JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Efter de hollandske Aviser har Scenen i Gent været ret gyselig. Førend Citadellet overgav sig, har det beskudt Staden med gloende Kugler, og sat to Gader i Brand. Patrioterne havde stukket Jld paa 17 Keyserlige Betientes Huuse. De fleeste Gader have ligget fulde af døde Kroppe. Patrioterne have gjort henved 1000 Keiserlige Soldater, til Fanger, og taget 4000 Flinter og adskillige Munderings sorter til Bytte. Magistraten i Gent, der ogsaa har erklæret sig gandske for Patrioterne, har med Borgerskabets Samtykke tilbudet enhver, der vil tage Tieneste ved det oprettende patriotiske Corps, 10 Stuver daglig. – Staden Brugge skal ligeledes være gaaet over til Patrioterne, og have sendt disse et stort Antal af sine Borgere til Hielp. Loven og Mecheln staaer ogsaa Fare for Angreb af Haag, den 21 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
De Brabantske Patrioters Sag, som efter deres Retirade fra Tornhout tegnede saa slet, har pludseligen taget en meget gunstig Vending i Flandern. Den vigtige Stad Gent med sit Citadelle er ey allene i Patrioternes Magt, men dens Øvrighed og Borgerskab har ogsaa slaaet sig til deres Partie, ja næsten hele Provindsen Flandern har med eet taget Masken af, og erklæret sig patriotisk. Som en Følge deraf have 60000 Flandrere grebet til Vaaben imod Gouvernementet. Beretningen om denne store Forandring har naturligviis maattet giøre megen Opsigt i Brüssel, hvor de Misfornøyede, der dog gandske vist udgiøre den største Deel, have faaet nyt Mod, ja Erkehertuginde Christine med sin Gemaal, tilligemed Trautmannsdorf og de øvrige eil Gouvernementet henhørende Personer, have fundet det raadeligst at forlade Staden i Forgaars, og taget Veien deels til Frankrige, deels til Tydskland. Næste Postdag vil man med større Vished kunne melde mere herom. - De hidtil i Brüssel arresteerte Lemmer af den Brabantske Adel siges at være satte i Friehed, dog med den Betingelse, at de skulle forblive i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Generalstaterne og Stadsraadet have allerede den 13de hujus i Arvestatholderens Nærværelse besvaret 3 af det Brüsselske Gouvernement forelagte Puncter, af hvilke de tvende første angik de Brabantske Misfornøyedes Afvæbning og Cantzler Crumpipens Løsladelse, hvilket alt af Deres Høymægtigheder var i Forveien bragt i Rigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
J den tredie Post forlangede Gouvernementet, at Generalstaterne skulde lade Hendrick van der Noot arrestere. Herpaa gaves følgende Svar: "At van der Noot var dem ikke bekiendt, at han ey heller nogensteds blev taget i nogen besynderlig Protection, og at hans formeente Manifest aldrig paa nogen officiel Maade var blevet dem forelagt. Overhovedet fører Republikens constitutionsmæssige Friehed det med sig, at enhver, der ikke giør sig uværdig til det borgerlige Selskab, maae nyde dets Loves Beskyttelse, saalænge han adlyder disse. Deres Høymægtigheder havde ey heller nogensinde besværet sig hos Naboe magterne, naar Personer, der toge virksom Deel i Republikens Uroligheder, havde faaet Tilflugtstæd, ja endog nydt Gunstbeviisninger og Distinctionstegn, uagtet det ikke var Deres Høymægtigheder ubekiendt, at nogle af disse Personer have paa en Maade, der ikke kunde være Republiken behagelig, misbrugt den dem forundte Friehed. Og da Deres Høymægtigheder allerede havde bevilget de to første Puncter, saa haabede de, at der ikke blev rørt mere ved den tredie."