JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Blandt de Jnteressentskaber, som have lidt ved Engellands troløse Fremfærd mod Dannemark, kan især regnes Sukkerhuset paa Nørregaden. Før Krigen var dets Gield 60,000 Rdlr., men derimod var Gaarden med Jnventarium og Vareforraad assureret for 131,000 Rd. og hver Actie gjeldte da 600 Rdlr. Udbyttet var i det mindste 5 PC. Under Bombardementet brændte Gaarden med alt hvad der fandtes deri. Jnteressentskabet har saaledes ikke allene mistet den Sum, Eiendommen var mere værd end 60,000 Rdlr., men er endog nu Skyldner for den sidstnævnte Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen det prisdømte Engelske Brigantinskib: Hambro Packet, til Consul Gram for 3250 Rdlr. - S. D. solgtes Huset No. 218 i store Kongensg. til Hr. Jnspecteur Bie for 4060 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Høiesterets Dom: Hartvig Georg Adolph Grevel bør bøde sine 3 Mark og hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus hans Livstid. Assessor Jens Kragh Høst bør have sit Embede, som Assessor i Lands Over- samt Hof- og Stadsretten, forbrudt. Saa bør og den Jens Kragt Høst forhen forundte Procurator Bevilling fremdeles være ugyldig. J Henseende til Georg Andreas Kyhn, og de idømte Omkostninger, bør Commissions-Dommen (Fortabelse af Haand, Ære, Boeslod) ved Magt at stande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Salario og Omkostninger til Justitsraad Rottbøll, for Høiesteret, betale de Tiltalte, een for alle og alle for een, 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
D. 6te Febr. høitideligholdt Kjøbenhavns Universitet Hs. M. Kongens Fødselsdag i Trinitatis Kirke. Det var formodentlig første Gang siden Frederik den Tredies Tid, at Rector Magnificus, ved en saadan Leilighed ikke havde Purpurkaaben paa. Baade denne og begge Pedel-Sceptere ere, som bekjendt, brændte. - Følgende Priisspørgsmaale udsættes for Aaret 1808 IN THIOLOGI. Præmissa disquisitione de origine et varia apnd varias gentes opinione de vatibus deorum rerumqve saturarum interprerihus, enarretur ortus, historia, character et in populum ifraliticum merita ordinis propherici, qvi in republica judaica vignit. IN JURISPRUDENTIA. Qvommodo contumacia ret, in causis cum civilibus tum criminalibus, secundum leges exteras celebriores athve patrias interpretanda est, qvidqve statuendem videtur, ut justitia distributivæ ab omni parte satissigt? IN MEDICINA. Num bilis et hepatica et cystica en sangvine rubroarterie hepaticæ (ut nostro ævo quidan crediderunt), an er sangvine nigro venæ portarum, an en utroque horum liquidorum flumine secernuntur, INTHILOSOPHIA. Exemplis et lingvarum nommumqve diverforum comparatione instituta doceatur, cum qva ratione ex iis sæpe errores erstiterint gravissimi, tum qvare nonnullæ gentes de multis rebus et rectius senserint qvam aliæ, et plura noverint. Deinde regulæ tradantur hinc derivande, ex qvibus sermonis iplaruqve lingvarum virtutes æstimari possing. IN MATHESI. Exponere theoriam percussionis sidorum in datum planum tam verticale, qvam inclinatum, eainqve cum recentionhus experimentis comparare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
IN HISTORIA. Per partes sundo ostendatter, Polyhio inprimis an tore, qvibus opibus præsidiisqve, et internis et externis post deletam Carthaginem niteretur imperium Romanum. IN PHILOLOGIA. Tetralogiæ Græcæ indoles omnisque ratio ex ipsis, qvæ habentur, Græcis dramatibus, dramatumque fra mentis, qva, deri poterit, accurate enonaturIXISTHETICIS. At udville Elegiens oprindelige Beskaffenhed, og bestemme dens Væsen og Værd, med Rensyn til ældre og nyere Nationers Loffog i denne Draart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Udenlandske Efterretninger. J Mailand skal der nu indrettes en Handels børs Prisen paa Caffe vedbliver bestandig at stige i Hamborg. D. 5 Febr. gjeldte Pundet af den fineste 35 1/2 a 36 s. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Efter en Skrivelse fra Bordeaux af 23 d. M. have Franske Capere allerede taget nogle Papdenburger og Bremer Skibe, som vare forsynede med Fribreve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Alle Engelske Escadrer, der ligge for fiendtlige Havne, have faaet befaling at forstærke Blocaden og lade de i Havnene liggende fiendtlige Skide tælle ved smaa Recognoiseer Fartøier. Et fra Newyork d. 18 Dec. afseilet og til Liverpool ankommet Skib har bragt den Efterretning, at Acten mod Engelske Varers Jkke Jndførsel i America er sat i Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Wien hedder det, at adskillige i Ungern staaende Regimenter have faaet Befaling at begive sig til de Tyrkiske Grændser, og at der er sluttet en Tripelalliance imellem Frankrige, Rusland og Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Den 23de havde Østerrige endnu intet besluttet mod Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Madera har d. 24 Dec. overgivet sig ved Capitulation til Engellænderne under S. Hvod J Engelland arbeides atter paa en ny Expedition, som efter de fordrede Transportskibes store Antal at dømme, maa være meget vigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Petersborg falde Sukkerpriserne; Mangelen paa Specerier er stor, men der ventes et Partie over Reval
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Det Engelske Ostindiske Compagnie har tilbudet at levere Regjeringen aarlig 20,000 Tønder Hamp i 3 Aar. Indepedant Whig indeholder en kraftig Opfordring til det Engelske Folk, som vidner om den forbittrede Stemning mod Ministerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Aachen arresteredes i Dec. Maaned f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
en Person, navnlig Otten, som drev et besynderligt Haandværk. Han lod Folk i den Landsby, hvor han boede, og i Egnen deromkring, skrivtlig vide, at dersom man ikke udbetalte ham visse Penge som kunde henlægges paa et vist Sted i Skoven, saa vilde han sætte Jld paa Huset, og dersom man lod sig forlyde for nogen med denne Trusel, saa skulde det samme skee. For at frelse sit Huus betalte enhver Pengene, og Otten drev uforstyrret i 20 Aar denne Haandtering. Man havde ham vel mistænkt, men ingen vovede at angive ham. Endelig truede han en Mand, som besluttede at gjøre Ende paa denne skammelige Misbrug. Manden forsynede adskillige Bancosedler med et vist Mærke i Vidners Nærværelse, og lod dem henlægge paa det bestemte Sted i Skoven. Dagen derpaa kom Ottens Datter og vilde bytte een af disse Sedler. Siden kom ligeledes han selv med een. Han maatte nu tilstaae Forbrydelsen, og blev derpaa dømt tilat brændemærkes og arbeide 24 Aar i Jern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Fra Rotterdam meldes under d. 27 Jan., at d. 26 ankom til Helvoetsluis et Engelsk Parlamentairskib og Skibene Capit. J. Gerden fra Philadelphia og C. Trunisen fra Norge. Det første blev, efter Commandantens Befaling sendt i Søen igjen, uden Communication, og de sidste ligge under strængeste Qvarantaine, og skulde, efter Commandantens Befaling, saasnart Vinden er gunstig ligeledes gaae i Søen igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Det Hamborgske Senat gjør et Laan af 2 Mill. 500 tusinde Mk. Bco., som hele Staden er Borgen forDen Østerrigske Ministers Afreise fra London ledsagedes af en Declaration fra den Østerrigske Regjering til Engelland, hvem Saniqvemmet med Triest og Finme allerede er forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
De krigerske Anstalter i Persten have opvakt i Engelland stor Frygt for Besiddelserne i Ostindien. Adskillige af de første Embedsmænd i disse Besiddelser reise til London, for at besørge det Fornødne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Bekjendtgjørelse den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
