JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Beltpassage. Fra den 27de til den 29de November ere udreiste: Til Fyen. Handelsmændene Rolfil og St. Pedro; Grosserer Friend, Kiøbmand Mathiesen, Tømmermændene, Palle og Mogensen, Set. Bent. ved Garden til Hest Schested Juel, Baron Holstein, Kammerraad Landvæsenskommissair Monrad, Kiøbmand Erichsen Konsul Kallig som Coureer. Stud. Bruun. Til Siælland. Svensk Lint. v. Ullner, LintVaron Gyllingsandt, Stud. Fiedier, Frøken Fiedler, Forp. Maren med Kone og Datter, Hr. Bomberg (i Ærinde for Filherre v. Rothschudt), Kontorisk Priersen, Kammerherre, Grev Lerche, Jndspecteur Cahrgens.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama, der bliver læst inden vedkommende Under og Overret, er Creditorerne i Stervboet efte Forvagter Rasmussens Enke, Margrethe Hedevig, fød Fogh, der under 12te April d. A. er død paa Hallebye gaarden i Love Herred, Holbeks Amt, in kaldte med 12 Agers Varsel, i Overeensstemmelse med Plakat af 25de August 1785, til for mig, som committeret af Arvingerne, at anmelde og beviisliggiøre deres Kaas paa Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Aagaard pr. Slagelse den 29de November 1826. S. L. Fog, Prokurator i Siællands Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Gaardfæster Lars Nielsen af gamle Bierbye under Bierbyegards Gods i Holbeks Amt, indkaldes herved i Overeenstemmelse med Plakaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel at melde sig hos mig, første for at bevise deres Fordringer, og sidste for at betale deres Gield til Boet. Bierbyegaard pr. Holbek den 24de November 1826. Klein. committeret Skifteforvalter. At 3die Auction over de Generalkrigscommissair Reergaards Boe tilhørende Eiendomme af Antvorskov afholdes paa Slagelse Raadstue førstkommende Torsdag den 7de December, Formiddag Kl. 10. Det bringes herved i behagelig Erindring for Lysthavende i Henhold til de forhen derom udstædte Bekiendtgiørelser. Slagelse den 30te November 1826. Birch. Det afdøde Muurmester F. A. Herz og efterlevende Enkes Boe tilhørende Huus Matr. No. 56 paa denne Kiøbstads Skovsøegade, stilles herved til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen, Middag Kl. 12, Onsdagen den 6te Decbr., Onsdagen den 20de Decbr. d. A. og Onsdagen den 3die Januar 1827. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener ligeledes til Efterretning for Panthaverne i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 9de November 1826. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Tirsdagen den 5te December om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Corsøer Kirke afholdt offentlig Auction over en Deel nye Stillads Tømmer, gamle Brædder, Jern, 10 Stkr. Kirkevinduer m.m., efter de paa Auctionsstedet fremlagte Conditioner. beliggende tæt udenfor Slagelse Kjøb Liselund, steds port ved Brin til Antvoriskovmed dertil hørende Jorder, omtrent 50 Tdr. Land, samt Qvæg- og Hestebesætning og Jnventarium, kan erholdes i Forpagtning eller til Leie fra 1ste Mai 1827. Auction over Forpagtningen vil blive afholdt i Begyndelsen, af Januar Maaned næste Aar, dersom ingen Accord underhaanden derom skulde kunde træffes, hvorom Lysthaderne ellers vilde behage at henvende sig til Cancellieraad og Byefoged Harhoff i Ringsted Paa Flurendahls Klædefabrik kan faaes 8 Qvarteer Klæde og Kalmuk af forskiellige Couleurer og Fiinhed for 11 Rbmk. til 20 Rbmk. Alen. Til Handlende som tager hele Stykker, sælges til ringere Priis, og efter Omstændigheder med Credit paa nogle Maaneder. Sammesteds kiøbes Uld og betales efter Forlangende med Klæde eller med Penge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Extra gode treskaftede Kornsække, Seildugs og Lærreds dito faaes til billige Priser paa Hjørnet af Frederiksberggade og Rye Kattesund No. 29 hos J. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
