JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Rusland. Da Keiseren under Vinterpalladsets Brand hørte, at der ogsaa var udbrudt Jld, i Galehavnen, befalte han strax sin Søn Thronfølgeren at begive sig derhen. Storfyrsten kastede sig i den første den bedste Slæde og gjorde underveis Holdt ved det finlandske Garderegiments Kaserne, for at give befaling til at den første Bataillon, strax skulde afmarschere til Brandstedet. Før imidlertid Prindsen kom til Havnen, væltede Slæden, saa at han maatte standse et forbigaaende Detaschement Gensd'armer og tage en af disses Heste Den lidte Skade i Vinterpalladset anslaas til 25. Millioner R. B. De keiserlige Regalier og Jnveler, begge Tronerne, Kandelabrerne, Reliqvierne og Præstegevandterne fra begge Kapellerne ere tilligemed de fleste Malerier i det saakaldte Militair gallerie blevne reddede. - Jfølge Breve fra Polen. hersker der endnu over hele Landet den største Nedslaaenhed og Modløshed; de gyseligste Jammer scener foranlediges hvert Aar ved den Recrutering hvorved Polen hvergang mister 20,000 af sine Sønner, der føres til Militairstanden i det indre Rusland. Demoralisationen stiger ved Angiversystemet og al Slags Forræderie, saa at Polakken næsten ikke meere tør troe nogen Landsmand. Tilladelse til at reise udenlands, for at studere, gives saare sjeldent; de fleste unge Menneskeer sendes til Wilna eller Kiew og i alle Embedsforretninger saavelsom i Skolerne bruges ene det russiske Sprog. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Tydskland. Det collnske Anliggende er for nærværende Tid den vigtigste Gjenstand for de tydske Avisers Meddelelser, og den synes at gjøre meer og mere Opsigt. J den preussiske Statstidende, læses nu et vigtigt Aktstykke i denne Sag, nemlig en Skrivelse fra Ministeren, til Rhinprovindsens Overpræsident, hvori der blandt andet forekommer følgende mærkelige Yttring i Anledning af Pavens bekjendte Erklæring: "J hvad endogsaa Fremtiden, monne bringe, sætte vi Kjærlighed og Velvillie, imod fanatisk Had, men ombelte os derhos med Sværdet, der er anbetroet den verdslige Øvrighed, som Guds Tiener, til Hævn og Straf over dem, der gjøre det Onde, og saaledes vil den kgl. preussiske Regjering med Fasthed og Urokkelighed forfølge sin Bane, med usvækket Tillid til sin soleklare Ret, til Biskoppernes Viisdom, en dannet Geistligheds Jndsigt og de tro Folks uhildede Forstand." Saaledes bevarer den preussiske Regjering, sin sædvanlige Holding, skjøndt Folkets Anskuelser af Sagen ere deelte. I det sydlige Tydskland er Wurtz burger Zeitung og overhovedet de bayerske Blade ivrigst i at træde i Skrankerne for Paven og Erkebispen. Ogsaa i Wien skal man yttre sig med Utilfredshed over de collnske Anliggende. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Andenlands. Et Anliggende, som staaer i nær Berørelse med Statens finantsielle Status, er Bankens Mellemværende med Finantserne. Publikums Opmærksomhed har i det forløbne Aar været spændt paa denne vigtige Sags Udfald, men dens Afgjørelse synes ikke at være rykket nærmere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Bankbestyrelsen har paa det Bestemteste nægtet, at Finantserne have noget retligt Krav paa at erholde det Beløb, som Bankinstitutet i Altona har afgivet. Hel Nationen lider under, at denne Sag staaer saaledes afgjort, thi den nødvendige Fasthed og Orden i Finantserne kan ikke tænkes tilveiebragt, førend dette Spørgsmaal er bragt paa det Reene, og nu da Bankens Actiebreve ere udstædte og komne i Handel, maa det end ydermeere i høieste Grad interessere Nationen, at kunne gjøre sig en klar Jdee om Bankens Status, som ikke er muligt, saalænge man ikke veed, hvorlænge Banken, vil beholde de aarlige 820,000 Rbdr. Hs. Majestæt har nu opfordret Bankbestyrelsen til paany at tage dette Spørgsmaal under Overveielse, samt endelig forbeholdt sig at tage nærmere Bestemmelse om hvorvidt Sagen, kan afgjøres i Overeensstemmelse med de Forstag