JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Portens heele Søemagt, skal bestaae af 79, Skibe, fra 10 til 74 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Polen, den 5te September. Grendsefæstningen imod Tyrkerne, Kaminik=Podolsk, sættes i fuldkommen Forsvarsstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Haag, den 9de September. De patriotiske Vaabenselskaber formere daglig deres Antal i hele Provinsen, besynderlig i Smaaestæderne og paa det platte Land; der er ingen Uge, i hvilken der jo opstaae nye. Antallet af Mandskabet, som blot henhører til de besynderlige Vaabenselskaber, bedrager sig her i Provindsen til meere end 10000. - Men Antallet af bevæbnede Borgere i Stæderne, beløber sig til ulige mere, naar man overleger, at de 50 Compagnier i Amsterdam allene beløber sig til 6000, uden at tale om en Mængde Borgere, som daglig øve sig i at exercere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Fra Drenthe, bliver meldet, at der for nogen Tid iblev holdet en almindelig Forsamling af det Drenthiske Vaabenselskab, med den Forsikring, at inden kort Tid skulle forefalde noget i Landskabet, hvorover man meget skulde forundre sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Fra Friesland har man den Efterretning, at Franeker endnu stedse bliver forstærket og at Portene ere lukte. Den 31te Augstii er en Commando af 4000 Mand marscheret derfra til Makkum, og haver taget denne Søehavn i Besiddelse, for at forsikre sig en Communication med Holland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Frankrig, den 8de September. Det sluttede Venskab imellem Kongen af Preussen og Keiseren, lader os allerede forhaaberet nyt forestaaende Romersk Kongevalg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Blandinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Berlin, den 10de September. Jgaar Formiddags besaae Kronprindsen og Prinds Ludvig af Preussen, ledsaget af General Leutenant Greve von Ber uhl, Oberstlieutenant von Tomblelhvorf, og Major von Schenkendorf, Hr. Ungers, Bogtrykkerie, løde sig af hannem forevise Formskieringen, i hvilken Kunst, han formedelst en fortrinlig Færdighed er berømt, og yttrede over begge Dele et fuldkomment Velbehag. Deres Kongelige Høiheder bleve, da De Selv toge sat paa en Presse, paa en behagelig Maade overraskede, da de saae sig at have aftrykt, disse to smaa Vers: Guttenbergs Geist til Hans Kongel. Høihed Kronprindsen af Prussen. Beundret skal Guropa eengang see Dig, Os Kongesøn, paa Din Throne, At hvile i Dydens Skiød, Og træde i Dine Forfædres Fodspor. Den Kunst, som jeg opsandt for Verden, Raaber lydelig til Dit Fædreneland, Raaber lydelig til den hele viide Verden: Hans Folk opafrer Ham med Glæde sit Blod, Han er som Friderich, Stor Helt, Som Friderich Wilhelm, mild og god. Gutenbergs Geistetil Hans Kongel. Høihed Prinds Ludvig af Preussen. Skulde Europa eengang blive ganske frie For nedrig og feig, Smigrerig, For det selvvalgte Slaveaag; Og skulde Kunsteen, som jeg lærte, Jkke mere blive vanæret ved tilkiøbt Roes, Saa siger man dog gjerne og med Glæde: Prinds Ludvig var en tydsk Mand, " Der allerede tidlig vandt alles Hierter, " Endnu meere end en Seiervinding ved Sværdet. Var Han en Seirvinding, ved Dyden værd Hans Geist var vis opklaret, Og Hans Øiekast, ere fulde af Jld, Og bærer Han end ikke en Krone, Saa var Han en dog sandelig værd. Paris, den 4de Septemper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Formedelst den mellem Frankrige og Rusland sluttede Handelstractat, havde den Russiske Keiserinde bestemt en Foræring for den forevigede Greve af Vergennes, af alle Mynter og Medailler, som under hendes Regiering ere Slagne, og som Monarkinden har ladet mynte i Guld, Men da Dødens reve ham