JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-01-28
Jnsdagen den 16de Februar, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auc( tion i Huset No. 9 paa Hiørnet af gl. Amagertorv og lille Helliggeiststrædet bortsolgt :Et Partie engelske Manufactur, og Fabriqve Vars, bestaaende af Klæde, Plove, Cambringe, Nufseiner, Dimety Drikkegarn, llan sker, en betydelig Deel Henkram og Ci anterie vare og Haandværks Redskaber af forskiellige Sorter. Hvorover trykte Specisicationer nogle Dage forinden Auctionen liver at erholde hos Mægler. Hans J. Herlow. antagen den 21de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Vi bliver ved offentlig Auction i Nyestev bortsolgt det ved Maanedslieutenant Roholt i Forening med Kaperfører over dertil indtragte og senere ved Overadmiraliteesrettens Dom priisdømte Skib, Briggen Miner pa kaldet, drægtig circa 60 Commerce=Læster med Jnventarium, samt staaende og løbende Redskaber og derefter bemeldte 21de Februar og følgende Dags sammes inde havte Ladning, bestaaende af: skaffe i Sække, circa 111070 Pd. Retto. Dito i Foustagier, circa 31420 Pd. Netto. Topsukker, circa a 79 Pd. No. Sirag i Tønder, d. circa 60244 Pd. Netto. Inventarie=Listen for Skibet, tilligemed trykte Fortegnelser over Ladningen, af hvilken den Deel, som i Følge Forordningen af 29de Septbr. f. A. bortsælges imod Betaling i rede Sølv, forauctioneres først og dernæn den øvrige Deel som bortsælges i Rigsbankpenge Navne Værdie, i liver at faae hos Hr. Grosserer Peter Koford paa Christianshavn og paa Toldkammeret i Nyested 8 Dage forinden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1814-01-28
Torsdagen den 3die Marti førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver i afgangne Kiøbmand Friderich Müllers Stervboegaard der i Byen, ved 4de og sidste Auction opbuden til Bortsalg følgende Eiendomme her ibidem, bemeldte Müiers Stervboe tilhørende, nemlig : 1) Det saakaldte Hillerups Huus i Crodilgaden, matrikuls No. 128, med tilliggende Gaardsrum og Jord paa Lyngen. 2) Afdøde Snekker Hans Brues Huus i samme Gade, No. 127, med tilliggende Gaardsrum og Jord paa Longen. 3) Den saakaldte Anders Mathiesens Gaard, beliggende paa samme Gades søndre Side, Nr. 136, med tilhørende Udhuse, Bygningen og deri værende en Jern Bielæggerovn, med Gaardsrum, Hauge. Tømmerplads samt Tømmer= og Magasin=Bygning og Jord paa Lyngen. 4) Den forrige latinske Skole ved Kirken Nr. 22, tilligemed den tilsomme henhørende Jord i Byens Hestehauge, og 5) Den ved Skibsbroen i Nærheden af Strandstrædet deliggende Last plads Nr. 234 b., med tilhørende Jord i Byens Hestehauge. Hvilket herved bekiendtgiøres. Skifte Commissionen i Callundborg, den 18de Januar 1814. Bønnevie. Schaltz. Herts. Omtrent i Begyndelsen af Febr. Maaned, agter jeg et afholde en Sø Auction over de Bøger, som et kunde komme med paa min forrige Auction d. 13de Decbr. f. A., ifølge Bekiendtgiørelse i Addresseavisen og Bladet Dagen. Eiere af Bogsamlinger, eller Stervboer, hvorudi forefindes Bogsamlinger, Kobbere, Land og Søekort, Musitalier, Jnstrumenter, m.m., (tere eller mindre artier der ønske at benytte sig af denne Leilighed, til at lade sigt bortsælge ombedes at melde sig hos mig, og indlevere Listerne derover jo før jo helle J. M. Stadshagen, Boghandler, Vimmelskaftet Nr. 13.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Paris, den 2den December. Fra Bayonne have vi tilfredsstillende Efteretninger. Udenfor Staden er slaaet en Leir, som forsvares af 100 Kanoner. Fienderne forholde sig rolige.