JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-09-01
For omtrent otte Dage siden blev der udtaget tvende Gulduhre hos en Uhrmager i Nellikegaden, idet Tyven skjar Vinduet istykker og rakte ind med Haanden. Uagtet han blev seet og eftersat, kunde han denne Gang ikke indhentes; men i Søndags, da han vilde gjentage den samme Spas, var han ikke saa heldig, thi en Forbigaaende greb ham paa frisk Gierning og han blev ved tililende Politiets Hjælp arresteret. Tyven er et ungt Ladegaardslem, som ellers skal være gammel i Haandværket. (Ab. Av.) Roeskildske Stænder. J det sexogtyvende Møde oplæste Assessor Algreen-Ussing en i en Notarialact indeholdt og ham til Forelæggelse for Ostifternes Stænderforsamling tilstillet Petition om Skattebevillingsret, underskreven af samtlige Borgerrepræsentanter i Randers tilligemed flere Borgere, i Alt 350, hvilket Andragende Producenten understøttede til Overgivelse til en Comite.
Viborger Samler, 1840-09-01
Efter nogen Debat om, hvorvidt Ostifternes Stænderforsamling kunde befatte sig med et Andragende fra Jylland, tillodes det ved Afstemning med 41 St. mod 21 Producenten, at afgive Andragendet til den om Skattebevillingsret nedsatte Comite. – Følgende private Propositioner ere indkomne: 103) Professor Bang: "Andragende fra 250 Borgere og Jndvaanere i Kjøbenhavn, hvori Forandringer i Statsforfatningen fraraades;" 104) Kammerr. Drewsen: "Andragende fra Pastor Svitzer og Ophævelse af en af hans Formand indgaaet Tiendeforening." Aalb. Av. anfører som Aarsag til at Cand. theol. Rørdam ikke blev udnævnt til Præst i Nidløse Sogn, at Kaldet befandtes for ringe til at belønne de Fortjenester, han har erhvervet sig ved sin tidligere Virksomhed.
Viborger Samler, 1840-09-01
Hr. R. har nu ifølge f. Bl. erholdt Kongsted Kald i Kjøge=Egnen i Sjælland.
Viborger Samler, 1840-09-01
Efter Forlydende har Hs. Majestæt Kongen under sit Ophold i Jtzehoe behaget at bifalde et Lovforslag angaaende Ophævelsen af Tallotteriet, hvilket Lovforslag, allerede i Aar skal forelægges Stænderforsamlingerne.
Viborger Samler, 1840-09-01
Den 24de fandt en Conferents Sted i Altona imellem flere Medlemmer af den kongelige Jernbane-Commission, Jernbane-Comiteen i Altona og Deputerede fra Kieler og Glückstadter=Comiteerne. (Alt. Merc.)
Viborger Samler, 1840-09-01
For en Tid siden blev der forelagt Magistraten i Byen Sønderborg det Spørgsmaal til Besvarelse, om det ikke var hensigtsmæssigt og udførligt, sammesteds at indføre det danske Sprog som Skole- og Kirkesprog; men Magistraten har med Grunde protesteret og erklæret sig herimod.
Viborger Samler, 1840-09-01
Ved det i Tønning den 19de de, stedfundne Hestemarked vare 800 Heste udstillede til Salg, imidlertid var Omsætningen, uagtet de mange Kjøbere, dog ikke livlig. (Jtzeh. Ugebl.
