JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-05
Følgende Bøger faaes, udgivne af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug : Luplaus Historie og Reformationens Jndførelse i Danmark, andet Oplag; 16 s. Rohmanns historiske Fremstilling af Reformationens Jndførelse i Danmark, 48 s. Samling af fædrelandshistoriske Digte, redigeret af F. Fabricius; 48 s. Samling af danske Sange, samlet og ordnet af H. Herz, med Noder til 70 Melodier, 12 Hæfte; 4 Mk. Tillige faaes fra det kongelige Landhuusholdningsselskab. Kortfattet Underviisning i Agerdyrkning, en Læsebog for Landsbyskoler, 2 Mk. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-05
Circa 2000 Rbd., Umyndiges Midler, under Borglum Herreds Overformynderi, haves til Udlaan i forestaaende. 11te Decbr. Termin, mod vedbørlig Sikkerhed. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 23de November 1836. Sparck. Gienpart.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-05
Fjerde Classe, Nr. 2 S.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-05
til Documenter efter Stempletpapirs Chr. Forordningens 85 Litra b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter, 1836. Falkenskjold. Johan Christian Heiberg, kongelige Majestæts Byfoged og Byskriver i Sæby og Herredsfoged og Herredsskriver i Dronninglund Herred, gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Christen Pedersen af Hammerholt i Torslev Sogn, hvorledes han, i Medfør af en ham under 11te December 1835 allernaadigst meddeelt Bevilling, finder sig foranlet diget til at erhverve Mortificationsdom over en af han til Bødkermester Christen Dockedahl af Aalborg under 28de August 1821 udstedt, den 30te næstefter tinglæst Panteobligation, oprindelig stor 2500 Rbdlr. Sedler, men hvorpaa, ifølge Paategning paa Obligationen af 14de Marts 1826, er afdraget 75 Rbd. Sedler, mod 1ste Prioritets Pant i tvende fra Hovedgaarden Hørbylund i Dronninglund Herred, Hjørring Amt, udstykkede Parceller under Nr. 14 og 5, den Første af Hartkorn Ager og Eng 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1/4 Alb. og den Anden af Hartkorn 2 Skpr. 3/4 Alb. Ager og Eng og Skovskyld 1 1/2 Alb., at hvilket Pant Parcellen Nr. 14 senere er udgaaet, hvorom Tinglæsning af 6te April samme Aar har fundet Sted, hvilken Mortification han attraaer med Hensyn til at Panteforskrivningen er bortkommen og henstaaer undslette i Dronninglund Herreds Panteprotocol, skjøndt Gjælden i et Hele er afgjort. Thi indstævnes paa Grund heraf og den anførte, mi foreviste Bevilling Ihændehaveren af berørte Panteobligation til at møde inden Dronninglund Herreds ordinaire Retsom holdes paa Raadstuen i Sæby, den første Torsdag i April Maaned 1838, om Formiddagen Klokken 10, for der og da, naar Sagen foretages med ovenbenævnte Panteoble gation, at fremkomme, og sin Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten i Mangel heraf, vil paastaae og forvente indbemeldte Gjældsdocument ved Rettens Dou mortificeret. 1
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-05
Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordninger af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Sæby, den 26de November 1836. Heiberg. (L. S.)in sidem. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Under sit Ophold af faa Timer i Orient skrev Ludvig Buonaparte, som vi allerede have bemærket, et Brev til sin Moder. Ved en af dennes Veninder er dette Brev bleven udbredt i flere af Parises Saloner. Dets Jndhold meddele vi her : Min kjære Moder. Deres seneste Skridt beviser mig latter hele Omfanget af deres moderlige Ømhed. Tanken, paa den Fare, hvori jeg svæver, har ladet dem glemme, at Æren byder mig at dele mine Ulykkes=Staldbrødres Skjæbme. Det har dybt smertet mig, at jeg har maattet forladet de Mænd, som jeg har styrtet i Fordærvelse. Min Smerte, blev saa meget bittrere, da jeg overveiede, at mine Udsagt kunde have indvirket heldigt paa de Edsvornes Erklæring Jeg skriver til Kongen, for at bede ham at tage velvillige Hensyn paa hine mine Staldbrødre i Ulykken. Det er den leneste Naade, der kan vises mig. Jeg gaaer til Amerika Hvis De, kjære Moder, ikke endnu vil forøge hiin Smerte, saa lad mig besværge Dem, ikke at følge mig did. Verdens vilde lægge mig det til Last, om jeg foranledigede, at De deelte mit Excil udenfor Europa, mit Hjerte vilde briste. Det er min Hensigt at forskaffe mig en uafhængig Tilværelse i Amerika, saaledes som det er lykkedes Achilles Mu trat, skal det behage mig der, saa maa jeg skabe mig ganske nye Jnteresser. Jeg beder Dem drage Omsorg for, at de i Strasburg Fængslede aldeles Jntet mangle, og at antage Dem Oberst Vandreys 2 Sønner, som ere i Paris, hos deres Moder. Jeg vilde føle mig uendelig lettere, naar jeg vidste, at Deeltagerne i mit Foretagende beholdt Livet; at have foranlediget brave Soldaters Død, vilde for evigt, brænde paa min Samvittighed. Saa lev da nu vel, kjære, Moder, Modtag min inderligste Tak for ethvert Beviis paa Deres Ømhed. Vend tilbage til Arenenberg seet af Exdronningens Godser i Schweitz, og kom ikke, til min Ulykke, til Amerika o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Det hedder almindelig i Publicum, at Ludvig Buonaparte ikke har indvilliget i Regjeringens Bestemmelser med hans Person uden under den udtrykkelige betingelse, at en Erklæring, han har opsat, i hvilken han paa Ære forsikkrer at være Ene Stifter af Complottet og at have forledt aller sine Medskyldige, bliver oplæst for Jurien. Foreløbig skal denne Erklæring være nedlagt i Justitsministerens Archiv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Bladet Temp, vil have bemærket, at de tyske Regjerinligers Jver for Jernbaner i den senere Tid er mærkeligt kjølnet. Det paastaaer, at denne Kulde er fremvirket af en Note fra det russiske Hof, hvis Jndhold i almindelige Omrids antydes og skal gaae ud paa at overbevise de tyske Hof ser om, at denne vigtige Opfindelse maa behandles som et farligt Redskab i det democratiske Parties Hænder og at de tyske Regjeringers Beskyttelse af samme vilde lede til at fremme dets revolutionaire Hensigter. Hvortil - skal det der hedde - hjælpe de viseste og strængeste LoveTimod Pressen, naar Dampvogne paa Jernbaner føre baade Tanker og Mennesker med rivende Fart fra et Sted til et landet? Hvortil hjælpe de fortræffeligste Forbud imod, ved Trykken, at bekjendtgjøre Noget om de politiske Fangers Skjæbne, naar personlige Meddelelser, fra Mund til Mund, ved Jernbanerne paaskyndes med end større Hurtighed end Pressen, endog med den største Jver, vilde være istand til at udbrede dem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Undersøgelserne i den strasburgske Jnsurrectionssag ere nu tilende og man er i Færd med at forfatte Anklageacten, der skal lægges til Grund ved Forhandlingerne for Assiceretten. Nye Medskyldige har man ikke opdaget og det er at formo4de, at ogsaa de offentlige Debatter ville indskrænke sig til Undersøgelser mod de os allerede bekjendte Medskyldige. J Stormen i de sidste Dage af November. Her i vore Egne have vi kun hørt den