JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-13
Angivelsespriserne for Korn a. blive iaar som ifjor 6 Rbd. pr. Tønde Hvede, 4 Rbd. pr. Tønde Rug, 3 Rbd. pr. Tønde Byg, 2 Rbd. pr. Tønde Havre, 4 Rbd. pr. Tønde Bælgsæd, 6 Rbd. pr. Tønde Raps, 13 Rbd. pr. Fjerding Smør og 5 Mk. pr. Lpd. Ost. Til Herredscommissairer bleve valgte: for Lollands Musse-Herred Jnspecteur Dons paa Hardenberg, Fuglse=Herred Proprietair Dall til Sæddingegaard. Sønder-Herred Forpagter Scheby paa Bøllesminde. Nørre-Herred Proprietair Jacobsen til Holmegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-13
Falsters Nørre-Herred Proprietair Eddinger til Blæsebjerg Sønder-Herred Proprietair Lange til Eiegod. Selskabets Risico var den 1ste Martii d. A. 1,493,200 Rbd. og dets Fond 7,600 Rbd. Ourebygaard, den 8de April 1841. H. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-13
Følgeblad til No 46 af Lollands-Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Lollands Falsters Stift Tivende. No 47. Fredagen den 16 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Jndenlandske Efterretninger. Efterat H. K. H. Kronprindsen i flere Uger har lidt af en heftig Forkjølelses-Hoste, er denne i de senere Dage saaledes tiltagen, at Aareladninger ere anseete nødvendige, hvorefter ogsaa Tilstanden er noget bedre. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Efter allerhøieste Parolbefaling af 12te April skal iaar ikke Jndkaldelse af Frifolk og Districts heste finde Sted ved de Regimenter og Corps, som garnisonere paa Sjælland. Derimod skal der exerceres i Standqvartererne med den tjenstgjørende Styrke. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
J Anledning af den i No 45 meddeelte høist mærkelige Høiesteretsdom, hvorved en Trykkefriheds proces mod Kjøbenhavnsposten tilbagevises til gjentagen Behandling ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten, hvor Tiltalte under et Forhør personlig skal examineres, læses i Fædrelandet følgende:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Da Høiesteret tidligere har afsagt mangfoldige Domme, der for Trykkefrihedssagers Behandling have etableret en Praxis aldeles modsat den, der kunde synes at være en Følge af nærværende Kjendelse, hvis Grundsætninger Høiesteret saaledes ligesaa godt kan antages at kunne fravige i en paafølgende Dom, som den i denne synes at have fraveget, hvad hidtil har været antaget: da denne Kiendelse er afsagt, uden at Behandlingen af Trykkefrihedssager under den, samme foregaaende, Procedure har været omdebatteret med et eneste Ord; da der og føie Tid forestaaer en reen og klar Afgjørelse af det Spørgsmaal, hvorvidt Trykkefrihedssager ere undergivne reent criminel Behandling, og navnlig hvorvidt Tiltaltes Forklaring over det anklagede Stykke mod hans Protest skal søges ved Hjælp af inqvisitorisk Forhør, hvorved dette Spørgsmaal, efter særlig Procedure vil komme til Paa kjendelse uden at nogen særlig Omstændighed vil kunne udøve nogen forstyrrende Jndflydelse paa samme: saa har Fædrelandets Redaction anseet det for Pligt, at oppebie det definitive Præjudicat, som Afgjørelsen af den for Høiesteret indankede Criminelkammerkjendelse af 22de Febr. d. A. vil komme til at indeholde, forinden den har troet at burde tage nogen endelig Beslutning om dette Blads Fremtid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Redactionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Om den samme Dag afsagte Høiesteretsdom over Hr. Balthazar Christensen, bemærker Fædrelandet:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Da den incriminerede Artikel indeholdt en aldeles bestemt og utvetydig Opfordring til at petitionere og Forandring i den bestaaende Statsforfatning, og da den, Tiltalte paalagte, Straf efter sin Beskaffenhed kun kan være en Følge af en eller anden Utilbørlighed i Fremstillingen, er der saaledes, foruden hvad der ved flere Hof= og Stadsretsdomme er antaget, et afgjørende Høiesterets præjudicat for, at de constitutionelle Bestræbelser ere fuldkommen lovmedholdelige, saalænge de tilfulde anerkjende den soveraine Konges retlige Beføielse til at decidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