Viborger Samler, 1840-09-01
Directeuren for de pyrenæiske Bjergsangere har i "O. Thoms. Av." ladet indrykke et Forsvar for Selskabets forsinkede Ankomst til Odense og flere Stæder, og vælter alene Skylden for samme over paa Postvæsenet. Han anfører saaledes: ") Paa Touren fra Colding til Veile nægtede vore Postilloner at kjøre videre og spændte Hestene fra paa Halvveien, saa at vi maatte gaae to Mile til Veile, hvor vi først kunde indtræffe Kl. 9 om Aftenen. 2) Fra Veile til Horsens gik et Hjul istykker, saa at Børnene maatte gaae over een Mill. 3) Fra Fredericia til Veile kjørte Postillonerne, som vare bestilte til Retour, bort om Morgenen, for den bestemte Tid, med andre Passagerer. 4) Fra Aalborg til Randers spændte Postillonerne 4 Gange fra og Bjergsangerne vare nødte til at spænde sig selv for og trække deres Cammerater, og derpaa bære dem paa deres Skuldre, hvortil Directeuren i et saadant Tilfælde altid foregaaer med sit eget Exempel. – "Jeg erkjender imidlertid villig, – hedder det endvidere – at Dhrr. Postmestere ialmindelighed have viist mig al mulig Artighed, og angiver dem blot til deres egen Efterretning, Postillonerne fra Fredericia, Colding og Aalborg som dem, der betydeligen have skadet det Rygte for Nøiagtighed, som hidtil uden Undtagelse har været os til Deel. – J mit Sted vilde vist enhver Anden have forlangt betydelig Skadeserstatning af Postmestrene for deres Folks Opførsel, jeg indskrænker mig til at gjøre dem bekjendte med Samme og ikke skrive paa i deres Timeseddel. - Forøvrigt lover Directeuren, paa Grund af den Velvillie, hvormed de Danske overhovedet have beæret dem, at meddele nogle Hemmeligheder med Hensyn til Oprindelsen og Øiemedet af det BagneresskeMusikconservatoriums Foretagende, der er langt fra at være som man synes at troe, en privat Entreprise. Det har nu bestaaet i 9 Aar, og H. M. Dronningen af Frankerig har havt den Naade at tage det under sin allerhøieste Beskyttelse."
Viborger Samler, 1840-09-01
Fra Randers Egnen, den 26de August. Enkelte af de jydske Stænderdeputerede siges dennegang ikke at ville møde, hvorimod Nogle, som ikke indfandt sig forrige Gang, i den nu forestaaende Forsamling, efter Sigende, ville give Møde, saaledes vil Justitsr. Nygaard til Steenalt, i hvis Sted Kammerherre Mylius i sidste Session tog Sæde i Stænder=Forsamlingen, at ter møde denne Gang. Jstedetfor den afdøde Deputerede Kjøbmand Ludvigsen i Randers, moder den anden Supleant, Procurator Jensen, da den første Suppleant, Kjøbmand Krogsgaard, ikke ønsker at indtræde. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Den fra Frederikshavn efterlyste Fæstningslave, Peder Jonatsen Rærup, er paagreben i Nykjøbing paa Morss. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 21de August. N. A. Frost fra Thisted til Christiansand med Byg. L. C. Andersen og O. Nørgaard fra Thisted til Altona med Uld, Smør og Huder. L. Gundersen fra Nykjøb, til Christiansand med Rug og Smør, M. Nielsen fra Lemvig til Grimstad med Korn. A. Thorsen fra Lemvig til Mandal med Korn. A. Frøsnæs fra Nykjøbing til Christiansand med Korn. J. Osmundsen og O. Jensen fra Krick til Mandal med Byg. T. Dahl fra Krick til Christiansand med dito. Den 2de: N. H. Ankersen fra Struer til Altona med Bankebog og Smør. Den 23de: M. Jacobsen fra Thisted til Christiansand med BogS. Thomsen fra Struer til Grimstad med Korn. (For Udg. laae i Canalen den 28de: P. C. A. Møller fra Skive og Lemvig til Altona med Smør).
Viborger Samler, 1840-09-01
Døde. Gadstrup ved Roeskilde: Sognepræst C. C. Brogger. - Skivholme Præstegaard: Cecilia M. Flensborg, f. Bay, 61 Aar. - Aarhuus: Peter Felix, 90 Aar og 7 M.; forhenv. Værtshuusholder Jens Wormslev, 73 Aar. - Aalborg: Jnstitutbestyrer C. Olsen, 38 Aar; afd. Kobbersmedmester A. L. Rollins Enke, Else Rollin, f. Lund, 73 Aar. Elsegaard ved Ebeltoft: Gaardeier Andreas Hviid, 30 Aar.
