JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Den 29de Decbr. creerede det medicinske Facultets Decanus, Etatsraad Saxtorph, J. B. Hornbeck, Landphysicus, paa St. Thomas, og Licent. C. P. M. Hansen, til Doctorer i Medicinen. Det til denne Act, af Prof. Madvig forfattede Program indeholder Begyndelsen til critiske Bemærkninger til nogle Steder i Ciceros Taler mod Verres. Efter Forlydende skal Regjeringen have ifinde, efterhaanden at forandre Kulfyrene til Lampefyr. Til næste For haar vil der i denne Henseende blive gjort Begyndelse med Fyrene paa Nakkehoved og Falster.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Den 18de D. bortsælges paa Børsen i Kbhvn. 486 Fade Talg, et Parti løst Dito, 346 Trosser Tougværk og 28 Bundter Skibsmandsgarn, mere eller mindre beskadiget af Søvand og bjerget af den paa Saltholmen strandede Brig Thomson.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Den 15de D. forauctioneres paa Frysenborg Thingsted, endeel brugte Bøger, tilhørende Grevskabets Læseselskab.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Sparecassen i Randers har i den Kgl. Casse indestaaende, 5900 Rbd. rede Sølv og 15000 Rbd. Sedler. Ved Strømtoldcontoiret i Fredericia have i 1832 clareret 941 Skibe. Efter at have indledt sin Aftenunderholdning paa det Kgl. Theater den 16de f. M. med en saare vakker, beskeden Prolog, sluttede Herr Skuespiller Overskou, nu ogsaa fordeelagtig bekjendt som Skuespildigter, samme med følgende Epilog, der af mange Aarsager fortjener at vorde almeenbekjendt. Gid jeg var anonyml. Man anonym kan frie og gjøre Gjeld, -
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Det Første seer man af Adresavisen, Hvor Piger dagligt kan faae huusligt Held, For et Par Tusind - Det er Torveprisen, Det andet skeer mod lumpe tolv Procent I det besøgte Hielpehuus ved Stranden, Hvor man, naar Pantets Værd kun er bekjendt, Strax hielper, om man aldrig kjender Manden. Man anonymt kan slaae sin bedste Ven, Og blive Ven med sine værste Fjender; Man anonymt kan de, kan gaae igjen, Ja tale lærd om Ting, som man ei kjender, Ved Anonymitet man bliver til Et Slags corporlig Aand, et mystisk Væsen, Som Folk tidt søger i, hvem selv de vil, Men aldrig seer, staaer det end midt for Næsen! Dog da kun, naar hans Væsen er ukjendt, En Anonym som Væsen existerer; Man ei med hans Usynlighed er tjent Til Ting, som man med Brug af Krop præsterer. Hvis man var det - o da man aldrig saae Mig - som mig selv - den mindste Rolle spille, Nei, jeg var anonym - og jeg tør sværge paa, At aldrig jeg mig synlig gjøre vilde. Gaaer Dækket ned, da er jeg hjemme her, Fra Ven til Ven med muntert Sind jeg vanker, Men gaaer det op, og jeg paa Scenen er, Da bliver jeg angst, mit Hjerte heftigt banker. Hvad jeg bør være, altfor vel jeg veed, Til at ved det jeg er, jeg kan mig glæde; Men glad jeg seer hver ædel Broders Fjed Mod Templet, som jeg selv ei kan betræde. - Og dog jeg i et Fag mig vise tør, Hvortil jeg siger selv, jeg mangler Kraften 2 - Ak, derfor ogsaa jeg det Ønske gjør: Gid jeg var anonym, blot for i Aften!"
