Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-17
- J et Brev fra Flensborg skildres Følgerne af en Krig, som Preussen paafører Danmark, saaledes: "Ved Krigens Udbrud vil Alt i Danmark strømme til Vaaben, Armeen paa Grændsen vil forøges til 40,000 Mand, der skulle operere defensivt med en til Venstre af Søen og Flaaden, mod Høire af upraktikable Marskegne dækker Flanke, og ville blive understøttede af Nørrejyllands og Nordslesvigs til Kamp for egen Arne reiste Befolkning, medens der paa Fyen, Als og Femern vil danne sig Flankekorps af Frivillige, der til enhver Tid kan virke i Ryggen paa Fjenden ved at landsættes af Flaaden, hvilken derhos ved at tage faste Positioner i de langt i Landet indskydende Fjorde vil udkræve betydelige Observationskorps og spærre Tilførselen til den fjendtlige Armee fra Søen. Og vilde Preussen stole paa nogen virksom Understøttelse af den oprørske Armee, da vil den meget feile. Denne Armee er i Virkelighed opløst, idet den aldeles er demoraliseret, Tilliden til Officererne mangler, Hovedanførerens slette Dispositioner ved Flensborg, hans egen feige Flugt og den utilgivelige, næsten barbariske Maade, hvorpaa han, for at opvække en stærkere Jrritation i Tydskland, udsatte de tydske Studenters Korps for Død og Fangenskab, har nedkaldt mange af hans Undergivnes Forbandelser over hans meenederiske Hoved. Men jeg vil sætte, at de Danske, vigende for Overmagten under blodige Kampe i et for et defensivt Korps heldigt Terrain see sig ved en Overmagt af 60 a 70,000 Mand Preussere nødte til at trække sig tilbage for nogen Tid, maa det dog staae for den preussiske Regjerings Tanke, at saavel dens Lands egen oprørte Tilstand, Posens og Rhinprovindsernes mod den preussiske Statseenhed fjendtlige Stilling, den som Følge heraf truende Krig fra Rusland og Frankrig, vil kunne nøde den til at kalde sin Armee tilbage fra den danske Halve, og den vil da og betænke, med hvilket Raseri den vil blive forfulgt og angreben i Flanken af de Danske, og hvilke Ulykker den nødvendig derved vil paaføre det Land, som den formeente sig at ville hjælpe, og jeg troer endog at kunne antage, at Preussen, naar Danmark blot viser Udholdenhed, vilde blive nødt til at trække sine Tropper tilbage, thi den totale Standsning af al Søhandel, som nødvendigviis vilde blive en Følge af at de preussiske Skibe bleve opbragte af danske Krydsere og de preussiske Havne blokerede af danske Krigskibe, vilde virke meget skadeligt paa alt Erhverv i de nordlige preussiske Egne." Efter vore Troppers Jndmarsch i Flensborg den 9de oprettedes øieblikkelig flere Lazarether under Tilsyn af Stabslægen Prof. Bendz og Dr. Djørup, og det var en sand Glæde, at lægge Mærke til den Omhu, der blev viist imod de Saarede, uden Hensyn til, om de vare Oprørere eller Danske. En Masse Vaaben, Klædningsstykker, Chakoter og Tornistre, som Jnsurgenterne deels havde kastet fra sig, deels maattet afgive, bleve sammenhobede paa Raadhuset, efterat vore egne Soldater i Forveien havde udsøgt, hvad de havde Brug for. - Forinden Hs. Maj. afreiste fra Sønderborg til Flensborg, lod han dem af Fangerne, der hørte til de regulaire Tropper, opmarschere for sig. Synet af Kongens Personlighed fremkaldte en almindelig Bevægelse iblandt dem. Kongen henvendte sig nu til en gammel Kommandeersergeant, der havde Dannebrogsskorset paa Brystet, og spurgte ham, hvorledes han havde kunne handle saaledes imod sin Konge. Han traadte da ud af Geleddet og svarede, at han og hans Kammerater vare blevne forlokkede af deres befalingsmænd, der havde fortalt dem, at Kongen var fængslet og at det var dem, der skulde befrie ham. Paa Hs. Maj. Svar, at deres Sag vilde blive undersøgt, og at Resultatet af denne Undersøgelse vilde bestemme, hvorvidt han kunde lade Naade gaae for Ret, fulgte fra samtlige Fanger et mange Gange gjentaget Hurra. (Af et Brev i Fdl.)(Af et Brev fra en Frivillig, dat. Flensborg d. 9de Aften). Under Kampen idag passerede det Uheld, at Kanonbaadene sendte os en Ladning Kardætsker ind overHovederne, hvorved et Par af Vore faldt. Saavidt jeg har kunnet oversee Kampen, anseer jeg Lieutenant Baggesen, som førte 1ste Bataillons 4de Kompagnies Skytter, for at have været Dagens Helt. Han var altid rask i Jlden, og tilsidst tog han med 8 Mand Kobbermøllen og der 21 Mand af de Fjendtlige, hvoriblandt den bekjendte Capitain Michelsen, til Fange. Det var en ypperlig Streg; jeg synes han burde være Major derfor. Vi ere Alle enige om at beundre, hvad vor Krigsminister har bragt ud af det i saa mageløs kort en Tid. Dannevirke" beretter fra Haderslev, Ved Dhrr. Prof. Sasses og Ørnstrups Virksomhed er Stridsleen, nu her indført i 4 Sogne (Beftoft, Skrydstrup, Hammelev og Moltrup) og derved en god Grund lagt til dette Vaabens almindelige Udbredelse i Nordslesvig, idet den Jnteresse, hvormed de unge Karle og selve Gaardmænd have ladet sig indøve i sammes taktiske Brug borger for, at det vil komme i altid flere Hænder. Næste Søndag samles det i bemeldte Sogn inddøvede Mandskab, c. 100 Mand, ved Hammelev eller Skrydstrup til en Hovedmanøvre, hvormed Dhrr. Sasse og Ørnstrup slutte Exercitsen her i Amtet for at begive sig til Nørrejylland.