JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1831-02-05
Jfølge Ophævelsen af Festligheden den 21de Jan. Ludvig A. I Dødsdag, holdt de Deputeredes Kammer samme Dag et Møde. Kun de carlistiske Blade, Garette og Quotidienne kom ud med sort Kant. Det første begynder med en Artikel over den 21de Jan., hvori det hedder: "Man afskaffe Love, Man udstæde Circulairer, Man vil dog ikke kunne tilintetgjøre Erindringen.
Viborger Samler, 1831-02-05
Blandt Ungdommen paa de spanske Universitetet vil Regjeringen have opdaget Foreninger af oprørsk Tendents.
Viborger Samler, 1831-02-05
Frankrig er atter nær ved at tabe en af sine fortjenstfuldeste Mænd den 78aarig Labbey de Pompieres, der ligger farligt syg.
Viborger Samler, 1831-02-05
Uagtet Efterretningen om Don Miguels Død gjendrives ved Privatefterretninger fra Lissabon, saa forsikkrer man dog, at han ikke har ladet sig see siden den 31te December, paa hvilken Dag han havde et heftigt Anfald af Brækning, som Nogle ansaae for Virkning af Gift, Andre derimod som en Følge af overdreven Nydelse af Spiritus. I den forrige algierske Deis Pallads skal der, efter Angivelse af en af hans følge, endnu befinde sig en uhyre, skjult, Skat; man har truffet Forholdsregler til at drage disse Kostbarheder for Dagens Lys.
Viborger Samler, 1831-02-05
Det preussiske Politie har confiskeret "Nachtrage zu den Reisebildern von Heine formedelst politiske Hentydninger. Som Beviis paa, at Rhinlandene befinde sig bedre under det preussiske Herredømme, end tilforn, under det franske, anfører Cölner Zeitung, at Antallet af Embedsmænd der nu er tre Gange saa stort som tilforn." Dette Beviis er saa synderligt, at man næsten skulde være fristet til at holde det forJronie.
Viborger Samler, 1831-02-05
Andenlandske Efterretninger. Løverdagen den 22de Jan. udkom Nr. 1 af Supplementblade til den flyvende Post, udgivet, trykt og forlagt af Bogtrykker P. N. Jørgensen." Det ligner ganske i Format, Tryk og Papiir den salig Flyvepost og er prydet med en lignende Vignette. Hr. Secretair Printzlau forhen Udgiver og Forlægger af Flyveposten, til hvilken der, som bekjendt, var bebudet Supplementblade, erklærer dette for et literairt Bedragerie, og forsikkrer, at Udgiveren Hr. Peter Nicolai Jørgensen skal blive dragen til Ansvar for Domstolene.
Viborger Samler, 1831-02-05
Hr. Kæmner Wilstrup i Roeskilde har udgivet et Forslag til at gjøre den Arm af Jssefjorden, som gaaer derop, seilhaar, hvilket han troer at kunne bringe istand for 10,000 Rbd., naar han kunde erholde disse som et rentefrit Laan imod tilstrækkelig Sikkerhed, og Gjenbetaling efter 5 og 10 Aars Forlod, hvergang med det Halve.
Viborger Samler, 1831-02-05
I Kjøbenhavnsposten læstes forleden følgende Epigram over de nu saa hyppige uindbudne Liigfølger: Vennerne: Naar jeg i Avisen seer, fra Sørgehuus at talte den Stare Venner der har fulgt en salig Mand; nu, kan det glæde dem, jeg tænker, lad dem snakke nen, Venskab er det lun i rummeligst Forstand. Een Vogn bag mig - censædig - Een, ei Flere, Een igja, blet en Halv; kun Ven! - Nar vente Mere! Hr. Catechet Jensen i Horsens har nu, i et Extra-Blad til Skanderborg Amtstidende leveret en Apologie for sit, for sine mange Urigtigheder, vistnok ikke uforskyldt dadlede, Provindsial=Lexicon over Dannemark. Han indrommer selv disse; tilstaaer ogsaa, at hans Forlægger, Hr. Cancellieraad Hempel i Odense, ingenlunde har skyndet paa ham med Udgivelsen; men undskylder sig med, at han ikke har mødt den ventede Beredvillighed til Oplysningers Meddelelse.
