JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Angaaende de Ødelæggelser, som Hagel og Uveir anrettede den 20de Juli i en betydelig Deel af Canton Aargau i Schweitz haves nu følgende Efterretning. Om Natten Kl. 11 brød Uveiret løs med stærke Regnskyl og ødelæggende Hagelbygger. Skyerne, der, efter den nedfaldne Hagel at dømme, syntes at have en Brede af 6 til 7 Mile, droge i en Retning fra Sydvest til Nordost. Kl. 4 reiste sig voldsomme Vindstød. Man fornam, at en huul Susen i Luften ledsagede Hagelen. Den nedstyrtede derpaa i en usædvanlig Mængde og Størrelse og næsten i en lige Linie igjennem Landet, fra Canton Lucerns Grændse, Ruder og Kulmerthal, indtil Schins og Bogberg. Saaledes drog den over Stæderne og Districtet af Brug, Lenz burg, Mollingen, Bremgarten, Baden og over Canton Zürich til Schafhausen. Hagelen nedstyrtede paa de fleste Steder meget tykt og vedholdende i 8 til 12 Minuter og det i saadan en Mængde, at Marker og Enge vare bedækkede som med Snee; i de fleste Egne laae den nogle Tommer høi, i andre næsten en halv Fod. Hagelstenene vare næsten saa store som Duræg og de mindste som Hasselnødder. Stormen, der omstyrtede mange Træer, knækkede andre. Lynilden, der uophørlig flammede, Tordenens evige Rullen og Slag paa Slag, Hagelens atter opprellende Nedsusen, bedøvede pludseligen Alt. Haglene rullede ned af Tagene, Straatagene, bleve ødelagte, Vinduerne i Bygninger, Kirker og Hytter bleve indslagne. Duer, Krager a. faldt ned af Luften som lynslagne. Man saae i nogle Landsbyer Harer at flygte til Husene, andre fandt man paa Marken og Viinbjergene. Mange Personer, der befandt sig paa fri Mark, bleve saarede. Mange Træer ere reent bladløse, som om Vinteren, berøvede ikke alene Løvet, men endog alle smaa Qviste, saa at Frugt høsten er for flere Aar gaaet i Løbet. Jkke ringere er Viinbjergenes Ødelæggelse. De endnu staaende Halmfrugter, Kløvermarker, Agre med Jordæbler og andre Haugeurter, ere som reent nedtrampede. Var end den 4de Deel af mangen Landsbye reent sammenbrændt, saa kunde dog Skaden ikke være større. Paa en Strækning af 10 1/4 Miil blev det Argauiske pludselig berøvet alt Haab om en lykkelig Høst. J det øvrige var Hagelveiret overalt af meget ulige Virkninger. J Egnen ved Zurzach anrettede Uveiret vel betydelig Skade; men om Aftenen Kl. 7 paafulgte et Uveir, der var langt mere uheldbringende, da det var ledsaget af et virkeligt Skybrud. Hvad Hagelen havde sparet, rev Oversvømmelsen bort. J Omegnen ved Staden Brugg vare Haglene saa store som Hønseæg. J Markerne og paa Viinbjergene ved Schinzuch, Oberslachs &c. rasede Uveiret paa det frygteligste. Kort, de meest blomstrende Egne ligge nu som sande Ørkener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Den 4de August har et Vindstød frygtelig hjemsøgt endeel af Landsbyen Wesselinved Bonn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
J Lissabon ruster man sig af alle Kræfter, til et Tog imod Brasilien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Fugleskydning ved Bandholms Kroe. Fredagen den 10de Septbr. førstkommende afholdes en Fugleskydning ved Bandholms Kroe paa 10 skjønne Gevinster, alle af Kjøbenhavns Prøvesølv og tildeels forgyldte. Gevinsterne ere til behagelig Eftersyn indlagte hos Hr. Kjøbmand Brabrand i Mariboe, hvor tillige en Subschription forefindes. Et dobbelt No. betales med 4 Rbd. og et enkelt 2 Rbd. 4 Mk. S. og T. Skydningen ønskes paabegyndt bemeldte Dags Morgen Kl. 8 præcise. Lysthavende indbydes ærbødigst af Knuhtenborg den 2den Septbr. 1824. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Creditorerne i afgangne Huusmand Rasmus Jensen Skomagers Stervboe af Waalleindkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til at møde og varetage deres Ret paa Skiftet efter samme Afdøde, hvilket af mig administreres. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 28de August 1824. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Auctioner. Formedelst anden Bestemmelse agter Kjøberen af afgangne Brændeviinsbrænder Johan Smidts Gaard No. 11 i Færgestrædet. her i Byen, at bortsælge denne Gaard, hvorover 2de Auctioner afholdes i Gaarden: 1ste Auction Onsdagen den 8de Septbr. og 2den Auction Onsdagen den 15de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden bestaaer af 9 Fag til Gaden, 2 Etager høi, og 11 Fag til Gaden, 1 Etage høi, samt 9 Fag Baghuus, alt Muur= og Bindingsværk med Tegltag. Ved Gaarden ere 2de Gaardspladse med Udkjørsel til Stranden. Den ligger beqvemt for Handel eller Værtshuushold, og 2de Jern=Bilægger=Kakkelevne og et nyt Brændeviinsværk med Tilbehør af 4 Tønders Størrelse kan følge med Gaarden. 9000 Rbd. Sedler Umyndiges Midler ventes at kunne blive staaende i Gaarden mod 1ste Panteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Nykjøbing paa Falster, den 28de August Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Efter Begjæring af vedkommende Skifteret bortsælges ved 3de Auctioner, som afholdes den 2den, 16de og 30te October d. A., brmeldte Dages Formiddage Kl. 10, den forhen afdøde Kjøbmand Johan Sørensen, Lindemann og nu afdøde Enke Marie Margretha tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Søndergade under Matricul No. 271, der bestaaer af 6 Fag Muur- og Bindingsværk til Gaden, 12 Fag Sidehuus. og 5 Fag Baghuus, tilligemed Grund, Gaards- og Haugeplads, samt een i Stervbogaarden værende 4 Etages Kakkelovn. De to første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die Auction i Stervbogaarden; hvilket saavel til Liebhavernes som i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817, til Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Rakskov, den 25de August 1824. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Torsdagen den 9de dennes og paafølgende Løverdag den 11te, om Formiddagen Kl. 10 præcis, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, i Kjøbmandsenken Madamme Tønne Rasmussens Stervboegaard, i denne Byes Weile gade, afholdt offentlig Auction over dennes Stervboes Løsøre, bestaaende af forskjellige Slags Guld- og Sølv-Arbeide, nogle Guld og Sølv-Penge, et Guld Repeteeruhr, Kobber=Messing= og Tintøi, et 8te Dags Stueuhr, en 3 Etage og en 2 Etages Kakkelovn, Chatoller, Speile, Borde, Stole, en Sopha, en Dragkiste, Skabe, Kister, Senge og Sengeklæder, fiint Dækketøi, en meget betydelig Deel Lagen og Linned, endeel Mands- og Fruentimmer=Gangklæder (hvoriblandt flere gammeldags Silketøier, Porcellain, Glas, Kjøkkentøi, en Stegevender, en Rulle, noget Brænde og 2 Køer med meget mere, alt efter de Conditioner, som nærmere ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte, hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Cataloger over Godset kunne erholdes udlaante til Eftersyn hos Boets Jncasator, Fuldmægtig Schwensen her i Byen. Nakskov den 2den September 1824. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Ved offentlig Auction, som afholdes Tirsdagen den 14de September d. A. Formiddag Kl. 10 slet i Gloslunde Præstegaard, bliver afdøde Dr. philosoph. J. Borchs betydelige Bogsamling, bestaaende meest af philologiske, philosophiske og theologiske Værker i det latinske, engelske, franske, tydske og danske Sprog, bortsolgt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere ville vorde bekjendtgjorte og iblandt hvilke den, at Betalingen erlægges til 11te December Termin d. A. Nakskov, den 19de August 1824. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Onsdagen den 8de dennes om Formiddagen Kl. 9 bliver afholdt offentlig Auction i Toldinspecteur Boligen ved Bandholm over afdøde Toldinspecteur Klagenbergs og efterlevende Enkes fælleds Stervboes tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing og Jernfang, Mahogni og andre Meubler, Sengeklæder, Linned, Kakkelovne, Vogne, Heste og Qvæg med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 2den September 1824. S. Jblen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Fredagen d. 10. September 1824, Formiddag Kl. 10, bliver afholdt Auction i Hs. Majestæt Kongens Oustrup Skov paa Falster over: 114 1/2 Favne godt Bøgebrænde 25 Favne Kamp 140 Favne Aunbøgbrænde 6 Favne Egebrænde. 