tude, medens den andetsteds har anrettet store Ødelæggelser. J London havde man den 29de formedelst dette Uveir aldeles ingen Efterretninger fra Udlandet, hvilket i denne umaadelige Handelsstad vistnok, paa denne Aarstid, er en meget stor Sjeldenhed. I Staden, t og Omegnen rasede Stormen frygteligt, heftigst om Middagen mellem 12 og 1. Blyet af Taget paa Lloyds blev rullet op og slynget, i store Stykker, hen i Børsgaarden; Postamentet med Henrik den Ottendes Statu blev kastet overende, tilligemed endeel af Kronen og den øverste Deel af Scepteret paa hans Søns Eduard den Sjettes Statu. Lykkeligviis er Jngen kommen til Skade. En stor Deel af Rækværket ved Blackfriarsbringe (Sortebrødre broen) blev omstyrtet, Blyet paa flere Kirker blev sammenFrullet, mange Skorstene og Mure omstyrtedes og en Mængde Tage mistede deres Tegl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
J Bremen omtales Stormen, som der var heftigst mod Aften, som en frygtelig Orcan, hvis Mage selv d. ældste Folk ikke mindes at have oplevet. Næsten intet Huus er ubeskadiget; i alle Gader saae man Teglstene og Skorstene fra Tagene. Paa Domkirkepladsen rev Vinder, stærke Mænd med sig og slyngede dem langt bort. Kobberbedækningen af Domkirken er, for en stor Deel, afreven og Kirken selv har desuden lidt Beskadigelser, hvis Jstand, sættelse vil medtage flere Tusinde Daler. Paa Taarne, har man opdaget Spor af Lynslag, som det overhovedet, under Veiret, lynede stærkt, uden at man kunde høre Tordenen, der overdøvedes af Stormens Brusen. Paa Volden og ved Chausseerne rykkedes store Træer op med Rode og paa en ganske kort Strækning var Hovedlandeveien spærret af ikke mindre end 34 omstyrtede Popler. De idelig nedstyrtende Stene fra Tage og Skorstene gjorde Gangen paa Gaderne yderst farlig, og det maa ansees for en særdeles Lykke, at man kun har 2 Offre for dette mageløse Uveir at beklage. Hvad der endnu forøgede Skrækken i denne rædsomme Stormat var en Jldebrand i den nærliggende Flekke Hasted, der paa eengang farvede Luften rød. En forladt Hytte, hvor omreisende Pottehandlere havde søgt Skjul, truede med at styrte sammen. Skrækken og dens øieblikkelige Beboere paa Flugten, uden at de agtede paa at slukke en Jld, de havde antændt. Jlden tog fat, og Følgen af denne Uforsigtighed var, at 17 Boliger gik op i Lue og 19 Familier mistede alt hvad de eiede; thi paa at slukke var ikke at tænke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
J Hamborg anrettede Uveiret betydelig Skade paa de mindre Fartøier, som laae i Havnen og paa Elben. Nog gik ganske til Grunde, saa at man om Morgenen kun saa Masterne over Vandet. Vragstumper dreve overalt omkring Ogsaa i Altonas Havn leed Skibene meget. En Altonaer, Brig er kastet overende og ligger med Masterne i Vandet. Bygningerne have lidt meget og store Træer ere rykkede op med Rode. Torden og Lynild ledsagede Uveiret. I Amsterdam kastede Stormen, i det Øieblik Handelsbladet skulde under Pressen, en Skorsteen igjennem Taget ned i Trykkeriet, og Meddelelsen af Borsefterretningerne for dennegang meget forkortede. (Stormen kom fra Sydvest og brugte Tiden fra Middagen til omtrent Midnat for fra London at naae til os, skjøndt med en ulige mindre Heftighed. Hvo der her i vor Egn (Aalborg) vaagede Natten til den 30te har imidlertid fundet den heftig nok, med Han som kan afvende alle Farer, vaager altid.