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Breve fra Cöln melde, at Hertugen af Tarent (Mardonald) er brudt op med sin Armee forat begive sig andetstedshen. Prindsen af Most ma (Ney) er med sit Corps kommen i hans Sted. Wesel er forsynet med Levnetsmidler for ni Maaneder. Detaschementer af Linietropper, Cohorter af Nationalgaden &c. ere paa Marschen henimod Rhinen fra det indre Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Ancona, den 13de December. Den 6te, 7de og 8de d. indtraf her den sidste Colonne af de neapolitanske Tropper, som vare bestemte til at marschere giennem Ancona. Til denne Division hører en meget betydelig Artilleriepark. Jgaar ankom Hs. Majestæt Kongen af Neapels Eqvipage hertil.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Basel, den 27de December. De Conferentser, som Commandeuren for vor Cordon, Oberst Herrenschwand, holdt med de allierede Magters Generalitet i Hovedqvarteret Lerrach, lode os haabe, at Schweiz kunde bevare Neutralitet; men den 10de om Aftenen forsvandt denne Drøm, idet der gavet Ordre til at føre Kanonerne ned af Voldene, aflevere alle de Militair effecter, som tilhøre Canton Basel, i det herværende Tøihuus, indbrage Cantonners i Nabostæderne cantonnerende Tropper, og at lade de andre Cantonners Tropper endnu for Midnat bryde op til deres Hiem, da de Allitredes endnu samme Nat vilde fredelig betræde vort Gebet og drage giennem samme. Det regnede heftig og var ganske mørkt. Jmidlertid desterede 60,000 Østerrigere paa to Broer over Rytner, og den 21de bleve 26000 Mand indqvarterede i Staden selv; de øvrige udenfor. De opførte sig overmaade beskedent, uagtet der syntes at lægge os til Last. at vi ikke ligefrem havde gjort fælleds Sag med dem, og tilføiede, at dette opholdt deres foretagender. Den 24de i brøde vore Giester, med hvem vi have havt Aarsag at være fornøiede, tilsomst op. Den 25de fulgte meere østerrigsk Cavallerie og ridende Artillerie. Kosakkerne havde divouaqveret udenfor Johannesporten. Efter 24 Timers Hvile droge alle disse Tropper bort, forat støde til General Wredes Armee, som har sit Hovedqvarteer i Landsbyen Ha singen, og har Ordre at indslutte de to Fæstninger Hudningen og Be fort. Fra Hünningen (en halv Miil herfra) høre vi Kanonade. De Franske gjøre Udfald, og man har allerede indbragt saarede Bayrere og Østerrigere hertil. Saasnart Østerrigernes svære Artillerie, der i opholdes af de slette Veie, ankommer, vil man begynde at beskyde disse to Fæstninger, som formodentlig ville vise kraftig Modstand. - Rinister v. Stein ventes her den 31te. - Breve fra Neuschatel af 28de sige, at man der venter preussiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Freiburg, den 2den Januar. Den østerrigske Hovedarmee, hvortil Bayrerne og Würtembergerne ogsaa høre, ere trængte frem til Besancon. Napoleon samler fine Tropper ved Metz. De Soldater, som herefter indkaldes, skulle trækker sammen i Egnen af Paris. En russisk Armee har taget Veien over Bern til Jtalien, forat angride den italienske Armee fra denne Side. Forbindelsen mellem Strasburg og Paris er afbrudt. Man har opsnappet Depescher af stor Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Frankfurt, den 30te December. J Genf er udbrudt Opstand; Stadens Nagler ere oversendte til Fyrsten af Schwarzenberg. Den 30te skal General v. Bubnarykke derind.