som, mulig fra Bestyrelsens Side kunde blive fremsat, eller i modsat Fald blive henviist til Afgjørelse ved Landets almindelige Domstole. Der er altsaa henpeget paa, at Bankbestyrelsen, saafremt den ikke skulde finde sig overbeviist ved Generalprocureurens nye Jndlæg, muligviis kan indkomme med Forslag til en mindelig Afgjørelse. Mange ønske, at det maa komme til et Forliig, fordi enhver virkelig Dicision i en vigtig og betydelig Penge saa ængstiger dem, eller fordi de i et saadant øine en Udvei for Finantserne til at kunne præstere Afbetalingerne paa Statsgjælden. Mange nære derimod Frygt for, at naar Finantserne blive hjulpne paa denne Maade, vilBesparelsesystemet, af hvis snarlige og conseqvente Gjennemførelse Landets fremtidige finantsielle Stilling fremfor Alt er afhængig, blive forhalet. (Fdl.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
J Dansk Folkeblad af 15de Septbr. f. A. var indført en Artikel: Om Hovedskallerne og Beenrade i vore gamle Gravhøie, forfattet af Prof. Eschricht. Forf. er heri, ved Undersøgelsen af 3de i en Gravhøi ved Stege paa Møen fundne Hovedskaller, kommen til det Resultat, at disse tre Hjerneskaller meest lignede de Nationers, deraf Historien ere antydede som de i aandelig Henseende meest begunstigede, ligesom han troer saa meget lader sig sige med Vished, at disse Hoveder have tilhort Individer af en ædel Stamme af den cantasiske Menneskerace. Den berømte Naturforsker, Professor Nilsson, i Lund har i den Anledning indsendt til Folkebladet nogle Anmærkninger til Hr. Eschrichts Afhandling, hvilke imidlertid Folkebladets Redaction har truet ei at burde optage i Bladet, fordi en videnskabelig Discussion liggenudenfor dets Grændser." Prof. Schouw har derfor sendt dem til Red. af Naturhistorisk Tidsskrift," Hr. H. Krøier, og de findes nu in originali aftrykte i det nævnte Hefteskrift. Prof. Nilssons Mening om disse Hoveder er aldeles afvigende fra Prof. Eschrichts, han mener, at et lidet Ansigt, en rund Hjerneskal og en kort Nakke, netop udgjøre en sikker Diagnos for Hovedskaller af Laplændere. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
I Allegm. Zeit, af 11te de, læses en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 2den Januar, hvori det til Slutning hedder: Uagtet sine halvfjerdsindstyve Aar nyder Kongen nu varig Sundhed, og han er i sit Statsraad paa det ivrigste sysselsat med at prøve de fra Stænderforsamlingerge indkomne Sager. Han læser forud alle Arter nøiagtigt igjennem, og de høie Embedsmænd, som enten have Referat, eller ere tilstede ved Raadslagninger ne, udtale lydt deres Beundring over den Jver, hvormed Hs. M. sætter sig ind i enhver nok saa vanskelig Sag, og over det rigtige Blik, hvormed Han bedømmer de discuterede Anliggender. (Aah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Under en svær Storm med østlig Vind, Søndagen den 14de de, afbrændte den tæt udenfor Bogense, beliggende, for halvtredie Aar siden af ny opførte hollandske Vand- og Veirmølle, som tilligemed alle Vaaningshusene a. lagdes i Aske ligge til Grunden. Redning var umulig. Mølledammen var belagt med Jis, saa det var vanskeligt at faae Vand til Sprøiterne. Desuden torde Jngen vove sig for nær til Møllen af Frygt for de i forskjellige Etager i den 52 Alen høie Bygning anbragte Mollestene, der sprang i Stykker. Det var en ligesaa imponerende som sørgeligt Syn at see denne skjønne Mølle med alle dens Indretninger staae i fuld Flamme. Forpagteren, der laae syg, maatte bæres af Sengen over til en nærliggende Gaard, og hverken han eller Kone og Børn reddede Andet end Livet og det de stød i. Af Besætningen reddedes kun to gamle Heste, alle øvrige Kreature brændte. Ogsaa Tjenestefolkene mistede Alt hvad de eiede. (Aah. Av.)J Odense spiller det Titchenske Selskab endnu bestandig for godt Huus. J Søndags gaves Pariserdrengens fjerde Gang, og forrige Onsdag det herlige Syngestykke Dragebukken." Det Werlighske Selskab gav nylig en