JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Siellandsposten har af Oberst og Professor Nachtigals Jnspicering af Gymnastikvæsenet ved Wordingborg lærde Skole taget Anledning til at henlede Opmærksomheden paa det høist besynderlige i, at medens Skolens Rector, uden noget localt Overtilsyn, har Competence til at lede, bestyre og bedømme det hele øvrige langt vigtigere Underviisningsvæsen ved Skolen, er det blot med Hensyn til en aldeles underordnet og i den liden Udstrækning, den gives ved de lærde Skoler, saare let bedømmelig Læregjenstand, at en saadan extraordi Control ansees uomgængelig fornøden. Ogsaa Skolen heri Byen har havt et lignende Visit af Hr. Nachtigall, og da denne har foranlediget baade Skolen og Communen Omkostninger, kunne vi ikke andet end være enig med Sjællandsposten i at disse kunne anvendes bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Jfølge Meddelelse fra det Kgl. Departement for de udenlandske Sager til det Kongl. GeneralToldkammer- og Commerce-Collegium har den Danske Minister-Resident i Constantinopel udvirket en befaling fra den Tyrkiske Regjering til dens samtlige Toldembedsmænd, dat, den 27de April sidstl. om at, indtil en formelig Handelstractats Afslutning med den Danske Regjering, Danske Handlende, og Undersaattet skulle i Tyrkiet nyde samme Behandling som den, der er foreskreven for Englænderne ved den seneste Handelstractat mellem England og Porten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Under 23de Juni d. A. har H. M. Kongen allernaadigst confirmeret Valget af Kjøbmand Christian Andreas Petersen i Haderslev til Raadmand sammesteds, og under 11te d. M. allernaadigst tillagt Kammerherr Landraad og Provst ved det adelige Convent i Preetz, Greve Friedrich v. Reventlow en Virilstemme i den holsteenske Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
J Anledning af Major ved Kongens Regiment, v. Voss's dødelige Afgang er skeet følgende Avancement ved Regimentet: Capitain Staggemeier til Major, Stabscapitain Mau til Compagniechef, Premierlieutenant Løvenson til Stabscapitain, Secondlieutenant Stolpe til Premierlieutenant og Secondlieutenant Ahlefeld oprykket i den høiere Secondlieutenants Gage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Handelsefterretninger. Amsterdam den 18de Juli. Hvede og Rug kun spurgt til betydeligt lavere Priser. – By holder sig. - Af Havre omsattes i Onsdags meget til høiere Priser, især til Udførsel til Belgien. – J Rapsæd er det aldeles stille, da man venter paa Tilførsel af den nye Høst Dette har foranlediget et Afslag af 1 1/2 Lol. – Frederikshald den 20de Juli. Her er kun ankommen et Par smaa Kornladninger, for hvilke erholdes ved Bryggerne 17 Mk. for Rug og 13 Mk. 12 s. -14 Mk. 12 s. for Byg. Kornbeholdningerne vare her reent udsolgte. – Gothenborg den 20de Juli - Med Undtagelse af Hvede var her for alle Kornarter en ualmindelig livlig Efterspørgsel i forrige Uge, saa at alt hvad som tilførtes gik rask af til stigende Priser, og at Omsætningen løb op til 56000 Tdr. Først i Ugen solgtes Rug til 9 Rd. 16 s. og Byg til 6 Rd. 40 s. Bco., men det vedholdende Regnveir i Forening med jevn Søgning, drev Prisen for Rug op til 9 Rd. 32 s., og for Byg til 7 Rd. Bco. Herpaa vilde Priserne rimeligviis for det første have holdt sig, dersom der ikke ganske uventet var indløbet Ordrer fra Carls stad til Opkjøb af Byg, Blandingssæd og Havre, som, de disse Jndkjøb forceredes, paaførte Korn markedet et Slags Feberanfald, i hvilket Kjøberne tilsidst overbøde ei alene hverandre, men - hvad der er factisk, - endog sig selv. Under disse Omstændigheder betaltes i Fredags og Løverdags Rug med 9 Rd. 40 s. - 10 Rd., Byg med 7 Rd. 16 s., Bygmalt med 7 Rd. 1632 s., Blandingssed med 66 Rd. 16 s., og Havre med 55 Rd. 16 s. Bco. - Erter fattes, og den første Tilfør sel vilde, dersom Conjuncturen vedvarer, sikkerlig betinge 8 Rd. 32 s. - Rd. Bco. pr. Td. - Jydsk Uld sælges paa 12 Maaneders Credit til 33 s. 4 rst. Bco. pr. Pd., og pr. Contant til 31 s. 4 rst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Reisende fra den 22de til den 29de Juli 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Mad. Monrad