JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Udi det Kongel. Frederichs=Hospital her i Staden, ere i forrige Uge indkommen 18, udgaaen 16, og døde 1 Person.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Udi forrige Uge ere fra den 10de Decbr. til den 17de dito her i Staden copulerede 9 Par. Fødde 22 Drenge, 24 Piger, tilsammen 46. Døde 13 Mænd, 10 Qvinder, 23 Drenge, 20 Piger, tilsammen 66. Ere saa 20 flere Døde end Føde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 3, Blodgang 1, Brøstsyge 8, Durkløb 1, Hidsig Feber 3, Kopper 2, Slag 27, Svindsoet 2, Tærende Syge 8, Trødske 1, uangivne Svagheder 7, ulykkelig Hændelse 2, Vattersoet 1. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 12te til 16de Dec følgende Skippere indkomne, fra Amsterdam: P. Broders, C. Præst, Bergen: J. Rasmussen; Langesund; H. Petersen; Helsingøer: J. Dyrborg; Stockholm: J. Harløv, J. Olsen; Bordeaux: B. Terkelsen; Karebechsminde, J. Hansen; Laurvigen, C. Sørensen; Riga: P. Kruse; Memel. J. Ell; Drammen, N. Hansen; Jsland P. Smith. Ligeledes udgangne, til Aalborg: H. Rasmussen; Randers N. Christiansen; Apenrade: H. Decher; Svendborg: R. Degn Wordingborg: H. Spur; Faaborg: L. Erdsberg, H. Schiold, H. Horne, N. Christiansen; Bandholm: N. Jørgensen, H. Petersen, N. Nielsen, L. Læssøe; Dragde: E. Kylling, H. Wass, D. Albertsen, J. Jansen, W. Didrichsen; Sønderborg; H. Richter, Naschau, M. Jensen, C. Dardarel, P. Albertsen, T. Just, St. Croix. M. Udbolt; Nysted: H. Larsen; Lübeck: J. Carbuhm; Madera: J. Brundbye, Stettin: H. Willumsen; Gottenborg: H. Poulsen, J. Lundsted.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 16de til 19de Decbr. følgende Skippere indkomne, fra Danzig; E. Holm; Petersborg: P. Jørgensen; Christiansøe: Z. Nielsen; Kongsberg: F. Hesselberg; Baadholm: H. Brams. Ligeledes udgangne, til Dragøe: E. Kylling; Rudkiøbing C. Petersen; Bandholm: L. Læssøe; Flensborg; L. Petersen, Fehmern: P. Hagen.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
(Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.)¬
Berlingske Tidende, 1768-12-19
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som i Nr. 101,
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Charles=Town i Syd=Carolina, den 7de Octobr. Jnderst i denne Province, hvor man har plantet en stor Deel fra det grønne Forbierg bekomne Viin Ranker, og dertil udlagt en stor Strækning Jord, der kommer samme sig meget got, og man har der i Aar høstet en god Mængde opperlig Viin.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Fra Dalmatien, den 10de November. Neppe have Tykkerne (som det hedder) forliget sig med Montenegrinerne, førend den faaer 2 andre Fiender paa Halsen, nemlig Jndvaanerne i Neder=Albanien eller Epiro, i Biergene mod Jannina, og Jndvaanerne i Egnen ved Misitra, eller det gamle Sparta, paa Halv=Øen Morca. Da disse Lande endnu beboes af Græker, saa er det vel mueligt, at de søge at betiene sig af denne Leylighed, da Por en begynder Krig med en saa mægtig Potentat, som Rusland, for at erholde igjen deres Frihed. Epiroterne ere endnu et tappert og krigerisk Folk, som endnu har det Navn Scanderbeg, deres Fyrste fordum, i Minde. Og de sidste, som Levninger af det gamle Lacedemon, kan ikke mangle Opmuntring, naar de erindre sig en Leonidas, Lysander, Agesilaus og Pausanias, som de i sin Tid havde at bryste sig af.