Berlingske Tidende, 1789-08-07
Avnskkers. Efter forhen skedte Indbydelse udsætter Videnskabernes Selskab, S ifølge det Grevelige Thottiske Legarum tvende Præmier, en paa 600 Rdlr egen paa 40 Rdlr., hvilke Det med Hensigt saavel at Matenernes Vanskelighed som Udarbeidelsens Fuldstændighed vil uddeele for Besvarelsen af de udsatte Spørgsmaale, nemlig : For Aaret 1789. 1. En fuldstændig Afhandling og Forklaring over alle de forskellige ældre saavelsom nyere Maader at forbedre. ringe eller udygtig Jord til got Agerland, tilligemed en Beregning over alle Forbedrings omkostningerne hvert forskiellige Tilfælde og for hver forskjellig Jordbeskaffenhed, samt Overslag over den virkelige og varige occonomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middelværdie. Sammen Jndledning til denne Afhandling maatte oververes alle de Handringer, som i Almindelighed møde med Jordforbedringen Jver, sættelse, og de som i Særdeleshed foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder er saa nelden. a. Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvis ke af disse ere for de vanske Provindser de fordeelagtigste af dyrke efter Jordbundens Forskjellighed og eftersom den paa de forskellige eller mindre frugtbare Jordarter er mueligt at anvende meer eller mindre omhyggelig Dyrkning eller Bearbeidning : Med Afhandlingen maatte følge gode horaniske tegnede Afbildninger af de Havrens Barieteter, som ikke allerede findes tegnede i danske Skrivter, og enhver Parietet efter botaniske Regler, saa fuldkommen og tydeligen bestemt, at endog 1 kyndige i Botanken kunde, uden for megen Vanskelighed, adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrkningsmaade maa være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det Store, For de tvende næstfølgende Aar udsættes paa lige Maade Præmier, to paa 600 Rdlr. og to paa 40 Rdlr. for følgende Spørgsmaale: For Aaret 1790. J. Da Erfarenhed har lært, at endog den beste Maade at forbedre Enge paa kan af Ukyndighed om Jordbundens indvorter Naturbeskaffenhed blive anvendt paa det Sted, hvor den efte udvortes Anseende synes at maatte kunde giøre Nytte; men ikke destomindre befindes at gjøre mere Skade end Gavn. Andre Engforbedringsmaader kan befindes at være af den Beskaffenhed, at deres indbringende Fordeele enten ere at saa ubetydelig eller saaliden Varighed, at Omkostningerne i Forhold dermed overgaa Fordelene, saa spørges : Hvilke Naturgenskaber skal Eng bunden have, eller til hvilke særskilte Classer skal Engens derefter kunde henføres, paa det at hver af de hidtil bekiendte Maader at forbedre samme og formeere deres aarlige Afgrøde, kan efter Omstændighederne paa en passende Maade derefter vælges, og Forbedrings=Frugten ved den kloge Valg tillige blive Høe og Græsning den overflødigste og varigste. Ved Afhandlingen maatte udførligen forklares i ei allene enhver særskilt Maade at forbedre Enge paa; men tillige de Omstændigheder af Jordens Naturbeskaffenhed og locale Tilfældigheder m.v., som bestemme det klogeste Valg af flere forskellige Forbedringsmaader, og hvad der i Særdeleshed bør lagt, tages ved Anvendelsen af hver især, paa det man derved kan er holde ei allene den største og beste, men endog tillige den varigste Fordeel i Forhold med de anvendte Omkostninger, 1. Er den siberiske Boghvede nogensteds i Rigerne bleven ret forsøgt at dyrkes i det Store, Mon det ikke ved En faring kunde bestyrkes, at den eller nogen anden Boghvede, Art med større Fordeel, i Hensigt til Jordmonnets forskiellie. ge Beskaffenhed, kunde dyrkes, end den almindelige Boghvede, og hvad Fortrin og Mangler kan den ene tilkiendes. at have for og imod den anden Spørgsmaalets Besvarelse maatte geledes med beviislige og tilstrækkelige Forsøg, og af de forsøgte Boghvede=Arter maatte indsendes Planter og Frøe, eller Arterne bestrides med fuldstændige botaniske Mærker.