JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Tallien og Med=Deputerede i Bordeaux skal der føre en Kongel. Stat og altsaa ansees, at være paa Veien til deres Fald. Garnier skriver fra Alencon, at de fordrevne Jnsurgenter have efterladt 2 slemme Landeplager, nemlig Hungersnød og Pest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Sikkerheds Udskuddet har faaet 22,000 Livres til Lønning for dem, som udspionere Aristokrater og Fordægtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Blandt de mange som guillotineres ere især anmældte en Hertug af Biron 47 Aar, Faverolles, Dumouriers Adjutant 36 Aar, en Hertug af Luynes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Den berygtede Jourdan fra Avignon, som ellers kaldes Hovedafskiereren, har i Jacobiner Klubben den 1ste Januar afhentet et Broderkys af Præsidenten. London. Om General O Hara, der i den americanske Krig er bleven berømt for personlig Tapperhed, har Oppositionsbladene svaaet, at hans Bravour ville, føre ham for vidt, hvilket og er skeet, da hans Hidsighed drev ham til at forfølge Fienden længere, end har burde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Med Landgangen paa Frankrig skal det være lige nær og liden Udsigt dertil, dog er Troppe-Jndskibningen i Ostende gaaet for sig og derfra afseilede 30 a 40 Skibe den 6te Januarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Handelsberetninger. er i 13 Aar fra 1780 til 1792 incl. udført Sukker til Fra det Danske Eyland paa St. Croix i Vestindien, Danske Stater i Europa 126,462,972 Pund og til de Americanske Lande 19,545,037 Pund, tilsammen 136,008,000 Pund hvis Værdie er beregnet i Penge til 9,555,917 Rdlr. 51 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
En Tunesisk Caper skal have opbragt et Dansk Skil til Tunis, som igjen er løsgivet. De franske Caper have opbragt adskillige Danske og Americanske Skibe til Havre. De fleeste af dem vare bestemte fra Elven til Spanien og Portugal. Gouvernementet der har bekiendtgjort, at, naar saadan neutral Eiendom opbringes, skal Ladningens Værd saavelsom den fulde Fragt til Capitainerne betales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Regieringen i Engeland har givet befaling overalt i Søen at anholde neutrale Skibe, som ere ladede med Producter af Franske Øer eller Levnetsmidler dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Bekiendtgiørelser. I Kraft af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling, saa ledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken, og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af en fra Eieren af Aakier og Dybvad Godser i Vort Land Nørre Jylland, Os elskelig Georg Rigs Greve Münster Meinhovel, Vor Geheimeraad af Vor Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning: og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og Aarhuus Stifts Adresse Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeeene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til bemelte Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra deres forrige Eiers Rigsgreve Lüttichaus eller Supplicantens Besiddelses Tid dermed at fremkomme : og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, hvorfra dog bliver at undtage de ved Landstinget i Vort Land Nørre-Jylland, Tinglyste Pante=Breve, dateret Aakier den 1ste Maii 179. og Hamburg den 27de August 1793, saavelsom de i Jordebogen bemærkede og ved den Lüttichauske Overleverelse angivne Fundationer; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage sig vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Sta i Kiøbenhavn, den 3die Januarii 1793. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Geheimeraad Georg Rigsgreve til Münster Meinhovel, Bevilling ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at indkalde alle dem, som formeene sig paa nogen Maade at have noget at fordre i Henseende til Aakier og Dybvad Godser m.v. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til Aakiær og Dybvad Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra den forrige Eiers Riigsgreve Lüttichaus eller min Besiddelses Tid, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden ommelte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, dog med de Untagelser, som i den allernaadigste Bevilling ere benævnte. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Georg Rigsgreve Münster Meinhovel, Kongel. Dansk Geheimeraad. En Arv, stoer Kapital 599 Rdr. 5 Mk. 7 en femtedes Sk., som ved Skiftet efter fordums Kiøbmand her i Byen, afgangne Niels Pouelsen Fischer, sluttet 2den Junii 176. tilfaldt hans da, allerede i endeel Aar forhen, borteværende Syster Anne Marie Poulsdatter, og hvilken Arv efter Kongelig allernaadigst Bevilling af 16 August 1765, skulle bære Renter til Arveladerens vanføre Brodersøns Christian, Pedersen Fischers Underholdning hans Livestid, saafremt Anne Marie Poulsdatter ey inden den i Loven foreskrevne Tid skulde opdages eller sig indfinde, men Kapitalen efter Christian Fischers død at komme til Deeling imellem ovenmeldte Niels Poulsen Fischers nu værende eller deres da levende Arvinger; denne Arv henstaar saaledes under dette Steds Oberformynderie og bemelte Christian Fischer har indtil hans Dødsdag den 23de Sept. sidstleden nydt Renten af Kapitalen, eftersom ingen Oplysning angaaende meerbemelte Anne Marie Poulsdatter haves her paa Stedet, hvorfra hun skal være bortreist for nogle og 50 Aar siden, saa det ikke er venteligt at hun nu kan være i Live; Thi skal bemeldte Arve=Kapital, i videre allerunderdanigst Følge af anførte Kongelig Bevilling, lovligen deeles imellem de retmæssige Arvinger, som altsaa herved indkaldes med Aar og Dags Varsel fra undertegnede Dato, at mede eller med lovlig Befuldmægtig at møde lade, hos mig undertegnede Skifteforvalter, med tilstrækkeligt Beviis om, deres udelukkende Arveret, til ommeldte Kapital og sammes siden Christian Fischers Dødsfald paaløbende Renter, da saa behørig Deelings=Forretning derover, uden Henstand skal skee. Ebeltoft, den 16de Januarii 1794. Christen Fellumb, Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Næstafvigte 17de December fandtes et død Mands Lege me paa Bisgaard Mark i Malling Sogn under Baroniet, Vilhelmsborg. Dødsmaaden kunde ikke blive oplyst, men om Drab af andre var slet ingen Formodning. Klæderne m. v. viste at den Døde havde ovet Betlerie; i Lommerne fandtes 34 Rdr. 28 Sk., samt tvende eenslydende Døbe Attester. Efter den Anledning disse Attester gave, har man spurgt om hans nærmeste Paarørende i Hammer Sogn i Silkeborg Amt, og som saadanne have meldet sig : Marcus Nielsen i Myllerup, Laurs Madsens Hustrue ibidem og Hans Nielsens Hustrue i Breinberg; de have ogsaa frembragt nogen Oplysning om deres Foregivendes Rigtighed, tilligemed adskillige Omstændigheder, hvilke, i Sammenligning med berørte Attester, lade formode med temmelig Vished, at den Dødes Navn har været Thomas Marcusen, hans Fødested Hage Bye i Hammer Sogn, at han ikke har været gift, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Dette bekiendtgiøres herved trende Gange i de Berlingske og Aarhuus-Stifts Aviser, hvorhos enhver, der maatte tiltroe sig nogen Ret til anførste Penge, som Creditor eller Arving, advares at melde sig, med lovlig Beviis, hos Underskrevne, inden 12 Uger fra Dato. Wilhelmsborg pr. Aarhuus, den 16 Jan. 1794. M. Brandt. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