fortilig bort, saa har denne ædelmodige Dame, tilsendt hans efterladte Enke, denne Foræring, som bliver vurderet til 50000 Daler, og ledsaget samme med en meget forbindtlig Skrivelse. Ligeledes er Frue Grevinden af Hs. Storbritaniske Majestet, formedelst den mellem begge Nationer i Stand bragte Handelstractat, beæret med Monarkens Skilderie, rigt, indfattet i Brillianter, som og var bestemt forden salige Greve. Saaledes ærer Europas Beherskere endnu Erindring af denne store Mand efter hans Død! Buccowina blev nylig en Keiserlig Mautofficiant casseret, fordi hans Kone af en Tyrkisk Kiøbmand havde modtaget et Klæde til Foræring. Nu er han med sin Familie her, for at bede og Naade for sig, fordi denne For læring var modtaget af hans Kone uden hans Vidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Wien, den 2den Septbr. En Officeer kjøbte paa den Legis feldske Auction en Sopha, og fandt deri Tid efter anden Obligationer for 30000 Gylden, som han strax anmeldte for Øvrigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Petersborg, den 24de Aug. Keiserinden haver ved sin Hiemkomsk frabedet sig alle borgerlige Æresbeviisninger, med Tillæg: At hun ikke kom til Petersborg som en Giest, men vendte tilbage til sin bestandige Boelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
London, den 20de August. For nylig dreve nogle skibbrudne Folk i England og paa Haver uden Mad og Drikke. Endeel af dem døde af Sult og Tørst: Capitainen prøvede at lindre det sidste, som var det utaaleligste, og da han ei torde drikke Søevand, saa tog han sine Klæder af og dyppede dem derDe bleve snart tøre, og efterløde en Slags Saltskorpe paa Huden, som han aftørrede, og igien vædede Klæderne. Saaledes standsede han Tørsten ved det indsugede Vand. - Naar Bergskotterne i Skotlander paa Jagt, og finde intet andet at drikerend skident Vand, holde de Hænderne en Tidlang deri, hvorved de meget vederqvæges. Vil et frisk Menneske, som har Hede og en tør Tunge, sette Føderne i lun ket Vand, da skal han snart, finde Vædske i Munden. - Der var ellers urimeligen heller at ville døe af Tørst end drikke Søevand. Mange Fiskere drikke det uden slemme Følger; i Kirtelsygdomme er det meget tienligt. Men om det end var usundt, hvad vil da vel Usund hed sige, naar Livet er i Fare, Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Belgrad, den 29de August. En Tyrkisk Politicus spasserede og ved Betragtning af Tyrkekrigen, fandt en Skarnbassegi sit snavsevurne Arbeide, han tog den op- og satte den paa en nysudsprungen Rose, med de Ord, vær lykkelig! Endnu smillede han med den gravitetiske Mine, der skinner i den Viises Ansigt efter en fuldbragt god Gierning; da Skarnbassen i det samme lod sig hastig falde ned, og vraadede til den nærmeste Bunke, af det Slags, den var udrevet fra; udbrød han stolt; Ol Elendige Fraabte han; i den tanke, har man før seet saa nedrig et Dyr, En anden, som kom just tilgaaendes - Oil der gives mange slige, - Tidspunkten er maaskee der, at Europa skal afsides see slige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Wien den 14de Septbr. Da de Deputerede fra Brabant ved deres Afskeeds Andience atter indbøde Keiseren, selv at komme til Bryssel, svarede Hs. Majestet: De see mine Herrerk at jeg kun bærer en sort Cokarde, (Patrioterne i Brabant bære guule og røde) En af de Deputerede tog strax Ordet og sagde: Desuagtet, vil Deres troe Bræbærter kaste sig for Deres Majestæts Fødder, naaDe tilstaae os den Gunstvi bede om J Liing spurgte en Nederlansk Deputeret, som reiste derigennem, en Soldat, som var paa Marschen. Hvad giøre Jlher i saadan Mængde, Soldaten svarede strax : Vi ere lutter Deputerede fra Keiseren og gaae til Nederlandene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Haag, den 8de Septbr. Uagtet Geistlighedens Modstand, blev det aarlige Provinsial=Synode aabnet i Utrecht den 4de Septbr. Den 5te blev den saakaldede Ora nie=Lamma udslettet af Synodalacten for 1748.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
