Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
J Fortidens Skøder, Gavebreve, og andre gamle Adkomsts-Dokumenter forekomme ofte Afgifter betegnende – men nu i det daglige Sprog forældede - Ord, hvis bemærkelse er saa meget vigtigere at vide, som disse Afgifter paa Grund af hine gamle Adkomstbreve til svares den Dag i Dag. Det er nogle af disse som Landgildespestes forekommende gamle Ord, hvis Forklaringer jeg her forsøger at give. Skulle vore Lærde af en Morvilles Jndsigter i slige Gammelheder end finde et og andet at udsætte paa mine Forklaringer, saa torde de dog maaske foranledige grundigere Undersøgelser, som endelig forskaffede os de rigtige Begreb om Afgifter, der endnu hæves, og jævnlig derfor give ved deres nu uforstaaelige forældede Benævnelser Anledning til endog Professer. Foderolse. At, hvor i de gamle enten Landgildetakster eller andre Afgifter indeholdende Dokumenter det Ord Foderokse kommer for, ikke menes selve Oksens eller Nødets Værdi, men blot hvad det aarlig koster at fore, ligger indlysende og umodsigeligt i flere vore ældre Love. Saaledes siges i 11te Art. af Frederik den 3dies kongelige Haandfæstning: Skal det og være Adelen uforbudet og frit for, at føde og følge, og saamange Ølsen at skalde som Enhver kan stalde paa sit eget Foder, eller han kan lade fore hos sine egne Tienere, som ere pligtige at holde Fornød." Hermed jævnføre man den 32te Art. i Kong Kristian den 3dies kolding. ske Reses, hvor et Fornød udtrykkelig forklares ved den Okse, En lader fore hos de sine egne Tienere, som ere pligtige at holde Fornød, hvilket Udtryk findes ordlydende i K. Frederik den 2dens Haand fæstnings 11 Art. – J Forbigaaende kan jeg ikke undlade at henvise til et K. Kristian den 4des Brev af 21 Novbr. 1594, som findes i Strelows Gullandske Krønike p. 28692, da dette Kongebrev viser hvor ofte høist trykkende slige Fornøds Hold var for Bonden. At og Fornød ikke kan bemærke selve Nødet, eller dets Værdi, men kun Værdien af Nødets aarlige Foring er mig indlysende af vore gamle Jordebøger, ved at sævnføre den der for en Foberokse ansatte Takst med Taksten for en Bolgalt. Man se saaledes den i sin Tid flittige med Holbergs: En Klokker sove kan i Ro til Klokken tiDe Folk de er en vant til noget Slaveri; ubefændte Klokker Hans Hansen Skonnings i Aaret 1647 udgivne Takstebog p. 56. Her regnes et helt Fornød for en Mark Penge, naar derimod hos samme Forfatter p. 26 en Bolgalt anslaaes for 6 Mark. J den Renteritakst, som udkom kort efter Suverænitetens Jndførsel, og er dateret 10 Febr. 1661, er i Lenenes Jordebøger et Nøds Hold ansat til 1 1/2 Rigsdaler. Til Slutning tør det ikke være afveien at bemærke Forskællen mellem et Staldnød og et Fornød, der er den samme, som naar endnu i Jylland skæines mellem en Skaldstud, og en Fødestud, fr. Testrups Danmark og Norges Krigsarmatur p. 26162. Bølgalt. At derimod Bolgalt – ikke som Nogle skrive Bogalt – er selve Svinets Værdi, og ei Værdien af dets Foring, er mig uden for al Tvivl. Thi Bolgalt i Fortidens Breve skal uden Tvivl sige den Galt, som er lagt til paa det eller det Bolder, som bekændt, var et Stykke Jord, om hvis Størrelse vor Oldlov- og Historie-grandskere ere uenige, og som jeg heller ikke tror kan efter en almindelig Maalestok bestemmes, da det nok har forholdt sig med de Gamles Bol som med vort Hartkorn, hvoraf mangen Tønde i Lollands NørreHerred ikke har over 4 geometriske Tønder Land, naar derimod i andre Danmarks Provindser findes 1000 Tønder Land paa en Tønde Hartkorn f. C. Dyrehavegaard ved Nyborg. - Jeg siger Lollands Nørre Herred, ikke som Hr. Professor Begtrup i sin Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Fyn, Langeland, Lolland v. s. v. p. 613, §. 246 vil, at Søndre Herred skulle være det Lollands Herred, der havde mindst Jord til Hartkornet, hvilket i det mindste er mod min Erfaring, hvorefter især Sandby Sogn holdtes for at have megen liden men for det meste megen god Jord paa Hartkornet. Som med Nutidens Hartkorn saa med Fortidens Bol, hvilket vore gamle Jordebøger an slaa stundum til mere end dobbelt i Udsæd mod hvad et andet Sogns Bol anslaas for, efr. Script. Rer. Danc. T. v. p. 429 (e). - Bolgalt bliver da den paa Bolit opfødte Galt, som gives i Landgilde. Testrup i hans foranførte Krigsarmatur p. 258 siger og, at en Bolgalt er en given Galt.