Aalborg Stiftstidende, 1827-08-23
Den 18de Juni blev i Landsoverretten paadømt Sagen: Møller, for Proprietair Egidius til Qvistrup, contra; Gundelach for Statsgjeldsdirectionen, angaaende Udstædelse at Obligation for Kjøbesummen 12000 Rbd. Sølv for Qvistrup, og Hovedappellantens Contrafordringer 3072 Rbd. 7 s. Sølv. for nogle Gaarden formeentlig paahvilende Byrder, som han i førstnævnte Sum, paastaaer, liqvideret, m. Dum; Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. - Ved Hjerm Ginding Herreders Ret er Proprietair Egidius tilpligtet under en daglig Mulct at udstæde den omhandlede Panteforskjøning. S. D. Sagen: F. Lykke, for Kjøbmand M. Dessauer i Ribe, contra: Gaardmand Henrik Jørgensen i Gjording, angaaende 368 Rbd. r. S., Appellanten affordrer Jndstævnte for Vare, som denne benægter at have modtaget, og fordrer 2500 Rbd. 67 1/2 s. r. S. for solgt Uld og gammelt Sølv til Appellanten. - Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Ved Gjørding og Malt Herreders Ret er Henrik Jørgensen, paalagt under Eed at gientage sin Benægtelse, eller betale den forstævnte Sum, hvilket sidste Tilfælde hans Krav dog derliqvideres. Den 25de Juni, Sagen: Otterstrom, befalet for det offentlige, contra: F. Lykke for Proprietair Foss paa Restrup angaaende dennes Forpligtelse til, er Mangel af Sikkerhed for de under Restrup Godses Overformynderinstaaende Umyndiges Midler, at udbetale samme med Renten Dom: Det Offentlige bør ved den paaankede Dom være uhindret i at faae Indstævntes Ansvarlighed for de omhandlede Midler paakjendtunder den mod ham og Skiftecommissione, i afgangne Proprietair Testrups Boe anlagte Sag. - Ved Rinds Gislum Herreders Retter Proprietair Foss for vek=Offentliges Tiltalefrisunden omsin i saam sad stine af H. D. Sagen; Otterstrøm, befalet for det Offentlige, contra: F. Lykke, for Skiftecommissionen i afgangne Proprietair Testrups Boe samt Proprietair Foss paa Restrup, angaaende de Jndstævntes Forpligtelse in dum, i Mangel af Sikkerhed, for idebunden Restrup Godses Overformynderie indestaaende Amyndiges Midler, amudbetaletsamme med Renter. Dom Skiftecommissionen i Proprietaiz Testrups Boe bør for det Osfentliges Tiltale, frie at være ; hvorimod det Offentliges Ret til at gjøre Fordringen gieldende i Boet forbeholdes. Proprietair Fols bør at stillet den i Fr. 14de Febr. 1821 foreskrevne Sikkerhed for de omhandlede Capitaler, eller indberale sammes Beløb 314 Rbd. af Sølv med Renter fra Juni Termin 1823 i den Kongl. Kasserne Ved Rind=Gislum Herreders Ret. ere samtlige Jndstævnte spisundt. ni d. D. Sagen: ". Lykke for Gaardmand Lars Jørgensen i Ydlug, contra: Mikkel Nielsen af Dorup, angaaende Erstatning 15 Rbd. for et Bryllups Holdelse m. v. af Jndstævnte til Appellanten. Dom : Den udtagen Appellationsstævning afvises. - Ved Woer og Nim Herreders Ret er Lars Jørgensen tilpligtet at betale Mikkel Nielsen det paastævnte Beløb, den 2den Juli, Sagen: Actor, F. Lykke, contra: Holm, Defenfor for Ane Pedersdatter i Aalborg Arrest, der tiltales for Tyverse i Dym; Tiltalte bør hensættes til Forbedrinshuusarbeide til Viborg Tugt og Forbedringshuus i 8 Maane, der. Ved Aalborg Byes Extraretter hun idømt Forbedringshuusarbeide i 14 Maaneder. hans .S. D. Sagen; N. Lykke