JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Torsdagen den 20de December næstkommende, Formiddag Klokken 11, afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborgs Birketingsted i Fiellerad over Bortforpagtningen af Stampemøllen ved Gudumlunds Fabrik i 5 Aar, fra 1ste Februar 1833 at regne. Ved en i afvigte Sommer foretaget Forandring er det bevirket, at alle 4 derværende Stamper næsten til enhver Tid kunne afbenyttes. Conditionerne ere forinden til Eftersyn saavel hos Hr. Jnspecteur Wilhelmsen dersteds, som og hos Kirstern. Lindenborg, den 6te December 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Fredagen den 14de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, ved Auction, som afholdes i Stervbostedet i Doktorens Gyde efter afgangne Bagermester A. Knudsen, solgt Boets Jndbo, bestaaende af: Chatoller, Skabe, Kister, Borde, Stole, Speile, 1 8dags Uhr, Linned, endeel gode Sengeklæder, nogle Gangklæder samt endeel Kjøkkentøi m. m. Aalborg, den 4de December 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Auctionsplacat. I Henhold til den Dags Dato ved en Skiftesamling i Boet efter afdøde Maren Jensdatter, af Gaaser, Enke efter forhen afdøde Huusmand Anders Pedersen ibd., tagne Bestemmelse, bliver Tirsdagen den 11te December næstkommende, afholdt Auction over det bemeldte Bo tilhørende, og i Gaaser By, Østerhassing Sogn, beliggende Huus, med Jorder af Hartkorn 3 Fdkr., samt over Boets Løsøre, bestaaende af Kreaturer, Avlsredskaber og Indbo. Auctionen afholdes i selve Stedet og begynder om For Lysthavende indbydes. Kjer og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, middagen Kl. 11. den 30te November 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Efter Begjæring af Coffardi=Captain August Capimir Weinberg, og antaget Commissionair Viceconsul Fabricius, bliver, Mandagen den 17de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa Consul R. Bergens Bopæl i Skagen, afholdt offentlig Auction over Takelage og Skibs-Jnventarium, bestaaende af forskjellige Seil, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskab, en Jern Ankerkjætting, Skibsbaade m. m.; Alt i ny og god Tilstand, ilandbjerget fra Skibet Hazard af Gothenborg, som, ført af bemeldte Captain Weinberg, paa Reisen fra Bahia til Stockholm, med en Ladning Sukker, under 7de Dennes strandede paa Skagens Rif. Tillige bortsælges ved samme Auction circa 15 a 20000 Pund, fra ovennævnte Skib løst ilandbjerget, brasiliansk raae Puddersukker. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Skagens Byfoged-Contoir, den 30te November 1832. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Proclama. Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Seminarist og Huuslærer Hansen af Kokkedahl, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 3die December 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden den Kongelige Landsoverret i Viborg, saavelsom ved Hjem tinget, indkaldes Creditorerne i Boet efter afdøde Ane Marie Pedersdatter af Mallerup i Løgsted, Sogn og efterlevende Mand Poul Christian Nielsen, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 30te November 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Over= og Under=Retten, ere Creditorerne i i Boet efter afgangne Aftægtsmand Thomas Aarup af Ulliz By i Gislum Herred, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobro, den 5te December 1832. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, som vil blive læst i vedkommende Retter og er saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naa 4de Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmar asken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitteraligt: at Vi, efter Os elskelige Niels Juul, Vor Kammerraad og Procurator, hans som Mandatarius for Kjøbmand Niels Winde Kjelglerup af Vor Kjøbstad Aalborg, udi Vort Land Nørre-Jylland herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevileget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte R. W. Kjellerup ved Proclamaneub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre paa ham eller det af ham i Jnteressentskab med hans afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup førte Handelsfirma J. & N. Kjelglerup med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for N. W. Kjellerup, at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden. efter Forordning af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees nog være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hv runder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, gat tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 18de October 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann, Monrad, Ørsted, Lassen, Lange, Hansen, Bentzen. Jacobsen. Bevilling for Kjøbmand Niels Winde Kjelleprup til, ved Proclama i Aviserne, at indkal4de Alle og Enhver som maatte have noget at fordre paa ham eller det af ham i Interessentskab med hans afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup, førte Handelsfirma I. & N. Kjellerup af Aalborg. bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, indkaldt Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa mig eller det af mig i Jnteressentskab med min afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup førte Handelsfirma J. & N. Kjellerup, til saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre. Aalborg, den 13de November 1832. Niels W. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Fortegnelse. Tontanu alse. Breve ved Aalborg Postcontoir for Rovember Maaned 1832. Til Hvem. Ole Hansen Theil i Nibe. Porto. Chr. Christensen, Lægsmand i Kornum. 8. Jfr. Christine Møller, Huusjomfru paa Gjettrup. Müllers Enke i Aalborg. Tjenestepige Karen Jensdatter i Aistrup. By og Sogn Jens J. Kraghede paa Alstruphede. Lars Gundersen, Skipper fra Grimstad, i Aalborg. Skolelærer Jensen i Ørsø Skole. Konen Ane Olsdatter i N. Sundby. 8. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Udkastet til de Deputeredes Adresse, der formodentlig bliver antaget af Kammeret, er nu bekjendt og synes at love Ministeriet en stor Majoritet. Om Opstanden den 5te og 6te Juni hedder det saaledes: "Vi sukke over det i hine Dage udgydte Blod; det constitutionelle Monarki har imidlertid dengang lært at kjende sine sande Venner, og med Rørelse, men tillige med Stolthed har Frankrig lagt Mærke til, hvorledes De, Sire, styrtede Dem i den sørgelige Kamp med den uforfærdede Ro, der afvæbner Oprørere og sikkrer Lovens Seier. Derpaa omtales de legetimistiske Uroligheheder i Vesten, som understøttedes af Arristocratiet og Geistligheden, og som formedelst den nys indtruffen afgjørende Begivenhed, nu kan betragtes som aldeles endte. Mod disse voldsomme og samtidige Angreb - hedder det endvidere - har Deres Regjering meent at burde sætte al den Energie, som de bestaaende Love tilbød. Men de Vanskeligheder, som opstode ved disses Anvendelse, de Sammenstød, som derved foranledigedes, godtgjøre Nødvendigheden, af en bestemtere og fuldstændigere Lovgivning angaaende dette Punkt, hvorved baade tages Hensyn til hvad der skyldes de Enkeltes Rettigheder og tillige hvad der skyldes den indre Roligheds Vedligeholdelse og Statens Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Med Hensyn paa Udlandet yttrer Kammeret det Haab, at den fortrædelige og langvarige belgiske Sag nu snart vil bringes til Ende ved den af Frankrig i Forening med England tagne Beslutning. Kongen lykønskes til hans Datters Formæling med Kong Leopold og opfordres - saaledes som i sidste Nummer fortaltes - udtrykkelig til fremdeles at tage Belgien under sin Beskyttelse. Ogsaa Polen omtales efter gammel Skik med disse Ord: "Den Deeltagelse, som Frankrig har skienket et heroisk Folk, er endnu voxet ved sammes uhørte Lidelser. Kunde Politiken ikke her gjøre sin Stemme gieldende, saa blive idet mindste Menneskelighedens Raab ikke uændset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
I Pairskammeret er den foreslagne Adresse antaget uden nogetsomhelst Amendement.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