Forestilling paa Helsingøers Theater til Jndtægt for Byens Asyl. Det Beckerske Selskab har atter begyndt et nyt Abonnement i Aalborg, hvor det i Søndags gav Balletten Waldemar." Det Ehlerske Selskab spiller i Ribe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Fra Odense skrives: Af en Skrivelse fra Langeland, erfares, at der i nogen Tid har graseret en ondart, Galdefeber i Snøde og Steense Sogne, hvoraf aldrende Folk ere døde, men som dog nu skal være Aftagende. Kort for Julen melder samme S. velse sket. Jndbrud gjennem det søndre Altervindue, i Stoense Krike, hvor Tyven opbrød Blokken og ranede de deri værende Penge, hvilke dog kun skulle have været saa, saasom Fattigkommissionen et Par Ugerstid brud til nødvendige Udgivters Bestridelse havde udtaget Blokkens Hovedindhold. Hvor stærk rødfæstet Overtroen endnu tildags er hos Landalmuen sees deraf, at en Mand, hvis Vei faldt forbi Kirken medens Jndbrudet, skete, hverken angav dette eller bekymrede sig videre derom, da han ansaae det for at være Spøgerie, som pleier at foregaae strax for Høitiden!"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Fra Aarhuus skrives: Paa et Gods her i Omegnen kom for nogle Dage siden om Aftenen en omvandrende Landsbyskræder til en Udflyttergaard, hvor han var bestilt hen for at forrette noget Arbeide. Efter at have spist og drukket, viste Beboerne ham Natteleie i deres saakaldte Overstue. Sengene i saadanne Stuer ere i Almindelighed opfyldte med Sengeklæder lige til det Over ste af de saakaldte gammeldags Himmelsenge. Ved at sætte en Stoel til, kom den lykkelige Skræder, der ikke var vandt til at ligge i en saadan Seng, op i den, og snart drømte han om de lange Sting han næste Dag agtede at bibringe paa Mandens nye Kjole, han havde under Arbeide. Da vaagnede han pludseligt og mærkede, at noget pudslede ved Vinduerne; en Haand kom igjennem Ruden, aftog Vindueskrogen, og gjennem det aabne Vindue kom først en, og nok en Karl. Døren til Haven blev aabnet indenfra, og den nu ulykkelige Skræder puttede sig ned i Dynerne i Dødsens Angest. Snart grebe fire kraftige Arme fat paa Dynen, han laae paa, og i et Øieblik var Skræderen indrullet og sammensnøret deri. Karlene kastede Pakken ud paa en Vogn, hentede derpaa Resten af Sengeklæderne, og nu gik Touren til en Nabogaard, hvor man ogsaa agtede at stiæle. Medens Tyvene her brøde ind og vare forsvundne i Stuen, stak Skræderen forsigtig Hovedet frem af Dynerne, og da han mærkede, at Alt var stille, greb han Tommen paa Hestene, og i et stærk Trav gik det nu over Stok og Blok tilbage til Gaarden, hvorfra han var udsmuglet. Han vaagnede Stedets Beboere, og man kan forestille sig deres Glæde, da Skræderen med Sengeklæderne atter var i deres Værge. Nu venter man nærmere at erfare, om de Paagieldende ere grebne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Ved Aalborg var allerede i forrige Uge lagt en saastærk Jisbro over Fjorden, at man med Sikkerhed kunde kjøre derover med fuldt Læs. (Aah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Forrige Tirsdags Aftes udbrød der Jld i det ved Store-Grundet beliggende Gartner= og Smedehuus, hvilket tildeels afbrændte eller blev nedrevet. J kortere Tid end en halv Time var Faren forbi, sandsynligviis en Følge af Avlsforvalterens, Hr. Albrechtsens Aandsnærværelse og Raskhed. (Veile Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Fra Nyborg meldes, at Beltet er ved Sprogte saa aldeles tilsat med Jis, at der ingen Aabning er at see.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