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Af en Fransk Officiers Brev fra Bastia, den 12te Novbr. Da man formedelst det slemme Veyr ey kan udrette meere Feldten, saa blive vore Tropper nu forlagte i Vinterquar, terer. De, som allerede vare her, havde det og haardt nødig; de ny ankomne skulle hielpe os til at beholde Rolig, hed Vinteren over. Paali bilder sine Folk ind, at Frankrige har lovet at sende kuns faa Tropper til Corfica, saa at de altsaa idelig kan være i Stand til at byde dem Spidsen.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Casal, den 10de November. Paa Den Corsica ere egentlig forefaldne 2 nye Handlinger, en af 3die hujus af liden Vigtighed, men en af 27de Oct. mere vigtig. Omtrent 800 Franskmænd, som stode i Districtet Nebbio, ginge løs paa Morato, men bleve angrebne af et langt stærkere Corps Corser, som camperede derved, og uagtet en tapper Modværge maatte de Franske trække sig tilbage; og tabte 400 Mand Døde og Blesserede, tilligemed 17 Officierer, og Commendanten for Corpset, Græven af Cogni. J denne Trefning betiente man sig mere af Bajonetter og Kaarder end af Skyde=Gevæhrerne, og det syntes ret at være Corsernes Sag.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Fra Corfica, den 20de Novbr. J disse Dage mærkede man en stærk Bevægelse mellem de Franske. Den største Deel af de til Calvi og Fiorenze staaende Tropper skibede sig ind paa 10 Skibe i Geleyde af nogle Krigskibe. Man troede i Begyndelsen, det var anseet paa Jsola-Rosa; men de landede paa den noget derfra beliggende Øe Pietra. Den ganske Øe var ikke befat med mere end 250 Corser. Angrebet var heftig, men Corser ne forsvarede sig dog saa got, at de nødte de Franske til at frastaae deres Forsæt, og at segle af igien med et stort Tab. Man seer endnu døde Legemer af dem drive om Søen. Dette er skeet den 16de. - Følgende anføres som en Prøve paa General Paolis Ædelmodighed; Tretten Franske Officiers fornøyede sig med en Spadseregang; og da de vare for langt borte fra Leyren, bleve de opsnappede af Corserne, som førte dem til Paoli. De klagede for ham deres Ulykke, og han ikke allene modtog dem meget venligen, men sendte dem endogsaa tilbage i deres Leyr.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Paris, den 9de og 12te December. Da Kongen af Danmark for kort siden var i Sorbonne, blev viist Hs. M. den første i Frankrige Aar 1570 trykte Bog, kaldet Speculum humanæ salvationis. Blant flere Rareteter blev ogsaa viist Hs. M. en Russisk Bibel, som Car Peter L. havde foræret til dette Bibliothek; hvilket gav Hs. M. Anledning til at spørge, om der ingen Dansk Bibel forefandtes, og da hertil blev svaret Ney, lovede Hs. M. at lade tilstille een. - Efterat Høystsamme Konge paa Slottet Chantilly havde beseet alt hvad mærkværdigt der forefandtes, reyste Hs. M. derfra hid den 1ste hujus om Eftermiddagen. - Hs. M. har og attraaet at bivaane en Session i ethvert af de her værende lærde Academier, og derfor den 3die hujus Kl. 3 Eftermiddag begav sig til Academie Francoise, hvor Hs. M. ved Indgangen blev imodtaget af det ganske Academie, anført af dets Directeur. De Hs. var indkommen i Forsamlings Sahlen, bleve alle Academisterne forestillede Hs. M. af Academiets Directeur Abbed Batteur. Dernest oplæste Hertugen af Nivernis 3de af ham forfattede Fabler. Videre oplæste Abbed Voisenon eet paa Hans Majestæt stillende Fransk Vers (som neste Postdag skal vorde at læse i Garette de Copenhagne.) Hr. Marmontel