Viborger Samler, 1831-02-05
Den ene af de fra Aarhuus Arrest undvegne Arrestanter, en forhenværende Bagerdreng, indsat for Qvægtyverie, er bleven indbragt igjen. Efterat han og den berygtede Peder Dick havde tilbragt to Nætter paa et Hoeloft ved Rathlousdahl i Hadsherred, kunde han ikke udholde det længer for Hunger og Kulde, og angav sig selv; men hans Reisefælle, der var meere vant til Ondt, havde ikke Lyst til at vende om igjen saasnart, og fortsatte sin Vandring. Det er mærkeligt - siges der i Aalborg Avis No. 14 - at i vor Tid næsten allevegne i politiske Sager og i Henseende til Staters Bestyrelse saadanne Mennesker angive Tonen, som man i Fædrenes Dage ansaae for at være aldeles umodne til at give deres Ord ind med, naar voxne Folk talede, og spotviis kaldte Grønskoldinger. Den franske Revolution i Juli Maaned gik for en stor Deel ud fra Drengene i det polytechniske Jnstitut, hvilke atter i December=Dagene vilde spille en stor Rolle og udmærkede sig, om ikke ved Andet, saa dog i det mindste ved en uforskammet Næsvished imod begge Regjeringens Kammere. Revolutionen i Polen havde sit Udspring fra Kadetterne, som fandt sig for gode til at tage Stokkeprygl af Russerne. De munchenske Studenters Optøier ved Juletid vare vel mindre af politisk Tendents end Studenter=Optrinene i Berlin, Leipzig, Rostock, Wilna, og nu allersidste Göttingen. Ogsaa ved Universitetet i den spanske Stad Salamanca have Studenterne i denne Tid gjort saadanne Opstyr, at alle Læsesale ere efter høiere Ordre blevne lukkede, og saavel Lærere som Lærlinger have indtil videre et fuldkommen Otium. Det synes saaledes, som at de Revolutioner og indvortes Uroligheder, som for nærværende Tid ryste mange af Europas Lande, paa en vis Maade staae i Forbindelse med Skovenes Forhugning, og at det vilde veere en gandske statsklog Plan at befordre Plantningen af Birk, (betulg alba), som afgiver et gandske ypperligt Material til a posteriori at lære unge Mennesker Mores. - Da man i Begyndelsen, af dette Aarhundrede ved en stor Stad i Jylland, anlagde en Lystskov til offentlige Spadseregange, viste man sig at tænke ved dette Anlæg paa Efterkommernes Moralitet i det man hovedsageligen valgt, Plantning af Birk, saa at denne Planteskole med Rette kan ansees for at være anlagt ei blot til Lyst."J Skagen har i længere Tid grasseret en hæftig Børnesygdom som i de seneste Dage ogsaa har angrebet mange Voxne. Dens Symptomer ere Hovedpine, Halssmerter, Halsen indvendig og Tungen, opsvulmet og af ilde Udseende. Vildelse og aldeles Udmattelse har meest været forbundet med Sygdommen.
Viborger Samler, 1831-02-05
Skive den 2den Febr. J Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag blev Søndagen den 30te Jan. givet en Forestilling paa det dramatiske Selskabs Theater, hvor Hr. Cancellieraad Rosenstand, fremsagde følgende af Hs. H. Hr., Stiftsprovst Schiødte i Viborg forfattede Epilog. Danmark, stærk som dine Eges Rødder, Smykket om din Lok med Bøgens Løv Med et Bølge=Hegn om dine Fødder, Der vil staae naar mangt et Hegn er Støv, Dine Enges Græs er Luftens Kryder; Medens Vangen rige Gaver yder! Danmark i dit milde Ly jeg finder Sielden Samling af udmærket Daad, Vuggen var du for de Mænd og Qvinder, Som bar Snillets Priis i klogtig Raad! Modet værged kjekt om dine Sunde! Aanden gransked trygt i dine Lunde! Danmark signet med en elsket Stamme, Der stod fast i Tidens Bølge=Hav Der er dyb i Rod, i Væxt den Samme, Mens saamangen Stamme sank i Grav, Qvægsom Skygge Stammens Krone breder; I dens Ly du er forgiæves leder! Danmark du, hvis Held var nøie slettet Jnd i Skjoldungstammens ædle Rod! Du, som aldrig har din Ære plettet, Ved usonlig Færd ved Thronens Fod, Tryk din ømme Konning til dit Hjerte, Han har deelt din Fryd, men og din Smerte, Skjøn, i Danmark, paa din sjeldne Lykke! Fredens Palme grønnes i dit Skjød, Dine Børn kan roligt boe og bygge; Fjernt er vilde Lidenskabers Glød. See, en Taare i din Fredrins Øie For dit Vel han beder til det Høie, "Store Gud!" saa lyder Danmarks Stemme" Du var Værn om Ætlinger af Skjold! J din Varetægt du vedvil gjemme, Dæk hans Faderbarm med Almagts Skjold! Længe - længe Kronens Vægt han bære "Under huuslig Fryd og Rigets Ære."
