Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Blandede Efterretninger. Efter den norske Rigstidende af 22de Jan. d. A. var, ifølge Efterretninger, hentede fra anthentiske Kilder, Korntilførselen til Norge i Decenniet fra 1ste Januari 1799 til 31 December 1808 aarlig i Gjennemsnit 681,500 Tønder, og der vare endog Aaringer blandt disse, saasom 1803 og 1804, hvori de foregaaende Aars mislige Korn høst i det Nordenfieldske gjorde en almindelig Tilførsel til Bergen og Trondhjem nødvendig, da Korn tilførselen steeg indtil en Million Tønder. Under Krigsaarene var Korntilførselen uregelmæssig. Norges Kronproviantering var vanskelig og afhængig af Conjuncturerne og af de fiendtlige Blokader-Escadrers større eller mindre Antal og Aarvaagenhed, og følgen heraf var, at man et Aar fik en større og et andet en mindre Qvantitet Korn til Landet. Saaledes bleve i de 12 Maaneder fra 1ste Septbr. 1809 til 1ste Septbr. 1810, da Licence-Farten var paa sit Høieste, da alt Kaperie fra Norsk Side i omtrent 9 Maaneder af dette Tidsrum var indstillet, og, som en Følge deraf, de fiendtlige Krydseres Antal i vore Farvande ubetydeligt, ikke mindre end 1, 114,438 Td. indførte, hvorimod i de 12 Maaneder fra 1ste Septbr. 1811 til 1ste Septbr. 1812 ikkun indkom 400,481 Tdr., af hvilke de 176,360 Tdr. vare for Statens Regning, og i det følgende Aar omtrent et lignende Qvantum. J Gjennemsniindførtes i de 4 Aar 1809, 1810, 1811 og 1817 aarlig 604,900 Tønder. - Ved at eftersee Told bøgerne for de første tre Fredsaar - 1815, 1810 og 1817. – finder man Korntilførselen sjunker ned til mindre end Halvdelen af det ovenanførte Qvantum. Den udgjorde i disse tre Aar i Gjennemsnit ikkun 288,300 Tdr. aarlig, følgelig kan man antage, at Norge aarlig forbruger fra Udlandet 3 til 400,000 Tønder Korn - eller et til dette Beløb af Korn svarende Qvantum af Jordfrugter, tjenlige til Brødføde – mindre nu end før Krigen. - Af de indførte Kornarter udgjøBygget for hele Norge de 2/3 Dele af al Jndførsel, og for Aggershuus, Bergens og Trondhjems Stifter næsten Halvdelen deraf, men i Christiansands Stift, hvor Antallet af Kjøbstædsboere og korntrængende Kystboere i Forhold til Landboerne er langt større end i de øvrige Stifter, er Jndførselen af Rug næsten ligesaa stor som af Byg og Nordlandene, der for en stor Deel provianteres fra Rusland med Meel, tage meest Meel af Rug. Omendskjøndt Korntilførselen herefter sandsynligen vil blive betydeligen mindre end i forrige Tider, kan dog enkelte Aars mislige eller min dre overflødige Kornhøst, saasom det sidstforløbne Aars, gjøre en mere end almindelig Korntilførsel. nødvendig. Ligesom det ikke sjelden hænder, at det Nordenfieldske Norge - der saavel i klimatiske som locale Hensyn har saa megen Forskjellig hed fra det Søndenfieldske - har et, og de Egne, der ligge søndenfor den igjennem Landet løbende, fra 3 til 5000 Fod høie Bjergryg, et andet Veirligt, saaledes indtraf og dette i afvigte Aar. Søndenfields blev Kornhøsten, paa Grund af den totale Mangel paa Regn, som Sommeren medførte, mangesteds meget mislig og næsten og veralt betydelig mindre end et Middelaars Høst, hvorimod det Nordenfieldske havde det meest frugtbare Veir. Der vil derfor i det Nordenfieldske ikke befrygtes nogen større end almindelig Trang til Kornkjøb, og fra Nordlandene ytres ligeledes den sikre Formodning, at ingen Kornmangel for det kommende Aar der vil blive at befrygte. Uagtet Russerne i afvigte Aar ikke besøgte Bodøe, have dog de sidstforløbne gode Aar efterladt Beholdninger hos de gode Huusholdere, og Etablis sementet paa Hundholmen er blevet overflødigen forsynet med Korn. Søndenfields vil derimod Mængden i Aggershuus og Smaalehnenes Amter, som ellers i almindelige Aar undgaae at kjøbe Korn, sandsynligviis i dette Aar blive nødt dertil; de allerfleste af Budskeruds=Amts 4928 Gaardbruger Familier, som for største Deel høre til Drammens Byes Opland, ville ogsaa behøve at kjøbe et usædvanlig stort Qvantum Korn, og ligeledes ville rimeligviis Bradsbergs Amts 4308, Nedenæs Amts 4128 og Lister og Mandals Amts 5562 Gaardbrugere, hvis vigtigste Re source, Potatosavlingen, i afvigte Aar saa aldeles slog feil, trænge til en god Deel mere end et Middelaars Kornkjøb. Sognepræsten Hr. Dahl, til Evindvig i Bergens Stift, i Norge, har anvendt betydelige Bekostninger paa Præstegaardens Jorders Forbedring. i Almindelighed, men fornemmeligen paa at op rydde af øde Mark og at bebygge et Gaarden underliggende Jordstykke, Næsset kaldet, saaledes at dette, der forhen kun afgav Føde for 1 Koe, nu kan underholde i Hest og 9 Creature, foruden Smaafæe, og desuden frembringe 12 Tønder Korn aarlig, saa at det, adskilt fra Præstegaarden, kan ernære en Familie.