JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Til Forhandling er hos Undertegnede indlagt en Deel Mas J. H. David, qver af forskjellige Sorter. Hjørnet af Korsgade og Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Det Miloske Leie Bibliothek. Undertegnede, der har etableret et Leie Bibliothek her i Byen, bestaaende for Tiden af 942 Bind, anbefaler sig ærbødigst, med Bøger deraf til Udlaan, saavel til inden som udenbyes boende, til billige Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Denne Bogsamling, der foruden endeel ældre Bøger, indeholder tillige nyere Bøger, saasom: complette Exemplarer af Elmqvists Læsefrugter, Riises Arkiv for Historie og Geographie, Cottins og W. Scotts paa dansk udgivne Romaner, Bibliother for Morskabslæsning, Huus vennen &c. samt andre nye iterresante Bøger; bliver stedse forøget. Fortegnelsen derover, samt de Conditioner hvorefter Bøgerne udlaanes, faaes heftet for 8 s. Tegn, hos Odense den 10 Febr. 1823. Johan Millo, Vestergade No. 290.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Ved en Natten imellem den 5 og 4 Decbr. f. A. i Ladehuus bygningerne til min Gaard, Ore Ellegaard, opkommen Jldebrand, hvis Aarsag ei har kunnet opdages, fristede jeg med Kone og 4 Børn samt en gammel blind Fader, den haarde Skjebne at berøves min for faa Aar siden i de henrundne dyre, Tider opførte Gaards samtlige Bygninger, med Undtagelse af nogle forbrændte Levninger af 6 Fag Huus, tilligemed alt Gaards- og Avlsredskaber, 2 Heste, 2 fede Sviin, den største Deel af Jndboen og alle vore Liv= og Gangklæder, undtagen det Livlinned, som vi om Natten ved Jldens Udbrud vare iførte. Min haarde Skjebne opvakte Omegnens Beboeres Medlidenhed, i hvilken Henseende jeg især har at takke Hr. Forpagter Hansen paa Oregaard, Hr. Sehuusen paa Lykkesborg, samt Gartneren og Skytten paa Gyldensteen, saavel for deres Tililen og ivrige Hjelp til Frelse og Redning, som for deres siden efter i min huusvilde Tilstand imod mig udviste Hjelp og Deeltagelse. Til Gjenoprettelse af dette for mig saa haarde Stød, er jeg af det høie Stiftamtmandskab forundt Tilladelse til i 4 Uger at indsamle Gaver hos menneskekjerlige og medlidende Brødre, i Odense Amt, da imidlertid en i den senere Tid fornummet Svagelighed muelig vil blive mig hinderlig i, personlig at træffe saamange af disse især i nærværende Aarstid, har jeg besluttet offentlig at bekjendtgjøre min haarde Skjebne, og anmoder tjenstlig Hr. Forligelseskommissair Hempel i Odense og Hr. Kjøbmand Peder Holst i Bogense paa mine Vegne at modtage det Bidrag, som Menneskekjerlige og Medlidende maatte yde mig. Ore Ellegaard den 8 Febr. 1823. Jørgen Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Bekjendtgjørelse. Til Efterretning for dem, der i indeværende Aar ønske at levere Remonte=Heste til Kavalleriet, bekjendtgjøres herved, at Hestene kunne modtages i Sjælland, Fyen, Jylland og Holsteen paa de Steder hvor Kavallerie-Regimenterne for Tiden have deres respektive Garnisoner. Betingelserne, hvorpaa Remonte=Hestene antages, ere følgende: 1) Remonte=Kommissionen besigtiger og modtager Hestene i næstkommende Mai eller Juni Maaned paa de Dage og Steder, der hertil fastsættes, og hvorom Leverandeurerne betimeligen skulle blive underrettede. Hestene maa ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gamle, 5) Kuirasseer=Hestene, af hvilke der behøves 70 Stkr. og derunder 1 Trompeterskimmel iberegnet, skulle ved Modtagelsen maale 10 Qvarteer og 2 Tommer, sjællandsk Anlægsmaal, og Landseneer-, Dragon- samt Husar=Hestene, af hvilke der kunne leveres 354 Stkr., 2 Trompeterskimler iberegnede, 9 Qvarteer 4 Tommer. Af Hopper modtages ved enhver Levering kuns omtrent 3 Deel, de øvrige skulle være Vallakker. Løden (Farven) kan være sort, sortebruun, bruun og rød. 5) Danske Heste ønskes helst. Marskheste antages ikke. 6) Den eller De, der vil levere slige Heste, maa snarest mueligt, senest inden den 25 Febr. d. A., herom henvende sig, skrivtlig og portofrie til Remonte-Kommissionens