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Om det Rygte, at der var skeet Huusvisitation hos vor Gesandt i Brüssel, har man nu følgende Oplysning "Den 23de October kom virkeligen en Officeer med 17 Mand af den Brüsselske Garnison udenfor Hr. van der Hoops Hotel, og forlangede Gesandtens Erklæring, at der en fandtes Vaaben eller Munition skiult i hans Huus; manglende Fald skulde det visiteres, Efter nogen Ordvexling erklærede Gesandten, for at forekomme større Allarm, siden Pøbelen imidlertid havde forsamlet sig, at han ingen Vaaben havde i sit Hotel, og at han ogsaa indestod for sine Betiente. Morgenen derefter besværede han sig hos Gouvernementet over dette Skridt imod Folkeretten, men fik til Svar af Greve Trautmannsdorf, at Gouvernemenmentet vidste aldeles intet deraf, og at hele Sagen maatte være en Misforstand. Grev d'Alton undskyldte sig dermed, at den Underofficeer, han havde udsendt for at holde den commandeerte Officeer fra Gesandtens Huus, havde forsømt sit Ærinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Berlin, den 21 November. Gesandtene fra det Engelske, Franske, Spanske, Svenske og Sachsiske Hof have først i denne Uge og nogle Nætter igiennem havt meget travelt, hvoraf man slutter, at de maae have vigtige og vidtløftige Sager at communicere deres høye Principaler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Nederelden, den 26 November. Der forsikkres, at Hs. Rommersk Keiserlige Majestæt har besluttet at tage 10000 Mand Churcolinske Tropper i Sold, siden Troppernes March fra Ungarn til Brabant vil medtage for megen Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Efter private Breve fra Holland, hvis Bekræftelse man ikke ønsker, skal den smukke Stad Gent være aldeles ødelagt, og henved 6000 Mennesker af begge Partier have sat Livet til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
2 Kiøbenhavn, den 30 November. Den 21de October er Geheime-Legationsraad Andreas Christoph Rüdinger udnævnt til Amtmand over Haderslebs Vestre-Amt. Den 23de October ere General-Majorerne Johan Daniel von Kreber, Frederich von Rumsen, Friderich Carl Christian Ulrich Greve af Ahlefeldt, Clemens August Baron von Haxthausen, Detlev Greve af Ranzau, og den i Kongel. Preussisk Tieneste forhen standene Oberste Greve af Goltz udnævnte til General-Lieutenanter. Den 13de November ere General-Adjutant Georg Albr. Koefod, Capitain-Lieutenant Didr. Holsten, samt General-Adjutanterne Poul de Løvenørn og Johan Cornel. Krieger beskikkede til Capitainer af Søe-Etaten; og Premier-Lieutenanterne Bernh. Grodtschilling, Lor. Fieldr. Lassen og Jens Schou Fabricius avancerede til Capitain-Lieutenanter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Den 28de November haver Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Geheime-Conferenceraad og Stift-Amtmand Hr. Gregers Christian Greve af Haxthausen, og Geheimeraad og Stift-Amtmand Hr. Jørgen Erich Scheel til Statsministre i det geheime Stats-Raad. Under samme Dato er bemeldte Geheimeraad Scheel ligeledes udnævnt til første Deputeret i General=Toldkammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
J Neapolis er den Danske Portrait Maler Deram død i sidstafvigte September Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
J Tallotteriets 463de Trækning i Altona, den 26de November, udkom følgende NumereMeteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Vinden. Barom. 3 1/2 Kulde. O. N. O. 23 Novbr. N. N. O. Uvis. N. V. N. V. 2 1/2 Varme. N. V. V. N. V. Udi afvigte Uge, fra den 21de Novbr. til den 28de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 31 Par. Fødte Drenge 37. Piger 37. Tilsammen fødte 74. Døde Mænd 18. Qvinder 16. Drenge 11. Piger 10, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Brystsyge 6. Druknet 1. Durchløb 1. Dødfød 1. Falden til døde 1. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 4. Gevært 1. Jnflammation 1. Kopper 5. Slag 12. Svindsoet 1. Tænder 2. Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 10. Tilsammen døde 55. Altsaa 19 fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Af Andreas Woldikes to sidste Prædikener i Helsing, ver, og Antrædelses-Prædiken i Storeheddinge, 5 Ark stor, ere nogle faa Exemplarer indlagde til Forhandling hos Hr. Agent Gyldendal, de Herrer Rothe, Pelt og Proft paa Børsen, og sælges for 16 s. Exemplaret. Jblandt nogle indløbne Trykfeyl er især een p. 67, hvor lin. 4, maae læses i Stedet for Naade ellers, Stands – ellers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. T. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amannensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for 1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Kiøbenhavns No. Aar last, nen, Post-Tidender, menuar. nu Fredagen, den 4 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Warschau, den 14 November. Besætningen i Jsmail har nu ogsaa overgivet sig til Russerne, og et Corps Tyrker, som var bestemt til at forstærke Bender, har paa Efterretningen om Ackiermans Forliis trukket sig tilbage. Den Potemkinske Armee giør Anstalter til at trække i Vinterqvarteer, men synes dog først, om mueligt, at ville indtage Bender. - Ved den Pohlske Armee, der for nærværende Tid, efter en ægte Liste, er overhovedet 40000 Mand stærk, have alle Officerer faaet Ordre at indfinde sig ved deres Regimenter; og for engang at faae denne Armee ret complet, er der bragt i i Forslag, at udtage paa de adelige Godser een, og paa Kongens og Geistlighedens Godser to Mand for hvert hundrede Skorsteene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Den 21de November. J dette Øyeblik indløb over Bohiopol den vigtige Tidende, at den tyrkiske Fæstning Bender har den 15de hujus overgivet sig til de seierrige Russisk Keyserlige Vaaben. Fyrste Potemkin har tilstaaet Garnisonen frie UdmarchLondon, den 17 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Rygtet om en nær forestaaende Forandring i vort Ministerio og om Parlementets Dissolution vedvarer endnu, ja man har i nogle Dage talet høyere end ellers om denne vigtige Sag. En imellem Storcantzleren og Hr. Pitt opkommen Tvistighed skal være Aarsagen dertil, og man forsikkrer, at Hr. Pitt er mere fredeligsindet end Canzleren. Skulde Hr. Pitt afgaae, saa ville Lord Stormont, Hr. For og flere, trækkes om at komme i hans Plads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Hertugen af Orleans har endnu ofte Conference med Ministrene, og der siges paa nye, at Hertugen søger et betydeligt Pengelaan, imod Underpant af adskillige franske Colonier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Wien, den 18 November. Det tredie Feldttog bliver desværre stedse mindre problematisk, og man vædder allerede 10 mod 1, at Krigen saavel i Norden som i Østen vil blive fortsat, og det saa meget vissere, som den franske Gesandt i Constantinopel, formedelst de i Frankerige herskende indbyrdes Uroeligheder, er næsten gandske sat ud fra alle de politiske Speculationer. Hvad den Engelske Gesandt, Hr. Ainslie, angaaer, saa troer man, at han ikke, uden at sige sig selv imod kan raade til Fred, i det ringeste ikke førend Portens Ministre begiære Engelands Mægling, hvortil da Orsovas og Benders og maaskee hele Wallachiets Forliis vil nøde dem. Loven, den 20 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Rygtet om Patrioternes Ankomst havde her foraarsaget et stort Opløb, som dog igien blev stillet, da man ikke siden har seet noget til dem. Hele Flandern er i Oprør, J Brugges have 300 Soldater strækket Gevær. J Ostende er det gaaet ligesaa, men fornemmeligen efter Kiøbmændenes Forestilling, hvis Vareforraad beregnes til 30 Millioner Gyldens Værdie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Paris, den 20 November. Beretningen om den Kongelige Livgardes Tilbagekaldelse for at giøre Vagt hos Kongen, men især følge ham paa Jagten, hans kiæreste Forlystelse, er kommet meget for tidlig. Det skulde rigtig nok saaledes været, men Folket raabte alt for høyt derimod. De fleste Districter paastaae, at man ikke kan betage Nationalgarden den Ære at bevogte Kongens dyrebare Person, og over 2000 Borgere have tilbudet sig at giøre denne Tieneste omsonst, mun dere sig godt, ja endog paa egen Bekostning underholde 400 Heste. Kongen har altsaa, efter saa megen Modstand, besluttet at lade det beroe med Livgarden, indtil Constitutionen er gandske