Københavns Adresseavis, 1783-04-28
En Søe, som er optaget ved Tømmerpladsen, kan bekommes hos Portneren; dersom Eyeren ikke indfinder sig inden 8 Dage, bliver den bortsolgt. Hvem der har mistet et stribet Netteldugs Gardin for en 3 a 4 Uger siden paa Urtegaarden ved St. Nikolai Kirke, kan ved at forevise Magen og betale dette Avertissement, bekomme samme paa Hiørnet af Høybroestræde og gammel Strand Nr. 69. Kiendemærker og Hielpemidler for den saa kaldte Barselkone=Feber, uddragen af en Afhandling. som nylig er indrykket i den franske Tidende Courier de Leurope. De første Mærker af denne Svaghed give sig tilkiende den tredie Dag efter Fødselen, undertiden for, ja endog nogle Timer efter Fødselen. Den yttrer sig pludselig med en mærkelig, skiønt ikke sterk Feber; Pulsen er liden, sammentrukken, og noget hastig; Brysterne falder sammen og formindskes, i Steden for at formeeres, som paa denne Tid burde skee; Under Livet udspendes og bliver meget smertefuld, uagtet den sædvanlige Renselse efter Fødselen vedbliver, som den bør, Kræfterne tage og mærkelig af. Disse anførte ere de væsentlige Tilfælde og Kiendemærker, som ere tilstæde hos alle af denne Sygdom angrebne Personer, men desuden kan der og indtreffe andre, som ey angriber alle, nemlig: 1) En meere eller mindre betydelig Kulde=Gysning i Sygdommens Begyndelse. 2) Brækning af grønagtig eller guulagtig Materie, eller og allene Tilbøyelighed til Brækning. 3) En melkeagtig og tide lugtende Bugløb. 4) Øynene tade sin Glands; Ansigtet sin Farve; Tungen er overdragen med Sliim, som ofte er guul og grøn. Efter at denne Feber i 4 Maaneder havde raset i Hotel Dien, og dræbt alle, som vare angrebne deraf, hendte det sig, at een af Lægerne ved Navn Doulcet var just tilstæde hos et Fruentimmer, som nylig havde fuldendt Fødselen, og hos hvilken Sygdommen begyndte med Brækningen; han tog disse Naturens Bevægelser til sin Regel, og derved blev leedt til Følgende i Henseende til Udfaldet allerlykkeligste Lægemaade: Strax naar Tilfældene af denne Sygdom viser sig, maae man uopholdelig give den Syge femten gran Pulver af Jpecacoanhæ Rod, som deles i tverde Dele, hvoraf den ene Deel gives halvanden Time efter den anden; efterat Virkningen af dette Læge, middel (det er Brækningen) har ophørt, begynder man strax med en Mixtur, som er sammensat af to Unzer sød Mandel=Olie, en Unge Althee=Sprup og to Gran Kermes mineralis, denne lader man den Syge tage Skeefuldeviis Comtrent en Spiseskee fuld hver anden eller tredie Time), ikke næste Dag men anden Dag derefter maae man, endskiønt den Syge, synes at befinde sig i Forbedring, dog give Jpecacoanha paa samme Maade, som forhen er anført, og ligeledes den olieagtige Mixtur, dersom Sygdommen dog skulde blive ved i samme Grad, hvilket er sielden, naar den anpriiste Methode bruges i Tide, saa har man undertiden været nødt til at sig entage ommeldte Lægemioler tre ja fire Gange, saalænge, nemlig Underlivet er bleven ved at være udspendt og Pulsen ey har hævet sig; Den Syges Drikke skal være gandske simpel, saasom tynd Bygsuppe eller Hørfrøe, Thee, som man kan giøre fød med Althee Syrup; den syvende eller ottende Dag af Sygdommen, skal man purgere den Syge med to Unzer Manna og et Qvintin arcanum duplicatum, hvilket Laxeer=Middel man kan igientage tre til fire Gange, og efter Omstændighederne forøge i Portionen. Hovedsagen ved denne Methode er, at den strax, naar Sygdommen, begynder, bliver sadt i Værk, endskiønt Erfarenhed, har viist, at den ey var uden Nytte, om den end ikke førend nogle Timer efter Sygdommens Begyndelse blev anbragt. Virkningen heraf har været saa lykkelig, at alle (nemlig to Hundrede) Syge, som har brugt anførte Midler, ere blevne frelske, og ikkun fem eller sex, som ey har villet bruge Midlerne, ere døde, da man tilform ikke ved nogen Kunst har kundet redde slige Syges Liv, upaatvivlelige Vidnesbyrd, fra mange andre Læger, som haver overværet denne Methodes Fremgang i Hotel Dien, ere tilføyede den franske Afhandling, hvoraf dette er uddraget. Denne samme Sygdom har paa nogle, i sær de sidste Aaringer, været gængse hos os i Dannemark fornemmelig i Hovedstaden, den kunde altsaa i Fremtiden komme igien, og maaskee blive mere almindelig, jeg har derfor holdt det for min Pligt, at bekiendtgiøre den anførte lykkelige Maade at helbrede den paa, allerhelst da vi tilforn ey har kiendt noget Frelse Middel derimod. Jeg ønsker, at ey allene Læger og Jordemødre men og forstandige Embedsmænd, Huusfædre og Huusmødre ville bevare denne Efterretning, for at benytte sig deraf ved forefaldende Leyligheder, og for at kunde anvende den til rette Tid nemlig i Sygdommens allerførste Begyndelse. Bang, med. Doctor og Professor