JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Ifølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Boelsmand Jens Christensen Skræder eller Kok af Ørsted og Kone bliver det Boet tildørende Sted i Ørsted, med Hartkorn 1 Tde. 1 Skp. 1 1/4 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagene den 4de og 10de October, og Tirsdagen den 2den November førstkommende. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret om Formiddagen Kl. 11 og 3die Auction, ved hvilken tillige Boets Besætning, Ind- og Udbo vil blive bortsolgt, i Stervbostedet i Ørsted, om Formiddagen Kl. 10. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat, 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 21de August 1841. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Ifølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Huusmand Mads Pedersen og Hustrue af Koed, bliver det Boet tilhørende Huus i Koed med tilliggende Jorder, af Hartkorn 4 Skpr. 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 4de og 18de October, samt Onsdagen den 3die November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction, ved hvilken Boets Løsøre tillige vil blive bortsolgt, paa Stervbostedet. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 21de Au aust 1841. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
J Følge af Reqvisition fra Aarhuus Stiftamtmandskab under 31te f. M., foretages Fredagen den førstkommende 10de September, om Formiddagen Kl. 10, Licitation paa Aarhuus Raadstue, med Hensyn paa en attraaet Leverance af 300 Tdr. Rug at leveres med 1/2 Deel i næstkommende October Maaned og Resten i Løbet af December Maaned dette Aar, til Brug for Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner; efter Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, og forinden henligge til Eftersyn hos Auctionsretten. Aarhuus, den 1ste September 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
J Hr. Justitsraad Fleischers Fraværelse, ifølge Constitution, C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Løverdagen den 11te September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver, ifølge Amtets Ordre, paa Hasle o. fl. Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af endeel Steenkister i Jurisdictionen. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Hasle &c. Herredscontoir, den 31te August 1841. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Løverdagen den 11te September førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes paa Hads & Ring Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus, Licitation over Opførelsen af en Deel Steenkister paa de større og mindre Landeveie i Hads & Ring Herreder, samt over Jstandsættelsen af et Veistykke paa 30 Favne sønden for Tranberg Kirke paa Horsens Landevei, Alt efter saadanne Conditioner og Overslag, som ved Licitationen ville blive bekjendtgjorte. Hads & Ring Herredscontoir, den 25de August 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Ved Proclamata, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1) Gaardmand Rasmus Nielsen i Aaes, Søevind Sogn, Woer Herred; 2) Huusmand Jens Geertsen i Tvingstrup, Ørritzlev Sogn, Woer Herred; 3) Aftægtsmand Peder Pedersen i Woerberg, Underup Sogn, Rim Herred; og 4) Huusmand Peder Eriksens Enke Frederikke Jensdatter i Hvirring Bye og Sogn, Rim Herred; indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 26de August 1841. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Alle og Enhver, som maatte have noget at forpreStervboerne efter: 1) Skolelærer Niels Holtum i Kalhauge, Hornborg 2) Aftægtskone Kirstine Hansdatter, Enke efter Sogn, Rim Herred; Peder Jensen i Nim Bye, Sogn og Herred; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 26de August 1841. Bernth. Gredi og Debitorerne efter afgangne Huusmand Jens Michelsen i Hadrup Bye, under Stamhuset Rathlousdal, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, de Første til at legitimere deres Fordringer, og de Sidste til at betale deres Skyld. Ligeledes indkaldes den Afdødes Ar Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. vinger, der ikke vides hvem ere, til at legitimere dem som saadanne, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