Viborger Samler, 1831-02-05
Viborg. Alle Provindsialbladene meddeele Efterretning om de Høitideligheder, som Landet rundt have fundet Sted i Anledning af vor høitelskede Konges Fødselsdag. Overalt have vore Landsmænd med Begeistring yttret deres taknemmelige Kjerlighed til den ædle og vise Monarch, der midt under Tvedrag. tens og Anarchiets Rædsler, som hjemsøge den største Deel af det øvrige Europa har vidst at sikkre Danmarks Fred og Lykke, og fra alle Hjerter opsteg den Bøn til Himlen at den stedse vil tage Ham og det elskte Fædreland i sin Varetægt.
Viborger Samler, 1831-02-05
Viborg Torvepriser den 5te Februar 1831. Rug pr. Tde. 6 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. 4 Mk.; Byg pr. Tde. 3 Rbd.; Havre 1 Rbd. 5 Mk.; Oxekjød Pdt. 5 a 7 s.; fersk Flæsk Pdt. a 10 s. røget Ditto Pdt. 1 Mk.; Smør Pdt. 17 a 20 sk.; Æg Snesen 18 s.
Viborger Samler, 1831-02-05
Døde. Kjøbenhavn: Hofbogtrykker Ernst Andreas H. Møller 71 Aar; Extraskriver i Høiesterets Justits=Contoir, Peder Blix Ploug, 64 Aar; Fuldmægtig Fredrich Chr. Hansen, 40 Aar; Skomagerenken Anna Kløve 79 Aar; Juliane Sophie Berg; Jacobine Carstens, Maren Jull, f. Westrup, 45 Aar; Ane Marie Simonsen, f. Schmidt 66 Aar; Hjulmand Johan Jensen Wahlgreen; Anne Marg. Giessing f. Kiergaard 66 Aar; A. M. Ditmann, 74 Aar; Sørine Elisabets Sophie Herschend 16 Aar; Bergitte Rohmelt f. Ro haver; Minta Cohen 72 Aar; Ane Johanne Petersen, f. Jacobsen. - Helsingøer: Toldkasserer Schmidts Søn Henrik Ch. Thomas. - Middelfart Apothet: Anne M. L. Berg.
Viborger Samler, 1831-02-05
Paa Søndag Seragesina prædiker i Domkirken: Hr. Pastor Ursin. J Søndresogn: Hr. Pastor Friis. at 1111 1111111 18111111131tere. -
Viborger Samler, 1831-02-05
Bekjendtgjørelser. Med et af Skilsmissens Smerte dybt saaret Hjerte maa jeg herved sørgeligst anmelde for Familie og Femter at det har behaget det ulvise Forsyn, Onsdagen den 26de Januarii om Aftenen, at borskulde fra det Timelige min inderlig elskede Mand Proprictair Nyssum i hans Alders 3de ar og vort kjærlige Ægteskabs 22de Aar Hj ter det algode Forsyns naadige Styrelse opløste sig, da hans Time kom, hans Jore gaaende langvarige Lidelser til en bild og stille Overgang fra denne Verden. a uforsergede Born begræde med mig Tabet af den ommeste Ægtefælle og den kjærligste Fader. Uden Bevidnelse ere og fuldkommen Jorvissede om vor Families og Venners oprigtige Deeltagelse i vor store Sore. hjeldgaard den 27de Januar 1831. Caroline Nyssum, fod Erlandsen. Messing Ritter troe, af alleslags forfærdiges af Undertegnede og kan faaes naar de bestilles til Bomulds vævere pr. 100 a 1 Mk. 8 s. Lærreds Ditto 2 Mk. 12 s., til Kladefabriquer 4 Mk. 8 s. J. C. Philipsen i Viborg.