med Barn; Cand. juris Saxild. Med Dagvognen: Frøken Reiersen; Dhrr. Vett, Brandt, Voltelin, Bitzel, Vesterborg og Woldicke, Mad. Zims, Kobbersmedmester Halberg; Mad. Lublin med Datter. Udenfor Posterne, Etatsraad Rothe; Hr. Davids; Skuespiller Staal; Skolelærer Fæster, Kjøbmand Jacobsen; Cand. theol. Rosen; Proprietair Langsted; Hr. Dahl; Skytten Bruun; Mad. Dahl; Generalconsul Weidemann med Kone og Søn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Garvermester Bech, Kobbersmed Halberg; Cand. Glahn; Disciplene Spang og Voldecke; Capitain Cramer; Hr. Liunge. Med Personposten: 2 Comtesser Holck; Pastor Glahn; Dhrr. Aastrup og Rathie; Cand. Budtz; Jomfruerne Budtz og Næsted. Med Dagvognen: Hr. Brandstrup; Adjunct Friis; Lieutn. Albek, Kjøbm. Ditzel; Student Schmidt; Fuldmægtig Schmidt; Hr. Olivarius; 2de Hrr. Bentzon; Hr. Gram; Jomfru Theil; Fru Frederiksen; Jomfra Petersen; Candidat Frederiksen; Jomfru Nielsen; Hr. Budtz. Udenfor Posterne: Candidat Block; Madam Kirkegaard med Famile; Forvalter Nielsen; Jernstøber Mogensen; Gjæstgiver Thomsen; Landmand Theil Kammerraad Bentzon med Familie; Cand. Trojel, Kiøbmand Petersen; Apotheker Mohr, Krigsassessor, Doctor Veith med Familie, Baron Wedell, Skovrider Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Med Dampskibet Frederik den Sjetter afgik den 26de Juli fra Øerne til Kjøbenhavn: Justitsraad Dorsch; Cand. jur. Smith; Studiosus Erslev, Capelmusicus Schramm; Modehandler Ricard; Dhrr. Gottschalk og Schramm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
(Jndsendt.) Den ærede Redaction har i No 85 af Stiftets Tidende, ved at berøre den fra adskillige Beboere her i Stiftet indgivne Petition om Skattebevillingsretten, udtrykt sin Følelse for den sig udviklende Almeenaand og sin Beklagelse over den Trældoms Frygt, der ved denne Leilighed har viist sig at hvile over Fæstebønderne, idet disse have ladet dem paavirke af Godseierne og Forvalterne. Naar Fæstebonden henvender sig til Godseieren eller Forvalteren som hans naturlige og lovlige Værn, for at raadføre sig med ham, da mener jeg, at det viser en Tillid og Fortrolighed, der aldrig burde savnes i et Forhold som dette, og ligesaalidet som det kunde falde mig indat antage, at den Vedtægt mellem Dhrr., der samlede Underskrivter, ei at bruge noget Overtalelsesmiddel, ikke skulde indeholde den fuldkomneste Garantie; thi ingen ægte Patriot og ingen Liberal, der har det rette Begreb om andres Selvstændighed, vilde tillade sig dette, endog uden nogetsomhelst Baand; ligesaa letsindigt og uforsvarligt anseer jeg det, blot efter løse Beretninger at rette en Sigtelse for det Modsatte mod dem, der har en anden Anskuelse af Sagen, og, uden fremført Beviis, at insinuere en krænkende Beskyldning mod en heel Classe af Stiftets Beboere, nemlig Godseierne og Godsforvalterne. At de valgbare Kjøbstadbeboeres Stemmer, ved en saa folkelig Petition, skulle være mere vægtige end de valgbare, Landbeboeres eller overhovedet enhver Skatteyders, uden Hensyn til om han er valgbar eller ei, synes mig at være saa stridende mod de saameget yndede Liigheds-Principer at det virkelig har forundret mig at see Redactionen komme til dette betydningsfulde Resultat. En Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Da Forfatteren af ovenstaaende Jnserat er Redactionen, personlig bekjendt, gjentage vi her det Svar, han alt mundtlig har faaet, nemlig, at han ikke har været meent i det omhandlede Stykke, og at vi nære for megen Agtelse for hans personlige Characteer til at vi nogensinde vilde troe ham istand til at benytte sin Stilling, for ved den at bevæge nogle i aandelig Henseende umyndige Bønder til at gjøre eller undlade Noget; men da han tillige har opkastet sig til Forsvarer for en heel Klasse af Stiftets Beboere, som han formener at være krænket ved vore bemærkninger, saa maa vi indlade os noget videre i Sagen, og vi ville da først anmode den ærede Jndsender om, atter at gjennemlæse vore bemærkninger i det omhandlede Nummer af Avisen, og han vil da finde, at vi have sagt: "at Modstanderne af Sagen (Skattebevillingsretten) ikke have undseet sig ved paa mange Maader at bearbeide Bønderne." At