JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-01-19
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien. Det lader, siger the Times, som om de Franske have Lyst til at binde an med Sultanen af Marokko, – et Pendant til Toget til Algier og udentvivl i samme Hensigt; thi Erobringen af hiint frugtbare Land vilde rigelig erstatte dem deres Udgifter og Tab i Algerien. Besiddelsen af Tanger og den tilgrændsende Kyst hvorfor ikke ogsaa af Ceuta til Trods for dets spanske Besætning, vilde give Franskmændene Herredømmet over Jndløbet til Middelhavet, og i Tilfælde af en Krig vilde saaledes den Tilførsel vorde os afskaaren, som vi den sidste Krig bestandig fik fra Tetuan og Tanger til vor Besætning i Gibraltar, og, hvad der endnu var vigtigere, til vor Flaade, der dengang under Lord Colling wood beleirede Cadix, og uden hvilken Tilførsel hverken vore Skibe havde kunne holde sig i hine Farvande, er heller maaskee det hæderfulde Slag ved Trafalgar var blevet leveret. Dette skulde vor Regjering komme ihu førend de Franske fornye en lignende Scene som ved Algier. Behøve vi end ikke nu vor gode Allieredes - Sultanen af Marokkos - Hjelp, saa kan dog hiin Tid vende tilbage. "Den Anskuelse", siger Morn. Herald, bliver mere og mere almindelig i England, at Ministeriet Soult Guizzo ikke kan holde sig; men om ganske kort Tid maa vige for Krigspartiet. – En Correspondent for Journalen the Times melder fra Paris: "Med al Agtelse for Gre Moles personlige Characteer maa jeg igjennem Deres Journal underrette det engelske Folk om, at Mole staaer i bestandig Forbindelse med Russerne, at han er omgiven af disse, og at der i hans Soireer vrimle af Russer. Dette vilde rigtignok være ligegyldigt for England, dersom ikke de Rygte var almindelig udbredt, at han ligesaa meget helder til Rusland, som han haver England, og at han har Udsigt til snart at blive udnævnt til Minister for det uden landske Departement. Morn. Chron, siger i Anledning af en i Journ. de Deb indrykket Artikel, der søger at vise, at Aaret 1840 har været et meget ulykkeligt Aar for Frankerig paa Grund af Thiers's 8 Maaneders Ministerium: "Aaret 1840 har været godt og gavnligt for Frankerig; thi det har kun tabt en tom Jllusion, der bestod i Oprettelsen af et ægyptisk Rige, under fransk Suzerainitet og fransk Beskyttelse hvorved det vilde have gjort sig den hele africanske Nordkyst underdanig, og forøget sin politiske Jndflydelse, om end ikke sin militaire og finantsielle Kraft. – Men derved var Frankerig tillige blevet Englands umiddelbare Medbeiler og Modstander, – og uden Allierede, paa hvilke man dog ikke tør stole saare meget, vilde Frankerig ikke have kunnet bestaae en Søkrig med Storbritannien. Noer Frankerig udrevet af denne falske Stilling, hvori det var bragt af sine Statsmænd."
Viborger Samler, 1841-01-19
Af det den 5te Jan. bekjendtgjorte Finantsregnskab sees, at der for Aaret 1840 har fundet et Deficit Sted af 254,000 Lstrl., hvorved der dog bør bemærkes, at Postdepartementet har indbragt 1 Mill. Lstrl. mindre, og at Accisen har udgjort 600,000 Lstrl. mere. Det sidste Qvartal har givet et Overskud af 80,000 Lstrl.