J de østlige Departements finde store Bevægelser Sted, blandt Tropperne. Foruden de Corps, der sammendrages ved Mez, skal et andet samles i Juradepartementet. Den skal ogsaa være udstædt befaling til at indskrænke de unge Conscriberedes Øvelser for Paradetjenesten, men derimod øve dem i Marschering og i at fyre. General Pelets Division er sat aldeles paa Krigsfod og modtager allerede den fordenne Tilstand bestemte Forhøielse i Sold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Den spanske Exminister Calomarde er ankommen som Flygtning til Staden. Tarbes i Sydfrankrig. Et Blad, Sentinelle, som udkommer i Bayonne, vil vide, at en spansk Munk har udruget et Mordanslag mod Dronningen, men som er mislykket.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Tyskland. I et Blad, som udkommer i Cassel, indeholdes en temmelig vidtløftig Afhandling om det Spørgsmaal, hvorledes i mindre Stater Forfatninger kunne garanteres Blandt Andet siger Forfatteren følgende: "Sammenligner man et engelsk Parlaments eller et fransk Kammers Stilling med en kurhessisk Stænderforsamling, saa bliver det strax klart, at den sidste langtfra ikke kan have den Jndflydelse paa Aanden i Statsbestyrelsen og Ministervalget som hine paa Grund af Englands og Frankrigs Plads iblandt de europæiske Stater og den deraf udspringende Nødvendighed for Regieringen at forsikkre sig deres Parlamenters Understøttelse. Bortfalder nu denne Hovedgaranti, som hine Landes Forfatninger finde i Nødvendigheden af, at Ministrene kun kan regjere ved Majoriteten, for den kurhessiske Forfatning, saa maa der opsøges andre, som ere skikkede til at bevare den for Rystelse i sin Grundvold. En saadan finder nu Forfatteren i den Bestemmelse i Grundloven, at enhver Embedsmand ved sit Embedes Tiltrædelse skal aflægge Eed paa at adlyde og opretholde Landets Forfatning. Det er altsaa ikke nok, at Embedsmanden eengang har aflagt denne Eed som Undersaat; han maa gjentage den som Embedsmand; han maa sværge, ikke blot at adlyde, men ogsaa at opretholde Grundlovens Bestemmelser, altsaa ikke blot passiv, men tillige activ, ved saavidt hans Embedsmyndighed strækker sig at virke for sammes Opretholdelse. Af denne Forpligtelse udleder nu Forfatteren den Slutning, at ingen Embedsmand kan undskylde Overtrædelser af Forfatningen med høiere Ordrer, og hermed stemmer - som han mener - netop ogsaa den følgende 5 i Grundloven overeens: Cudver Embedsmand er ansvarlig, saavidt hans Embedsforretninger angaaer, thi denne Sætning kan umuligt indskrænkes til saadanne Tilfælde, hvor Embedsmanden handler aldeles selvstændig, da i saadanne Tilfælde Ansvarligheden følger ganske af sig selv. J denne Forpligtelse mener nu Forfatteren at finde den rette Garantie for de smaa tyske Staters Forfatninger, thi, hvor denne erkjendes af Embedsmændenne, kan ingen Minister udstæde forfatningsstridige Ordrer, fordi han da Jngen kan faae til at udføre dem. De vestphalske Provindsialstænder havde andraget for Regjeringen: at Soldater af catholsk Confession selv i de Garnisoner, hvor Pluraliteten ere Catholiker, ifølge de preussiske Militairlove ere forpligtede til eengang hver Maaned at høre en Præken i en evangelisk Kirke og iagttage Gudstjenesten efter evangelisk Ritus. Denne befaling strækker sig endogsaa til Jøderne, idet ligeledes de af Soldaterne, der bekjende sig til denne Religion, ere forpligtede til at bivaane den evangeliske Gudstjeneste. Stænderne formeente, at denne Bestemmelse indeholdt en Samvittighedstvang og indstillede derfor, om for Fremtiden de Militairpersoner, der ikke høre til den evangeliske Confession, maatte være fritagne for denne Forpligtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
J denne Anledning har Kongen af Preussen resolveret saaledes: Paa Jndstillingen angaaende de militaire Kirkeparader kunne Vi ikke indlade Os, da dette er en reen militair Foranstaltning, der er ligegieldende overalt i hele Monarkiet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Blandede Efterretninger. Fra Berlin anmeldes. Den 28de Novbr. døde her af Vattersot, Kgl. Geheime=Medicinalraad Dr. C. A. Rudol. phi. Han var født 1771 i Stockholm og siden 1810 ansat som ord. Professor i Medicinen ved herværende Kongl. Universitet og som Directeur for det Kgl. anatomiske Museum. Hans Fortjenester som Physiolog og Anatom, som Zoolog og Botanniker, og overhoved som aandfuld Kiender og Bearbeider af Naturvidenskaberne, har Europa værdiget."