denne Paastand ikke er bygget paa løse Beretninger, men paa sikkre Efterretninger, derom kunne vi paa det bestemteste forsikkre Jndsenderen, og vi tage end ikke i Betænkning at spørge ham selv, om det ikke er ham bekjendt, at sligt er skeet af Folk i hans Omegn, Vi have ingenlunde beskyldt alle Stiftets Godseiere og Forvaltere for at have indvirket paa Fæstebønderne for at afholde dem fra at underskrive Petitionen, noget vi saa meget mindre kunde, som det var os fuldelig bekjendt, at mange af de nævnte Herrer ikke alene selv have underskrevet den, men endog paataget sig det Hverv, at samle Underskrifter. Hvad vi have sagt er, at Fæstebønderne endnu ikke have løsrevet sig fra den Trældomsfrygt, de fra Fædrene have nedarvet for Herremanden og Forvalteren, og atter her henvende vi os til den ærede Jndsender og spørge om det ikke er saa At denne Svaghed hos Fæstebonden paa sine Steder er bleven benyttet, derom kunne vi forsikkre Jndsenderen at vi have paalidelig Kundskab. Vi have i det nævnte Stykke i Avisen ikke talt om enkelte Jndivider, men om hele Borgerklasser, og derfor menne vi, at have god Grund til at fremhæve Kjøstadindvaanerne, da disse som Heelhed betragtede, efter vor Formening, ifølge Forholdene ere og bør være mere intelligente end Landboerne, og troe derfor ikke at være traadt Nogen for nær, da vi meget vel erkjende, at der blandt de Sidstnævnte gives Flere, der heelt vel kunne stille sig ved Siden af enhver Kjøbstadindvaaner. At vi have fremhævet, at Petitionen er underskreven af de valgbare Kjøbstadindvaanere er tillige skeet for at modgaae den bemærkning, man jo saa ofte har hørt fremsat om, at det kun var den ubesindige Ungdom, der Jntet havde at tabe, som yndede Nutidens liberale Jdeer. Petitionen er nu underskreven af Mænd, som Lovgivningen har anseet for modne til at tage Sæde i Folkeraadet, og det tildeels netop fordi de ere Grundeiere, og den anførte Jndvending maa derfor i Fremtiden forstumme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Hvad den ærede Jndsender mener med den vistnok forældede Talemaade om at Godseieren eller Forvalteren er Fæstebondens naturlige og lovlige Værn, maae vi tilstaae, at va ikke ret fatte; thi efter vor Formening har Fæstebonden, som enhver anden Statsborger, sit naturligt og lovlige Værn i Lovgivningen og Domstolene, og var det ikke saaledes, vilde det vistnok see galt ud for Fæstebonden, naar den, Jndsenderen kalder hans naturlige og lovlige Værn, traadte op mod ham, hvad jo ofte hændes. Forøvrigt maae vi tilstaae, at skjøndt vi naturligviis aldeles Jntet kunne have imod, at Godseieren, Forvalteren og Fæstebonden vise hverandre gjenstdig Tillid og Fortrolighed, saa kunne vi dog ikke nægte, at vi udenfor Familielivet aldeles ikke ynde patriarchalske Forhold, hvormeget smukt, der end om dem lader sig sige i Jdyller og Red. Romaner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
AVERTISSEMENTS. Helsingørsavisen. Under 7de dennes har Hs. Majestæt allernaadigst forundt denne Avis den i Plac. af 10de April sidstl. omhandlede lettede Postforsendelse. Avisen vil, som Følge heraf, kunne bestilles paa alle kongelige Postcontoirer for den fastsatte Betaling af 1 Rbd. 21 s. qvartaliter. Helsingør, den 27de Juli 1840. P. V. Gruner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
En vel opdragen confirmeret Dreng, som har Hiem i Nykjøbing, skriver og regner godt og rigtigt, har forøvrigt gode Skolekundskaber og Lyst til Contoirforretninger, kan for det første som Volentair erholde Ansættelse ved Amtstuen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
