JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
J Brunsvig er udkommet et Reglement for det derværende Nationaltheater, som i Sommer er bleven aabnet under den bekjendte Theaterdigter Klingemanns Direction. Blandt de her fastsatte Bestemmelser findes følgende, der maaskee og kunde være anvendelige ved andre Theatre, "Rolleforandring finder uden Undtagelse kun Sted, naar Rollen ganske forfeiles, naar den formedelst Sygdom maa overdrages til en Anden, og Stykket i en Tid af et Aar ikke er givet. Den fritager den, der forhen har spillet den, ikke for at spille, endog stum, i Stykket. Mod Rolle fordelingen finder kun skriftlig Jndsigelse Sted, inden 24 Timers Forløb, mindre Roller maa læres i 8 Dage, større i 14 Dage, Operaer i 4 Uger. Jngen er fri for at paatage sig stumme Roller, der væsentligen gribe ind i de enkelte Deele af Handlingen &c. Extemporeren er i alvorlige Stykker forbuden, og i comiske maa Skuespilleren, være ansvarlig for det tilføiede Ord. Paa Munden maa aldeles ikke kysses; Omarmelsen maa i Almindelighed kun være en let Omfavning, Haandtryk saa sjeldent som mueligt. At gribe, berøre og klappe Haanden er kun tilladt, hvor Handlingen uundgaaeligen fordrer det. Jngen maa spytte uden i Tørklædet. Spisen og Drikken bør, naar der ikke skal betegnes en Fraadser eller Drukkenhold, skee paa en blot antydende Maade. Mellemacterne maa ikke vare over 3 Minuter. Sygdomstilfælde, som forhindre Deeltagelse i Forestillingen, maa Theaterlægen give en Attest, at den Syge ikke kan spille uden Fare. (Altsaa er lidt Snue, Hoste a. ingen gyldig Grund til en enkelt Skuespillers eller Skuespillerindes Udeblivelse og Stykkets deraf flydende Forandring, end- og Spilledagens Eftermiddag.) Allerede siden 1801 har Didot-Saint-Leger opfundet den Konst, ved et Traadgitter uden Ende, at forfærdige Papir af hvilkensomhelst Længde og Tykkelse, og det ved Mekanisme, uden Hjelp af Varme. Han udøvede den i Engelland, og er nu traadt i Fælledskab med adskillige franske Capitalister, for at drive den i det Store. - Gabriele Tigere i Middleser har derimod faaet Patent paa at forfærdige Papir, paa hvilket Skriften ikke kan udslettes. Det faaer denne Egenskab, naar man rører Massen op med Vand, hvori paa 2 1/2 Salloner 1 Unze Kali er opløst, eller naar man dypper de endnu ikke limede Ark i saadant Vand. Ogsaa Pergament faaer derved den samme Egenskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Fra Halifax meldes under 27 Julii: "Den 16 og 17 Junii, paa 46 24 Brede og 44 Længde, traf Sluppen Maria & Ellen adskillige umaadelige Masser af Jisøer, fra hvilke syntes at opstige en blaaagtig Damp. Høiden af nogle af deres Bjergtoppe antoges at være ikke mindre end 540 Fod over Søens Overflade, og fra disse rullede Vandet strømmeviis ned, medens Søen brækkede paa deres Vindside med stærk Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 September. Cours. Hamb. 2 M. 285, a vista, 260. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris - . Spec. 265. Specier solgtes til 15 Rbmk. 15 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/2 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbanks. 