Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-31
Efter en Pind eller et Som øverst paa Stangen eller Læg ten kan begge Sider behænges med Planter 5 Tommer fra hverandre, at Luften kan trække imellem (2) 17. Naar de klyvede og først ophængte Sand= og Erd gods=Blade med deres Stilke, især Stilkens tykke Ende, ere vel tørre, saa at der ingen Saft findes ved Klemmen (2) Naar man til Bedstgodset vil bruge Luft=Tørringen, og man paa den ommeldte Maade har iagttaget Høstetiden, og afskaaret Stammen, saa holdes det ikke raadeligt, enten at lægge disse afskaarne Planter paa Marken imellem Raderne, eller i Tørrehuuset til nogen Sveedning; men jo behændigere og hastigere de paa Stedet i den frie Luft ophænges, jo bedre, som skeer paa Lægter, befæstede paa Pæle, 2 og en halv Alen høy over Jorden, radeviis, saaledes, at der er lige saa langt imellem Raderne, som Pælene ere høye, paa det Solen kan falde derimellem; og kan da paa en saadan Lægte, som er 10 Alen lang, hvorpaa er inddreven 50 a 60 Pinde, hænges paa hver Pind 1 Stamme paa hver Side af Lægten, altsaa tilsammen 100 a 120 Stammer paa hver Lægte. og Bøyning, skal de nedtages, dog ikke, naar Bladene ere alt for tørre, men i fugtigt Veir og allerhelst tillig om Morgenen, efter at Tørrehuuset har været lukket om Natten, da Bladene ere meest myge og smidige. Naar Bladene ned tages, skydes de først sammen paa Kieppen, som siden med deres Blade legges sammen i meget ordentlige fiirkantede Stabler (a) paa Gulvet, saa høie som med Hænderne kan rækkes, lige op og ned, ikke smalere oven til end neden til, og saaledes at Kiepperne vende udraad og Bladene 2 og 2 imod hverandre indlad, dog saa, at de spidse Ender af Bladene komme til at ligge omtrent en fierdedeel Alen ind ovenpaa hverandre. Stablerne legges, hvor ingen Frygt haves for Rotter og Muus, og ci for tæt hos hinanden, at jo Luften kan have frit Trækt. Naar Bladene have lagt i saadanne Stabler i nogle Dage, saa stryges Bladene af Kieppene og bindes sammen i smaae Dukker i det høieste en Kieps Blade i 2de Dukker (b) med et af Bladene, som vries om Stilkene eller Koppen. De sammenbundne Blade=Dukker legges atter i Stabler enten Rade=viis eller i en rund Kreds saa høit som med Hænderne kan rækkes. Ethvert Lang i Stablerne, som giøres Radeviis, legges dobbelt med 2 og 2 Dukker, saa at paa begge Sider af Stablen, vende Stilkene udlad og Bladenes spidse Ender indvad en fierdededeel Alen ind oven paa hverandre, men midt i de runde Stabler, i hvilke Stilkene af Bladene ligeledes vende udad, levnes et rundt Hull, saa at Dampen vel kan trække op Nogle Dage efter maae det med Haanden undersøges og findes om Bladene ere blevne varme, og saasnart Heede befrygtes, maae Stablerne, imellem hvilke altid bør være god Plads, spreedes ud, for at luftes og afkiøles, hvorefter Dukkerne atter legges i andre ligesaadanne Stabler. Ellers ska(a) Der er ingen Behandling med Tobakken, hvortil Øvelse og Erfarenhed meere behøves, end til Tobakkens Svedning, efter dens og Veyrligets forskiellige Beskaffenhed; men ligesom den lufttørrede Tobak udholder mindre Sved end den huustørrede Tobak, saa kunde man paa den lufttørrede Tobak, som har mere transpireret, og i sig selv ikke er saa tung, som den huustørrede, lægge en liden Tyngsel, for at bringe den i Var ne og Sved. (b) Det koster vel meere Umage at gjøre Bundterne eller Dukkerne mindre, men det var dog tienligt, at man af hver KiæpsBlade