sluttede Sessionen med at oplæse et Stykke, udtaget af et Værk, som han har under Hænder. Siden foreviiste Abbed Batteur Hs. M. adskillige Skilderier, blant andre Dronning Christines af Sverrig, det hun forærede Academiet Aar 1658, da hun var der tilstæde; hvorhos Abbeden i Academiets Navn anmodede Hs. M. at føye Sit Skilderie til, det Hs. M. havde den Godhed at tilsige. - Derefter begav Hs. M. Sig til PAcadamie des Inscriptions & Belles Lettres og tog der Sæde i en Lehnestoel, midt udi Honoraire=Lemmernes Kreds. Academiets Secretaire Hr. le Beau complimenterede Hs. M. og fortællede Ham i kort Begreb Academiets Anlæg og dets Forretninger. - Videre begarHs. M. Sig derfra til Academie des Sciences, og tog der Sæde i en Lehnestoel i Præsidentens Plads. Her oplæste Hr. d'Alembert en Tale om det Gavn som Regenterne formaae at giøre Philosophien, og om den Tak, som Vi skaberne pligte den Danske Nation. Hr. du Sejour oplæste dernæst en Afhandling, angaaende de vigtigste Omstændigheder ved Veneris forestaaende Gang igiennem Solens Discus, fornemmelig i København, &c. Tilsidst gjorte Abbed Nollet og Hr. Brisson nogle Forsøg med Liqueurerne og deres Blanding. - Den 4de spisede Hs. M. til Aftens hos vores Konge og Mescames i Christ. Den 5te til Middags hos Hertugen af Chartres i St. Cloud. Den 6te besaae Hs. M. Marly og Trainon; spisede baade til Middags og Aftens i Versailles hos vores Konge og K. Familie, med dem Hs. M. ogsaa tillige tog Afskeed. Den 7de til Aftens hos Printsen af Soubise, hvor der var mas queret Bal. Den 8de hos Hr. Ogier. Den 9de om Morgenen afreiste Hs. herfra ad Metz. - Man fornemmer at Hs. M. har foræret Hertugen af Duras en kostbar Kaar de, besat med Diamanter, og hans Hertuginde et Diamantes Hals=Smykke.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
London, den 25de November. Den 17de døde Hertugen af Newcastle, Ridder af Hosebaandet, og Canceller ved Universitetet i Cambringe, i sit 76 Aar. Dette Universitet vil nu lade trykke en Catalogum af sine Planter, og sade foretage nogle Forbedringer ved den Botaniske Have, hvortil det har af egne Midler bestemt 100 Pd. St. Den Franske Ambassadeur her har paa nogle Dage affærdiget 2 Courierer til sit Hof; har har erfaret, at i Underhuset har været megen Giæring angaaende hans Hoffes Foretagender i Henseende til Corserne, og at vor Nation synes overalt meget misfornøyet i den Henseende.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Den 2den December. Den 25de Nov. bevilgede Underhuset 1022138 Pd. 10 Sk. 3 1/2 Pens St. tilsammen til Militair=Etatens Underholdning i Engelland og dens Colonier for næstkommende Aar, hvoriblant 17152 Mand Tropper, som skal holdes i Engelland allene. - Af en til Parlementet indgiven Liste seer man, at af Matroserne paa den K. Flode i forrige Krig, ere i Trefninger omkomne 1512, men af Sygdom døde og i andre Maader saarede 133708, og af det fulde Antal blevne tilbage49673. Da det nu er i sær Skiørbug, som giør saa stor Ødeleggelse blant Matroserne, agter man at være sig om kraftige Midler mod samme. - Man agter at lade Kongens tredie Søn, Prints William Henrich, og Princesse Charlotta Augusta Mathilda vorde Smaakopperne indpodede af de K. Hof=Chirurgis Pennel og Hawkins.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Amsterdam, den 11te December. En Kiøbmand her har i Dag bekommet 4 Breve fra saamange forskallige Hænder i Neapolis, alle dateret 22de November, hvori aldeles intet meldes om noget Jordskælv, som, i Følge det løbende Rygte, skulle samme Dag have gjort saa stor Skade der og i omliggende Egne.