At jeg paa Hiørnet af Frederiksberggaden lige for Vesterport har etableret en Jsenkramhandel, samt at jeg er forsynet med et vel assorteret Varelager til billige Priser, undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre. Kiøbenhavn den 24de November 1826. J. A. Harboe,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Bekiendtgiørelse. Da Jernberg Mølle hidindtil har været under Reparation, hvorved Mange ikke have kunnet faaet malet, saa tilkiendegives for enhver, som vil unde mig deres Søgning, at Møllen nu er istand og en reel Behandling skal være Maalet for min Bestræbelse. En Tønde Byg til Gryn eller Sigtning koster 2 Mk. Jernberg Mølle den 30te November 1826. C. Frelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Fede Karper samt Sættekarudser og Sættekuder er indtil videre daglig at faae tilkiøbs paa Benzouslund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Bøgetræer og Asketræer paa Roden sælges i Charlottendahls Skov. Man henvender sig desangaaende til Gartner Otterstrøm boende paa Gaarden. Loftsleilighed til Kornpartier fra 500 indtil 7000 Tdr. kan imod billig Leie og nærmere Overeenskomst paa kort eller lang Tid erholdes hos J. T. Smith & Comp. i Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
4 Fag næsten nye lange Gardiner med Kapper af chinesisk guult Damask og tilhørende Silkefryndser med Qvaster, tienlige til meget høie Værelser ere tilkiøbs. Bogtrykker Magnus giver nærmere Anviisning. Krummerupgaards Værelser og Have, Foder og Græ til 1 a 2 Køer, om for ange, er til Paaske Flyttetid at erholde i Leie, den Søgende melder sig paa Fugleberg gaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-02
Paa Wedbyegaard pr. Staaelse ere ere og 3de Hvidkaalshoveder, a Mk. pr. Stk. til Kiøbs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Den Vest-Siællandske Avis, eller Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 5. December 1826. No. 97. 12te Aarg. Tirsdagen den 5. December 1826. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
James Emersons Reise og Ophold i Grækenland i Aaret 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
(Fortsættelsen af dette Værk er nu udkommen; det er høist vigtigt for at skue med Klarhed ind i Grækernes Forfatning, især i deres Marines Beskaffenhed. Tilforn stod Colocothroni i Englændernes Tieneste paa de Joniske Øer, han talte med udmærket Stolthed om hans Bekiendtskab med nogle Brittiske Officerer; dog talte han ikke i smigrende Udtryk om Sir Hudson Lowe. Han var meget fornøiet over Udsigterne til sin Befrielse, dog syntes mig hans Jdeer om Krigens Tilstand og Midlerne til at befrie Landet noget vilde. Han erklærede sig ganske mod Organisationen af regulaire Tropper; fordi ikke allene Fordommene men ogsaa Folkets Tilbøielighed vare aldeles derimod. Jfølge hans Plan maatte Fienden fremfor al Ting fordrives ved de kraftigste Forholdsregler ud af de faae Fæstninger, som han endnu havde inde i Landet og disse maatte, saasnart som de kom Regieringen i Hænderne ødelægges, og kun lade den vigtigste blive tilbage til et Opholdsted for Senatet. Herved blev Fienden berøvet alle Mid lee til nogensteds at sætte sig fast, imedens de Klephtis og deres Tilhængere vilde, ligesom tilforn, endnu bestandig blive istand til at holde sig paa Biergene og der trodse enhver Magt, som for Fremtiden blev udsendt imod dem. Da jeg gjorde ham den Jndvending, at paa denne Maade var der ikke at tænke paa nogen Fremskridt; svarede han mig: at politisk Sikkerhed var det første, hvorpaa man maatte see; Civilisation vilde da med Tiden ogsaa følge bag efter; denne Fremgangsmaade vilde giøre Nationen krigerisk og vedligeholde dens dristige Aand, og dens medfødte Kraft, Krigskonsten vilde giøre dem til Frankiske Soldater, men hiin Maade at føre Krig paa vilde vedligeholde dem som Grækere. Han syntes aldeles ikke at tvivle paa: at han igien kunde fordrive Ægypterne, naar han kun engang kom paa nye i Friehed, og stod i Spidsen for sine Arkadier. Om