En Skiftesamling i Boet berammes herved til Afholdelse herpaa Gaarden, Fredagen den 26de Novbr. førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Petersminde, den 23de August 1841. Terndrup. committeret Skifteforvalter. Creditorerne i Dødsboerne efter: 1) Jens Nielsen, Ungkarl i Dallerup, Gjern Herred: 2) Huusmand og Fattiglem Ole Andersen i Sveistrup, Hjelmslev Herred; indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 23de August 1841. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Ved Proclamata af Dags Dato, som ville blive læste i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Dødsboerne efter: 1) Snedkermester Niels Christian Overbye i Skanderborg; og 2) Opholdsmand Niels Hansen paa Sveistrup Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tabet af deDover Sogn, Hjelmslev Herred; res Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 23de August 1841. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Ved Proclamaer af Dags Dato, der ere læste ved Underretten, og snarest muligt ville vorde læste ved Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Dødsboerne efter: 1) Gaardmand Jørgen Sørensen og efterlevende Enke af Bøyen By i Lihme Sogn; 2) Jomfru Marie Elisabeth Hansen af Mørke; 3) Huusmand Peder Sørensen Sønder af Kradberg; 4) Aftægtsmand Søren Madsen i Stedet Rolighed paa Balle Mark, i Todberg Sogn; 5) Huusmand Mads Pedersen og Hustru Else Marie Jensdatter af Koed; 6) Ungkarl Peder Jensen af Bøyen; 7) Huusmand og Skrædder Jens Christensen af Ør 8) Gaardeier Christian Lihme og efterlevende Enke af sted, og Bynksminde paa Schjerring Mark, i Egaae Sogn, indkaldte, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere Arvingerne efter de under Nr. 2, 3 og 4 anførte Afdøde indkaldte med lovlig Varsel, til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Behandlingen af Boerne. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret i de 4 førstnævnte Boer Mandagen den 25de Octbr. og Onsdagen den 15de Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 9 og 10 og Eftermiddagen Kl. 2 og 4, og i de 4 sidstnævnte Boer Tirsdagen den 26de Octbr. og Torsdagen den 16de Decbr. d. A., ligeledes om Formiddagen Kl. 9 og 10 og Eftermiddagen Kl. 2 og 4, i den Orden Boerne her ere anførte. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 10de An gust 1841. A. L. Reiersen. Paquetten "Muren Cathrine, Skipper N. Falslev, bliver bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn Fredagen den 10de Septbr., og medtager Passagerer og Fragtgods. 90 Traver Havre og 60 Traver Byg er tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
50 Traver Havre og 50 Traver Byg kan bekommes J. Winthers Enke. 1000 Fr. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
af Aarhuus Hospitals Midler, ere at erholde tillaans i 11te December Termin 1841, imod anordningsmæssig Sikkerhed, helst i Aarhuus Amt. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-07
Hvor to unge Studerende kunne i et roligt Huus i Kjøbenhavn faae Kost og Logis, anviser Adressecontoiret. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
