Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
J d. T. No. 34 anføres, bl. A., som en værdig Gjenstand for Stændernes Opmærksomhed, "Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes." Jnds. skjønner ikke rettere, end at denne Sag er betydelig nok, for at egne sig til en levende Discussion. Destommere maatte han indigne res ved en i Følgebl. til No. 48 indført, efter alle Criterier at slutte fra en Skolelærer, og tilmed en ubesindig og utaknemmelig Skolelærer, hidrørende Artikel, hvis Aand og Tone noksom characteriseres ved den deri anstillede Sammenligning mellem Skolelærernes og Præsternes Jndkomster, der siges at forholde sig til hinanden, som en mager Kylling til en feed Gaas. Jntet Under derfor, at den beklagelsesværdige Forfatter ikke blot vil have "Maaden, hvorpaa Skolelærerne lønnes, diskuteret i Stænderforsamlingen, men ogsaa, i utilgivelig Miskjendelse af den bedste Regjeringe Omsorg for alle Stænder, formeligt gjør den hele Skole lærerstand til en Tiggerorden. Ved Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes, tænke vi os, ikke som Sv vil, Offret alene, men hele StandenBesoldingsmaade, Tienden altsaa medindbegreben. Den torde dog vel nu være paa Tiden, at bringe de Grundsætninger i Udførelse, der allerede længe have besselet de indsigtsfuldeste Cammeralister. Men af alle optænkelige Afgifter er Tienden den misligste, om ikke fordærveligste; Arthur Young gaaer endog saavidt, at han kalder den en Brandskat, som angriber Landmandens Jndkomst saa stærkt, at alt Mod til Flid berøves ham, og hver Tanke om Forbedringer fortrænges af hans Sjæll. Og denne Tiende er den danske Landsbypræsis vigtigste Jndtægt, Af denne Tiende, hvis Udbytte er saa precair og hvis Oppebørsel er forbunden med saamange Ubehageligheder, skal han igjen udrede meget høie og trykkende Afgifter, Af denne Tiende skal han, med sin som oftest talrige Familie, udbringe det daglige Udkomme: Offret er, allevegne i Landet, nedsunken til en Ubetydelighed, der stikker skjærende af mod den høitidelige Maade, hvorpaa det oppebæres, i Herrens Huus, for Herrens Alter. Fra 1 til 6 Sk. andrages Offret som oftest pro persona. Har Præsten samvittighedsfuldt varetaget sine Pligter som Skoleinspecteur og Fattigforsørger, kan det vel hænde sig, at han i Offersedlen fin der Uartigheder stedetfor Mønt; man har havt mærkelige Exempler, hvoraf nogle ere komne til offentlig Kundskab, men flere ere blevne fortiede. Jndsenderen er Landsbypræst, og af Hjertet gjerne under han enhver anden Embedsmand den høiest mulige Jndtægt; men skjøndt hans Kald hører til de middelmaadige, tør han dog, uden at træde Sandheden for nær, paastaae, at den gives Aar, hvori Stedets Skolelærer har et større reent Udbytte af sit Embed, end han af Sit. – Han har et Embed paa omtrent 400 Tdr. Hartkorn, og det har, f. Ex. i Aaret, 1833 indbragt: Tiende: 250 Tdr. Byg a 11 Mk. . 458 Rbd. 2 Mk. Høitidsoffer . . . . . . . . . 75 – Accidentser . . . . . . . . . 80 – Qvægtiende og Smaaredsel. . . . 30 – – Avlingen bortforp. for 50 Td. Byg, 91 – 4 – 735 Rbd. . – Var nu denne Sum hans rene Jndtægt, og havde han, som Skolelæreren, fri Bolig, som Commen maatte vedligeholde, da vilde han prise sig meget lykkelig, og aldrig ønske sig Mere, han er ogsaa overbeviist om, at enhver Forstandig og Retsindig, som læser dette, vil indrømme, at en Mand, der har opoffret hele sit Ungdomsliv, for at dygtiggjøre sig til Statens Tjeneste, og tilbagelagt den akademiske Bane med samme Flid og samme Hæder, som Statens høieste Embedsmænd, ikke er ubeskeden, naar han, i sit Livs Middelalder, med en talrig Familie, blot ønsker sig en daglig Jndtægt af to Rigsbankdaler, for dermed at bestride de Udgifter, som fremkaldes ved daglige Fornødenheder, Aandige og Legemlige. -Men af den nævnte Sum er Præsten kun Jncassator. Fra de 735 Rbd. maa forlods tages følgende Summer, inden der bliver en Bid Brød tilovers til ham, Amtstueskatter. . . . . . . . 127 Rbd. Renter af Psig. Kjøbesum. Renter og Afdrag til den g. Enkekasse 27 – Dito dito af en Gjæld paa Kaldet Pension til en Formand . . . . 100 Dito til en Enke . . . . . .