En Selveiergaard i Lojenkier Bye, i Astrup Sogn, Haureballegaards Amt, Ning Herred, tilhørende afgangne Rasmus Pedersens Sterbboe, bliver stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 11 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og strax bortsolgt om nogenledes antagelig Bud giøres. Auctionen holdes i Gaarden selv, og til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres: at dens Hartkorn er 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Jordskyld, og 1 Skpr. 3 fierde deel Alb. Skovskyld; dens Jorder ere gode og af Fælled, skabet udskiftede, dens Bygninger tilstrækkelige for en Bonde Familie; den har betydelig Skov og Tørveskier, samt den vigtige Herlighed, at Kongetienden af Gaardens Korn og Qvæg-Avl følger i Kiøbet. Conditionerne blive kundgjorte paa Auctionsstedet, og deri fastsættes, blant andet :at en Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarden mod første Pandteret og gangbar Rente. Wilhelmsborg den 16 Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Paa Auctions=Rettens Vegne, M. Brandt. Ved Scheels Hovedgaard under Grevskabet Scheel i Caløe Amt, Nørre Herred, er Gartneren Jørgen Alling, i ugift Stand ved Døden afgangen, og hans Efterladen, skaber strax efter Arvingernes Begiering, som ere myndige, taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle og enhver, som formeene sig at have nogen Slags Fordring til Stervboen, for samme at beviisliggjøre, ligesom de der maatte skylde noget til Boen, vilde behage at afgiøre samme i Mindelighed, da Stervboen er af det Slags, som Forordningen af 26de October 1792, befrier for anden Proclamatas Bekostning. Scheel, den 13de Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Paa S. T. Hr. Greve og Kammerherre Scheels Vegne, Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Her i Byens Fiskergade er at faae til Kiøbs en Vaaning beliggende næst op til Sr. A. Fløystrups Gaard, bestaaende af 7 Fag et lofthøi Huus med Kielder under, og en godt fælleds Brønd, lidet Gaardsrum og fuldkommen fri Adgang til Aaen, et godt nyt Tvættested med videre; og kan faaes til Beboelse til førstkommende Paaske=Flyttetid. Liebhaberne haver at melde sig hos A. Fløystrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
P. M. Et for faa Aar siden af nye opbygget Huus 10 Fag, foruden et for sig selv bygget Brændehuus, i Sto ring Bye, de 8te Fag forsynede med Fyrloft og Gulv overalt vel indrettet til Beboelse for en skikkelig liden Familie, asseureret i Brandkassen for 160 Rdlr., er underhaanden at faae til Kiøbs, naar nogen derom jo før i hellere melder sig hos Hr. Høst paa Gammelgaard, eller undertegnede. Stoering Præstegaard, den 16 Jan. 1794. M. Thistrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Hos Gartner Thuboe ved Munkport i Aarhuus, kan faaes alle Slags frisk og godt Haugefrøe, tillige endeel Sommer=Gevexter, 50 Sorter for 3 Mk., og nogle Frugttræer af Æble, Blommer, Apricoser m. m., om nogen behøver Ribs=Buske til Hække, 100 Stkr. 1 Rdlr. og den øvrige for billige Priser og redelig Behandling. Mandagen den 17de Februarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 slet, lader Kield Thomasen udi Dronningborg Birketingsstue i Randers, ved en eeneste Auction absolut bortsælge sin i Vilstrup Christrup Sogn Calløe Am beliggende Selveiergaard, der staaer for Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. Gaardens Marker ere forlængst af fællig udskiftede og bestaaer af een Lod, da der i Vildstrup ei er uden 2 Gaarde; Bygningerne ere gode og rumme, lige, Marken som bekiendt af beste Bonite, Overflødighed af Eng, Høe og Tørveskier, den ligger allene en liden halv Miil fra Randers, og er af den Beskaffenhed, at den ved liden Jndretning kan med Fornøielse beboes og bruges endog af en Familie uden for Bondestanden, som ved Eftersyn nærmere kan og vil erfares; Thi ville de Lysthavende behage ovenmelte Tiid og Sted at indfinde sig da Conditionerne, der bliver almindelige og favorable for en Kiøber, vorde bekiendtgjordte. Randers, den 13de Januarii 1794. Carøe. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Fra Gaardmands Enken Anne Pedersdatter i Viby ved Aarhuus, er ved Michelsdags Tiider sidst, bortkommen: en sort Hæst, omtrænt 16 Aar gammel, der paa Marken, dens vænstre Bagfoed hvild, og nogle graaHaar i Hovedet, samt Høymanket. Skulle denne Hæl kunne opdages, bedes det anmeldt, til Forvalter Kierulff paa Marsillisborg, som betaler de paagaaende Omkostninger skadesløs. Marsillisborg den 11te Jan. 179.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Efter Forlydende havde 4 Franske Commissarier der foranstaltet et Bal den 17de Jan. for 200 Personer til at høitideligholde Toulons Erobring. Paa Jnvitationsbilletterne var trykt, Friehed, Lighed, Toulons Erobring. Det skal være skret Erindring herimod, Ballet gik ind og Commissarierne skal efter erholdet Pas være bortreiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Capelmester Schulz har for hans Composition til Operen: Peters Bryllup, faaet af hans Kongel. Høihed Kronprindsen en Gulddaase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Professor Kistner i Göttingen er optaget til Medlem af Videnskabernes Academie i Kiøbenhavn. Sognepræst og Professor Hansen i Kiøbenhavn er at det Theologiske Facultet i Jena creeret til Doctor. Aarhuus. Den 21de Januarii ankom hertil Byen Skipperne Hans Krogsen og Anders Hansen, begge fra Norge med Tømmerlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Vacance. Det Residerende Capellanie til Tversted, Uggersler- og Bendslev i Aalborg Stift 96 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Dødsfald. I Aarhuus den 18de Januarii. Mad. Anna Christine Müller fød Sandgaard, 65 Aar og 6 Maaneder. Samme Dato Reebslagersvend Peder Hansen, 29 Aar 9 Maaneder, og 9 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Vexel=Cours. Hamborg og Altona 2 M. fra Dato 136 pr. Cent. 14 D. S. 137. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Studiosus J. Svaneberg. Frue Kirke, Studiosus Veilbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Prædikanterne paa 3die Søndag eft. Hellig 3 Kongers Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Froprædiken i Domkirken. Hr. Nüller. Høimess. Aftensang. Domkirken, Studiosus H. Haar. Hr. Bechmann. Frue Kirke. Hr. Rasch. Hr. Rasch. Hospitals Kirken . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Udenlandsk. Frankrig. Den 5te Januarii er General=Lientenant og Marchal af Frankrig Nicolaus Lückner, og Custine den Yngre henrettede ved Guillotinen, foruden 11 andre mindre mærkværdige Personer. Maleren David valg : tes den 5te Januar til Convents-Præsident. J Toulon nedbrydes Huusene og en Mængde Mennesker myrdes daglig. Man regner, at 20,000 ere derfra udvandrede. Royalisternes der efterladte Effecter vurderes til 2 Millioner. Floden i Brest skal være 25 Krigsskibe. Man har hos Commandanten over National- Garden i St. Malo fundet 700 Louisdor, en stor Mængde Livrer og 150 Mark Sølvtøi. Han er arresteret og et vist Offer. J Savenay har Revolutions Commissionen ladet over 200 Personer aflive. J Paris optrækker et nyt Uveir ved den Strid, som daglig tiltager mellem Velfærds=Udskuddet paa den ene og Stads=Raadet, samt Krigsministeren Bouchotte paa den anden Side. Hvert Partie har sine Tilhængere i Conventen. Camille i hans Dagblad: Den game Cordelier, og Hebert i sit Blad kaldet Fader Duchesne forkynde hinanden Krig. Camille beskylder Hebert for at have bestiaalet en Theater=Casse i Begyndelsen af Revelutionen og at have siden Junii Maaneds Begyndelse faaet af den offentlige Casse og Krigsministeren 165,000 Livres for at skrive sit Blad. Ved disse Klammerier har dog Udrustningerne Fremgang især til Søes. Til næste Feldttog skal 86000 Mand Cavallerie stilles i