JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-09-02
ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardfæster Johan Pedersen af Pedersborg og hans ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Kirsten Christiansdatter, indkaldet til, inden 12 Ugers forvalter paa Sorøe Academies Vegne, at anmelde og beviisliggjøre deres Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, for mig, som Skifte Krav paa dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Sorøe, den 23de August 1830. Povelsen. a) efter Huusmand Peder Christoffersen og Enke Karen Ras Creditorerne i efternævnte Stervboer under Aagaards Gods musdatter af Giørløv; b) efter Huusmand Hans Larsen og Enke Ane Margretde Christoffersdatter af Rye indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som beskikket Skifteforc) Pigen Ane Larsdatter af Bachendrup, valter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Aagaard pr. Slagelse, den 16de August 1832. Sonnesen.
Berlingske Tidende, 1830-09-02
ved Proclama af 12te Julii, der er læst ved Hiemtinget og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte har nogen Fordring paa Dødsboet efter afgangne Guldsmed Jørgen Paul Harder og Hustrue Cecilia Kirstine Harder, fød Henneberg, heraf beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket, saavelsom og at Boets Debitore, Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede at anmelde og ligeledes ere indvarslede til inden samme Tids Forløb at indbetale til mig hvad de maatte være skyldige, bekiendtgiøres her endvidere. Skive, den 2den August 1830. Carl Ring, paa egne og øvrige Medarvingers Vegne. B ulsborg Hind Herreders Ret, er indkaldet enhver, der har nogen Fordring ved Proclama, der læses ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg og cob Bruun, at melde sig med sit Krav for undertegnede Skifteforvalte paa den i Gammel Mølle, Raasted Sogn, afdøde Mølle=Forpagter Jens Ja og bevise det Fornødne inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelse, da de ellers ikke vil komme i Betragtning: Hvilket, overeensstemmende med Forordningen 2den Juni 1819, beve bekiendtgjøres. Ringkiøbing, den 20de August 1830. Schrum.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Brussel, den 28de August. Kongens Fødselsdag den 24de celebreredes paa sædvanlig Maade. De offentlige Bygninger og nogle private Huse vare illuminerede.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Den 25de skulde i Anledning af Fødselsdagen la muette de Portici opføres, efterat Forbudet mod Stykkets Opførelse var ophævet.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Journal de Louvain bemærkede, at den 24de August tillige er vor Grundlovs Aarsdag. Kl. 4 om Morgenen den 26de stod Justitsministeren, Hr. var Maanens, Hotel i lys Lue; Meubler og Papirer slæbtes ud paa den offentlige Plads, hvor de opbrændtes. Mellem Kl. 8 og 8 opbrødes Regjerings=Hotellet. Ogsaa Politiedirecteurens Huus i Barlaimontgaden plyndredes denne Morgen. Folket kom i Strid med de Militaire, hvorved adskillige Mennesker omkom. Tropperne holdt den øvre Deel af Byen besat. Compagnier af velfindede Borgere have i Forening med Borgergarden besat Vagt husene Patrouiller. Boutiqverne forbleve lukkede. Snart kundgjordes en Bekjendtgjørelse fra Statsraadet, hvorved Formalingsafgivten, der var vedbleven som en local Afgift, ophævedes fra denne Dag; tillige opfordredes alle Jndvaanerne til at danne en provisorisk Garde i hver Gade og at sætte Lys i deres Vinduer om Natten ligesom i 1814, fordi Reverbarerne vare ubrugelige Urolighederne den 25de om Aftenen begyndte, da Tilskuerne kom fra Theatret, hvor de havde været i saadan en Mængde, at Huset ikke kunde rumme dem og en Folkemasse var bleven staaende, paa Myntpladsen. Den famøse Libri=Bagnano selv var intetsteds at finde. J de første Timer afholdt Politiet sig fra enhver Jndblanding og Roelighedsforstyrrerne raabte til Gensdarmerne: "Holder Eder roelige, saa vil man ogsaa lade Eder blive i Roe." Folket gjorde en Fane af de