JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Blandinger. Ved Pesth skal der sammentrækkes et østerrigsk Armeekorps paa 80,000 Mand. Tyve østerrigske Skibe havde faaet Firmaner til Sortehavet for at bringe Kornvare til den tyrkiske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
J Bahia have Negerne revolteret, men Gouverneuren sendte et Regiment imod dem og lod henved tu finde nedsable før der blev Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
De brittiske Undersaatters Krav fra 1807 paa den danske Regjering for seqvestrerede Skibe og Vare, er nu bragt paa Bane i Underhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Den 21de Juni styrtede Fru Wyse (En af Lucian Buonapartes Døttre) sig ud i Floden Green=Park (i London) for at ville drukne sig, men blev reddet. Hun skal være ulykkelig gift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Pesten er ogsaa udbrudt i Smyrna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
J Brussel opførtes den 28de Juni en Concert i Skelettet af en Hvalfisk, hvori der sad 24 Musici med deres Nodepulte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
J Carlscrona's Lehn skulde sidstl. 10de Juni to Forbrydere halshugges, men paa Veien til Henrettelses, pladsen, ved Listerbye, undveeg de fra Bevogtningen, og have ikke været at finde siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Den svensk norske Eskadre var den 27 Mai komme til Gibraltar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Under sit Ophold i Christiania har Hs. M. Kongen, udnævnt Ritmester Hedemarck til Hof-Jntendant Kammerjunker og Kabinetssecretair Niels Anker til Kammerherre, samt Cand. jur. A. F. Greve af Trampe, og Fuldmægtig i Statsraadsbuteauet J. F. Monrad til Kammerjunkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Grev Carl Schimmelmann er indtruffen til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Fædrelandet. Khvn. den 11te Julii. J Onsdags Morges gien russisk Eskadre, under Admiral Senjawins Commando, bestaaende af 4 Linieskibe og 7 Fregatter, til Ankers 12 Mile søndenfor Dragøe. Samme Aften kom den russiske Generalkonsul v. Gerschau, tilligemed endeel russiske Officerer og Embedsmænd, i Land fra Flaaden, herved Toldboden. Jgaar og idag ere trende Fartøie herfra afgaaede, for at optage og transportere Skytsen, for et Par af de sværere Linieskibe - af hvilke et er paa 96 Kanoner - da disse stikke for dybt til at flyde igjennem Jndløbet til Sundet. Da de nævnte Transportskibe ere fragtede paa Vilkaar, at de, hvis Admiralen forlanger det, skulle gaae til Helsingøer, er det sandsynligt, at Eskadren, i Tilfælde af at Vinden bliver gunstig, ei vil gaae til Ankers heri Renden, men passere (Khvnsp.) herforbi lige til Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Da flere uheldsbebudende Rygter have været i Omløb angaaende den herfra, under Hr. Capitainlieutenant Groves Commando udgangne Cadetcorvette Najadens Skjæbne, vil det være behageligt at erfare, at den lykkeligt er ankommen heri Sundet, og i Formiddags befandt sig under Opseiling hertil fra Vedbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Hs. Durchl. Generalmajor, Hertug F. W. Leopold til Slesvig=Holsteen Sønderborg Glücksborg er allernaadigst bleven udnævnt til Chef for det oldenborgske Jnf. Regiment. Commandeuren for Hs. M. Kongens Regiment, Oberst v. Kreber, er efter Ansøgning i Naade og med Pension afskediget af Krigstjenesten som Generalmajor - Kammerherre v. Kost, der nu er afreist fra Wien