29 Favne Stødebrænde. Liebhaverne behage at møde ved Ladevogter Peder Larsens Huus ved Taaderup Skjæl Nykjøbing den 31te August 1824. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Huusleilighed. Den mig i denne Byes Langgade tilhørende Gaard, beqvemt indrettet for en anstandig Familie, er at faae til Leie til anstundende October Flyttetid, hvorom vedkommende Lysthavende ville behage at henvende sig til mig. Nykjøbing den 1ste September 1824. R. Marquardt, Enke efter Distriktslæge Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Undertegnede agter at modtage Arbeide, til Skrædersyeningen henhørende, og tillige give Jnformation i samme. Al Syning, saavel Linned og andet fiint Arbeide, som ogsaa Kaaber og Pelise, ønsker jeg derfor maatte vorde mig tildeelt, da jeg forud forsikrer den reelleste og properste Behandling. Man ville behage at henvende sig til Madame Dam i Nykjøbing, hvor Undertegnede opholder sig. W. Gabrielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Efter Bestilling kan Kirkebøger i lovbefalet Form bekommes paa Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-03
Endnu kan bekommes godt veltørret Malt i tønde- og skjeppeviis hos Mariboe den 30te August 1824. Henrichsen. N. A. Paa Nykjøbing Apothek kan bekommes nye Kirsebær Viin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 70. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, ter a. med Ride-Posten. som forsendes Tirsdagen. den 7de September 1824. HER Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Jfølge Breve fra Constantinopel af 22de Juli synes de første Efterretninger om Grækernes Tab paa Jpsara at have været meget overdrevne. Mangfoldige Jpsarioter reddede sig ved Flugten, og en liden Hob, besselet af deres Forfædres Aand, indviede sig i det befæstede Kloster St. Nicolo til Heltedøden. Omtrent 700 forsvarede sig der med en overordentlig Tapperhed næsten i tvende samfulde Dage, og, da de saae, at det var umueligt for dem længere at forsvare sig sprengte de sig selv og de tilstrømmende Tyrker i Luften. Jstedet for Korsets Fan havde Besætningen heiset en hvid. Dette førte Capudan Pascha bag Lyset. Mange Tyrker trængte sig frem imod Klosteret, hvis Kieldere trindt omkring vare anbragte Miner, der udbredte Død og Ødelæggelse. Forvirringen var ubeskrivelig, og Explosionen forvandlede det halve Jpsara til en Steenhob. Skrækken strakte sig endog ombord paa Flaaden, saa at endog enkelte Skibe adspredte sig. Asiaterne vilde tvende Gange indskibe sig, da de ved St. Nicolo fandt saa megen Modstand, og Capudan Pascha maatte befale at fyre paa dem fra sine Skibe, forat nøde dem til at holde Stand. Skibs capitainer, (saa skrives fra Triest under 9de August) der under hele det frygtelige Optrin befandt sig 4 Mile fra Jpsara, berette, at Øen pludselig blev indhyllet i en mørk Dunstkreds, hvorpaa hørtes et Drøn, der rystede deres Skibe paa det heftigste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Slutning af den i sidste No. fra Smyrna afbrudte Skrivelse (meddeelt af Smyrneen) af 18de Juli, "Neppe havde Capudan Pascha faaet det lykkelige Udfald af hans Foretagende at vide, og var bleven underrettet om, at Hellenerne, ængstede fra alle Sider, deels flygtede, deels faldt for Ottomanernes Sabler, førend han afsendte nye Tropper, og befalede at storme Nikolo Fortet. Tyrkerne, omendskjøndt de ikke havde svært Skyts, stormede uforsagte frem imod Fæstningen, og stræbte en Tidlang forgiæves at trænge derind; men intet standser Musel mandens Forbittrelse. Udsat for Castellets Skyts- og Geværild hele Dagen den 4de indtil om Aftenen Kl. 4, voxer hans Mod stedse meere ved Synet af Faren. Parioterne overveiede nu deres Fiendes store Antal, og hvorledes friske