JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Da Vi med særdeles allerhøieste Naade og Velbehag ville ansee, naar Vore Collegier og Departementer, saaledes som Vi med Tilfredshed erkjende allerede at være Tilfældet i nogle Forvaltningsgrene, lade sig være magtpaaliggende, ved god Orden, strængt Tilsyn og hensigtssvarende Sparsomhed, at see Jndtægterne muligst forøgede og Udgivterne indskrænkede under det, som for samme er bragt i Anslag, saa ville Vi allernaadigst, at der, foruden det Finants-Overslag, som ved Trykken bekjendtgjøres over det forestaaende Aars Jndtægter og Udgifter, tillige ved hvert Aars Slutning skal forelægges Os en sammenlignet Forklaring over, hvorvidt de virkelige Jndtægter og Udgifter, under hver Rubrik have svaret til det, som i Budgeten er bleven bragt i Beregning, hvilken Forklaring maatte være saaledes detailleret, med Hensyn til hvert Collegiums og Departements særskilte Res sort, at Vi deraf kunne have et Oversyn over hvorvidt ethvert af dem i det tilbagelagte Aar har seet sig istand til at medvirke til Opnaaelsen af Vore allerhøieste landsfaderlige Hensigter. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette; og kan dette Reskript, som skal meddeles alle Vore Collegier og Departementer til allerunderdanigst Efterretning og Jagttagelse, ved Trykken bekjendtgjøres. befalende Eder Gud! Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te Januarii 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Reskript til Voxt danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Berlin, d. 6 Jan. D. 2 d. M. indtraf her Major Grev Henkel v. Donnersmark, Adjut, hos Kongen, fra det i Marken staaende Kgl. modileArmeecorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Neapel, d. 18 Dec. Bayen i Algier, der siden nogen Tid fører Krig med Beduiner=Araberne, i Ørkenerne i den sydlige Deel af Landet, og hvis Tropper ere blevne slagne af disse, faldt paa den Mistanke, at hans Hoffolk mueligen havde forraadt hans Jnterresse ved en Brevvexling med Fienden. For at hevne sig for denne formeentlige Troldshed indbød han 40 af samme til en Fest under hvilken han, efter et aftalt Tegn, lod sin Garde overfalde Gjesterne, af hvilke den nedsablede 26, medens han med egen Haand ombragte de øvrige 18. Denne Barbar begiver sig aldrig uden for Byen, uden at lade sine Skatte føre bag efter sig, for i Tilfælde at en Opstand skulde udbryde blandt hans Undersaatter, og lægge Hindringer i Veien for hans Tilbagevendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Paris d. 4de Jan. Den 3die, 76de, 77de, 78de og 88de Cohorte af Nationalgardens første Bann, have ansøgt Keiseren om den Naade, at maatte blive sendt til Storarmeen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Berlin, d. 9 Jan. Rigsmarsch. Hert. af Tarent (Mardonald) er med endeel af det under hans Befaling staaende Armeecorps ankommen til Kønigsberg. Gener. Grev Eble, Chef for Artilleriet, er død sammesteds, og Divis. Gener. Baraquay Hilliers i Berlin. Gener. Grev Narbonne, Keiser Napoleons Adjutant, er afgaaet fra Berlin til Paris, og de Franske Generaler Charrier, Chasseloup og Reyarda. - Gener. og Dansk Gesandt v. Waltersdorff er ligeledes reist herfra til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-19
Man har spurgt, hvorledes der skulde forholdes med Vexel=Obligationer, Jeg finder det klart, at de Bestemmelser, Forordningens 23de §. indeholder, ogsaa gielder om Vexel=Obligationer; thi der tales om alle private Forskrivelser, af hvad Slags de end maatte være, de undtagne, som omhandles i §. 31, og i denne §. 