til Paris, er af Hs. Maj. Keiseren af Østerrige bleven benaadet med St. Leopoldsordenen og en kostbar Gulddaase med Keiserens Navnetræk. Allene i Juni Maaned have 1966 Skibe af forskjellige Nationer clareret i Helsingøer. Søndagen den 29de kom 159 der paa Rheden. Slagelse. Den 9de Julii om Eftermiddagen Kl. 5 Slog Lynilden ned i Løvegades Mølle tæt udenfor Byen, flakte den ene Møllevinge, som nedfaldt. Derpaa gik Lynilden ind i Møllen, hvor den gjorde Skade, paa forskjellige Steder og gik tilsidst ud igjennem en Muur og dræbte en Hund. Ogsaa Kjøng Mølle er bleven antændt af Lynild og aldeles afbrændt. Dødsfald. Justitsraad Haundorff, afsk. norsk Lieutn. Strambou, Baron Dirkink af Holmfeld, Christine Weyle, Alle i Khvn. Zieglers Enke i Frederiksberg. Juliane Rosted i Hirschholm. Andreas Demant paa Herlufsholm, Md. Hanna Wulff i Kjerteminde. Kom. Krag i Aalborg. Kours den 11te Juli, 217. Spec. 13 Mk. - s. Norske Speciessol. pr. 100 Spec. 158 Rbd. Sdl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Befordringer og Afgang. Cand. Theol. W. Edsberg beskikket til Adjunct ved Cathedralskolen i Aarhuus. Cand. Theol. A. Heegaard til Sognepræst for Estvad og Rønberg M. i Ribe Stift. Cand. Theol. Rohmann til Sognepræst for Tønning &c. i Aarhuus Stift. Sognepræst for Ring og Feuling M. i samme Stift J. Fabritius til Sognepræst for Sjørring M. i Aalborg Stift. Exam. juris Callesen til Procurator ved Retterne i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Pastor Gad med Familie, Handelsfuldmægtig Raae med Datter, Exam. juris Jacobsen, Bundtmager Michaelsen, Forstrand. Müller, Sukkerraff. Grand, Mad. Nørregaard, Stud. chirurg. Høeg Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Ritmester v. Warnecke med Familie, Pastor Brygmann, med Familie, Theater=Controlleur Andersen med Familie, Grosserer Broberg med Familie, Mad. Sadolin med Søster og Datter, Krigsraad Bye- og Herredsfoged Schjøtz, Lieutn. v. Engelsted, Frøken Larsen, Jfr. Struer, Frue Krossing, Jfr. Krossing, Kbm. Pagh, Forvalter Kierulfe, Jfr. Holst, Kbm. Wibroe, Contoirbetient Møller, Skrædermester West, Kbm. W. Cohn, Handelsbetjent Lewy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Bekjendtgjørelser. At min gamle agtværdige Svigermoder Enkemadame Anne Marie Bay født Bondorph er i Dag ved en blid og rolig Død indgaaet til den evige Hvile i sit Alders 80de Aar, bekjendtgjøres herved for hendes fraværende Slægt og Venner paa egne og hendes tvende efterladte Døttres Vegne. Limaae Præstegaard, den 13de Juli 1828. Lihme, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Torsdagen den 17de d. Kl. 3 Eftermiddag, foretages Auction i Stervboet efter Enken Mad. Schaarup over en Deel Behave, bestaaende af: Borde, Stole, en Dragkiste, et Sengested, Sengeklæder, Gangklæder og en Deel Kjøkkentøi. Auctionen holdes hos Skomager Erichsen paa Volden. Aarhuus, den 14de Juli 1828. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Efter Reqvisition fra Procurator Nielsen for Enken og Arvingerne i Stervboet efter afgangne Farver N. F. Jahnsen, foretages Auction over følgende bemeldte Boe tilhørende Eiendomme heri Byen og paa dens Grund: 1) Gaarden No. 77 paa Vestergade som haves i Leie af Kjøbmand Evald. 2) Et Sted beliggende ved Aaen som for Tiden beboes af Handelsmand P. Felix. 7 Gaardsavl paa Byens Mark, som haves i Leie af Kjøbmand Simmelkier, Avlsmændene Christen Stier, Søren Hielmager, Søren Gammelgaard og Frederik Müller. Og berammes at afholdes saaledes: 1ste Gang Fredagen den 25de Juli 1828. 