Tropper hvert Øieblik kom denne til Hielp, de indsaae tydelig at et længere Forsvar ikke vilde være til nogen Nytte, og at der ikke blev dem andet tilovers end Heltedøden. J nogle Minutter, holdt de inde med Jlden; da styrtede Tyrkerne frem, satte Stormstiger til, og vare i Begreb med at trænge ind, da Castellet i det samme affyrer et Kanonskud, trækker den pariotiske Fane ind, og udstikker pludselig en hvid med de Ord: "Frihed eller Død! Dette var neppe skeet, førend den skrækkeligste Explosion paafulgte; Psarioter, Tyrker, og Alt er forsvunden og tilintetgjort, hele Øen rystet i dens Grundvolde, og Skibene paa Søen mærkede i flere Miles Afstand, det heftigste Stød. Dette er Meddelelsen af omtrent 20 Øienvidners Fortælling, og vi haabe derfor, at vor Beretning maa nærme sig Sandheden. Men denne mærkværdige Begivenhed er alt for nylig foregaaet til at vi jo selv vel indsee, at vi mangle en Mængde enkelte Omstændigheder, som vi skulle meddele vore Abonnentere, efterhaanden som vi faae dem at vide. Vi skylde Sandheden ogsaa at meddele Europa de circulerende Rygter. De Parioter, som paa forskjellige Steder optoges af engelske, franske og østerrigske Skibe, sagde, at de vare forraadte af Albaneserne eller af deres Anfører, Cotta, et ryggesløst Menneske, som først havde bekjendt sig til den græske Kirke, derefter ombyttede sine Fædres Troe med Jslam, men siden Revolutionen igjen var gaaet over til Christendommen. Dette Menneske havde længe staaet i Sold hos Capudan Pascha og stod i nøie Forbindelse med de tyrkiske Albaneseres Commandeur, som var ombord paa Admiralskibet. Nogen Tid i Forveien var der fra flere Steder indløbet Anmeldelser til Para om, at der var Forrædere der; Cotta selv var nævnet. Efter anstillede strænge Undersøgelser vare flere Personer overbeviste, henrettede eller forviste. Cotta kunde man ikke overbevise om nogen Skyld; men han havde fornemlig sin Popularitet at takke for sin Frelse; Primaterne, som ikke kunde blive ham qvit, anbetroede ham en Deel af Øen, som blev anseet for utilgængelig; men just der gik 3000 Mand i Land. J det vi meddele dette Rygte, som synes troværdigt, troe vi at have opfyldt vor Pligt som Sandhedens Venner og upartiske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Maurocordato har under C. Bozzaris, Zongas og Stournaris sendt en Expedition imod Epirus. Grækerne ere allerede gaaede over Grændsen og have besat Chimmera. Omer Vrione har nu erklæret sig imod Porten. Allerede i Marts blev han befalet at rykke ind i Thessalien med 1000 Tyrker og i Forening med Derwisch Pascha at gaae løs paa Livadien. Men Omer=Vrioni havde ikke Lyst til at sætte Liv og Folk paa Spil. Opbragt over hans Seendrægtighed, afsendte Porten 2de Paschaer, for at besætte Arta og Prevesa. Omer drog dem imøde, angreb dem i Egnen ved Placa og tvang dem til at trække sig tilbage til Thessalien. Omer Vri one erklærede sig nu imod Porten og kaldte alle christelige Albanesere under Vaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Fra Thessalien er en Pascha i Anmarsch imod Omer. Han har truffen de kraftigste Forholdsregler og sat Janina, Arta og Prevesai den bedste Forsvarstand. Omer har allerede begyndt Underhandlinger med Grækerne. til en Alliantz. Castellet ved Jpsara befinder sig allerede igjen i Grækernes Hænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
J Julii Maaned styrtede 2de Capitainer med nogle faae Jndfødte sig løs paa Fienden og dræbte henimod 500.