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Den allierede Armee har bemægtiget sig de faste Slotte Belmønt og Landskrone. J det ene af dem fandt man 16000 Centner Krudt, Slottet Belmønt blev sprængt i Luften, da det ikke var af Vigtighed i for Operationerne. Befort er berendt. Man har opsnappet adskillige Courerer, som overbragte Commandanterne for Militairdivisionerne Befaling saasnart som mueligt at lade transpor ere Tropper, forat fordrive de Bloqverende fra denne Stad, der ikke er provianteret, og tillige at indbringe Levnetsmidler for tre Maaneder i Staden. Major Colomber trængt frem til Egnen af Brüssel; han har medbragt 4 Kanoner og kastet 14 andre i Vandet. Førend Overgangen over Rhinen skete udstædte Hs. Excell. Felt, marschal v. Blücher følgende Proclamation til den under hans Commando staaende schlesiske Armee :De J trængte frem fra Over til Rhinen, tavre Soldater af den schlesiske Armer, maatte Fienderne frarives Lande, som de tidligere havde underkastet sig. Nu gaae J over Rhinen for at tvinge Flenderne, som ikke kanne finde sig i at see deres nittenaarige Erobringer tabte i to Felttoge - til Fred. Soldater, Stiervinderne ved Kasbach, ved Vartenburg, ved Møgern og ved Leipzig behøver jeg blot at vise Veien til Hæder, og jeg er vis paa hvad de ville giøre; men seg har nye Pligter at paalægge Eder. Beboerne af den venstre Rhindred ere ikke fiendtlig findede mod os; jeg har lovet dem Beskyttelse og Eiendom sikkerhed; jeg gjorde det i Eders Navn. - J maae holde der. - Taperbed bringer Soldaten Ære; men Lydighed og den strængeste Mandstugt ere hans skiønneste Smykke.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Frankfurt am Mayn, den 30te December 1818. v. Blücher.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Hovedqvarteret Kaab ved Rhinen (imellem Bacharach og Coblen), den 1ste Januar 1814. I dette Øieblik (Kl. 10 Formiddag passerer den 4000 MandstørkeAvantgarde af den sachsiske Armee paa Baade over Rhinen, uden at finde synderlig Modstand. Henimod Middag, naar Skibsbroen er færdig, skal det hele Armeecorps følge efter. Efterstaae de er den af Feltmarschal v. Blücher til den venstre Rhindreds Bebeere udstædte Proclamation. Jeg har ført den schlesiske Armee over Rhinen, forat kjæmpe for Freden og for Nationernes Frihed og Uafhænggiøbed. telser Napoleon har indlemmet Holland, en Deel af Tydskland og af Jratten i det franske Rige; han har erklæret, at han ikke vil give en eneste Landsby af disse Erobringer tilbage, om Fienderne flode for Parts selv. Jmod denne Erklæring, imod disse Grundsætninger er det alle europæiske Magters Armeer drage frem. Bll. J forsvare disse Grundsætninger, Velan, saa træder ind i Keiser Napoleons Hære, og prøver Eder i Kamp mod den retfærdige Sag, som Forsynet saa øiensynlig beskytter. Ville J ikke det, da finde J Beskyttelse hos os. Jeg vil sikre Eders Eiendomme; enhver Borger, enhver Landmand blive rolig i sit Hiem, enhver Embedsmand paa sin Post og fortsætte deres sædvanlige Syller. Men fra det Øieblik de allierede Tropper ere rykkede ind i Landet, maa al Forbindelse med det franske Rige ophøre. Den der ikke rettet sig efter denne Anordning, begaaer Forræderi imod de forenede Maater; han vil blive stillet for en Krigsret og straffet paa Livet. Venstre Rhinbred, den 1ste Januar 1814. v. Blücher.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Amsterdam, den 4de December. Saasnart Prindsen af Oranien var landet i Helland udstædte han følgende.