Viborger Samler, 1841-01-19
Frankerig. Af den fornævnte Artikel i Journ, d. Deh. meddeles Følgende: "Aaret 1840, der ganske til hører Hædersmanden Thiers og hans Venner, var iblandt alle ulykkelige Aar et særdeles ulykkeligt. Emente, Chouanerie, Cholera, bonapartistiske Excesser, Kongemordernes rasende Forsøg, ere store Onder, hvormed Forsynet har hjemsøgt Frankerig siden Juli-Revolutionen. Men af alle Ulykker, der i de sidste 10 Aar have rammet dette Land, efterlader alene det sidst aftraadte Ministeriums Politik undslettelige Spor i Landet. Denne Politik, Krig a tout prix, har i Forening med den vedholdende Gjæring iblandt de uklogelig ophidsede politiske Partier testamenteret Frankerig den smertelige Erindring om en ligeoverfor de øvrige Magter jammerlig spillet Rolle, Byrden af en nødvendig bleven Udrustning og den Fare, et Deficit maa opvække. Frankerig vil tilgive; det har i de sidste 40 Aar tilgivet saa meget, Ja, vi haabe, at Frankerig vil tilgive de uduelige Ministre, der vare Aarsag i, at det for et Øieblik sattes i Ban af hele det diplomatiske Europa, men vi have ingen Fuldmagt til at tilgive; vi ere ikke engang berettigede til at forglemme! Til disse Beskyldninger svarer Const. "Aaret 1840 tilhører ingenlunde et eneste Cabinet, men deeler sig i 3 politiske Phaser, i 3 Ministerier. Det første Ministerium, har forberedet Begivenhederne; det andet har, uden at lade sig strække, oppebiet dem, og taget enhver Forholdsregel, for at Frankerig kunde udvise en værdig Holdning; det tredie er veget tilbage for Begivenhederne, og er optraadt for at anvende de Midler, der vare bestemte for en Modstands Politik, til en Resignations-Politik. Cabinettet af 12te Mai havde foreskrevet den Bane, Frankerig skulde betræde; Cabinettet af 1ste Marts maatte enten skride frem paa denne Bane eller vige tilbage; hvad man tilbød det, havde dets Forgængere afviist. Cabinettet af 1ste Marts vilde og turde ikke lade Kammerets og Regjeringens Politik gjøre Tilbageskridt; hvad Cabinettet af 12te Mai havde udfaaet, høstede det, nemlig den isolerede Stilling. Dog derfor blev det ikke ræd: det vilde give vore Forsvarsmidler en større Udstrækning; det vilde virke i Middelhavet. – Da fremstod Cabinettet af 29de Octbr. – Dette foretog sig at løse Alt ad Fredens Vei, d. c. det lod sig behage Alt. En saadan Opløsning kunde man erholde uden Rustninger, naar man vilde handle saaledes, behøvede man ikke at isolere sig; men uhørt er det, at den samme Gesandt, der havde billiget Jsolerings- og Rustnings Politiken, nu som Minister antager en Opløsningsmaade, der gjøre Jsoleringen til en Daarskab og Udrustningerne til en sandForødelse af Statens Kraft. Denne Minister, der som Gesandt har deelt det forrige Ministeriums Ansvarlighed, udbryder nu i sine Journaler: Hvorfor have J bragt os i en isoleret Stilling? Hvorfor have J ødelagt os ved hensigtsløse Rustninger? – De samme Mænd altsaa, der have gjort vore Anstrengelser frugtesløse, benytte deres egen Svaghed til en Klage imod det Cabinet, der vilde give Frankerigs Offre en ædel Bestemmelse! Kun denne sørgelige Udgang af Aaret 1840 har gjort de Begivenheder, der tildroge sig i Aarets Løb, saa smertefulde for Frankerig."
