JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-01-23
Jgiennem Agger Kanal ere i 1840 passerede 688 Fartøier, fra og til følgende Steder. Jndpasserede: Fra Norge 228, fra England 35, fra Belgien 1, fra Hannover 8, fra Hamborg 1, fra indenlandske Steder 65. - Udpasserede: Til Norge 221, til England 91; til Holland 5, til Belgien 1; til Preussen 3, til Hannover 2; til Sverrig 1; til indenl. Steder 26. Af ovenstaaende 683 Fartøier have 612 brugt Lods og 76 ikke Lods. Dybden er for nærværende Tid i Agger Kanal følgende: Havrevlen efter Kaberne 8 3/4 Fod og paa Fjorden 7 3/4 Fod Den 16de Jan. er Brændeviinsbrænder Christian Emmanuel Brøndums Bo i Kbh. taget under Skiftebehandling som fallit, Døde. Kjøbenhavn: Frue Augusta Tuxen, f. Nielsen, 32 Aar; Jesper Johansen Thang Thandholdt, 50 Aar; Marie Sophie Frederikke Beata Hansen; Gjertrud Marie Caroline Lassen, f. Seerup, 42 Aar; Hattemager Jensens Enke, Dør thea Cathrine, f. Lund; Kammerherre, Oberst Georg Linde, C. af D. og Dom., 59 Aar; Brolægnings-Jnspecteur SieglichsEnke, Elisabeth Margarethe, f. Ulhorn; Dorthea Kofoed, f. Thuesen, 58 Aar; Prof. Ursins yngste Søn, Albert Wilhelm Thurah, 12 Aar. - Forhenværende Skovrider ved Vareniet Løvenborg, Niels Rolsted, 87 Aar. - Tjæreby ved Frederiksborg: Sognepræst for Tjæreby og Alsønderup Menigheder, Districtsprovst Jørgen Godtberg Sommer, 53 Aar. - Kjøge: Georg Henrik Reiss, 61 Aar. - Slagelse: Johannes Peter Kruse. – Odense. Forhenværende Herredsfoged i Skam, Lunde og Skovby Herreder, Etatsraad Marsilius Knutzen, 85 Aar, (efter faa Dages Sygdom. - Vordingborg: Godsforvalter Lauriz Thye. - Svendborg: Malersvend David Thuge, 20 Aar. - Aalborg: Stolemager Daniel Jvendorf, 51 Aar. Thyrsted pr. Horsens, Gaardmand Jens Pedersens Hustrue, Ane Nielsdatter Hjerrild, 33 Aar. Aarhuus: M. M. Nør bechs Hustrue, 43 Aar. - Henrichseie, Præste-Enken Catarine Margarete, sal. Holst, f. von Hoven, 66 Aar. - Randers, Snedker N. Thustrup, 72 Aar. - Jtzehoe: Senator Joh. Conr. Diercks.
Viborger Samler, 1847-01-23
Paa Søndag prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1847-01-23
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 20de Dennes Kl. 12 Middag. blev min kjære Stigermoder, Lene Marie Kieler, født Just, Enke efter Overkrigscommissair Kieler, i sin Alders 73de Aar og efter neppe to Dages Sygeleie, hjemkaldt tilet bedre Liv. Dette bekjendtgjøres for Venne og fraværende Slægt paa mine og min Kones, hendes sørgende Datters, Vegne, i hvis Kreds hun tilbragte sine sidste Lereaar og længe riE. Wolle, blive savnet. Viborg, den 23de Januar 1817. Adjunct.
Viborger Samler, 1847-01-23
At jeg den 17de Dennes ved Døden blev be røret min kjære elskede Hustrue, Elisabeth Bolette, født Friis, er det min tunge Lad at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Frausinggaard, den 21de Jan. 1817. H. Landmark, J Morgen (Søndag) faaes varme Posteier samt Vanille-Jis saavel i som ud af Huset hos H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1847-01-23
Kornauction. Tirsdagen den 9de Februar 1847, Kl. 11 Formiddag, lader Viborg Cathedralskole ved offentlig Auction paa Viborg Raadstue bortsælge sit Kornvederlaa for Kongetienden af Afgrøden 1845 af Volling, Brøndum, Oddense, Durup, Junget, Ville, Harre, Aasted, Sæbye, Selde, Nautrup, Thiele, Mønsted og Borrits Sogne, tilsammen circa 172 Tdr. Rug, 275 Tdr. Byg og 286 Tdr. Havre. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg Cathedralskoles Forstanderskab, den 21de Jan. 1847. E. Selmer, M. R. Ursin. F. C. Olsen. const. Generalforsamling i Blomster=Selskabet Mandag Aften Kl. 6 i den lærde Skoles Locale.