J Dag er den Hollandske Forsamlings Svar paa de Thulemeyerske Memoire bragt til Ende, hvori de ganske nægter den af den Preussiske Monarch forlangte Satisfaction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Dødsfald. J Weile Hr. Captain og Byeskriver Rigelsen
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Bekiendtgiørelser. Hans Kongelige Majestæts mig forundte Allernaadigste Bevilling saaledes lydende. H. Christian den Syvend af Guds Naa 2 de Konge til Danmark og Norge, De Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsten Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giør alle Virterligt; at eftersom Karen Jens=Datter af Breining, Møllested udi Coldinghuus Amt i vort Land NørreJylland for os allerunderdanigst haver andraget at efterat hendes første Mand Thomas Rann Aaret 1784. ved Døden var afgangen, og havde efterladt hende med 8 umyndige Børn haver hun derefter indladt sig i nyt Ægteskab med en Bonde Karl ved Navn Jacob Nielsen som strax efter deres Bryllup skal have hengivet sig saaledes til Drukkenskab, at han meere end en Gang om Dagen skal være Drukken og i denne Tilstand med Hug og Slag, saaledes tyrannisere over hende og Børn at de ofte have maattet forlade Huus og Hiem for at redde Livet, og endskiøndt han saavel af Øvrigheden, som Provsten og Præsten herfor skal være bleven til rettesat, og formanet at afstaae fra saadan Opførsel imod hands Hustrue og Børn, skal dog sligt ikke have frugtet no ger, men han vedbliver det samme Levnet, ligesom han ogsaa efterat have udtaget og pantsat det bedste af deres Jndboe for at Drikke op, nu skal true med at ville sælge deres Gaard og Eiendom, hvorved hun staar Fare for saaledes inden kort Tid, at maae gribe til Bettelstaven, tilligemed hendes Børn. Saa ville Bi efter fornævnte Karen Jens=Datters derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering samt den af os elskelig Hr. Hans de Hoffmand, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over bemelte Coldinghuus=Amt derover afgivne Erklæring, allernaadigst have bevilget og anordnet, saa og hermed bevilge og anordne, at bemelte hendes Mand Jacob Nielsen skal ansees at være umyndig, og hun allene være raadig over deres Boes Bestyrelse, under Tilsyn af Børnenes Formyndere Christian Hvas, Bartolomæns Bertelsen, Mads Nielsen og SørenRielsen, alle af Ganerslund Sogn; Dog skal den Vores allernadigste Bevilling paa behørige Stæder, til alle og enhvers Efterretning læses og bekientgiøres. Forbydendes alle og enhver eftersom foreskrevet staaer at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre nu der vor Hyldelst og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residens Stad, Kiøbenhavn den 21de September 1787. Under Vort Signet. C. J. S. )
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Efter Hans Konglis Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver herved trende Gange efter hinanden til alles Efferretning allerunderdanigst bekientgiørt. Breining Møllested den 27 September 1782. Karen Jens=Datter. Jacob Nielsens Hustrue, Natten imellem Onsdag og Torsdag den 13de 4 hujus, da Markedet holtes i Middelfarth, er Søebyførgaards Bønde, Jens Nielsen i Næraae, paa Byens Mark frastiaalen en lysebruun Hest, 3 4 Aar, havde ingen Aftegning uden nogle faae hvide Haar i Panden og falder noget mørk ned af Bagbenene, middelmaadig af Vext, tynd og spids for til Skalle samme forrekomme nogen Redeligsindet, vilde de strax anmelde det enten til Eieren, bemelte Jens Nielsen, eller paa Søebyesøegaard pr. Odense, hvorfor loves en convenabel Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Til Publici Efterretning tiener og bekiengiøres herved, at jeg underskrevne har besluttet at nedsette mig her i Fridericia, som Stolemag er og tilbyder alle og enhver saaledes min Tieneste, ligesom jeg forsikrer paa billigste Maade at behandle enhver. De kan faae hos mig alle muelige Slags forfærdiget, saavelsom hvad der maatte være brustfeldigt repareret. Jeg logerer hos Sadelmager Hans Jørgensen i Strandgaden. Fridericiand. 