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Kjøbenhavns=Posten.) Liimfjordens muelige Forening med Randers Fjord angaaende. (Af Kammerjunker v. Bülow i Viborg.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Ethvert Anlæg, der kan tjene til at lette Communicationen, endogsaa mellem enkelte Kjøbstæder, Herreder og Sogne, maa derfor ansees at være gavnligt, og Frugterne af samme lofte være uberegnelige. Den nærmeste Foranledning til nuværende Forslag er denne: Skive Byes Beboere hente den største Deel af deres Brænde i Halds og Aunsbergs Skove, betale Favnen med 14 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk. og føre samme 8 a 10 Miil, til Lands, saa man kan regne, at et Favn Brænde i Skive koster 8 a 9 Rbd. En stor Deel af Norlyng-, ja endogsaa Middelsom og Sønderlyng=Herreder, erholde Sædehavre fra Salling, og føre samme fra Skive og Dommerbye ofte 6 a 8 Mile, paa Axel, hvorved Sædehavre kan beregnes at koste 2 SpeAcier pr. Td.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
J Thiele Stamhuser, Taarupgaards og Fastruplunds Skove gielder derimod en Favn Brænde kun 2 Rbd. a 2 Rbd. 3 Mk. sendog i 1828); Aarsagen dertil er den besværlige Landtransport. Aabnede man derimod en Vand transport for disse Skoves Effecter, vilde samme stige strax til det Dobbelte, og Eierne af disse Skove behøvede kun at sælge det Halve af hvad der nu sælges aarlig, og dog naade samme Jndtægter. De nævnte Skove kunde meget bekvemt forsyne Skive, Nykjøbing, Thisted og flere Kjøbstæder med alle Slags Skoveffecter, og som kunde leveres under de Priser, der nu ere gieldende i Halds, Aunsbergs og Pastrups Skove.) Skals Aa, og som den høiere oppe kaldes, Hersom Aar og Konsted Aa, der for en Deel danner Skjællet mellem Rinds-, Onsild, Norlyng= og Sønderlyng=Herreder, indbyder til en bekvem Seilads i det mindste med Pramme, Den løber ved Hjarbek ud i Liimfjorden og strækker sig op i Landet 8 a 10 Mile. Den har en Dybde fra 4 til 22 Fod. - Middeldybde er 11 Fod - og en Brede fra 20 til 200 Fod. Gjordes den seilbar for Pramme, om blot til Fastruplunds Skov omtrent 3 1/2 Miil fra dens Udløb, vilde derved alle Skoveffecter kunde udføres i Liimfjorden og derved afsættes til høie Priser paa flere Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Sallings berømte Sædehavre kunde paa samme Vei for res til de forskjellige nævnte Herreder. Skattekornet kunde leveres til Liimfjorden fra flere Herreder, og saaledes betydelig Landtransport spares. De ypperlige Enge, der ligge langs med denne Aae, vilde ved samme Oprensning vinde betydeligt, og deres Bevanding i rette Tid ingenlunde derved tabes Store Tørvemoser, som findes i Udsiderne af denne Aa vilde kunne afgive en ikke ubetydelig Indtægt, og Kalkværkerne i Danberg og Mønsted erholde en meere besparende Afsætning tilsøes, end der nu haves tillands. Telgværker vildeopstaae i Mængde og murede Vægge hos Bønderne langs reele denne Ag fortrænge de lidet varende klinede. Denne Anskuelse bevægede mig sidstafvigte Sommer til at foretage en liden Undersøgelse af den omhandlede Aaes Beskaffenhed fra Udløbet ved Hjarbek eller Skals til Hornum Basehuus, og Resultatet findes i vedlagte Optegnelse Jeg troer deraf at være kommet til den Overbeviisning, at man ved at forhøie Skals og Lovel Broer, ved i den tør reste Tid af Sommeren at oprydde ved simple Grøftegrave res Hielp 100 Favne ved førstnævnte Broe, og 200 ved sidstnævnte, ved at optage circa 50 gamle nedlagte Fiskegaardhvis Længde ei er over 2 Favne, ved at nedlægge 9 af de nuværende 12 Fiskegaarde, eller ved at gjøre disse passeerlig for Pramme, vilde der lettelig, og med en ubetydelig Sum Anvendelse aabnes en Passage for temmelig store Pramme, til Fastruplunds og Lindums Skove. De nu i Brug værende Fiskegaarde, med Undtagelse at Sødals, ere, saavidt jeg har kunnet bringe i Erfaring, ikke privilegerede, og ville derfor disse venteligen, efter nærmere Overeenskomst med Eierne, lettelig vorde nedlagte; thi med Ruser kan tildeels det samme naaes, som nu med Gaardene.