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Norge. Jfølge Efterretninger fra Hammerfest af 28de September og 4de October sidstl. erfares, at flere Ulykkestilfælde laa ere indtrufne ved Farten paa Spidsbergen. Af 11 dertil i Foraaret udrustede Skibe ere kun 8 vendte tilbage og med høist ubetydelig Fangst. - En til at overvintre paaSpidsbergen bestemt russisk Lodje strandede og knustes aldeles mellem Jsen, men Besætningen af 14 Mand blev reddet og bragt til Hammerfest af en der boende Skipper. - Den 4de Octbr. ankom til sidstnævnte Sted Skipperne Eschel og Westin den første hjemmehørende i Hamborg) tillige det med deres Mandskab af 26 Personer paa en russisk Løde, et som de havde fundet ved Whales Point paa Spidsbergen, liggende for Anker halv fyldt med Iis og Vand, og som de, efterat deres egne Skibe vare blevne knuste imellem Jsen, og efterat de selv derefter med stor Livsfare havde i 14 Dage stræbt at naae Landet ved Hjælp af deres Baade, havde bemægtikaet sig for dermed at gaae til Hammerfest. Den russiske Lodje er paa 30 Com. Læster og var den 31te Mai 1835 kafgaaet fra Archangel med en Besætning af 18 Mand. Disse alle fandt Skipperen Eschels og Westin døde paa Land, hvilket sidstnævnte Udsagn bestyrkes af en af Russerne holdt Journal, da deri enhvers Dødsdag, paa den sidste Mands nær, som førte Journalen, er anført. Ogsaa i Nordlaand og Finmarken stiger Befolkningen i Anmærkelig Grad. Disse Norges ublideste Districter havde i Aaret 1825 et Antal af 83,359 Sjæle, i 1835 talte de i derimod 96,267. Der er saaledes i 10 Aar kommen et Plus af henved 13,000 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Brødrene Price med Selskab agte sig nu til Hamborg, hvor de ville give forestillinger i Vinter. Paa Gjennemreisen, dertil ville de give nogle Forestillinger i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Odense, den 2den Decbr. Den ved sin Cuurmethode for Stammende bekjendte Dr. Bansmann har for kort Tid siden forladt Staden, efterat have opholdt sig her omtrent et halvt Aars Tid; men han bevares i kjærlig og taknemlig Erindring af Flere, som her nød Godt af hans velgjørende Kunst. Den Taalmodighed og Velvillighed, hvormed Hr. Bansmann behandler dem, som benytte hans Hjælp, maa stedse sikkre ham en sand Hengivenhed hos disse. Dertil kommer endnu den Uegennyttighed, hvormed han yder enhver Trængende sin Bistand uden Betaling, Jblandt de af ham her behandlede er en, om vi mindes ret16aarig Bondedreng fra Gamtofte ved Assens, der forhen kunhavde kunnet frembringe en enkelt Lyd, som skulde betyde Fader. Efter omtrent 3 Maaneders Underviisning bragte Dr. Bansmann det saavidt med ham, at han skrev en meget tydelig Haand og havde lært udenad at fremsige Herrens Bøn Troesartiklerne, m.m., saa at han vil kunne vorde confirmeret. Drengen, som var meget tunghør, røbede stor Lærelyst og inderlig Hengivenhed for sin Lærer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Da i Tirsdags Eftermiddag et paa Væggen hængende Uhr var blevet borttaget i Folke=Skjænkestuen paa Postgaarden, blev 2 mistænkelige Personer, som just havde opholdt sig der paa samme Tid, anholdte og bragte paa Politikammeret. Uagte Uhret strax derpaa her blev fundet henkastet udenfor Contoiret paa Trappegangen, hvorved Mistanken forøgedes, har det endnu ikke været muligt, imod hans Benegtelse, at kunne faae den Skyldige opdaget og overbeviist.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Bladet Fædrelandet har ogsaa nylig leveret en interessant Artikel om denne Gjenstand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