Viborger Samler, 1841-01-19
Jblandt Jndtægterne i Aaret 1839 kunne mærkes: 1) af de danske Provindser 7,146,919 Rbd. (i Aaret 1838 6,981,599 Rbd. 57 s., i Aaret 1837 6,720,089 Rbd. 49 s.), hvoriblandt i Told- og Consumtionsintrader 3,060,271 Rbd. 83 s. (i Aaret 1838 3,061,357. Rbd. 40 sk., i Aaret 1837 2,969,777 Rbd. 76 s.;) fra Tallotteriet 180,413 Rbd. 32 s. (i Aaret 1835 287,544 Rbd. 32 s., i Aaret 1837 232,573 Rbd. 32 s.); i Landskat 2,598,988 Rbd. 36 s. - 2) af Hertug d. Slesvig og Holsten 4,649,066 Rbd. 93 s. 3) Overskud fra Hertugd. Lauenborg 299,200 Rbd. - 4) Vestindiske Jntrader 387,908 Rbd. 53 s. (i Aaret 1838 160,983 Rbd. 35 s., i Aaret 1837 99,712 Rbd. 33 s.) – 5) Øresunds Told 2,128,836 Rbd. 17 s. (i Aaret 1838 2,051,461 Rbd. 5 s., i Aaret 1837 1,925,969 Rbd. 62 s. Jndtægten. for Aaret 1839 var i det Hele 16,102,117 Rbd. 60 sk. (i Aaret 1838 15,805,668 Rbd. 47 1/2 s., i Aaret 1837. 14,257, 183 Rbd. 43 1/2 s.) Udgiften var i det Hele for Aaret 1839 13,956,833 Rbd. 18 1/2 s. (i Aaret 1838 14,376,459 Rbd. 89 s., i Aaret 1837 14,057,278 Rbd. 14 s.), hvoriblandt: til den kgl. Particulair= og Chatolkasse 260,539 Rbd. 60 s. (i Aaret 1838,200,833 Rbd., i Aaret 1837 190,456 Rbd. 48 s.; til det øvrige kgl. Huus i Deputater og Appanager samt forskjellige andre Udgifter 573,345. Rbd. 77 1/2 s. (i Aaret 1838, 580,602 Rbd. 88 s., i Aaret 1837 513,286 Rbd. 37 s.); til Hofetaten 302,394 i Rbd. (i Aaret 1838 306,013 Rbd. 39 s., i Aaret 1837. 303,309 Rbd. 44 s.); til Staldetaten 82,502 Rbd. (i Aaret 183893,375 Rbd. 87 s., i Aaret 1837 81,99. Rbd. 78 s.); til Christiansborg Slots Fuldførelse 48,400 Rbd.; til Vedligeholdelsen af kgl. Slotte og haver 151,411 Rbd. 18 1/2 s. (i Aaret 1838 137,581 Rbd. 21 s., i Aaret 1837 142,914 Rbd. 92 s.; til Sø=Militair=Etaten 1,140,348 Rbd. 94 s.; til Land=Militair=Etaten 2,704, 137 Rbd. 77 s. (i Aaret 1838 2,761,951 Rbd. 57 1/2 s., i Aaret 1837 2,730,323 Rbd. 52 s.); til Embedsmænd under Justits=Collegierne 336,617 Rbd. 8 s.; til Embedsmænd under Kammeral= og Finantsdepartementerne 519,501 Rbd. 5 s. (i Aaret 1838,557,082 Rbd. 43 s., i Aaret 1837 558,744 Rbd. 24 s.); til Honorarer og Gratificationer til civile og militaire Embedsmænd, Lærde og Kunstnere 208,846 Rbd. 88 s. (i Aaret 1838 222,586 Rbd., i Aaret 1839, 288,372 Rbd. 33 s.); til Vedligeholdelse af offentlige Bygninger m.m. 184,942 Rbd. 38 s.; til Vartpenge og Pensioner 264,429. Rbd. (i Aaret 1838 278,660 Rbd., i Aaret 1837 368,515 Rbd. 44 s.); til Gaver til Enker, Pensionister, og Embedsmænds Børn 112,283 Rbd. 48 s.; til Renter af Statsgielden 4,560,511 Rbd. (i Aaret 1838 4,625, 101 Rbd., i Aaret 1837 4,689,575 Rbd.); til Afdrag paa Statsgielden 587,690 Rbd. (i Aaret 1838. 695,618 Rbd., i Aaret 1837 880,928 Rbd.); til Pensioner og Vartpenge af den almindelige Pensionskasse m.m. 588,992 Rbd. 84 s. (i Aaret 1838 599,392 Rbd. 61 s.)
Viborger Samler, 1841-01-19
Prof. Clausen har, som det berettes i Fædrel.", fra endeel Landboere i det 10de Valgdistrict, hvilket han repræsenterede ved forrige Stænderforsamling, modtaget en smuk Sølv-Blomstervase som et Beviis paa deres Taknemmelighed for hans Virksomhed i Stænderfalen. "Sjællandsposten" beretter, at Gjæstgiver Bøysen, og Bomuldsfabrikant Tofte den 4de De ere blevne valgte til Borgerrepræsentanter i Kjøge. Viborg. Ved Auctionen den 13de De over Hovedgaarden Aunsberg, blev det høieste Bud gjort af en Hr. Schulmeyer fra Preussen med 40,500 Rbd.