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Fra Landskabet Neumark, den 4de December. De Pohlske Egne bag Driesen vorde nu meget usikre, da Confoederations Marechal Malschefski, med flere end 3000 Mand, for nogle Dage siden er kommen need af Weichselen, nær ved de Preussiske Grændser, og har besat alle Tilgange til Nettze og Warthe-Floden, saa at al Handel og Vandel med de Preussiske Lande, og i sær Veyen til Posen, ere ganske afskaarne, og ingen tør, uden at vove sit Liv, komme over Grændserne, hvor de Confordererede fare gruelig afsted, og paa jammerlig Maade ombringe mange uskyldige Protestantere. Den 1ste hujus ankom fra Posen en Commando Russiske Cosakker paa 500 Mand, under Oberstlieutenant von Bock, ganske stilles anrykkendes. De skillede deres Pikker imellem Hestene, og rede de Confordererede ganske nær ved Wrønke, hvilke holdte Cosakkerne for at være af deres egne Folk. Cosakkene fulde hovedkuldt an paa de Confordererede, hos dem Marechallen Malaschewski selv befandt sig, og efter et stort Nederlag jagede dem paa Flugten. Ved denne Tildragelse skal de Confoedererede have lidt et stort Smek; og Folk som komme fra den Egn berette, at Markene og Skovene der ere meget bestrøede med Døde. De Confordererede indjage og de Preussiske ved Grændserne boende Undersaatter stor Skræk; thi, uagtet der bestandig patrouillerer Dragon-Commandoer, saa hender det sig dog ofte, at de komme over og øve Uordener paa K. Preussisk Grund.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Den 6te Decbr. J Gaar komme igien af de i Wronke boende Jøder til Driese, og samme forsikrede, at imellem Wronke og Driese var nu ganske sikkert, og ingen Consoedererede meere at fornemme. Af dem har man, at i den Handel ved Wronke den 1ste huj. ere 65 Confoedererede blevne paa Pladsen. Russerne have kun mistet Cosak-Obersten, som af en Munk blev skudt. De have erobret de Confoedereredes Cassaa paa 400000 Pohlske Fl., 6 Kanoner, 4 Vogne med Munderings=Klæde, og nogle Vogne med Gevæhrer. Confordererede have flygtet til Schønlanke, og forfølges af Cosakkerne, som have deelt sig i 2 Hobe.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Stockholm, den 15de December. Kongen har under 6te hujus udgivet Forordning, angaaende Vexel=Coursen for tilstundende Aar 1769, indtividere Anordning; indeholdende, at til en fornøden Siklerhed og Stadighed i Rigets Næringer og almindelige Huusholdning, har Hs. M. fundet for got, at den ved Forordningen af 8de Sept. 1767 fastsatte Cours, nemlig 42 Mark Kobbermt. for 1 Rdlr. Hamborger Banco, og lige Forhold for andre fremmede Myndt Sorter, skal atter for Aaret 1769, og fremdeles indtil videre K. Anordning, ved Vexelers Betingelse og Forsælgelse gielde og iagttages, - Efterat Negeren Bodin var den 10de hujus efter K. befaling og i den ganske K. Families Overværelse, samt i 4 Præsters Nærværelse, af Ober=Hof=Prædikant D. Enebom overhørt i den christelige Lærdom, og befunden derudi at have grundig Kundskab, blev han Dagen derefter i SlotsCapellet døbt, i samme Høykongel. Families Overværelse, hvis høye Personer, som Faddere, bleve representerede at de Herrer Rigs Raader, Græve Horn, Baron Hierne og Baron Ribbing, samt af de Fruer Hofmesterinder og RigsRaadinder: Grævinde Tørnflycht, Friherrinde Hierne og Grævinde Ribbing, da den Døbte bekom de Navne: Adolph. Ludvig Gustaf Albrecht. - J Norrkoping er død Handelsmand J. B. Dahlstrøm, saa er og Handelsmand Peter Norby i Wisby den 3die Novbr. ved Døden afgangen, Cassel, den 24de November.