22 1/2 a 22 3/4. Svenske Sedler 71 a 72 s. - Disconto 6 PC. Jndfald. Viron fandt ingen Smag i Voltaires dramatiske Arbeider, og denne hadede ham, fordi han ikke rostes af ham. Men da Voltaire vidste hvor meget Pirons Stemme havde at betyde, saa opfordrede han ham en Dag til at sige sin Mening om et Stykke, som Digteren troede, at have gjort sig saa megen Umage for, at det kunde trodse enhver Critik. Nogle Dage efterat han havde leveret Piron det til Gjennemlæsning, spurgte han, nu hvad synes Dem om Stykket? – "Mi synes det vil blive udpeben." - Men Directionen har antaget det, sagde Voltaire. Piron smilede, som om han vilde sige: et dygtigt Beviis! Stykket blev givet, og Piron fulgte med Digteren, hen i Skuespilhuset. Første og anden Act slæbte sig frem som en Snegl, i tredie Act klappedes lidt, og i begge de sidste Acter løb Alting, ved de Spillendes store Anstrængelse, imidlertid roligen af, og Dækket faldt. Naa, raabte Voltaire til sin halv sovende Ven, kan De see: De har taget feil. – "Jngenlunde", svarede Piron. – "De troede jo Stykket vilde blive udpebet?" – "Mi bedste Ven, svarede Piron: "hvor kan Publicum, pibe, naar det gaber: Hr. v. Malesherbes sagde engang til Hr. Maupars, man maatte søge at formaae Kongen til at tage Bastillen i Øiesyn. Himlen bevare os raabte Maupars, saa vilde han aldrig lad nogen sætte deri, Kong Stanislaus havde forundt adskillige Jesuiter Pensioner. Vil da Deres Majestæt, spurgte Hr. M., ikke gjøre noget for Damiens Familie, som vansmægter i største Elendighed:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Lord Hervey lod sig paa sin Reise i Jtalien ikke langt fra Havet, sætte over Vandet. Han puttede Fingeren deri, og raabte: Haha, Vandet er salt, det hører os til! Efterverdenen sagde Hr. v. B., er intet uden et Publicum, der følger efter et andet; men nu veed man, hvad det nuværende Publicum forestiller. Kongen af Preussens Kudsk havde vælte ham, og Kongen blev meget vred. Naa, Naa sagde Kudsken, det er rigtig nok en Ulykke, med har Deres Majestæt da aldrig tabt et Slag? Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. SoFemteende Aargang. No. 77. Udgivet, redigeret og Forlagt af S. Solidtin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 September 1818. Om Fabrikflidens Ophielpning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Manufacturvæsenets store Forfald i Tydskland. især i de preussiske Stater, har i nyere Tider bragt det Æmne, hvorledes de sjunkne og synkende Fabriker kunne ophielpes igjen, paa Bane. Blandt andre er der udkommet et lidet Skrift, under Titel af: "das Panorama oder Bemerkungen, uber die neuere Grundsatze, in d. Staatswirtschaft, K., der tilraader det gamle Tvangssystem, Jndskrænkning i de raa Materialiers, især Uldens Udførsel, til Fordeel for de indenlandske Fabricanter Forbud mod engelske Varers Jndførsel, og Gjen oprettelsen af det forrige Opsyn med Næringsdrivten. Han har i Leipziger Literaturzeitung fundet en Recensent, der fordømmer hans Forslag som løs Snak, og henviser, hvad Uldens Udførsel og de forrige Forbuds Virkninger paa Agerdyrkningen og Landvæsenet angaaer, til Schmalz's paa aabenbare Beregninger bygte bemærkninger (Annal. d. Politik Bd. 1, S. 2868 og 17784). Rec. haaber, at Regjeringen ikke vil, ved saadant Skri som Forfatterens, lade sig vildlede i sine liberale stathuusholderske Grundsætninger. Denne Recensentens Mening synes at være temmelig almindelig i Tydskland, og ligesaa forgabet man for adskillige Aar siden var i Alt hvad der kun i fjerneste Henseende kunde regnes til indenlandsk Konst slid, saa redebon er man nu til at skildre det som lundsfordærveligt. Jmidlertid synes den preussiske Regjering ikke ubetinget at hylde hiin ny Mening, ethi under d. 26 Mai d. A. har den ladet udgaae en Anordning angaaende Tolden og Forbrugsskatten af udenlandske Varer, og Samfærslen imellem Statens Provindser, der vidner om at den gaaer ud fra andre Grundsætninger. J Jndledningen til denne Lov hedder det blandt andet, "at Nødvendigheden af at beskytte den indenlandske Konst Flid ved at belægge den udvortes Handel og For brugen af fremmede Varer med en passende Afgivt, viser sig efterhaanden almindeligen og klart."