J Anledning af den lange Tid, det medtager, inden Pui blicum, efter Stænderforhandlingernes Tilendebringelser, ved Stændertidenderne i Slesvig og Viborg kommer til Kundskab, om Forhandlingerne, yttrer en Jnds. i Is. Wochenbl. af 25de Nybr. sig paa følgende Maade: "Debatterne ved Stænderforsamlingen høre til Dagshistorien: meddeelte som saadan i rette Tid vilde de ganske vist været optagne og læste med Jnteresse, istedetfor at nu Jngen (?) hverken inden eller udenlands bryder sig derom, intet (?) Dagblad, hverken inden eller udenlands, refererer noget derom. Herefter seer det dog ud, som om denne Art af Offentlighed, hvilken den viborgske Stænderforsamling har anseet tilstrækkelig (hvisaarsag den ogsaa er bleven roest) ingenlunde opfylder det Øiemed, hvortil Stænderforsamlingerne kaldtes, i Live, for at oplive Aanden og Jveren for det almene Vell, at den snarere fuldkommen egner sig til at undergrave og dræbe Almeenaanden og Folkets Deeltagelse for Repræsentanterne. Denne Synsmaade er i Forveien gjort gjældende imod Stændertidenderne og stadfæstes nu af Erfaringen. Der behøves vel ingen Jnspiration for at forudsige, at en tilkommende Stændertidende ikke længere vil finde Abonnenter, og at saaledes den sparsomme Rest af Publicitet, som den endnu skjænkede, aldeles vil forsvinde. Offentlig Forhandling, uhemmet Meddelerse, fri Bedømmelse, (Den, der har en god Samvittighed, behøver ikke at skye denne, - hvad skulde der da for Fremtiden være i Veien derfor, Saa meget er vel udenfor al Tvivl, at uden disse betingelser Provindsialstændernes Jnstitution ligesaalidet vil finde Deeltagelse hos Folket, som være af Jndflydelse paa Vækkelse af Sandsen for det almene Vel." Ved Hr. Kjunker. v. Benzons og Frues Sølvbryllups fest paa Christiansdal i Fredags otte Dage havde indfundet sig en yderst talrig Forsamling fra alle Fyens Egne. Festens Munterhed forhøiedes endnu derved, at Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian tilkjendegav sin Høiagtelse for Brudeparret ved personlig at overbringe det sin Lykønskning og oplive Festens Bal ved sin Deeltagelse. Den nys udkomne Fortegnelse over de i Kiel i Vinter Studerende indeholder 263 Navne. Af disse studerede: Theologi 78; Theologi og Philologi 7, Philologi 11; Lovkyndighed 106; Medicin 50; Pharmaci 5, philosophiske Videnskaber 6. Fra Hertugdømmet Slesvig ere 127, fra Holsten 109, fra Lauenborg 4, fra Kongeriget Danmark 10 og fra Udlandet 13.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Red. af Fædrelandet erklærer i Kbhvnspst." det i Hempels Avis indførte Rygte, at Fædrelandet fra Nytaar skulde udkomme som Dagblad, under flere Mænds Redaction, for ugrundet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Pastor Bastholm bekjendtgjør i den vestsjællandske, Avis, at han, efterat han har forestaaet Redactionen af dette Blad i 21 1/2 Aar, fratræder den ved Aarets Udgang, da han er i sit 63de Aar og ofte underkastet legemlig Svaghed. Han tager tillige Afsked med Publicum i enhver anden videnskabelig Henseende, da han vil drage sig til bage fra al Offentlighed, og forsikkrer, at Redactionen kommer i gode Hænder, da Adjunct Andersen ved Slagelse Skole, en Mand af omfattende Aandsdannelse, paatager sig den. Bladet vil fra Nytaar af udkomme 4 Gange ugentlig, hver Gang med et Halvark. For omtrent 14 Dage siden truedes Stege By med en Ildsvaade, som dog lykkeligviis blev afvendt. Efter al Rimelighed havde man havt ifinde at sætte Jld paa et Huus i Langestræde, ved Hjælp af en brændende Lunte, hvilken imidlertid, formodentlig ved den Nats stærke Blæst, var bleven ført hen til Nabostedets Port, hvoraf en Deel