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Proclamation. Landsmænd, Efter nitten Aars Fraværelse og Lidelser har jeg med hiertelig Glæde modtaget Eders eenstemmige Jndbydelse om at komme tilbage til Eder. Nu er jeg kommen, og jeg haaber, med Forsynets Bistand, at jeg skal blive Midlet til at giengive Eder Eders gamle Uafhængighed og Lykke. Dette er mit eneste Formaal, og jeg forsikrer Eder at det ogsaa er de allierede Magters. Jsær nærer Prindsregenten af det forenede Kongerige Storbrittannien og Jrland tilligemed hans Regiering dette Ønske. Derom ville I overtydes ved den Understøttelse dette mægtige Land snart vil give Eder, og som jeg haaber vil paa ny befæste det gamle Venskab, der saalænge udgjorde begge Staters Lykke. Jeg tilgiver og glemmer alt hvad der er skret. Vi have Alle kun eet fælleds Formaal, nemlig at læge vort Fædrenelands Saar, og give det ny Rang og Anseelse blandt Nationerne. Handels og Vandels Gienoplivelse vil, haaber jeg, være den umiddelbare følge af min Komme til Eder. Al Partiaand være for evig banlyst fra os J 5 og min Familie skulle ingen Anstrængelse svare forat sikre Eders Uafhængighed, og fremne Eders Lykke og Velfærd. Min ældste Søn, som under den udødelige Lord Willington har viist sig sine Forfædre værdig, er paa Reisen hertil. Knytter Eder derfor, dyrevare Landsmænd, med Hierte og Siel til mig, og vort fælleds Fædreneland skul blomstre igien som i Fortidens Dage, og Efterverdenen skal modtage at os alle de Velsignelser vi have arvet fra vore Fædre. Den 1ste December 1814. Vilhelm Friedrich, Prinds af Oranien.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Den 23de December. Hs. Kongelige Høihed Prindsen af Oanien, de forenede Nederlandes souveraine Fyrste, har befalet en almindelig Folkebevæbning, som bestaaer af en Landstorm, hvortil alle vaabenføre Mandfolk fra 17 til 50 Aar høre. Af Landstormen i dannes en Landmilits paa 20,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Hs. Kongel. Høihed har udnævnt Arveprindsen til General af Jnfanteriet og Generalinspecteur over alle Tropperne og den nederlandske Landmilits. Walchern er endnu i Fiendernes Hænder, og al Forbindelse med denne Øe er afskaaren. Rundt om samme ligge 27 engelske Krigsskibe, hvoriblandt 3 Tredakkere.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Efter Beretninger, som vi iforgaars erholdt fra Zout Bommel, en Prindsen af Oranten i denne Stad hos General Bülow. Paa dette Sted have 20,000 Mand passeret Waalfloden ; en stor Deel af dem ere allerede ankomne. Ligeledes venter man og faa Dage mellem Stæderne Arnheim og Emmerichet Corps allierede Tropper paa 40,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Fra Deventer hører man endnu intet. Det lader til at man har indsluttet denne Stad. Jmidlertid sider Naboegnen meget. Mang Huse i Nærheden af Deventer ere afbrændte.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Breda, den 22de December. J Brabant er det allerede kommet til blodige Optrin. Det colombske Corps, som har faaet Forstærkning af Kosakker, og afbryder, Communicationen mellem Mastricht og Antwerpen, strøifer lige til henimod Brussel Fra alle Egne af Brabant indbringes fangne Gensdarmer, og Troppemarscherne til Antwerpen, saavelsom Udskrivningen af de Conskriberede, høre ganske op. J Tournhout bleve hundrede Mand af Eligensdarmerne deels nedsablede, deels tagne til Fange. Paa Militairveien mellem Mastricht og Mecheln har man taget fem Stykker svært Skyts, som vare bestemte til Antverpen. De ere paa Omveie bragte hertil. Den 16de marscherede en Deel af Corpset bort af Militairveien, og rykkede den 17de ind i Louvain (Löwen). Nogle Uordener, som i Begyndelsen havde Sted, bleve snart standsede. Tyve Stykker svært Skyts, bestemte til Antverpen, bleve indtil videre nedsænkede i Kanalen.