færdig og berediget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Det nærværende Systems Modstandere begynde nu een efter den anden at yttre sig. Foruden Parlementet i Metz og de Combrayske Stænder har, nu ogsaa den berømte Mounier i et vidtløftigt trykt Skrivt retfærdiggjort sin Udgang af Nationalforsamlingen. Han kalder der den Mængde af Pøbel og Fiskerqvinder, som den 6te October afhentede Kongen fra Versailles, ligefrem Røvere. Man har, siger han, vidst at benytte sig af Ordet Nation, for at opegge den usleste og dummeste Folkeclasse til Oprør, alting er i denne Tid Nationalt, Forbrydelser begaaes uden Omstændighed i Nationens Navn; Røverne kalde sig selv Nation; de ere fordeelte i hver Stad og hver Flekke, hvor de paa deres Viis udøve den ved hiin smukke Titel klæbende Souverainitetsrettighed, og hvorved der altsaa naturligviis maa opstaae mange rasende Souverains, Kort: han kalder Kongens, Dronningens &c. Reise fra Versailles til Paris en voldsom Bortførelse. Den 23 November. Vor Forfatning begynder atter at blive høystbetænkelig. J nogle af Stadens 60 Districter sætter man sig offentligen imod det nærværende System, og man truer med nye Opstand, med Røvere og Mordere, som Aristoraterne ville bruge imod de Nationale. Marquis de la Fayette besøger derfor næsten dagligen alle Districter, formaner de bevæbnede Borgere til Aarvaagenhed, og har ladet plante Kanoner paa den nye Broe, for i paakommende Tilfælde at give Signalskud. J Gaar marcherede han med 1500 Mand af Nationalgarden til Landsbyer Baulogne ved St. Clond, hvor 140 Aristoerater holdt deres Hovedforsamling; og i Gaar Nat blev Greven af Artois Pagehofmester, Ridder de Comras, arresteret. – Generalmajor Gouvrion, anden Commandeur ved vor Stads armee, er ogsaa meget aarvaagen, og maatte i disse Dage anvende al sin Klogskab for at hindre en stor Blodsudgidelse i St. Ludvigs=Districtet, hvor District Bataillonen havde faaaet det Jndfald at bortjage Volontairerne i Bastillen fra deres Poster paa bemeldte Slots Ruiner. En Lykke er det, at vi ingen Mangel have paa Levnetsmidler. Jblandt andet har Hr. Necker med Borgerskabets Repræsentantes Samtykke sluttet et Kiøb med det africanske Compagnie i Marseille om 20000 Læster Kornvarer. Den 20de hujus besluttede Nationalforsamlingen, at alle dens 1200 Lemmer skulde giøre Fædrenelandet en paa triotisk Present af deres Sølvspænder. - Der tales om et Project, hvorefter der skulde fabrikeres en stor Mængde Tombaks=Spænder og andre Sager med Stæmpellet P. P. (pro patria), imod hvilke man troer, de fleeste af Patriotisme ville, til National-Skatkammeret indlevere deres Guld- og Sølvspænder &c., for med eet at hielpe Hr. Necker ud af sin Forlegenhed med Finantsvæsenet. I Gaar hedde det over hele Staden, at Hertugen af Orleans var kommet tilbage fra Engeland, og vilde i Spidsen for en stor Meeltransport holde sit Jndtog i Paris, Fiskerqvinderne gjorde ogsaa allerede Anstalter til at imodtage ham, men bleve bedragne i deres Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Brüssel, den 20 November. Det forrige Postdag Ommeldte er desværre sandt Erkehertuginde Christine reyste tilligemed hendes Gemal i Forgaars Nat, og i Gaar Nat fulgte adskillige Lemmer af Regieringen hendes Exempel. Efter Forlydende have de alle taget Veyen til Luxemburg. J Dag venter man allerede her Patrioternes Avantgarde fra Gent, som man troer, Borgerskabet vil modtage med aabne Arme; imidlertid har man Aarsag at frygte for Greve d'Altons og de Keyserlige Troppers Modstand, hvoraf let kunde flyde et stort Blodbad. – Om Affairen ved Gent veed man endnu intet tilforladeligt. Efter nogles Sigende, skal der paa begge Sider være 12000 Mennesker omkomne, Patrioterne siges næsten at have nedsablet hele Regimentet Bender, iført sig de dræbte Soldaters Uniformer, og derpaa anrettet stor Uorden og Ødelæggelse imellem Grev Arbergs Corps, som i Førstningen ansaae disse forklædte Giæster for en Forstærkning. General