brændte. - Toldvæsenet i Nykjøbing p. F. har atter under en Huus=Inqvisition confiskeret en Deel Varer i den paa den, anden Side Fjorden liggende lille By Sundby. Gierningsmanden til det forøvede Pengetyveri af Fattigblokken ved Horsens Havn er paagreben og har tilstaaet sin Brøde. Det er en Curasseer, som var permitteret. Havde han anet det ringe Udbytte, som fandtes i Blokken somtrent 4 Rbd.), havde han sikkert ikke paataget sig den med saa stor Risico forbundne Uleilighed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Fra Greis Præstegaard i Veile Amt efterlyses et halv voxent Pigebarn, 12 Aar gammelt, som for 5 Uger siden, er bortløbet. Hendes Navn er Ane Mette Jensdatter. Anmeldelse om hendes Anholdelse skeer til Sognets Fattig=Commission.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Veile Avis beretter, at den Mand, som gav Ideen til et Monuments Oprettelse over de faldne Krigere i Fredericia, samt ufortrøden sørgede for Ideens Udførelse, er den nu i Kbhvn, practiserende Homoopath, Hr. H. Fangel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Reisende. m. Dag. f. Aalb. d. 4de. T. Veile: Skibscap. Hansen. T. Aarh. : Exam. jur. Suckow. - Med samme tilbage d. 5te. F. Aarh.: Komd. Seier og Koppel; Bogtrykker Keller; Cand. theol. Pontoppidan. F. Rand.: Hr. Wulff; Jfr. Aagaard. F. Hobro : Hr. Krag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Hals Skibsliste. Jndk. D. 1ste Debr. F. Andresen f. Altona m. Stykg. - udg. D. 29de Rbd. M. Andersen t. Drammen, A. Halvorsen t. Østerriiser, P. Baadsgaard t. Kbh., P. Jensen t. Helsingør, A. Willumsen t. Christians.; Alle m. Korn. A. G. Clausen t. Læss m. Stykg. D. 30te: M. Bang t. Halmst., vall. S. og O. Amundsen og J. Jacobsen t. Grimstad, The Hjelm t. Kbh.; Alle m. Korn. E. Svendsen t. Gothenb. og N. Jversen t. Kbh. m. Uld. Th. Pank og R. Nielsen t. Kbh. m. Stykg. R. Bech t. Horsens, ball. D. 1ste Deb.: G. Foss til Christians. m. Korn. L. Nisted t. Aarh. m. Kridt. B. Geneske t. Hurup, ball. D. 4de: C. Cortzen t. Norge m. Byg. N. Asp. og d. 5te: H. Breum t. Kbh. m. Uld. F. Stochel t. Hobro m. Byg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Bekjendtgjörelser. De Mange, saavel Jndbudne som Uindbudne, der viste min afdøde, uforglemmelige Mand, Stiftsprovst Krarup den Agtelse at ledsage ham til sit sidste Hvilested, modtage herved min rørteste Taksigelse. Dette Beviis paa Agtelse for den Afdøde, i Forening med den Deeltagelse og Velvillie, som en stor Deel af denne Byes ædle Jndvaanere paa anden Maade skjænkede mig og mine Børn i Sorgens vittreste Stund, var mig til ikke liden Trøst, hvorfor jeg ikke noksom kan bevidne Dem min inderlige Taknemmeligheds. følelse. Aalborg, den 5te Debr. 1836. Arnoldine Chr. Krarup, født WormslevAdskillige Lofter, lyse og lustige, kunne faaes til Leie ligeledes en Beboelse for en lille Familie, hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Et a to meublerede Værelser, helst midt i Byen og paa en reel Gade, ønskes tilleie. Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
J Nr. 123 paa Gravensgade bliver en Beboelsesleilighed til Paaske at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