31 er Vexelobligationer ikke nævnt. Naar Du altsaa har en Vexelobligation, saa har Du Valget, enten, efter 28de §., at forlange den udbetalt til Forfaldstiden med den Sum i Dansk Courant, Obligationen lyder paa, eller at lade den omskrive paa Rigsbankdaler efter 23de §. og Tabellen A. Kan Du beviisliggjøre, at Vexelobligationen, Du nu har hænde, er udstedt allene forat indfrie en ældre, og denne igjen for en ældre, saa faaer Du Gielden omskreven efter den allerførst udstedte Vexelobligations Datum; thi det hedder i 23de : "Hvor en Debitor ved en nye Forskrivelse har indfriet sin ældre, skal Gieldens Alder bestemmes efter den Tid, da den først blev stiftet." Nægter Din Debitor, at der har været ældre Vexelobligationer til, og har Du ikke Beviis for det, saa er der rigtig nok ingen Hielp for Dig i den Henseende, og Du kan blot beklage, at Du ikke har havt at bestille med honnette Folk. - Naar Du har valgt at faae Din Vexelobligation omskreven paa Rigsbankdaler, saa hører den naturligviis op at være Vexelobligation; den bliver da en staaende Obligation, som forrentes efter Tabellen B., og ikke kan opsiges førend 2 Aar efter Freden, ifølge §. 26. Fordelingen af de Hæftelser, Banken faaer paa al urørlig Eiendom, skal, ifølge Forordningens 77de §., vorde meddeelt i en særskilt Forordning. Man har spurgt meget om, hvorledes det skulde forholdes f. Ex. med Hæftelserne paa Kjøbenhavns Huse og Gaarde, og jeg har hørt nogle tildeels forunderlige Gisninger i den Anledning. Efter hvad jeg har kunne erfare, bliver det nok saaledes, at Assurance-Summen, saaledes som den var førend Krigen, lægges til Grund, men at den beregnes med 3/4 Deel Tillæg i Rigsbankdaler, og af denne Sum tillægges Banken 6 Procent. Et Huus altsaa, som førend Krigen var assureret for 10,000 Rdlr. D. C., bliver nu anslaaet til 16,000 Rigsbankdaler (for hvilken Sum det ogsaa virkelig erholder Assurance); Hæftelsen til Banken bliver 960 Rbdaler, og den aarlige Rente, som skal svares deraf, saalænge Kapitalen indestaaer hos Debitor, 62 Rbdaler 38 s. Slutteligen maa jeg endnu melde, at det allerede giver sig med Prisernes Opskruelse, da man er kommet til mere Eftertanke, Providerings=Commissionen har bekjendtgjort, at ved dens Udsalgsteder de samme Priser for de Artikler, Commissionen lader udsælge, vedblive som hidtil, samt at i sin Tid det, der efter de hidtil værende danske Courantsedler vilde koste 1 Rdlr., vil i de nye Rigsbankpenge ikkun koste 1 Mark. Dette vil nokhave Jndflydelse paa alt øvrigt Kjøb og Salg og hører med til det usigelige Gode, denne Commission har stiftet for Kjøbenhavn og derved for hele Landet. D. 18de Januarii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 7. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 23 Januarii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
De øvrige Priiscouranter, som Committeen ikke finder ubillige, blive derimod ved Trykken at bekjendtgjøre, paa det Publicum kan vorde underrettet om, til hvilke Detailhandlere det kan henvende sig med Sikkerhed om at finde billige UdsalgspriJeg er overbevist om, at Regjeringens Retfærdighed vil tage Hensyn til, hvilke Artikler, der allerede have været forhøiede, ikke blot efter, men endog over Coursen, og hvilke derimod endnu ikke stode i noget Forhold til Coursen eller til de ny Rigsbankpenge. Vist nok ere de fleste indenlandske Fornødenhedsartikler stegne langt over et Forhold af en Cours af 1 mod 6. En Tønde Rug, som end- og efter Krigen kun kostede 10 Rdlr., kostede i de senere Tider 100 Rdlr. Et Pund Smør, som kostede 1 Mk., koster nu 12 Mk. Et Pund Kjød, som kostede 8 s., koster nu 64 s. En Pot Brændeviin, som kostede 11 1/2 eller 1 1/4 Mark, koster nu 18 Mk., ja i disse Dage have nogle endog begjort 20 Mk. Sandanne Priser paa Livets allerførste Fornødenheder, efter hvilke Arbeids- og Folkelønnen, saavel som alle andre Fornødenheder, der ikke forskrives udenlands fra, altid ville rette sig, maa- og bør kunne nedstemmes. Naar en Bonde tager 10 Rdlr. for en slagtet Gaas eller 5 Rdlr. for en Snees Æg, saa er det en ublu Priis; thi det er netop det Dobbelte af hvad han har faaet i Fredstider. Lad end være, at hans Skatter og Afgivter, som en Følge af Krigen, ere stegne betydeligen, saa ere de dog langtfra ikke stegne saaledes, at han for sine Varer bør lade sig betale det Dob delte som i