J forrige Aar afsendtes Capitain Ulstrup af Artilleriet til Sverrig, for at modtage en betydelig Leverance af Kanoner (omtrent for 60,000 Rbd.); det er nu for kort Tid siden bestemt, at der atter skal indkjøbes for omtrent 100,000 Rbd. Jernkanoner til vore Fæstninger og Kystbatterier, af hvilken Sum 60,000 Rbd. falde paa 1841 Aars Budget, det øvrige paa næste Aars. Det er visselig meget rigtigt, at slige Jndkjøb finde Sted, naar Trangen er tilstede, hvorom vi intet Øieblik tvivle efter de Oplysninger, der ere givne, navnlig ved det luxemburgske Contingents Mobilisering, om vort Armee=Materiales slette Tilstand; men det maa vække de alvorligste Betragtninger over vort hele Krigsvæsens hidtilværende Bestyrelse og den Anvendelse, der er gjort af de mere end 100 Millioner Rbd., vort lille Land siden Freden har udredet til vor Armee og Flaade, naar man erfarer, at baade vort Land- og Søværn efter mere end 25 Fredsaar har Mangel paa de væsentligste Betingelser for et velordnet Forsvarsvæsen. Er vor Dokke i en forsvarlig Tilstand, Vil en ny, der er absolut nødvendig, da den gamle ikke kan og ikke bør istandsættes, ikke udkræve omtrent en halv Million Rbd., Har vor hidtilværende Krigsbestyrelse i det Hele arbeidet efter noget i Forening udkastet og overveiet System, Er der ikke af vor hidtilværende Bestyrelse anvendt betydelige Summer paa mindre hensigtsmæssige Udgiftsposter, medens nødvendige Foretagender have maattet savne Understøttelse af finantsielle Hensyn, Har den store Militaircommission nu udkastet en Plan for Landets Værn baade til Lands og Vands, i hvilken der er taget det tilbørlige Hensyn til vor geographiske, politiske og finantsielle Stilling? Naar kan Publicum vente at see Noget offentliggjort om et Anliggende, der maa ligge enhver Fædrelandsven paa Hjerte, Tho med hvad Bevidsthed kan man føle sig som Borger, af en Stat, hvis Selvstændighed man er i Uvished (Fædrelandet.) om er sikkret eller ei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Som et glædeligt Beviis paa den Anskuelse, Rentekammeret har om Selveiendoms Fortrin for Fæsteforholdet, meddele vi nedenstaaende Resolution af 17de Febr. d. A., hvis almindelige Anvendelse vil have en heldbringende Jndflydelse paa Selveiendoms Udbredelse, den væsenligste Betingelse for at Danmarks Landbrug kan følge med de Fremskridt, Agriculturen andetsteds har gjort. Eieren af Gunderupgaard, Weinschenk, og Hustrue, maae for deres Livstid beholde Hovedgaardens Friheder og Rettigheder, uagtet Fæstegodset sælges fra samme, naar enten dette overdrages til fuld Eiendom eller Naturalhoveriet til bemeldte Gaard inden 3 Aar efter Resolutionens Dato ophæves, dog at det Gods, der maatte blive solgt, aldrig maa tjene til Complettering af nogen anden Hovedgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
(Fædrelandet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Om Jordrystelsen den 3die dennes indeholde de jydske Aviser fremdeles interessante Beretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Saaledes skriver i Randers Avis Præsten fra Albæk i Salling: "Stødet blev bemærket af Alle i Huset i de forskjellige Værelser. Flere Steder faldt Kalk og Leer ned, i ikke saa smaa Stykker. To Karle, som tærskede i den temmelig store og stærke Ladebygning, mærkede tydeligt de samme Stød, der vare saa stærke, at Tømmeret knagede, og at nogle Halmknipper, som de just vare færd med at forke op, begyndte at vippe op og ned paa det Sted, dehavde lagt dem o. s. v. En af mine Piger, som arbeidede i Marken, fornam ligeledes den stærke Rystelse. En Kone i Nabogaarden kunde for Jordskjælvet ikke vedblive at væve, da det hindrede hende i Arbeidet. Hun tilligemed en anden Gaard kone i nogen Afstand derfra, styrtede forfærdet udaf Husene til Mændene, som pløiede i Nærheden." Fra Morsø meldes ligeledes: "Med Drøn, der ei syntes at komme ovenfra, og