hans Fiender i Regieringen talte han i de roeligste Udtryk, og som det syntes uden Had; men for andre, som havde seet ham førend han havde erholdet Udsigt til Befrielse, havde han udeladt sig mindre forsigtigt, Jmidlertid trak han Rynker i Panden og beed Læberne sammen, saa ofte Maurokordatos eller Colettis Navne bleve nævnende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Først sildig paa Aftenen kom en Munk fra et af Klosterne i Naboelauget for at velsigne os; men saasnart denne Ceremonie var tilendebragt blev alt beredet til vor Afreise, og ved Solens Nedgang afseilede vi fra Hydra. Capitainen var en ung Mand, ved Navn Theodoracki, en Brodersøn til Admiralen, som næsten fra Krigens Begyndelse af var bleven brugt til Commandant over Brandere, og som ved flere Leiligheder især ved Mytilene og Candia havde viist sig udmærtapper. Skibet hvorpaa jeg seilede var en gammel Jpsariot paa 260 til 300 Tønder, som Regieringen havde kiøbt for 40,000 Piastre; imidlertid kostede dens Udrustning og Opfyldning med Brændematerialier en ligesaa stor Summa. Men dette er ogsaa en af de største og dyreste i sit Slags, da de fleste kun ere 2 saa store, og altsaa forholdsviis foraarsage mindre Omkostninger. Sædvanligen kiøber Regieringen til dette Formaal gamle Skibe. Grukomaki Tombazi forsøger dog nu i Salamis paa at bygge nye Brandere af en saa let Bygning, at de ikke komme til at koste mere end de gamle. Disse Branderes Jndretning er meget simpel. Alle Revner i Skibet blive smurte med Tiære, tilstoppede med tørt, Halm, som bliver dyppet i Beeg og Olie og besprængt med Svovel; derpaa blive en Mængde Falddøre anbragte langs med Dækket, og under hver af dem sat et Fad Krudt, saa at i Brandens Øieblik hver Fad sprænger en Dør i Luften, og Flammen, som nu har frie Spillerum, derved forhindres fra for hurtig at ødelægge heele Dækket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Antallet af de Skibe, hvoraf den Græske Flaade bestaaer, udgiør for nærværende Tid ikke over 65.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Jblandt disse ere 40 Hydriotere, 16 tilhøre Spezzia, og de øvrige ere Levningerne af Escadren fra Jpsara. Brandernes Antal afvexler naturligviis bestandig, overstiger sielden 15, men aftager undertiden til 1 eller 2. Jblandt Krigskibene føre 6 til 7 tre Master og et Skib er paa 3 til 400 Tønder; alle andre ere Brigger og eenmastede Skonnerter, paa 100 til 250 Tønder. Jkke et eneste Skib har over 18 Kanoner og disse ere næsten bestandig af forskjellig Kaliber, da de ere sammenbragte fra flere Fæstninger, eller kiøbte til forskiellige Tider. De sværeste ere et Par 18 Pundinger paa Miaulis og Sokinis Brigger, de ovrige ere fordetmeste Tolvpundinger. Hele den græske Flaade er endnu private Personers Eiendom, og endskiøndt Matroserne blive betalte af Regieringen, ligesom ogsaa Eierne erholde Godtgiørelse for Skibene, saa hviler dog Hoved udgiften paa disse. Conduriotti og hans Broder have tilsammen stillet 10 Skibe, Tombazi og Miaulis hver tre, de øvrige ere fordetmeste udrustede af Enkelte, eller ere Capitainens og hans Families foreenede Eiendom. Skiønheden og Smagen ved Seilenes Faconer have giort de Hydriotiske kibe til Yndlingsformen for Søefolkene; dog er det mærkværdigt, at Hydrioterne blot bygge deres Skibe efter Øiemaal, ikke efter et regelmæssigt System eller en mathematisk Forskrift; og dertil endog med meget ufuldkomne Værktøier. Kun 7 Skibe af hele Flaaden ere byggede i Toulon, Livorno og andre Havne i det Middellandske Hav, og disse udmærke sig ingenlunde ved en ziirlig Model. Antaget af de i hvert Skib ansatte Matroser, er forskielligt imellem 60 og 100 og deres Sold beløber sig imellem 40 til 70 Piastre maanedlig. Deres Duelighed og Øvelse er bekiendt; men ved den snevre Kreds, hvori deres Handel dreier sig, ere meget faae komne saa vidt, at de have naaet udenfor Strædet ved Gibraltar, ja endog iblandt Capitainerne