hos Libri=Bagnano fundne Gardiner og drog hen paa Kongepladsen. Her traadte den vagthavende Officeer og Pladscommandanten frem og spurgte, hvad man vilde, "Frihed og Retfærdighed" lød Svaret. En Soldat bad med Taarer i Øinene, at man dog vilde skilles ad og ikke udgyde nederlandsk Blod. Dette virkede og der udøvedes for Øjeblikket ingen Uorden, men nu drog man videre. Kl. 1 hørtes de første Flinteskud og strax blev Bevægelsen mere tumultarisk og afgiørende. Hoben stak Jld paa Justitsministerens Palais, efter at have tømt det. Sværdfægerne bleve tvungne til at udlevere alle Vaaben, de havde. En Arbeidsmand satte en Officeer Pistolen paa Struben og tog hans Æresord, at han ikke vilde skyde paa Folket. Da det imidlertid blev lysere Kl. 5 om Morgenen, udbredte en Jæger= og en Grenadeer-Bataillon sig Compagnieviis i Gaderne, hvor Allarmen var størst, og henimod Kl. 6 befaledes, at give Peloton-Jld, nu blev Kampen blodig. Mange af Almuen dræbtes og saaredes. Soldatesken drog igjennem Gaderne; mange Skud fyrede den vel i Luften; men de fleste Jndvaanere bleve staaende bevæbnede med Skydegeværer, Knipler o. s. v.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Antverpen, den 29de August. Fra Brüssel erholde vi i dette Øjeblik Efterretning, at Al nu er roeligt der. Linictropperne have klogeligen overladt til Borgergarden og Nationalgaden, at dæmpe den offentlige Forbittrelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Ogsaa fra Gent have vi beroligende Efterretninger, men vi ere ikke uden Bekymring i Henseende til Verviers, Lüttich, Mons og Tournay. Handel og Vandel lider overordentligen under denne Crisis og almindelig Mistillid yttrer sig aabenbart. Fra en paalidelige Kilde erfare vi, at desværre ogsaa i Lüttich Uroeligheder i Dag ere udbrudte af en meget alvorlig Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Paris, den 25de August. J Hr. Casimir Periers Sted, som har resigneret, blev Hr. Lasitte i Gaar valgt til Præsident i de Deputeredes Kammer, med en Majoritet af 245 Stemmer imod 11.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Vore Blade fortælle, at Fyrst Talleyrand, da han sidste Gang aflagde Eden i Pairskammeret, sagde: "Denne er den trettende, Gud give den sidste, London, den 20de August.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Morning=Chronicle bemærker, at 160 Sønner af Pairer under det sidste Parlaments Session have havt Sæde i Underhuset. Regner man dertil endnu de øvrige Medlemmer af Underhuset, der ere valgte ved Pairers Jndflydelse, saa skjønnes deraf øjen synligen, at begge Parlamentets Huse hidtil ere styrede af en og samme Interesse.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Generaltolddirecteuren har sendt to Personer til Portsmouth, der skulde drage Omsorg for at alle Carl Xdes Effecter bleve bragte toldfrit i Land; dog maatte ingen forbudne Artikler findes derimellem.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Hertugen af Ragusa, der kom til England med Carl X, opholder sig nu her i Junayes Hotel i Leicester Squarre. J Løverdags begav han sig til Hymarket=Theater. Da han steg udaf Vognen, blev han kjendt, udpeben og forhaanet, indtil han omsider slav ind i Skuespilhuset.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Valgene til det ny Parlament ere nu næsten fuldendte og Udfaldet svarer aldeles til de Forventninger, man fra Begyndelsen derom gjorde sig. I Almindelighed udmærke disse Valg sig fremfor alle de foregaaende ved en større Uafhængighed, men tillige ved en mindre høi Grad af Partieaand. Antallet af de Medlemmer, man holder for afhængige af Ministeriet, eller i det mindste tilbøielige til at understytte det, er ikke saa stort som forhen; men paa den anden Side har man kun - hvad England angaaer, thi i Jrland synes det modsatte at have fundet Sted - paa faa Steder affordret Candidaterne Erklæring om at modsætte sig den nuværende Administration, ei heller have disse ofte af egen Drift givet en saadan Erklæring, men næsten overalt har man