J Følge Forordningen af 8de Februar 1805, dens 4de s., erklærer undertegnede Direction herved, at den gule Feber er udbrudt i Staden Charlestown, beliggende i Staten Syd-Carolina i Nordamerica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Til nærmere Bestemmelse af den under 29de Mai 1807 herfra skeete Bekjendtgjørelse erklæres tillige at Staden Corinth, paa Halvøen Morea og Øen Candia ikke længere skulle ansees som mistænkte. Følgeligen ere, indtil videre, at ansee: 1. Som smittet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Staden Charlestown, i Staten Syd Ca reling i Nordamerica. 2. Som mistænkte Lande: a) Staden Syd Carolina, i Nordamerica. b) De vestindiske Øer, dog fritages for Qvarantaine de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embeds Autoritet, udstædte, Sundheds=Attester. c) Nordamerica; dog fritages de fra Nordamermanske Stæder de i Staten Sydcaroling beliggende Stæder undtagne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundheds-Attester fra de derværende Kongelige danske Consuler eller disses Vice-Consuler. d) Alle Tyrkiets og det africanske Bar bares Havne og Stæder. Aste andre Stæder, Lande og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte Den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 6te Februar 1808. Bille. Malling. Cold. Jansen. Langer. Schmidt Thiseldek. Christie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
(Jndsendt.)¬ J Anledning af det, som var indført i Kjøbenhavns Skilderie No. 32, om at bortføre fra Stadens Fortoge og Gader, finder Forfatteren af disse Linier endnu dette at tilføie:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Kjøbenhavns Gaderenovation er for Stadens Beboere meget byrdefuld, baade i Henseende til den Skat, som paalignes dem, som og for hvad det koster næsten dagligen om Vinteren at betale Fol for at ophugge og kaste det Ophugne i Bunker til Bortkiørsel. J Henseende til Gaderenovationen om Sommeren, er den vel det ene Aar som det andet, saa at Entrepreneurerne, der lode sig tilslaae dens Bortførelse, kunne med nogenlunde Vished giøre Regning paa denne Kiørsel. Men for Vintermaanederne er det derimod meget usikkert. Daman altsaa ved en Lisitation maa tage Hensyn til, at een Vinter kan falde ind med megen Snee, og den megen Kjørsel denne forvolder, calculeres paa saadant Tilfælde. Jndtræffer mindre Kiørsel, er Fordelen Entrepreneurens, og Staden maa betale efter det forudsatte ugunstige Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
Sneen vilde aldeles ikke uleilige ved Færsel paa Gaderne, hvis hver Mand, som holdt Hest og Vogn var forbunden til at anskaffe sig Slædemeier eller Kielker, baade til Arbeidsvogne som og til Kareter. Disse Meier gjøre Gaderne baade jevne og faste, istedet for at Hiulene skiære dem op og giøre jevne og hullede, saa Gaderne ere farlige at kiøre paa. Det samme maatte og gielde for Landmanden; thi ellers vilde Bondevognene kiøre Gaderne op Landeveiene vandt og derved, og man vilde da, paa jernbeskoede Meier kunde kjøre dobbelt saa store Læs som nu paa Vogne, allerhelst naar Veiene ere hullede. Ved en dybfalden Snee maatte Sneeploven skyde den meste løse Snee til Siden af Gaden, og den paa Fortouget skuffes hen i de Sneebunker der da vilde blive ved hver Side af Rendestenen. Faldt dyb Snee en Nat, kunde jo denne nyfaldne Snee uskadt kiøres paafølgende Morgen ud i Kanalerne. Der maatte haves Opsigt med at det intet Ureent kastedes ud paa Gaderne. Antages at der nogle Gange imellem faldt usædvanlig megen Snee, saa at den ikke kunde blive liggende i de smalle Gader, og at man desformedelst maatte kiøre den bort, var dog Kiørslen ikke saa stor Fortogene maa heller være belagde med Jis og Snee, end ophugges, da Fodgængerne glide mere paa de glatte vaade Steene end paa Jsen. Holdes kun Rendestenene ophugne, ster Vandet fra Fortoget og Gaden, efterhaanden som Sneen tøer op J Henseende til Anskaffelsen af de mange Meier, som en Hyrekudsk og Vognmand kunde behøve, da var den første Udgift vel følelig for mange, men med Tiden ville de betale sig, da Hjul paa saalunde ujevne og hullede Gader, lide meget, brækkes snart, ej at tale om, at man ofte seer en heel Karet at vælte. Endnu en Omstændighed kan komme i Betragtning i Henseende til disse Meyers Forvaring om Sommeren, da mange have saa lidet og snevert Lokal, saa at de ikke kunne rummes, allerhelst de optoge mege. Rum. Hertil maatte det Offentlige assistere. Paa Lofterne af de hæslige Brandskure, som ere bygde ved Ingangen til Kongens Have, langs ned af Gothersgaden, ville mange Slædemeier og Kielker kunne forvares. Den fandtes saaledes ogsaa andre Steder. Hver havde Mærke og Numer paa sine Meier, hvorefter de bleve udleverte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-09