2den dito dito den 1ste August 3die dito dito den 8de dito. Hver Dags Formiddag Kl. 10 paa Raadstuen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de Juli 1828. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Mandagen den 28de Juli næstk. Formiddag Kl. 11, bliver efter Forliig og Udlæg foretaget Auction overden Albreth Andersen tilhørende Gaard paa Gjedved Mark i Tolstrup Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. med den paa Marken staaende Afgrøde. Bygningerne og Jorderne ere gode og til Gaarden er fornødent Tørveskiær. Af Kjøbesummen kan 600 Rbd. Sedler indtil videre blive indestaaende hos Kjøberen, mod Panteobligation. Auctionen holdes i selve Gaarden, og denne agtes derved absolut bortsolgt, hvis antagelig Bud skeer. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Juli 1828. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Paa Reqvisition af afgangne Kjøbmand Bøeghs Enke, bliver efternævnte hende tilhørende faste Eiendomme opbudet til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa Weile Byes Raadstue, Torsdagen d. 24 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 11.1) Gaarden No. 85 paa Hjørnet af Søndergade og Kirkestræde, der bestaar af: et Forhuus til Gaden, paa 13 Fag, Muur- og Bindingsværk 2 Etage med Kielder under, et dito paa 18 Fag ud til Kirkestræde, ligeledes 2 Etage Muur= og Bindingsværk, en Ladebygning paa 15 Fag ud til Foldgaden, og et Pakhuus i Gaarden paa 10 Fag, tilligemed de Gaarden tildeelte Jordlodder i Byens Søndermark med Hartkorn. 2) En Aalekrats Lod paa Byens Nørremark. 3) En Steenkastkrog Lod sammesteds. 4) En Englod i Vesterkjær. 5) En dito paa Aasen. 6) En dito i Guulkrog. 7) En dito Medens=Eng kaldet. 8) En Eiendom i Grundet Skov, der indeholder i saavel betydelig Pløieland, som Skov i Nærheden af Byen og som staaer for Hartkorn 218 Ager og Eng og 1 1/2 Alb. Skovskyld. 9) Endens Andeel, deels i det saakaldte Graver huus med Tilliggende og deels i de saakaldte Uhre=Banker med derpaa værende Skov, hvortil hører de indkjøbte Konge- og Kirke=Korn- samt Qvægtiender og 10) Et Tørveskifte i Harritzøe Mose af 10 Favnes Brede uden Hartkorn. Conditionerne, der paa Auctionsstedet blive fremlagte og bekjendtgjorte, ere tilligemed Adkomstbreve og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, forinden til Eftersyn hos Eierinden; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Weile, den 5te Juli 1828. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Jfr. Nille, Marie Brandt indkaldes herved, conform med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, under det Tab som Placat af 26de Marts 1790 bestemmer, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres havende Krav. Horsens, den 10de Juli 1823. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Vi Undertegnede tager os den Frihed at bekjendtgjøre for det ærede Publikum at vi for Silke= og Klæde. kræmmer L. Hartvigsons Regning, kommer til forestaaende St. Olufs Marked med et stort Oplag at alle muelige Manufactur og Mode Artikler, som nyligen ere komne fra Udlandet, og sælges saavel en gros som en detail, saa anbefales et betydeligt Shawlsoplag, hvoraf haves alle mulige fortiden existerende Sorter, saasom: Pariser, Lyoner, Persiske, Bour de Sol, Engelske, Berliner, Ostindiske, Chinesiske Crep, Shawls, lange og fiirkantede i alle mulige Størrelser, Qvalite og Couleurer til Priser fra 4 Rbd. til 100 Rbd. Stykker. Endvidere Silkevare: Satin Ture, Satin