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Da man imidlertid altid finder det let, som man ønsker at udføre, og saaledes kan misledes, og atter igjen mislede har jeg indhentet flere af de til Aaen grændsende Sognes Sognefogders Skjønsforretninger, som jeg herved har den Ære at Fremlægge, ligeledes fremlægges en Gjenpart=Skrivelse fra Eieren af Bruunshaab, Hr. Fabriqueur Bruun, der viser den mindste Dybde, Pramme, som seile fra Bruuns haab paa Nørre-Aa til Randers, fordrer. Samtlige disse Oplysninger synes ikke at hindre den projecterede Pramfart.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
De, som nærmest ville hoste Fordelen af den attraaede Seilads, ere Eierne af Stamhuset Thiele og TaarupgaardsSkov. Med Hensyn herpaa har jeg ikke villet undlade herved at udbede mig Dhrres, behagelige Erklæring om, med Hvormeget de ville understøtte dette Anlæg, hvis samme, efter duelige Mænds Skjøn og nøiagtigere yderligere Undersøligelse, kunde iværksættes. Ei heller bør jeg undlade at bemærke, at jeg har Grund til at antage, at Amtets virksomme befalingsmand, Her Stiftamtmand, Ridder Schønheyder, vil interessere sig for Udførelsen, og maaskee forskaffe en Understøttelse fra Landhuusholdningsselskabet. Ligeledes har Hr. Cancellieraad, Borgemester Neckelmann, som Medlem af Randers Havnecomcommission, tilsagt mig en Understøttelse til Anlægget, da det, som jeg antager, maaskee kunde lede til en Forbindelse mellem Liimfjorden og Randers Fjord. Anlediget af mit Forslag af 12te Februar 1828 om at letablere en Pramfart paa Skals Aa, som muligen kunde lede til en Forbindelse mellem Liimfjorden og Randers Fjord, har jeg formaaet Hr. Cancellieraad, Borgmester Neckelmann af Randers, og Hr. Kammerraad Herredsfoged Rod, i Forbening med mig, at foretage en Undersøgelse, om hvorvidt en slig Forening af begge benævnte Fjorde lod sig udføre, ved at aabne en Forbindelse mellem Nørre-Aa og Skals=Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Fra Hornum Vasehuus til Hjarbek er circa 4 Miil, Bugterne, som Aaløbet danner, ei iberegnede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Liimfjordens Afstand fra Nørreaa beløber sig saaledes, efter det Foranførte, omtrentlig til 8 Mill. Af disse ere 6 1/4 uden synderlig Bekostning, kun ved nogle Broers Forhøielse, 15 Fiskegaardes Nedlæggelse eller Forandring, samt 3 a 4 grunde Steders Oprydning, foruden de Steder, hvor gamle nedlagte Fiskegaarde findes, alt seilbare for Pramme, af en ikke ubetydelig Størrelse. 1 3/4 Miil løbe 2 Bække, som enten maa udvides, eller, hvad lettere var, en Grøfgraves igjennem denne Strækning, 12 a 16 Alen bred og 3 1/2 Alen dyb. Foruden det alt i de 2 Bække værende Vand, kunne denne Grøft eller Kanal, sandsynligen bliv tilstrækkelig forsynet med det Vand, som nu staaer paa samtlige Enge paa begge Sider, og som maaskee i de sidste 2 Aar har ødelagt flere tusinde Læs Hs. Ligeledes pleier man ved Gravning at træffe paa flere Væld, der ogsaa ville afgive Vand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Foruden at Hobro Kjøbstad formeentligen kunde