Præses, undertegnede Kammerherre og Oberst v. Thienen, Ridder, af Dannebrogen, i Kiel. Det Antal af Kuirasseer-, Land sener-, Dragon- samt Husar=Heste enhver ønske at levere, maa bestemt angives, og maa der tillige anføres hvormang, Skimler herunder ere indbefattede. Stedet, hvor Hesten, kunne leveres, bestemmes, og Prisen for hver enkelt Hel angives nøiagtig i Rigsbank Sølv=Mynt. Kommissionen ønsker, at der ved Valget af Remonte Hestene tages Hensyn til, at de have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en velsluttet Krop en høi, skarp Manke, flade, fastliggende og kraftfulde Bove lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds, Benene maa være velstillede og stærke, Fodskiftet let, lige og kraftfuld. Har Hesten et tungt og grovt Hoved, en tyk, bredstrubeHals, fede, vaklende og sletstillede Bove, en hæslig, svag Formet tilspidset, smal og stærkt afskydende Kryds, svage Been med skadelig Spatt, Galle eller Overbeen i Forening med en meget snævert, flettende eller meiende Fodskifte, er den ubrugbar til Kavallerie Hest, og kan altsaa ikke antages. Jøvrigt vil det i et og alt være afhængig af den Dom, Remonte=Kommissionen fælder over Hestens Feil og Fuldkommenheder, naar den af samme besigtiges, om den antages eller Kiel, i Remonte=Kommissionen, den 4 Februar 1823. v. Thienen. v. Qualen. M. C. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Efter vedkommende Skifterets Bestemmelse, afholdes den trende Auctioner over det, afgangne Byefoged Friises Stervboe heri Byen, tilhørende Sted med tilliggende Gaards- og Haugeplads, samt en Jordlod. Auctionerne holdes saaledes: 1ste Gang den 11 Marts d. A. hver Dags For 2den - den 18 Marts d. A. middag Kl. 10. 3die og sidste Gang den 26 Marts d. A. slet. De to første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, og den sidste paa Stedet selv. Stedets Bygninger bestaae af 14 Fag Forhuus til Gaden, indrettet til Beboelse for en Familie, 11 Fag Baghuus og et Brændeskuur, alt Bindingsværk samt Pompevand i Gaarden. Konditionerne ere fra den 1ste Marts af til Eftersyn paa Byefogdens Kontoir i Bogense. Bogense den 7 Februar 1823. Hertz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Paa Høivelbaarne Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Cederfeld de Simonsens Vegne, foretager Undertegnede den ved Forordningen af 50 Jan. 1793 a 14 befalede Examination af en Stiftet under 1 Octbr. f. A. tilstillet Restance-Liste over den til 30 Septbr. 1822 inclusive forefaldne og resterende Bygnings=Afgivt af Odense Kjøbsted. Examinationen foretages i min Boepæl paa Vestergade No. 249. Formedelst Listens Størrelse møder: Torsdagen den 20 d. Maaned Restancedragerne af Over=Qvarteer,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Fredagen den 21de, Restancedragerne af Neder=Qvarteer, Løverdagen den 22de, Restancedragerne af Nørre=Qvarteer, og Mandagen den 24de, Restancedragerne af Vester=Qvarteer, hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvor, som ikke møder eller lader sin Skatte=Qvitteringsbog forevise den bestemte Tid til Eftersyn, vil uden Persons Anseelse i Overeensstemmelse med ovennævnte Forordning med Mulct fra 2 Mk. til 1 Rbd. Sølv vorde anseet. Odense den 9 Februar 1823. H. F. Scheel, Landsoverrets=Procurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Onsdagen den 19 Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver foretaget offentlig Auction i Gaarden No. 46. udenfor Nørreport, over forskjellige Effekter, afg. Skipper Andreas Frises Stervboe tilhørende, bestaaende af Stole, Borde, nogle Sølv=Spiseskeer, Senge og Sengeklæder, Linned, Gangklæder, Kjøkkentøi med meere Huusgeraad, samt en Kobberkjedel paa 1 1/2 Tønde og en Jern Kakkelovn med Kobbertud hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 2 Febr. 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Af Moerskabsbladet: Harpen er nu begyndt en ny Aargang. De, som ønske at holde dette Blad, kunne tegne sig saavel paa Postkontoirerne som hos de Herrer Boghandlere i Provindserne. (De første 3 Nummere, som indeholde Bidrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