J Onsdags og Torsdags laae paa Sprogge Personposten fra Kbhvn, med 17 Reisende. S. D. laae endnu Hamborger Pakkepost fra i Loverdags otte Dage, Hamborger Brevpost fra i Søndags otte Dage, og Personposten fra om Mandagen, Alle paa Knudshoved. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Hans Majestæt vor elskede Konges Fødselsdag forkyndtes som sædvanlig med Kanonernes Torden. Paa Torvet paraderede Borgervæbningen. Om Aftenen var i Klubbens Locale foranstaltet en seenisk Forestilling, hvor Hans Majestæts Buste blev bekrandset, og flere smukke Declamatorier i Anledning af Dagens Høitidelighed fremsagdes, saavel i Klubben, som paa Raadstuen havde Byens Jndvaanere forsamlet sig til Aftensspiisning og Bal, og overalt herskede den glade Stemning, der stedse caracteriserer denne for hele Landets Jndvaanere saa høitidelige Dag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 2den Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, og fremdeles hver 4de Uge ved samme Klokkeslet, vil paa mit Contoir blive afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Christian Rudolff Steenbergs til Skiftebehandling opgivne Boe heraf Byen. Ved den første Skiftesamling vil blive taget Bestemmelse angaaende Salg af de Boet tilhørende Vahre, Jnd og Udboe, samt med Hensyn til Jnddrivelse af Boets udestaaende Fordringer. Nyekjøbing paa Morsøe den 20de Januar Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
Enhver i, eller uden for Byen, som haver noget tilgode hos mig, anmodes behageligst inden Februar Maaneds Udgang, at indfinde sig og modtage deres Fordringers Beløb udbetalt. Thisted den 24de Januar 1838. M. Gierlack, Hattemagermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-31
J i efterfølgende Postdage er nu Kjøbenhavnsposten udebleven; da den sædvanlige Onsdagspost heller ikke ankom i Nat, og da hverken Aviser eller Breve ere ankomne, kan Redacteuren kun meddele den i Løverdags ankomne Hamburg-Posts Efterretninger. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Ao. 1838. No. 12. VII Kongelig allernaadigst privilegerede. Amrdaviv og Avertissementstidende, eller Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 1ste Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Politiske Nyheder. Engeland. Parlamentsdebatterne i Anledning af Canada have været af Jnteresse; man erfarer deraf, at Dronningen har udnævnt den liberalindede Lord Durham til Generalgouverneur, Vice=Admiral og Generalcaptain i alle de brittiske Colonier paa Nordamericas Fastland, og ved overordentlige Fuldmagter og en Addresse der i begge Parlamentshuse er antaget, er han forsynet med en pacificerende Dictators hele Magt Regjeringen vedbliver ogsaa at sende Tropper til Canada; 3 Cavallerieregimenter og flere Detaschementer af Jnfanterie have paa Nye erholdt befaling til Opbrud. Alle disse energiske og overordentlige Forholdsregler vise med hvilken Vigtighed de engelske Statsmænd ansee Tildragelserne i Canada. Den derværende Constitution skal ogsaa ophæves i 3 Aar, og 10 Personer af enhver Provinds i Canada sammenkaldes, til som Medlemmer af det legislative Conseil i Forening med Lord Durham, at udarbeide en nye Constitution. Under Discussionen i Overhuset, hvor Lord Glenelg forsvarede Ministrenes Forholdsregler, angreb Lord Brougham ham paa sin sædvanlige bittre sarcastiske Maade, overøste ham med den meest forhaanende Jronie og anvendte mod ham Oxenstiernes Ord til sin Søn, "Du veed ikke mit Barn, med hvor liden Viisdom Verden, bliver regjeret, hvorpaa Lord Glenelg, da Brougham øieblikkelig bortfjernede sig, svarede ham med Ciceros berømte Ord til Catilina: "Abit, evaiet erupitt, (han gik, han veeg bort, han brød ud!) Lord Durham holdt en fortræffelig Tale, hvori han retfærdiggjorde sit Kald, som Canadas Pacificator, han skal kun paa Dronningens personlige Bøn have overtaget sin Post. - Den 12te Jan, gav Dublins Jndvaanere Jrlands største Mand O'Connell et Æresmaaltid i det kongelige Theater, hvortil Trængselen var stor og Entreen betaltes med 5 Guineer; 800 Damer prydede Logerne og 400 Gallerierne, og flere Lords og Parlamentsmedlemmer deeltoge i Banquetten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