indstændigen fordret af dem, saa meget som mueligt at fremme Besparelser i Statsoeconomien. Det synes altsaa at beroe paa Ministeriet selv at forskaffe sig Pluralitet i det ny Parlament, ved at indføre Besparelser, eller ved gradvise Forbedringer af de Indretninger, der endnu staae ved Magt. - J Jrland have Catholikerne, det saakaldte Orangepartie, givet hverandre Haanden paa, at stemme mod Hertugen af Wellingtons Regjeringsystem. Det er mærkeligt, at dennefinde, uagtet Emanci pationen, blandt hvis Følger man ogsaa frygtede for Parlamentets Uafhængighed, kun 8 catholske Parlamentsmedlemmer ere valgte.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
J Anledning af en bemærkning i Morning-Herald siger Tho Times. Om de franske Exministre yttre enkelte Personer af den Kongelige Familie sig uden Tilbageholdenhed, men ingen lydeligere, end Hertuginden af Angouleme. Man veed, at denne Prindsesse, hvis Liv næsten lige fra Vuggen har været et Dramma af de ulykkeligste Begivenheder, forgiæves har bønfaldt Poligna om at forlade hans farlige Vei, og at hun efter hans Fald har tilskrevet Kongens uvidende Raadgivere den Kongelige Families Ulykke.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Den berygtede Hunt faldt igjennem ved Valget i Prestor, men blev til Erstatning indbuden af Radicaleformerne i Manchester til et Gilde i Anledning af det mærkelige Valgmøde den 16de August 1819, og holdt paa Valpladsen St. Peter (som Amen har omdøbt til Peterlod, efter Waterloo) en rasende den magogisk Tale til en Forsamling af omtrent 50,000. Til Gildet havde 200 Personer indfundet sig. Han drak en Skaal til Demagogens og Fritænkerens Thomas Paynes "udødelige Ihukommelse, og forsikkrede, "at det for de ringere Folkeclasser vilde være bedre, om de aldeles ingen Religionhavde." Denne forrykte Snak opvakte en uhyre Larm, og en af Gjæsterne sagde til ham, at han med disse Grundsætninger gjorde klogest i ufortøvet at forføje sig til London, for at undgaae deres følelige Følger. Hunt var ikke seen til at følge hans Raad. Hertugen af Wellingtons Broder, Hr. Wellesley, er falden igjennem ved Valget for Esser.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Hr. Braitsmaile har nyelig havt den heldige Idee at indrette sin Dampvogns Apparat til en Sprøite. Denne brugtes første Gang ved Jldebranden i Argylle, og udmærkede sig der overordentlig fordeelagtig fremfor alle de øvrige Sprøiter, Apparater er i meer end en Henseende mærkeligt. Dens Anvendelse er meget let og derved vindes megen Tid; den behøver kun to Personer, hvorved den Larm og Forvirring undgaaes som en Mængde Arbeidere ved Sprøiter foraarsager. J stille Veir har man med denne Sprøite drevet en Vandstraale af 1/2 Tommes Gjennemsnitil en Høide af 140 engelske Fod. (En engelsk Fod er omtrent 4 Linier mindre end en dansk.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
En her opfunden Dampmaskine kan, retteligen anvendt, efter Opfinderens Forsikkring, pløie og besaae et Areal af omtrent En Tusinde Tønder Land (Dansk Maal) om Ugen, og høste dettes hele Afgrøde paa een eneste Dag.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Petersborg, den 20de August. Vor Regjering har befalet, at Skibe med det trefarvede Flag ikke maa tilstædes Adgang til nogen russisk Havn, før den ny Regiering i Frankrige er difinivt erkjendt af den russiske.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Ancona, den 11te August. De nyeste Begivenheder i det vestlige Europa tildrage sig vor hele Opmærksomhed udeelt. Det græske Anliggende, som nyelig opvakte en saa almindelig Interesse, synes næsten glemt over Algiers for Europa saa følgerige Erobring, og begge fortrængte af Begivenhederne i Frankrige ; endskjøndt det første endnu ikke er definitivt afgjort, og maa give Anledning til de vigtigste Forhandlinger. Med Længsel seer hele det græske Folk i det sydøstlige Europa sin Skjæbnes Afgjørelse imøde. Aldrig har Capodistrias havt saa stor Jndflydelse og Vælde hos sine Landsmænd som nu, de adlyde ham med den største Beredvillighed, endskjøndt det er dem vel bekjendt, at han ikke vil vedblive at staae i Spidsen for Regjeringen, men kun venter paa en ny Bestyrelse for at drage sig tilbage. Grunden til denne roeligere Stemning er, at de meest anseete og med de politiske Forhold fortroeligste Grækere haabe, at de allierede Magter vilde tilstaae dem Grændse=Udvidelser, dersom Folket viser sig tilbøieligt til Orden. - Grækenland vil snart kunne stille en Armee af 35,000 Mand i Marken.