Fredstider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Jeg vilde ønske, at især Folkelærere og Øvrighedspersoner, saavel i Kjøbstederne som paa Landet, vilde oplyse Almuens Jdeer og bibringe den rigtige Begreber om den ny Forordning angaaende Pengevæsenet; thi saadanne Gjenstande ere alt for abstracte til, at menig Mand, som ikke et vant til at tænke over sligt, strax kan fatte den rigtige Sammenhæng. Jdeerne maa her, som det hedder, indgives ham med Skeer, naar han ret skal kunne begribe dem. De Mænd, som skrive i Financeanliggender, kunne sjelden gjøre sig re forstaaelige for den store Hob; thi hvad de kunne paa deres Fingre, og hvad de troe enhver, endog den Enfoldigste, i Øieblikket maa kunne begribe, er for de Fleste mørke Taler. Den Gave, at udtrykke sig paa en populær eller almeenfattelig Maade, er desuden ikke enhver medgiven, og allermindst er den Mand istand dertil, som bestandig har sysselsat sin Aand med abstracte Begreder. Derfor ere ogsaa ofte de lærdeste Mænd mindst skikkede til at skrive for Mængden eller ved Skrifter at virke paa den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Jeg er overbeviist om, at De, min Ven, som sand Patriot, vil i Deres Kreds søge at gjøre Regjeringens velgjørende Hensigter med den ny Forandring i Pengevæsenet saa indlysende som mueligt. Uagtet jeg alt for vel kjender Deres store Popularitet og herlige Gave at gjøre Deres Tale almeenfattelig, saa mener jeg dog, at jeg, som i en Række af Aar har tænkt over vort Pengevæsen, og som tillige troer, ikke at være uovet i den populære Skrivemaade, at kunne give Dem nogle Vink, hvorledes man bedst kunde gjøre Forordningens Formaal ret indlysende for de simplere Menneskeclasser, da jeg er overbeviist om, at den pure Enfoldighed kan stifte her ligesaa stor Skade som den største Egennytte. Jeg vil her til Prøve anføre en Samtale imellem en oplyst Præst og en enfoldig Bonde, angaaende den ny Forandring i Pengovæsenet. Saaledes som denne Præst taler med Bonden, troer jeg enhver Folkelærer og Øvrighedsperson burde tale desangaaende med sine Undergivne. Bonden Hans Jensen. Præsten Hr. Sørensen. Præsten. Hvorfor hænger J saaledes med Hovedet, min kjere Hans Jensen, J pleier jo ellers altid at være saa glad og fornøiet. Hans (halvgrædende). Hvem kan vel være glad og fornøiet i disse Tider, Deres Velærværdighed! Man hører jo intet andet end hvad der er galt. Der kommer jeg nu ligge fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Lovgivning. Forordning om Forandring i Pengevæsenet for Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. (Slutn. For Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. 44) Alle lovbestemte Summer, saavelsom Fordringer paa slesv. holst. Cour. eller Species, for Capitaler, Renter, Penge=Præstationer, af hvad Navn nævnes kan, gaae over til at vorde Fordringer i Abpenge, 2 Rbdal. S. V. for hver 1 Species. - Paa Gield eller Forpligtelser, contraherte i nogen anden Pengesort eller Værdie, end S. H.C. eller Species, skulle de her foreskrevne Bestemmelser ikke anvendes. 45) J alle de Tilfælde, som her ikke udtrykkeligen undtages, skulle de i §. 12 nævnte Betalings midler antages som god Betaling. Alle efter denne Forordnings Bekjendtgjørelse eller fra den 1ste Jan. 1813 af forfaldende Rentebetalinger eller Fordringer, Kapitalbetalinger enten heelt eller for en Deel undtagne, skulle derfor uvægerligen antages i Rigsbankpenge efter den 12te §. Da denne Bestemmelse tillige gielder for Omslaget 1813, saa skulle dog alle førend denne Forordnings Bekjendtgjørelse. forfaldne Fordringer i enhver Henseende afgjøres efterde forhen gieldende Anordninger. 46) Hvad her bestemmes om skyldige Capitaler, gielder uden Undtagelse om enhver Slags Gields forskrivelser. Dog skal paa de Steder, hvor streng Vexelret gjelder, samme forblive i fuld Kraft. Men Betalingen af alle efter denne Forordnings BeFjendtgjørelse forfaldne, paa Species eller S. H.C. lydende, Vexler skeer med Repenge efter §. 