Viborger Samler, 1840-09-01
Reisende. Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 31te Aug. Hr. Frederichsen, Mad. Frederichsen, Hr. Bahnson.
Viborger Samler, 1840-09-01
Tanker ved By- og Herredsskriver Fæsters Baare i Skive. Fæster sover, Taaren flyder Fra Forladtes Kinder ned; Men Din Røst nu til dem lyder: Sørger ikke; thi jeg leed, Jeg er hos vor Moder kjær Her blandt de Forløstes Tal, Stedse fri for Sorg skal være J Guds høie Himmelsal. Du var Fader, Dines Trøst, Dine Børns Haab herneden, For tidlig kom for dem Din Hof For snart Du vandred heden; Ene staae de her tilbage Sukke, græde over Dig, Men de ville ei forsage, dini. Gud er jo miskundelig.
Viborger Samler, 1840-09-01
AVERTISSEMENTS. Efter lange og unge Lidelser indslumrede ved en blid og rolig Død igaar Aftes til det li bedre Liv vor eiegode, uforglemmelige Fader, By- og Herredsskriver Hans Julius Fæster, lidt over 63 Aar gammel. I Evigheden er han nu, efter 14 Aars lange Skilsmisse, forenet med vor forklarede Moder og der, for Guds Throne, nedbede de nu Begge Himlens Naade og gode Menneskers Yndest og Bistand over deres dybt nedbøiede, paa Livets trange Vei ene efterladte. og uforsørgede, men fromme Forældres dyrebare Minde velsignende. Tre Sønner og Tre Dettre. Skive, den 29de August 1840.
Viborger Samler, 1840-09-01
Da jeg Undertegnede førstkommende Søndag agter at aabne mit Brødudsalg her i Byen, tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til mine ærede Medborgere, som ville forunde mig deres Søgning. Gode Varer, og reel Behandling skal stedse være Formaalet for mine Ærbødigst Bestræbelser. Viborg, den 27de August 1840. H. L. Lindstow, Bagermester.
Viborger Samler, 1840-09-01
En Cand. Philosophiæ, som har opoffet flere Aar til Underviisningen, og ei uden Held forberedet nogle af sine Elever til de lærde Skoler, ønsker en Huuslærerplads til 1ste Mai 1811. Recommendationer haves. De herpaa Reflecterende behage at henvende sig mundtligen eller i portofrie Breve til Hr. Procurator Øllgaard i Skive. En flink og derhos velvoxen Dreng, som har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, kan til anstundende Michaeli blive antaget i et af de jydske Officiner, men han maa kunne klæde sig selv i Læretiden. Stiftstidendens Contoir i Viborg meddeler nærmere Underretning.
Viborger Samler, 1840-09-01
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, Torsdagen den 24de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Aagaard med Underliggende, beliggende i Thisted Amt og Vesterhanherred, der bestaaer af: 1) Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 50 Tdr. 1 Skp. 2 3/4 Alb., og ufrit Hartkorn, 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. 2) En Vand- og en Veirmølle med tilhørende Bygninger og Værker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler privilegeret Mølleskylds Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. og Ager og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Tde. 3/4 Alb. 3) Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tiender af 525 Tdr. 5 Skp. 2 Alb. Hartkorn og Kongetienden af 278 Tdr. 2 Fdkr. og 4) Bøndergods med Hartkorn, 5 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. fri Hovedgaardstaxt, og Ager og Engs Hartkorn 362 Tdr. 3 4/5 Alb. Til videre Oplysning meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 146 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. – Den nærværende Besætning er 180 Fæekreaturer foruden Heste. – Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Gaarde, og er desuden tillagt 1856 Ugedage og 72 Sommerdage foruden kjørende og gaaende Reiser. Auctionen afholdes paa Vesterhanherreds Ting paa Skjerpinggaard, og hvorved vil blive forbeholdt den kongelige Statsgjeldsdirections Ret til Antagelse af de Bud, som falde, efter at Auctionens Udfald er denne meddeelt. Conditionerne ligge 14ten Dage forinden Auctionen til Eftersyn i det jydske Lollandske Landvæsens-Contoir, under Rentekammeret, hos Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, Gjestgiver Storm i Odense, Gjestgiver Petersen i Haderslev, Avisredationen i Altona, og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Viborger Samler, 1840-09-03
No. 141. 68 Aarg. Kongelig allern. privilegeret. Stifts-Tidende. Vibor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Translaagaaenrsdagen den 3die September 1840.