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Spanien. Ved nogle Hyrders Skjødesløshed er den store Skov ved Ansobell geraadet i Brand og lagt i Aske. Branden varede over 14 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Fra Madrid meldes under 25de Juli, at de der forefaldne Uroligheder have været meget alvorlige. En Piquet af det 22de franske Linie-Regiment blev af Spanierne saa haardt ængstet at de Franske maatte give Jld. Den 5te søgte atter nogle spanske Soldater at begynde Ufred med flere Franske og Schweitzere. En af de sidste maatte bide i Græsset; flere Spaniere bleve saarede. General O'Donuel aflægger følgende Beretning om Besætningen ved Tarifa: Efterat omtrent 200 spanske Flygtninge og andre fra Gibraltar havde grebet til Vaaben under Exobersten Franciscowaldes og truffen Anstalter til et Tog og derpaa indskibet sig. Tilsidst lykkedes dem ved et Overfald at overrumple den svage Garnison den 3die August i Daggryet, just som den var ifærd med at aabne Portene og at bemægtige sig Pladsen. Tillige marscherede Jnfanterie og Cavallerie Detaschementer fra Algesiras til Tarifa, og bloquerede Pladsen fra Landsiden, uden at Oprørerne vovede at gjøre et Udfald. Om Aftenen den 6te saae man en fransk Brigade, bestaaende af Tropper og alle Vaabenarter, at ankomme til Leiren. Blokaden blev derpaa engere indsluttet og ved samme Tid lode 3 franske Krigskibe, en Spansk Goelette og 4 bevæbnede Schalupper fra Algestras sig see for Havnen, saa at ethvert Tilbagetog var Rebellerne afskaaren; ja de mangler endog Levnetsmidler. Friske Tropper vedblive at ankomme for at holde dem i Ave. J det hele øvrige District er alt roligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Adskilligt. Doctor Siawa fortæller i sin Dagbog over hans Fangenskab blandt Kirgis Kuissakerne 18034 en pudseerlig Fordeling af det Bytte, Kirgiserne havde frataget Caravanen. Klæde, Fiskeodderskind, Huder og andre saadanne Ting bleve ganske sønderrevne i smaa Stykker, Mathematiske Jnstrumenter, som Astrolabier, Transporteurer, Cirkler. o. s. v., bleve ligeledes brukne i Stykker, og disse fordeelte. En fik en Skrue, og en Anden et Stykke Blik. Af Lommeuhrene fik den Ene Laaget, og den Anden den yderste Casse. Spanskiør, Sølvskeer a. bleve ogsaa sønderbrudte i to Deele. Kort, intet Stykke, blev heelt, undtagen Pistoler, Sabeler og Dolke; men ogsaa disse bleve forandrede efter deres Manerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
J Bayern har Regjeringen søgt at sætte det umiskjendeligen frembrydende Hierarkie, tilbørlige Skranker, ved i en under 19de Julii udgivet kongl. Erklæring at misbillige Geistlighedens selvtagne Myndighed, paa hvilken Erkebiskoppen i München nylig har givet Exempel ved et Hyrdebrev, hvori blandt andet befales Kirkestraffes Anvendelse i Overtrædelsestilfælde af det sjette Bud, saaledes at de Skyldige skulde gives en Advarsel første Gang i deres Forældres, anden Gang i nogle retskafne Sognefolk og tredie Gang i hele Menighedens Paahør, men fjerde Gang ved i en vis Tid at udelukkes fra Kirkens Samfund. Disse Bestemmelser ere derfor ophævede, hvorhos det paalægges Authoriteterne, idet de samvirke med den geistlige Stand til at standse Usædeligheden, tillige paa det omhyggeligste at vaage overKongens Rettigheder, da Allerhøistsamme aldrig kan tilstæde, at Statens lovlige Former tilsidesættes &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Den 6te August blev Hr. F. Murhard, endelig giengivet sin Frihed. J en Tid af 6 Maaneder og 18 Dage har han befundet sig i en meget stræng Arrest. Under hans hele Arrest har han ikke været en eneste Gang i Forhør. Over hans Brøde hersker et ugjennemtrængeligt Slør. Hr. Murhard vil herefter i sin Fædrenestad Cassel fore et privat Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Røverbanderne i Spanien tage til paa en høist oprørende og skrækkelig Maade. Landeveiene ere nu næsten ikke meere at bereise. Den saakaldte Forsteening af en Mand og Hest, giver under den øvrige Nyhedsmangel Stof til adskillige deels lærde deels vittige Jnd-Udfald; f. Ex. da Mange allerede levende bære et Steenhierte i Brystet, hvi skulde de da ikke efter Døden kunne blive heel Steen, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