12. 47) Ved alle Capitalbetalinger uden Undtagelse, der skulle skee i Omslaget 1813 i S. H. C. klingende Mynt, eller Species, er Creditor ikke forpligtet til at modtage andet, end saadan Mynt, Ligeledes kan den, der har betinget sig en Capital i Sølv, ikke forpligtes at modtage noget andet Betalingsmiddel. Paastaaer Creditor derimod Betalingen til bestemt Tid, saa er han ikke berettiget til at fordre uden Abpenge efter §. 12, og skal endog være forpligtet at modtage de Anviisninger, som for Laan paa deponerte Skatkammerbeviser paa 20 Rdlr. S. H. C. udstedes i Følge §. 10. Det samme gielder, naar en til næste Omslag lovet Capital paastaaes nu tilveiebragt. 48) Kun i Tilfælde af, at der, ved et efter Junii Maaned 1812 sluttet Kjøb, er i Omslaget 1813 betinget en vis Sum i rede Mynt, skal Forpligtelsen forsaavidt blive i Kraft, at naar Kiøberen ei kan eller vil betale den betingede Sum i Sølv, gaaer Kiøbet, paa Sælgerens Forlangende, tilbage, og hvad der mueligen af Kiøberen er erlagt, skal Sælgeren ufortøvet tilbagebetale paa den i §. 12 foreskrevne Maade. Men efterkommer Kiøberen Vilkaarene i dette Omslag, saa er Skilgeren for Fremtiden underkastet de i det Følgende foreskrevne Jndskrænkninger. 4) Hvor en anden Betalingstermin end Omslaget finder Sted, skal det, som i §§ 47 og 49 er bestemt, anvendes paa den første Termin efter
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under d. 26 Dec. 1812, udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Følge allerhøieste Resolution af Dags Dato ere Lastpengene for fremmede Fartøier, som indkomme fra udenlandske Steder ved Elben, Weser og Ems, uden Hensyn til Fartøiernes Størrelse, at erlægge med 4 Sølvspecier pr. Commercelæst, hvorimod de hidtil anordnede Skibsafgivter bortfalde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Jgiennem Rentekammeret er, under 5 Jan. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Hs. Kongl. Maj. har ved Resolution af 2den i denne Maaned allernaadigst befalet, at, naar Kornvarer eller Fourage, efter Udskrivning i Konge get Danmark, afleveres, i Følge vedkommende Antsforvalteres Paafordring, til andre, end disse selv, bør Modtagerne, uden Hensyn til, hvormeget der til bestemt Tid bliver leveret af det Qvantum, som er reqvireret, meddele Yderne Qvittering strax ved Modtagelsen for det, der afleveres, og de Qvitteringer, som saaledes meddeles, derpaa af Yderne, i det seneste inden 8 Dages Forløb, efterat de have modtaget samme, indleveres til vedkommende Amtstue til Rigtigheds Opgjørelse med denne for Leverancen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 19de Jan. 1813. Den nylig udstædte Forordning angaaende Pengevæsenet er i disse Dage bleven bekjendt her. Den er bleven optaget med det samme bifald, som sikkert vil ydes den i alle Statens Dele, og med ubegrændset Tillid til vor landsfaderlige Regjering, der med Held vil udføre den Plan, som den har udkastet med Viisdom og med mueligste Skaansel mod enkelt Mand. - Læserne ville erindre, at Staden og Universitetet i Fjor havde at beklage Tabet af en saare fortjent Mand, Grev Ranzau, der var Overpræsident for hiin og Eurator for dette. Den første Post er af Hs. Majestæt allernaadigst overdraget til Hr. Baron von Eggers, hidtilværende Overprocureur og Deputeret i det Kgl. Slesvigholsteenske Cancellie. Enken Hagedorn her i Staden har erholdt allerhøieste Tilladelse til at give nogle Maskerader, saavel i den nærværende i Omslagstermin, som i de senere indfaldende Markeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