Viborger Samler, 1840-09-03
Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-09-03
Udenlandske Efterretninger. Preussen. Berlin, d. 19de Aug. Dagligen see vi ankomme fra Fæstningerne Statsfanger, der paa Grunaf det kgl. Amnestiedecret have erholdt deres Frihed. Vi erfare, at henved 3000 Statsforbrydere (?) kunne glæde sig over denne kgl. Naade. De Arresteredes Underholdning har hidtil kostet Staten 45000 Rthlr. om Maaneden. Kongen har ikke alene med huldrig Tak modtaget Veteranen Ludwig Tiecks nyeste Roman "Vittoria Accorombona", og tilsendt Digteren en anseelig Foræring men endog af egen Drift tilstaaet ham en aarlig Pension af 1000 Rthlr.
Viborger Samler, 1840-09-03
Jblandt de i Magdeburg Amnesterede befandt sig, som man siger, to Polakker, der vel have erholdt deres Frihed, men hvis Godser ere confisterede. Disse to Mænd skulle have henvendt sig til Regjeringen med den Erklæring, at de vare aldeles blottede for Midler til at kunne fortsætte deres Reise, hvorfor de ønskede at vende tilbagetil deres Fængsel. Man opkaster nu det Spørgsmaal om de confiskerede Godser og Eiendomme skulle gives til bage eller ikke, Sandsynligviis vil man bestemme sig for Eiendommenes Tilbagelevering, endskjøndt Pengene allerede tildeels ere anvendte til offentlige Foranstaltninger.
Viborger Samler, 1840-09-03
Grækerland. Athen, den 12te Aug. Den lærde Verden har lidt et betydeligt Tab. Den 1ste Aug. døde i vor Stad den berømte Historiegrandsker og Archæolog, Ottfried Müller, Professor ved Universitetet i Göttingen. J flere Maaneder havde han opholdt sig Grækerland, for at besøge dets classiske Steder. Hans sidste Udflugt var til Delphi, hvor han studerede Templets Jndskrifter. Hans Jver og Kjærlighed for Archævlogien udsatte ham saameget for den i disse Sommermaaneder stærkt brændende Sol, at han paadrog sig den ondartede Feber, for hvilken han blev et Offer. Syg førtes han til vor Stad, og han døde faa Dage efter sin Ankomst. Hans Død vakte en smertelig Følelse blandt Jndfødte og Udlændinge. Dette viste sig især ved hans prægtige Liigbegængelse. Foruden Professorerne og de Studerende ved Universitetet, Embedsmænd og Officierer ledsagede flere Hundrede Mennesker Liget til Graven paa hiin Plads, hvor Plato skal have underviist sine Disciple.
Viborger Samler, 1840-09-03
Vore Blade kappes om at lægge deres Deeltagelse for den altfor tidlig Hedenfarne for Dagen.