13de September 1787. Gotlied Holm Stolemager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-28
Professor Smith hellige Taler udgivne til A. Bedste for de ved Ildsvaaden den 23de April 1786. forarmede Veile Indbyggere, have forladt Pressen her. Subskribenterne - Friderici a modtage deres Exemplarer hos Rector Jörgensen, hos hvem og andre Lysthavende kunne bekomme Exemplarer indtil hæste Uges Udgang, imod 1 Rdlr. Betaling for hvert Exemplar deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Wien, den 20de September. Mahumeds Fahne vajer allerede fra Murene Kl. i Constantinopel. Fra alle Kanter trækker den hornede Maane op imod den Russiske Ørn; Folket er enthusiastisk indtaget af den allerede saa længe ønskede Krig. Før at straf se Russernes høie Mod, for at hævne de begangne Uretfærdigheder, erklære den høie Port Krig. Disse ere de Ord af Krigserklæringen, som just her ere indløbne. Den Keiserlige Jnternuntius bliver endnu stedse med megen Agt behandlet i den Muselmanniske Hovedstad, og neppe er det troeligt, at Osmanner skulle bryde, med Østerrige, naar Rusland ikke dertil indlader sine Bundsforvandte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Tyrkiet, den 28de Aug. I Constantinopel have alle Græker maattet aflevere deres Gevæhrer, Sabler, Pistoler end- og Knive. Slig Forsigtighed er aldrig før brugt saa stræng og saa tidlig. Samme befalning er og sendt til alle Europæiske og Asiatiske Provinser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
J Canalen ved Constantinopel, have Tykerne allerede bortaget Russiske Handelskibe. Srax efter Portens Krigserklæring, gjør tes Beslag paa alle Russiske Skibe, som befandt sig i de Ottomaniske Syehavne. De til Mahomets Fahne hørende Rustninger er allerede udleverede af Seraillet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Altona, den 18de Septbr. Med den Hollandske Post er i Dag den sikre Efterretning indløben: at de Kongelige Preussiske Tropper den 13de virkelig ere indmarscherede Geldern. Den Colønne deraf, som er indmarscheret over Nymwegen, er henved 10000 Mand stærk, og Overgangen over Waalen varede fra om Mogenen. tidlig indtil om Eftermiddagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
De Preussiske Troppers Jndmarschi er ventelig gaaet før for sig end man havde ventet, formedelst at Staterne af Holland den 12te, med 14 Stemmer imod 5, have besluttet: ikke at svare paa den Preusiske Ministers sidste Ver bal Note. De Amsterdammer Deputerede have endog erklæret: at denne Noter var fornærmende imod Provinsen HolLands Souverainitet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Ved disse Omstændigheder have de fremmede Ministre i Haag, (den Franske undtagen) bedet Gneralstaterne om, at treffe tienlige Anstalter til deres personlige Sikkerhed, ved et befrygtende almindeligt Opløb i Haag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
