Københavns Adresseavis, 1762-08-27
Kiøbenh. allene Adresse=Cont. for Danmark i udgives her i med. Fredagen Norske Budstikkere. Tg 3. No. 64. privilegerede. erretninger. og Norge. den og forsendes. Posten. den 27 Aug. Budstikken er et i Norge brugeligt anthoriseret Tegn. - hvorved for Almuen til Publication fremsendes et eller andet Ærinde til Hans Kongelige Majestæts Tieneste. I Krigs=Tider er den fornemmelig til stor Nytte og Brug, naar den udsendes, at opbyde Landet udi en snart utroelig Hast; Thi det berettes, at det Bud, som dermed affærdiges, kommer langt snarere frem end den færdigste Rytter. Den Norske Lov byder at den skal være med Jernbeslagen og med Kongens Navn paa, men foreskriver i det øvrige ingen vis Fasong. Derndover er et Districts Budstikke af een, et andets af en anden Skikkelse. Her med. deeles i Tegning fire differente Slags, nemligen: Fig. 1. Bruges i Raaboygdeelagets Fogderie, som ligger oven for Christiansand. Det Slags er overalt af Jern, og conditioneret, som følger: A. Et Hul at trække et Baand igiennem. B. Sted til at stikke Brevet ind C. D. Skruver at skruve det fast med. E Kongens Navn deri indgravet. Fig. 2. Er af et heelt Stykke Træ, udhulet allene paa det Sted hvor Seddelen kandeligge, og bruges saaledes i Aggers og Foløv Fogderier omkring ved Christiania. A. B. Jern=Beslag. C. Een Jern=Ring til at bære og binde den fast. D. Een Krog at hænge den paa. E. Den Huulhed hvori en skreven Seddel bliver lagt. F. Et Træ=Skude til Laag paa samme Concavitet. C. En Jern Fieder hvorved Laaget lukkes i Laas. H. Kongens Chiffre indbrændt i Træet, som ligeledes findes brændt midt forEnden, men her i Tegningen ey kommer tilsyne. Fig. 3. Forestiller den Budstikke paa begge Sider, som er brugelig 3 Mile fra Christiania oppe i Landet. Samme er af Træ med tynd Jern=Blik beslagen paa begge Sider: A. Det bare Træ. B. Jern=Plade hvormed Træet er beslagen, og deri Skrift indgravet. C. En Ring at hænge Brevet i. D. Een Spids at stikke den fast i en Veg. E. Kongens Chiffre udskaaren i Blikket, saa det beholder Træet til Grund. F. Jern=Beslag lig efter forrige Side. big. 4. Er uden noget Beslag, allene af et Stykke, Træ saaledes med en Split skaaren, at et Brev eller Seddel deri kand sættes. Kongens Navn er allene med en Kniv deri gravet. Det Slags bruges almindelig i saa danne Ærinder, som vedkommer Kirke=Tienesten, og kaldet derfor Præste=Stikken. Ellers skal der være mange Districter, hvor man ikke veed af anden Slags Budstikke end allene det Slags. Forklaring over Navnene i Almanakken. Augustns. VI. Christi Forklarelse. Er den Fest, som beskrives Matth. 17 og af Pav. Calixto den Tredie Anne 1457. den 6 Augusti blev paabuden at holdes, da den Tyrkiske Keyser Mahomet . Aaret tilforn havde med 150000 Mand beleyret Weisenborg i Ungern, efterdi bemeldte Tyrkiske Keyser med hans Armee blev paa denne Dag lykkelig slagen, saa at 40000 Tyrker bleve døde paa Valpladsen, og Resten adspredte og forlagede, og den Tyrkiske Keyser selv, som blev blesseret paa det høyre Øye, kommed største Nød derfra. VII Donatus. En Christen Biskop, som formedelst Troens Bekiendelses Skyld blev ynkelig qvalt og henrettet. Andre Victricus, som blev biskop til Rothmeger, efterat han forhen for Religionens Skyld var dømt til at henrettes med Sværd, men fra denne voldsomme Død blev frelst, i det Skarpretteren blev slagen med Blindhed. Ul. Ruth. Andre Cpriacus, Diaconus