af Ochlenschlæger, Jngemann og flere gode Forfattere, og en interessant Novelle af Tieck m. fl. underholdende Artikler, ligger til Gjennemsyn paa Adressekontoiret.) Prisen er 10 Mk. 8 s. Repræs. Qvartalet. - Paa Adressekontoiret modtages ligeledes Subskription paa det i Forening dermed udgivne Literatur-, Kunst- og Theaterblad, som koster særskilt 7 Mk. 8 s. og i Forbindelse med Harpen 4 Mk. 8 s. Qvartalet. (Heraf er ligeledes de første No. til Gjennemsyn.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
En Jæger, der i alle Henseender forstaaer at føre en Jagt, tillige kan føre Hunde efter Valthorn, ønsker sig anbragt hos et Herskab i bemeldte Fag til første Mai; det nærmere erfares hos Fæstemand. Odense den 16 Januar 1823. J. Frandsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-10
Mandagen den 17 Febr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver foretaget offentlig Auction i Gaarden No. 707 i Nedergade over Adskilligt, Niels Mortensen RoulundsFallitboe tilhørende, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Linned, Stole og Borde m.v.; Kjøkkentøi, en Rulle med Tilbehør, samt et kasseret Brændeviinstøi, saaog en KobberBryggerkjedel med tilhørende Kar og Redskaber m.v. Ved denne Auction bortsælges tillige den afdøde Dragon Henrich, Svenningsen Holmgaards Efterladenskab, der bestaaer af et Sølvuhr og nogle Gangklæder m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 2 Febr. 1823. Bendz. Bøgeskovsgaard i Skaarup Sogn, Sunds, Gudme Herreder, Svendborg Amt, med sammes tilliggende gode Jorder, af Hartkorn 3 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld, der udgjør et Areal af 113 Tdr. Land geometrisk Maal, blive, efter Vedkommendes Forlangende, stillet til absolut Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes paa Svendborg Kjøbstæds Raadstue den 27 Februar samt 13de og 28 Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Denne for sin Godhed og behagelige Beliggenhed, saavelsom tilhørende skjønne og fordeelagtige Hauge bekjendte Eiendom, har en for faa Aar siden af nye opført Stuebygning, indrettet til Beboelse for en herskabelig Familie; hvorimod Udhusene, ved en i afvigte Efteraar stedfunden Jldsvaade ere afbrændte, og som Følge deraf vil Kjøberen blive overdraget at hæve den Brandhielp 7218 Rbd. Sølv, hvortil Skaden efter vedkommende Branddirekteurs Attest er taxeret, imod Forpligtelse at anvende denne Sum til bemeldte Udhuses Jgjenopbyggelse. Konditionerne for denne Eiendoms Salg ere om 14 Dage til Eftersyn saavel paa mit Kontoir som paa Eiendommen selv. Forestaaende Bekjendtgjørelse tjener saavel Liebhaverne som vedkommende Pandthavere, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, til Efterretning. Herredskontoiret i Svendborg den 1 Februar 1823. C. Christensen. Samtlige Arvinger, saavelsom Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter den i Gudme Præstegaard, Sunds, Gudme Herreder, Svendborg Amt, ved Døden afgangne forrige personel Kapellan for Gudme Menighed, Johan Joachim Rantzau, der var kaldet til Sognepræst for Sondrup og SuldrupMenigheder i Aalborg Stift, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, i de paa mit Kontoir bestemte Skiftesamlinger Løverdagene den 22 Marts og 3 Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, Arvingerne for at bevise deres Arveret, Kreditorerne for at legitimere deres Fordringer og Debitorerne for at betale hvad de til Boet ere skyldige. Herredskontoiret i Svendborg den 1 Februar 1823. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