De Franske, Preusiske og Engelske Courerer, gaae nu uden Ende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Donau, den 24de SeptberAf det Wiener orientaliske Akademie ere allerede nogle Lærlinger valgte til Tolke ved Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Frankfurt den 24de Septbr. Den Churbayerske Gesandt i Wien modsiger efter erholdet befaling, Efterretningen at et Bytter med Nederlandene og Beyeren paa nye skulle være i Værk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Holland, den 16de Septbr. Foruden en eftertrykkelig Erklæring, som Statholderen den 11te har ladet publicere, til at advare Undersaatterne at holde sig rolige ved Preussernes Jndmarsch, er den 13 ogsaa følgende Manifest bleven bekiendtgjort: "Da Hs. Majestæt Kongen af Preussen har seet sig tvungen til at lade sine Tropper marschere ind i Provinsen Hollands Gebeer, for at forskaffe " sig billig Satisfaction for de H. K. H. Princessen af Oranien ved en afskyelig Cabale tilføiede Fornærmelser; saa formaner Høisamme alle Jndbyggere paa Landet og i Stæderne, ikke allene at holde sig roelige, men og for det første, saa snart mueligt: at " bemægtige sig Sluserne, for at forebygge den nerstattelige Ulykke, som den skadelige Cabale maaskee maatte betiene sig af, for under Paaskud af en ikke existerende Fiende, at sætte det hele Land under Vand. Da Hs. Majestæt allene fordrer Satissaction over disse Forstyrrere af Republikens Rolighed; saa skulle de rolige Jndbyggere ikke tilføies mindste Onde. Men naar derimod nogen Stad skulle sætte sig imod at aabne Portene, for Hs. Majestæts Tropper, eller lade sig finde bevæbnede, have de selv at tilskrive sig Følgerne, som slig Opførsel maae tildragdem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Paris, den 20de September. Efter Forsikringerne skal Keiseren have erklæret, at i fald Frankrige lod et eneste Regimenter marschere i de forenede Nederlande, vilde han ansee det forgen Krigserklæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Donau, den 21de September. Efter Breve vil man vide, at Keiseren vil overlade 30000 Mand Hielpetropper til Ruslands Tieneste imod Tyrken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Hollandske, Grendser den 22te September Endelig har nu alt forandret sig efter de Preusiske Troppers Jndmarsch her. Ad skillige Friecorps ere skildt af og saa got som afskedigede. Mange Anførere, og Formænd for Patrioterne ere reiste bortOranske Baandene bæres offentlig, alle som befrygte noget, begive sig til Amsterdam. den er allene tilbage, som endnu viser sin Opsætsighed, og har sadt sig selv under Vand, hvorved mange Menneskeer har mist Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Kirke Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Hanau, den 17de Sept. J Forgaars blev af de her værende katolske Jndvaanere, efter erholden Tilladelse fra den regierende Landgreve, i et privat Huus holdet Gudstieneste, som og af Hendes Kongelige Høihed, Enke=Landgrevinden, og et anseeligt Antal Tilhørere af alle 3 Religioner blev bivaanet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Stiftvicarius ved Sat. Bartholome i Frankfurt, Hr. Meninger, prædikede over Joh. 13. 35. Til Beslutning af Tienesten blev siunget : O store Gudvilovedig, og Hr. Menninger blev derpaa indladt til Taffel hos Hendes Kongelige Høihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
London, den 19de September. Den Jrlandske Lord Dunboyne, som hidindtil har været Romersk biskop, men for nogle Maaneder siden givtede et ungt Fruentimmer, har nylig i Kirken Clommel, i Overværelse af den øverste Dommer, den Kongelige Bank, og en stor Forsamling, offentlig afsagt den Roman Chatolske Religion, og vil ved dette Skridt ikke allene erholde de Landgoser, som hans Farfarder, en Tilhænger af Jacob den 2den, mistede, men endog en ledig bispestoel, i den Engelsk Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Salzburg, den 10de Septbr. Vore Dags Aviser indeholde den gyselige Efterretning, at siden den nærværende Paves Regierings Tiltrædelse, den 14de Febr. 1775) er i den saa kaldte hellige Residenz=Stad, Rom, bleven begaaet tol og tyve Tusinde Mord. Avisen legger til, at denne Efterretning skulde synes utrolig, dersom den eil var taget af de ubedrageligste Acter. Der komme, altsaa paa ethvert af disse Pius den 6tes elleve og et halvt Regierings Aar. 19134 Mord, og paa hver Dag over 5.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