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Preussiske Blade gjøre opmærksomme paa den overordentligt ringe Dødelighed, som i den sidste Tid har viist sig paa de Steder, hvor Cholera har raset stærkest, navnligen i Riga, Breslau og Merseburg. Ofte i hele Uger ikke et eneste Liig. To Ørne i den vildeste Deel af Englands vestlige Grevskaber havde en Tidlang røvet Lam og Kalve til Føde for deres Unger. Nogle Bønder besluttede derfor at gaae paa Jagt efter de unge Ørne, og bestege Bjergene. Men de fandt snart, at Reden var bygget ved en perpendeculair Klippevæg, nogle hundrede Fod under det høieste Punct, og henved 300 Fod over Havet, som frygteligt brødes ved Foden af Klippen. De havde forsynet sig med Reb, og en Dreng, bevæbnet med en Sabel, blev firet ned af dem. Han kom lykkelig ned til Reden, hvor han, som han havde ventet, uhyre rasende blev angrebet af en af de gamle Ørne. Han huggede til dem med Sværdet; men Rebet, han lang ved, blev næsten sønderhugget med det samme. Tillykke blev en enkelt Snor endnu heel. J den frygteligste Angst skreeg han op til sine Kammerater, at han strax styrtede ned i Afgrunden. Dog, forsigtig og lykkelig, halede de ham igjen iveiret. Men hans Haar, som for et Qvarteer, siden havde været bruunt, var i denne korte Tid blevet ganske hvidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Ribe. Under et Tordenveir, Natten til den 3die Dennes, slog Lynilden ned i Jeppe Petersens Gaard i Gredsted, omtrent en Miil herfra. Lynstraalen gik ned igjennem Skorstenen, som den beskadigede, slog Kakkelovnen ind i Stuen, hvor Mand og Kone laae i Sengen, sprængte Vinduesruderne, slog en Væg og en Dør ned, spolerede en Bielke under Loftet og foer endelig op igjennem Loftet uden at tænde. Manden og Konen bleve stærk altererede uden at komme til Skade, men Dagen efter følte de en stærk Slappelse i alle Nærver. En Ko, der i Stalden var styrtet til Jorden, var død uden dog at være rammet af Lynet. Aalborg Den, fornemmelig til Befordrings=Transport over Færgestedet herimellem og Nørresundby, i Sommer anskaffede nye Færge, har nu ofte været afbenyttet og den skal have stor Fortrin for de gamle Færger, formedelst dens særdeles bekvemme Indretning, til Ned= og Opkjørsel uden Fraspænden, som ret smukt og med Held lader sig gjøre. Den Forhøielse i Taxten, 1/2 Deel meere end den ordinaire, er tildeels heller ikke andet end tilsyneladende, thi den med Ind- og Udskibningen med Heste og Vogne i de gamle Færger forbundne Bekostning, Ulempe og Uleilighed, indsees at kunne opveie modden forhøiede Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Da Erfaring saaledes har stadfæstet Foranstaltningens Hensigtsmæssighed, var det meget at ønske at de Reisende ret ofte vilde benytte dette længe savnede Befordrings=Redskab, og at de Authoriteter, hvis Energie og Jndsigt det reisende Publicum har at takke saavel for denne som for de flere særdeles betydelige Forbedringer, dette saa stærk befarede Sund sted i afvigte Sommer har modtaget paa begge Sider af Fjorden, maatte overtydes om, at Formaalet for deres Bestræbelser, de Reisendes Tarv og Tilfredshed, hvorover der forhen undertiden hørtes saamegen Klage, kan ventes opnaaet og paaskjønnet, hvoraf da og kunde haabes, at de muligen intenderede flere Forbedringer ved Færgeredskaberne, ville blive udførte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Blandede Efterretninger. J Mag. Lindbergs sidste Skrift, Om Stiftsprovst Clausens vilkaarlige og uforsvarlige Forandringer o. s. v., hvori Forf. drøfter den af Stiftsprovsten udstædte Erklæring, siges blandt andet, at