hvori der laae en beundringsværdig Vælde, fulgte Jordstødet. Bygningerne vaklede, Dørre opsloges, Kakkelovne og andet Bohave bevægede sig, Mennesket grebes af Skræk. Stødets Retning syntes at gaae fra Nord mod Syd, og holdt sig i noget over 60 Secunder. Selv i Smedier, hvori der arbeidedes, og i Møller, hvor Værket var i Gang, føltes Rystelsen, der i samme Moment og med samme Virkning viste sig i Sognene Jolby, Dragstrup, Tæbring, Outrup, Hvidberg og Redsted, en Strækning af over 2 Mile. – J Veile var Drønet saa stærkt, at baade Skilderier paa Væggen og Urtepotter ved Vinduerne bevægede sig. J Lemvig rystede Husene, Meublerne i Værelserne bevægede sig; Ruderne klingrede og Skillerummene i flere Bygninger revnede, hvilket ogsaa var Tilfældet med nogle Skorsteenspiber. Nogle Personer, der stode paa Torvet, saae tydeligt, at Kirketaarnet bevægede sig ved Stødene. Med Undtagelse af nogle Skillerum og enkelte Skorstene, der revnede, er der ingen Skade skeet i Byen. Veiret var stille, Luften tildeels klar, men Havet reiste sig noget i Forveien til en frygtelig Høide, og dets Brel var rædsomt. Rystelsen kom fra Nr. og tog Retning mod OSO. Det den 8de Marts med Huder, Olie m. m. paa Fialstring Strand indstrandede smukke svenske Skib søndersloges af Havet til samme Tid i tusinde Stykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
En Bogtrykker i Fahlun har udstedt en Prospect paa Eftertryk af Danska Classiker. Han har begyndt med Oehlenschlägers Aladdin, men har hos alle Veltænkende mødt en saadan Modstand, og er bleven saa eftertrykkelig revset af alle Tidenderne med Undtagelse af Aftonbladet at man vel tør haabe, dette skamløse Foretagende vil gaae ind, saa meget mere, som den typographiske Udstyrelse heller ikke skal recommandere det. Ønskeligt var det i enhver Henseende, at Sverrigs og Danmarks Regjeringer sluttede en Overeenskomst, der gjorde alle slige Foretagender umulige, for at ikke Norden dog tilsidst skal afgive Sidestykker til de brysselske og bandryske Eftertryksværk(Fædrelandet.) steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Oehlenschager har skjænket Publicum et udmærket smukt Digt, i Behandlingen af Ørvarods Saga. Med No. 24 af Corsaren skulde have fulgt en Tegning med Underskrift Statsborgerliv, men den er lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Til Stiftamtmandsposten paa Jsland, der ved Kammerjunker Bardensleths Afgang allerede efter tre Aars Forløb atter var bleven vacant, er nu udnævnt Committeret i Rentekammeret, Kammerjunker Hoppe. (Kbhpst.) Nykjøbing. Da Hr. C. M. Rosenhoff, som for Tiden er ansvarlig Redacteur af Den Frisindede, nylig paa en Gjennemreise var indført som Gjæst i Klubben Harmonien, blev af de talrigt forsamlede Medlemmer flere Skaaler ubragte, og deriblandt en for hiint Blads Udgiver og forhenværende Redacteur, Claudius Rosenhoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
denne Anledning læses nu i Den Frisindede et Digt med Overskrift: Hilsen og Tak fra Hovedstaden, der slutter med det velmeente Ønske: Nykjøbing paa Falster høit hævde sin Plads J Frisind og Velstand blandt Danrigets Stæder!" Da det, efterat Sneen var smeltet, ofte hørtes, at Vinterkornet havde taget Skade, have vi søgt at indhente paalidelige Efterretninger fra forskjellige Egne i dette Stift og fra Møen om denne for Landmænd og Kjøbmænd saa vigtige Sag, og see os nu i Stand til at meddele Følgende: J Efteraaret tegnede Vintersæden overalt meget godt og gav Landmændene Haab om Erstatning for det Tab, Rusten havde tilføiet dem i den foregaaende Høst. Den 7de December begyndte en moderat Frost, som ikkun havde trængt lidet ned i Jorden, da Markerne den 13de Decbr. bleve bedækkede med et høit Sneelag, der siden blev forøget ved den usædvanlig store Sneemængde, som faldt i Vinterens Løb, og først smeltede omtrent ved Midten af Marts Maaned. Da nu Sneen baade afholdt Frostens videre Jndtrængen og desuden, som bekjendt, har den Egenskab at udtrække Frosten, eller rettere, ved at holde Frosten ude