Berlingske Tidende, 1779-03-01
Capitain Hoods Forhør blev fortsat den 22de Januarii, Admiral Keppel havde vel uagtet den tilstaaende Forandring. i Skibsbogen, admitteret denne Capitains Vidnesbyrd, men da siden forekom det Spørsmaal, om Admiralen den 27de om Aftenen havde hidset mange Seyl, og Capitainens Dagbog gav derpaa et bekræftende Svar, saa protesterede Admiral Keppel imod hans videre Vidnesbyrd. Tilsidst blev af Retten gjort det Spørsmaal til Capitain Hood, som var gjort til de foregaaende Vidner, nemlig: om efter hans Vidende og Overbeviisning Admiral Keppel den 27de og 28de Julii havde gjort noget, som besmittede det Brittiske Flag Ære, Vidnet svarede: endskiønt der er blevet protesteret imod hans videre Vidnesbyrd, maatte han dog sige, at han i al Henseende erkiendte Admiralen for en prisværdig Søemand. Han havde aflagt sit Vidnesbyrd og det tilkom nu Retten, at dømme om det forelagte Spørsmaal. Den 23de Jan. blev Capitain Allen fra Egmont afhørt, som et Vidne, for Sir Hugh Palliser. Han viste sig udi det heele Forhør, som en retskaffen og indsigtsfuld Søemand. Resultatet deraf var især, at Admiral Keppel, efter den Skade, som Skibene havde lidt, havde viist sig som en erfaren Commanden, deri, at han ikke strax igien angreb den Franske Flode, ja at det i adskillig Henseende havde ey paa nogen Maade være mueligt, og endnu mindre raadeligt, strax at have fornye Angrebet. Paa det Spørsmaal, om ved Admiral Koppel Forhold den 27de og 28de Julii det Brittiske Flags Ære havde lidt, svarede Capitain Allen, ney, og føyede dertil og det skulle jeg ikke saa dristig sige, dersom jeg ikke havde været 40 Aar paa Søen, og Officier i 33 Aar. Jeg maa langt meere erklære, at efter min Meening har AdmiraKeppel da forskaffet det Brittiske Flag Ære, i Steden for at beskiemme det. Paa saadan Maade have hidindtil alle Vidner, i Stæden for at bevise den mod Admiral Koppel anbragte Klage, langt meere talt til hans Forsvar og Retfærdiggiørelse. J sær har Capitain Windsor, som blev afsendt, for at overbringe Sir Hugh Ordre, at støde med sin Division til Admiral Keppel ved sit Udsigende til deels beviist det Modsatte af det, som Sir Hugh erklærede til sit Forsvar, nemlig, at han om Eftermiddagen Kl. 5 var kommen til Sir Hughs Skib, at han havde overbragt ham Admiralens Ordre, at Equipagen paa Formiddable, som Sir Hugh commanderte, havde raabt Hurra, og at Capitain Windsors Equipage derefter havde besvaret samme. Af alt dette uddrager man en Følge, som for Admiral Kepel er høyst berømmelig. Man betragtet ham, som en Mand, der lider uforskyldt. Da fra den Side, hvorfra man formodede det meeste imod ham, alle Udsigender gaae ud paa at forsvare ham, saa kan man let slut te, at dersom de Vidner skulde fremkomme, som ere i Stand, til at tale meere til hans Forsvar, end Capitainerne, saavel paa hans egne Skibe, som paa de til hans Division hørende Skibe, vilde hans Uskyldighed endnu upaatvivleligere fremskinne, da hidindtil ved alle af Sir Hugh fremstillede Vidner ikke een eneste Post udi den mod ham fremlagte Klage er bleven beviist. Eendeel ere derfor af den Meening, at Admiralen skal ikke eengang komme til at forsvare sig, men forinden med Berømmelse blive frikiendt. Andre gaae endnu vidre, og meene, at Krigs=Retten skal med første gandske blive ophæophævet, eftersom af Vidnernes Udsigender intet mod Admiral Keppel er beviist.