Københavns Adresseavis, 1768-05-18
Efterretning om Viborg Landsting. Landstinget i Jylland, blev som alle andre Ting og Rettergange, i de ældste Tider holdet under aaben Himmel. Resenius i sin Danske Atlas 1677 anviser paa Kortet over Wiborg=Pladsen, hvor det gamle Landsting er blevet holdet, nemlig uden for St. Hans Port, men i Beskrivelsen melder han, at Landstinget derefter blev holdet paa Gammel=Torv. Endelig, efter at man fandt det beqvemmere at være under Tag, har Kong Christian III. i Aaret 1552 givet St. Hans Kirke til et Landstings=Huus eller Dom=Huus, hvorudi de Dom og Ret skulde afsige, og paa det at deres Breve ey af Regn, Snee og Uveir skulde forderves. Udi bemeldte Kirke blev Landstings Retten holden indtil 1584, da den efter Kong Friderich Il. befaling, blev nedbrut med Taarn og alt og Pladsen gjort ryddelig, og Steenlagt til Prinds Christians Hylding, hvorefter den skulde være og forblive et almindeligt Torv for Byen. Derimod skiænkede Høystbemeldte Konge den gamle BispeGaard til et Dom=Huus, og til anden Adelens og Undersaatternes Brug, som sees af Hans Majestæts Brev dateret 1586 den 22 November. Og som til samme at indrette og sætte i Stand, behøvedes stoer Bekostning, da er allene handlede Kongen selv med nogle af Rigets Raad og Adelen i Jylland, at de maatte giøre et frivilligt Sammenskud til Huusets Bygning, men endog 1587 loed omgaae Breve til Læhnsmændene, at de baade selv det skulde giøre og formaae Adelen, som boede i deres Læhne, dertil at være behielpelige. Resenius i sin gamle Atlas kalder, bemeldte gamle Bispe=Gaard, som laae strax ved nu værende biskops Residentz Jens Rodsteens Gaard, hvilken opbrændte 1726 men igien er opbygt, og nu hører til Efvadgaards Klosters Enker. Det nu værende Dom=Huus paa Nordre Side af Dom=Kirken, som er blevet conserveret i begge Jldebrande 1567 og 1726 har, ligesom det forrige, været et Stykke af vor Frue eller St. Marie Kloster, men naar forbemeldte gamle Bispe=Gaard, som var gjort til Dom=Huus, er kommen i andres Eie, og Landstinget til dette Dom=Huus forflyttet, vides ikke, dog efter Resenii Beretning, maae det være skeet i Christiani 1. Tid, og kanskee ved 1639, thi i dette Aar den 10 Februarii er der udstædt en Kongelig befaling om Viborg Dom Huuses Jstandsættelse. Bygningen er Grundmuur, 2de Etagier høy. I den anden Etagie, foruden en stoer Sahl. eller Dom=Stue, hvor Landstings Retten holdes, var til forn en lang Sahl af 100 Fods Længde, hvilken var paa nelet og malet med Adelens Vaabener og Navne, som i Marmor Daniæ Tomme Il. paa. 222 ere anførte, der var og paa samme Sahl et Galerie for Musikantere, naar der J forrige Seculo bleve holdne Adelens fornemste Brølluper. og andre stoere Forsamlinger. Men da Bygningen efter Haanden forfaldt, og var tilsidst gandske Brøstfældig, blev ved Kongeligt Rescript af 6 Maji 1740 og trykt Placat, af 24 Augusti 1742 af Kong Christian V. allernaadigst befalet et Paalæg fra alle Retter til Dom=Huusets Jstandsættelse, da Landstinget imidlertid medens Reparationen, paastoed, holdtes paa Raad=Huuset. Og blev da forfærdiget en Moderne Trappe, den store Sahl borttagen, og indrettet, som nu befindes, nemlig: Tvende Archiver, Retten Sahl, med Afdeeling ved Skranker for Procuratorerne og Tilhørerne, og derudi et langt Bord, hvorved Lands=Dommerne sidde, To smaae Borde til Landstings Høreren og Landstings=Skriveren, derhos er Procurator Stuen, og uden for en stoer Sahl for Publicum at aftræde, naar der voteres. Denne Indretning blev fuldført, 1743 og efter trykt Placat af 29 Januarii 1762 er afHøystsalig Kong Friderich V. endnu noget bevilget til Dom=Huusets Reparation og Vedligeholdelse. Landstingets Vaaben og Seigl er en Løve over 9 Hierter. Af Lands=Dommerne, som nu ere Fem i Tallet, boer een i Byen, de øvrige andensteds i Provincen. Efterretning om Næsset Hælgenæs. Hælgenes et stort Næs eller Forbierg som skyder udfra Molsgaard imod Samsøe imellem tvende Viige, er en Peninsel eller Halvøe, som ved en smaal Hals for Norden, er Landfast med Mols, det ligger midtveis imellem Aarhuus. og Ebbeltoft, og udgjør et heelt Kirke Sogn, som under Molsherred med sine Byer er anført. Dette Land er i den Gamle Historie meget bekiendt, først af et Søeslag som der udenfor har staaet imellem Kong Harald Blaatand, og hans Søn Kong Svend, og siden af et andet betydelig Søeslag, kaldet Helgenes Slaget som i dets Farvande Aar 1044 forrfaldt imellem Kong Svend Estridson, og Kong Magnus den goede af Norge, da de stridede med hinanden og Regimentet i Danmark. Over bemelte smale Hals som er kun 200 Skrit over imellem Begtruppiig og Ebbeltoft Vig, har fordum været opført en Muur af Kampesteen, hvis Rudera endnu ere tilsyne. Rygtet siger at Marsk Steg Andersen, skal efter det begangne KongeMord, ladet samme Muur opreise for at have et Tilflugts Sted, naar han kom her ned fra Norge, indtil han fik sin Besætning paa Hielm i stand. Jndbyggerne paa Helgenes leve mestendeels af Fiskerie. Fra Erbye til Samsøe er 1 1/2 Miil over Havet. Paa Landet er en færsk Søe kaldet Vrager=Søe, og et meget høyt Bierg kaldet Elle mands Bierg, som er bekiendt af de Søefarende og antegned paa Søe Kortet. Her er og paa Helgenes, som siges i gamle Dage at have været en Kongelig Dyre=Have, en stoer Bondegaard kaldet Kongegaarden, hvor Jagt Betientere skal have logeret, naar den Kongelig Jagt her au kom. Helgenes var ellers fordum et Fogderie, hvor der holdtes en Kongelig Foged. 1523 fik Jens Pedersen Basse Kong Friderich den 1stes Stadfæstese paa det Livsbrev han havde paa Konge Gaarden paa Helgenes i sin og Hustrues og Børns Livstid, dog at give sædvanlig Landgilde til Kronen. Aaret efter fik Jens Pedersen Basse Foget, paa Hellenes Brev at være frie for de to Svin han pleiede at give til Kronen saa længe han havde Fogderiet og Hellenes Gaard.