gjennem Kleitrup Søn aabne sig Adgang til Skals Aa, vilde Skive, Nykjøbing, Thisted og Lemvig med deres Omegn gives en let Forbindelse med Randers, og Kornpriserne, som nu i disse Egne trykkes, deels ved den kostbare Transport over Løgstørs Grunde, hvis Oprensning baade er meget kostbar og usikker, deels ved Afstanden fra Aalborg, vilde betydelig hæve sig, og forøge Landeiendommens Værdi i denne betydelige Deel af Jylland. Næst den Nytte, som Forening af Liimfjorden med Randers Fjord vilde afgive, var Nytten for Engene, hvorigiennem Kanalen kom til at gaae, strax tilstæde, og disse Enges Production vilde uden Overdrivelse blive paa flere Steder det Dobbelte. Store Moser, som her findes, kunde ogsaa afgive en Mængde Torv, der ikke nu afbenyttes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Pramfartens Establering vilde ogsaa for de betydelige Enge langs ved Skals=Aaen, eller, som man ogsaa har benævnt den, Storaaen, være saare gavnlig; thi derved gaves Vandet et friere Løb, og hverken Broer eller Fiskegaarde vilde opholde og stemme Oprydningen. Forsaavidt den rimelige Bekostning, den her forommeldte Grøft eller Kanal vilde medføre, angaaer, saa kunde vel samme nogenlunde beregnes efter hvad almindelig Grøftarbeide koster, og kunde saaledes anslaaes til 6 a 8000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Udførelsen af denne Forening af Liimfjorden med Randers Fjord vilde i Krigstider ei heller være uvigtig; thi da Gudenaa løber i Randers Fjord, vilde derved aabnes en meget betydelig Communication inde i Landet, holder jeg mig hoverbeviist om, uden synderlig Vanskelighed efter Forestaaen3de, kan udføres; men jeg besidder ikke Kundskab til, enten at foretage en formelig Nivellering af Terrainet mellem Skals Aa, Storaaen, eller Kousted Aa ogsaa kaldet, og Nøraa, paa hvilken sidste Pramfart alt er etableret, eller til nøiagtigen at kunne bestemme Udgivterne ved dette Foretagende. Om og hvorvidt imidlertid samme kunde anledige, at Hr. Stiftamtmanden vilde lade denne Sag undersøge af en med Kanalvæsenet fortrolig Mand, og at Flere, som kjende Localet, og ei ere fremmede for statistiske og statsoeconomiske Kundskaber, maatte høres, det tillader jeg mig at henstille til Deres indsigtsfulde Omdømme.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Efterat saaledes Forestaaende er kommet til offetnlig Kundskab, vilde det være saare ønskeligt, at kyndige og med Localet bekjendte Mænd vilde prøve, hvorvidt Forslagene lade sig udføre, og hvilken Bekostning samme rimeligviis vil medføre.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Døde. M. M. Ottosen, f. Mechelsen, 24 Aar; Jfr. W. E. Sparre, 85 Aar; Præste=Enke H. C. Saxdorph. f. Gjedde, 9 Aar; Jda Hviding; Toldb. I. C. Haue berg, 54 lar; Skomagersvend H. H. Jacobsen, 30 Aar; Enken K. Lyestrup, f. Petersen, 87 1/2 Aar; Jordemoder M. C. Pegersen, f. Sørensen, 49 Aar; alle i Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 1ste Januar. J. Petersen af Præste fra Drammen med Bræder og Jern, bestemt til Præst. De Kjønning af Dammen fra Svælvigen med Steenkul, beste til Kbhvn. D. 2den: N. Kragh af Kbhvn. fra Amsterd. m. Tøndebaand og Ost, best. til Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Aalborg Torvepriser, den 5te Januar. Oxekjød 3 a 5 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør, 17 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 7 s.; Kartofler 10 sk. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Aalborg Kirker. Søndagen efter Nytaar prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Begravede. Den 30te Debr. Jomfrue Maren Marie Biering, 36 Aar. - Den 4de Januar, Enkemadame Abrahamsen, født Dyreborg, 81 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Bekjendtgjørelser. Forskjellige Sorter særdeles gode Hampelærreder, Dito Hørlærreder, ægte Blonder, Bobinet, Dito Strimler, allermoderneste Silke=Vestetøier, m. m. m. faaes til billige Priser hos B. H. Cohen. Gammel-Torv. Venligt Raad til unge Piger ved deres Jndtrædelse i det borgerlige Samfund; tilligemed en Anviisning til at tillave de meest brugelige Retter, som ogsaa Maaden at sylte Frugter. Af Vilhelmine Wiswe, født Diener i faaes for 3 Mk. 8 s. hos Rottbøll Sadolin. Beboelsesleiligheder til Paaske Flyttetid, anvises af Hulthin paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Af min Port er i disse Dage bortstiaalet en rødmalet Sprøite=Spand, hvorpaa stod J. H. H. Nr. 245. For Opdagelsen loves en passende Douceur af Johs. Holst i Bispensgade. Lodsedler til det 85de Lotteries 1ste Klasse kunne, tilden 17de Febr. d. A., erholdes a 2 Rbdlr. Stykket hos Undertegnede. Frederikshavn, den 2den Januar 1833. Hollmann.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
En Avlsgaard, hvortil kan holdes 50 Køer foruden det nødvendige Heste, samt en mindre Gaard, hvortil kan holdes 20 Køer foruden de nødvendige Heste, kan faaes i Forpagtning. Boghandler Dons i Viborg anviser, ligesom og hvor kan faaes en ny umalet Altertavle. Liebhabere, behage at melde sig i frankerede Breve. Dorff Mølle i Vensyssel med Overfalds=Vand og ikke ubetydelig Avling, er underhaanden tilkjøbs, og kan, strax tiltrædes da Fæsteren er død. Den er beliggende i Dronninglunds Herred og Sogn. Liebhabere behage i portofrie Breve at melde sig hos Eieren paa Friisholt pr. Viborg. Halling. Liebhaber til en Tre=Etages Vindovn anvises af Skrædermester J. P. Bradsted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Hos Hr. Boghandlere Sadolin og Lundt faaes Endeel jydske Landmænds Mening om Væddeløb, Fuldblod, jydske Racer og Stutterie-Besigtigelses=Præmierne, fremsatte paa egne og Fleres Vegne af Justitsraad Fjelstrup til Sindinggaard, Ridder af Dannebrog, heftet 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Annonce. Bogen: "Den velmenende Raadgiver, kan uddeles til Subskribenterne. Da Recensionen over den tydske Bog af samme Jnd old lyder saaledes: "Det var at ønske, at hver Huusfader og Huusmoder ville anskaffe sig denne Bog og efterkomme de deri anbefalede Midler og Raad, saa haabe vi, at ogsaa den danske Oversættelse vil finde talrige Velyndere, og vil, jo mere den vorder bekjendt, vinde Læsernes bifald. Sønderborg paa Øen Als, den 15de December 1832. C. Wisme, Kongl. privig. Bogtrykker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Auctioner. Da ingen af de ved tredie Auction gjorte Bud paa de Mads Pedersen Frosts og afdøde Hustrues Mari hane Christensdatters Bo tilhørende Parceller Nr. 13 og 14 af Tvergaarden i Beistrup, af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. 21 Alb., med paastaaende Bygninger, og Hovedparcellen Nr. 1 af den Pastor Ras forhen tilhørende, af Fæster Niels Christensen tidligere beboede, Gaard i Hauerslev, af Hartkorn 2 Td. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., alle beliggende i Øster=Han=Herred og Hjørring Amt, ere approberede, bliver ifølge taget Bestemmelse i fornævnte Bo, Onsdagen den 16de Januar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, en 4de Auction afholdt over bemeldte Eiendomme, der ved samme agtes absolut bortsolgte. Auctionen holdes i Beistrup By paa den førstnævnte Eiendom, og Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 27de December 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir for December Maaned 1832. Hvorfra. Til Hvem. Porto.