tilsteder den fra Jorden opstigende Varme at optøe det allerede Frosne, var Jordskorpen saaledes optøet, da Sneen begyndte at smelte. Derved samlede der sig især paa lave og flade Marker en betydelig Mængde Vand under Sneen og udøvede en fordærvelig for raadnende Jndflydelse paa Kornet. Rugen er overalt paa disse 3 Øer mere eller mindre beskadiget, og man antager at Udbyttet, dersom ingen videre Uheld tilstøder, vil blive det halve af det, der høstes i et almindeligt godt Aar. Flere Rugmarker ere aldeles ødelagte og maae ompløies og besaaes med Vaarkorn, og paa saare mange Steder maa dette foretages med enkelte Pletter. Andre Steder, hvor Jorden havde godt Fald eller Sneelaget var mindre dybt, er Skaden ubetydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Hveden har i det Hele taget lidt meget mindre, og kan ved gunstigt Veir bedre komme sig igjen, dog lader det sig endnu ikke saa vel bestemme, hvad Udbytte denne Kornsort vil kunne give.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Ved en i Kjøbenhavnsposten indført Skrivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
fra flere Beboere paa Lolland og Falster opfordres, Hr. Etatsraad Hvidt til, ligesom forhen, at lade sit Dampskib Frederik den Sjette paa dets Toure mellem Kjøbenhavn og Kiel anløbe et Punkt paa Falster, helst Gaabense Færgested. Vi ere aldeles enige med Brevskriveren i, at en saadan Foranstaltning, som uden Tvivl rigelig vilde betale den ringe Uleilighed, den vilde medføre, er i høi Grad ønskelig for dette Stifts Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Blandinger. J den Eriksonske Sag er der nu ifølge Handelstid. falden Dom i 1ste Jnstants, Raadstueretten i Halmstad. Dommen er følgende: Kjøbmand P. G. Erikson i Halmstad dømtes (for falsk Assurance, og for at have ladet Galeasen Ulricka paa dens Reise fra Laholm til Stockholm bore, hvorved den sank) til at miste Æren, staae 2 Timer med Halsjern ved en Pæl paa Halmstads Torv, og til 40 Slag Pidsk, samt til at arbeide i 10 Aar paa Christianstads Fæstning. J Omkostninger til Assurandeurerne dømtes han til at betale 1000 Rd. Bco. Skipper C. M. Petters son dømtes fra Æren, samt til 10 Aars Fæstningsarbeide. Besætningen tilligemed de øvrige falske Vidner dømtes fra Æren og til Mulkt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Ligesom de første Ord af den Beckerske Rhinsang maa holde for ved alle mulige Leiligheder, saaledes havde en Commis i Frankfurt skrevet de Ord i sin nye Hat: Sie sollen ihn nicht haben, - Men hvor forundret blev han, da han en Dag, ved sin Bortgang fra et Kaffehuus, paa det Sted, hvor han havde lagt sin Hat, fandt en gammel Torv, hvori de Ord vare skrevne med store Bogstaver: Hat ihu schou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Nylig kom en Bonde med 18 Pd. gammelt Kobber til Altona og vilde sælge det til en Jøde. Denne forsikkrede ham, at der kun var 15 Pd., og da Bonden paastod, det havde veiet 18 Pd. da han gik hjemme fra, sagde Jøden, at Kobberet havde tabt saa meget i Vægt underveis. Nu var Bonden tilfreds, og kjøbte af Jøden andre Vare for de modtagne Penge. Da han kom hjem, bebreidede Konen ham, at han havde ladet sig bedrage. Det vil vi see! sagde Bonden: jeg har kjøbt 18 Pd. Sukker, og veier det nu ogsaa kun 15, da har Jøden Ret. Man veiede efter og fandt kun 15 Pd. Sukker. Nu vare Mand og Kone fuldkommen tilfredsstillede og overbeviste om Sandheden af Jødens Udsagn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Reisende fra den 7de til den 14 April 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Fra Gaabense til Vordingborg. Ved Pakkeposten. Skuespiller Henrichsen; Jomfru Høier; Snedkersvend Lassen; Madam Spiis. Med Personposten: Adjunct Dons; Møllersvend Jensen; Jomfru Ørbeck; Baron Rosenkrantz; Boghandler Berggreen; Madame Orlamundt; Cand. Thomsen; Forvalter Beck; Dhrr. Wolsgaard, Buhle og Gaus. Udenfor Posterne. Handelsfuldm. Steffensen; Secretair Bagger, Skovrider Kahn med Kone; Forpagter Neergaard; Secretair Gjødwad; Procurator Christensen; Magister Monrad; Hr. v. Brockdorff, Skomagermester Bech, Reebslager Knudsen; Bundtmager Berg; Discipel Holst; Etatsraad Olsen; Baron Rosenørn-Lehn; Justitsraad Harhoff. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Pastor Posselt; Madam Friis, Madam Hartvig med Søn og Datter, Møllersvend Thomsen. Med Personposten, Kjøbmand Lorentz; Dhrr. Puggaard og Glahn, Catechet Schierning; Etatsraad Olsen; Candidat Thomsen; JomfruVoldicke. Udenfor Posterne, Forpagter Plange; Adjunct, Dons; Frøken Struchmann, Candidat Hansen; Magister Monrad; Secretair Gjødwad; Procurator Christensen; Etatsraad Rothe, Hr. Lund; Jomfru Heilmann, Secretair Bagger; Slagtermester Hansen; Hr. Thribein; Musicus Weile; i Mechanicus Hansen; Justitsraad Harhoff, Hr. Glahn, Forpagter Theil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Befordringer. Hans Majestæt har allern, beskikket: Skriver under det kongl. Gen.-Toldkammer og CommerceCollegium, K. K. Andersen, til Toldcontrolleur i Hasle; constit. Krydstoldbetjent H. P. Bohn til Toldcontrolleur i Svanike, Kammerskriver under det kongl. Generaltoldk. og Com. -Collegium, C. F. Frandsen til Toldcontrolleur i Nexø; hidtilværende constitutret Copiist under bemeldte Collegium, F. C. Lund, til Consumtionsforvalter i Løgstøer, forhenværende Toldfuldmægtig Exam. jur. S. Christensen, til Toldcontrolleur i Bandholm, constitueret Told- og Consumtionskasserer i Stege, C. Claudi, til virkelig Told- og Consumtionskasserer sammesteds; Controlleur og Overvisiteur ved Maltmøllen i Kjøbenhavn, Kammerjunker C. F. R. Holstein, til Told- og Consumtionsinspecteur i Storeheddinge; constitueret Kasserer ved Maleværket i Kjøbenhavn, H. Dalberg, til virkelig Kasserer ved bemeldte Maleværk. Besidderen af Stamhuset Erholm og Søndergaarde, Cand. jur. H.C. J. Cederfeld de Simonsen, er allernaadigst udnævnt til Kammerjunker, samt Fuldmægtig i Matriculeringscontoiret, Secretair og Landmaaler J. A. Madsen; 2den Commissair ved det stemplede Papir, C. A. Ahlers; Stempletpapiirsforvalter for Danmark, T. J. Bentzen, Bygnings forvalter ved Cancelli- og Kammerbygningen med flere Bygninger samt Materialforvalter ved Civiletatens Materialgaard, A. Bøhling, og Jnspecteur ved det Kjøbenhavnske Klasselotteri, J. C. Riise, til virkelige Kammerraader; Landvæsenscommissair og Landmaaler T. Ø. Hillerup, Eier af Bramstrup Gaard, til Tiendecommissair for Odense og Rug gaards Districter; Sognepræst for Øsløs, Vesløs og Arup Menigheder i Aalborg Stift, B. L. Obel, til Sognepræst for Hillerslev og Kaastrup Menigheder i samme Stift, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Kjøge, P.M. M. Storm, til Sognepræst for Vettersløv og HømbMenigheder i Sjælland; Sognepræst for Strynøe Menighed under Fyens Stift, A. A. Petersen, til Sognepræst for Rise Menighed paa Ærøe; forhenværende personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for Udbye Menighed i Sjælland, E.C. Fischer, til Sognepræst for Fuur Menighed i Viborg, Stift; Cand. theol. C. S. Hørbroe til Sognepræst for Nørre-Felding og Tviis Menigheder i Ribe Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 20de April, Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Møllers 30-aarige Embedsjubilæum – vil Dagens Høitidelighed begynde med Gudstjeneste i Maribo Domkirke Kl. 11, hvor, efter en Indledningstale af Stiftsprovsten, Hr. Magister Møller, – Jubellæreren, selv vil prædike. I Overeensstemmelse med Frd. 27de September 1799 s 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Fædrelandet Lands-Over- samt Hof og Stadsrets Procurator Balthazar Christensen, for Overtrædelse af Anordningerne og Trykkefriheden anlagt Justitssag, i hvilken inden den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret under 24de October 1840 saaledes er kjendt for Ret: "Tiltalte Redacteur af Bladet Fædrelandet Procurator Christensen, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han udreder alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, er Onsdagen den 7de April 1841 afsagt