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Landgræven har ladet bekiendtgjøre den Resolution, at de som ville fløyse Fæstningsværkerne i den nedre Ny=Stadser, skal vorde overladt Pladsen til Eiendom og Brug for tet, og skiænket Steenene af de ryddede Pladser.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Hamborg, den 16de December. Den 24de Novbr. er ved en Raads= og Borger=Slutning Toldfrieheden af Korn, samt Linnet, Garn, Kobber, og Blik igien forlænget paa 4 Aar. - Paa nogle Dage har Vinteren indfundet sig saa stærk her til Lands, at Jsen i Ellen begynder at forhindre Skibsfarten derpaa.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Helsingøer, den 23de December. Her i Sundet ankomme endnu den 18de 4 Skibe, deriblandt N. Boeslund af og fra Kiøbenh. til Bordeaux, Staver. Den 19de, 6 Skibe, deriblandt A. Jenner af og fra Kiøbenhavn til Canton, Carga. Den 20de, 7 Skibe, deriblandt M. Willer af Kiøbenh. fra Jsland til Kiøbenh., Kiød. R. Nexøe af Kiølenhavn fra Strat-Davis til Kiøbenh., Spæk. J. Lindsted af Gottenborg fra Kiøbenh. til Gottenborg, Bielker. Den 21de og 22de, 2de fremmede Skibe. - Den 19de passerede igjennem Sundet uden at komme til Ankers, (efterdi de forud havde ladet larere paa Told=Kammeret her) 6 fra Kiøbenhavn til St. Croix og St. Thomas bestemte Skibe, nemlig Capitains Schwartz, Dahl, Rønne, Krogh, Baggesen og Udholdt. - Den 20de indkomme de 7 sidstommelte ved Hornbeck liggende Skibe, samt en Grønlands Farer og en Gallioth fra Laurvigen, som alle den 21de skylede videre af Kiøbenhavn. - J Sundet ligger 8 Tydske og Hollandske til Nordsøen bestemte Skibe for Modvind. - Et stort Svensk Skib, fra Stockholm til Lissabon bestemt, havde i Øster en faaet læk, seylede derfor for 2 Dage siden over til Landscrone, at udlosse og repareres. - Her paa Torvet giælder Rug 3 Rdlr. til 3 Rdlr. 16 s., Byg 1 Rdlr. 56 s., Havre 1 Rdlr. Af disse Vahre er nu intet her i Havnen.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Kiøbenhavn, den 23de December. Den 25de Novbr. haver Hs. K. M. allernaad. confirmeret Bestalling for David Engel, paa at være Politie=Adjutant i Kiøbenhavn. Den 21de hujus er (Gud være lovet) lykkelig og vel ankommen Skipper Augustinus Kierulf med Skibet Frue Elisabeth fra Bierrefiords Havn; Skipper Jacob Aagesen med Skibet, der ringende Jacob, fra Wapnefiords Havn; og Skipper Marcus Willer med Skibet Sønderborg, fra Øedefiords Havn i Island, alle laddet med Kiød, Tran og ulden Gods, som om Frosten havde vedvaret eller andre Fataliteter længere skulde hindret deres Reyses Fuldbyrdelse, vilde forvoldet her en stor Mangel i manges Huusholdninger, som Gud naadelig har afværget. Man vil nu ønske, at den allermægtigste Beskiermer vil have et vaaget Øye overden sidste Jslandsfarer, nemlig Skipper Simon Knudsen, hvormed endnu ventes den beste Kiød=Last, at han ligeledes i al god Behold snart maatte arrivere. I Gaar havdes med Norske Post den Efterretning, at han først kom ud fra sin Havn i Jsland den 4de November, og har siden haft Storm og contraire Vinde, til han den 1ste Decembr. har langet ind i Eggersund i Norge. Med de hidkomne 3 Skibe ere følgende Betientere, Under=Kiøbmændene: Didrich Hylter, Erik Leye, og Fin Lillebeck; Assistenterne: H. Krog, N. Petersen, S. Knudsen, Chr. Schotvig, Fr. Lynge, og Fr. Clemmentz, samt Bødkere, Kokke og Drenge, foruden Skibenes Mandskab, som alle ere ved Live. -