En i Eftermiddags ankommen Estaffette har medbragt Tydske Aviser, men som intet synderligt Nyt indeholde. De melde: at der skal udnævnes en General Gouverneur over Departementerne paa hiin Side Alperne, med Titel og Rang af Prinds og Rigets Stor Dignitair, at Dronningen af Hetrurien er ankommen til Montpellier; – at en Fransk Caper i Farvandene ved Maltha har opbragt et Americansk Skib paa 16 Canoner, med 150 Centner Caffe, 2000 Pd. Sukker &c. ombord. Det har været visiteret af en Engelskmand. – Fra Kjøbenhavn meldes over Sverrig under 2 Februarii, at Engelland har afstaaet Østerriges Mægling, men har erklæret sig villig til at træde i umiddelbar Underhandling med Frankrige. – J Posen giøres et Laan af 3 Mill. Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hoved Ras Ra Femte Aargang. No. 36. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 13 Februarii, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Efterat ovenstaaende Linier allerede vare levered til Trykken, seer jeg af Adresseavisen, at Hr. Christian ikke har oppebiet mine Erindringers Fuldendelse, men at han offentlig beder Publicum, ikke uden Prøvelse at antage, at han har tænkt og sagt, hvad Kiøbenhavns Skilderie har begyndt at fremsætte som hans Meninger og Erklæringer Herimod har jeg nu intet at erindre. Det har altid været mit ivrigste Ønske, at Publicum aldrig maatte antage uden Prøvelse noget af hvad dette eller noget andet Blad fremsætter. Men naar Hr. Christian strax derefter siger ikke nok at disse (hans Meninger og Erklæringer) ere fremsatte i flere Henseender urigtig, er der endog tillagt mig netop det Mod"satte af hvad jeg virkelig har sagt saa gjør det mig inderlig ondt, og dette maa tjene til Beviis paa, at man i den uskyldigste Hensigt af Verden og med det redeligste Hjerte ikke kan vogte sig for Misforstaaelse. Jeg forsikkrer her, ved Alt hvad der er mig helligt og dyrebart, at intet uden Jver for Sandhed har ledet min Pen. Men dobbelt smerter det mig, at Hr. Christian ikke har anført hvilke af mine Yttringer, der ere urigtige. Saalænge dette ikke er skeet eller skeer, kan jeg hverken fralægge mig eller vedgaae Beskyldningen. Min egen Samvittighed siger mig, at det i det mindste ikke har været min Villi at sige noget urigtigt, har min Ævne speget min Villie, saa har jeg intet at bebreide mig fra den moralske Side. Jøvrigt vil jeg ikke stride med Hr. Forf. om den Punct. Hans Skrivt ligger for hver Mands Øine, og enhver dømme selv. Havde han oppebiet Enden af mine Erindringer, saa havde Tonen i hans Avertissement maaskee været mindre hæftig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Stykket i Skilderiet begynder saaledes: "Hr. Hospræst Christiani har nu udgivet meget læseværdige bemærkninger over Hr. Justitsraad Rafns Jndbydelse &c., hvori han fremsætter de Jndvendinger, som kunde gjøres og deels virkelig gjøres derimod. Jeg har saaledes ikke med et eneste Ord sagt, at Hr. Christiani selv gjør disse Jndvendinger, eller at de ere hans Tanker, hans Erklæringer. Ubegribeligt er det derfor, at Hr. Christiani alligevel hentyder det, jeg har anført imod dem, paa sig selv, og besvarer det i Adresseavisen ligesom det kunde være fremsat imod ham selv. Hans egne Tanker har jeg næsten afskrevet ordlydende, saaledes som de findes Side 13 af hans Skrivt, og alligevel siger han, at jeg har sagt det Modsatte af hvad han har sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