Viborger Samler, 1840-09-03
Athen, den 12te Aug. Vore Forhold til Porten ere nær ved at antage en alvorlig Characteer. At vor Regjering har forkastet den for Grækerland ufordeelagtige Handelstractat, har opbragt Tyrkerne i den Grad, at de fordriste sig til eensidigen at udføre Tractaten d. e. de ville fremdeles behandle Hellenerne efter de i Tractaten opstilled, Grundsætninger. Tyrkerne i Constantinopel have tvunget de i denne Stad boende helleniske Undersaatter og Kjøbmænd til at lukke deres Hvælvinger og Boutiker, og truet med at udjage de Handlende af Staden. Paa Grund af den franske Gesandts energiske Forholdsregler have de tyrkiske Auctoriteter imidlertid senere modificeret de strenge Forholdsregler, og søgt at undskylde samme. Vor Regjering har anmodet de fem Magter om deres Mægling, men det synes ogsaa, at den har fattet den mandige Beslutning ikke at taale nogen Krænkelse af vort Lands Ære eller noget Jndgreb i vore Jnteresser. Ligeoverfor den ormstukne tyrkiske Statsmaskine føler vor Regjering sin Kraft, der grunder sig paa eiendommelige Forhold. Den nye græske Gesandt, Christides, er afseilet til Constantinopel; erholder han ingen fuldstændig Satisfaction, skal han strax indskibe sig med vort Gesandtskabsarchiv. Stemningen her er imod Tyrkerne; Tidenderne opfordre ligefrem Regjeringen til hurtig at ruste sig til Krig. En saa retfærdig og lovlig Anledning, disse voldsomme Tvangsmidler, der udgaae fra Porten, ere en Spore for Nationalfølelsen til paa ny at begynde den kun midlertidigt standsede Kamp.... Derfor yttres allerede lydeligt Ønsket om, at de to meest udmærkede Statsmænd – Gesandterne Maurokordatos og Kollettis maatte vorde tilbagekaldte fra deres politiske Exil for ved deres umiddelbare Nærhed at kunne tjene Thronen og Landet med deres Jndsigter og Daadskraft.
Viborger Samler, 1840-09-03
Orienten. Fra Triest meldes under 19de August. Licekongen stoler mere end nogensinde for paa Frankerigs Hielp; han er overalt paa Færde; han beseer Fæstningsværker og mynstrer Nationalgarden. Vi maae beklage de i Alexandrien bosatte Europæere; thi hvo som kjender Paschaen, veed hvor hellige Menneskeliv og Folkerettigheder ere ham.
Viborger Samler, 1840-09-03
Jndenlandske Efterretninger. De slesvigske Stænder ere ved et under 25de Aug, udgaaet allernaadigst Patent sammenkaldte til den 14de October. Deres Session er ligesom Østifternes og Holsteens bestemt til at vare i to Maaneder. – Bl. Tid. af 1ste Septbr. bemærker, at da Avisen sluttedes var der angaaende de jydske Stænder ikke udgade noget Patent.
Viborger Samler, 1840-09-03
Rygtet gjentages, at Dr. M. paa deres Reise ogsaa ville gieste Lübeck. Præsidenten ved den holsteenske Overret, Conferentsraad Levsen i Glückstadt, er død i disse Dage.
Viborger Samler, 1840-09-03
Vor Landsmand, Architect Schlick, der nu i 6 Aar, i Neapel har været beskjeftiget med at restaurere Sager i Pompeji, skal, ifølge udenlandske Blade, være kaldet til St. Petersborg, for at sysselsætte sig med Forskjønnelser af det gjenopbyggede Vinterpalais. Schlick har af Hs. Majestæt Kongen af Neapel nylig modtaget St. Ferdinands-Ordenens Commandeurkors. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1840-09-03
Vor agtede Landsmand, forhenværende Catechet ved den mosaiske Menighed i Kbhavn, Hr. Mannheimer, nu ansat som Præst ved den mosaiske Menighed i Wien, bekjendt som udmærket Prædikant der ligesom fordum her, opholder sig fortiden i Kbh. i Familiebesøg. (B. T.)