giøre fire Bundter, da de smaae kan beqvemmere presses og bevares, og ved forefaldende Overheede, efter Opbindigen, bedre kommes til Hielp. der ikke en liden Varme, men borttager Bladenes Grønhed i Lugt og Smag, og giør dem brunere og smidigere, som god Tobak bør være, da de alene ikke bør brænde an Naar Bladene saaledes efter at være nedtagne fra Rostningen, have faaet 3 Sveed, i de 3de forskiællige Stablinger, staae de ikke let meere Fare for Heede, men kan tilsidst ved Hielp af en Bom og Vægt nedpakkes og nedpresses i Fade eller Kurve bebundne med Matter (c) 18. Stammen med Bestgods=Bladene hænge saalænge. indtil at Hovedfibrene, som udløbe fra Hovedstilkene midt udi Bladene, blive brune, aldeles miste deres Grønhed, og ere lige brune med de tynde Blade, da Hovedstilken selv bliver stedse for største Deelen grøn. Men naar Blade og Stilke have den rette brune Tobaks=Farve, nedtages Planterne imedens Bladene ere slamme i fugtig Veir. Hvert Blad afplukkes fra den tykke Stamme, indtil man haver en Haandfuld Blade, som da ved Stilken eller Koppen bindes sammen og omvikles med et af Bladene. Under dette Arbeide kan disse Blade saaledes sorteres, at de tynde og mavre Blade skilles fra de tykke og feede; og skulle igien iblant de tykke og frede Blade findes nogle, som ere revne og i Stykker, bindes de i Dukker for sig selv, som udgjør en særskilt Sort kaldet Bestgods revne Blade til Adskillelse fra Bestgods heele Blade. Naar alle Bestgods Bladene paa denne Maade ere afplukkede, sorterede og sammenbundne, legges de sammen i Stabler ligesom Erdgods, og efter at have ligeledes faaet 2 til 3 Sved, blive de og paa samme Maade nedpakkede (d). 19. Paa de Planter, som skal bære Frøe, borttages alle Side=Knopper, og Frøe=Knoppene i Kronene alene staae tilbage, da Frøet af de tilligste Blomster i Kronene eller Toppen giver Planter, som faaer mindst Gidske. Naar disse Knopper, (c) De lufttørrede Sand= og Erd=Gods Blade behandles paa samme Maade efterat de først have hængt i Luften omtrent 3 Uger, saa at den grønne Saft er gaaet af Stilken, og Tobakken har faaet en smuk guul eller brunagtig Couleur, samt dernæst har været ophængt i et Huus eller paa et Loft, og faaet den fornødne endelige Torring til videre Sved og Jndpakning. (d) Bestgods=Bladene, som have hængt i Luften, indtil de have faaet den forhen beskrevne Couleur, afpilles fra Stammen, og bindes i smaae Dukker med samme Lykke, hvori Stammen har hængt i Luften, hvorefter disse Dukker ophænges saaledes paa Loftet. Naar Tobakken der har faaet den vedbørlige sidste Tørhed, bliver den i øvrigt, ligesom den huustørrede Tobak, behandlet og pakket. som skal give Frøe, ere brunagtige, kan de sidst i September Maaned tilligemed Grenene afskiæres. Greenene med Knop pene paabindes i Knipper og hænges under et Tag, hvor der er varmt; og naar Knoppene ere vel tørre, gnies de i Stykker, Frøet opsamles og renses med en Sigte. 20. Naar Høsten er forbi, optages de i Plantagen tilbagestaaende Stubbe med deres Rødder, paa det at Jorden kan faae des meere Hvile og blive des lettere til behandling næste Aar. 21. Tørrehuusene, hvoraf de smaleste, maadelig lave og teglhængte ere de fuldkomneste, bør paa Siderne være vel forsynede med Faldlugger og med rummelige Indgange. Af forestaaende Poster synes følgende almindelige Regler for en Tobaks=Plantages forsvarlige Cultur. og Behandling, indtil Tobakken bringes i Tørrehuusene, at kunne etableres. 