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Af udenlandske Varer skal der nu betales i Jndførselstold en halv preussisk Rigsdaler af hvert preussisk Centner. De, som ere undtagne derfra, nævnes i Toldrollen. Udførslen er fri for Told, paa de Artikler nær, som Toldrollen nævner. Forbrugsafgivten af udenlandske Fabrik= og Manufacturvarer maa ikke overstige 10 pCt. efter Giennemsnitspriserne. Undtagelserne nævner Toldrollen. Disse Afgivter hæves efter Vægt, Maal og Stykkernes Antal. Til Beskyttelse for den indenlandske Konstflid og til Betryggelse for Afgivterne, skal der oprettes Tolddistricter, der sættes under Opsigt af Grændse Opsynsmænd til Fods og tilHest. Ved Patrouiller skulle Grændselinierne &c. bevogtes i alle Retninger. - Vi nævne her kun disse Hovedbestemmelser, da de øvrige, som ene gieldende for Preussen, ikke kunne interessere danske Læsere. Men allerede denne Omsorg for den indenlandske Fabrikflid leder paa en Undersøgelse af denne Gjenstand i vort Fædreneland. For meget og for lidet fordærver Alt, siger et gammelt Ordsprog, og det synes virkeligen, at ligesom der i adskillige Lande eengang gjordes næsten for meget for at ophielpe Fabrikerne, saaledes gjøres der nu maaskee for lidet for deres Redning fra fuldkommen Undergang. Langt fra at være blind foralle de Hindringer, som her til Lands, fra mere end een Side, lægge sig Fabrikfliden i Veien, og uden at ville opmuntre til at fremtvinge ved Konst, hvad der, efter sin Natur, ikke lader sig fremtvinge, er det dog hver Fædrenelandsvens Pligt, at vise, hvorledes og hvorfor Fabrikerne i denne Tid gaae under hos os. Bedst synes dette at kunne skee, ved at vælge en enkelt Fabrik til Exempel, thi som det er gaaet denne, er det gaaet flere Andre. Strax i de første Aar efter Krigens Udbrud, da al reel Handel ophørte, og ingen Kjøbmand, der ei vilde opkjøbe Varer og lægge dem hen, forsiden, til største Skade for det Almindelige, at sælge dem med høi Fordeel, kunde leve, besluttede den for sin Retskaffenhed ligesaa almindeligen bekiendte
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Naar Mad. Madsen, paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde, har faaet Tilladelse til at udsælge Varerne fra denne Fabriken detaille vil Almeenheden, blive overbeviist om Sandheden af begge Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
J Torsdags Aftes viste den hertil fra Stockholm ankomne Balletmester og Solodanser Hr. Philip Taglioni sin Konst i et af ham selv componeret Divertissement: den attraaede Krone, med udmærket bifald. Den bekiendte Jomfru A. Pfeiffer og Hr. Joseph Schneider, der ligeledes i denne Tid ere komne hertil, deeltoge i Udførelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Grosserer H. Schierning har kjøbt Grosserer S. W. Heilbuths Gaard ved Gammelstrand No 10 for 14,000 Specier, og Capitain samt Hof og Universitetsbogtrykker A. Seidelin Kjøbmand W. Raphaels Gaard No. 65 paa store Kjøbmager gaden for 14,000 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Russerne fra de her paa Rheden liggende Krigsskibe indkjøbe her mange Levnetsmidler, især Kjød og Grønt. De kjøbe hele Vognmandslæs af Gan Ved Rungsted, hvis "Lyksalighed" Evald saa herligen har besjunget, findes en Høi, over paa hvilken der ligger to tilhuggede Kampestene, hvoraf den ene har til Overskrift: Johannes Ewald. Hr. L. Fischer, som i August Maaned d. A. har besøgt Rungsted, er i sine nyligen udgivne Breve af den Formening, at denne Høj maa være den, hvor Evald sang om Rungsteds Lyksalighed. Udsigten er der ganske fortryllende; bag de sølvblaa Bølger hæver Tycho Brahes Øe sig; Helsingøer skimtes i det Fjerne Nord paa. End skjønnere vilde Udsigten være, naar der hist og her mellem Hassel= og Rønnebærtræerne, der fra nederst til øverst bekrandse Høien, vare Aabninger, hvorfra man kunde skue ud over de herlige Bøgeskove og de frugtbare Marker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Udtog af et Brev fra Holsteen, af 20 September 1818. Ved dette Aars Fugleskydning i Giesenhagen, hvilken Høitidelighed først er indrettet til Jhukommelse af Høisalig Kong Christian den Syvende, i Aaret 1773, er Kongegevinsten, en Sølvpotageskee, tilfaldet Hs. Majestæt Kongen. Vi have et godt Efteraar, og ved den paa ny faldne velsignede Regn er atter meget Græs fremkommen, til største Glæde for Landmanden, der forhen tildeels maatte slagte sit Qvæg af Mangelpaa Foder. Den overalt lykkeligen indhøstede Sæd. en kjærnefuld, men af Halm har man kun det Halve af hvad man pleier at have, og derfor er det ogsaa dyrt. Træfrugter ere derimod i Mængde. Man vil have lagttaget, at Storkene og andre Trækfugle have nu tidligere end ellers begivet sig, bort herfra, hvoraf man spaaer, at ogsaa Vinteren vil komme tidligere. - Fra Vestindien har man her den Efterretning, at der i Sommer har været saa stærke Storme og saa koldt, at mantroede sig ligesom forflyttet til det nordlige Europa. Man venter der en rig Sukkerhøst. (Jvf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Efterretning fra St. Croix i Skilderiets No. 75.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Mariboe, den 19de September. J Nærheden af Odense har man i en temmelig Strækning begyndt at stiælt Skoene af alle i Tøir staaende Heste. - Landeprisen paa en Gaas bliver nok fori Aar 1 Rbd. Et Lam koster for Tiden 3 a 4 Rbd. N. V. Som en Følge af den lollandske Auctionsmanie er for nogen Tid siden en gammel Sølvspiseskee bleven betalt med 10 Rbdlr. N. V. (Mariboe Av.). Odense. Greven og Grevinden af Oldenburg forløde Cassel den 4 September om Morgenen og indtraf samme Dags Aften i Marburg, hvorfra de den følgende Dag fortsatte deres Relse over Giesen og Wetzlar til Weilburg, og den 6te over Limburg og Nassau til Embs, hvor de agte at opholde sig nogle Dage. - Grev Gregers Peterstorffs Fødselsdag den 15 dennes, paa hvilken han, som mindreaarig, tiltraadte Destyrelsen af Grevskabet Nøepstorff, under Kuratel af hans Grandonele, Hs. Excellence Geheimekonferenceraad Grev Røepstorff, blev værdigen høitideligholdt paa Einfiedelsborg, ved paa denne Dag at eftergive en Deel af Landgildet for de af Godsernes Fæstebønder, som ansaaes at være belagte med forholdsmæssig sværere Afgivt end de andre. (empels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Aalborg, den 19de September. Paa det ved Leerup holdte Marked, skal Priserne have været følgende: Gode og unge Heste, solgtes for 60 til 80 Rbd. Stykket; gamle Heste for 5 til 10 Rbd. Stykket; En Koe for 12 a 16 Rbd. Smørret fra 16 til 20 Rbs. Pundet, en Gaas 3 Rbmk.; Ænder for 3 Rbmk. Parret. - Hørlærret solgtes for 24 s. a 2 Rbmk. Alen. - Paa det her ved Aalborg i Gaar holdte Marked, hvortil saavel