Stiftsprovsten vil føre Klage over Skomager Jensen, fordi denne sagde Nei, paa Spørgsmaaler: Vil Du paa denne Tro være døbts. At Clausen endog kalder de gode Kristne, som ikke troe fast paa Sjelens Udødelighed. Dette vil L. documentere af Clausens Prædikener, 3die Deel, Side 396. Naar Præsterne - siger L. - efter deres Hoved og egne Griller hver gjøre om paa Kirkeloven, da er al Sikkerhed ligesaavel ophævet i Kirken, som den vilde være det i Staten, naar hver Dommer vilde dømme efter sit kloge Hoved, fordi den danske Lovgivning ikke stod ham an; og ligesom det vilde i Staten udføre den grueligste Lovløshed (Anarchie), som hver besindig Borger med Kraft og Alvor maatte erklære sig imod, hvis han ikke strax vilde forretrække at gaae i frivillig Landflygtighed, saaledes har allerede Stiftsprovst Clausen, og Flere med ham, indført en saadan Lovløshed i Kirken, at al Sikkerhed, er ophævet, og vi kun have Valget imellem, enten at bekjæmpe de smaa Paver, eller gaae i frivillig Landflygtighed, det er, udtræde af den danske Statskirke, som er vort Fædre=Land, vor lovlige Arv og rette Odel." J Anledning at Es. Yttring om Umuligheden med Hensyn til Daaben, at følge Ritualet, fordi dette er forældet, siger L., at da det ikke er ældre end fra 1783, er det 24 Aar yngre end Stiftsprovsten selv, og han vil formodentlig ikke gielde forat være forældet. L. bemærker, at den nugieldende Maade at døbe Børn paa Fordn. af 9de Mai 1783) er i væsentlige Stykker forskjellig fra den ældre Maade. "Da nu denne Formular - siger L. - er indført i Stiftsprovstens modne Ungdoms=Alder, 6 Aar efter at han var bleven Student og 6 Aar for han blev Præst, saa indseer hver Mand lettelig, med hvor liden Grund han kan klage over, at den er forældet." L., der kalder Stiftsprovsten en Kjætter, beviser endvidere, at han, C., kaldte Døbeformularenforældet, da den ikke var mere end 6 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Hs. M. Kongen har allern, approberet et nyt Regulativ for Betalingen af de paa det Kongl. Theater til Opførelse bragte Stykker. Derefter erholder Forf., alt eftersom Stykkerne ere lange til, for originale Arbeider 100, 200, 300, 400 og 600 Rbd. For originale Syngestykker med orig. Musik, 1/2 Deel mere. Oversættelser betales efter en langt ringere Maalestok.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Jfølge Thisted Avis er et hidtil følt Savn af et anstændigt Krosted imellem Aalborg og Thisted nu afhjulpet, da et saadant i denne Tid er oprettet af Søeballe i Fjerritzlev.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Ferdinands høie Fødselsdag den 22de Novbr. feiredes i Aarhuus af Høisammes Regiment ved Parade om Formiddagen og om Aftenen ved et Fakkeltog af Underofficeercorpset, der paa Torvet afsang en af Fr. S. Birch i Anledning af Dagens Høitidelighed forfattet Sang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Kbhvns. Magistrat har erklæret Enkefru Justitsraadinde Lammers, f. Demaal, for umyndig, under T. Algreen=Ussings Værgemaal.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Physicus Roll i Haderslev har udstædt følgende offentlige Bekjendtgjørelse: "Hos en Snedkersvend Peter Bruhn paa Naffet her i Byen har yttret sig et Koppe=Udslag, der har Kiendetegn af de faakaldte modificerede, eller formildede Bornekopper, saa at Udeskyttede kunde staae Fare for at faae de virkelige Børnekopper; hvilket jeg der holder for 5