for Arvingerne efter afgangne Kjøbmand J. P. Schaltz, i Aalborg, contra; Møller, for C. Schaltz ibd., angaaende en af bemeldte Afdøde oprettet mundtlig, ved Tingsvidne beviist og Kongl. confirmeret, Disposition til Fordeel for Indstævnte Domin Den Spaaankede Kjendelse bør ved Magt at stand. Appellens Omkostninger betal Appellanterne til Indstævnte med 25 Rbd. Sølv. - Ved Aalborg Byes Skifteret er den omtvistede Disposition kjendt gyldig at være enten ogning maa de Den 9de Juli, Sagen: Actor, Nyboe, contra: BastrupDesensor for Hattemager P. Barlag i Randers, der tiltales for udviste Fornærmelser mod Politiebetjente, som indfandt sig hos Tiltalte for et afhente en for en Skatterestance udvanten Dragkiste Dom Bytingsdommen tør ved Magt at sland, dog at Mulcten bestemmes til 10 Rbd. Sølv. Ved Randers Byes Extraretter Tiltalte tildømt at bøde 20 Rbdlr. Sølv til Randers Kjøbstæds Fattigkasse, og udrede Actionens Omkostningers og stiailler, maara s i musin minds Menneskekundskab. Nødsnas ogsaa En hiind Engelsk Lieutenant Holmann, har i flere Aar reist omkring i Verden for at søerbeføle og høre, fremmede Landes og Folkefærds Mærkværdigheder. Han er - efter engelske Aviler - nylig seilet til Afrika og agter sig til dets Jndre, hvor dog flere Europæere have fundet Døden enten paa naturlig eller voldsom Maade. Man seer deraf: At den Yndlingsider den være sig hvilken og af hvad Art den vil - Menneske, satter med Kraft og Hengivenhed, imodstaaer enhver Hindring. Et Beviis paa den gamle Sætningen Menneskenskan, hvad det vil. Holmann er i Omgang en behagelig Mand, kundskabsrig og 40 Aar gammel. Det maatte vistnosynes Sært, at en Blind skulde have Lyst til at reise, langtbortliggende Lande ogsendog være udsat for Livsfaret Sce kan han da Jntet; høre maaskee et uforstaaeligt Negresprog, ledes omkring og beføle Gjenstandene; "det er Alt. Men, man har seet flere Blinde, at være aldeles lykkeligere, end om de kunde see og tage Deel i Livsglæderne. Her i Jylland have vi havt Beviis derpaar Den for nogle Aar siden døde Kjøbmand Jens Brøndumti Holstebro, der fra 6te Aar af blev blind i Børnekopper og ikke mindedes at have seet uden en hvid Hest. Han reist omkring, kom til Viborg Snapsting; fandt Ver i Byens Gader uden Ledsager; tog aldrig feil af Huset han vilde ind i; og var en mildt og venlig Mand i Omgangsasnaar han eengang havde talt med en Mand, kjendte han ham siden strax, nærmede sig ham og iste ham ved Navn. Da Holstebroe for en Deel Aar, siden brændte og Gaderne laae fulde af Tømmer og Steen, gik han i demaale ne, uden at snuble; paa fremmede Stædet havde han maalet sig ved Fodtrin til de Huse hamvilde besøge og tog aldrig feil. J daglig Færd passede han sin Krambod, og følte meget grant Forskjellen paa 58, 1813 og Eendalers Banksedler; da ofte hans Venner, og undertiden Bedragere, ville narre ham med dem. Ved Auctioner indfandt han sig og bød paa Kjøbmandsvarer og tog ikke feile Mange lignende Facta om denne behagelige, blide og vedre Olding, kunde Holstebros Jndvaanere vist nok forøge. Det er imidlertid vist, at næsten alle Blinde ere almindelig særdeles tilfredse med deres tabte Sandsgaderimod ere de Tunghørige særdeles mistænkelige og misfornøiedes i altid i saa nos tilgs¬