Viborger Samler, 1841-01-19
Efterat den Kgl. Commissarius i Kongens Navn havde erklæret Provindsialstændernes Forsamling for hævet, udbrød Præsidenten: Gud velsigne Danmark, Han velsigne Danmarks Konge! Kongen leve! – Forsamlingens Medlemmer gjentoge, Kongen leve, hvorpaa de adskilte sig.
Viborger Samler, 1841-01-19
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 12te Januar. Hamborg 2 M. - a vista 199 1/2. Species 200. Obligationer (uden Renter) 97 1/2 a 98. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent Nationalbank=Actier .
Viborger Samler, 1841-01-19
Copulerede. Den 30te Decbr. paa Hals Ladegaard: Hr. Proprietair Mollerup til Haven og Jomfrue Nielsine Færch. J Skanderborg: Hr. Toldbetjent Gieselmann og Jomfrue Gjertrud Hornemann.
Viborger Samler, 1841-01-19
AVERTISSEMENTS. At Resultatet af Valget i det 18de Valgdistrikt for de mindre Landeiendoms=Besiddere i Nørre-Jylland bliver kundgjort Fredagen den 29de Dennes, naar Valghandlingen bemeldte Dag er tilendebragt paa Gjæstgiver Grønnings Bopæl her i Byen, bringes herved til almindelig Kundskab. Skive, den 15de Januar 1841. Horn, Valgdirecteur.
Viborger Samler, 1841-01-19
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. Directionen er af Foreningen bemyndiget til i Fremtiden at optage de nye Medlemmer, der maatte melde dem og imod hvilke den Jntet finder at erindre. Men for at see en bestemt Forretningsgang indført, ønsker Directionen kun at modtage Begjæringer m.v. gjennem de respektive Districtsforstandere, og tillader sig derfor, at anmode de Landmænd, der maatte attraae Optagelse i Foreningen og som boe i de Districter hvori Forstandere ere ansatte, derom at melde dem hos disse og kun fra de Egne hvor ingen Districtsforstandere haves, at henvende dem directe til os. Foreningens løbende Risico er for Tiden 1,072,688 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1841-01-19
J Directions=Mødet, den 2den Januar 1841. Jngerslew. Watt. Nyholm.
Viborger Samler, 1841-01-19
Extra fiint og godt Hvedemeel. er nu og fremdeles at erholde paa Skive Mølle. Carl Ring.
Viborger Samler, 1841-01-19
Ved Avisens Slutning. Eftermiddag Kl. 3 Jaaalede saavel Gaars som Dagsposten.) - (Hermed et Følgeblad
Viborger Samler, 1841-01-20
No. 11. 69 Aarg.
Viborger Samler, 1841-01-20
Kongelig allern, privilegeret biergestolidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. AarsagssagererneOnsdagen den 20de Januar 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1841-01-20
Nyeste Postefterretninger. China. En britist Officier, der har ledsaget Adm. Elliot paa Reisen til det nordlige China, beretter i et Brev fra Tschusan af 29de Septbr., at 5 engelske Krigskibe, 1 Dampskib og 2 Transportskibe ankrede den 9de Aug ved Mundingen af Pebo, den Flod der fører til Canton Den 11te løb Dampskibet, paa hvilket Superintendent Elliot var ombord, ledsaget af alle Krigskibenes fuldstændig behvænede og bemandede Baade, ind i Flodens Munding og ankrede ved Barren, medens Baadene under Parlementairslag seilede ind i Floden. En Mandarinbaad modtog Brevet fra den engelske Admiral. Efter Forløbet af den af Admiralen indrømmede 6 Dages Frist, udbad den chinesiske Keiser sig, at Vaabenhvilen maatte vedvare i 10 Dage. Begjeringen bevilgedes, og Escadren begav sig nu til flere Øer i Pe-chelen Bugten, for at indtage Vand og indkjøbe Hornqvæg. Den 30te Aug. fandt den første Conference Sted imellem Superintendenten og den keiserlige Commissair Ke-Schan, den Tredie i Nan gen efter Keiseren, en Mandarin af første Classe, prydet med den røde Knap, og fra denne Dag indtil Escadrens Afseiling, der fandt Sted den 15de Septbr., førtes Underhandlingerne uafbrudt. Man troer, at den britiske Befuldmægtigede vil afgaae til Canton, for der paa ny at conferere med Ke-Schan, og om muligt