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Bekjendtgjørelser. Stedet Nr. 313 i Brandstrupgaden er at faae tilkjøbs eller tilleie, hvorom accorderes med Procurator Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Skipper Peder Bruun afgaaer til Kjøbenhavn midt i Ugen og medtager Fragtgods og - Passagerer. Jagten ligger ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Hos Undertegnede kan faaes gode Gravenstener og Nonnetitter, med flere Sorter Æbler. Jeppe Frederiksen Fyenboe, i N. Sundby. Signeter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Alle Slags Embeds-Segl, tilligemed andre Signeter faaes udstukket af : Roedstedt, Bogbinder og Graveur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Samtlige Regninger til Grevskabet Lindenborg bedes tilstillede Undertegnede inden den 11te December næstkommende. Lindenborg, den 5te December 1832. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Auctioner. Efter Procurator Dannisses Begjæring, paa Vedkommende Forligshavers Vegne, bliver udi Skipper Simon Holms Leiested i Rygade heri Byen, ved Auction næste Torsdag, den 20de Dennes, Formiddag Kl. 10, bortsolgt en Deel, Skipper P. Lorenzen, tilhørende Jndbo, saasom: 2de Dragkister, 1 Stueuhr med Fouteral, 1 Slagbænk, 1 Sengested, Borde og Stole, samt nogle gode Sengeklæder m. v., mod Betaling ved Hammerslaget. De Lysthavende indbydes. Aalborg, den 8de Decbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Tirsdagen den 18de Dennes, om Formiddagen Klokken 10, bliver i Huset Nr. 306 i Skomagergaden ved offentlig Auction bortsolgt Høker Ole Møllers Fallitboes Meubler og Effecter m.v., bestaaende iblandt andet af: 1 Ottedags Stueuhr, Borde, Speile, Stole, Skilderier, Vægtskaale, 1 Disk, Glas, forskjellige Maal, 1 ege Skatol, 1 fyrre Dragkiste, 1 Buesengested, nogle Sengeklæder, nogle Gangklæder, noget Kjøkkentøi af Kobber, Messing, Jern og Tin, nogle Pottemagerkar, samt noget Tørv og Brænde med mere. Ved samme Auction bortsælges endvidere et complet Dreierlad; - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 9de December 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Ifølge taget Bestemmelse i Boet efter afgangne Justitsraad Hviid og Hustrue til Kokkedahl blive følgende, af det Fischer-Benzonske Fideicommis til dette Bo transporterede, Gjeldsfordringer, nemlig: 1) En Obligation fra Gaardmand Søren Jensen Feirup, af 13de Februar 1813, stor 1000 Rbd. Sølv, med 1ste Prioritet i Debitor Gaard i Sta dan By, Randers Amt, af Hartkorn 4 Tønder, samt Gaardens Besætning og Jnventarium, tilligemed Debitor Ind- og Udbo, og 2) En Fordring paa Frue Kammerherreinde von Fonss for 4000 Rbd. Sølv, hvilken Skyld hidrører fra en om Gaarden Søholt i sin Tid afsluttet Handel, stillede til Bortsalg ved offentlig Auction, der afholdes Fredagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne, efter hvilke der med Kjøbesummernes Betaling gives Henstand til Juni Termin 1833, og de Documenter, hvorpaa Fordringerne grunde dem, forinden ere til Eftersyn. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 3die December 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Pastor emeritus Halkier af Vester=Dustrup i Aars Sogn, vorder det Boet tilhørende Huus med en Ladebygning i bemeldte Vester-Oustrup, staaende for Hartkorn 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., stillet til 3de Auctioner, overeensstemmende med Placaten af 23de April 1817, nemlig: Mandagen den 14de Januar 1833, Mandagen den 28de Januar 1833, Mandagen den 11te Februar 1833. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die i selve Huset, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne for Eiendommens Salg kan forinden erfares her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Ræsborg, den 4de Decbr. 1832. Müller. Stampemølle.