Viborger Samler, 1847-01-25
75 Aarg.
Viborger Samler, 1847-01-25
Kongelig allernaadigst privilegeret StiftsTidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 25de Januar 1817. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reis, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-01-25
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. J det for faa Dage afholdte Valg om et Underhuusmedlem for North-Linconshire istedetfor Lord Worsley, der er indtraadt i Overhuset, valgtes Sir M. J. Cholmondeley, der, endskjøndt Whig, erklærede sig paa Hustings for en Protectionist og tillige lovede at ville stemme for Ophævelsen af Malt skatten, hvorhos han tillige yttrede, at, naar denne Afgift ophævedes, maatte Jndkomstskatten forøges.
Viborger Samler, 1847-01-25
London, d. 16de Jan. (Over Ostende.) En Parisercorrespondent tilmelder Brüsseler Independance, at han har seet et Brev fra en britisk Cabinetsminister, i vilket der forsikkres, at det britiske Cabinet har forenet sig om følgende Forholdsregler for at lindre Nøden: 1) Ophævelsen af den endnu bestaaende Korntold og fuldstændig Frigivelse af Kornindførslen; 2) Suspendering af alle Love, hvorved Skibe, deels fremmede, deels engelske, belastes med Afgifter; 3) Tilladelse til at anvende Sukkere i Brænderierne og Bryggerierne. – Da disse Forholdsregler ere de, for hvilke den offentlige Mening allerede i længere Tid har udtalt sig, er det meget muligt at Correspondenten er godt underrettet.
Viborger Samler, 1847-01-25
Den almindelige Mening i England er ugunstig forden Udtydning, som Lord Palmerston har givet Utrechtertractaten. Desuagtet hersker endnu paa den engelske Regjerings og sandsynligviis ogsaa paa Hoffets Side en stærk Utilbøielighed til at foretage det mindste Skridt til en Gjennærmelse til Frankerig, og kun indtrædende vigtige Begivenheder i Jtalien eller i Østen, eller et Ministerskifte, turde bevirke en Udsoning.
Viborger Samler, 1847-01-25
Hamborg, den 22de Jan. Den engelske Post af 16de Jan., der medbringer Throntalen, mangler. Frankerig. Af Pariserjournalerne er ingen meere forbittret imod Guizot end Thiers's Organ - le Constitutionnel – der i en ledende Artikel beskylder Udenrigsministeren for at have høist ufuldstændig meddeelt den med Lord Normanbys Tilladelse publicerede Depesche fra Lord Palmerston, hvilken Depesche refererer sig til Prindsen af Koburg og Jnfanten Francescos tvende Sønners Ægteskabscandidatur. Constit. paastaaer, at det udeladte Jndhold af fornævnte Depesche udviser at Lord Palmer sion, istedetfor at anbefale Prindsen af Koburg, har erklæret sig for Infanten Don Enrique, og at Lord Normanby allerede har beklaget sig over denne lemlæstede Bekjendtgjørelse. - Under Valget af Adressecommissionens Medlemmer i Kammerets Bureaux, hvor iøvrigt Discussionen var usædvanlig kort og ingenlunde levende og hvor Oppositionen udmærkede sig ved sit Maadehold og Tilbageholdenhed, adspurgtes Guizot om, hvorfor han endnu ikke havde fremlagt den sidste Note fra Lord Palmerston. Guizot svarede, at han først kunde fremlægge denne Note, naar hans Svar paa Noten var tilstillet det engelske Ministerium. Der blev fremdeles opkastet det Spørgsmaal, om der fra April indtil November Maaned slet ingen Meddelelser havde fundet Sted imellem Frankerig og de nordiske Magter. Ministeren Duchattelsvarede, at Østerrig og de tvende andre østlige Magter havde, for at udføre deres Coup (pour faire leur coup), holdt deres Færd skjult for Frankerig.