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Alexandrien, den 30te Junii. Endelig synes Tvistigheden mellem Porten og vor Pascha at være bilagt, til gjensidig Tilfredshed. Sultanen har frafaldet fine Pengefordringer, som efter Ægyptens Anstrængelser og Tab under den græske Krig, vare overdrevne; han fordrer nu blot, at vor Pascha, ved en Troppeafsendelse til Candia, skal bringe denne Øe, hvor endnu bestandig ere partielle Oprør, ubetinget under det tyrkiske Herredømme. Rustningerne og Kystforskandsningerne, som foretoges her under Paaskud af Frygt for en europæisk Invasion, fortsættes ikke længere. I Handelen hersker stor Flauhed.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Audenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Leeratur. Fra Pressen er udkommet: 2) Trykkefriheden, eller Indlæg, Domme og Bilag i Sagen; Generalfiskalen contra Magister Lindberg, anlagt af det Kongelige danske Cancellie, i Anledning af Skriftet: Er. Dr. Professor Theol. H. N. Clausen en ærlig Lærer i den christne Kirke Skriftet, 25 1/2 Ark, faaes hos Undertegnede, heftet i stift Hefte for 2 Rbd. Sedler. Wahlske Boghandling, Ulfeldtsplads No. 118.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Haategnede Subscriptionsplaner til Gallerie af franske Helter bedes snarest indsendte til Undertegnede, for at kunne bestemme Oplaget, da ikkun trykkes faa Exemplarer over det subscriberede Antal. C. Steen. a VEnTISSEEN.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Efterlysning. Fæstningsslaven Jens Nielsen er i Gaar undvegen fra offentligt Arbeid Han er 33 Aar gammel, fød i Drosselberg Sogn i Sielland, har senest have Ophold i Omegnen af Slagelse og indkom i Slaveriet i Aaret 1829. Hans Signalement er : liden Væxt, temmelig stærk Legemsbygning, brune Øine, sorte Haar. Hvo som anholder denne Slave, erholder de reglementerede Opbringer, penge. Kiøbenhavns Stokhuus, den 2den September 1832. Agerholm.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Skifte-Andkaldelse. Olt der Løverdagen den 13de September, Formiddagen Kl. 10, paa Byens i Raadstue bliver afholdt en Skiftesamling i Kiøbmand D. D. Steen feldts Fallitboe, bliver herved bekiendtgjort, med Tilføiende, at de Ud blivende antages at samtykke i hvad de Nærværende beslutte. Odense Raadstue, den 28de August 1830. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
At der Fredagen den 24de n. M., om Formiddagen Kl. 9 Slet, foretages Aabnings- og Vurderingsforretning i Dødsboet efter Pastor Friis, Sogn nepræst til Aarslev, Hørning og Lihme Sogne, bekiendtgiøres herved. Kongsse a. Herredscontoir i Randers, den 31te August 1830. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Auctioner. lem 3 og 5, bliver ved 4de og sidste Auction opbuden, for absolut og Jnsdagen den 2de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imeluden videre Auctions Holdelse, at bortsælges : Bryggergaarden No. 83 i store Kongensgade paa Christianshavn, assureret i Stadens Brandkasse for 32,000 Rbd. Sølv og vurtil Eftersyn hos Procurator Jydtmann, boende i store Larsbjørnsstrædet Auctionsconditionerne, Vurderingsforretningen og Huusbocumenterne ere deret til Auctions=Efterretning for 24,000 Rbd. Sølv. Jnventarium, samt at der ved den afholdte 3die Auction ikkun er budet No. 130, og bemærkes : at der med Eiendommen følger complet Bryggeri7850 Rbd. Sølv. 2 og 4, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbudet og til den Høist Torsdagen den 9de September førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem bydende absolut og uden videre Auctions Holdelse bortsolgt : Afgangne Johanne Olsdatter og forhen afdøde Mand Skræder, mester Christian Siegfried Collmorgens fælleds Boetilhørende Huus No. 46 i Myntergade heri Staden, hvilket Et Forhuus til Gaden, Grundmuur, Resten Muur og Bindingsværk, 4 Fag, i Brandkassen er forsikkret for 3,300 Rbd. Sølv og bestaaer af : 4 Etager høi, med Heeltag, Frontespids over 2 Fag. J Forbindelse med Forhuset et lidet Sidehuus, 2 Fag bredt, 4 Etage høi, underste Etage til Gaarden Grundmuur, Resten Muur og Bindingsværk, 4 Fag bredt. Halvtag, deri et stort Taqvindue. Et Gaardsrum, broelagt, der dobbelt Lo Et Baghuus af Muur og Bindingsværk, 4 Fag bredt, 3 Etager høi, med cum af Tømmer og Bræder, derover et Duehuus ; en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jernpomperedskab. J Værelserne 11 Stkr. Kakkellovne. Til Stedet Brandredskab. J Huset staaer paa Prioritet 655 Rbd. staaende hos den eventnelle Kiøber paa samme Vilkaar, som hos forrige Eier Sølv og 1000 Rbd. Sedler af Overformynderiets Midler, som kan blive Ved 3die Auction er budet 3720 Rbd. Sølv. Auctionen afholdes i bemeldte Huus. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, saavelsom de bemeldte Eiendom vedkommende Adkomstbreve, ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31. Kiøbenhavn, den 2den September 1832. Tirsdagen den 14de September förstkommende, om Eftermiddagen i Kl. 3 - 5, bliver ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opraabt, for absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, at bortsælges Giæstgivergaarden Skibet, beliggende under No. 14 paa Vestergade her i Staden, med tilhörende Giæstgiverie, Inventarium.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Ved 2den Auction er for denne betydelige og indbringende Eiendom buden 8000 Rbd. Sedler og 32,250 Rbd. rede Sölv. Conditionerne, der, med Hensyn til Udbetalingen, ere fordeelagtige for Kiøberen, Adkomstbrevene med flere Salget vedkommende Documenter, ere til Eftersyn paa mit Comptoir i Stormgaden Nr. 205. Kiöbenhavn, den 2den September 1850. A. Klein. vorder paa Frederiksborg Ladegaard ved offentlig Auction, imod contant Døverdagen den 25de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Betaling, bortsolgt 26 Stykker Tyre af 1 1/2 Aars Alder og derover, tienlige til Springning og til Qvægavlens Forbedring, saavelsom 24 Stykker Køer, og Qvier, af den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Qvæg=Stamme paa Faur holm; endvidere paa samme Tid og Sted. 100 Stkr. Vædere af forskiellig Alder; 75 - Faar og Gimmere; 209 - Beder og Bede=Lam. Alt af spansk Race, hvilket herved til Efterretning for Lysthavende bekiendtgiøres. Frederiksborg Ladegaard, den 24de August 1830. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Proclama. 365 - 1830 8 31. Skomagersvend og Brandkarl Erich Siøbergs lige Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. ledes afdøde Enke Jnger Siøberg, der har drevet Marschandiserhandel, hendes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligasaa indkaldes Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 434 - 1830 & 31. afgangne ugift Fruentimmer Anne Elisabeth Kiøbenhavns Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 14 - 1830 a 31. afgangne Tienestepige Christiane Jensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmeldte og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovlige Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i at 3 - 1830 a 31. gangne Skibscapitain Frant; Jørgen Ahlmanns og ligesaa afdøde Enke Helene Marie Ahlmanns fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 421 - 1830 J 31. afgangne forhenværende Øltapper, senere Arbeidsmand Carsten Frederichsen Schrøders Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinge, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-09-03
Trykfeil i No. 141, den 2de Spalte sidste Linie; for uopdyrkeligt læst for saa uopdyrkeligt. 6te Sp.; Levnesbeskriver læs; Levnetsbeskriver.