Viborger Samler, 1831-02-05
En ordentlig og skikkelig Dreng af honette Forældre, som regner og skriver godt og har Lyst til at lære Handelen, kan strax blive antagen i Condition, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke, at han melder sig. Hr. Boghandler Dons giver nærmere Oplysning om hvor Conditionen kan erholdes.
Viborger Samler, 1831-02-05
Placat. Torsdagen den 17de d. M. om Formiddagen Kl. 11 bliver, efter Begjæring af den kongelige Amt sine, foretaget Auction paa Viborg Raadhus over 178 Tdr. 6 Skpr. 2 1/3 Fdkr. Havre, Tiendevederlag til Viborg, Bispestol af Sognene Vorning, Qvorning, Sønderbæk- og Nørbæk. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie. Viborg den 4de Febr. 1831. Rod.
Viborger Samler, 1831-02-05
J Continuation af den allerede afholdte 1ste Auction orer Gaarden No. 161 paa denne Byes Meldgade tilhørende Niels Christensen bliver efter Begjæring af Hr. Procurator Sprecielsen paa Udlægshaverens Vegne 2den og 3die Auction over bemeldte Eiendom afholdt den 1ste og 15de Martii næstkommende, hver Dags Formiddag ved 10 Slet. Auctionen holdes i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning. Nibe den 27de Januar 1831. Koefoed. Bjørnsholm Hovedgaard i Sleth Herred, Aalborg Amt den Kongelige Kasse tilhørende, agtes ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning af sammes Avling og Meierie, i 10 paa hinanden følgende Aar, regnet fra 1ste Mai 1831. Gaardens Ager-Areal bestaaer af circa 550 Tønder Land hvoraf omtrent 320 Tdr. løber i en sammenhængende Strækning umiddelbart fra Gaarden paa begge Sider af Landeveien imod Løgstøer, og udgjør Hovedgaardens væsentligste Agerdrivt. Samme har en stad Situation, uden derfor at være stid, og er beqvem til Dyrtning. Det er inddeelt i 10 lige store Vange, hvis Bestand er en fordeelagtig Blanding af god Muld og noget Sand. J de til Vintersæd, faldne Vange er nedlagt 38 Tdr. Provstie= og 30 Tdr. dansk Rug, som bebuder et gunstigt Avl. Endvidere udgiør en Straling ved Liimfjorden, nordvestlig for Gaarden, endeel af forbemeldte Areal, og er inddeelt i 11 Vange a 6 Tdr. Land i hver som formedelst sin skarpe, men til Rug- og Boghvede-Sæd ei ustikkede Characteer, alene bruges til disse Sæd-Arter, og har for dette Aar en Udsæd i 2de Vange af 11 Tdr. dansk Rug. Resten af det angivne Areal er en Hedestrækning, sønden for Gaarden, hvis Opbyrtning til Korn-Sæd tildeels er paabegyndt og har givet et fordeelagtigt Udbytte. Gaardens Enge, der tillige afgive dens Tørvebrændsel, udgjør et Areal af circa 350 Tdr. Land, og dens Høeaul af Ager og Eng har været aarlig 2 Læs. Som Vaar-Sæd kan nedlagges i de dertil faldne Vange, 40 Tdr. Ladet Byg, der leveres Forpagteren ved Tiltrædelsen, for af ham selv at besørges udsaaet, og 1200 Tdr. Havre, som med dertil hørende Kløver, besørges nedlagt, forinden saadan Tiltrædelse. Gaarden drives ved fuldt Hoverie, og staaer for 24 Tdr. Hartkorn frie Hovedgaardstaxt. Dens Kreatur hold er for Tiden 80 Stkr. Køer foruden Ungqvæg og Heste, 80 Stkr. Stude og 100 Stkr. Faar hvilken Besætning, ved Hielp af Staldfoder i Brakmarken, har været forøget med 300 Skr. Høveder. Qvægbesætningen kan, om Forpagteren ønsker saadant, vorde ham overleveret af Eieren. Auctionen er, efter Overeenskomst med Auctionsretten berammet at afholdes herpaa Gaarden Mandagen den 28de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, og Conditionerne ville forinden, henimod Auctionstiden, være til Eftersyn hos undertegnede Forvalter, der paaviser Eiendommen. Bjørnsholm, den 14de Januar 1831. Wulff.