No 156. Onsdagen. den 8 Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stiftbeidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Fædrelandet. Efter Forlydende vil der i denne Uge blive declareret en Forlovelse imellem Landgrev Wilhelm af Hessens næstældste Datter og en med det danske Kongehuus beslægtet Prinds, der tjener i den danske Armee. Den ledigværende Commandantpost i Citadellet vil, som man taler om, blive besat med Generaladjutant Evald. En anden Relation siger, at denne Post slet ikke vil blive besat, men vil blive underlagt Khuus. Gouvernement. Til Hs. M. Kongens Fødselsdag den 18de træffes flere festlige Forberedelser. Forleden Dag besøgte Dr. Kongen og Dronningen Frederiksborg Slot. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Officeercorpset ved Garden tilfods har erholdt Beneficium processus gratuiti i en Sag som det vil anlægge mod Bladet Fædrelandet formedelst en i sammes N. 619 indeholdt Artikel, hvori det nævnte Officeerpersonale kaldes lidet berømt." Hertil knytter Fædrelandet den bemærkning, at det vil glæde samme, hvis Officeerpersonalet kunde faae Dom for at være meget berømt," og tilføier, at der neppe er noget Officeercorps enten i Danmark eller andetsteds, der efter 25 Aars Fred ved Domstolene vil sætte den Fordring igjennem at være berømt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Ved Circulaire til Amtmændene af 21de f. M. har det Kongelige Danske Cancellie meddeelt, at Hs. Majestæt Kongen under 5te f. M. har rescriberet Cancelliet saaledes: "Da vi paa Vor Reise igjennem Østifterne og NørreJylland i forrige Aar med Misfornøielse have erfaret, at der i de respective Arrester hensidde Jndivider overden Tid, som Sagernes Undersøgelse og øvrige Omstændigheder synes at fordre, er det Vor allerhøieste Villie, at Vort Danske Cancellie til Forebyggelse af saadan Retssikkerheden hemmende Uorden, indskjærper samtlige Overøvrigheder i Bort Kongerige Danmark at have nøie Jndseende med, at Vore Anordningers Bydende angaaende criminelle Sagers vedbørlige og hurtige Pleie opretholdes, og at paalægge de respertive Underøvrigheder, hver anden Maaned at indsende Beretning om alle vedderes Jurisdictioner henstaaende criminelle Sager samt, efter Omstændighederne, om Aarsagen til deres Henstand." Dette er end ydermere et Beviis paa den Opmærksomhed, hvormed Hs. Majestæt overalt paa Sine Reiser gjør Sig bekjendt med de offentlige Jndretninger, og navnligen i ovennævnte Tilfælde lægger for Dagen, at Han ligesaa meget tager Hensyn til det store Gode for Forbryderen at han snart erfarer sin Dom, som og til det Offentliges Jnteresse, der vinder ved, at Omkostningerne blive færre, jo kortere Varetægtsarresten er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Endnu bestandigt er den af Mandskabet udviste Demonstration imod den Næstcommanderende paa Bellona," Capt. Bille, Gjenstanden for almindelig Omtale, og man mener almindeligt, at han har tildraget sig denne ved en maaskee vel stræng Haandhævelse af Disciplinen ombord. Man har ogsaa villet sætte denne Haandhævelse i Forbindelse med den Omstændighed, at 7 Mand deserterede, imedens Skibet laae ved Valparaiso, hvor Mandskabet fik Tilladelse at gaae iland; dog kan man kun anføre saameget som factisk, at 14 Mand paa een Dag bleve afstraffede med 27 Slag Tamp, den sædvanlige Ration. Den nærmere Sammenhæng med det paa Khuus. Toldbod stedfundne og i adskillige Blade berørte, Optog er følgende: Klokken 1 kom Chefen ombord og oplæste et Brev fra Hs. Majestæt Kongen, hvori Mandskabet og Officererne takkedes for deres udviste Opførsel, hvorefter han udbragte et Hurra for Kongen, som tre Gange gjentoges af Mandskabet. Efterat der ligeledes var udbragt et tre Gange gjentaget Hurra for Chefen, som paa hele Reisen havde erhvervet sig Alles Kjærlighed, takkede han dem alle hjerteligen og begav sig iland. Mandskabet var paa Togtet inddeelt i 6 Divisioner, og Capitain Bille, der som Næstcommanderende skulde give Signal tilCommandens Strygning, som skeer ved at Flaget