i Rom, som i Forfølgelsen under Diacletiano blev halshuggen den 16 Martii, men hans Liig af Pave Marcello ført til Rom, og der begravet den 8 August. H. Romanus. En Krigsmand, som i sit Hierte blev rørt af den hellige Martyr Laurentii bestandige Bekiendelse, lod sid døbe, og strax derpaa under den Hedenske Keyser, Valeriano blev pryglet og plaget med gruelig Marteer, og endelig halshugget. R. Laurentius. Han var en Archidiaconus eller øverste Capellan, som i Forfølgelsen under Keyser Valeriano. tre Dage efter Pave Sixti den 25des Marteer, blev overgiven til Bøddelen, formedelst at han ikke vilde forraade Kirke=Skatten, og for den Christne Troes Bekiendelses Skyld, som lagde ham paa en Jern=Rist, og stegte ham langsom med gloende Kul, da han med et behiertet Gemyt leed denne sterke Hede, og derved tiltalede den derved staaende Tyran med disse Ord: See, den ene Side er stegt nok, tag deraf, og æd, og vend siden Stegen om paa den anden Side, hvorefter han opgav sin Aand. Kl. Herman. Andre Tivurtius, som i Forfølgelsen under Diocletiano, gik frit og ubeskadiget med blotte Fødder paa gloende Kul, paa hvilke han skulde have været stegt, og prædikede Christum, tilsidst blev han ført 3 Miil fra Staden, og halshuggen paa denne Dag. Al. Clara. En Jomfrue, som var fød i Assissi i Umbrien, og da hun var kommen til hendes mandvoxne Aar, fattede Afsky for Ægtestanden; hvorover hun forlod hendes Forældre, og begav sig i Damiani Tempel, hvor hun iblant fattige Koner fulgte Minoriter=Ordenen, efter Francisci Regler, og gjorde Begyndelsen til ClaræOrden. Men efterat hun næsten i 42 Aar var udtæret af Hunger, Vagt og Marteer, døde hun endelig den 12 Augusti; Og den Romerske biskop Alexander den fierde befalede, at hendes Fæst i den Katholske Kirke skulde holdes paa denne Dag, hvilket skede først Anno Christi 1255. to Aar efterat hun var død. Kl. Hippolitus. En Martyr, som af St. Laurentio blev omvendt til den Christne Troe, og under den Hedenske Keyser Valeriano, formedelst Troens Bekiendelse, Skyld, efter andre Plager blev med Fødderne bunden til utemte Hestes Hals, gresselig slæbet igiennem Torne og Tidsel, og saaledes tilredet paa sit hele Legeme, at han endelig deraf døde. Kl. Ensebius. En Romersk Præst, som af Constantio, en Arriansk Keyser, blev, formedelst den Christne Troes Beskyttelse, greben og kastet i Flengsel, og efterat han der havde tilbragt 7 Maaneder i Bønnen, døde han den 14 Augusti. Av. Marie Himmelfarts Fest. Den blev af Pave Damasus A. C. 364, anordnet at holdes paa denne Dag, efterdi man holder for, at efterat Maria havde levet i 63 Aar, var hun paa denne Dag bleven død og optagen til Himmels. Men man kand om hendes Døds Dag intet vist melde, undtagen hvad Ensebius skriver, at hun i det 48 Christi Aar var gaaet formedelst Døden fra dette Liv til hendes Søn. Papisterne holder denne Festendnu, og tilbeder Jomfrue Maria, men vi vide og troe, at den Ære at tilbedes, tilkommer allene Gud. Kl. Rochus. En Skriftefader, som havde været en ung Adelmand fra den Norbonnensiske Provintz, og i hans tolvte Aar forladt hans Fæderneland, og cureret mange i Jtalien i Pestens Tid med Korsets Betegnelse. Han døde Anno Christi 1414. Kl. Anastasius. Han var en Romer af Fødsel og blev udvalgt til Pave under Keyser Gratiani Regiering. Han forordnede, at Præsterne ikke skulde sidde, men særbødig staae, naar Evangelium blev synget eller læst i Kirkerne.