Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
Kammerraad Rasmussen foredrog et Andragende fra adskillige mindre Landeiendomsbesiddere i Tikjøb Sogn, hvori indstilledes til Overveielse: 1) om den Skade, der tilleies dem paa deres Sæd af det der i Egnen værende Vildt. 2) om det Byrdefulde i at kjøre det skudte Vildt til det Kongelige Kjøkken. 3) om at Kjørselerne ved de saakaldte Prindsejagter maae bortfalde eller i det mindste noget indskrænkes. 4) at Klapperne ved Jagten maatte for Fremtiden leies af Forstvæsenet. 5) at Veiarbeidet, som det nu udføres, er en stor Byrde for Landalmuen. 6) at der for Fremtiden maa fremlægges Regning af Amtet til Sognebeboer, ne for de Penge, der betales til Amts-Repartitionsiondet i Stempel og Sygehuuspenge m. m. 7) at Sognets Beboere for Fremtiden selv maae vælge deres Fattigiorstandere m.m. 8) at Cavallerie-Fouragen maa bortlici teres, og 9) at Sognets skolesøgende Børn over 12 Aar maae fritages for at gaae i Skole flere end een Dag om Ugen fra 1ste Mai til 1ste Novbr. Da det blev yttret, at det var rettest at sætte dette Andragende i Forbindelse med andre Forslag, der om disse Gienstande ville indkomme fra andre Steder, og da Proponenten heri erklærede sig enig, saa blev for Tiden intet videre foretaget i Henseende til dette Andragende. - J Mødet d. 28de fremlagde Etatsraad Steenfeldt et Andragende fra tvende Skibsklarerere i Helsingøer om, "at Skibsklarererne sammesteds maatte tilstedes Adgang til Optagelse i Kjøbmandslauget i bemeldte Kjøbstad eller Tilladelse til at handle med Skippere." Commissarius yttrede, at der formeentlig ikke var tilstrækkelig Anledning for Stænderne til at antage sig dette Andragende, hvis billighed er saameget vanskeligere at bedømme, som den Corporation, paa hvis Bekostning Skibsklarerer ne i Helsingøer attraae denne Begunstigelse, ikke have faaet Leilighed til at yttre sig over samme, ligesom deres Begjæring ei heller har været fremmet for vedkommende Collegium. Flere af Forsamlingen erklærede sig af samme Mening, hvorpaa Sagen ved Forsamlingens Beslutning blev afviist. - Kammerraad Drewsen forredrog et Forslag sigtende til "Hoveriets mulige Aflløsning, hvori han indstillede: 1) At Forsamlingen allerunderdanigst vilde dede Hans Majenæt om, at gientage, hvad Allerhøistsamme i Forordn. af 6te Decbr. 1799 har udtalt, at han med Velbehag, seer Hoveriet alskaffet, og, ved at give Bønderne paa de nu Hans Majestæt tilhørende Godser Hoverifrihed imod Erstatning, fremstille et opmuntrende Exempel. 2) At det maatte behage Hans Majestæt allernaadigst at udnævne en Commission, der, naar enten Godseieren eller Bønderne ønskede Hoveriets Ophævelse, kunde som Mæglere optræde imellem disse. 3) At det maatte behage Hans Majestæt at bestemme, at de Fordele, der ved en hurtigere Retspleie med Hensyn til Fæstebønderne, i Anledning af det derom forelagte Lovudkast, kunne ventes at ville blive tilstaaet Godseierne, kun maae vorde saadanne Godseiere til Deel, der for stedse have ophævet Hoveriet in natura. 4) At det maatte behage Hs. Majestæt, efter sin Viisdom, iøvrigt at anvende hos Godseierne ethvert Middel, allerhøistsamme maatte finde passende, for et fremme denne for Staten, Godseierne og Bønderne høist vigtige Sag.