Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-07-20
Man ønsker, at Forfatteren maatte have for Øine det, som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han foruden sine egne Erfaringer ville anmerke, hvad han af andres Erfaringer og Efterretninger haver fundet paalideligt eller ikke. 2. En Fortegnelse paa de i en frugthar Egn vildvoxende Græsarteer, og Foderurter med botaniske og provinciale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de sammesteds forekommer; samt de beste Forslage til at frembringe de ædlere der iblant ved Dyrkning, paa de Steder, hvor de mangle For Aaret i 1788. 3. Den probableste og nærmeste Beregningover Areal=Jndholdet af Skov, Fieldstrækning, Søer, Moser, Ager og Eng, i Qvadrat=Favne eller Decemal Parter af en Qvaddratmiil over et eller flere Amter i Norge. Man venter, at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Karter, som hidtil haves over dette Rige, samt førklarer, hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Karter ikke findes; saa og hvorles haen haver gjort sine Beregninger. - 4 Kornarternes forskiellige Sygdomme her til Lands beskrevne efter paalidelige Jagtagelser med Forklaring over Aarsagerne til disse Sygdomme, hvad enten de fremkomme af Feil i Vegetationen, af Jnsecter eller af begge Deele, samt de best muelige Midler til at forekomme eller formindske dem eller nogle deraf. For Aaret 1789. 5. En fuldstædig Afhandling og Førklaring over alle forskiellige ældre saavelsom nyere Maader at forbedre ringe eller udygtig Jord til got Agerland, tilligemed en Beregning over alle de Forbedrings Omkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde og forskiel Jordbeskaffenhed, samt Overslag over den virkelige og varige Boeconomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middelværdie. Som en Jndledning til denne Afhandling maatte overveies alle de Hindringer, som i Almindelighed møde med Jord forbedringens Jversættelse, og de som i Særdeleshed foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder ere saa sieldne. 6. "Hvilke ere Havrens= bestandige Varicterer, og hvilke af disse ere for de danske Provindser de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskiellighed og efter som det paa de forskiellige eller mindre frugthare Jordarter er mueligt at anvende meer eller mindre omhygelig Dyrkning og Bearbeidning. Med Afhandlingen maatte følge gode botanisk tegne Afbildninger af de Havrens Varietet, som ikke allerede findes tegnede i danske Skrifter, og enhver Varietet efter botaniske Regler, saa fuldkommen, og tydeligen bestemt, at endog Ukyndige i Botaniken kunne uden for megen Vanskelighed adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrkningsmaade maa være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det Store, Selskabet vil tilkiende de tvende beste Afhandlinger over de for et hvert Aar opgivne Spørsmaale hver en af de udsatte Premier, 60 eller 40 Rdlr., med Hensigt saavel til Materiens Vanskelighed som Udarbeidelsens Fuldstændighed. og kan samme vindes af alle undtagen Selskabets her i Staden værende Medlemmer. - Afhandlingerne, skrevne paa Tydsk eller Dansk, maae inden hvert Aars Udgang være indsendte til Selskabets Secretair, Conferentsraad Jacobi Forfatteren vilde behage, i Steden for at navngive sig, at skrive et Tankesprog paa Skriftet. selv, og lade derved følge en forseglet Seddel, som indeholder deres Navn og Adresse med samme Tankesprog paattegnet. Selskabets Dom over de hvert Aar indkomne Stykker skal, saa snart mueligt, blive bekiendtgjort, da de ikke kronede Afhandlinger igien af Jndsenderne, inden sex Uger derefter, kan affordres tilbage.