Marken, dog vides ei, hvor Hestene skal komme fra. Efter de nyeste Efterretninger, som ere komne til Paris, skal Jnsurgenterne i La Vendee være ødelagte og adsplittede. Man beregner, at denne Jnsurrection har kostet over 100,000 Menneskers Liv. Robespierre den Yngre, Convents Deputeret, er overvældet med mange Complimenter i Jacobiner-Clubben, som han har vederlagt med følgende en Cannibal værdige Udtryk, Jeg gientager det, jeg forhen har erklæret en Ven: Jeg ønsker, at alle Konger vare huggede i Stykker og bagede i en Pastete, Skiønt jeg ikke er lystende efter Menneskekiød, skulde jeg dog spise heraf med den inderligste Fornøielse Han talede ei om, hvorledes Friheds Tyranner kan laves til en smagelig Ret. Liebhabere af slige Retter behøve ei, at reise uden for Frankrig, hvor Mennesker, daglig og i Mængde frikaseres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Fra Rhinen. J Frankfurt aabnes et Laan af 2 Millioner Gylden hos Willemer og Comp. for Preussisk Regning. General Hohe er bleven Commandanten, Chef ved den franske Rhin= og Mosel=Armee. De Franske melde, at have i deres Seirvindinger ved Rhinen erobret i Lanterburg 14 Canoner og 20,000 Flinter. Ved Weissenburg 1500 Flinter og 20,000 skarpe Patroner m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
J Landau skal Østerrigerne have indkastet 25000 Bomber. Hungeren formærkedes der, man havde begyndt at æde Hestekiød. Brødet bestod nu af Klie og Havre, et Pund Sukker kostede 80 og en Gaas 100de Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Efter Jndberetning til Paris har de Franske d. 29de Dec. bemægtiget sig den vigtige Post Germersheim; erobret mange Magaziner, deriblant et Krudt-Magazin, hvortil var lagt en tændt Lunte, som de Franske slukkede betid, desuden 80,000 Rationer Fourage, og 30,000 Dækkener. Østerrigerne have selv brændt en Deel Magaziner, som de ei har kundet medtage. J Frankenthaskal Høe= og Straae=Magazinet være brændt den 3die og 4de Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Den 3die Januarii indrykkede de Franske i Winsmeiler og den 6te i Worms. Oberste v. Szekuly skal have tilbagejaget en Trop og erobret nogle Canoner i Egnen af Creutnach, Hertugen af Brunswig skal ligesaa have slaaet Franzoserne ved Dorn-Dynkirken, og Prinds Hohenlohe i Forbindelse med General Rüchel ved Odernhein, og frataget dem 8 Canoner og 2 Haubitzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
J Neustadt har de Franske udskrevet Contribution af 4 Millioner Gylden, og af Skjorter, Skoe, Beenklæder og Overkjoler, hver Sort 10,000 Stkr. J Speye, 1 Million Gylden og 50,000 Brod. Gisler, som herfor tages, føres til Landan; de forragere stærk i de Pfalziske Byer. Den 5te Januarii gjorde de et forgieves Forsøg mod Fort Louis, 20,000 Franske ere dertil ankomne med Ordre, at tage den, hvad det end skal koste. Almuen bevæbner sig paa mange Steder, for at forsvare deres Eiendom mod de Franske. Nogle beregne Tabet af Grev Wurmsers Tropper til 4000 Mand. Det Sachsiske Corps har og lidt meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Fra Nederlandene. Den Coburgske Armee, som er gaaet til Feldts og har trakt Artillerie og Ponton, til sig, har gjort et Sving mod Landrecy og Maubeuge. Den Engelske Armee under Hertugen af York har trakt sig til Grændsen af Vest=Flandern. De Franske samle sig ligesaa stærkt ved Charleville og Mezieres og have sendt Forstærkning til Givet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Fra Vinorbergen meldes at Aarsagen til Kiøbmændenes Mishandling, er deres Formue og deres Ønske for Orden og Rolighed, der regnes dem til Brøde, og er nok til at giøre dem fordægtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Tyrkiet. Den Franske Agent i Constantinopel, søger at vinde Almuen der ved det Foregivende, at