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Berlin, den 11te Januar. Ifølge hertil indløbne officielle Efterretninger har Danzig overgives sig. Garnisonen er krigsfangen, og skal, for saavidt den bestaaer af Franske, føres til Rusland. Rhinforbundstropperne og Polakkerne drage til deres Hiem.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Wien, den 1ste December. De Tropper, som vare bestemte til at danne en Reservearmer i Nærheden af Wien, have faaet en anden Bestemmelse, og ere nu brudte op forat marschere til Hovedqvarteret. Der skal uopholdelig begyndes paa at oprette en Reservearmee paa 120,000 Mand i alle Rigets Dele.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Schwabisk Grandse, den 23de November. Handelsforbindelsen imellem Augsburg og Vien er nu igien aabnet; dog gaaer det i Begyndelsen langsomt, formedelst Vexelcoursens slette Tilstand.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
London, den 4de December. Ifølge Breve fra Petersburg havde Lord Walpole ikke været i denne Stad tre Dage, førend han underrettede det russiske Ministerium om, at da Hs. brittiske Majestæts Regiering allerede udtrykkelig havde erklæret, at den ikke vilde antage nogen Magts Megling i vore Stridigheder med de Forenede Stater, og da de americanske Underhandleres Ophold i Rusland altsaa ikkun vilde vildlede Verden, havde han Ordre at erklære, at den brittiske Regiering gierne ønskede man vilde affærdige bemeldte Underhandlere. Windfor Slot, den 4de Decbr. 1813. Hr. Majestæts gamle Svaghed vedvarer. Hans physiske Tilstand, er god, og i hele afvigte Maanad har Hs. Majestæt været rolig.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
En Bekiendtgiørelse af 30te November tillader Udførsel af Korn og alle Slags Fødevare til de vestindiske Øer og de Dele af SydamericasFastland som tilhøre Hs. brittiske Majestæt. Denne Tilladelse skal have Sted i 12 Maaneder, i hvilken Tid man fra ovenmeldte Steder maa udføre Sukker, Rom &c. Den gielder ikke blot for Hs. Majestæts, men ogsaa for de med ham allierede Magters Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Den 7de December. Jgaar fremkom Lord Holland i Overhuset med den Yrring, at man, forat faae Slavehandelen, der i de nyere Tider især er drevet under spansk og hollandsk Flag, aldeles afskaffet, burde anvende Alt hos de Magter paa hvilke Engelland har nogen Jndflydelser, og som endnu ikke have givet Forbud mod denne Handel med Mennesker. - Lord Liverpool understøttede hans Forslag. Den 17de December. Regieringen har erholdt Depescher, fra Lord Wellington til 5ted. Han har endnu sit Hovedqvarteer i St. Jean de Luz. Armeen ligger i Cantonnement, og han melder at der ingen Udsigt er til at kunne begynde Krigsforetagenderne paa ny førend Marts Maaned.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
- Sir Thomas Graham har den 12te d. begivet sig ombord paa Krigsskibet Ulysses, forat afseile med Tropper til Holland. Et Detachement Artillerietrain er ligeledes brudt op til Deal forat afgaae til samme Bestemmelse. - Den 12te gav Prindsregenten Arveprindsen af Oranien et stort Diner, hvorved Prindsesse Charlotte af Walles var tilstæde. J Løsverdags havde Arveprindsen en lang Andients hos Prindsregenten.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Indenlandske Efterretninger. Skrivelse fra Kiel, den 18de Januar 1814. Det er nu først nueligt af tilforladelige Kilder at forvisse sig om Styrken af de Tropper, som brøde ind over den holsteenske Grændse efterat sammes Forsaar ene berorde paa de Kongelige Tropper, siden de franske Tropper havde skilt sig fra dem og vare dragne til Hamborg. De fremmede Tropper ere nu i fuld Bevægelse, for at gaae deres oprindelige Bestemmelse imøde. Man kan forlade sig paa, at der ved at angive den efterfølgende Styrke er anvendt samme Omhyggelighed paa hverken at forøge eller formindske Tallet af de Tropper, som vi i 6 Uger have havt at underholde som Fiender.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