Viborger Samler, 1831-02-05
Jfølge Proclama af Dags Dato som vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg den 24de og ved Viborg Byetingsret den 26de d. M., indkaldes herved Creditorerne i afdøde Amtsprovst og forhenværende Sognepræst ved Viborg Domkirke Rasmus Fogs og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, overeenstemmende med Placaten af 2den Junii 1819 med 12 Ugers Varsel, til for mig som Stedets ordinaire Skifteforvalter at anmelde deres formeentligen havende Krav. Viborg den 20de Januar 1831. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1831-02-05
Creditorer i Dødsboet efter Ane Millelsdatter, Hustru af Smeden Jens Nielsen Hus i Hammershøy indtaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie. Viborg den 4de Febr. 1831. Rod.
Viborger Samler, 1831-02-05
Enhver, som maatte have noget at fordre i forhenværende Selveiergaardmand i Helberschou Bye, Als Sogn, Hindsted Herred, Anders Pedersens Dødsboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant for undertegnede Retsbetjent, som Skifteforvalter. Hobroe, den 4de Januar 1831. Muhle.
Viborger Samler, 1831-02-05
Hamborgerposten indtraf ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 4; Kjøbenhavnsposten derimod er endnu ikke ankommen. lagt at
Viborger Samler, 1831-02-07
tning. ne S.
Viborger Samler, 1831-02-07
Polen. Polakkerne, der ved den første Efterretning om Nedlæggelsen af Dictaturen syntes ganske nedbøiede, have med desto større Jver reist sig af den øieblikkelige Slummer, og i det de sætte deres Haab til Angrebets Hurtighed, forlange de eenstemmigen at blive førte mod de russiske Tropper; Fyrst Radziwill blev, efterat han havde modtaget Overcommanden, paa de Tilstedeværendes Arme baaret udaf Senatorsalen under det eenstemmige Raab: "til Lithauen til Lithauen til Kamp!" - Rigsdagen, der har erklæret sig permanent, gaaer frem med stor Energie og har i et Mødt den 25de Januar eenstemmigen erklæret den polske Throne for ledig. De polske Tropper staae opstillede en chelon fra Praga til Briese og Kow no, Russerne ere, betydeligen forstærkede rykkede udfra Grodno; de egentlige Fjendtligheder vare vel endnu ikke begyndt; dog var Oberst Kuschel; en bekjendt polsk Partiegjænger gaaet over Bug, der er tilfrosset, og havde allarmeret de russiske Forposter. Grev Diebitsch forlod Grodno den 11te og begav sig til Sokolti. Fyrst Radziwill har udstædt en begeistrende Opfordring til den polske Hær. - De for Sammensværgelse mod Exdictatoren anklagede Jndivider, ere frifundne, og efter Berliner Zeitung er hiin, der mistænktes for Correspondence med det russiske Hof, sat under Opsigt. - J Krakan er udbrudt en Revolution, hvilken Borgerskabet har erklæret for national. Præsidenten Wodzicli er afsat og stillet under stræng Bevogtning, og det dirigerende Senat har udnævnt en Sikkerhedscomrustemmittee til at paasee Opretholdelsen af Roe og Orden. - J Rigsdagens Møde den 19de sagde Marschallen Ostrowski: "Europas constitutionelle Folkeslag, der paa deres Talestole og i deres offentlige Blade, aabent have erklæret sig for Polakkerne, vente kun paa at disse skulle proclammere deres Selvstændighed da ville Hjælpetropper nærme sig Scines og Theemsens Bredder." - Den under Lelewels Præsidium i Warschau oprettede patriotiske Forening" har aabnet sine Moder; man mener at Lelewel vil træde ind i Administrationen. - Fra alle Steder indstrømme Bidrag af største Betydenhed. - Det bekræfter sig ikke, at den preussiske Grændse er strængt spærret; tvertimod staaer, Communicationen aaben med Thorn; dog lægges den fra preussisk Side Polakkerne Hindringer i Veien i Henseende til at erholde Passer til deres Fædreneland. - Fra Berlin meldes at to Polakker ere arresterede i Glogau og transporterede til Berlin; man troer at de havde en Mission til Udlandet. - Forbudet mod Udførsel af Hvede fra Polen er hævet. -De polske Statspapirer ere stegne 2 pCt. - S russiske Officierer skulle være arresterede i Bialystock for at have sunget de polske Frihedssange.