Arberg selv og mange af hans Officerer siges dræbte Foruden Brugges skal Antwerpen ogsaa have erklæret sig for Patrioterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Den 23de November. Siden Erkehertuginden forlod os, have vi faaet Efterretning, at ogsaa Ostende og Mons have overgivet sig til Patrioterne, og man frygter, at Loe wen og Namur undergaae samme Skjæbne, og at vor Stad derefter vil blive hiemsøgt af hele Patriotarmeen. Jmidlertid giøres her alle muelige Anstalter til Modværge, og de fra adskillige Garnisoner hertil retireerte 6000 Mand ere indqvarteerte i Klosterne. Folket strømmer til Kirken, lader Messer læse, og holder Processioner, for at bede Himlen at afværge det Staden truende Onde. Greve von Trantmannsdorff er her endnu, riider med een eneste Betient op og need af Gaderne, for at bekiendtgiøre en den 20de hujus fra Monarken indløben Erklæring, hvori Rebellerne formanes til at nedlægge Vaabnene, og opmuntres til at tage deres Tilflugt til Keiseren, som deres kierlige Fader, der vil foretrække Naade for Strænghed. ne J Forgaars har Monarken virkeligen viist al muelig Eftergivenhed, ved igien at indsætte det Brabantske soveraine Raad, ophæve Ordonancen af 18de Junii, og give os Haab om at faae alle vore gamle Privilegier igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Stockholm, den 20 November. Det frievillige Bidrag, som her indsamles til Bedste saavel for de i Krigen stærkt saarede og derved utienstygtig blevne Soldater, som og til Understøttelse for de i Feldten Dræbtes Enker og Faderløse, har faaet et ønskeligt Udfald, og man har samme behagelige Tidende fra andre Stæder i Riget. Allene i Gothenborg har man indsamlet over 1500 Daler Species.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Lieutenant Wirgin har opbragt en Russisk bevæbnet Barke med 6 Mand og 4 store Kanoner, der vare biergede fra et forliist Russisk Linieskib paa 74 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Wien, den 21 November. J Gaar bekiendtgjorde Hoftidenden Gladowas Erobring, hvorved vi ere blevne Mester af det hele velhavende og ey endnu ødelagte Landskab Kraina, der bestaaer af mere end 150 Landsbyer. Gladowa er desuden i mange Henseender af stor Betydenhed, den er omgivet med en stærk Muur, paa hvert Hiørne forsynet med et Bastion Taarn, og har i Midten et meget massivt bygget og stærkt Slot, Da det ligger vor Grændse saa nær, har det, siden Krigen udbrød, tient Tyrkerne til Forraadskammer af Levnetsmidler og Munition, hvorfor de ogsaa derfra sloge deres Broe over Donau. Man kan altsaa ey noksom undres over, at Tyrkerne ikke have gjort et eneste Skud, og tilskriver fornemmeligen Landons Krigspuds Overgivelsen, da han nemlig hele 6 Timer for Opfordringen ikke lod giøre noget Skud paa Orsowa, for derved at faae Gladowaerne til at troe, at Orsova allerede havde overgivet sig. Laudon har i sin indsendte Rapport lagt til, "at han nu vilde fortælle Fæstningen Orsowa, at Gladowavar i hans Magt, og paa nye opfordre den, med den Trusel, at den efter længer Modstand ikke kunde vente frie Ud march. J saa Fald vilde han forandre Beleyringen til en Blocade, lade Tropperne giøre sig Jordhytter, og forresten bruge sit Skyds saa sparsomt som mueligt, da han vist haabede, at Garnisonen, naar Frosten for Alvor begyndte, vilde af Mangel paa Brændsel krybe til Korset."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Prindsen af Coburg er med sin Avantgarde virkelig indmarcheret i Bucharest, og der i fuld Procession bleven modtaget af samtlige Bojarer og Geistlige. Det der værende Divan paatog sig strax at sørge for Troppernes Proviantering, der følgeligen i en saa stor og riig Handelstad, som Tyrkerne selv kalde Lille Stambul, ville finde det herligste Vinterqvarteer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Nederelven, den 30 November. De nyeste Breve fra det Brabantske indeholde, foruden Beretningen om Erkehertugindens og de øvrige