsalg. I Snorren faaes nu kjøbenhavnsk hvidt Bordøl a 8 sk. en heel Falske og a 4 s. en halv; Alt uden Flaske.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Frisk rødt Kløverfrøe faaes hos F. C. F. Hartmann. Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Gode Kartofler faaes hos Jens Poulsens Enke udenfor Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Godt Liim kan igjen faaes hos Lund for godt Kjøb. Bedste rødt Kløverfrø faaes nu til nedsat Priis hos Albert Raffel i den nederste Boutique ved Vesteraae.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Sæde Vikker. faaes hos Galster i Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825, maae Lægdsværterne for den ordinaire Indqvarteringsholdelse i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressentere for Halvaaret fra Michaeli til Paaske Flyttetid 1832. For et med Givte belagt Lægd 22 1/2 s. Tegn. pr. Rbd. Grundtaxt, og for et med Ugivte belagt, Lægd 8 1/2 s. Tegn pr. Rbd. Grundtaxt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Hvorhos det herved opgives til Vedkommendes Efterretning at Lægderne Nr. 2, 4, 5, 9, 10, 14, 15, 18, 19, 27. 232, 234, 235, 236, 237 og 238, ikke have været belagte med ordinair Jndqvartering, fra Paaske til Michaeli Flyttetid 1832. Aalborg, den 5te April 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-09
Mandagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagter Lund, ved offentlig Auction paa Hjermislevgaard, bortsælge endeel Meubler, Kakkelovne, Avls= og Meierie=Redskaber, Ungqvæg, Faar og
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Efterat have tilstillet Kongen af Holland nysanførte Erklæring, udbad - saa hedder det - Grev Orlov sig et afgjørende Svar, og da dette blev afslaaende, forlangte han sit Pas og afgik samme Dag til London.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Denne Note - skrives der fra Paris - har gjort stor Opsigt i den diplomatiske Verden og der tvivles endnu noget om dens Ægthed, skjøndt Journal des Debats erklærer den for aldeles authentisk, vist er det imidlertid, at Kongen af Holland endnu aldeles ikke synes villig til at give efter. En Coureer har fra Haag bragt den Efterretning til Paris, at Kongen har ifinde at opfordre Generalstaterne til at blive urokkelige ved den hidtil fulgte Plan og fra første Sted meldes, at Prinds Fredrik har pludselig faaet Ordre til at begive sig til Hovedqvarteret, hvortil han er afreist den 31te Marts. J det hollandske Krigsministerium hersker stor Virksomhed og ikke mindre i det belgiske. Fæstningerne provianteres paa 3 Maaneder og alle de Soldater, som laae syge i Hospitalerne i Løven, Antverpen og flere nordlige Stæder, transporterer til de sydligere: Mons, Charleroi o. s. v. Alle permitterede Soldater saavelsom Militsen for 1832 indkaldes. Ligeledes har man forlangt, at de i den belgiske Armee ansatte franske Officerer, hvis Engagement udløber den 6te April, maae forblive i deres Stilling indtil videre. J Nødsfald stoler vel Belgien, ligesom sidst, paa Frankrigs Succurs, thi ogsaa her synes man at holde sig parat til Krigen; saaledes er Marschal Soult, for Øieblikket beskjeftiget med at faae det ved FrankrigsNordgrændse opstillede Armeecorps aldeles completteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Choler a.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Efter nogen Tvivl og Disput om den i Paris udbrudte Epidemie virkelig var den asiatiske Cholera, er dette nu af Lægerne erklæret for afgjort og Moniteuren har begyndt at udgive Lister over de Syge og Døde. Den 30te Marts vare allerede 178 Personer angrebne og 60 døde. Pariserne ere blevne noget forhausede over denne uventede Ulykke og Postvognene have i de sidste Dage været fulde af Folk, som søge Tilflugt paa Landet; ligeledes have saamange at de Deputerede forlangt Permission, at man frygter for at Kammeret ikke skal blive fuldtalligt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Fra London haves med denne Post ingen nyere Efterretninger, end med sidste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Blandede Efterretninger. J Jtalien er Jntet senere af politisk Vigtighed passeret; Paven vedbliver at protestere i Noter til den franske Gesandt, hvilke denne, som det lader, ikke besvarer. J det Mindste hører man aldrig Noget til hans Svar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-11
Kjøbenhavn. Den 30te Marts holdt Videnskabernes Selskab et Mode. Secretairen, Etatsraad og Prof. Ørsted, forelæste en af Polytechnisk Examinand Jerichou indsendt Afhandling, om at undgaae Berigtigelsen for Varmens Jndflydelse paa Barometere.