Viborger Samler, 1847-01-25
Paris, den 18de Jan. Fyrsten af Metternichs Svarpaa den franske Protest om Krakaus Jndlemmelse er fremsendt som en Depesche fra det østerrigske Cabinet til den østerrigske Gesandt i Paris - Grev Appony. Dette Actstykke udhæver med Eftertryk, den Enighed, hvormed de tre Magter ikke alene paatage sig Ansvaret for hiint Factum, men ogsaa optage Frankerigs Protest. Idag oplæstes i Pairskammeret Udkastet til Adressen, et fuldstændigt Echo af Throntalen, en Gjentagelse Paragraph for Paragraph – af Throntalens Sætninger. Kun ved Paragraphen om Krakau tilføier Adressen et stærkere Udtryk: "Med smertelig Forbauselse har Kammeret erfaret den uafhængige og neutrale Stat Krakaus Jndlemmelse i det østerrigske Keiserdomme. Denne Begivenhed ryster i sin Grundvold den i Europa ved Wienertractaten begrundede Tin, genes Orden og bibringer den polske Nationalitet et nyt Slag. Ved at protestere imod dette Brud paa Tractaterne har Deres Majestæt udtalt Frankerigs Følelse. Derefter aabnedes Adressedebatten, der hidtil ikke indeholder noget Mærkeligt.
Viborger Samler, 1847-01-25
Folkeurolighederne i Provindserne, fremkaldte ved Nød og Dyrtid, vedvare og passe slet til de Yttringer om almindelig Velvære og stigende Velstand, som de ministerielle Organer udlede af de stigende Jndtægter.
Viborger Samler, 1847-01-25
Tyrkiet. Efter Daily News skal ogsaa Porten, have nedlagt Protest imod Krakats Jndlemmelse. Jtalien. Fra Rom meldes under 5te Jan., at Lieutenant Waghorn er, ledsaget af de to engelske Officierer, ankommen til Rom, efter at have endt Nivelleringen af Jernbanen til Ancona. Den berømte Reisendes Forslag skulle paa høiere Steder have fundet Vedkommendes udeelte Bifald.
Viborger Samler, 1847-01-25
Neapel, den 6te Jan. Den 4de, om Aftenen, begyndte Vesuv, efter en længere Pause, at udkaste store Jldsøiler i Mellemrum af faa Minuter; samme Nat frembrød derefter, omtrent 60 Fod nedenfor den høieste Spidse af den ny Eruptionskegle, en bred, pragtfuld Lavastrøm, der efter 24 Timer allerede naaede Plateauet, hvor man, sædvanligen lader Hestene staae. Et herligt Skue, skjønnere end man har havt det i lang Tid! – Da Jan. Maaned synes at begunstige Vulcanens Udbrud, og der i lang Tid ikke har fundet en ordentlig Eruption Sted, saa imode seer man ikke uden Grund en saadan, Schweiz. Bremer-Zeitung meddeler den preussiske Gesandts Nytaarskrivelse til Vorort" Bern. J denne Skrivelse hedder det temmelig ligefrem, at man kun vil underholde diplomatiske Forbindelser med "Vorort" saalænge som dette vil ære de nubestaaende Forbundstractater, Skrivelserne fra Østerrigs og Ruslands Gesandter skulle næsten ordret stemme overeens med Jndholdet af den preussiske Gesandts Nytaarsnote. J denne Anledning bemærket Bremer=Jeitung med Ret, at "Vorort er med Hensyn til Opfyldelsen af de det paa hvilende Pligter kun Cantonerne Regnskab skyldig. Mere end noget andet Land i Europa sørger Schweiz for, at dets Politik ikke geraader i Forglemmelse. Europa kjender og forfølger med Uro de mindste Partikampe, der sammesteds storme løs imod hverandre. Men langt mindre bekjendt og undersøgt er Schweiz's Jndustrie- og Handelstilstand, og derom haves ingen officielle Kilder. Og hvorledes skulde dette vel ogsaa være muligt, Schwei; har intet ligeartet Toldsystem; Schweiz har saa godt som ingen Douane, og der er saaledes Mangel paa de Anstalter, hvorved Jndførslen og sammes Værdi kan bringes i