Københavns Adresseavis, 1772-05-04
Jndbydelses=Plan til Prænumeration til en Dansk Ordbog, over Videnskaber og Kunster i Alphabetisk Orden fremsatte og udførligen afhandlede. Den Lættelse, Ordbøger i Videnskaberne ere til, ey allene for deres Hukommelse, som eengang have opnaaet Jndsigemen og for enhver anden, som enten har lidet eller aldeles intet Begreb om de Ting, der saa sie den falde ind i hans Cirkel, eller og blot tiene til Fornøyelse og at stille en roesværdigRysgierrighed, har tilskyndet de vittigste Nationer at understøtte dem, som derudi have arbeidet. Vi have derfor et store Tal, hvoraf nogle især fortiene Opmærksomhed, andre have opnaaet en Slags Høyagtelse, ikke saa meget for Skribenternes Jndsigt, som meere for Materiens Riighed, Jndtagenhed, eller almindelige Nytte. Nogle Videnskabs Ordbøger ere ikkun indskrænkede for en eneste Videnskab, vi have og dem, som indbefatte fleere, og hvor meget afhandles ey i Dictionnaire Enceclopedique, hvis ældre Udgave allerede udgjør 17 Bind i Folio af Text, og 11 Bind af Kobbere, men dog beskyldes for store Mangler, i sær i visse Videnskaber. Lykkelige Indbyggere, som i Eders Lands Sprog kan undervises i saa fuldkommen en Grad, som ey mangle Leilighed, nok til Jndsigt og Lærdom, fordi I manglede en Adgang til de lærde Sprog. Det er Sprogenes Almindelighed og Jndbyggernes Mængde, men ingen lunde disses Vittighed eller hiines Skiønhed, som har afstedkommet saa store og bekostelige Værker i andre Riger frem for i disse. Et Forslag har endnu ey været fremsat vore Landsmænd til et saadant Foretagende (a) Tør vores Selskab tiltroe sig saa meget almin*) Den Plan til Kunsters og Haandværkers Beskrivelse, som af Hr. Professor von Aphelen i disse Dage er bekiendtgjort, har ikke samme Udsigter med vores, der altid bliver den første i sit Slag, hvorfore vi vedblive i vores Forsæt, og lade det komme an paa Understøttelsen. deligt godt Omdømme, som det er overbeviist om sin egen Stræbsomhed, og hvad forenede Kræfter kan udrette, drister, det at paatage sig noget saadant i det Danske Sprog. Vi have forenet os om Jndholden, som er Videnskaber. og Kunster, for paa eengang og eet Sted at sammenføye Grundvolden og Bygningen; men da vi agte at arbeyde til Nytte, saa vil vi stræbe at undgaae det Overflødige og Uvedkommende, ligesom og ey heller glemme at udsøge ved tydelige og kort Forredrag det Nødvendige, det Nyttige og Fornøyelige. Hvor stort skulde ey saadant et Værk voxe, om vi ville udviide det til alle Videnskaber, vi have derfore besluttet at indskrænke os, og forbiegaae Theologiens Sandheder, Landets Love og Rettergangs Maaden, Historien, Oldsagerne og Vaabenkunsteen; fordi en Deel bør uden Ordbøger være alle bekiendt, Resten søges af saa faa Læsere, eller saa fielden, at den Deel, det vilde udgjøre af Værket, skulde udsætte Arbeidet for langt i Tiden, og forhøye Priisen, maaskee til forliden almindelig Nytte og for megen Afskræk for Kiøberne. Vi vil være sparsomme i det Philosophiske, og kun anføre saa meget, som enhver vittig Mand behøver eller kan giøre Brug af i sit Embede og Handtering. Mathematiken, Physiken, Chymien og Natur=Historien, Videnskaber, hvorpaa Landets Tarv saa særdeles beroer, skal intet mangle til en grundig Jndsigt, saavel i Henseende til Theorie som Praxis, alt til de Borgerlige Indretningers muelige Fuldkommenheder og Forbedringer, men dog ey flyde over med det Unyttige. Vi ville foredrage Anatomiens og Lægekunstens Deele kort og tydelig, uddrage af de nyere det, som vores Klimats Beskaffenhed udfordrer at vide, og fremsætte samme saa tydelig, at Skriftet i den Deel kan blive en Veyviisning ey allene for Menneskers men og Huusholdnings=Dyrenes Sundheds Vedligeholdelse og deres Sygdommers Helbredelse. Geographien, i sær vores Nordiske, skal giøres nyttig ved Anmærkninger i Handels Veyen og Fabrik Væsenet, Kunsterne, Haandværkerne, Bergvidenskaben med sine Handteringer, Agerdyrkningen og de øvrige Land Oeconomiens Deele skal udarbeydes efter de bedste og nyeste Erfaringer. Endelig skal intet, saavidt mueligt, mangle, som oplyser det Nødvendigste af de menneskelige Handteringer. Synes vi nu at have sagt meget, saa vil vi ligeledes søge no res største Ære udi at holde det; og hvor vi ey have selv eller kunde faae Vished nok, skal vi ikke forsømme at betiene os af andres Hielp, dog derved ey tillægge os nogen fremmed Ære, men altid med Forfatterens Tilladelse erindre hans Navn, som vil forskaffe Værket saa megen større Agt. Enhver slutter heraf, at vores Arbeide ey bliver en blot Oversættelse, men tillige indseer enhver fornuftig, at andre Værker vil og bor være vores Medhielp, uden derfor at vi bør agtes som Udskrivere. Danske Kunstord vil vi benytte os af med Maadelig hed, og hellere bruge de af andre Nationer eller blandt os alle rede antagne, end udfinde og fremsætte nye uforstaaelige. Det meest betydelige i Videnskaberne og Kunsterne, som maatte behøve Tegninger til Oplysning, skal ved os selv dermed forsynes, og en god Kobberstikker dertil anskaffes. Fuldkommen at bestemme Værkets Størrelse bliver os endnu umueligt, dog er vores Overslag omtrent paa 8 til 10 Bind, hver paa 2 Alphabeter i stor Octav, og 10 Kobberplader; Saadanne 2de Bind kunde vi aarlig levere ved et nogenledes klækkelig Antal af Understøttere, Stykket for 15 Mark. Vii undsee os ikke at tilstaae, at vi ey have Driftighed nok til at giøre et saa betydeligt Forskud, ligesom det deels maatte fortryde os, naar Arbeidet skulle utrykt henlægges, derfore vove vi at foreslaae Prænumeration: Een Rixdaler betales i Forskud for Tommen; Efterskuddet ved hver Tommes Annammelse bliver nie Mark. Prænumeranterne, dem vi, som Værkets Befordrere, skal bekiendtgiøre, gives et Fortrin saavel i Prisen som Papiret for Kiøberne i Fremtiden, Stillen og Formatet er den meddeelte løse Plan en Prøve af ; Papiret skal blive, saavidt mueligt, det bedste og største. Prænumerationen modtages alle Formiddage af Professor Brunnich, i hans Værelser paa Nørregade imod trykte Prænumerations Sædler, hvilke underskrives af os tilsammen, som og til Pengene i Mangel af Værket blive ansvarlige. Prænumerations=Stæderne i Norge og Provintserne skal nærmere i Aviserne blive bekiendtgjorte.