Viborger Samler, 1831-02-07
Belgien. Den 28de Jan, skulde ifølge den tidligere Bestemmelse Discussionerne om Valget af Belgiens nye Monarch begynde. Stemmerne synes at være deelte mellem Hertugerne af Remours og Leuchtenberg, endskjøndt Grev Schastiani nu i en officier Skrivelse til Grev de Celles har erklæret, at Kongen, af Frankrig vilde afslaae dem sin Søn og ikke erkjende Hertugen af Leuchtenberg. Forelæsningen af denne Skrivelse modtoges af Congressens Medlemmer med almindelige Yttringer af Uvillie; et Medlem beskyldte offentlig Frankrig for at ville udsætte Belgien for Anarchiets Rædsler, for saaledes at tvinge det til at kaste sig i Armene paa denne Nabostat. Den 25de forelæste Hr. Ch. Vilain II et Forslag af 48 af Congressens anseeligste Medlemmer, blandt hvilke Præsidenten, om at vælge Hertugen af Nemours. Saameget er vist, at Underhandlingerne med Frankrig er meget levende, og flere franske Blade forsikkre, at det i Conseilet er foreslaaet ligefrem at indlemme Belgien i Frankrig. - Jmidlertid har Hertugen af Leuchtenberg den største Popularitet i Belgien og da det Rygte nylig udbredte sig i Brussel (efter franske Blade), at han af Kjærlighed til Frankrig vilde træde tilbage, saa have brusselske Blade bekjendtgjort folgende Sted af en Skrivelse fra Hertugen selv til Baron van der Linden d'Hooghvorst: "Alle disse Betragtninger bestemme mig til at sige Dem, at jeg, hvis Pluraliteten i Kongressen stemmer for mig, vil, rort af et saa hædrende Beviis paa Agtelse og Tillid ansee Antagelsen for Pligt. Den 27de ventedes hans Adjutant, Grev Mejean, allerede tilbage fra Paris. Den 23de forlangte Publicum i Theatret la Beauhornaise og stemmede hver Gang i Choret; derpaa blev Hertug Augusts Büste opstillet over den kongelige Loge, efterat den først var kronet af en af de Saarede fra Septemberdagene. Enthusiasmen var ubeskrivelig.
Viborger Samler, 1831-02-07
Jfølge de seneste Efterretninger fra Mastricht stod General Mellinet endnu med sine Frivillige ved Falkenberg i Nærheden af Fæstningen. Stemningen i denne var meget mørk, og en Proclamation til Jndvaanerne fra General Dibbetz viser, at han befrygter Udbruddet af et Opror. - Uagtet Vaabenstilstanden vedvare Fjendtlighederne paa Grændsen af Statsflandern; den 24de om Aftenen viste Hollænderne sig igjen for West-Capelle; Gen. Mathieubrod i største Skynding op imod dem med et belgisk Troppecorps. Belgierne ere misfornøiede med, at der endnu ikke fra Hollændernes Side er tilstædet fra Seilads paa Maas. - Hollænderne vedblive uafbrudt at ruste sig. - Franske Blade tale om et Delingsproject, ifølge hvilket Holland skulde have Marstricht og Antiverpen, Preussen Lüttich og Luxemburg og Frankrig Brussel, Mons og Namur. Blandt de franske Ministre nævnes Hertugen af Dalmatien som den, der uden Omsvob har erklæret sig for Belgiens Forening med Frankrig.
Viborger Samler, 1831-02-07
Frankrig.