statistiske Tabeller. Og dog er det meget interessant ved Siden af de politiske Jnteresser ogsaa at tage Hensyn til de materielle. Af disse viser det sig, i hvor høi Grad Schweiz trænger til den indre Fred og Orden forat vedblive at skride frem og sikkre sig Frugten af langvarige og møisommelige Arbeider. Den næsten totale Mangel paa Douaner og Tarifer er et mærkeligt Factum ligeoverfor det hurtige Opsving, som den til Handelsfrihedens Chancer overladte Fabrikindustrie har taget i Schweiz. Bomulds spinderiet, der isandhed ikke er i Besiddelse af det raae Stof, er kommet dertil, at det kan bestaae ved Siden af den i andre Stater saa frygtede engelske Concurrence, og St. Gallen, Zürich og Appenzell forfærdige Tøier, som hvad billigheden i Prisen angaaer, kunne kappes med Tøierne fra Manchester. Ogsaa i Maskinvæsenet har Schweiz bragt det til høi Fuldkommenhed, saa at det ikke alene selv forsyner sine Fabriker med de fornødne Maskiner, men endog strax optager enhver Forbedring, og endog undertiden selv opfinder nye Redskaber. Og dette lykkes det – uden Tarifer og uden Beskyttelsestolde.
Viborger Samler, 1847-01-25
Vi ville imidlertid heraf ikke uddrage den Slutning, at Schweiz ene og alene har Frihandelsprincipet at takke for disse overraskende Resultater. Schweiz har saa godt som ingen Afgifter at udrede, ingen offentlig Gjæld, ingen kostbar Militairetat, ingen Hofholdning eller Civilliste, ingen Hær af Embedsmænd at underholde. Arbeidslønnen, er lav i dette Land, hvor Fødemidlerne ere billige og Fornødenhederne faa; hvor Fabrikarbeidet næsten hele Aaret igjennem er forenet med landlige Sysler, hvor de arbeidende Klasser føre et stille Liv og ikke kjende Noget til de Forførelser, hvorpaa store Fabrikstæder ere saa rige. Disse Eiendommeligheder tør man ikke oversee, naar Talen er om at sammenligne Schweiz med de store Fabrik lande, hvor ganske forskjellige Eiendoms- og Arbeidsforhold maae tages i Betragtning. Af de 22 Canoner, hvoraf Schweizerforbundet bestaaer, ere de meest industrielle: Zürich, Basel, Lugern, Thurgau, Appenzell, Glarus, St. Gallen, Bern og Neuschatel. De fornemste Gjenstande for Schweizer-Vindskibeligheden ere Silke, Lærreder, Uhre, Papiir, Glas, Farveri, Straafletning, Qvægavl, Tilberedelse af Ost, og Bomuldsvævning.
Viborger Samler, 1847-01-25
Schweizer-Bomuldsfabricationen beskjæftiger henved 120000 Arbeidere, og Totalværdien vurderes til 200 Mill. Fres. Det spundne Garn anslaaes til 20 Mill. Pd. og de vævede Tøier til 600,000 Stkr. Efter Bomuld kommer Silke. J de lette, glatte Stoffer kappes Schweizer Fabrikerne med Lyoneserne. Forbrugen af raa Silke skal udgjøre 1 1/2 Mill. Kilogram. Væverstolene, som man regner til 30,000 (alene i Løn findes henved 300,000 Væverstole), med et Antal af 60,000 Arbeidere, ere fordeelte omkring paa Landet. Dette Huusarbeide er et characteristisk Tegn paa Schweizer-Jndustrien. Uhrfabricationen indtager den tredie Plads. Hvo kjender ikke Locle, Chaur-de-Fonds og Genf. - J Zürich findes de store Værksteder for Maskinbygningen; i Basel og Luzern ere ypperlige Papirfabriker, der høre til de meest udmærkede paa Continentet; i Bern væves Klæde; i Aargau blomstrer Linnedindustrien; Schafhausen forfærdiger Staal varer, der kunne maale sig med de bedste engelske. En sand Skat for Schweiz er Opdagelsen og Udbyttet af Saltværker, hvoraf dets Landhuusholdning vil høste store Fordeele. – Af denne korte Oversigt følger, at Schwei; i