definitive udjævne alle Differencer. Ved den første Conference gaar den keiserlige Commissair de britiske Officierer en sig Frokost. Da Dampskibet seilede ind i Floden, der fore til Pelin, faae man paa Forterne, to usle Forskandsninger, et stort Antal chinesiske Soldater. Forterne indeholdt 3 gamle, paa Sandsække hvilende Kanoner; dog troede Chineserne ikke, at vi vilde forsøge paa at passere Barren, hvor Vandet var meget grundt. Forsøget lykkedes imidlertid, og vi tør paastaae, at vi med det først europæiske Skib, der tilmed var et Dampskib, have befaret den Flod, der fører til Hovedstaden i det himmelske Rige. Under vort Ophold i Pe-chelen gjorde vi med Admiralen en Udflugt til den store chinesiske Muur, hvis yderste Ende kun er en halv engelsk Miil fra HaveMuren er omtrent 30 Fod høi, og ligesaa bred, og ved hver engelsk Miil er opført et Taarn. Landet her er meget bakket, nogle af Høiene have en Høide af 3000 Fod, desuagtet strækker Muren sig hen over Høienes Toppe, og man kan forfølge dem, saa langt Øiet naaer. Angaaende de politiske Forhold vides Jntet med Bestemthed; imidlertid tør man antage, at Chineserne ville underkaste sig de dem foreskrevne Betingelser. Handelens fuldstændige Standsning ved de britiske Krigskibe og Jndtagelsen af Øen Tschusann og Forterne ved Barrieren ved Macao har bragt Regjeringen i slet Anseelse hos Folket, og Hoffet i Pelin nærer stor Frygt for Udbrudet af en Revolution. Jndtil Underhandlingernes desinitive Afslutning ville Englænderne formodentlig holde Øen Tschu san besat, endskjøndt denne Besiddelse vil koste dem mange Soldater. Efter de nyeste Efterretninger anrettede det usunde Clima store Ødelæggelser iblandt Regimenterne, hvoraf eet endog havde 545 Syge. 90 var blevne Offvefor Climatfeberen.
Viborger Samler, 1841-01-20
Orienten. Det ministerielle Wienerblad af 8de Jan. meddeler følgende vigtige Efterretning fra Orienten; Jgaar ankom pr. Estafette en Handelskrivelse fra Constantinopel af 27de Decbr. (den ordinaire Post gaaer kun til den 23de Decbr.), i hvilken det bekræftes, at Storherren har antaget Mehemed Alis. Underkastelse. Fremdeles melder Skrivelsen, at en Embedsmand i Portens Tjeneste har faaet det Hverv, at begive sig til Alexandrien, for at underrette Mehemed om denne Beslutning, samt for at beordre Adm. Walker til at modtage den osmanske Flaade. De tvende 1) Afsendte skulde den 27de Decbr. om Aftenen tiltræde Reisen til Alexandrien." – At Sultanen har indrømmet Paschaen Ægypten som arvelig Besiddelse, er altsaa endnu underkastet Tvivl.
Viborger Samler, 1841-01-20
Beretninger fra Constantinopel af 23de Decbr. melde, at den engelske Capitain Fanshawe, ledsaget af flere engelske Søofficierer og det engelske Gesandtskabs første Tolk, overleverede den 18de Decbr. Storveziren Mehemed Alis Underkastelsesact. Fra den østerrigske Adm. Bandiera vare indløbne Depescher, der gaae indtil den 14de Decbr. Adm. Stopfords Flaade, Escadren under Napier og den østerrigske Flotille overvintre i Bugten ved Marmorizza. Med det idag fra Syrien ankomne østerrigske Dampskib, var Jbrahim Pascha den 13de Decbr. i Begreb med at rykke op med Hæren. Hans Avantgarde var allerede afmarscheret. Hidtil havde Veirliget, Mangel paa Levnetsmidler og den truende Stilling, Beboerne i Omegnen af Damascus havde indtaget, hindret ham i at tiltræde Tilbagemarschen. Avantgarden var ankommen til Messerib, 25 Mille Syd for Damascus, efterat have lidt et betydeligt Nederlag af Druser høvdingen Schible Arian. Bjergboere, anførte af Et Kassim, vare fremdeles rykkede frem paa Veien til Damascus og havde besat 2 Byer. Ved Tatarer fra den tyrkiske Generalissimus i Syrien, Zekeria Pascha, har Porten erholdt Efterretninger fra Aleppo indtil den 9de Decbr. Zekerig gjorde Anstalter til at rykke frem mod Damascus.