De ved Borgervæbningen her i Byen brugelige Chacoer kunne imod bestilling bekommes for 8 Mk. Meisner. 8 s. hos Af Umyndiges Midler under Feiøe Birks Overformynderie, kan, imod lovbefalet Sikkerhed, 1246 Rbd. erholdes til Laans, enten strax eller til 11te December Termin d. A., naar man derom henvender sig til Undertegnede. Feise den 18de Julii 1840. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Thorvaldsens Kanaster. Denne af Undertegnede fabrikerede og saavel her som flere Steder, for sin Godhed almindelig yndede Tobak faaes ene og alene hos nedenstaaende Herrer Handlende til Fabrikprisen 4 Mk. pr. Pd. De Herrer Handlende i de Provindstæder hvor endnu intet Udsalg haves og som, mod en antagelig Rabat, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. ønske et saadant, ville behage at henvende sig desangaaende til Undertegnede. Faaes i Kjøbenhavn hos Urtekræmmer Jacob Trier. i Assens hos Hr. B. Bruun. C. A. Been. Søn. Fredericia P. C. Mor M. M. Kappel. ville. Colding. Gra Mad. M. C. Frey. venhørst. i Holbek hos Hr. Peter Chr. Aarhuus M. & t. Schmidt. Hillerød – Hans C. Lazarus. Haagerup. Randers Th. Sørensen. Helsingør - F. E. Kl. lerman. Aalborg Schiby. & Nyborg - C. H. Schal Nielsen. Maribo burg. Odense – C. F. Han Kroyer. sen. Det bedes bemærket, at hver Cardus bag paa er forsynet med mit fulde Navn og Adresse. Kjøbenhavn den 18de Juli 1840. Jacob S. Trier, Tobaks= 8 Cigarfabriqueur, Vimmelskafter 6 22.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Auctioner. J Følge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den afdøde Gjæstgiver C. Horsens Enke tilhørende og i Søndergade her i Byen under Matr. N 286 beliggende Gaard bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes i Byens midlertidige Retslocale, Mandagen den 31te August, 14de og 28de September dette Aar, Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Sammerich, Nakskov den 23de Juli 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Onsdagen den 5te August d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Udflyttergaarden Na 3 af Sydstofte under Ourupgaards Gods, bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udboe, tilhørende Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Hans Jørgensen Hvid, saasom: Borde, Stole, Bænke, Sengeklæder og Sengesteder, Skabe, 1 Stueuhr, i Jern-Bilæggerovn, Kobberkjedler og Gryder, samt nogle Køer, Faar, Sviin og Gjæs, noget Gavntræ 2de Arbeidsvogne m.m. Alt imod Credit til førstkommende Mikkelsdag; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 25de Julii 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Stævning. Mathias Møller, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad, Borgemester, Byefoged og Byskriver i Nykjøbing paa Falster, samt Birkeskriver i Falsters Birk: Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Procurator Tidemand som beskikket for Maren Augusta John paa Corselitze til ifølge hende meddeelt beneficium paupertatis at erhverve Dom til Ophævelse af Ægteskabet mellem hende og hendes for flere Aar siden bortreiste og ikke senere tilbagekomne Ægtemand, Skipper Niels Jensen Strange her af Byen, samt til at hun maa vorde kjendt berettiget til at indgaae nyt og andet Ægteskab, – gives herved bemeldte Skipper Niels Jensen Strange, i Overeensstemmelse med Forordningen af 11te September 1839699, 14 & 16, 3 Maaneders lovligt Kald og Varsel til at møde inden Nykjøbing Kjøbstæds Bytingsret, som holdes paa Byens Raadstue Mandagen d. 16de November førstkommende Formiddag Kl. Kl. 10 sl. for der og da Sigtelse og Saggivelse at modtage, Documenter at see i Retten fremlagte, stævnte og ustævnte Vidners edelige Forklaring at paahøre, Paastand at anhøre, samt Dom at lide, Alt efter den inden Retten nærmere gjørende Demonstration, Jrettesættelse og Paastand. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse udstædes denne Stævning under min Haand og Jurisdictionens Segl. Nykjøbing paa Falster den 29de Juli 1840. Møller. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Lollands 11 Falsters StiftsVibense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Søndagen den 2 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Aarhuus Avisen har efter Aalborg Avis optaget følgende: J Aarhuus har der i de sidste Dage circuleret en med talrige Underskrifter forsynet Adresse til Borgerrepræsentanterne, hvori disse opfordres til snarest muligt at besørge affattet og underskrevet en Petition til den Roeskildske Stænderforsamling, for derved at tilkjendegive, at ogsaa denne Stads Jndvaanere erkjende Nødvendigheden af en Statsforfatning med constitutionelle Garantier, der indrømmer Stænderne fuldstændig og afgjørende Medvirkning, fornemmelig i Finantsernes Bestyrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