Forhold til sin Folkemængde (2 1/2 Mill.) fabrikerer til egen Forbrug Lidet, til Udførsel derimod Meget. Beliggende midt i det vindskibelige Europa, hvorfra dets udvandrende Arbeidere bringe tilbage til Hjemstavnen alle Konstfærdigheder, beliggende i Midten af de meest virksomme og folkerige Lande, besidder Schweiz, med Hensyn til Udførslen af dets Producter og til Jndførslen af de Raastoffer, det behøver, de 3 største Strømme i Europa, nemlig Rhinen, Rhone og tildeels Donau. Frankerig og dets tvende Have, Tydskland og Østersøen, Piemont og Middelhavet, og, igjennem Østerrig, Markederne i Levanten ere de store Handelsveie, af hvilke Schweiz driver en Handel, der, Ud- og Jndførsel indbefattet, ikke udgjør mindre end 500 Mill. Fres. – næsten Halvdelen af hele det østerrigske Monarchies Handel, hvilken Stormagt har en Folkemængde af 37 Milk. – næsten 18 Gange saa mange som Schweizerforbundet. Saaledes er man erkjender det strax - Schweiz et stort Værksted, hvor det deelte og adsplittede Arbeide mere støtter sig paa isolerede Kræfter og Midler, end paa den collective Magt af store Capitaler og store Anlæg. For Schweiz er Handelsfriheden det største Gode, som det kan ønske sig. Paa den anden Side er det klart, at for en saadan Stat, der støtter sig paa Landhuusholdning, maae indre Kampe og Partistridigheder, naar disse ikke snart bilægges og udjævnes, berede den meest truende Fare og bevirke dens Undergang. Keiserdømmet Østerrig. Wien, d. 14de Jan. Keiserens Onkel, Palatinus af Ungarn, er den 13de Jan. død i Ofen.
Viborger Samler, 1847-01-25
Jndenlandske Efterretninger. Et i Søndags Morges (den 17de De.) stedfundet Selvmord har vakt almindelig Opsigt i Kjøbenhavn, saameget mere som det en vanskeligt at indsee Grunden til denne fortvivlede Handling. Selvmorderen var en ung under det tydske Cancelli ansat Embedsmand, som nylig havde erholdt en fordeelagtig Post i et af Hertugdømmerne, hvorhen han om kort Tid skulde reise. Gjæld eller Næringssorger plagede ham ikke og han førte i det Hele et stille og ubemærket Liv. Efterat have spiist til Aften i Løverdags Aftes i "Constantia" i Nærheden af Charlottenlund og overnattet der, begav han sig bort derfra i Søndags Morges og kort Tid derefter fandtes han afsjælet i Charlottenlund Skov med et dybt Saar i Brystet og den afskudte Pistol i Haanden. Han var for sit stille, beskedne Væsen meget afholdt af sine Medcolleger, hvem dette Dødsfald smerteligt har berørt. (Flyst.) Slagelse. Efter forudgaaende offentlig Bekjendtgjørelse og skriftlig Jndbydelse til de forskjellige Kjøbstæders Valgberettigede i det 4de District, afholdtes den 19de Januar paa Byens Raadhuus et Prøvevalg paa en Stænderdeputeret og en Suppleant, hvorved hver af de Tilstedeværende afgav to Stemmer. Udfaldet af Prøvevalget var følgende: Kjøbmand H. H. Schou i Slagelse 57 Stemmer; Kjøbmand J. Kruse i Korser 31; Brændeviinsbrænder D. Petersen i Slagelse 20; Gaardeier og Cand. juris Fiedler paa Seved 15. Fra Korsør vare mødte til dette Valg 5 og fra Sorø 7 Vagberettigede, fra Ringsted og Skielskor mødte ingen. (Slag. Av.)Man vil paa flere Avlsgaarde baade i Fyen og Sjælland, have bemærket, at Rotterne i Efteraaret have formeret sig i en meget stor Grad og anrettet ikke ubetydelig Ødelæggelse i Sæden. En Landmand i Fyen, som af et lille Parti Hvede havde gjort sikker Regning paa at faae 10 Tønder, fik ikkun 2, da Rotterne havde fortæret Resten (Slg. Av.) i Straaet.