er Antallet af dem, som have studeret Navigationen, saa lidet, at de vel neppe beløbe sig til over 12, fordi den bestandige Kystfari er aldeles til Hinder for at studere dette Fag. Hvad nu Mandstugten paa Skibene angaaer, saa kan man neppe sige at en saadan gives. Paa nogle Skibe bliver der dog iagttaget et Slags System, som egentlig skulde følges paa alle Under Capitainen, til hvem Skibets indvendige Administration er overladt, og som kun staaer under Admiralens Commando, er ansat en anden Officeer, som under Titel af Naukleros besørger Skibets Bestyrelse. Næst efter ham i Rangen er en Grammaticus eller Skriveren, som maae skrive Depescher og føre Regningerne. Efterdenne følger Proviantsforvalteren, som maae uddele Levnetsmidler til hvert Maaltid, hvilket er en Levning af en Tyrkisk Indretning, endelig slutter Kokken de Foresattes Liste. Ringere Officiantere gives der ikke, og selv de ovenfor benævnte findes kun paa faae Skibe; thi selv der hersker den samme Jnsubordination og Mangel paa Enighed, som allerede har skadet Grækenlands Jnterresse saameget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Hovedanledningen til Tvedragt give Spezzioterne, som iversyge over den Magt og de Midler hvorved Hydrioterne kunne stille sig i Spidsen for Anliggenderne, ikke have ophørt med at give deres Utilfredshed tilkiende, og bestandigen finde noget at udsætte paa deres Kammerrater, ja selv ved Forholdsregler, hvor kun Forening kunde sikkre alle Kræfters Virkning, have de aldrig godvillig villet medvirke. De have deres egen Admiral, deres eget Disciplins-System, ja selv deres egne Signaler; seile bestandig i en Hob og adskilte fra de øvrige, saa at de mere ere at betragte som et Appendix end som en Deel af Flaaden, og modsætte sig altid de Hydriotiske Che fers Befaling eller meget mere Bønner, naar disse ikke stemme overeens med deres egne Planer. De ulykkelige Jpsariotere derimod, som intet Hjem meere have, hvorfor de kjæmpe, ikke besidde et forbreed Jord, som de kunne kalde deres, kun fægte forat befrie et Land, hvor de kunne bringe Ruinerne af deres Familer og deres Formue i Sikkerhed, have stedse udviist den meest uforfærdede Tapperhed, og frodigen medvirket til enhver, fordet almindelige Bedste foreslaget Forholdsregel; men have ogsaa tillige, da de holdt sig til Hydrioternes kraftfuldere Partie, maatte erfare, saare megen Misundelse og Ondskab af Spezzioterne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Forhandlinger i det Engelske Parlament.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Greven af Cornvallis androg i Overhuset den 21de November paa Takadressen, og priste derved det store Held, hvormed Krigen mod Birmanerne var bragt til Ende, ligesom ogsaa Hans Majestæts Bestræbelser for at forebygge Krig i alle Deele af Jorden. Han formeente, at den indenlandske Nød var blot en Virkning af naturlige Aarsager, og at den ikke var en Virkning af nogen af Parlamentets Forholdsregler(og saaledes ikke af Kornlovene) Lord Colville istemmede med ham og roste Cabinetsordren om Kornindførselen, til hvis Sanctionering Parlamentet nu var bleven sammenkaldet. - Lord King dadlede vel ikke Talen fra Thronen; men formeente at den var ikke omfattende nok, da den ikke indeholdt noget om at afskaffe de unødvendige Udgifter, uden hvilket intet varigt Gode, lader sig udrette. Det sidste Parlament havde voteret Paladser og givet sig af med et SlagsHocespocus, hvorfra han haabede at det nærværende vilde afholde sig. Det forrige Parlament havde været lære yg, ladet bestandig holde Forelæsninger for sig og dog intet lært, og saa længe det forbliver enten i Parlamentet eller i Kantsleretten ved Tvivl og ved at giøre Pauser, saa kan man ikke vente sig noget godt af dem. Lorden sigtede derved til noget, som var passeret ved Kantsleretten, og hvortil Lordcantsleren. svarede: at det som Lorden sigtede til var passeret i Kantsler Kings Tid, hvilket