Viborger Samler, 1841-01-20
Augsb. Allg. Zeit. melder fra Constantinopel (23de Decbr.), at Forhandlingerne i det sidst afholdte Divan ikke længere ere nogen Hemmelighed. J en lang Tale og med stor tyrkisk Veltalenhed beviste Reschid Pascha, at den endelige Afgjørelse af Mehemeds Skjebne var den høie Ports ubetingede og udelukkende Ret, og at man ganske maatte overlade til Porten, Paschaens af enhver fremmed Jndflydelse aldeles uafhængige Hersker, at tage den endelige Bestemmelse med Hensyn til Paschaens Felonie og Straf. De 4 Repræsentanter vare enige i Reschids Anskuelser, og indskrænkede sig til at fremsætte de fra Londonerconferencen indløbne Forholdsordrer, hvori Mehemed som Ægyptens lydige og underdanige Statholder anbefales til Storherrens Naade. Overeensstemmende med denne Anbefaling toges saa vil man vide en fælles Beslutning, der forelagdes umiddelbart derefter Sultanen til endelig Afgjørelse. Hvad den unge Fyrste, efterat have raadført sig med sine Dervischer og egensindige Ulemas har ifinde at gjøre, veed endnu Jngen.
Viborger Samler, 1841-01-20
Fremdeles indeholder Moniteuren af 9de Januar Efterretninger fra Alexandrien af 24de Decbr., fra Beirut af 7de Decbr. og fra Damascus af 8de Decbr. Endnu den 8de Decbr. stod Jbrahim i Damaseus; den strenge Kulde havde bestemt ham til at udsætte Tilbagetoget. De fra Adana, Marasch, Orfa og Aleppo tilbagekaldte Tropper vare stødte til ham, uden at de paa deres Tilbagetog havde lidt noget Tab. Han stod nu saaledes i Spidsen for en Hær af 40,000 Md. regulære, og 30,000 Md. irregulære Tropper. 3 a 4000 Tyrker, der, anførte af en Druserhøvding, havde banet sig Vei ind i Hauran, ere aldeles tilintetgjorte af Jbrahim Pascha. Denne Træfning har vakt stor Sensation blandt Tyrkerne. Den af Ægypterne forladte Deel af Syrien er givet til Priis for det fuldstændigste Anarchie. Ogsaa Augsb. Allg. Zeit. meddeler en Correspondent artikel fra Alexandrien af 24de Decbr., af hvilken sees, at Stormene ved den fyriske Lyst have tilføiet den forenede Flaade en ikke ubetydelig Skade. Det Nederlag, Jbrahim skal have tilføiet Tyrkerne, er ikke saa fuldstændigt, som den i Moniteuren meddeelte Beretning, da Drusernes Tab skal have indskrænket sig til 4 a 500 Døde og 50 Fanger, der alle bleve nedsablede af de forbittrede Arabere.
Viborger Samler, 1841-01-20
Frankerig. Paris, den 10de Januar. Befæstnings commissionen har fuldendt det den overdragne Hverv. Efter Journ. d. Deh. er Commissionen enig med Ministeriet; men Monit, parisien beretter det Modsatte. Afstemningen over dette vigtige Spørgsmaal kan maaskee vorde af stor Vigtighed for Kammeret. Gaaer Commissionens Artikler og Omkostningerne igjennem, saa maae Guizot og Hoffet indsee, at Kammerets Majoritet helder til den venstre Side, og man maa da opløse det, saafremt man vil blive Fredsystemet tro. Seirer Cabinettet, der vil, at den oprindelige befæstnings Plan skal betydelig modificeres, da vide Thiers og den venstre Side, at Kammeret staaer under Hoffets Jndflydelse, og at man Jntet for haabe af et saadant Kammer; der er da kun eet Middel tilbage, nemlig: en Reform af Valgloven, og denne Reform anbefales af Journalen Siccle. Univers paastaaer, at Frankerig har foreslaaet Londonerconferencen at erklære Syrien under Europas fem store Magters Garantie. Conferencen, tilføier Journalen, har ikke engang villet indlade sig i Discussion med den franske Gesandt.