Gouvernementlemmers Bortreise fra Brüssel, adskillige Particularier om den store Blodsudgydelse, som har fundet Sted før og efter Staden Gents Erobring. De Dødes Antal paa begge Sider anslaaes til i det mindste 4000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Patrioterne have udspredet, at de iblant den i Gent er brede Krigsmunition have fundet 6000 Strikker, som formodes dem tiltænkte. Da det er de Keyserlige Tropper i Brabant strængeligen forbudet at tale eller have Omgang med Borgerne, saa har man saavel i Brüssel som andre store Stæder practiceret oprørske Sedler i Soldaternes Brød, ja endog i Kartoflerne, for at opmuntre dem til Frafald, men hidtil forgieves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Den til Lüttich bestemte Executions Armee har allerede den 18de begyndt at gaae over Rhinstrømmen med sine Kanoner. - Paa de Churtrierske Grændser begaae hele Bander af franske Vagabonder de skammeligste Udsvævelser med at røve og plyndre de adelige Slotte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
Kiøbenhavn, den 4 December. Under 7de October er Fuldmægtigen i Landvæsens-Contoiret ved Rentekammeret, Johannes Radich, beskikket til Foged over Moss, Onsøe, Thunøe og Wembe Fogderier under Smaalenenes Amt i Norge, Den 20de November er ved det udi Kiøbenhavn oprettede borgerlige Artillerie-Corps Philip de Lange beskikket til Capitain ved det første og Peter Matthias Beenfeldt til Capitain ved det andet Compagnie. Den 27de November er Obersten over det Fyenske Dragon-Regiment, Kammerherre Conrad Lente von Adeler udnævnt til tredie Deputered i det Kongelige Generalitets- og Commissariats=Collegio. Den 28de November er Geheimeraad Hr. Christian von Brandt allernaadigst beskikket til Præsident i det Danske Cancellie. Geheimeraad Hr. Christian Ditlev Greve af Reventlow til Præsident i Rentekammeret. Conferentsraad Wilhelm August Hansen til første Deputered, Conferentsraad Jostas Hoe til anden Deputered og Conferentsraad Jacob Edvard Colbiørnsen til tredie Deputered i bemeldte Kammer Under 19de August d. A. haver Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Peter Brown til Lieutenant a la suite ved Garnisonen i Tranquebar, og under 23de September f. A. er tredie Stemme og Commandeur over Garnisonen, Major Johan Carl Wilhelm Braun, beskikket til anden Stemme i Gouvernementet i Tranquebar, hidtil værende fierde Medlem og Cancellieraad Michael Alrøe Fugl til Finants raad og tredie Stemme, Secretair Jacob Edward Colbiørnsen til Justitiarius og fierde Stemme, med Rang, efter 6te Classe No. 1, samt til Auctions=Directeur i Tranquebar, og Gouvernements=Fuldmægtig Hof-Junker Fran von Lichtenstein til Secretair ved samme. Ligeledes er under samme Dato Krigsraad Frederich Christian Kofoed beskikket til Gouvernements=Fuldmægtig eller anden Seoretair og Revisor; Frans Peter Andresen til Under=Bogholder, og Hof-Junker Lachmann samt Claus Peter Buck til Copiister ved Gouvernementet. End videre er under bemeldte Dato Capitainlieutenant Jürgen Johann Mühldorff allernaadigst beskikket til Capitain og Chef for Artillerie-Compagniet i Tranqvebar; Premierlieutenant Otte Christian Stricker til Capitainlieutenant ved Garnisonen sammesteds, samt Georg Ludwig Plappert til Secondlieutenant, og Cadetterne le Fort og Beyer til Lieutenanter a la Suite sammesteds. Premierlieutenant Henrich Tan nen er under samme Dato allernaadigst forundt Capitain Lieutenants Caracter, og under 7de October d. A. er Fændrik Hans Peter Hornemann allernaadigst udnævnt til Lieutenant à la suite ved Garnisonen i Tranquebar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-04
J Tallotteriets 596de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Numere: En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
enhavnNo. Aar. rant. aur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-07
Post-Tidender. anuar. lille at Mandagen, den 7 December. heraladgives ugentlig 2de Stykker, ved Pall-Løvsiner.