Jyske Efterretninger, 1795-11-30
London, den 10 og 13 November. Her er imellem begge Partierne i Over= og Underhuuset store Stridighederne angaaende en Sikkerheds Act for at forsvare Kongens høie Person og Regiering, i Anledning af de forræderske og oprøriske Forsøg, der have været stiftede imod samme; hvoraf man vil søge Aarsag til at forbyde og indskrænke alle offentlige og politiske Forsamlinger m. v.; da denne Bill var læst i Overhuuset blev bet endelig besluttet, at den skulde trykkes, og den er igjen paa nye foretaget og undersøgt: tilsidst blev der i Forsamlingen en stærk Tumult og Raaben. Far 14 Aar siden blev der sagt, blev ogsaa Søndags Forsamlinger forbudne. - Hr. Pitt forsvarede den skeete Proclamation og blev ved at paastaae at denne Bill skulde indføres for at hindre og forebygge alle oprøriske Sammenkomster. - Hr. For havde herimod meget at indvende, især imod Misterens Plan, adskillige flere vare af samme Meening. - Hr. Robinson holdt denne Bill for en Fornærmelse imod Nationen, at den med Uret blev beskyldt for, at mangle Kierlighed til sin Konge. - Endelig gik den dog igiennem med 214 Stemmer imod 43. I Underhuuset bad Hr. Detjent om Tilladelse til at foreslaae et Udkast til en Bill om at forbedrede Fattiges Anstalter. Tilladt. - Man kan imidlertid trættes ved at læse alle de Modsigelsers Grunde der blive anbragte at det erne Partie imod det endeet og Løg kom der inen afgiørende ud af det trion. - s. paa a. frien foretages og forklædes den 17. lendes det 12, Stemmer im 23. - Distedes: Biller. søner hele Lanten og Kongeriger i Bagge. ver alle Boghandlere, Dagtrykker, Papegangere o. at sle sammenkaldte for at give deres Orlogssanger om Skrive- og Trykkefriheden Danskrænker. man try at med, men være til den gave igiennem, saalangt Sandhed maae tales og høres. Perie, fra 9 Netti. Men der i et prinet ankommet Dier er Frakken. Afsindring paa den alskeligt overhaandtagende ArittaAggerkarl er der der overalt. Disse traf foden i den store Sal i Hastigholt, der var at skilligt, som tilforn havde været Adyrteter, og navere blevne Kiøbmænd. Den eene bør en Læder Hanster, den anden en Viinhandler, bangridte en Sæbesyder, den storde kiørte Salteret og, og de være samt alle Urtekramere. Forestil dig, Taler, en Dør, som ber eller halv gra. Sal. De der staae i Regieringsdepartementer ere derne Kiøbmænd, der forlade deres Skrivergal og løde paa Børsen for at hente sig det Aager. Nøgle af den ere saa nierskammede, et de løse deres Paten som Kiøbmænd. Drinderne som holde alting til føle drive Ander. for hvad de forrige Aften paa en redelig Magt: bart somtrent indkiøbe de Vare til den følgende Morder. A. Mereler ved den samsige Egennyttighed ønsker at alle Harer, derimod har Overdaadighed, FranLidelighed. Spillesagt 22 et Amundtligt Rølger. derredet de helligste Baand og bragt antring i den større Uorden. Hørerie og Løvægtiøbet Ægteskabs Ringe. telse, Skilsmister aftes a ikke meere for nogen Forbrydelse. Det føde Navn af Fader, Barn, Drøver, Søster rører ikke meere deres fordærdede og før Hierter. Denne Røvere have an ikke meere noget a. dreneland. Egennyttige Fremmede stræng hertil fra Verden Deele, for et benytte sig af hans fordærved: Fortatning. Patte er bleven en Skov, hvor alleRevere opholde sig. Regiering, da som er omgiven af saa slette Mennesker, der ere uden gode Sæder og bringe allering i Forsikring, der kiøbt og sælge og forvolde en beirgerende Hanger og Dyrtid, gie dog Aa paa Lisse blodigler og lad der være til første Sag. c. tillakke deres Døre og forstyrre dette Røverige, derved vil en redde deraften fra sin tetale Undergang.