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Samme Dag er ankommen Skipper Rasmus Nirs fra Grønland med en Ladning Spæk og andre Vahre, hvilken før er meldt var i Fløde med nest oven berørte Jslandske Skibe, men Skipper Gierild har derimod søgt Jssefiorden, hvor han skal være beliggende efter han var før ved Hornbeck.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Ved Nantes er imellem den 18de og 25de Novbr. ankommen Skibet Propheten Daniel, fra Christiania med Planker &c. - Fra Bordeaux er i October=Maaned af Franske Americanske Colonie=Vahre udført til Kiøbenhavn 190 Pd. Jndigo og 12273 Pd. Caffe, til Helsingøer 256 Pd. Jndigo og 7677 Pd. Caffe, til Altona 1490 Pund Jndigo og 5917 Pd. Caffe. - Fra Toulon var den 13de Decbr. udseglet Th. Louw, af Norge, og der indkommen W. Remmers fra Drammen. - Ved Noirmoutier er den 22de Novbr. strandet og ganske sønderslaget H. U. Storchs Skib, fra Tronhiem til Rochelle bestemt. - Fra Bordeaux meldes under 29de Novbr. at ved haard Storm, som i 6 til 7 Dage havde raset, ere endeel Skibe paa de Kyster forulykkede. - Fra Ostende berettes under 4de Decbr., at der til Rheden ere, blant andre Sager, 3 Baller Sirtzer, Cattuner og Silke=Tørklæder, samt nogle døde Kroppe kommen andrivende, og at det paa nogle Dage havde der stormet meget stærk. Der er og ankommen et Dansk Skib, som har forliist Anker og Touger. -
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Oster=Ems er den 4de hujus indkommen Skipper Baukes, fra Norge til Frankrige bestemt, med nogen Skade paa Skibet, og har forliist sin Baad. Ved Døden ere afgangne: J Bergen i Norge den 1ste hujus, Kandestøber Mester Sr. Hans Christian Byssing, 51 Aar gl. J Tronhiem Hr. Lieutenant Blichfeldt. Paa Wedbyegaard i Sædland den 17de hujus Hs. Excell. Hr. Joachim von Barner, Ridder af Dannebroge, GeheimeRaad og Stift=Amtmand, samt Amtmand over Callundborg, Draxholms, Søbyegaards og Holbecks Amter, 70 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Gudstienesten udi Christiansborg Slots=Kirke begyndes første Juledag og herefter præcise Kl. 11 Slet Formiddag Vacance, Nye Kirkens Sognekald i Bergen. Agersens Sognekald i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 19de til 23de Decbr. følgende Skippere indkomne, fra Stubbekiøbing: T. Jansen; Laurvigen: H. Thamsen; Jsland. A. Kierulf, M. Willer, J. Aagesen; Rudkiøbing: M. Krøyer; Ebbeltoft: M. Hals Rørvig: J. Mathiasen; Aarhuus: J. Kiøge; Randers : P. Tonesen; Grønland, R. Nexøe; Assens: C. Rann; Færøe: J. Christensen; St. Udes: P. Bruun. Ligeledes udgangne, til Bandholm : J. Jørgensen; Nyested, O. Rasmussen; Schagen: C. Thorsen, N. Christiansen, J. Brøndum; Cappel: D. Thomesen, A. Jversen, M. Buch; Faaborg : L. Plang, P. Brun, P. Gierup, J. Clausen, H. Andersen, H. Marchussen, L. Munch, M. Klipsing, H. Hane; Nykiøbing: L. Brandt; Flensborg; C. Møller, A. Petersen; Christiansøe: J. Nielsen; Callundborg: L. Thurøe; Dragde: C. Corneliussen, J. Hansen, C. Knudsen, P. Olsen; Stubbekiøbing; E. Stadager, K. Schrøder; Svendborg: J. Petersen, O. Christiansen, Wordingborg: E. Christensen; Aarhuus: D. Reich; Odense P. Niested, J. Andersen; Stege: P. Nielsen; Carlshavn: A. Holm; Lübeck. N. Mahl; Fehmern: H. Kruse.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rd. 26 & 25 Sk. pr. Pd. S. Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 1/2 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 1/2 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt
Berlingske Tidende, 1768-12-23
AVERTISSEMENTS. Gen belovede fuldstændige Fruentimmer Farve=Bog, eller tydelig Underviisning og Farvekunsten, hvorledes man kan farve alle Slags Uldent, Linnet, Silke, Bomulds=Tøy, og Garn, m. m., indeholdende 345 Opskrifter, saa er og tilføyet en Plette= og Kunst=Bog, hvorudi vises mange forskiællige Maader at aftage Pletter paa alle Slags Tøyer: 1) Hvorledes alle Slags Pletter paa Linnet kan aftages: 2) Hvorledes Pletter og Ureenhed kan borttages af alle Slags couleurede Silke=Tøyer og Fløyler: 3) Hvorledes Pletter aftages af Klæde, uldene og Bomulds Tøyer, dernæst adskillige forsøgte og probat befundne occonomiske eller Huusholdnings=Kunster: 1) om at toe alle Slags Kniplings Tøyer, Floer, Hvidsoms og Merlin=Syeninger med mere: 2) at toe Silke=Tøyer og farvet uldent Tøy, 3) om adskillige Tøyers Gummering; 4) at toe Guldbroderet Tøy, Guld= og Sølv=Kniplinger, Hatte Fiedre m. m.; 5) adskillig Huusgeraad og KiøkkenTøy at reengjøre; 6) forskiællige nyttige Huusholdnings Kunst Stykker: 7) Efterretning om at tillave adskillige Couleur Seigl Lak; 8) Opskrifter paa adskillige Sorter Blæk, 9) om Læders, Skinds og Handskers Farvning med mere, som alt i Jndholden af Bogen nærmere kan sees, og vilde blive for vidtløftig her at specis cere. Bogen er prydet med et Kobberstykke, som viser endeel af Farver=Redskaberne. Den overlades til de Herrer Subscribentere, for 1 s. Arket paa Trykpapiir som er 2 Mk. 6 s. Skriftet er 35 og et Qvart=Ark stor, og sælges til andre Liebhabere for 3 Mk. 8 s. og paa Postpapiir for 5 Mk., som kan faaes hos Forlæggeren, Kongel. Universitets Bogtrykker A. H. Godiche, boende i Skindergaden næst ved vor Frue latinske Skole.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Som anbefalede Skifte=Commissarier efter den ved det Nordenfieldske gevorbne Regiment ved Døden afgangne Premier=Lieutenant Christian Wollum, hvis efterlade Effecter strax er taget under lovlig Behandling og ved Auction gjort i Penge, lader hermed efter den vedtagne Maade udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender indkalde alle Boets Creditorer, enhver inden den i Loven foreskrevne Tid at møde for os udi Skifte=Commissionen med deres retmæssige Krav, som efter død Mand skee bør, da enhver efter Boets Tilstand kan vente lovlig Behandling; Jligemaade indkaldes den Afdødes Arvinger og de Umyndiges fode Værge efter Loven, at iagttage deres Tarv, saasom og Boets Debitorer anmodes, med os i Tide at liqvidere til at Ulempes Forekommelse. Decretum in Commissione Christiania, den 28de Novbr. 1768. v. Paludan. v. Holm. Knoph. alle ved ovenmeldte Regiment.
Berlingske Tidende, 1768-12-23
Provsten over Nedre=Rommeriges Provstie udi Aggershuus Stift i Norge lader herved bekiendtgiøre, at Skiftet efter forrige Sognepræst udi Urschougs Præstegield afg. Ole Lange og Hustrue bliver til endelig Slutning foretagen paa Gaarden Moe i Sørum Sogn, den 14de Februarii næstanstundende Aar 1769, hvilket maatte tiene alle Vedkommende til Efterretning. Schedsmoe Præstegaard, den 17de Decembr. 1768. Jens Christian Mørch.