Grie, Satin=Royal, SatinRussig, Gros de Royal, Gros de Berlin, Gros de Paris, Gros de Neapel, Levantin, Marselin, Atlasker og Florence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Disse Silkevare kan erholdes i de nyeste og nu brugeligste Couleurer, tillige forefindes, blandt disse Silke vare Sorter Satin Ture og Levantin som kan leveres næsten 1/ billigere som aangbar Priis. Kjoletøier, bestaaende af: de nyeste og moderneste Sirtzer 5 a 6 forskjellige Boniteter, Bareger, Glands Gingham, Cotpally, Cote Cendrillon, Savjard, Batist, coul. Linon, udmærkede fine Merinos og Bombasin, m.m. Ligeledes vil der forefindes et stort Partie af alle muelige Sorter hvide Vare, saasom: Cembrings, J. conet, Moll, Gage, Bobbis=Net, Batist=Schierting, Cammerdug, Everlasting og Russin doks. Til Meubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Sort og couleurt Moren, Gardin=Nettelduger, Meubel Sirtzer, Demetie, hvide stukkene Sengetæpper, med mange flere Mode Vare, som ei her kan anføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Da vi medfører et velassorteret Lager af nyeste og bedste Varer, og vor Princip er at sælge til de muelige billigste Priser, smigrer vi os med at blive ret talrigt besøgt af Kjøbere og troe vi i enhver Henseende at kunne tilfredsstille Enhver som vil beære os med deres Besøg, Vort Logis bliver hos Hr. Ballin paa Frederiksgaden i Nærheden af det lille Torv, og Boutiken bliver paa det store Torv, som nærmere anmærkes. Anrich & Michelsen. fra Kjøbenhavn. For de Handlende som relse til Markederne, undlade vi ei at kundgjøre, at vi ere forsynede med en betydelig Deel Nürnberger=Vare og andre Vare som en Gros udsælges til særdeles billige Priser. C. A. Bunger & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Flere Sorter fiine, middel samt ordinaire Røgte bakker sælges til billigste Priser af Christen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Flere Sorter fiine Vanille Chocolade sælges til billigste Priser af Christen Schmidts Enke. Bindsaalelæder og Vexlæderskind kan igjen faas R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-15
Hos Weibel i Horsens er et gibset Værelse paa 3 Fag med Kakkelovn og et Sovekammer paa 2 Fag af faae tilleie til førstkommende Flyttetid. Grundig Anviisning til at tilberede Vand=Miniatur og Oliefarve, med 2 illum. Tabeller, 24 s. heftet, - Blomster=Gartneren eller Anviisning til at anlæge Blomsterhauger, opelske og pleie de skjønneste og meest yndede Blomsterværter, af examineret Gartner Lassen, 6 Mk. heftet, faaes hos J. Jessen og S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Aar 1828. Nr. 110. Torsdagen. den 17de Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst i privilegerede Aarhuus. beideilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Fædrelandet. Ved Forordning af 4de Juni er befalet : at Lovens 5 B. 2 C. 30 & 31 A. skulle være saaledes forandrede, at et Barn, uagtet det døer uden at have modtaget Daaden, ei skal ansees udelukket fra Arv, naar kun ikke den i Forord. af 30 Mai sidstl. til Daadens Jværksættelse foreskrevne Tid var udløbet, dog følger det af sig selv, at det maa bevises, at Barnet har været levende født, og at det har overlevet Den som det skal arve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Under 25de f. M. har Hs. Maj. allernaadigst befalet: at den Bestemmelse herefter skal gielde over hele Riget, at enhver arbeidsfør Jndsidder, dog Aftægtsfolk undtagne, skal aarlig forrette en Høstdag for Sognepræsten, eller ogsaa at yde ham i det mindste 24 Rbs. Sølv aarligt Høitidsoffer. Forsømmelse uden lovlige Forfald skal erstattes Præsten med 18 Rbs. Sølv. Ugivte Jndsiddersker skulle være underkastede samme Forpligtelse, men hvis de foretrække at give aarligt Offer, dette kun være bestemt til 16 Rbs. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Blandt de i forrige Uge til Kjøbenhavn ankomne Reisende med Dampskibene vare: den kgl. danske Charge d'Affaires i Lissabon Hr. dal Borgo di Primo; Geheimeconferentsraad Grev Hardenberg=Reventlau med Gemalinde, to Selskabsdamer, tre Kammerjemseneer, &c.; Fru Grevinde Pappenhiem medFølge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
J Torsdags Eftermiddags vilde Dampskibet Prindsesse Vilhelmine gjøre en Lysttour omtring den russiske Faade, hvis den gik til Ankers i Renden. 4 Mk. Billetten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Det Beckerske Skuespillerselskab, som atter, siden dets Tilbagekomst fra Gothenborg, har givet er Snees Forestillinger i Helsingøer, agter sig nu igjertil Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Ankomne med Dampskibet Dania. Tirsdag Middag Kl. 123/4. Hr. Etatsraad og Kammeradvocat Bilsted med Søn og Tjener; Kammerraad og Renteskriver Nimb; Baronerne Hans, Julius og Gottlob Rosenkrantz med Tjener; Medlem af Kunstacademiet Dyrmaler Gebauer; Elev af Kunst, academiet Høegh Guldberg; Jnsp. Qvist med Kone; Fru Bruun; Frøkenerne Flindt; Frøken Lerche; Hr. Watt; Madame Robertson; Jfr. Robertson; Pastor Prahl med Kone og Børn; Pastor Deichmann med Familie, Madamme Simonsen med 3 Børn; Cand. Theol. Balle; Stud. Theol, Tegder; C. Christensen; Stud. jur. Møller; Cand. philos. Rubner; Cand. Theol. Bruun; Handelsbetjent Karmarck Cand. Theol. Faith; Cand. jur. Kuntzen med Kone; Student Hildach; Lovise Nissen; Skræder Lemming; Pastor Petersen; Komd. Monrad og Kone; Handelsbet. Westrup Skrædersvend Riis; Exam jur. Nimb; Copiist Berthelsen, Toldbetjent Banditz; Urtekræmmer Gay; Mad. Schmidt med 4 Børn; Handelsfuldmægtig Schmidt; Secretair Le Maire med Familie, kgl. Fuldmægtig Rindom; Jfr. Louise Møller; Kammerjunker og Pre=Lieutn. v. Thienen; Pigen Karen Andersen; Studenterne Tryde og Mossin; Jfr. Mossin; Jfr. Landt; Stud. philos. Kiær; Pastor Langhorn med Kone; Handelsfuldm. Holm; Student Bechmann, Discipler Joh. Wissing og Chr. Wissing; Handelsbetjent Heegaard; Cand. chirurg. Asmussen; Hr. H. Duncan; Mad. Jensen; Landsoverretsprocurator Ph. I. Knudsen; Cand. Theol. Ebeling; Bonde Rasmus Knudsen; Student Lichtenberg; Hr. Dons med Datter; Student Bay; Cand. ph. Rohde. Til Fredericia, Bogense og Striib, med Dampskibet Dania d. 2de Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Hs. Excell. Geheimekonferentsraad og Overpræsidens v. Moltke med Frøken Datter samt Frøken Zepelin og Tjener: Justitsraad Ewers; Kammerjunker Fons; Fru Etatsraadinde Lange med Datter; Mad. Lange; kgl. Fuldmægtig Nyeland; Fru Restorinde Jørgensen; Frøken Harboe; Jfr. Nyerup; Jfr. Strøm; Contoirist Wewer; Meelhandler Randbøll med Familie, Toldbetjent Heggum; Carl MohrsEnke; Hr. Almstock, Mad. Sarrow med Døttre; Oberst v. Bulow; Copiist Bülow; Fru Meyer; Cand. Theol. Feilberg; Silke= og Klædehandler Jansen; Jfr. S. og C. Købke; Propr. van Deurs; Silke= og Klædehandler Halkier, Student Paulsen; Hofekr. Grøn og Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Et Par Ord i Anledning af det i Aarhuus Stiftstidende No. 100 for d. A. indrykkede Stykke, om: Bissekræmmere og Brænderier, paa