J afvigte Uge var Lord Harley, Medlem af Overhuset, og en Capt. Rivals stillede for en Politieret, for at have om Natten i beruset Tilstand, gjort Allarm i Gaderne. Den Første dømtes i 10 og den Anden i 3 Pd. Sterlings Bøder, og Dommeren bad Lorden, at saasnart Loven om Drukkenskab igjen blev discuteret i Overhuset, han da ville foreslaae det Amendement, at naar en Lord anklagedes for Drukkenskab, skulle Bøderne forhøies til 100 Pd. J Bladet Times meldes fra Rio Janeiro under 5te Rovbr., at de Franske have bemægtiget sig en Deel af det til det franske Guiana grændsende brasilianske Landstrøg, af stort Omfang, norden for Amazonstrømmen. Som Grund til dette Forhold, anfører den franske Regjering, at det er Repræsalier for det Tab, franske Undersaattere have lidt ved Plyndringen, af Paras.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Spanien. Efterretninger fra Madrid af 12te Jan. meddele den bedrøvelige Skildring, der er afgivet i de Cortes=Forsamling om de spanske Provindsers Tilstand, og det mærkeligste der er, at man deraf seer den almindelige Overbeviisning, at Spanien ved egne Hjelpemidler ikke kan befries for Borgerkrigen, og man seer ogsaa deraf, at Regjeringen og dens Venner ikke have tabt Haabet om en bevæbnet Jntervention fra Frankerigs Side. Den Deputerede Huelves klagede især over Provindserne Cindad, Real og Toledos elændige Tilstand og sagde, at for nylig vare 400 Curasserer blevne myrdede i disse Provindser, at Landet var Røveres Bytte, og at man der anholdt Reisende og selv efter udbetalte Løsepenge myrdede dem. Krigsministeren svarede, at alt hvad der var forefalden, var en Følge af Krigen, og Regjeringen havde der staaende en General og 2 Generalcommandantere. Krigsministeren talte derpaa om en Reservehærs Dannelse, denne var allerede paabegyndt og det 4de Regiment skulle danne Kjernen deraf. Fra Bajonne meldes at en Fægtning var forefalden ved Urnietaa, hvorved de Christinos have stormet Forskandsningerne og slaget Carlisternes paafølgende (Neue Zeit.) Angreb tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Indenlandsk. Om den vanskelige Beltpassage erfarer Man af de fyenske Blade blandt andet Følgende: Postgangen over Assens er nu aldeles ophørt, saa at et alene Brevposterne, men ogsaa de Reisende med Diligencen føres over Middelfart. Over det store Belt er Passagen meget vanskelig, fra den fyenske Side umulig, formedelst Jsen og vedvarende østlige Storme. Den sjællandske Pakkepost, som gik overtil Fyen den 14de De paa Jisbaade, var Kl. 10 om Formiddagen gaaet ud fra Korsøer, saa om Eftermiddagen indskruet i Jsen ret ud for Knudshoved og først land sildig om Aftenen, saa at den ei for ved Midnatstid naaede Nyborg. Overfarten havde i det frygtelige Veir været forbunden med Livsfare. Kjøbenhavns Brevpost havde den 14de om Aftenen naaet Sprog, hvorfra den næste Dag igjen afgik, og ankom om Aftenen Kl. 8 1/2, efter en besværlig Overfart, i Nyborg. - Af de senere indtrufne fyenske Aviser erfarer Man, at den 21de om Morgenen afgik 9 Jisbaade fra Knudshoved, med alle de der beroende Poster og Reisende, og naaede om Aftenen Sprog. Samme Dag gjorde de sjællandske Poster, som hidtil havde overligget der paa Øen, Forsøg paa at naae over til Fyen; men maatte igjen vende tilbage. Den 22de vare de atter ude med 9 Baade, og Man troede, at de henad Eftermiddagen skulle slippe over; men da der den 23de om Eftermiddagen endnu ingen sjællandsk Post var ankommen til Odense, have deres Bestræbelser formodentlig atter værer frugtesløse. Lille Belt var den 22de De, saa fast tillagt med Jis, at Man kjørte rask over den fra Middelfart til Markedet i Fredericia. Jmidlertid var dog en 60-aarig Mand, der samme Dag flere Gange havde passeret Beltet, tilsidst sluppen igjennem Jsen indtil Armene, og var bleven siddende der i 4 Timer, hvorefter han meget syg bragdes til Strib. Efter Reisendes Udsagn skal der i det Slesvigske endnu være falden meere Snee, end længere Nord paa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Ogsaa Kielerne have nu faaet deres Finants Petition tilbagesendt, med en Jrettesættelse for den Maade, hvorpaa