52 Aargang. No. 21. Stifts. Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense, Tirsdagen den 11 Februar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Jndhold. Frankerig (Kamrenes Aabning, Kongens Tase) Krigsrustninger (De spanske og franske Ministre afreise fra Paris og Madrid. Generalers Udnævnelse ved den franske Armee. Regimenters Afmarsch fra Paris. Anelser. Spanien (Forsvarkanstalter. Jnsurgenternes Fremskridt i Arragonien.) De græsketyrkiske Anliggender (Fare for Smyrna.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Jagttagerens Berigtigelser og Forsætter.) Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Odense. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Krigsrustninger. Efter ovenmeldte Tale ved de franskes Kamres Aabning kan da ingen Tvivl mere være om Politikens Gang. Saa meget er vist, at al Verden til Feide nu ruster sig, og at de Grunde, hvorpaa Man end bygger noget Fredshaab, f. Ex. at de franske Fonds ere ved kunstige Operationer stegne lidet siden hiin Tale, at fra de diplomatiske Forbindelsers Afbrydelse endnu er et Skridt til en Krigserklæring, som Tilfældet netop for Tiden er imellem Rusland og Porten. at Freden endnu bestandig har en Talsmand i det franske. Ministerium i Hr. Villeie, at Aarstiden endnu giver, Tid til at befinde sig m. m., ikke have stort at betyde. Den spanske Minister, Hertugen af St. Lorenzo, vilde den 3 d. M. afreise til London, og hans Landsmænd belavede sig ligeledes paa at forlade Paris. Hertugens Proces med Hr. Ouvrard, i Anledning af det med Regentskabet sluttede Laan, er under disse Omstændigheder af viist fra Retten. Den franske Gesandt Grev de la Garde vilde ogsaa forlade Madrid den 24 Januar. Monitøren indeholder nu en lang Række af de ved Pyrenæerarmeen ansatte Generallieutenanter og Generalmajorer. Foruden en stor Deel mindre bekjendte Navne, er derimellem, Cannel, Molitor, Fyrst Hohenlohe, Toussaint, St. Hilaire og d'Autichamp. Generallissimus, Hertugen af Angoulemes Afreise fra Paris skal være bestemt til den 13 Februar, og hans Gemalinde (hvis Heltemod 1815 endnu er i frisk Minde) vil, som det hedder, ledsage ham til Bordeaux, eller maaskee lige til Bayonne. Det 7de Linieregiment afmarscherede den 29 Jan., og det 30te skulde den 31te følge efter. Ved en Smaus, som Officererne ved det 6te Garde-Regiment nylig gav den spanske Jnsurgent general Qvesada i Paris, udbragtes Skaaler for Kongen af Frankerig, som Spaniens med Længsel ventede Befrier, og oplæstes slige Vers til Ære for, den spanske Bayard, som Man for en Snees Aar siden aldrig havde ventet at høre i en fransk Soldats Mund. Generalen besvarede slig Høflighed med en Skaal for Regimentet og den franske Armee, og det Hele endtes med det Ønske: at er helligt Korstog snart maatte forene dem Antiliberale Blade finde det imidlertid ikke overflødigt at bemærke, hvorlunde de tilstædeværende af Regimentets Soldater vare besjælede af den samme Aand, og de, som ere bestemte til at blive hjemme, byde deres Kammerater Penge og Uhre, for at maatte gaae i deres Sted. Hovedqvarteret troer Man vil for det første blive Toulouse, og Armeen faaer to Afdelinger, hvoraf den ene skal rykke indi Katalonien, den anden i Biscaya.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Om Stemningen i de franske Kamre lader sig endnu intet med Vished sige; men vist er det, at alle de, som frygte for nye Rystelser, med bange Anelser see Fremtiden imøde, der endnu meere forøges ved den Taushed, hvormed Kongen i sin Tale forbigik Frankerigs Forhold til de andre Stater, i samme Øieblik det begynder Krigen. Efter Forlydende medbringer den til Madrid afsendte Engelske Koureer, Hr. Jackson, en kraftig Note fra Hr. Canning til det franske Ministerium angaaende Frankerigs Forhold til Spanien, og i Tilfælde at samme skulde blive uden Virkning, handles der om en Alliantstraktat imellem Engelland og sidstmeldte Rige. Videre hedder det, at den brittiske Minister, Sir Stuart, skal hjemkaldes fra Paris, fordi han ikke betimelig har opdaget Forbindelsen, imellem Frankerig og Rusland, hvorved denne Magt i Nødsfald har lovet 400,000 Md. Hjelpetropper imod Spanien. Som overalt nærværende Øieblik synes svangert med store Begivenheder, maa den Yttring i Morning Chronicle. i Anledning af Rygtet om en østerrigsk bayersk preussisk Armees Opstilling paa den franske Rhingrændse, ei heller lades ubemærket: at sligt et