Landet. Under den Forudsætning, at Forfatteren af ovenanførte Stykke, er en Mand, der kun ønsker, uden private Hensyn, den Qvæstion han har opstillet, prøvet fra flere Sider og efter forskjellige Anskuelser, er det at Jndsenderen herved efter Evne søger at bidrage til, om muligt, at henvende Vedkommendes Opmærksomhed paa Sagens fleersidige Forhold, forsaavidt det maatte være deres Kald at bestemme, hvad som skal skee. Uden derfor at indlade mig paa de Specialia af Stykket, som synes at være stillet imod en enkelt Deel af Handelstanden, skal jeg blot fremsætte nogle almindelige bemærkninger, om de trende opkastede Spørgsmaale. Forfatteren synes selv at indrømme, at Bissekræmmere, og hvad dermed er synonym, Landprangere, ere for Landet i Af mindelighed skadelige Folk, ligesom at deres Existence ligefrem er imod Lovene. Hvorfor skulde de da ei afskaffes, Saalænge man skal kunne tænke sig en ordentlig organiseret Stat, maae dens Borgere være inddeelte i Klasser, som hver drive sin Næringsgreen. Er Statens Styrke, eller om man vil, Næringsgrenenes Omfang, rigtig afmaalte, og henstillede paa de Steder der af Staten ansees beqvemme og paa sende, er visselig enhver Overtrædelse af disse Grændser, ei alene en Fornrettelse for den Klasse af Statsborgere hvis Rettigheder krænkes, hvilket Staten ei bør eller kan taale, men ogsaa en Forstyrrelse af den Orden som denne eengang har indført, beregnet og bygget sin Existence paa. Altsaa troer, jeg at man tør antage som Axiom, at saalænge Lovgiveren, ikke ved en positiv Lov har viist Nødvendigheden af Forandring i saa Henseende, er Enhver, paa hvilken som helst Skingrund, uberettiget at overskride de satte Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Da nu Bissekræmmerne, Landprangerne eller hvad man vil kalde disse Folk, ligefrem gjøre Jndgreb i Kjøbstædernes Rettigheder efter vore nu gieldende Love, eller hvad der efter foranførte er det samme, overskride den Grændse, Staten har saa for Kjøbstædernes Næring, og som maae ansees som Basis for de Tyngder der igjen af Denne paalignes Borgerne, saa maae disse - naar den almindelige Orden ei skal forstyrres i afskaffes. Ethvert Middel, som hjemles i Statens Love, to Øiemedets Opnaaelse, kan der saaledes i Regelen intet siges imod. Kun maae jeg med Forfatteren være enig i, at de flere Kjøbstæder opstaaede Corporationer af Handlende i denne Hensigt, neppe vil føre til Maalet, ligesom Curen synes noget voldsom, og altid, formedelst det Jndgreb i de Mennesket med fødte Rettigheder, som dermed forbindes, nemlig Huusfreden Krænkelse, beholder det Odieuse hos sig. At imidlertid de Handlende selv søge at haandhæve de den givne Rettigheder, synes ikke med Billighed at burde dadles, (kun var vist lidt mere Humanitet i Fremgangsmaaden tilraadelig) thi hvem siger at vedkommende Øvrigheder kiende og have Leilighed at kjende al det Uvæsen, der gaaer i Svang i deres Jurisdictioner, Desuden maae disse altid være nærværende naar noget med Retsvirkning skal foretages. Dog troer Jndsenderen, at de Handlende i Almindelighed bedst afskaffede Kræmmerne paa Landet ved selv ikke at nære dem. Naar derfor de Handlende istedet for forberørte stiftede Corporationer, hvorved ethvert Medlem paalagde sig selv en Mulct der i Gjentagelses=Tilfælde fordobledes, naar han paa nogen som helst 3 Maade sontinerede Kræmmerne, vilde Hensigten meget snart opnaaes. Saalænge derfor Kjøbmændene ei selv ville bestræbe eel sig for at qvæle det Onde i sit Udspring, vil det