opvakte en almindelig Latter. Lord King androg derefter paa sit Amendement til Takadressen, hvilket som bekiendt blev forkastet. Hr. Liddell androg i Underhuset paa Takadressen omtrent med samme Grunde som Greven af Cornvallis i Overhuset, roste derved Hr. Canning for hans Bestyrelse af de udenlandske Anliggender og isærdeleshed med Hensyn til de Portugisiske; ogsaa betiente han sig af denne Leilighed for at indlægge et godt Ord for Grækerne. Om Kornindførselen og Manufacturnøden sagde han kun bekiendte Ting, ligesom Hr. Wynn, som efter ham understøttede Takadressen, hvilken vel tilstod at det kunde være ønskeligt at formindske Paalæggene; men erklærede, at det var umueligt at nedsætte dem saameget. Han bekiendte, at der var Misvært paa Havre og at man havde Grund til at befrygte Misvært paa Kartoffler i Jrland; dog formeente han, at man kunde lade Kornlovene blive som de ere og blot tillade Ministrene at handle med Hensyn til Korn indførselen saaledes som Omstændighederne maatte udkræve det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Nyeste Post-Efterretninger. Der meldes følgende fra Brüssel under 26de November: Man veed af en sikker Kilde, at det Engelske Ministerium vil foreslaae i Parlamentet en Tilladelse til at indføre Hvede imod en uforandret Jndførselstold af 12 Schilling pr. Qvarter. Denne Forholdsregel erholder derved saameget mere Sandsynlighed som Hertugen af Buckingham, hvilken har en stor Jndflydelse i begge Huse, har erklæret sig for en saadan permanent Toldafgift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Hr. Villock er den 25de November ankommen til London med Depescher fra den Persiske Regiering af 19de September, hvilken deri paa det indstændigste anholder og den Engelske Regierings venskabelige Mægling ved de indtrufne Misforstaaelser med Rusland. – Fra Petersborg, læses en meget udførlig Proclamation, som General Yermolov allerede den 22de August havde udstædet imod Perserne. Han opmuntrer deri Georgierne til Tapperhed og erindrer dem saavel om Persernes forhen udøvede Grusomheder imod dem, som han opmuntrer dem til at kjæmpe for den christelige Troe, hvortil de bekiende sig. Perserne synes fra alle Sider at være forladte, dersom ikke Englænderne ville tage sig af dem; thi der meldes fra Constantinopel: at Reis Effendi, som siden Antagelsen af Ultimatet, har indladt sig i en livfuld Communication men Hr. von Minziaky har erklæret ham: at Porten vil paa nye indgaae sine venskabelige Forhold med Rusland og derfor ikke længere vedligeholde nogen Forbindelse med den Persiske Agent DandAga. Denne Gesandt er ikke heller siden den Tid bleven modtaget af Reis Essendi og vil formodentlig med det første afreise derfra til Teheran. - Fra Constantinopel berettes fortesten under 26de October, at nogle Dage efter den Jldebrand, som var udbrudt den 11te i det nye opbyggede Vagttaarn i det gamle Serail, opdagede Seraskierens Spioner, at der holdtes Forsamlinger og at Vaaben bleve sammenbragte i de Huse, som beboes af de Personer, hvilke ere satte til at bevogte Sultanens Skæferier og som tilhørte Janitscharerne. Aga Pascha lod nu 25000 Md. disciplinerede Tropper rykke frem imod disse Huse og derved arrestere 3000 Personer, som tilforn havde hørt til Janitscharernes Corps. Henimod 1500 bleve dræbte og Resten transporteret til Asien. Jfølge deres Tilstaaelse fik man Vished om en meget vidt udbredet Sammenrot, telse, som var opspundet af de Janitscharer og deres Tilhængere, som havde taget Flugten, allerede havde over 1000 forklædte Janitscharer listet sig ind i Hovedstaden, og en større Hob af dem var beredt der til, efterat den havde i Nicomedien forstærket sig ved Rekruteringer til 4000 Mand og forsamlet sig i Nærheden af Hovedstaden, paa den Asiatiske Side. Janitscharerne vilde nu beskiæftige Sultanen ved at sætte Jld paa et Sted i Constantinopel og derpaa forene sig med de Misfornøiede, for at styrte det nærværende System overende. Da Sultanen fik Kundskab om denne Plan, saa greb han strax til de meest energiske Forholdsregler og tilintetgjorte ved et eneste Slag alle de Sammenrottedes Forhaabninger, men uagtet denne nye Triumph, som Sultanen har erholdet, viser sig paa Alles Ansigter en umiskiendelig Frygt for Fremtiden, og selv Seraskiren skal være meget uroelig derover.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