Samme var affattet. J Hadersleben, hvor Man netop var i Begreb med at opsætte en Petition, samme Gjenstand betræffende, havde Efterretningen om den Misbilligelse, som Jtzehoernes og Neumünsternes Skridt i saa Henseende havde fundet paa høiere Steder, til Følge, at Man, efterat Politimesteren havde modsat sig en Opfordring i Ugebladet, indbød alle Jndvaanerne ved skrevne Sedler. Man taler i Hadersleben omen mislykket Toast, som en Lieutenant v. B. to Gange forgiæves udbragde, men hver Gang strandede paa de tilstedeværende 200 Bordgjæsters fuldkomne Taushed, ikke fordi Man havde Noget imod Manden, som derved skulde hædres; men imod den Vigtighed, som Toast=Proponenten tillagde sin høie Besvogring. At Hr. v. B. desaarsag udfordrede en af Harmoniens" Directeurer paa Pistoler, blev af denne ikke ændset; hvorimod Størstedelen, af de Tilstedeværende strax efter Bordet personlig bevidnede den Mand, for Hvem Skaalen var fore(Neue Zig.) slaaet, deres Høiagtelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Viborger=Posten medbragde igaar, istedetfor Aviser, en lille trykt Seddel, dateret 25de De, af følgende Jndhold: "Vor By er som beleiret. En svær Mængde Snee er falden. Veiene ere ufremkommelige. Siden Fredagen den 19de ere ingen Poster arriverede. Tvende kjøbenhavnske Poster mangle. Naar de engang ankomme, skulle de resterende Aviser blive erstattede."J Natten til den 23de Decbr. inddrev i en Bugt ved Gaarden Qvarnæs, Odesnæs Præstegjæld ved Rondalgaard i Norge, en dansk Jagt, hvis Skrog endnu var ganske ubeskadiget. Masten var ube klædt og afbrukken i Toppen, Vanter og Stag borte. J Rummet forefandtes endeel Sand til Ballast og 2 Vandfade, i Folkenes Lukaf fandtes en tømt Skibskiste, og i Kahytten en Slutseddel fra 27de Novbr. 1837. Desforuden befandtes ombord tvende Ankere, og i det ene et befæstet Touaf 12 til 14 Favnes Længde; Hækjollen hang vel endnu paa sit Sted, men i meget ramponeret Tilstand. Forresten var af Jnventarium og Redskaber Jntet mere ombord. Jagten er indvendig grøn anstrøgen og udvendig sort med blanke Sider. Den er brændt til 17 1/2 Commerce=Læsters Drægtighed. Nu ligger den i sikker Havn. (Hab. B. H.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Under 19 December f. A. er Kjøbmand F. C. Altmann i Altona anerkjendt som Consul sammesteds for Republiken Venezuela
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
En Prøveprocurator vil blive ansat i Randers Amt med Forpligtelse at tage Bopæl i Grenaae. Ansøgninger kunne indleveres til Cancelliet i Løbet af 6 Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
Af den bebudede historisk-statistiske Maanedstidende for Ribe Stift, redigeret af Adjunct Adler, er første Heelark for Januar udkommet og indeholder: Bidrag til Ribe Kjøbstads Fattigvæsens Historie, af Stiftsprovst Dr. Frost, R. af D., om Præstekalds Besættelse i det 17de Aarhundrede ve om Kystfarten paa Jyllands Vestkyst, begge Deele, af Redacteuren. Ribe-Avisens Abonnenter kunne bestille Følgebladet paa samtlige kgl. danske Postcontoirer, hvor det betales med 24 Rbs. qvartaliteter. Som et Middel til at forebygge Jldsvaade og til at bespare en unødvendig Udgift, foreslaaer Hr. Kbid. L. Bøggild i Aalb. Avis at aflægge den gamle Skik, at illuminere ved private Bryllupper. Han lader i denne Anledning en Jndbydelse circulere til Underskrift. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-01
For Øieblikket ligger i Apenrade ikke færre end 5 nye Skibe paa Stabelen, hvilke alle 5 bygges forApenraderes Regning. Tre af dem have en Drægtighed imellem 100 og 150 Commerce=Læster. Det største bygges for den af Skibsbyggeriet i Apenrade saa fortjente J. Bruhns Regning. De tvende mindste blive paa 45 og 70 Commerce=Læster. Desforuden lade ogsaa et Par apenrader Skibscapitainer i denne Tid i Lübeck bygge 2 Skibe, hvert circa 100 Comm.-Læster, som de apenrader Skibs bygmestere ikke turde paatage sig at levere færdige. til den forlangte Tid.