nedtages, lod een Division af Gangen, med et passende Ophold imellem hver, gaae fra Borde, og først efterat den sidste Division havde forladt Skibet, lod han Commanden stryge, noget, som er mod sædvanlig Skik og Brug, da det i Almindelighed skeer efterat Chefen har takket Mandskabet og i dets Paasyn. Paa Toldboden havde imidlertid Størstedelen, af alle sex Divisioner samlet sig og modtog Billeder paa den noksom bekjendte Maade. Ogsaa den ene af Qvarteermesterne, der, som bekjendt, udfører en Profosses Bestilling paa Krigskibene, havde tildraget sig Mandskabets Utilfredshed, der især var bleven forhøiet ved den Omstændighed, at han havde paa Reisen viist sig villig til at tildeele sin Broder, en fast Matros, de ham tilkjendte 27 Slag, og ogsaa udført Executionen. (Denne Matros var, skjøndt han kort forinden sin Afreise fra Kjøbenhavn var bleven gift, en blandt de Syv, som deserterede paa Valparaiso.) Ved Afmønstringen gav denne Uvillie mod Qvarteermesteren sig ogsaa Luft og han erholdt, hvad man kalder, en drøi Lussing af nogle Matroser, som formodentlig havde ligget for dybt i Glasset. Den hele Affaire er nu underkastet en Undersøgelse, hvis Resultat til Dato ikke er bekjendt, og ingen Matros er endnu, som den Frisindede fortæller, bleven straffet med 27 Slag Tamp, fordi han har lagt Haand paa Qvarteermesteren;" en Matros har derimod erholdt en lignende Straf, fordi han ved omtalte Scene gav et trodsigt Svar til en Officeer, der søgte at paabyde den forsamlede Hob Stilhed. (Ab. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Den verdensberømte Qvækerinde Elisabeth Fryder som bekjendt nylig ogsaa har besøgt de kjøbenhavnske Fængsler og andre Lastens Bopæle, havde under sit Ophold i Hovedstaden været til Taffels hos D. M. paa Sorgenfri, og nydt en særdeles huldrig Modtagelse af Dronningen. Som et Beviis paa den overordentlige Veltalenhed, som hun er begadet med, anføres der, at hun ved et Besøg i Castellets Fangetaarne, hvor som bekjendt de værste Forbrydere hensættes, havde rørt en af de meest Forhærdede til Taarer, uagtet hun betjente sig af en Tolk, da hun ikke kan det danske Sprog. MistresFry er en høist mærkværdig Dame. Gift med en riig engelsk Banquier, kunde hun leve i Rolighed og gjøre sig Livet saa behageligt som muligt, men i det Sted opoffrer hun sig gandske for den lidende Menneskehed. Allerede for 30 Aar siden begyndte hun denne sin Virksomhed i Newgatefængslet, blandt sit Kjøns meest Forvorpne, med hvem hun lod sig indelukke. Uforfærdet traadte hun ind iblandt denne Masse af Londons Udskud; hun talte Fredens, Haabets og Trøstens Ord til dem, og stor var Virkningen af hendes Begeistring. Saaledes lykkedes det hende at forvandle Newgate fra Lastens sørgelige Bolig til Angerens Fristed og Flidens Skole. Herfra udstrakte hun nu sin Virksomhed til andre Fængsler. Overalt søgte hun, som Qvækerinde, med Blidhed og Kjærlighed at virke paa Qvinden, og overalt kronedes hendes Bestræbelser med Held. Hun foranledigede at Parlamentet bestemte ved en Lov, at der kun maatte ansættes qvindelige Opsyn over qvindelige Fanger. Dernæst fik hun oprettet et saakaldet Beskyttelses=Selskab, der tog sig af løsladte qvindelige Fanger, som viste angerfuldt Sind. Frugterne af dette have været forhausende. Jnden den ædle Dame forlod Kjøbenhavn, fik hun ogsaa et saadant velgjørende Selskab oprettet der, til hvis Bestyrelse 6 Herrer og 6 Damer valgtes ved Stemmeflerhed af den Forsamling som holdtes i Hotel royal, bestaaende af halvandethundrede Herrer og Damer. De Valgte vare Følgende: Kammerjunker, Gyldenstjerne-Sehestedt, Grosserer Oven, Pastor Raffard, Etatsraad Brøndsted, Justitsraad Thiele, Bogholder Jonquieres, Fru Brown, Frøken Deelorme, Fru Surleau, Frøken Jensen, Fru Raffard og Frøken Andresen. Ex officio tiltraadte Justitsraad v. Osten, Cancelliraad Feddersen, Professor David og Pastor Nordam. Som Selskabets Stiftere antegnedes Mistres Fry og Mr. Gourney, der skjænkede 20 D. Sterling, til Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
J Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten var den 7de August en Sag for, hvorved Jndsidder Peder Hansens Hustru, Karen Jacobsdatter, sigtedes for at have ombragt sin Moder, og Manden, for Medskyld deri. De have vedgaaet, at Moderen, der boede sammen med dem i et hende tilhørende Huus nærved Trende=Mølle, og med hvem de ikke altid levede i den bedste Forstaaelse, var bortgaaet den 18de December 1839 om Formiddagen, uden at vende tilbage. Først den 29de f. M. fandtes hun død i Aaen ved den nævnte Mølle, liggende paa Maven paa et Sted, hvor Vandet var saa lavt, at man kunde gaae der med Træskoe, uden at faae Fødderne vaade. Saavel af Lægesynet som ifølge de locale Omstændigheder er det ikke rimeligt at hun kan have fundet sin Død i Vandet, men maa have været død for hun kom i Bækken. Hvorledes det er tilgaaet hermed, har imidlertid ikke nærmere kunnet oplyses; thi vel have de Tiltaltes to Børn udsagt, at den Afdøde skulde i flere Dage efter sin Død være holdt skjult i Forældrenes Huus i en Kiste; men disse Børn ere kun 5 og 9 Aar gl. De Tiltalte, som ikke kunde overbevises, har Retten derfor maattet frifinde. (Dan.) Karen Birks Sag, forhen omtalt i dette Blad, hvorunder den endnu ikke 21-aarige Kone sigtedes forat have en Søndagmorgen paasat den Jld, hvorved hendes Mands Huus i Lyngbye brændte, tilligemed hans Vogne, Sæd, a., der ikke var assureret, er nu paadømt af Assessor Dr. juris Normann, der selv har ført Undersøgelsen, selv erhvervet en Tilstaaelse af hende om Gierningen, og selv givet hende Frifindelses-Dom. (Dan.) Til den her i Bladet efter "Dagen" givne BeretFrifindelses-Dom. (Dan.) Til den her i Bladet efter "Dagen" givne Beretning om det i Vallensbek udøvede Jndbrudstyveri kan tilføies, at de Pastor Rafn og Hustru af Voldsmanden bibragte Saar ingenlunde ere saa ubetydelige, som "Dagen" mener, men at endog Madame Rafn ikke er uden Livsfare. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
I Anledning af de i Kbhavn senest opdagede falske Hundreddalersedler proponeres i Fædrelandet af Borgermester Ræder i Horsens, at Banken, for at opdage de falske Seddelfabrikker, skulde udsætte en dobbelt Præmie, nemlig een for Angiveren, saafremt Forbryderen overbevises, og een for Forhørsdommeren, hvis han tilveiebringer Beviset. J Hr. Ræders Forslag findes følgende to Punkter, hvoraf det første taler meget for samme: "Den bekjendte Falskner Niels Møller holdt sig omtrent 4 Aar skjult i Fyen, og forfærdigede og udgav i denne Tid falske Sedler for en meget betydelig Sum. J et vist District fandt han Beskyttelse næsten i enhver Hytte, da Enhver ønskede at have en Person, der kunde gjøre Penge, og der derhos formeentes, "at det ikke var Synd at bedrage Banken, som havde Penge i Overflod." Efter mange Omstændigheder blev N. M. paagreben i 1824, men fik Leilighed til at undvige af Arresten. Der blev nu udsat en Belønning af 200 1 for hans Paagribelse, og Beboerne af det samme District, som før havde beskyttet ham, kom nu strax i fuld Bevægelse for at gribe ham, og bragte ham efter faa Dages Forløb i støiende Triumph ind i Odense. Det er en besynderlig Omstændighed, der længe har tildraget sig Opmærksomhed, at Seddelfabrikanterne i Danmark hidtil næsten alle have henhørt til den simple Almueklasse. Ved Underskrifterne paa vore Sedler anvendes der en øiensynlig Flid paa at skrive Navnene saa utydelige og gnidderagtige som vel muligt, og man troer ret saaledes at gjøre sine Sager godt. Man kan imidlertid ikke bevise Falsknerne en større Tjeneste; thi