De som her anføres under deres nationale Navne staae alle under Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af Sverrigs befaling. 1) Den svenske Armee, angivet at være 30,000 Mand, var 25,000 Mand, 2) Hannoveranere, russiske tydsk Legion Hanseater, under General Valmoden, angivne at være 15000 Mand, vare . . 120000 - 3) Russere under General Baron how 4) Russere under Generalerne Bennigsen og GrevStroconow . 5) Kosakker under General Tettenborg. 20000 - 6) Meklenborgske Tropper, angivne at være 3000 Mand, vare . . 7) Engelske Tropper i Lübeck - 8) Preussiske Tropper under General Pudlitz, som vel endnu stode i det Mecklenborgske, men vare bestemte til at rykke efter . 2000 - 86, 300 Mand. Hvor byrdefuld disse fremmede Troppers Nærværelse har været og tildeels endnu er, uagtet der nu kan ventes Betaling for hvad det fordres til deres Underholdning, kan Enhver lettelig forestille sig; imidlertid kan der dog ikke med Grund klages over deres Opførsel ialt mindelighed, naar der tages i Betragtning at de rykkede ind i Landet som Fiender. Ovenstaaende giver Anledning til følgende Betragtninger : Ved den først sluttede Vaabenstilstand, efter den østerrigske Legationssekretairs Ankomst fra Kiøbenhavn til den fiendtlige Armee, blev Fæstningen Rendsborgs Proviantering sikkret for nogle Uger, da ellers Levnetsmidlerne ikke havde saalænge kunne strække til for Garnisonen, som var bleven saa betydeligen forøget ved de Troppers Antal, som under General Prinds Friedrich til Hessens Anførsel, ligesaa heldigen som modigen banede sig Veien til Fæstningen, uagtet en overlegen Fiende søgte at forhindre det, og at afskiære yele Corpset. Men Mangel paa Hestefoder blev dog ikke afhiulpet. Ved denne Vaabenste stand forebyggedes ligeledes at de Regimenter, som vare paa Marschen i det Slesvigske, forat forene sig med General Prinds Friedrich til Hessen, ikke bleve enkeltviis oprevne af det fremtrængende Fiende, og Jylland saaledes udsat forat blive oversvømmet af ham. Disse vare de Fordeele der høstedes af Vaabenstilstanden.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
De fra Sielland afsendte Regimenter kunde, uagtet al anvendt Flid, ikke saa hastig komme over Beltet og igiennem Fyen, at et tilstrækkeligt Antal Tropper kunde komme over til Jylland inden Vaabenstilstanden blev fornvet under den Forpligtelse ikke at afsende flere Tropper til Jylland, hvilket heller ikke var Hensigten, da man holdt for, at med de Tropper der vare i Fyen kunde Fienden hindres i at rykke frem i Jylland, med mindre han dertil anvendte den største Deel af de Tropper han kunde undvære andetsteds. De i Rendsborg indsluttede Tropper, som for største Delen bestode, af dem, der under General Prinds Friedrich til Hessen havde staaet mod Fienden indtil Vinterens Begyndelse, og derved, ligesaavel ved at modstaae en overlegen Fiende, som ved at bivouaniere, havde lidt betydeligt Tab, vare sammensmeltede til omtrent 5000 Mand under Vaaben.