For en Jomfru, som kan undervise Børn og, om muligt, deeltage i Huusholdningen, er en Plads strax ledig paa en Herregaard, naar man betimelig henvender sig paa Stiftsbogtrykkeriet, der giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Da Skifterepartitionen i Boet efter afgangne Justitsraad Hviid og Hustru til Kokkedal nu har overstaaet fatalia appelationis, vil Udbetaling af de til Boets Arvinger og Legatarier udlagte Summer finde Sted ved en i Skiftesamling, som afholdes herpaa Contoiret, Torsdagen den 29de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10; hvilket overeensstemmende med Placat 21de April 1824 herved bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 3die Decbr. 1836. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Spanien. Man savner aldeles tilforladelige Efterretninger om Tilstanden ved Bilbao, da Telegrapherne i den senere Tid, formodentlig formedelst tykt Veirligt, have været stumme; man maa derfor tage til Takke med Meddelelser af Journalerne i Bayonne og Bordeaux og Correspondents=Efterretninger. Fra begge Kilder har man erfaret, at Beleiringen af Bilbaos er ophævet og maa vel saameget mere antage det rimeligt, at denne Efterretning ikke er opdigtet, som den grunder sig paa en carlistisk Beretning. Det har, efter denne, været Espartero, som den 19de med sit 14,000 Mand stærket Corps af gode Tropper foretog sig Bevægelsen henimod Bilbao, for at undsætte den. Saaledes hedder det i Jndicateur de Bordeaux. Et andet Blad, "Sentinelle des Pyrenees, har en aldeles hermed overeensstemmende Efterretning. Men den vigtigste har en Dampbaad bragt til Socoa, at nemlig Espartero den 21de skal have angrebet Jnsurgenterne under Villareal i deres Position, ikkun en god Miil, fra Bilbao, og i en meget blodig Kamp vundet en hæderlige Seier. Carlisternes Tab angives som meget betydeligt, og dette Nederlag har definitivt foranlediget Beleiringens Ophævelse. J Madrid har Dronningen med sædvanlig Venligheds modtaget den Deputation fra Cortes, som overbragte hendes Budskabet om hendes Stadfæstelse i Regentskabet, og tillige havt den Glæde, at Folket i Madrid jubler over denne Bestemmelse. - Blandt de for en Sammenrottelse mistænkte Fængslede befandt sig ogsaa et Par Jndivider, som aldeles ingen Dølgsmaal lagde paa, at de havde taget virksom Deel i Mordet paa Quesada. Som det hedder, have de Sammensvorne havt forvovne og blodige Planer mod det nærværende Ministerium, men dette modsiges vel tilstrækkeligt deraf, at man, som vi have berettet tidligere, har sat den største Deel af dem i Frihed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Om Gomez ere selv de officielle Efterretninger saa snur tige, som vel muligt. Nu lader man ham staae i Etia, paa hiin Side Guadalqvivir, derfra vender han sig mod Grangda, for igjen at forene sig med Cabrera, som har vendte sig mod Nedre=Aragonien (?), efter at have gjennemstreifet la Mancha, Man behøver blot nogenlunde at have Korset i Hovedet, for at see, at dette er Nonsens.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Den 28de Novbr. holdtes en Forsamling i Byen Lam beth i England, og i denne udtaltes ogsaa temmelig eenstemmigen Ønsket om en Reform af Overhuset. Jkke alene i Hovedstaden, men trindt omkring i Englands, Jrlands og Skotlands Stæder udtales dette Ønske og udenfor London endog med meest Jver. J disse Bevægelser mod Englands Peerer kan man ikke sige om London, at den staaer i Spidsen, men vel snarere, at den følger de Meningsyttringer, som efterhaanden fremkomme i Storbrittanniens andre Stæder. Skjøndt Lambeth er en mindre betydelig By, og Forsamlingen selv just ei indsluttede Mænd af meget Betydning, har den dog ikke vakt ringe Opsigt, især ved den Vægt, selv Regjeringsbladene lægge paa den (1), navnlig synes Coureren" selv at træde over til den Anskuelse, at en Reform af Overhuset hører til Nutidens velgrundede Fordringer.