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Kjøbenhavn. Casper C. Raft i Bondrup. Ditto. Skolelærer C. Petersen i Allerup i Hel Dito. lum Sogn. Skipper Christoffer Olsen i Hals. Ditto. H. Bodelsen a Lisehøygaard. Lemvig. Christence Alrum i Dorf i Dronning Dito. Ditto. lund Sogn. i Mariager. Gartner Ole Bentzen paa Store Restrup. 11. Odense. I. Rasmussen i Aarup i Tørslev Sogn. 25. Ditto. Snedkermester C. Kroesgaard i Løkken. 25. Ditto. C. Christensen paa Restrup. Hans J. Berg i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Ribe. Viborg. Procurator Schmidt i Ditto. Ditto. Margrethe Gregersdatter paa Jægerum. 8. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Rettelse. J forrige Avis, 1ste Spalte, stod Belønnings=Lovforslaget, læs: Beleirings-Lovforslaget.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
Tyrkiet. De sidste Efterretninger fra Constantinopel af 26de November - hedder det fra Vien - lyde ikke slet saa ugunstige som de ældre. Jbrahim Paschas Stridskræfter ere vel Portens overlegne, men den ægyptiske Armee gaaer dog tilværks med stor Forsigtighed og synes ikke at attraae nogen alvorlig Fægtning, da den befrygter at ankomme ligeoverfor, Constantinopel i en svækket Tilstand, hvis i det Hele de af Storherren trufne Foranstaltninger lade den komme saa vidt. Staden Koniah, et af de vigtigste Punkter i Lilleasien og i forrige Sommer Samlingspladsen for de tyrkiske Tropper, er endnu i rette Tid bleven befæstet af Tyrkerne, og Storviziren er ilet hen for at forsvare den. Det diplommatiske Corps i Pera er imidlertid i største Virksomhed; der tales endnu stedse, hvorvel ikke med Bestemthed, om en Jntervention fra russisk Side til Fordeel for Porten. Jgjennem Viener nylig ilet en engelsk Coureer til Constantinopel, hvis Ærinde er at overbringe den engelske Regierings Svar paa de af Porten ved dens Ambassadeurer gjorte Forestillinger, og det forsikkres, at hiin Regiering begynder at ansee Begivenhederne i Asien for vigtige. At Østerrig ikke heller vilde betragte en russisk Jntervension i denne Sag med Ligegyldighed, kunde man begribe, om det end ikke stadfæstedes baade fra Paris og fra Vien selv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
Blandede Efterretninger. J Spanien synes Regjeringen at vakle mellem begge det modsatte Partier. "De vise og liberale Forholdsregler, hedder det i en Skrivelse fra Madrid af 10de Decber. - som fulgte paa de for Kongen saa farlige Dage, ere afløstes af en hyklersk Jesuitisme, som Landet og det antisaliske Dynastie maaskee engang vil komme til at fortryde. Amnestien og Udnævnelsen af adskillige høiagtede Navne, deres fandt Sted i det critiske Øieblik, har ikke havt den Virkning, som man ventede; Folket begynder at blive mistroisk og fortryder næsten at have lagt Glæde for Dagen, da det befrygter, at det apostoliske Parti atter skal opnaae Magt og Jndflydelse. Jmidlertid veed disse nok, at de ikke altfor sikkert tør regne paa en Triumph, thi den politiske Vægtskaal kunde let komme til at helde til den modsatte Side, da det er bekjendt, at Ferdinands Politik netop bestaaer i ikke ubetinget at kaste sig i Armene paa noget Parti. Imidlertid sætter dog alt dette Nationen i en ubehagelig og misfornøiet Stemning, da den ikke veed, hvorledes den skal bære sig af, for at kunne giøre Regning paa Regjeringens Beskyttelse og Tilfredshed."