Frankrig vil antage den Mahomedanske Religion. Porten trues med en farlig Fiende i Scheych Hujabi i Arabien, som vil omstyrte denne Religion, nægter at Mahomed er Guds Prophet saavelsom Alcoranens guddommelige Jndskydelse, Bedehuses og offentlig Gudstienestes Nødvendighed. Han tilbeder efter Patriarkalsk Skik under aabe i Himmel. Hans Anhang er stort, og man frygter, at han skal erobre de hellige Stæder Medina og Mecca med deres umaadelige Rigdomme. Porten havde udskikket Bekir Pascha med Tropper, at arrestere den oprøriske Pascha af Scutari, men denne giorde Udfald fra et Biergslot, slog de udsendte Tropper og fratog dem deres ganske Artillerie, Munition og Bagage, fangede Bekirs Broder, som han strax lod halshugge. Med Nød undflyede Bekir Pascha, som med uforrettet Sag maatte vende tilbage til Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Ockonomisk. Middel imod Jnsecter. Tatin, Borger, Blomster= og Frøehandler i Paris har bekiendtgjort et Middel, hvorved man meget hastig kan dræbe og udrydde alle Jnsecter, Snarorme, Træe, inus, Kaalorme og Myrer. Det bestaaer i 1 trefferde deel Pd. Svovlblomster, 2 Pd. Skov=Champignons og 60 Pinter Regnvand (en Pinte er omtrent 2 Potter, Man deeler Vandet i to lige Deele, og øser den ene i en Tønde, hvori grøn Sæbe kommes til Opløsning, og derpaa lægges Champignonerne plukkede deri. Den anden halve Deel af Vandet kommer man i en Kiedel, og lader det koge; Svovlet legger man i et Klæde, som man tilbinder med en Snor, og bebyrder det med en Vægt af omtrent 4 Pd., saa at det trykkes ganske slat Dersom Kiedelen er for liden, deeler man de 30 Pin ter og Svovlet i Proportion. Saa længe Kogningen varer, som i Almindelighed er 20 Minuter, maae Vædsken røres med en Pind, og øses i Tønden, og paa Øieblikket omrøres med en Kiep, indtil det faaer en giennemtrængende stærk Stank. Erfaringen har læret, at jo mere stinkende og gammel denne Sammenblanding er, desto hastigere er dens Virkning, og at man altid vel maae tilstoppe Tønden, naar man har rørt i den. Naar man vil giøre Brug af dette Vand, er det nok at væde Planterne dermed, men den bedste Maade at betiene sig deraf er ved den almindelige Sprøitekande, hvorpaa Hullerne ere saa store som Spidsen af en Knappenaal. Snarormene, Billerne, Træeormene, Kaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
ormene og andre Jnseeter crepere ved den første Besprøitning, saavelsom de Jnsecter, der leve under Jorden, som dog maae overøses noget oftere, paa det Vandet kan trænge til Grunden af deres Opholdsteder
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Bekiendtgiørelser. I Kraft af Hans Majæstæts allernaadigste Bevilling, saa ledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken, og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af en fra Eieren af Aakier og Dyhvad Godser i Vort Land Nørre Jylland, Os elskelig Georg Rigs Greve Münster Mein, hovel, Vor Geheimeraad af Vor Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning : og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og Aarhuus Stifts Adresse Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til bemelte Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra deres forrige Eiers Rigsgreve Lüttichans eller Supplicantens Besiddelses Tid dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, hvorfra dog bliver at nødtage de ved Landstinget i Vort Land Nørre-Jylland, i Tinglyste Pante Breve, dateret Aakier den 1ste Mai 1779. og Hamburg den 27de August 1793, saavelsom de i Jordebogen bemærkede og ved den Lüttichauske Overleverelse angivne Fundationer; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage sig vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad, " Kiøbenhavn, den 3die Januarii 1783. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.