Berlingske Tidende, 1798-07-13
Paris, den 3die Juli. Endelig bare at faaet omlel Efterretning fra General Buonaparte, I Gaar sendte Directorier Bad til begge Raa. dene med den Efterretning at Baggaarie har den 11te Junii bemægtiget af Den Manal ford Ordenen ved aabenbar sinding Sindslag med Frankrig Buonapari. landede den 4de Malisserne skinde bæstin fra Staden en giorde et Udfald; men den agte tilgod Stormesteren en Vaabensustand, en samme Nat den Capitulationen undertegat om derd paa Linieskiber i Dalent. Dannanarie har paa Manaldet: Linieskibes Galle 12 Kander og 1 ½ Mile. Pand Krudt til Dane Han skal have afterladt sig til Mand, som Garnisen i Mana, og sortsat Relsen. en Eieren. kanden den 3die Juli. I Aften siger man, at Regieringen har faaet den Efterret. ning at Tonlønner glanden var kommer til Altrandsig. et Baandarte der har landet mad sige Tiøber. Dine. alt ophævet et andet, aner hantet, som Deres fra Plaend af at Haanske Lord St. Vimat havde levere. kan franskaalagde Shelmaa ogsaa nogle Sag at som me - Den maaske glands har saan Orden, rands magere Stilt saamant de ved nogen Alen saltedings. - De nyeste Hofteretninger fra Jsland ind de Arsentlig følgende: Rebellerne, som for paan Til tet naa Kingaarhillemak sig over Battem til Castikammer. det St. Charles Afgill angreb dem den 24de Junii. . legges Spidse stod en catholsk Gentlig Aurpaa, og de var de Mand stærke. Dineral Astil slaget og 400 Mand. nede paa Pladsen. De øvrige flygtede og et Veien til Osten, hvilken Stad de plymed. Paa dette Tog øde sagde de den hele Egn, hvorigiennem de manerne, og op eller endogt Hovedstaden den største Forskrættelse, saasom et vare samme man nær. Staar bleve fra Dublin sendte aaale Torøler af Dromanen og Antrimmer Muitien imod den under Lieutenant Garders Commands. Han traf Rebellerne den 24de Junii ved Dackestolen, en Landsbye eenskabet Carlottær ved Grevskabet Miksom mangen - Mand statte. Oprørerne havde amændt Stedet, hvorfor tet var vanskellet at komme til dem, dette forbittede de konellige Tropper endnu mere og man aar ingen Reden. Qvarteer. Fentningen varede i fulde i Timer midt under Luerne. Man veed ikke nøiagtig Forliset paa Rebellernes Siden de kongelige Tropper havde 10 Døde og 3 Saar. - Efter Slager ved Merford tage mange Revellers ogsaa glugten til Grevskabet Kilkendt Corpaal 300 Mand. anmed General Ranil med 11 Mand den 29de Junii. De havde atter den Geistlig, Murede til Anfører; men har tilligemad i Mand blev slaaet. Generalen bekom der aden at Kanager alle deres Kaner en Mængde Amunition Baaden en Qvaag. Rebellerne havde Dagen tilforn sange. en kongil Soldat som de vildt aflive, men General Aal. der saa lettelig at rædde ham. Efter hans Beretning i befaldenden for i Dag kostede denne Fægtning ham ikmirend 3 Døde og Saarede Et Brev fra Dublin melder, at General Lade, som en kommetishags fra Merford, har saat, at han træde aar ikke Rebellere ere meere forenede i eet Corpaa dette Grevskab han har den sat Tropper i smaa Partier, som ler kunne for eneste Man haver sig paa et Mantiest hvori en almin det Ammele skabblive bekiendtgiørt, undtagen for nogle at desedanførerne Var glaade for Titel bestaaer nu af 14 saavelde grallisk Linieskibe ventes daglig. Fra Pol lads paa har man under 2den Junil den Efterretning at Prandianer bleven anthariseret til at alder Commanden. tient paa da dennævnede americanske Stide Tilladelse, at bort. en og ende og at paa adanne og franske Kapere, som have begaaet Røgende paa det Handel eller i denne hensigt krydse gaaende Kaler. Der skal staaede frit for at tage til dage de alenske Stive som ere kalde i de franske Ka og sande Can af vore Fregatter er allerede bedret. med de landske Kaper. Al Dands Samqvem imellem Man Amalier en alle franske Besiddelser er ogsaa ved en Bildialergadet samange, at nærværende Stridigheder imelden Med Ammun og Frankrig var Efter de sidste Bemining fra Lisaadan blevende af vare der værende Tropper. gestian til Jsland, og den øvrige Deel til Ostindien. FraMarate under 2den Junii skrives følgende : J dette Giedi. Capt. Lamforde Eskadre af 4 Krigskibe kommen tilbage fra sit Krydstog ved de flanderske Kyster. Den har medbragt en nordisk Fregatte og en Convol af 18 Skibe, som vare ladte med Stidsfornødenheder, og som man troer bestemte til Toulon, de ere derfor blevne anholdte. Man venter endnu en anden Flaade af samme Slags, som man ogsaa haaber at opsange, hvorfor Capitain Lamford, saasnart han har taget. Vand ind for sin Eskadre, strax igien skal afseile.