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
Fra Portugal mangle, denne Postdag, Efterretningerne ganske.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
De Lovforslag, som de franske Ministre hidtil have forelagt Kamrene, beløbe sig ialt til 21, foruden 8, som ere foreslagne af Kamrene selv. Det legislative Arsenal, siger get fransk Blad, er altsaa forsynet med tilstrækkeligt Forraad for idet mindste 3 Sessioner. Af disse ere de i politisk Henseende vigtigste, det om Ministrenes Ansvarlighed og det om Beleiringstilstanden. Sidstnævnte Forslag er endnu under Commissionens Drøftelse, og denne skal nu - idet mindste efter Nouvellistes Paastand - være bleven enig med MiUnistrene, idet disse have inddrømmet vigtige Forandringer i de meest anstødelige Paragrapher af Udkastet. Blandt de endnu forventede Forslag er et af den Deputerede Marschal som Oplysninger angaaende det fameuse Pistolskud, thi Resultatet af de i denne Anledning anstillede Undersøgelser er hidtil aldeles ikke offentlig bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
J en Nytaarsbetragtning over Europas politiske Stilling, som indeholdes i det første Nummer af Hamb. N. 3. for dette Aar, hedder det blandt Andet saaledes: "Af ude fem store Magter ere de to Tilhængere af det constitutionelle, tre af det absolutistiske Princip; men undet den tynde, af Lighed i Regjeringsystem byggede Bro, der forbinder hine tvende, ligger den dybe Kløft udhulet af hundredeaarige Nationalfordomme og stridige Nationalinteresser, medens Forbundet mellem de tre andre bliver desto inderligere, jo mere det er dem magtpaaliggende at give Grundsætningen, paa hvilken de ere byggede, Kraft og Fasthed samt at bringe det Stemmer til at forstumme, der maatte hæve sig mod samme. England og Frankrig ere unægtelig i dette Øieblik forbundne, men forenede kan man ikke kalde dem.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
Englands Konger have vel Raadighed over Krig og Fred, men Englands Underhuus protesterer mod Deeltagelse i enhver Continentalkrig, der ikke føres umiddelbart for den engelske Jnteresse. Men nu er Opretholdelsen af det constitutionelle Princip i andre Lande ingenlunde en umiddelbar engelsk Jnteresse. Den engelske Forfatning har aldrig hørte til den stridende Kirke og er derfor heller aldrig bleven angrebet udenfra. Den er opvoxet med Folket og Folket i samme; dette veed, at ingen ydre Magt kan røve det samme og er derfor ubekymret om hvad der kan tildrage sig i andre Lande. Vel havde den store Minister Canning erklæret religiens og borgerlig Frihed i hele Verden for Regjeringens Valgsprog, vel havde han tilregnet samme Anerkjendelsen af de spanskramericanske Fristater, medens en fransk Hærk i det spanske Moderland bekjempede Anvendelsen af de constitutionelle Principer, som en stor Fortjeneste, men alvorlig advarede han dog enhver engelsk Minister imod Kampen for eller imod slige Principer, da det ikke altid er muligt at bringe det engang dragne Sværd tilbage i Skeden, og da han selv sendte en engelsk Hær til Portugal, for at beskytte, den nye constitutionelle Regjering, da gjorde han dette med Documenterne i Haanden, af hvilke han beviste den indtrufne casus forderis, den tractatmæssige Forpligtelse. Og Canning havde dog et Parlament for sig, der ikke mange lede en stærk Blanding af gammel Suurdel, som det ikke faldt Ministrene vanskeligt at bringe i Gjæring til Fordeel for sig; hvilken Minister tør derimod vel forsøge paa af det nye reformerede Parlament at begjere Hjelpemidler til at udholde en Krig, som er fremmed for den engelske Nationalinteresse¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-07
Kong Otto gaaer ikke over til den græskekatholske Troesbekjendelse; heller ikke skal Grækenlands Geistlighed staae under Patriarken i Konstantinopel, men bestyres af en egen Synode.