Viborger Samler, 1841-01-20
Storbritannien og Jrland. London, den 8de Januar. - Londonerbladene meddele Udtog af de indløbne Efterretninger fra China. For det af Chineserne ødelagte Opium skal den chinesiske Regjering udbetale en Erstatningssum af 2 Mill. Lstrl., i Krigsomkostninger skal den samme Regjering udrede 1 Mill. Lstrl., og for at undersøge Gouverneur Lins Forhold, skal en Commission afgaae til Canton.
Viborger Samler, 1841-01-20
Fortet Kelat i Afghanstan er atter besat af Briterne, der uden Modstand toge det den 4de Novbr. i Besiddelse.
Viborger Samler, 1841-01-20
Spanien. Rygtet om Esparteros Fald er aldeles ugrundet; dog er det ikke roligt hverken i Madrid eller i de større Stæder i Riget. Pater Perez de Avellano, der i længere Tid, uden officiel Characteer, har udøvet Functionerne som pavelig Nuntius, er pludselig forviist fra Spanien. Forviisningsdecretet er undertegnet af Seiershertugen. En Escorte af 20 Ryttere skal ledsage Nuntius til Grændsen. Decretet vækker uhyre Sensation.
Viborger Samler, 1841-01-20
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-01-20
Kjøbenhavn. Efter Parolbefaling af 12te Jan. tiltræder Hs. Kgl. H. Kronprindsen den 15de ds. Generalcommanden over Fyen og Nørrejylland. Vi haabe dog, at Hs. Kgl. Høihed i nogen Tid vil forlænge sit Ophold i Hovedstaden. (Dagen.)
Viborger Samler, 1841-01-20
Efter hvad der er os meddeelt, har Admiralitetet ladet bestille 2 Krigsdampskibe i England. Størrelsen er os ubekjendt, men det ene skal være af Jern. (Dannev.)
Viborger Samler, 1841-01-20
Justitsraad og Toldinspecteur Ørkenholdt i Kjøbenhavn er afgaaet, efter Sigende, med 2,200 Rbd. i Vartpenge. (L. F. St.)
Viborger Samler, 1841-01-20
Grev Sponneck har som Forfatter af Skriftet "Om Toldvæsen i Almindelighed og det danske Toldvæsen i Særdeleshed, saaledes som "Dagen" beretter, faaet den store svenske Guldmedaille, med Kongens Brystbillede paa den ene Side, og paa den anden Jnscriptionen: Sui memores alios secere merende, tilstillet af Hs. Maj. Kongen af Sverrig ved den herværende svenske Gesandt Baron v. Lagerheim.
Viborger Samler, 1841-01-20
"Dagens" Redaction har nu endelig faaet en dygtig Mand i Spidsen. Hr. Cancelliraad Fribert kan vel betragtes som Conseilspræsident og, efter Hvad vi høre, ere de Herrer Trojel og Becker (forrige Redacteur af Dagen) ansatte under ham som Sectionschefer, den Første for de indenlandske, og den Sidste for det udenlandske Departement. Vi ville ønske Hr. Trojel, at han maa være besindigere, end hidindtil i sine Bestræbelser for Absolutismens Sag, og vi ville advare Hr. Becker at være paa sin Post mod sin Lyst til Dueller, der ikke passe sig for en loyal Redacteur. Man paastaaer bestemt, at Bladet i Fremtiden skal være valgt til Regjeringsorgan. (Dannev.)Der er nu tagen den Bestemmelse, at den kongelige Stald fra 1ste Januar d. A. skal forsynes med Halvblodsheste, der, forsaavidt de ere at erholde, skulle op al kjøbes her i Landet. (Dvk.)
Viborger Samler, 1841-01-20
Ved en stor Kanefart, som det kongelige Herskab foretog den 12te De til Sorgenfri, blev den forreste Kane overkjørt af 2de løbske Heste ved Nørre=Port, og splintret i mange Stykker, uden at Hs. Maist. Dronningens Kammerfrøken v. Walterstorff, som var i Kanen, og Staldmester v. Haxthausen, som kjørte Samme, komtil nogen Skade. (Da.) Af de ved Kunstforeningens nys foretagne Lodtrækning faldne Gevinster kom kun een til Jylland, nemlig et Sø stykke af Dahl, der vandtes af Agent Nyholm til Schaarupgaard.