J Onsdags mødte den Ulykke, at en Mand, som kom gaaende i Løvstræde, fik et saa stærkt Stød for Brystet af en Karets Vognstang, der just i fuld Fiirspring kom farende ham i Møde, at Brystbenen knustes, og at han, efter en paafulgt voldsom Blodstyrtning, strax døde. Det er nyt Beviis paa de ulykkelige Følger af vore Kudskes balstyrrige Kjørsel, og Nødvendigheden af at skiære Anordningerne derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Kjøbenhavns Vexelcours noteret d. 21 Jan. 3 Maaneder 1750, a vista 1770.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) London, d. 1 Jan. Man har bekjendtgjort der følgende Skrivelse fra Paris, dat. d. 22 Dec. Keiseren er endnu bestandig upasselig; men sysselsætter sig desuagtet stedse med Statsanliggender ne. 1) Han har med sine Ministere, men især den Østerrigske Ambassadeur 2), meget hyppige Conforencer. Siden afvigte Søndag ere 17 Courerer blevne afsendte til Wien, Berlin, Dresden, Stutt gard og andre Tydske Egne. Vore Politikere ere forundrede over, at i Gaar en Østerrigsk Officier indtraf her med Depecher fra Keiser Franz. Som det hedder er det Gener. Maj. ved Cavalleriet, Bar. v. Erbach. Man tilføier at han har overbragt en egenhændig Skrivelse fra Frantz til Keiser Napoleon. - Man speculerer her meget over Aabningen af Underhandlingerne til en almindelig Fred. 3) Uager denne fredelige Tilbøielighed har man dog givet befaling, at lade marschere til Strasburg de Linietropper, der cantonnerer i det Jndre, og for næste Maaneds Udgang skal imellem denne Fæstning og Metz oprettes en Vinterleir. - Moniteurens Anm. 1) Keiseren har ikke ophørt at gaae 3 Gange om Ugen paa Jagt og tilbagelægge 3 Mile til Fods over Snee og Jis. Hele Paris veed at Keiseren nyder den bedste Sundhed. Anm. 2) J Paris gives i dette Øieblik hverken nogen Østerrigsk Ambassadeur eller Minister. Anm. 3) Ville J vide Betingelserne derfor, saa læser Hert. af Bassanos Skrivelse til Castlereagh. - en anden af Moniteurens Anmærkninger hedder det, at der rigtig nok vil, som de Engelske Tidender sige, forefalde vigtige Begivenheder i Frankrige, men i en anden Forstand end de Engelske Ministere troe, Videre hedder det: Blandt de falske Rygter, som de Engelske Ministere lade fabricere, for at forblinde det Engelske Folk, som er kjed af den Spanske og Americanske Krig, høre, at de Franske Tropper have forladt Spanien, og at der ikke behøves flere Offere fra det Engelske Folks Side for at gjøre de Engelske Tropper til Herrer over Halvden indtil Pyrenæerne; at Keiser Napoleon er hertisk og dødelig syg, at denne hans slette Sundhedstilstand har Jndflydelse paa hans moralske Væsen; at der er intet mere at befrygte af ham; at de Franske ere misfornøiede, udtømte uden Energie, uden Fædrenelandskjerlighed, uden Nationalstolthed; at de hvert Øieblik er beredt til Opstand og antage hver muelig betingelse. - Hvilket usselt Blændeværk, Krigen i Spanion og i Norden skal fortsættes angrebsviis. 300,000 Mand, lutter Franske, forsamles i Febr. i Hamborg, ved Elben, ved Rhin og ved Oder, uden at regne de 200,000 Mand, som befinde sig ved Storarmeen, og det næste Feldttog vil aabnes med en Fransk Armee, der næsten er dobbelt saa stærk, som den i forrige Feldttog. Tillige forstærkes den Franske Armee i Spanien, og vil holdes complet til 300,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Danzig, d. 29 Dec. Begge Beleiringsparker, der ere blevne sendte over Niemen, ere vendte tilbage til vort Arsenal. Der befinder sig nu over 900 Artilleriestykker deri. Daglig afgaae Feldt-Equipager. Vort Arsenal er i største Virksomhed. Man arbeider Dag og Nat deri. Artillerie-General Le Pin har Opsigt derover. – Siden 5 Aar har man ikke ophørt at arbeide paa Fæstningsværkerne. Udgivterne beløb sig aarligen til adskillige Millioner. Ogsaa maatte denne Plads ansees for en Fæstning af største Vigtighed. Den er forsynet med hvert Slags Levnetsmiddel og Mu Januari. nition for 2 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Ved en Dagbefaling af 6 Dec. har Gouverneuren i Danzig ladet bekjendtgjøre, at DanzigsFæstningsværker ikke blot, som Jldesindede have udspredt, ei skulle sprænges, men at de tvertimod skulle forsvares til det Yderste, naar Fienden vover at komme dem for nær, og at man, om det gjordes fornødent, endog heller vilde slaaes i Danzigs Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
Bugtaleren Charles