Viborger Samler, 1840-09-03
Jfølge Breve fra Vestindien haves der i Sommeren saadan Tørke, at der bedes i Kirkerne om Regn. (Ah. A.)¬
Viborger Samler, 1840-09-03
J preussiske Blade læser man i denne Tid ganske mærkelige Yttringer om den danske Øresundstold. Saaledes indeholde de "Stettinske Børsefterretninger", et meget læst Blad, under 7de ds. følgende frappante Yttring; "Sundtold-Anliggendet. Til de mangehaande Deliberationer om Samme i disse Blade ville vi endnu tilføie, de træffende Ord, som Rellstab udtaler i den "tydske Pandora: Ved Østersøens eneste Udgangsport - de svenske Canaler fraregnede – har Danmark leiret sig som en Røverridder fra Næverettens Tid, for at afpresse alle Folkeslag, hvis Skibe vugge sig paa Havets frie Bølge, Løsepenge. Efter Aarhundreder vil man ikke kunne begribe, hvorledes en heel Verdensdeel kunde være saa taabelig, at bære denne Tvangslov af en lille Stat, som hverken har Ret eller billighed, men kun et blot Tilfælde, for sig. Thi skulde en ny Ø, kun saa stor, at et Batteri paa 24 Pundinger kunde faae Plads derpaa, dukke frem af Havet og lægge sig for et Stræde, saa maatte jo den, der efter fri Søret først hilste den og plantede sin Nations Flag paa Samme, ogsaa have vundet Rettigheden til, derfra at skyde alle Skibe i Grund, derikke vilde betale ham den Tvangstold, han forlangte. Han vilde idetmindste have denne Ret lige saa godt, som nu det danske Batteri paa Kronborg, ifald man ikke antager, at en Uret meer og meere bliver en Ret, jo længere man udøver den. Det er endda godt, at Solens Opgang ikke er i nogensomhelst Stats Magt, Efter Øresundstolds-Theorien behøvede Rusland da slet ikke at lade Solen gaae op over Uralfloden, for det først paalægger os i Tydskland en dygtig Solstat, en Kopskat paa Lys og Varme." Et saa bittert Sprog mod en fremmed, med Danmark i venskabelig Forbindelse staaende, Magt - siger "Jtzehoe Ugebl." vilde hertillands sikkert ikke kunne passere Censuren. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-09-03
Af en Skrivelse fra Tønder-Egnen i Dannevirke sees, at en Tingsskriver Jacobsen og Stænderdeputeret Steen holdt have reist omkring til Sognefogder og Fuldmægtige i hele Slurherred, hvor Alt er Dansk, for at nøde dem til at underskrive en Ansøgning til Kongen om at beholde det tydske Rettergangsprog. Holsteenske Stænder. Med 32 Stemmer imod 20 besluttedes i det 21de Møde ikke at indgive noget Andragende om Stænderforhandlingernes Offentlighed, og samme Møde vedtoges med 33 St. mod 8, at Forsamlingen skulde indgive en Petition om Foreningen af Hertugdømmernes Stænder.
Viborger Samler, 1840-09-03
Af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug er atter i disse Dage udgivet et meget fortjenstligt Arbeide: "Populair Fremstilling af det danske Skatte- og Afgivtsvæsen, af Etatsraad, Amtsforvalter, Stænderdeputeret Brink Seidelin." VIII. og 218 S. Prisen 48 s. Bogen omfatter ogsaa andre Byrder, endog Naturalpræstationer og Værnepligt, Tiender m.v. Den har to Hovedafdelinger, af hvilke den første i Korthed meddeler det Væsentlige af den gieldende Lovgivning, og derhos adskillige Oplysninger om de enkelte Pengebyrders Beløb i den senere Tid. J anden Afdeling (S. 144 fl.) har Forfatteren fremsat almindelige bemærkninger ved det danske Skatte- og Afgiftsvæsen og undersøgt de deri gieldende Grundsætningers Forhold til Statsoeconomiens Fordringer. (Brig. Td.) Høsten. "Jtzeh. Wochbl." siger