vanskelig, end- og med Statens yderste Anstrængelse, gandske lade sig hæmme men naar Kjøbmanden og det Offentlige arbeidet til samme Maal, vil et for Staten anerkjendt Onde udryddes, paa anden, Maade neppe. (Man ville forresten hermed conf. et Stykke i Kjøbenhavns Skilderie No. 17 for 1826, der afhandler noget Lignende). Forfatteren gaaer derefter over til at tale om Brændeviinsbrænden paa Landet, som han selv erkjender at være et vigtig gere og vanskeligere Spørgsmaals Afgjørelse end det foregaaegende, og derfor skal jeg ikke nægte, at Resultatet af et bekræftende Svar, Forfatteren noget gesvindt synes at kommetil til, frapperer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-07-17
Spørgsmaalets Besvarelse tør jeg ikke indlade mig paa da der er eller har været nedsat en Kommission der vist finder det af et langt videre Omfang end man i Almindelighed anretager det for. Kun skal jeg vedrøre de Steder i bemeldte Jndrykkelse der ikke forekommer Indsenderen saa gandske klare, som han maae antage Forfatteren synes at have opfattet dem. Forfatterens Hovedargument for almindelig Brændeviinsbrænderies Tilladelighed paa Landet troer han at finde deri, at Landmandens Producters Værd stode i et bedre Forhold til Udgifterne, da Forbuden mod Brændeviinsbrænderiet paa Landet udkom, end nu, hvorfor denne for Tiden maatte være berettiget til, paa hvilken som helst Maade at forædle sine Producter. For det Første maae det bemærkes, at Landmandens Jnteresse ikke ene var eller kan være Grund til Spørgsmaalets Besvarelse. Herom ville man eftersee Præmisserne til Forordn. af 2den Septbr. 1773 og 26de April 1776 hvortil Forordn. af 2den August 1786 refererer sig. Man vil her finde, at de af Lovgiveren for Forbudet anførste Hovedgrunde ere: a) Misbrug af overflødig Brændeviinsdrik paa Landet, der ledede til Sædernes Fordærvelse. b) De Kongl. Consumtions-Jntraders Forringelse. Og endelig c) Et Misbrug der var skadelig for Kjøbstædernes Næring, Forfatteren vil deraf see, at man ikke tør besvare Spørgsmaalet bekræftende, om man endog maatte tiltræde hans Mening om at uindskrænket Brænderie paa Landet var gavnlig for Landmandens Production under nærværende Tidsomstændigheder. (Hvilken Mening jeg dog ingenlunde ubetinget tør antage.) For det Andet er det et stort Spørgsmaal, om Bonden i Almindelighed ved at brænde sit Korn i Brændeviin, kan siges at forælde sin Production til sin Fordeel, naar alle Blomstændigheder tages i Betragtning? Deriblandt regner jeg: a) Hvor Bonden selv brænder, drikkes uforholdsmæssig meere, Brændeviin indbyrdes blandt Almuen, end der hvor han maae kjøbe sit Brændeviin, uden at jeg derfor paastaaer, at egentlig Drukkenskab eller Fylderie der har sit Sæde meere end hvor det sidste er Tilfældet. Maaskee har Erfaring endog beviist det Modsatte, Naar Bonden saaledes ei brænder selv, forbruges mindre - altsaa en Jndtægt b) Kornet maae i og for sig, heelt eller gruttet, afgive en langt kraftigere Næringsmiddel for Kreaturer end naar Kraften førster taget deraf til Brændeviin. c) Det Brændeviin Bonden ville kunde sælge, naar Brændeviinsbrænden paa Landet blev almindelig, vilde ufeilbarlig komme til at staae i lige saa slet et Forhold til Afgivterne, som Landmandens øvrige eller naturlige Productioner forhen stode; thi Mængden og Sletheden maatte medføre denne Virkning da Erfaring har viist, at det Brændeviin Bonden brænder er i Almindelighed i høi Grad usselt; hvorhos der spildes en Mængde Korn af Mangel paa Kundskab om Brænderie.