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-23
giver Søndagen d. 21de og Mandagen d. 22de Januarii paa sædvanlig Tid og Sted tvende Forestillinger i Bugtale, Phantasmagorie m.v. Disse Forestillinger blive bestemt de sidste, som han giver forinden hans Bortreise her fra Staden, Billetter til 3 Rdlr. ere at faae i Schmetters Hotel Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke. sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 26 Januarii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Nogle nyttige Vink og Erindringer for hver Mand i Anledning af Forordningen af 5te Januarii 1813. Skaa1) Betaling og Beregning med Rigsbankpenge tager sin Begyndelse i Danmark og Hertugdømmerne fra 1ste Febr. d. A.; i Aggershuus og Christiansands Stifter fra 15 Febr. af; i Bergens og Trondhjems Stifter fra 1ste Marts, med Undtagelse af Nordlandenes og Finmarkens Amter, hvor den begynder fra 15de Marts af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Spørgsmaale i Anledning af Forordningen af 5 Jan. d. A., som ønskes besvarede af en Retslærd. I. Naar Forordningens 3, §. siger: "Al saadan Gield, som ikke inden bemeldte Frist afgjøres, bliver at omskrive til Rbdal, efter de samme Forskrifter, som gielde for de i §. 23 omtalte Gjeldsbreve &c." er da Meningen den, at Gield efter Anviisninger, Anfordringssedler, Regnings gield og Boggjeld, ligesom efter Forskrivelser, ikke kan fordres betalt af Creditor førend efter Freden, eller er Meningen den, at han kan gjøre sin Ret strax gieldende, naar han for Domstolen paastaaer Gielden betalt i Rbdal. 2. Skulle de, i en ved Forordningens Bekjendtgjørelse uopfyldt Kjøbecontract bestemte Afbetalinger paa Hovedkjøbesummen, for hvilke der først skulle udstedes Panteforskrivninger, regnes fra Kjøbecontractens eller Skjødets Datum, 3. Naar ved et Kjøbs Ophævelse en allerede betalt Deel af Kjøbesummen skal tilbagebetales, og Forordningens 33 §. i den Anledning siger: "at de, samme Grundsætninger ere at anvende, som forandre Betalinger ere fastsatte, hvad er da Meningen af Udtrykkene: "anden Betaling Kan Debitoren eller Sælgeren forlange, at den betalte Deel, beregnet efter Tabet Forholdet, skal blive staaende til efter Freden, 4. Naar 8, 12 siger: at indtil fuldkommen Jndfrielse kan sinde Sted, Speclesbankens Mynt og Sedler og al anden hidtil gangbar Sølvmynt, samt Laaneinstister, skulle gaae og gielde: 1 Species for 2 Rbdal, og Skatkammerbeviserne paa 2 1/2 Rdlr. for 2 1/2 Rbdal." kan dandet, som skyldes efter Boggjeld, Regning &c. i S. H. C. betales med Skatkammerbeviser paa 2 1/2 Rdlr. beregnede til 2 1/2 Rbdl., eller skal en saadan Gield efter 43 §. betales med 2 Rbd. S. V. for hver 1 Species, 5. Naar en ved Forordningens Bekjendtgjørelse uopfyldt Kjøbecontract om en fast Eiendom ophæves, fordi Sælgeren ikke, paa Kjøberens Forlangende, kan skaffe de paa Eiendommen hæftende ældre Prioritetsforskrivelser omskrevne til at gjeld fra et Datum, som ei er ældre end Kjøbets Afslutning, men Kjøberen imidlertid enten ved Forandringer, Ombygning eller Tilbygning, har fat en vis Sum paa Eiendommens Forbedring, hvorledes: forholdes da med denne ums Tilbagebetaling? 6. Naar en Creditorandtrykkeligen, har betinget sig i Forskrivelsen, at Capitalen maa blive staaende hos den nuværende, men ikke hos nogen efterkommende Eier, og denne sidsterbeviislig den godtgjøre, at han allerede førend Forordningens Bekjendtgjørelse, efter at have faaet Afslag paa at Capitalen maatte blive staaende hos ham, har tilbudet Creditor Betalingen, men at denne har nægtet at modtage samme, skal de Capitalen betales efter Forskrivelsens Datum, eller efter Forordningens 28 s., hvori det hedder, at de Creditorer, der strax forlange deres Capitaler udbetalte, ikke have Krav paa større Betaling end efter det fastsatte Jndløsningsforhold, at de for 100 Rdlr. D. C. erholde 16 2/3 Rbd. N. V. eller Forskrivelsens Sum i Courantsedler o. s. v., Jnden, og udenlandske Efterretningen.