saadan Dom: Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator Balthazar Christensen bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i Frd. af 27de September 1799 20 fastsatte Censur undergiven, i 2 Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justits Contoir den 7de April 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Literatur. Med dette Nummer af Avisen følger en Subskriptionsplan paa Nordisk Penning-Magazin, et Billed-Blad til almeennyttige Kundskabers Udbredelse, til opmuntrende Adspredelse for tænkende Læsere blandt alle Klasser, redigeret af C. Ch. Monrath. Heraf udkommer ugentlig 1 Nummer med 3 a 4 fortrinlige Træsnit, som betales med 4 Mk. 14 s. Qvartalet, der er 6 s. for Nummeret. Subskriptionen, som kun er bindende for 1 Qvartal, modtages i Nykjøbing hos Hr. Boghandler Berggreen og paa dette Blads Contoir, hvor Prøveexemplarer af No 1 og 2 ere fremlagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Lollands-Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
(April Qvartal 1841.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Subskription paa dette Blad, der i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjør det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, 94 1/2 s. qvartaliter. At Nykjøbings Sogns Fattigkasses Regnskab for 1840, med Bilage, fra den 16de d. M. i 3 Uger henligger til Eftersyn af Yderne, hos Formanden for Borgerrepræsentanterne, Bager Kryger, bekjendtgjøres herved. Nykjøbings Fattigvæsenscommission, den 14de April 1841. Møller. Fogh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Brød-Taxt for April Qvartal 1841. I. Brød af sigtet Hvedemeel. 14 Lod. Franskbrød for 4 s. skal veie. Hvedesimler - 2 Rundebrød - 2 - - dito II. Brød af sigtet Rugmeel: 40 Lod. Suurbrød for 8 s. skal veie Rugtvebakker – – 111. Brød af grovmalet Rugmeel. Et Brød til 2 Mk. skal veie. 11 Pd. dito - 1 – 8 s. – . . . . . . . . dito - 1 - For at lægge, opstaae og bage et Brød paa 10 Pd., 3 s. og over 10 Pd. 4 s. Nykjøbing den 10 April 1841. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Jernstøberie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Da jeg af Høivelbaarne Hr. Greve Knuth har forpagtet det nu opførende Jernstøberi ved Bandholm, saa undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, at Støbningen vil begynde i Junii Maaned og at jeg til den Tid modtager Bestillinger paa alt mulig Støbearbeide. Fra samme Tid kjøbes alle Slags gammelt Støbejern. Bandholm den 9de April 1841. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Jfølge de ved Generalforsamlingen den 1ste Martii sidst tagne Bestemmelser, afholdes en extraordinair Generalforsamling i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for Løsøre og Effecter, paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing den 1ste Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 til Optagelse af nye Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
De Herrer, som maatte ønske at optages som saadanne Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
fra 1ste Julii d. A., indbydes herved til at anmelde dette inden 1ste Maii til en af Dhrr. Herredscommissairer, som ere:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
for Lollands Musse-Herred Jnspecteur Dons paa Hardenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Fuglse-Herred Proprietair Dall til Sæddingegaard. Nørre-Herred Proprietair Jacobsen til Holmegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Sønder-Herred Forpagter Scheby paa Bøllesminde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Nørre-Herred Proprietair Eddinger til Falsters Blæsebjerg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Sønder-Herred Proprietair Lange til Eiegod. Ourebyegaard den 8de April 1811. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-16
Af Umyndiges Midler under Feige Birks Overformynderie, ere, imod lovbefalet Sikkerhed, 754 Rbd. 1 Mk. 8 s. at erholde til Laans i 11te Junii Termin d. A. Feise den 10de April 1841. Petersen.