jeg har med egne Øine seet, med hvilken Lethed saadanne Navne efterskrives, og just allerlettest de meest ulæselige. Ved Navne, der ere skrevne smukt og med en fast Haand, komme Falsknerne derimod i Forlegenhed; thi de kunne ikke efterskrive saadanne Navne uden ved Hielp af en Færdighed, som de ikke besidde og ikke let kunne erhverve. Saaledes erklærede Falstnerne i Odense i Aaret 1824, at de ikke kunde efterskrive Navnet "Skaarup, som derfor ikke heller fandtes paa deres Sedler. Vi skrive kun maadeligt, sagde de, og kunne umuligen lægge os efter Skjønskrift. Jeg skulde derfor tilraade, at Underskrifterne paa Banksedlerne for Fremtiden kun besørges, af Personer, der skrive en smuk, reen og fast Haand, og vilde det maaskee være hensigtsmæssigt, at ogsaa nogle Ord i Contexten skreves af en lignende Haand, i Stedet for at hele Conterten nu stikkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Randers, den 6te Septbr. Som det hedder til Hesteavlens Fremme, men efter Mængdens Mening, formedelst den næsten totale Mangel paa Concurrence, saa godt som til ingen Nytte, blev her idag holdt Væddeløb, der continuere imorgen. De vare begunstigede af et særdeles smukt Veir, der ogsaa havde lokket en stor Deel Tilskuere ud paa Banen. J første Løb tog Hertugen af Augustenborgs Eugenia de 400 S. og Hr. Fischers Darius 200. Skjøndt Sidste kom hinkende til Maalet, var den dog heldig nok til ikke at blive distanceret, idet den hertugelige Jocke havde den Opmærksomhed at bie og tage sin Cammerat med. J det andet Løb, der var ret vakkert, deeltoge 6 Concurrenter. Hr. Ritmester v. Jacobsens Goma tog de 300 28, og Hr. Proprietair Pinds røde Hingst fra Krannestrup 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
J det tredie Løb slap Hertugen af Augustenborgs Fuldblodshoppe Plenary nemt til de 600 28, da den var aldeles ene om Buddet; den gik altsaa blot Banen rundt, som det hedder, men hilsedes ved Opløbet med en temmelig gjennemtrængende Piccolo. Sidste Løb, om en af Deres K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline udsat Pocal, var atter ret interessant, da dog fire Heste concurrerede dertil. Hertugens Eugenig gik af med Seieren. Saaledes endtes denne første Væddeløbsdag. (Rd. Av.) Viborg. Hovedgaarden Wischum m. m. er igaar ved 4de Auction tilslaaet Hr. Proprietair Bay til Svedahl for 61,520 1. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Skibs= og Handels-Efterretninger. Den svenske Statstidning melder, at den alm. Overeenskomst om Sundtolden staaer paa Rippet til at blive afsluttet paa venskabeligst og meest tilfredsstillende Maade. Vi kunne saaledes næsten med Vished forsikkre Handelstanden om, at henved 60 Vareartikler ville erholde yderligere Nedsættelse i Udførselstolden. Blandt de vigtigste for Sverrig nævnes Brædder. Med Hensyn til Expeditions maaden, Misbrugs Afskaffelse a. skal der ligeledes paa bedste Maade være sørget. Den ordentlige Expeditions tid bliver i Sommermaanederne alle Hverdage fra Kl. 6. om Morgenen til Kl. 9 om Aftenen, og Papirerne skulle modtages fra Kl. 4 om Morgenen. Fremdeles skal den være betinget den vigtige Ret, at naar der indleveres Duplicat Documenter og et Clarerings=Huus garanteret Tolden, faaer man uden Ophold Lov til at seile videre, hvilket er af megen Vigtighed, da der undertiden komme over 300 Skibe paa een Dag. Der er nu ogsaa sendt en Nordmand til Helsingøer for at varetage den norske Handels Jnteresse, nemlig den hæderligt bekjendte Kjøbmand Thorne i Drammen. Blandt de Artikler, paa hvilke man i Norge ønsker Sundtolden nedsat, er Sild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-08
Befordringer og Afgang. Under 6te de har Hs. Maj. allernaadigst overdraget Professor i Botaniken, Dr. J. F. Schouw, Bestyrelsen af den botaniske Have i Khvn.