Viborger Samler, 1831-02-07
I dette Land synes Roligheden desværre endnu langt ikke at være vendt tilbage. Garette deTribunana indeholder omstændelige Dato om en i Sydfrankrig opdaget Sammensværgelse. Den 10de gjorde en Præst i Perpignan Præfecten for Østpyrenæernes Departement vigtige Opdagelser. Lyon er Sammensværgelsens Centrum; der tæller den 15 a 20,000 Tilhængere; dens Organisation er den samme som Carbonarernes, dens Formaal Carl J. eller Heurich 1 Thronbestigelse. Bemeldte Præst var af en af de Sammensvornes Agenter dragen indi Hemmeligheden. Denne Agent giennemstreifede Syden med Skrivelser til Biskopperne og Anbefalinger fra dem. Kun Biskoppen af Nimes havde afviist ham. De Sammensvornes Samlingsplads i Udlandet skulde være Genua, for derfra at indskibe sig til Spanien, hvor de vilde danne en Legion af Fremmede. Man var endnu ikke fuldkommen enig med den spanske Gouverneur i Figueras og Generalcapitainen i Catalonien, hvorfor hiin Agent skulde begive sig til Spanien og derpaa vende tilbage til Perpignan. Til Bekræftelse af det Sagte forklarede Præsten, at man hos hiin Agent vilde finde et Guldkors med en Solvkrone. Præfecten skrev herpaa strax til Paris. Den følgende Dag erfarede han, at Agenten havde taget sit Pas og næste Dag vilde afreise med Posten til Spanien. Han kalder sig Cyprian Dissart eller des Jssarts. Ved Undersøgelsen, af hans Effecter og i Begyndelsen af hans Forhør viste sig intet Mistænkeligt; men da man trængte alvorligen ind paa ham, blev han bleg og stammede i sine Svar. Paa Spørgsmaal om Guldkorset nægtede han at være i Besiddelse af et saadant; men efter megen Søgen fandt man det blandt hans Effecter. Siden er der udstædt Arrestordrer mod flere Jndbyggere i Lyon og Montpellier. - Ogsaa i Riom er opdaget et Complot, i Spidsen for hvilket staaer en uafsættelig Justitsbetjent. - Hobe af bevæbnede Jnsurgenter 500 a 60 Mand stærke gjennemstreife Poitou, for at forhindre Oppebærelsen af Skatterne og de Conscribeertes Afmarsch, hvilket dog næsten overalt er mislykkets for dem. Man er meget tilfreds med Nationalgadens og Landfolkets Stemning i hiin Egn. - J Egnen af Nantes ere 20000 engelske Geværer borttagne i en forhenværende Vendeechefs Slot. -
Viborger Samler, 1831-02-07
Præfecten for Jsle og Vilaine=Departementet har udstædt en eftertrykkelig Proclamation og opbudt Tropper mod de opsætsige Conscriberede, der ere deserterede paa Veien til deres Bestemmelse, og siden i Hobe gjennemstreife Egnen. Der er lovet dem Benaadning, der vende tilbage inden den 25de Jan. -
Viborger Samler, 1831-02-07
En Telegraphdepesche af 21de beroliger Publicum i Henseende til Gjæringen i Lyon. - J Paris har ogsaa nylig ærgerlige Optoier fundet Sted. Ministeren Barthe og Generalprocureuren Persil bleve insulterede ved deres Nærværelse i Sorbonne for at decidere i de anklagede Studenters Sag; Flere af Ophavsmændene ere dragne til Ansvar og tildeels allerede straffede. Som Hovedanstiftere nævnes tre Ynglinger: Blanqui, Sambue og Plocque; de ere fængslede.
Viborger Samler, 1831-02-07
Medlemmerne af Oppositionen, der allerede tæller 132 Deputerede, samle sig under Forsæde af Emanuel Lascases; de beskjæftige sig med Valgloven og synes at entrere i Ministeriets Anskuelser. - Perpignan befæstes stærkt. - Store Ladninger Geværer, Korn, Riis og 65 Foustager Penge ere ankomne til Calais fra Dover. J Marts vender General Clauzel tilbage til Frankrig; 10,000 Mand forblive i Algier. - Brandstiftelserne gribe om sig i Aube og Yonne Departement.