Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Efterretningen slutter med en beroligende Forklaring om den omhyggelighed, hvormed dette vigtige Anliggende drives. Omeare om St. Helena. (Fortsat; see forr. No.) Longwood, Bonapartes Residents, ligger paa en liden, 1800 til 2000 Fod over Havet fremragende Bjergflade, der ellers, førend Bonaparte endnu blev indqvarteret der, af Jngen var beboet. Af Træer voxer der intet andet end Gummitræet (Conyza gummisera), men hvis Blade blot udspringe paa Enden af Grenene, og derfor kun yde liden Skygge, som vel leverer Brændeved, men ingen Frugter, og derimod formedelst den søde Saft Bladene udsvede, pleier at være besat af et Slags meget besværlige blaa Fluer. Jordbunden bestaar af seit Leer, som i vaadt Veir næsten er ufremkommeligt. Paa Grund af denne Jordbundens tilsyneladende Frugtbarhed, forsøgte man engang at saae her Hvede, Byg og Havre, og da den første Høst var god, byggede man her en Lo, men da Sæden siden ikke vilde lykkes saa godt, forvandlede man Loen til en Sommerbolig for Undergouverneuren. Næst den skarpe Sydost-Passatvind som Longwood, uden al Beskyttelse, ligger udsat for, og som er meget skadelig for Vegetationen, ødelægger ogsaa et lidet sort Møl alt hvad der faaes, Rotter anrette der ligeledes stor Skade. Bonaparte har forsøgt at saae i Nærheden af sin Bolig Byg, men det lykkedes ikke. Den, som paa en Reise fra eller til Ostindien, som Passageer tilbringer en kort Tid paa St. Helena, eller uden for Staden, og bedømmer Landet efter Gouverneurens Residents, paa den saakaldte Plantage, hvor der findes ret smukke skyggefulde Buske, saavelsom Vand, vil, især efter en ensformig kjedsommelig Søreise, finde Øen meget yndig, og skildre den som meget yndig, men ganske anderledes vilde han dømme, naar han skulde leve her en Tidlang, og især i den høie Biergegn, hvor Bonaparte boer. Der er det øde og ubehageligt. Men omtrent 4500 Skridt derfra gives der i en Fordybning en yndig smukt bevoxet Hauge, som ogsaa har Vand, denne tilhører det ostindiske Compagnie, for hvis Regning Gartneren af alle de Haugeværter, han avler der, sælger samme. Til Napoleons og de med ham paa St. Helen under Bevogtning værende Personers Underhold er aarligen bestemt en Sum af 20,000 Pund. (200,000 Rbdlr. Hvor betydelig denne Sum end maatte synes, saa maa man dog ikke glemme, hvor mange Personer, der skal leve deraf, og at paa Øen St. Helena alle Artikler, ligge fra de almindelige Levnetsmidler indtil Luxusvarer, uden Forskiel ere treGange saa dyre som i Europa. Efterat Bonapartes franske Kok var død og den italienske, Santini, og den polske Officier PoniatowskiGrev Las=Cases tilligemed hans Søn og GeneralAdjutant, Gener Gourgand, vare sendte tilbage til Europa, bestod Bonapartes Huus- og Hof etat af følgende Personer: to Kammertjenere, Marchand og St. Denys (af hvilke den første især nyder Bonapartes særdeles Fortrolighed og sover i hans Forgemak, ligesom fordum hans Livmameluk Rustan), 4 Livtjenere, 4 chinesiske Huusbetjenter, der ere komne i to franske og 2 engelske Tieneres Sted, hvilke sidste Gouverneuren Sir Hudson Lowe har fundet fornødent at afskedige, en engelsk Kok og en engelsk Gartner, to Chinesere, som gaae tilhaande i Kjøkkenet; Grev Bertrand og hans Gemalinde samt 4 Børn, en fransk Tiener (en afskediget engelsk Soldat), en Chineser som Opvarter, en fransk Kammerjomfrue, to engelske Stuepiger; Grev Montholon og hans Gemalinde samt 3 Børn, en fransk Kammerjomfrue, to engelske Opvartningskoner, endnu en Opvarterske, en fransk Tjener, en chinesisk Opvarter, endeligen tre engelske Staldkarle, ialt 41 Personer. (Fortsættes.)