Viborger Samler, 1847-01-25
Natten in ellem den 15de og 16de d. M. opkom Jld i Lundby Vølle, som hører under Wennerslunds Gods, og hvorved denne aldeles afbrændte, uden at Aarsagen til Jlden har kunnet opdages. Møllen var vel i maadelig Stand, men dog saaledes, at Forpagteren kunde ved denne ernære sig og talrige Familie, endskjøndt han svarede en temmelig høi Afgift af den. Jlden er absolut paasat, da Møllen om Aftenen forud var aflaaset og Qværnen samme Dags Eftermiddag var optaget for at billes, og der ikke den Aften havde været Lys paa Møllen. (L. F. Stiftstd.)
Viborger Samler, 1847-01-25
Da Skadeligheden af de grønne Tapeter i flere Blade er bleven omtalt, fortjener det vistnok tillige Paaagtelse at omtale Skadeligheden af det grønne Hattefoder som en Gjenstand, der sikkert fortjener Opmærksomhed, da det kan foranledige Hovedpine og Jldebefindende, hvortil Grunden vel neppe søges i dens rette Kilde. Læderfoderet tilHerrehatte og Kaskjetter farves nemlig som oftest med Spanskgrønt; det giftige Stof opløses ved Hovedets naturlige Varme, og endnu mere ved Transpirationen, og virker høist skadeligt paa Hovedet, samt yttrer sig ved stærk Hovedpine. Hatte og Bundtmagernes Opmærksomhed bør derfor henledes paa denne Gienstand, der sikkert ikke fortjener at blive behandlet med Ligegyldighed.
Viborger Samler, 1847-01-25
(Loll. Falst Av.) Sognepræsten i Wissenberg, Hr. Pastor Bredsdorff, er i Tirsdags ved et apoplectisk Tilfælde pludselig afgaaet ved Døden. (Hp. A.)
Viborger Samler, 1847-01-25
Den 18de Jan, holdt de slesvig-holsteenske Prælater, og Ridderskab i Kiel en meget lang Forsamling, hvori der skal være bleven forhandlet om en Forestilling til Hs. Maist. Kongen, betræffende Hertugdømmernes statsretlige Forhold, dog kan kieler Correspondentsblad endnu ikke meddele noget Bestemt om Resultatet.
Viborger Samler, 1847-01-25
J nitzehoer Ugeblad, fortælles følgende Exempel paa en Hunds Troskab: Nytaarsnat kjørte en slesviger Foer mand med et Læs Fragtgods fra Cappeln til Slesvig. Hiinsides Værtshuset Tolkwaar gled ved et Tilfælde Tømmen ud af hans Haand, og idet han vilde tage den op igjen, styrtede han selv ned imellem Hestene, hvorved hans Hoved blev saa forslaaet imod Hjulet, at han blødende og uden Bevidsthed blev liggende paa Veien. Den ham ledsagende Pudel var det eneste levende Væsen i Nærheden; den slikkede Blodet af sin Herres Saar og opvarmede den i den kolde Vinternat halv Jhielfrosne, indtil Bevidstheden endelig vendte tilbage hos ham, hvorpaa han slæbte sig hen til den i Nærheden staaende Vogn, som det ogsaa lykkedes ham at krybe op i. Hestene satte sig nu igjen i Bevægelse, den tro Hund vedblev at slikke og caressere den endnu halv Bevidstløse, og da Hestene instinctmæssigt bleve staaende udenfor den næste Kro, begyndte strax Pudelen, ved uophørlig Gjøen, Tuden og Springen op af Vinduerne, at vække Beboernes Opmærksomhed. Værten kom da ud og bragte den næsten igjenBevidstløse af Vognen, forbandt saa godt som muligt hans Saar og sendte sin Karl til Byen med Vognen. Det er at haabe, at dens stakkels Foermands Saar ikke er dødeligt; men lever han, har han vistnok sin Hund at takke for sin Redning.