Berlingske Tidende, 1830-09-06
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-06
Pairskammerets Sessioner ere offentlige, ligesom de Deputeredes Kammers. 28) Pairernes Kammer dømmer i alle Sager, den angaae Statsforræderie og Angreb paa Statens Sikkerhed, hvilke Lovene bestemme som saadanne. 29) Jngen Pair kan fængsles, uden ifølge en af Kammeret udstedt Autorisation, og i criminelle Sager kan ikkun det dømme ham. d) Om de Deputeredes Kammer.
Berlingske Tidende, 1830-09-06
30) De Deputeredes Kammer skal bestaae af Deputerede, der udvælges af Valgforsamlinger, hvis Organisation skal bestemmes ved Love. 31) De Deputerede vælges paa 5 Aar. 32) Ingen, kan tilstædes Adgang til Kammeret som Deputeret, der ikke er 30 Aar gammel og tillige forener de øvrige ved Loven bestemte Egenskaber. 33) Findes imidlertid i et Departement ikke 50 Personer, som erlægge den til Valgbarhed lovlig bestemte Skat, saa skal deres Antal gjøres fuldstændig med de efter en lavere Maalestok meest Skatydende, som da kunne concurrere med de første. 34) Jngen kan være Vælger, dersom han ikke i det mindste er 25 Aar gammel og har alle øvrige ved Loven bestemte, fornødne Egenskaber. 35) Præsidenterne i Valgcollegierne udnævnes af Vælgerne. 36) I det mindste Halvparten af de Deputerede skal vælges af de Valgbare, som have deres politiske Opholdsted i Departementet. 87) Præsidenten i de Deputeredes Kammer vælges af dette ved hver Sessions Aabning 38) Kammerets Sessioner ere offentlige; men fem Medlemmers Andragende er tilstrækkeligt til at det kan danne sig til en hemmelig Committe. 39) Kammeret deeler sig i Bureauer, for at overveie de Forslag, som Kongen forelægger det. 40, Ingen Skat kan paalægges uden begge Kamres Samtykke og Kongens Bekræftelse. 11) Grundskatten bevilges kun for et Aar. De inddirecte Afgivter kunne bevilges for flere Aar. 12) Kongen sammenkalder hvert Aar begge Kamrene; han prorogerer dem og kan opløse de Deputeredes Kammer; men i dette Tilfælde skal et nyt Kammer sammenkaldes inden tre Maaneder Forløb. 43) Jntet Medlem af Kammeret kan arresteres for Gjæld, medens Sessionen varer, heller ikke sex Uger før og efter samme 44) Under Sessionen kan intet Medlem af Kammeret forfølges criminaliter, før Kammeret har tilladt hans Saggivelse, med mindre han vorder greben paa fersk Gjerning. 45) Til intet af Kamrene kan Petitioner indgives, eller overleveres anderledes, end skriftligt. Loven forbyder, at overlevere Bønskrifter personligen og for Skrankerne. Om Ministrene. 46) Ministrene kunne være Medlemmer enten af Pairernes eller de Deputeredes Kammer, og skulle høre, naar de forlange det 47) De Deputeredes Kammer er bemyndiget til at anklage Ministrene og drage dem for Pairskammerets Domstol; men een denne har Ret til at dømme dem.
Berlingske Tidende, 1830-09-06
(Slutningen følger.).
Berlingske Tidende, 1830-09-06
Paris, den 28de August. Fyrst Polignat havde efter sin Fængsling skrevet til Ministeren for det udenlandske Departement, om at sende ham nogle Effecter fra Hotellet, som ere hans; han forlanger tillige, at sættes paa fri Fod, efterdi han gandske vil slaae sig fra Politiken, og leve paa sine Godser.