J Petersborg har man faaet Efterretninger fra Ackermann af 7de November om, at en Tyrkisk Coureer har overbragt dertil Sultanens Ratification paa den afsluttede Convention. Dagen derpaa skulde Ratificationerne udvexles imellem begge Magters Commissarier. – Hs. Majestæt, den Russiske Keiser har, ledsaget af den Keiserlige Østerrigske Ambassadeur Prinsen af Hessen Homburg, besøgt Rigsadmiralitetet og derved taget Dokkerne i Øiesyn, hvor tre Orlogskibe ligge for nærværende Tid paa Værfterne, som skulle være færdige til næste Foraar, for at beskynde deres Bygning ere 1000 Tømmerfolk blevne kaldte til Petersborg fra Provinserne. – General Constantin Benkendotff er afreist til Tiflis for at tage Commanden over hele Cavalleriet ved den Russiske Armee i Georgien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Hs. Majestæt Kongen af England har modtaget Overhusets Takadresse, og medddeelt derpaa et meget naadigt Svar. – Bladet Times bemærker, at Kongen faae dengang da han aabnede Parlamentet meget blegere ud end sædvanlig, og at hans Stemme havde tabt meget af sin forrige Styrke; ogsaa Greven af Liverpool havde seet meget sygelig ud. Saavel Overhusets som Un Underhusets Deputation overleverede deres Takadresser til Kongen i St. Jamas Palads, hvorpaa der var en meget glimrende Cour, i hvilken Hertugen af Devonschire, som er kommen tilbage fra Moskau og Sir Charles Stuart, som er kommen tilbage fra Brasilien, bleve forestillede Hs. Majestæt, ligesom ogsaa Viscount Strangford der er kommen tilbage fra sin Ambassadeurpost i St. Petersborg. - Det begynder at blive paafaldende i London, at Vexelcoursen er nu bleven ved at falde i flere Uger endskiøndt langtsomt, og det bliver ikke holdet for usandsynligt, at Banken ligesom i forrige Aar, vil blive foruroeliget derover og for en Tid standse med at udgive sine Noter. Vel er meget Guld i den sidste Tid bleven indført i England; men man har erfaret, at der tilforn er gaaet ligesaameget Sølv ud af Landet. – Der klages vedvarende fra Paris over de Uordener og Plynderier, som blive begaaede paa Gaderne. Et Franskt Blad siger endskiøndt det dog vel er noget overdrevet, at naar nogen bliver indbudt til et Aftensmaaltid saa bliver der lovet ham paa Jnvitationsbilletten at han skal faae en Patrouille til sin Bevogtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-05
Hos Baron Monnier, som er Jntendant for Kronens Domainer ere Tyve endog brudte ind ved høilys Dag og have frastiaalet ham 100,000 Fr. De Franske Blade udbrede sig vidtløftigen om den unge Hertug af Bordeauxs Underviisning, som nu er begyndt under Biskoppen af Strasborgs Tilsyn. Foruden i Bibelsk Historie, Geographie og Skrivning bliver han ogsaa underviist i det Tydske Sprog, og han begynder allerede gandske godt at udtale det. – Fra Berlin berettes, at den berømte Astronom Professor Bode er der død den 24de November. Han var født i Hamborg den 19de Januar 1747. Døden overrumplede ham ved hans Skriverbord. Prins Bernhard af Sachsen-Weimar er kommen tilbage fra sin store Reise i Nordamerika og vil, som det hedder udgive en Beskrivelse derover; Hans Dagbog fylder over 100 Ark. – Fyrsten af Schwartzburg Sønderhausen har udgivet en Forordning den 20de October dette Aar, hvorved Mandkiønnets Formynderskab over Qvindekiønnet er blevet aldeles ophævet, og det qvindelige Kiøn har faaet sin naturlige Rettighed tilbage, til saasnart det har opnaaet Myndighedsalderen at bestyre sine egne Anliggender ligesaa selvstændigt som det mandlige.