af Sælgere som Kjøbere, indfandt sig en stor Mængde, hvilket det smukke Veir bidrog meget til, vare Priserne ulige, et Pund Smør kostede fra 18 Rbs. til 28 Rbs., et Lpd. Ost 1 Rbd. a 7 Rbmk. Pundet, en Gaas kostede 1 Rbd., et Par Ænder, 3 a 4 Rbmk., en Snees Æg 18 a 20 Rbs., Faarhøveder 3 a 4 Rbd. Stykket. (Wandalls Av.) Hjøring. Ved Auctionen den 17de Septbr. blev Christiansminde Mølle solgt for 8000 Rbdlr. Sølv, og Aastrup Mølle, som i Aaret 1816 kostede 36000 Rbd. N. V., blev solgt for 6630 Rbd. Sølv. (Borchs Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Norge. Den 7de September blev Hs. Maj. Kronning i Trondhjems Domkirke fuldbyrdet paa den, i det desangaaende udfærdigede Ceremoniel, bestemte Maade. Et paa denne allerede sildige Aarstid i de Nordiske Klimater usædvanlig vakkert Veir forskjønnede paa en udmærket Maade denne høitidelige Act. Da Kronen sattes paa Hs. Maj. Hoved, gjenlød Luften af de Nærværendes Glædesraab. En stor Folkemængde fra de omkringliggende Egne havde forsamlet sig for at skue denne Høitidelighed. Kongen spiste til Middag allene med Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen. Hs. Exc. Statsministeren for de Norske Anliggender gav et stort Middagsmaaltid for 150 Personer, hvortil Sven-Rigets Stænder, og det Norske Storthings Deputerede, Statsraadets Medlemmer samt en stor Mængde militaire og civile Embedsmænd af begge Nationer vare indbudne. Om Aftenen var Staden illumineret. De paa Reden liggende Svenske og Norske Orlogsbrigger vare smagfuldt illuminerede med couleurte Glaslamper, og paa en Norsk Brig afbrændtes et vakkert Fyrværkerie. Kongen, fulgt af Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen og Nogle af sin Suite, gik igjennem en Deel af Staden, for at besee Jlluminationen. Hs. Maj. mødtes overalt af Folkets meest levende Glædesyttringer. - Af det, efter Hs. Maj. Befaling, under 22 Aug., udfærdigede Ceremoniel ved Høisammes Kronning, er følgende det Væsentligste: Efterat Hs. Maj. har bestemt Dagen til Høisammes Kronning, lader Hs. Maj. paa en af de foregaaende Dage samme kundgjøre ved Rigsherolden Mathias Hagerup, under Escorte af et Detaschement af det Trondhjemske ridende Jægercorps og under Paukers og Trompeters Lyd, paa alle Byens Torve og aabne Pladse. Regalierne og Salvingshornet afhentes af dertil beordrede civile Embedsmænd, og Rigsbanneret afhentes fra Domkirken. Kronningsdagen ringes til Gudstjeneste i alle Trondhjems Byes Kirker om Morgenen Kl. 8 første Gang, Kl. 8 3/4 anden Gang, og naar Hs. Maj. befaler, at Processionen skal begynde, ringes tredie Gang, som vedvarer indtil Processionen er indkommen i Kirken. Processionen skeer i følgende Orden: 1)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
En Commando af Trondhjems Borgerbevæbning med deres Musik; 2) 2de Herolder; 3) Hofetaten samt Embedsmænd ved den Kgl. Norske Regjerings Departementer og Kongens Svenske Cancellie; 4) Universitetet; 5) Det Svenske Riges Stænders Deputerede; 6) Det Norske Storthings Deputerede; 7) Høiesteret; 8) Kongens Svenske Statsraad; 9) Kongens Norske Statsraad; 10) Rigsherolden; 11) Hofmarskalken, Friherre F.C. Wedel Jarlsberg, med Marskalkstaven; 12) Den Kongelige Kappe, baaren paa en rød Fløiels Pude af Statsraad Th. Fasting; 13) Æblet, baaren af Statsraad C. Krog; 14) Scepteret, baaret af Statsraad J. Collett; 15) Sværdet, baaret af Statsraad M. O. L. Sommerhielm; 16) Kronen, baaren af Hs. Exc. Statsminister P. Anker (enhver af fornævnte Herrer, der bære Regalierne, ledsages af en Stabsofficier); 17) Hs. Maj. Kongen. Ved Siden af Hs. Maj. gaaer Hs. Exc., en af det Svenske Riges Herrer, Greve Lars von Engestrøm. 