De Exempler, der i Avisen formodentlig skulle godtgjøre, at jeg har tillagt Hr. Christian netop det Modsatte af hvad han har sagt, ere følgende: "Om Caperiet f. Ex. siges i mine Bemærkninger: Vel ville mange, af Danske Capere opbragte Skibe, ikke saa meget føre Engelske, som snarere kun udenlandske, i fremmede Havne indkjøbte Varer, og for saavidt vilde den her fremsatte Betænkelighed bortfalde. – Disse ere mine Ord, og alligevel fremsættes i Skilderiet, som en Jndvending mod mig, at der ikke altid findes lutter Engelske Varer paa de Skibe, der opbringes &c. Denne Jndvending er fremsat mod enhver uden Forskjel, der troer, at Jveren for at drive Caperie, kunde svækkes ved hiint Forbund. At Hr. Christian, antager samme Mening, som jeg, er mig meget kjert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Den, som med Opmærksomhed læser nærværende Stykkes Begyndelse i No. 35 vil finde, at jeg hverken har villet skrive nogen Recension eller Relation over Hr. Christianis Bemærkninger, at jeg hverken offentlig har villet lede andres Mening om hans Grundsætningers Værd eller tillægge ham Erklæringer, der endog sige det Modsatte af hvad han har sagt. Jeg har valgt de i hans Skrivt fremsatte Jndvendinger, som Behikelfor min Undersøgelse, fordi jeg altid har troet at Sandheden aldrig vinder mere end naar den betragtes fra forskiellige Synspuncter, men det var mig aldeles ligegyldigt af hvem disse Jndvendinger gjordes. Hvor liden Værd Hr. Christiani end synes at sætte paa mine Meninger, saa er jeg dog overtydet om, at han ved modnere og koldere Overlæg vil finde, at disse Meninger ikke ere skrevne uden Eftertanke. Jeg har efter Humes Forskrivt vant mig til at betragte Tingene i Verden fra deres fordeelagtigste Sider, en Egenskab, som man, efter denne store Mands Forsikkring føler sig lykkeligere ved, end at besidde en aarlig Jndtægt af 10,000 Pund. Jeg antager derfor ogsaa gierne, at Hr. Christiani alt for flygtig maa have læst de første Linier af mine bemærkninger, og at den hele Strid grunder sig paa en Misforstaaelse. Continuation af foregaaende Anmeldelser om patriotiske Bidrag til en ny Flaade: Hr. Conferentsraad Bauer i Altona leveret S. H. Cour. 2000 Rdlr. Hr. G. F. Bauer i Altona leveret S. H. Cour. 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
En geistlig Embedsmand i Sjælland indsendt 41 1/2 Lod, forarbeidet Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
En Godseier i Fyen, som ikke ønsker sit Navn offentlig nævnet, tilbudet 20 af de bedste Eger i sine Skove, og omtrent 100 Stkr. mindre, tildeels ophugget, EgeKrumtømmer. Hr. General-Major Bardenseth i Eckernforde tilbudet et Bidrag af 1000 Rdlr. d. C., 111te Decbr. Termin d. A. Hr. General=Majorens Sønner indsendt 180 Rdlr. d. C. Hr. Premier=Lieutenant von Rist ved det nordre sjællandske Landværns-Regiment indsendt 50 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Hr. Secretair Walsøe tilbudet fra en Jordbruger i Randers Amt 100 Rdlr. d. C. til 11te Junii d. A. Sognepræsten Hr. Clausen til Woen og Estruplund Menigheder i Randers Amt frasagt sig Betalingen for den Forordningerne af 22de August og 11te Decbr. 180 befalede Korn- og Fourage=Leverancer, samt tilbudet 100 Rdlr. d. C. til 11te Junii d. A. og 100 Rdlr. til 11te Junii næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
En patriotisk Forstbetjent tilbudet 100 Rdlr. af sin Gage i indeværende Aar, og forlangt at hans Navn ikke maae blive offentlig nævnet. Sognepræsten Hr. Biørn C. Lund til Hellested Menighed indsendt 75 Lod forarbeidet Sølv, og frabedet sig Betaling for den udskrevne Leverance af 7 Tdr. 2 1/2 Fdkr. Rug, 7 Tdr. 3 Fdkr. Havre og øvrige Fourage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Til Hs. Kangel. Høihed Kronprindsen er i Kiel indleveret S. H. Cour. 1000 Rdlr.; men den veltænkende Giver ønsker ikke sit Navn bekjendtgjort. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Begge Nabosogne Ramløse og Annise ligge ved Arresøe i Holbo Herred, Frederiksborg Amt. Et Mageskifte, som ikke vides naar eller i hvad Anledning, er gjort mellem Alterkalkene i disse to Kirker. Kalken, som bruges i Ramløse Kirke har under Foden Navnet Annise indgravet, og den paa Annise Alter tilhøre Ramløse Kirke. Den sidste Kalk er Sølv, forgyldt, Vægeret uden og inden, Foden kun uden paa. Foden og Skaftet er sexkantet, men Bægeret rundt og lidet, saa det ikke kan holde uden trefjerdedeel Pægel, hvilket nok vidner om, at det er fra de Tider, da Kalken var Lægfolkene forbuden. Paa Foden læses følgende med Munkebogstaver: Didericus Friis c. ore, fun mette dedit huc catice, eccl. rals. Paa de sex Fiirkanter der staae ud fra Skaftet, staae følgende Bogstaver, eet paa hver i hesus. Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Capit. Abrahamsen mener, at Skriften bør læses: D. Tidericus Friis cum uxore sua Mette detit hunc calicem ecclesiæ Ramløs, og at de enkelte Bogstaver skal læses sammen hesus, saaledes som man den Gang jevnlig skrev Jesu Navn. Det hele Arbeide, er tyndt. Bægeret synes at være af eet Stykke, men Skaft og Fod at være sammenloddede af sex Plader. J hvor skrøbeligt det end er bruges det dog endnu ved Altergangen, men har allerede tidt været repareret ved Lodninger. Stykkets ei ubetydelige Alder kan man nogenledes slutte til at gaae op til Enden af det 15de Aarhundrede. Det har da holdt sig over de 300 Aar. Beregning over Søe-Assurance-Compagniets Tilstand til ultimo December Anno 1807. Rdlr. . Af de tegnede Assurancer løbes endnu Risico: Paa 9 til og fra Ostindien og China destinerede Skibe 2) Paa 13 til og fra Vestindien, og Guinea destinerede Skibe. 3) Paa diverse til og fra adskillige Steder i Europa destinerede Skibe Tilsammen 1,069,672, Ved Aarets Udgang Ao. 1806 var Cassens Netto Beholdning Foruden de til samme Tid paa Rente staaende Rd. 861, 169. Altsaa var den Generale Netto Beholdning 1, 186,077. 60 sk. Foruden den hos uvisse Debitorer til den Tid tilgodehavende Sum Rd. 6080 29 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
Fra primo Januarii til ultimo December Anno 1807 er assureret den Capital Rd. 3,542,273. Hvoraf Præmien beløber sig til Rdlr. 231,175 14 s. og for 1029 Stkr. Policer 779 48 s. Tilsammen - Endvidere er beregnet til Jndtægt, 1) som paa de udlaante Capitaler er afbetalt. 2) som Rente af de udlaante Capitaler 3) som Rente for Premie-Restancer 1580 og Tilsammen Jndtægt, 894,266 46 Rdlr. s. Derimod har været til Udgift: som Udbytte. Rd. 30,000 som udsat paa Rente 335,959. 3) som udbetalte Skader, Havarier Restourno &c. 242,726 43 s. Tilsammen Udgift Altsaa bliver Casse-Beholdningen Naar nu dertil lægges de paa Rente staaende. saa bliver den generale Beholdning følgelig bliver den generale Netto Beholdning til ultimo December Anno 1807 den Summa Foruden denne Beholdning har Compagniet tilgode hos uvisse Debitorer Rdlr. 6080 29 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-13
De bekjendte indfaldne og uafgjorte Skader kan beregnes til 171,288 - Foruden dubicuse Skader. Og endnu desuden adskillige Hava rier, som man Tid efter anden er bleven underrettet om, at være indtruffen, for hvilke ei noget vist kan bestemmes eller anføres. Hvortil endnu kommer de gamle hidtil uafgjorte Opbringelses Sager, hvorpaa Assurancerne beløbe sig til omtrent Af den løbende Risico 1,069672. Rdlr., skal, efter Beretning, være opbragt af de Engelske for omtrent eller derover. Resolv. d. 10 Febr. 1808. Udbytte 5 PC. eller 50 Rdlr. pr. Actie. Hr. Conferencer. Schutz vedblev som Deput. Hr. Capitaine Thostrup ligesaa som Committ. – Ligeledes blev af de fleste Tilstædeværende den af Directionen fremsatte, Proposition bifaldet, nemlig: at de i Casse værende 600,000 Rdlr. tilligemed de øvrige 587,739 Rd. 3 s. ialt den Summa 1,187,739 Rdlr. 3 s. skulle henlægges til de gamle Skaders Afgjørelse, og saaledes en ny Fond oprettes, dog uden at Jnteressenterne derved forbindes til at gjøre nye Jndskud m.m.