Viborger Samler, 1847-01-25
Frederikshavn, den 21de Januar. Ved sin Hjemkomst fra en Reise sidstafvigte Tisdag Aften, opdagede Hr. J. Casper, som i Proprietair Rosborgs Fraværelse opholder sig paa Hovedgaarden Knivholdt, at Kjælderen, under den Deel af Hovedbygningen, som han beboer, stod i Brand, saaledes at Gulvet og Bjælkerne med det øvrige Træværk under 3 Værelser vare angrebne af Jlden, tilligemed endeel Tørv og Brænde, som var opbevaret i Kjælderen. Ved hurtig tilkaldt Hjælp blev man dog Herre over Jlden forinden den havde antændt Værelserne og Meublerne, som deri befandtes. Da Hr. Casper senere opdagede, at nogle Penge, som tilhørte Hr. Rosborg og vare henlagte i en Pult, der stod i et af Værelserne, vare borte, antager man, at Personen, som har stiaalet disse, har, for at skiule sin Gierning, paasat Jlden. Et Chatol, som stod i samme Værelse og hvori Hr. Casper havde sine Penge og Obligationer, har Tyven heldigviis ladet urørt. Undersøgelse for at opdage Gierningsmanden, er paabegyndt og en Tjenestepige arresteret. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1847-01-25
Ved et i Ribe i Søndags afholdt Prøvevalg paa en Deputeret, hvorved 49 Personer afgave Stemme, erklærede 32 af disse sig for Kjøbmand H. J. Müller.
Viborger Samler, 1847-01-25
Aarhuus har en talrig Forsamling d. 18de De, afholdt Prøvevalg, hvorved det blev vedtaget, at man forØieblikket ikke skulde indskrænke sig til at prøve Valg paa Deputerede og Suppleanter for Valgdistrictet, men derimod opstille Candidater for de jydske Kjøbstæders Valg klasse. Forsamlingen besluttede da, efter forudgaaet Discussion, at henlede Opmærksomheden paa nedenstaaende Mænd, der deels hæderligt have bestaaet deres Prøve i Stændersalen, deels ansees for at være i Besiddelse af Egenskaber, som ville gjøre dem særdeles skikkede til at røgte en Stænderdeputerets ansvarsfulde Kald: Professor Schouw i Kjøbenhavn, Redacteur Bernhard Ree i Aalborg, Kæmner Wulff i Aalborg, Procurator Jespersen i Viborg, Kjøbmand Buchwaldt i Viborg, Apotheker Køster i Randers, Oliemøller Schytte i Horsens, Kjøbmand Høyer, i Horsens, Justitsraad Fleischer i Aarhuus, Cancelliraad Otterstrøm i Aarhuus, Kjøbmand Hammershøi i Aarhuus, Kjøbmand Carl Bentzen i Aarhuus og Kjøbmand M. G. Bech i Aarhuus. Til Slutning blev det bestemt, at det endelige Prøvevalg paa Deputerede og Suppleanter for Aarhuus og Skanderborg Kjøbstæder skal foretages nogle Dage for det egentlige Valg, til hvilken Tid Valgene efter Sandsynlighed ville være tilendebragte i de fleste af Valgklassens Districter, og der saaledes vil være Leilighed til at give Stemmerne til Mænd, der maatte være forbigaaede andensteds, og som man fortrinlig ønsker at (Ah. Av.) vinde for Stænderforsamlingen.
Viborger Samler, 1847-01-25
Valgene for de jydske Kjøbstæders 11te Valgdistrict, Ringkjøbing, Lemvig, Holstebroe og Varde, blive afholdte i Holstebroe Tirsdagen den 16de Februar 1847, i Lemvig Torsdagen den 18de f. Maaned, i Ringkjøbing Løverdagen den 20de f. M., i Varde Tirsdagen den 23de f. M. Den endelige Afgjørelse af de foregaaende Valg og Bekjendtgjørelse af Valgenes Resultat vil finde Sted paa Raadstuen i Ringkjøbing Fredagen den 26de Februar.
Viborger Samler, 1847-01-25
Om de i nedenanførte Byer stedfundne Valg har Dagsposten bragt følgende Efterretning, der godhedsfuldt er os meddeelt: Greenaa. Hobro. Mariager. ialt 40 St. Prof. Schouw 17 St. 12 Kammerr. Petersen i Mariager 13 St. Proc. Holm i Hobro 14 Kammerraad Aagaard. i Thisted . . . . .