Middel til at holde en tapper og stort Nation i Frygt sikkert vilde oprøre dem. Men saa forskjellige ere de menneskelige Synspunkter, at Bladet Quotidienne ei allene seer de franske Tropper i Madrid, men endog som Seierherrer at vende tilbage for ogsaa at tæmme de franske Jakobinere, ligesom fordum Adelen, efter nogle Seire i Flandern, kom tilbage og bragte det Pariser Borgerskab til Raison. Forinden den Russiske Charge de Affaires, Grev Bulgari, forlod Madrid sendte han St. Miguel dennes sidste Note tilbage, med Betydning, at dens Jndhold hverken tillod ham at svare derpaa, eller at forelægge den Keiseren, hvis Øine ikke burde besmittes med at læse et Produkt, hvori Man forgiæves søger det sidste Spoer af en Regiering, der har Agtelse for sig selv. Da denne Skrivelse med Villie først tilhændekom den spanske Statssekretair 12 Timer efter Gesandtens Afreise fra Madrid, lod St. Miguel sende et nyt Svar efter ham; men som ikke blev modtaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Bladet den hvide Fane har til Journal des Debats store Ærgrelse bekjendtgjort et Brev fra Jnsurgentgeneralen C. O'Donnel, hvori han beklager sig over de Rænker, som anvendes af Thuilleriernes Kabinet for at tvinge Kongen af Spanien til at antage det franske Charte, hvilket vilde være det samme, som at byde ham Skarntyde for Rottekrud. Dette vil Ferdinand aldrig samtykke i. Kun naar de Franske gaae ind i Spanien for at ophæve Kongens Slaverie, kunne de vente at blive modtagne som Venner; men komme de forat diktere Love, da ville Alle, selv Roialisterne, reise sig imod dem &c. Denne Bekjendtgjørelse finder Journ. d. D. høist oprørende i det Øieblik, da Kongens Tale, som just er meddeelt i samme Numer, lægger saa tydelig forDagen, at Krigen har en ganske anden Hensigt, nemlig at skaffe den spanske Konge sin Frihed igjen &c. Men hvor ærligt den hvide Fane virkelig mener det med hiin Jndrykkelse, kan skjønnes deraf, at ligesom O'Donnel ligner det franske Charte ved Skarntyder, ligner den selv Repræsentativ forfatningen ved Spidsglas, Af Konskriptionsmandskabet for 1822 er i det Lombardisk-Venetianske Kongerige befalet en Udskrivning af 6000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Spanien. Ved at opregne Forsvarsmidlerne, bringer Bladet Expektador Armeen til 180,000 Md., foruden de mange Guerillashobe, som ville blive organiserede, og haaber, saaledes, at Spanierne, der endnu have flere Fordeele paa deres Side, saasom en retfærdig Sag, Lokalkundskab til Krigs-Terrainet a., nok ville kunne modstaae ethvert Angreb. J Landaburnselskabet har Man alt gjort Overslag paa, at hver af de smaae Guerillashobe blot behøve daglig at dræbe 4 Franskmænd, for at blive færdig med disse, og Hr. Morales udbrød derhos i disse Ord: saasnart den franske Minister er bortreist, drager jeg til Pyrenæerne, ikke for at tjene i nogen Grad; men for med egen Haand at dræbe saa mange Franzoser som muligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Paa Grændsen er et Slags Vaabenhvile, formedelst den strænge Aarstid og Sneen, som tildeels gjør Veiene ufremkommelige endog for Fodgjængere. De af Troes tropperne, som ikke have benyttet Amnestien, har Man fundet det raadeligst at forlægge tilbage bag den franske Linie, da det alt nogle Gange skal være kommet til ubehagelige Optrin imellem dem og de franske Tropper, hvilket ikke just lover noget heldigt Korstog, som der og imellem Jnsurgenterne selv hersker Splid og Tvedragt. Navarra har General Torrijos ved sine ypperlige Manøvrer adsplittet Jnsurgentere; i det sydlige Arragonien, have de derimod atter faaet Overhaand, hvilket ei allene Overfaldet paa Saragossa viste; men Man vil endog sige, at de siden skulle være rykkede ind i Guadalaxa, kun 7 Mile fra Madrid, hvorfor hele Besætningen har maattet udmarschere Natten til den 16 Januar, og Posterne igjen ere besatte af Nationalmilitser. Jmidlertid lever i Man her uden Frygt, og overlader sig rolig til de sædvanlige Forlystelser, Baller &c. Ogsaa kan Meget være Digt og