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Jngen af Hs. Majestæts Undersaatter vil miskiende hans faderlige Hensigter, efter at de alle have været Vidne til Allerhøistsammes i utrættelige Bestræbelser for Landets Forsvar og Velfærd. Jkke maa Mismod i Ulykke forøge Smerten af den Beslutning, som giengav os Fredens Velsignelser, hvortil vi ere saa høilig trængende, og tilveiebragte igjen god Forstaaelse med de Magter, hvis Venskab sikkrer Statens Vedligeholdelse. Udtog af en privat Skrivelse fra Aller (2 Mile sønden for Colding), den 19de Januar. Den 8de Januar, om Eftermiddagen, ankom General Tettenborn med 3 til 4000 Mand Kosakker, eller rettere lette Tropper, paa een Gang baade til Christiansfeldt og Aller. Generalen tog sit Hovedqvarteer i Christiansfeldt, og en Hovedvagt blev strax lagt ind i Aller, forat bemægtige sig Landeveien, og tillige staae i Forbindelse med Christiansfeldt og Kongeveien. Ved Tyrstrup Kirke leirede sig den største Deel af dem. Nogle hundrede Mand, som vare rykkede ind i Christiansfeldt, bandt deres Heste ved Træerne, giorde Jld paa mangfoldige Steder i Gaderne, lavede der deres Mad, og sove efter Maaltidet ind under aaben Himmel i den stærkeste Frost. Forposter vare udsatte til alle Sider, Efter et Par Dage rykkede de længere frem imod Wonsild; dog kom de ikke til Wensild By, eftersom der var dansk Militair, hvormed de havde en liden Fægtning. Til Colding kom Fienderne heller ikke. Den 13de Januar (gammel Stil) helligholdt de Nytaarsdag i Christiansfeldt. Den 16de Januar fik vi Efterretningen og Freden, og en saa Timer vare alle Kosakkerne borte. Ved deres Bortreise, som under deres Ophold, holdt de god Mandstugt, og takkede ved Afskeden for god Beværtning.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Nyborg, den 24de Januar. Tropperne i Holsteen ere i fuld Bevægelse for at forlade Landet, og man haaber at de i Overmorgen skulle, paa Benningsens Corps nær, som bliver staaende for Hamborg, alle være udenfor Grændsen. Lille Belt er ufremkommelig for andet end Baade; Tropperne kunde derfor ikke komme over til Jylland. Udenlands fra haves intet Nyt. Fæstningen Wittenberg er den 12te dennes taget med Storm.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Maribo, den 24de Januar. J Nykiøbing paa Falster er, som Følge af den ved Øvrigheden trufne Indretning, fra 1ste October, 1812 til December Maaneds Udgang 1813 af Formaalings= og Brændings=Kornet udbaget over 8,500 Brød, a 7 1/2 Pund, som ere komne de Trængende der i Byen tilgode for taalelige Priser nemlig 7 Mk. 2 s. 3 Mk., 9 Mk., og saa videre høiere indtil nu tilsidst 16 Mk. D. C. for Stykket.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Kiøbenhavn, den 31te Januar. Danmarks Fred med Engelland og Sverrig er afsluttet i Kiel den 14de i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1814-01-31
Ved Reskript af 5te Novbr. f. A. til Biskoppen over Ribe Stifter det fastsat, at den residerende Kapellan i Colding skal for Eftertiden give Underviisning i Byens Borgerskoles øverste Klasse, 3 Til mer hver Sognedag, hvorimod han skal være fritagen for at holde Prædiken i Colding, undtagen til Aftensang de 3 store Høitider, samt Nytaarsdag, almindelig Bededag og Reformationsfesten. Hs. Velarværdighed Hr. Dastrup takkes paa det forbindtligste for det tilsendte Brænde, den 28de Januar sidstleden, af St. Hans Hospitals Lemmer. Tat adle Mand for den Velgiørenhed, Du lindrede den Armes Nød og Smerte, Og fra vort Takopfyldte Hierte. Dig ønskes Løn og Held fra Himlen ud Ærbødigst. fra Hospitalets Lemmer.