1. Mistbænkene, til hvis bedækning Planteuren maa anskaffe sig i det mindste tienlige Matter, naar han ei kan eller vil bekoste Vinduer, bør være i behørig Stand indrettede og allereede besaaede midt i Martii Maaned med godt Frøe. 2. Det indhegnede og fredede Sted, hvor Plantagen an legges, bør indeholde sort mulden Jord, ikke være steenagtigt, ei heller for tørt eller for fugtigt, i hvilket sidste Fald giøres tienlige Grøfter til Vandets Afledning. Jorden bør i det mindste 3de Gange pløies til rette Tider, nemlig: om Efteraaret ved Mikkels Dag, i det mindste 3 Tommer dybt i fine Furer, om Foraaret, saasnart mueligt, i April Maaned 2 Tommer dybere, og i Maji Maaned ved Plantnings Tiden 6 Tommer, desuden en Gang harres, renses vel fra Rødder og Steen, og tilsidst giøres fiin med Jernrive. Giødsken, som udkiøres om Efteraaret eller om Vinteren, bør jevnt udbredes noget tykkere end til en Korn=Ager. 3. Enhver Plantage bør hvert andet Aar forsynes med tienlig Giødning, og i den Tid ikke bruges vexelviis til anden Sæd, saalænge den ikke behøver at henlegges til Hvile. 4. Plantagen bør ordentlig inddeeles og afstikkes med Snorer, 7 Qvarteer fra Snor til Snor for Land og Gang, saa at Landet, hvori Planterne sættes, bliver 5 Qvarteer og Gangen for Arbeiderne 2 Qvarteer. Planterne, som bør have god og stærk Stilk med 4 Blade, sættes 1 Alen fra hinanden i Længden og 1 Qvarteer paa hver Kant fra hver Gang, saaledes, at 3 og 3 udgjør en ordentlig Trekant. Dersom Planterne sættes længere fra hinanden, er det saa meget bedre. 5. Plantningen, hvorved bruges al Forsigtighed til Plantens rette Nedsættelse og Vandning, bør at følge sidste Ploning fra Dag til Dag, begynde i det seeneste henimod 20 Mai og være aldeles endt inden St. Hans Dag. Jngen Plante maae sættes i de uddøde Planters Sted sildigere end 8te Dage. 6. En Plantage bør i det høieste ei besættes med fleere end 14000 Planter paa hver Tønde Land, som efter Geometrisk Maal beregnes til 14000 Qvadrat Alen. 7. Plantagen beskyttes efter Stedets Beleilighed, enten med Træer eller Hække eller Saaning af Hampefrøe m.v. 8. Plantagen lukkes vel for Udkrud, og Planterne bør i det mindste 2de Gange hyppes, førend Blomster=Knoppene ere fremskudte. 9. Blomsterknoppene bør, efter hvert som de fremskyde, betimeligen afbrækkes saa dybt ned paa Planten, at paa Stammen ikkun blive tilbage 12 Hoved=Blade, som skal give Tobak i 3de forskiellige Sorter, med mindre at Jorden er meget feed og Planten saa stor, at derpaa kan uden Skade beholdes 14 og i det høieste 16 Blade. 10. Al Gidskning, Høstning, Hypning og Kapning, naar Planterne ere fuld store, bør aldrig skee i Regnveix eller om Morgenen, naar Planterne ere vaade af Dug, men om Dagen i tørt Veir, og først 2 Dage efter Regnveir. Ligeledes bør aldrig de høstede Blade indbæres i Tørrehuuset, forend de ere viisnede og slamme. 18 Midt i Julii Maaned bør Høsten med Sangods eller de 3de nederste Blades Afbrækning tet og net ved Stammen, begyndes; hvorefter Planten strax gidskes og hyppes. 12 Sidst i Julii Maaned og først i Augusti Maaned bør Høsten med Ergods eller med de 3de mellemste Blades Af brækning foregaae, og Planten ligeledes gidskes. 13. Høsten med Bestgods, det er, de 6 øverste Blade, bør begynde midt i Augusti Maaned, efter hvert som Bladene blive modne, brunguule og plettede med sorte Prikker, og bør aldeles ikke vedvare længere, end til først i Sepbr Maaned.