herom Følgende: Det synes, at Landmændene kunne imødesee en Vedvaren af den for deres Pengepunge saa tjenlige nuværende Periode. Almindelighed taget kan man paastaae, at der er Afgrøde i rigelig Mængde, og Priserne holde sig høit. Rugen er overalt i Holsteen vel lykket. J Omegnen af Rendsburg har man fundet mange enkelte Ar af denne Sædeart med 60 Korn. De bedste Udsigter haves for Høsten af Byg og Havre, dog er den sidste i enkelte Geestdistricter ikke jun meget god, men fra Marskegnene hører man aldeles ingen lignende Klage. J Hveden finder man i Aar næsten overalt en for de herværende Landmænd næsten ubekjendt Art af Kræft, Rust nemlig, der venteligen skader meere Qvaliteten end Qvantiteten af Sæden. Om Boghveden hedder det kun hos speculerende eller hos altid klagende Landmænd, at den ikke tegner til at blive giftig. Man kan glæde sig til en riig Høst af Erter og Kartofler – gid kun ikke for mange af de sidste maa gaae i Brændeviinskjedlen! De Forventninger, som Landmændene i Geestdistricterne gjorde sig om Rapsen ere rigtignok slagne feil, men i Marskegnene er man meget vel tilfreds med denne Artikels Udbytte. Heste, Slagteqvæg og Køer, saavel som Kjød og andre Fedevarer, holde sig i høi Priis. J Nærheden af Tøndern er saaledes i denne Tid gode og anseelige Køer fra Geesten betalte med 50 Rdlr. Cour. Stykket.
Viborger Samler, 1840-09-03
"Loll. Falst. St. yttrer Følgende om Høsten, modtaget fra paalidelig Haand: Rugen er allevegne kommen særdeles godt i Huus og svarer ved sin Godhed og Mængde ganske til Forventningen, eller overgaaer den endog. De andre Sædearter har man paa de fleste Steder begyndt at mei og tildeels at indbjerge. Vaarkornet er overalt godt. Ogsaa her har man talt om de saakaldte Spring i Bygaxene; dog har dette ikke været almindeligt og det derved lidte Tad ikke betydeligt. Hveden, som i Forsømmeren tegnede saa overordentlig godt, blev, som bekjendt, i Julii Maaned angreben af Rust, der var saa almindelig, at der her i Stiftet neppe var nogen Mark, som var fri derfor, og andre Steders Erfaringer lode med Grund befrygte, at denne Kornart endog for en Deel kunde blive tilintetgjort. Men mod Alles Forventning standsede Ødelæggelsen næsten pludselig ved det varme og tørre Veir, som indtraf i de første Dage af August, og Hveden vil nu - hvad Mængden angaaer vistnok blive over Middelaar, hvorimod Qvaliteten sikkert bliver noget ringere, og, hvor det kan undgaaes, er det neppe tilraadeligt at bruge dette Aars Afgrøde til Sæd.
Viborger Samler, 1840-09-03
Ved Classelotteriets Trækning i Mandags faldt de større Gevinster saaledes: Præmien 8000 Rbd. faldt paa Amben 9329, der udkom med en Gevinst af 50 Rbd., i Gethers Collection; Gevinsten paa 4000 Rbd. samt 3 dito paa 1000 Rbd. tilfaldt Lottoet; endvidere faldt i Gethers Collection en Gevinst paa 1000 Rbd. Til Flensborg kom en Gevinst paa 2000 Rbd. og en paa 1000 Rbd.; ligeledes til Glückstadt 1000 Rbd. 200 Rbd. var den høieste Gevinst der kom til Jylland; deraf kom en til Ribe og en til Viborg (paa Amben 21-123) og endvidere 100 Rbd. paa Amben 22212 samt 50. Rbd. til Holstebroe paa Amben 22355. De udtrukne Bagtal ere: 123. 206. 212. 240. 246. 302. 329. 355, 356, 390. - J sidste altona Trækning blev der i Tallottericollectionen her i Byen vundet en Terne til Beløb, 120 Rbd. - De kom efter Sigende i Hænder paa en Person, der efter yderste Evne trolig skal dyrke - Baous.