Overdrivelse, som f. Ex. Rygtet og General Sars field sidste Fremtrængen (S. 70), da han aldrig har hørt til Jnsurgenterne; men ærlig strider imod disse i Egnen ved Girona. Stor Opsigt har ellers Udgiveren af Bladet Pidsken, Felix Mexias Hændelser gjort i Madrid. Han var pludselig forsvunden og Rygtet udgav ham for at være myrdet, da han nogle Timer efter at der var holdt Liig, tale over ham i Landaburnselskabet, fandtes liggende bunden paa et af Madrids Torve, og blev bragt syg til sig Hjem. Man taler i den Anledning om Dolke, underjordiske Fængsler o. s. v., og den politiske Chef er opfordret til at anstille Undersøgelser, for at komme efter den rette Sammenhæng.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
De græstetyrkiske Anliggender. Hele den tyrkiske Besætning i Napoli di Romania paa 5000 Md. skal være nedsablet og betydelige Rigdomme, faldne i Grækernes Hænder. J Smyrna tager Frygten for et Besøg af disse med hver Dag mere til, og Man er ved alle Forsvarsanstalter saa meget mere bekymret, da deringen tyrkiske Krigskibe findes paa denne Øe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Jagttageren berigtiger Efterretningen og Bojarer nes Fordrivelse, saaledes at samme kun angaaer de Siebenbürgske Grændsestæder; men ikke de østerrigske Stater i det Hele, skjøndt den tillige forsikrer, at de kunne være ganske trygge paa deres Liv hjemme i Tyrkiet.) og at ikke et Haar hidtil er krummet paa nogen af de Tilbagevendte Med det samme ivrer den gode Jagttager sig forfærdeligt over de Farver, hvormed Man har afmalet de sidste Omvæltninger i Konstantinopel, og lover helligt, at den fra i Dag af ganske vil afholde sig fra det utaknemmelige Arbeide, at berigtige og gjendrive deslige Rygter, med mindre de maatte støde an, imod det østerrigske Monarkies Værdighed og Jnteresse. Lige saalidet vil den tage Notits afnoget Angreb paa Jagttageren selv, og betjener sig ved samme Leilighed af det temmelig forslidte Kunstgreb: at forkjettre sine Modstandere, idet den spørger, hvorledes den, ved de Grundsætninger, Massen af vore offentlige Blade lægge for Dagen, torde vente at behandles med mere Anstand end (sans comparaison burde den dog lægge til de første Europas Regjeringer,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Blandinger. Storbrittannien. Kokoppernes berømte Opdager, Dr. Jenner, er den 26 f. M. død i sit 74de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Man er nu ogsaa i spændt Forventning efter Jndholdet af den Tale, hvormed Kongen af Engelland den 4 d. vilde aabne Parlamentet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Tydskland. J Frankfurt har Kongens Tale ved de franske Kamres Aabning havt en skadelig Jndflydelse paa Papirs=Koursen, og Følgen har alt været, at en ungSpekulant har skudt sig en Kugle gjennem Hovedet, en Anden har pakket ind, en Tredie gjort Bankerot, og flere kunne ventes. "Veirglasset, siger den Hildburghauser Tidende, staaer paa Storm. Gud lade det ikke falde dybere; det betyder Jordskjælv!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Regjeringen i Oldenburg har udsat en Præmie af 200 hollandske Dukater for Besvarelsen af et Priisspørgsmaal, om Guulfeberens Natur og mulige Udbredelse, og indbudt alle Nationers Læger til at konkurrere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Frankerig. Et moersomt Beviis paa at vende Kaaden efter Veiret giver Ultrabladet Qvotidienne, som endnu den 27 Jan. forbeholdt sig den ved Forfatningen hjemlede Ret til at sige sin Mening om Kongens Tale, som et Præg af Ministrenes Aand, og den 29de udlader sig saaledes: "efterat Vi have hørt Kongens Ord fra Tronen, kan det Jngen meere være tilladt at undersøge Jndblandings-Retten, eller veie Fordelene og Farerne ved en Krig, imod hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-11
Preussen. Det af den Bayerske Deputerede, Dr. Behr udgivne Skrift: "Lære om Statshuusholdningen og Finantsbestyrelsen, er forbudt i de preussiske Stater, og alle hos Boghandlerne forefundne Exemplarer konfiskerede.