J Neapel skal en ung Hertug have ihiel stukket en Fyrstesøn i Tvekamp, og derpaa selv rømt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Sagen mellem den svenske Livgarde og Brødrene Siøsted i Stockholm føres inden lukte Dørre, og Jngen faaer Adgang til Forhørene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Fra Hamborg skrives under 30te f. M.: Bedste Havre, hvilken Kornsort nu er tilladt at indføres i England til Consumtion, finder god Søgning; ligeledes søges Rapsæd rask til Forsendelse til England. Med de andre Kornsorter er det meere stille, siden det gode Veir har begyndt. Hvede og Rug ere endog faldne noget i Prisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Fra Amsterdam skrives under 28de f. M. Som en Følge af det nu indfaldne gode Veir, hvilket lader vente, at den Hvede, som endnu er paa Marken, vil komme i Huus i bedste Tilstand, som og paa Grund af den Mængde Skibe, som ere komne hertil fra Østersøen med Kornvarer, er det nu overordentligt stille med denne Artikel, og der findes næsten slet ingen Kjøbere. Tilførselen af Hvede har i de sidste tre Dage udgjort 1100 Læster. Af Rug er der kun kommet lidet hertil; derimod have vi faaet 7 til 800 Læster Rapsæd. Byg holder sig i Prisen. Blank Havre har man betalt høiere siden
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Efterretningen er indløbet og Jndførselsfriheden i England. 7276 pd. er betalt. med 5862 Fl. Boghvede søges ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Rapsad har uagtet den ovenmeldte betydelige Tilførsel endnu Kjøbere til gode Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Jndenlandsk. En 74aarig Mand, der i 54 Aar har eiet den Gaard, han beboer, tre FjerdingMiil fra Kjøbenhavn, er ved den opsagte anden Prioritet paa 1000 Rbd. S., som skulle udbetales, nu udsat for at miste Stedet, og beder i den Anledning i de offentlige Tidender og at faae denne Sum laant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
En af Weile Amts første Landmænd, Dannebrogsmand Wulf, Eier af Vester-Nebel Mølle ved Kolding, der af Hede og et næsten Jntet har dannet een af Egnens betydeligste og skjønneste Eiendomme, har Natten mellem den 21de og 22de f. M. været saa uheldig, at see sin Kornmølle, sit Stampeværk, sine meget betydelige Ladehuse og den søndre Længde af Stuehuset forvandlet til en Askehob. Eiendommenes Assurance sum var ved forrige Aars Omvurdering nedsat til det Halve. 45 paa Stalden staaende Qvæghøveder bleve imidlertid reddede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Viborg. Mandagen den 16de August om Aftenen afbrændte Bondegaarden Mallinggaard i Thorning Sogn, hvorved den tilleie værende Hr. Capitain v. Rotvitt blev saa forbrændt, at han døde nogle Dage efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Landsoverretten har dømt en Smed i Hon, som befattede sig med at vise igien, til Fangsel paa Vand og Brød i 4 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
J Kjøbenhavns Skilderie No. 69 er begyndt en Undersøgelse om de formeentlige Midler mod Mystitismens og Pietismens Udbredelse" af en dansk Geistlig, som for sin Grundighed og rolige Anskuelse af Emnet, ikke bør blive ulæst af hver redelig Sandhedsven. Til de foreslagne Midler hører, at de mange forskjellige Lærebøger i Religionen maatte sammendrages til een eneste authoriseret, tydelig og fattelig, men kort Lærebog, en forbedret Liturgie i den gamle Form, en god Oversættelse af det ny Testamente, med forstaaelige, men korte Anmærkninger og Omhu for en grundig kritisk, philologisk og exegetisk Lærdom hos dem, der skulle være den christelige Religions Lærere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
Nogle Betragtninger over Jordklodens nærværende politiske Tilstand i Slagelse-Avisen, ender med Opfordring til Jagttageren at glæde sig over den mærkværdige og haabefulde Gang, som de jordiske Begivenheder have taget, og med Beundring at betragte, den politiske Harmonie, der er udbredt over Jordkloden!"¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-07
J Viborg har en fattig Enke hængt sig i Vildelse, som man mener af Sorg over en Søns Død, der understøttede hende.