3 Cabinets=Kammerherrer følge Kongen. Foran Kongen gaaer den store Vagt, nemlig: til Høire: General adjutanten for den Norske Armee, General adjutanten for den Svenske Armee, Overhofstaldmesteren; til Venstre: Generaladjutanten for den Norske Marine, Generaladjutanten for den Svenske Marine, Overhofjægermesteren. Over Kongen bæres en Himmel af 8 høie Embedsmænd, understøttede af 8 Stabsofficerer. Udenfor dem gaae 24 af Trondhjems ridende Borgergarde med deres Officerer; 18) Rigsbanneret, ført af Gener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Lieut. Arenfeldt, understøttet af 2 Stabsofficerer; 19) Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen, som er opvartet af Høisammes Hofmarskalk og af Sin vagthavende Kammerherre, Cavallier og Adjutant; 20) De Herrer Seraphimer-Riddere; 21) Commandeurerne af den Kgl. Sværdorden; 22)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Commandeurerne af den Kongel. Nordstjerneorden; 23) Commandeurerne af den Kongel. Vasa orden; 24) Ridderne af Kong Carl den 13des Orden; 25) Militaire: a) Generals- og Admirals Personer, b) H. M. Kongens Adjutanter, c) H. M. Kongens Generalstab, d) H. K. H. Kronprindsens Adjutanter, e) alle øvrige i Byen tilstedeværende Officerer af Armeen og Marinen; 26) Civile Autoriteter og Embedsmænd. Bankens Directeurer og Repræsentanter, Videnskabernes Selskab, Trondhjems Stiftsoverret, Trondhjems Byes Magistrat og eligerede Mænd, alle øvrige i Byen tilstedeværende civile Embedsmænd. 27) Det Kgl. Norske Søe-Cadet-Corps, anført af dets Officierer; 28) Det Kgl. Svenske Søe Cadet-Corps, anført af dets Officerer. - Ved Kirkedøren modtages Hs. Maj. af Biskoppen over Aggershuus Stift, Dr. F. J. Bech, med Salvingshornet i Haanden, og af Biskoppen over Trondhjems Stift, Dr. P. O. Bugge, begge iførte deres Chorkaaber, ledsagede af de tilstedeværende Geistlige i Messeskjorter. Biskop Bech hilser Hs. Maj. med disse Ord: "Gud velsigne Deres Majestæts Jndgang og Udgang fra nu af og indtil epig Tid!" Gudstjenesten begynder med Lovsangen No. 10 i den evangelisk christelige Palmebog. Biskop Bugge prædiker over den af H.M. forordnede Text, 1ste Kongernes Bog, Cap. 3, Vers 9. Efter Prædiken synges de to første Vers af Psalmen No. 435. Statsraad Fasting, som har baaret den Kongl. Kappe, og Biskop Bech tage den fra Alteret og lægge den over Hs. Majestæts Skuldre. Herved standser Musiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Hs. Excellence Statsminister Anker forelæser Kongens Eed, hvilken Hs. Majestæt gjentager og aflægger med oprakte Fingre. Strax derefter falder Kongen paa Knæe og blotter sit Bryst, da Biskop Bech tager Salvingshornet og salver Hs. Majestæt paa Panden, Brystet, Tindingerne og Haandledene. Naar Kongen har reist sig og igjen har sat sig paa Thronen, tager Hs. Excellence Statsminister Anker den Kongelige Krone fra Alteret, og, tilligemed Biskop Bech, sætter den paa Hs. Majestæts Hoved. Statsraad Collett tager nu Scepteret fra Alteret, og, tilligemed Biskop Bech, overleverer det til Kongen. Derpaa henter Statsraad Krog Æblet, og, tilligemed Biskop Bech, overleverer det til Kongen, som da tager Scepteret i venstre Haand, og modtager Æblet med den høire. Derefter henter Statsraad Sommerhielm Sværdet, og, tilligemed Biskop Bech, overleverer det blottet til Kongen, som da overleverer Æblet, til Statsraad Krohg. Jmellem