Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Efter alle meteorologiske Grundsætninger er det at formode, at Vinden under den anden Halvdeel af December vil afvexle imellem Nordvest og Nordost, og at Kulden vil tiltage. Før Slutningen af Aaret vil den sikkert stige til mere end 8 Grader. Endog de sydlige og sydvestlige Bjerge i Europa ville endnu i Aar bedækkes, med Snee, og de fra disse Egne kommende mindre varme Luftninger ville saaledes tilføre os i Form af Snee de Dunster, der opstige fra de Transalpinske, d. c. imod Æqvator vendende, Bjergsder; paa den sydlige Side derimod ville de forvandles til Regn. Den 20de Decbr. er Solen sjunken ned til sin laveste Punct, og dens Straaler danne en stump Vinkel, hvorfor deres Brænd punct er mindre virksomt paa Jorden end paa den over Jorden svævende Dunstkreds. Adskillige fra Sydvest kommende Dunster ville i December foraarsage mørke Dage; og, da Nord- og Østen Vindene crystallisere dem til Snee, ville de dermed dedække de Nordøstlige Lande. Andre mørke, af høitgaaende Taage foraarsagede Dage ville og saa denne Maaned fremvirke stærke Stormvinde i de mod Nordost liggende Lande. - Den 16de Januar er Solen omtrent ligesaa langt over Horizonten som den 26de November. J Løbet af disse 6 Uger mister Jordskorpen i den nordlige tempererede Zone sin meste Varme, uden at faae nogen Erstatning derfor, hvorfor Kulden ogsaa sammesteds vil tiltage; dog ville maaskee ogsaa i Januar nogle lumre Luftninger fra de sydlige og sydvestlige Egne naae hen til os, og forvandle nogle Frostdage til Tøveir. Bjergsneens bestandige Tiltagende ligefra Slutningen af October til Midten af Januar, saavel paa Pyrenæerne som paa de fra disse Hovedbjerge udløbende Grene igjennem det nordlige Spanien og sydlige Frankrige, vil borttage en større Varmegrad, end det skeede i forrige Aar. Paa samme Maade har Snefaldet allerede begyndt i de mere nordlig liggende Lande, Scotland, Sverrige, Norge, Rusland, samt de sydlige og sydvestlige Bjergegne af Tydskland. Denne Snemasse vil, i Henseende til den deraf opkomne Kulde i Luften, mærkelig tiltage lige til Januar, og formindske Solstraalernes Virkning paa Jordskorpen. Saafremt derfor fugtige og milde Dage indtræffe i Januar Maaned, ville disse medføre Snee i alle de i Nærheden af Bjerge liggende Lande. De store og langsomt flydende Floder paa den nordlige Side af de Europæiske Bjerge ville fryse til ved den i Januar opkomne Kulde men de smaae og hastigere flydende ville, da Kulden ikke bliver streng eller langvarig, kun fryse til paa kort Tid, og mange aldeles ikke bedækkes med Jis. Paa den nordlige Side af vor Verdensdeel ville dens Jndvaanere glæde sig ved nogle saare vakre Vinterdage i den sidste Deel af Januar, thi de overalt snetækte Bjerge, den afkølede Jordskorpe, de kolde nordlige og østlige Vinde ville borttage den frie Varme, ligesom Solens Hælding og dens fra Sneen tilbagekastede Straaler endnu mindre kunne formilde Kulden. Af samme Aarsag ville Vestenvindene ikke altid medføre Fugtighed, men tværtimod ofte være meget kolde. Den derpaa følgende Februar vil i de første Uger medbringe Kulde, mørke Dage, Nattefrost, men ogsaa nogle klare, behagelige Dage. Vildgjæssene ville tidlig begynde deres Flugt fra de varmere Egne, og Vindene ville for størstedelen, end- og ligge til Midten af Maaneden, blæse fra Vest og Sydvest samt tillige bringe Regn og Slud.