Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-14
Offentlige Foranstaltninger. Under 28 August er udkommet følgende Patent. (Et ligelydende er udkommen med Hensyn til de jydske Stænder.) Ve Christian den 8de o. s. v. o. s. v. Da det Tidsrum af 6 Aar, hvorpaa de Deputerede saavelsom Suppleanterne til de raadgivende Provindsialstænders Forsamlinger ifølge Forordningen af 15 Mai 1834 8 7 fr. allerhøieste Patent, af 21 Mai 1834 ere valgte, i Henhold til Vor Bekjendtgjørelse af 9 Marts d. A. for Sjellands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter samt for Jsland og Færøerne udløber med 31 December indeværende Aar, og det derhos er Vor allerhøieste Villie, at der saavel i nærværende Aar som siden i ethvert Aar, ved hvis Slutning de Stænderdeputeredes Functionstid udløber, træffes saadanne Foranstaltninger, at de nye Valg kunne fuldbyrdes enten i Slutningen af Aaret eller, hvis Stænderne maatte være forsamlede saalænge, at der ikke i den tilbagestaaende Deel af Aaret dertil bliver den fornødne Tid, da inden Slutningen af Januar Maaned det paafølgende Aar, saa ville Vi allernaadigst, at i Overeensstemmelse hermed de ifølge det Ovenanførte fornødne nye Valg begyndes og tilendebringes. Jdet Vi herved allernaadigst kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i Siellands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter, befale Vi tillige saavel de Embedsmænd, som efter de i forbemeldte Forordning af 15 Mai 1834 indeholdte Forskrifter, skulle meddele Valadirecteurerne de til Valglisternes Forfattelse nødvendige Efterretninger, Fortegnelser og Extracten eller paa anden Maade skulle gaae dem tilhaande, som overhovedet Alle, hvem det ifølge Forskrifterne i Forordningen paaligger at udføre noget Arbeide eller medvirke ved Valghandlingen, at de lade det være sig magt paaliggende det hurtigste muligt at udføre Vor allerhøieste Villie og derved bidrage til Opnaaelsen af Vort landsfaderlige Øiemeed." Stænderforsamlingen i Roeskilde. Syv og tredivte Møde den 29 Aug. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragender: Cancellieraad Hempel: Andragende fra 80 Beboere, af Espe, Vantinge og flere Sogne, hvori de erklære sig imod Forandringer i Statsforfatningen. Procurator Næsted; Andragende fra Garverne, Skomagerne, Sadelmagerne og Handskemagerne i Holbek ang Foranstaltninger mod Opkjøb af raae Huder og Skind. Det første at disse Andragender blev afgivet til Committeen om Skattebevillings Petitionerne. Derpaa afgav Petitions=Commiteen (Mynster, Godseier C. Neergaard, Svane, Treschow og Drewsen) sin Betænkning over de til den henviste Andragender. Præsidenten maatte foreløbig henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at Petitions=Committeens Betænkning i forrige Session ikke var bleven indrykket i Stændertidenden. Da Andragenderne selv ikke blive offentliggjorte, vilde den Oplysning derom, som Committeens Betænkning indeholdt, om den ender tilstrækkelig for Forsamlingen, dog være for kort til, at Publicum deraf kunde faae tilstrækkeligt Begreb om Sagernes, ligesom Offentliggjørelsen af Betænkningen ogsaa vilde være mindre passende, naar Andragenderne, hvortil den knytter sig, ikke tillige meddeles, efterdi den ofte underkaster dem en temmelig streng Critik. Han maatte derfor henstille til Forsamlingen, om samme Fremgangsmaade ikke kunde bruges iaar, og skulde kun endnu anføre den yderligere Grund, at Discussionerne maaskee derved kunde blive noget forkortede; thi hvis Betænkningen blev trykt, kunde lettelig en eller anden Yttring, af Committeen foranledige bemærkninger enten fra den Kgl. Commissarius, eller fra nogen af Forsamlingens Medlemmer, som ellers kunde undgaaes, og saaledes forlænge Discussionerne, hvilket netop vilde modarbeide Hensigten med en Petitions=Committee. Committeens Referent, Biskop Mynster, maatte dertil føie, at Committeen ogsaa havde forudsat, at samme Fremgangsmaade vilde blive fulgt, da der ellers var Meget, som Committeen nærmere maatte have udviklet, fordi det ikke var bekjendt udenfor Forsamlingen, medens det derimod kunde forudsættes som afgjort mellem Forsamlingens Medlemmer, eller i al Fald mundtligen kunde meddeles. Committeen havde nemlig ikke ønsket, at vidtløftiggjøre Forhandlingerne over disse som oftest ubetydelige Sager, og dens Betænkning var derfor ikke saa udførlig, som det ellers havde været nødvendigt. Efterat det derpaa af Forsamlingen var vedtaget, at den i forrige Session brugte Fremgangsmaade ogsaa denne Gang skulde iagttages, oplæste Committeens Referent, dens Betænkning over de til den henviste Andragender. (Forts.)De – hundrede de