hver af disse Handlinger fremsiges af Biskop Bech en kort Bøn. Biskop Bech gaaer derpaa tilbage til Alteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Kongen leverer Sværdet til Statsraad Sommer hjelm, som beholder det blottet og holder det høit, hvorpaa Kongen tager Scepteret tilbage i høire Haand. Regalierne, Sværdet og Æblet holdes da til Venstre nærmest Thronen. Hofmarskalken giver nu Tegn til Rigsherolden, som fremtræder og udraaber: "Nu er Carl den 14de Johan kronet Konge over Norges Rige og tilliggende Provinder; Han og ingen Anden!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Efter skeet Udraab hæver Rigsherolden og de to andre Herolder deres Heroldstave, da Panker og Trompeter, lader sig høre, og Folket svarer: "Leve Kong Carl den 14de Johan!" og da istemmer Orchesteret med Musikken i et Chor af Ordene i første Sammels Bog 10de Capitel 24de Vers, hvorefter synges Psalmen No. 437. Saasnart Heroldsraabet er skeet, giver Hofmarskalken Tegn til Chefen for Altilleriet, som lader give Tegn til Saluten, der skeer med 224 Skud i tvende Omgange af Artilleriet og Orlogsfartøierne, hvornæst Salver gives af Haandgeværer, ifølge de herom af Kongen til den tjenstgjørende Generaladjutant givne befalinger. Naar Psalmen er sjungen, fremsiger Biskop Bech en kort Bøn, og lyser strax derpaa Herrens Velsignelse Tilsidst synges Psalmen Nr. 57, hvorefter Høitideligheden sluttes med følgende Chor: Carl Johan, saa froe vi hylde Dig, Konning over Norges gamle Rige: Ved dit Scepter frem i Kraft det stige Og til Fortids Jdræt hæve sig! Stort det er Guldkronen kjækt at vinde Større dog selv at fortjene den, Og som Retfærd, Dyds og Sandheds Ven Folkets Held til eget Vel at binde. Saadan, Konning, var din ædle Færd; Derfor vi Dig Norges Krone bøde - Bær den længe, thi Du er den værd! Carl Johan Dig Folkets Jubler løde: Varmt for Dig nu hæver sig vor Bøn Gud, velsign Du Kongen og hans Søn." Naar Toget gaaer tilbage tager Geistligheden Plads imellem H. M. Kongens Hofetat og Universitetet. Biskopperne Bech og Bugge gaae imellem Universitetet og det Svenske Riges Stænders Deputerede. Stiftamtskriveren i Trondhjem tilhest, escorteret af 50 Mand af det Trondhjemske ridende Jægercorps med Officierer, udkaster, efter Processionens Tilbagekomst til det Kongel. Palais, de til dette Brug prægede Kronningsmynter paa alle Byens Torve og aabne Pladse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Paa Kronningsdagen har Hs. Majestæt naadigst udnævnte til Seraphimer=Riddere. M. G. Rosenkrantz, forhenværende Statsraad, Commandeur af Nordstjerne-Ordenen og Storkors af Dannebrog; – J. Grev de la Gardie, General-Lieuten, m.m. - Til Ordens=Skatmester for Norge: J. C. H. Greve Wedel-Jarlsberg, Statsraad m.m. - Til Undercantsler ved Hs. Majestæts Ordener for Kongeriget Norge, M. O. L. Sommerhjelm, Statsraad m.m. - Til Rigsherold for Kongs riget Norge, Mathias Hagerup, Expeditions Secretair ved det Norske Statsraads Afdeling i Sverrig. - Til Commandeur af Sværd or denen med Storkorset, C. F. P. T. Lowzow, General-Lieutenant m.m. - Til Commandeur af Sværdordenen: Th. Fasting, Statsraad m. m. - Til Commandeurer af Nordstjerneordenen, Statsraaderne J. Collett, N. Treschow, C. A. Diriks, C. Krog, og J. RandulfBull, Justitiarius i Høiesteret m.m. - Ti Commandeur af Vasgordenen, Carl Rappe, Oberstlieuten. - Til Ridderen af Sværdordenen ere 34 udnævnte, til Riddere af Nordstjerneordenen 17, til Geistlige Medlemmer af Nordstjerne ordenen 4 til Riddere af Vasaordenen II.