London, den 16de Septbr. For et Par Dage siden har i Glasgow i Schotland været et Oprør mellem Væversvendene som endte sig med Blodsudgydelse; de vilde ikke arbeide for den nedsatte Løn, og de som vovede at giøre det, bleve af deres Cammerater, overfaldne paa deres Væverstole, og afskar dem Arbeidet. Øvrigheden, som ville berolige dette Oprør, blev overfaldet med Stene, hvorved Lord Provst og andre bleve saarede. Man maatte altsaa kalde Soldaterne til Hielp, som med ladte Gevæhrer og Bajonetter trængde ind paa dem, og da de eftes Forelæsning af Rebellionsacten endnu ikke holdt sig rolig, brændte de virkelig løs paa dem, 5 bleve paa Stedet, og mange bleve saarede. De bleve derpaa adsplittede og mange bleve fængslede. Medisinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Livorn, den 30de August. Efter Breve fra Algier har Pesten nu tabt noget af sin Kraft, og døe nu daglig kun 70 til 800 Personer. J 2 Maaneder skal overhovedet være død 9757 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
London, den 12te September. J Godstone har et Barn ligget syg i 19 Uger uden at tage noget Føde til sig. Vore Naturforskere finde det vanskeligt at opdage den ne Hemmelighed. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Semlin, den 27de August. J Anledning af det Vagthuus som Keiseren, lader bygge paa en Øe imellem dette og Belgrad har Pachaen af Belgrad ladet forestille ved Prændsecommanden, at det var bedst at lade være med denne Bygning, da der gode Naboelang ler kunde forstyrres ved hans Tyrkers Udsvævelser imod denne nye Post. " Svaret herpaa var: "Keiseren kunde bygge paa sin egen Grund, saavel som Tyrkerne paa deres, og imod muelige Udsvævelser, vilde man nok hitte paa Raad. "
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Paris, den 10de September. Ved et høistegivet Arret, ere alle Parlammenternes nyere Beslutninger undertrykte og erklærede for Mindemerker paa Ærefrygts Mangel. imod den souvrtaine Authoritet. Da Rentekammeret den 6te overleverede et nyt Arret, svarede Kongen; "Det tilkommer eder kun at giøre mig Forestillinger, tager eders Arret med tilbage igien, og vogter eder vel for at lade det trykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Bekiendtgiørelser. Taxt. (at her paa Raadstuen den 20de Septbr. 1787, hvorefter Jndvaanerne heri Staden, som kiøbe eller sælge i smaae Partier af efterskrevne Victualier, have at rette sig, i anledning af nu værende Torve=Priis nemlig: 1 Velbaget Rug=Brød til 46, skal veie 22 1/2 P. 1 dito til 2 s. 1 Velbaget Sigte=Brød til 46, skal veie, 1 P. 12 Lod, 1 dito til 2 s. 1 dito til 1s. 1 Velbaget Hveede=Brød til 1s. = = 8 L. 1 Smør=Simle = = = til 16 = = 68. Tvebakker for = 18. = 1 Pd. beste feed Oxse=Kiød = = = 1 Pd. middel eller Qvie=Kiød = = = 4s 1 Pd. af ringeste Kiød 1 Pd. mærsket Kalve=Kiød = = = 7 1/2 1 Pd. ringere dito Lamme Kiød en fierding af beste Sort = 24 sk. dito ringere = 16 s. 1 Pd. grøn Flesk over Siderne = = = 7 1 Pd. dito ringere = = 6 sk. 1 Pd. Røget Felsk over Siderne = = 11 1 Pd. dito over Børsten = = = = = 9 sk. 1 Pd. godt færsk Smør = = = = 12 = 6 sk. 1 Pd. dito = 1 Pd. Hollænder Ost = = 1 Fierdingkar Ærter, = 12 sk. 1 Fierdingkar Boghveede Gryn = = 24.1 Fierdingkar Byggryn = = = = 20 sk. 1 Pd. beste Hvedemeel 1 Pd. ringere dito = = = = 1 Kande beste Øll 1 Kande middel dito = Tynd dito = 1 Potte Miød. = 10 sk.