At en fremmed Avis meddeler hvad der foregaaer i Aarhuus førend den i Byen udkommende Avis har Kundskab derom, er dog i Sandhed en ret mærkelig Omstændighed, og er, efter vor Formening, et afgjørende Beviis paa, hvorlidet enkelte Blade opfylde den Fordring, man dog er fuldelig berettiget til at gjøre til dem, nemlig ved dem at faae Underretning om hvad der foregaaer i den Kreds, for hvilken de nærmest ere bestemte. Fra Kjøbenhavn har Aarhuus Avis jevnligen Efterretninger, om end ikke stedse de paalideligste, men og hvad der foregaaer i Byen Aarhuus maa man tye til Aalborg, Avisen for at faae Underretning. Den Maade, hvorpaa Ussing i sin Skaal ved Bogtrykkerfesten i Kjøbenhavn omtalte Bogtrykkersværten, har givet Anledning til følgende moersomme Misforstaaelse. Sidste Markedsdag i Odense kom nemlig en Bonde ind paa Adressecontoirets Boglade og forlangte for 1 Mk. Bogtrykkorsværte. Paa Spørgsmaalet hvortil han vilde bruge den, vilde han ikke strax ud med Sproget. Først da han kom tilbage med en Krukke for at tage den i, udbrød han ganske troskyldig: jeg har læst i Avisen, at den kan trække Edder og Bullenskab ud af Kroppen, og hertil vil jeg bruge Sværten." Da man nu forklarede ham hans Feiltagelse, ærgrede det ham, meest fordi han havde givet 2 s. ud til Krukken, der nu var ham til ingen Nytte. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Jfølge Beretning fra Hamborg skal den suspenderede Byfoged i Frederikshavn, Overand. Lassen, være afreist fra førstnævnte Stad til Amerika med en artig Lommeskilling. (Aalb. Av.) Manden, der skrev i den syd sjællandske Avis og Tonen i vore Selskaber har kun faaet Skam til Tak, da man i Siællandsposten raader ham til at blive borte fra de Selskaber, der ei ere efter hans Hoved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Aalborg Avis beretter, at 40 Skolelærere fra Aarhuus og dens Omegn et for denne Stand meget stort Antal) ere sammentraadte og have dannet en Forening, der har til Hensigt at være et Tilknytningspunct for Lærerne, som visselig behøve et saadant, for at opmuntre hverandre paa deres Bane, der just ikke er bestrøet med Roser, men ogsaa og især for at meddele hverandre deres Erfaringer og Anskuelser og Underviisning og Opdragelse. Saadanne Skolelærer-Conferentser have længe bestaaet overalt i Tydskland: her i Danmark ere de yderst sjeldne og fortjene derfor saa meget mere at bringes i Omtale for mulig at vække til Efterlignelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Borgerrepræsentanterne i Veile bringe igjennem Byens Avis til offentlig Kundskab, at da deres Formand i Jndledningen til den Tale, hvormed han modtog Kongen paa Byens Raadhuus, havde yttret Haab om, at den, i Anledning af Hs. Majestæts Tronbestigelse, i sin Tid fra Veile By oversendte Lykønsknings=Adresse allernaadigst var bleven modtaget - svarede Hs. Majestæt herpaa i de huldrigste Udtryk, at han erindrede at have modtaget den i sin Tid indsendte Adresse, og naar intet Svar derpaa var bleven meddeelt, var det fordi Adressernes Mængde og mange paatrængende Forretninger ei levnede ham Tid dertil; men han takkede ligefuldt alle dem, der havde underskrevet Adressen, for de deri udtalte gode Følelser. Vestsjællandsk Avis har nogle bemærkninger om den norske Constitions Jndførelse, hvilke vi herved meddele vore Læsere til egen nærmere Overveielse, da vi ikke driste os til at commentere over denne Sag: For det Andet glemte man, at 1814 ikke er 1840; det er jo slet ikke den samme Mand, de samme Forhold. Den Norske Constitutions Jndførelse var et brillant Krigspuds mod Fjenden, et Tillæg til Krigsmanifestet, som maatte electrisere hver Nordmand, det vær en Haandpenge til hver Kriger, der maatte virke ganske anderledes end Hververens Ducater i gamle Dage. At man altsaa vil foreholde den besindige Christian den Ottende i Danmark, hvad den kjække Prinds Usurpator gjorde i Norge, er ligesaa tankeløst som uretfærdigt. Denne evige Allusion til de Norske Begivenheder, en fad, uærlig Pjatten og Halvsmigren er noget af det Væmmeligste, som vore politiske Dagskrivere have fundet paa. Enhver Skoledreng, enhver Tjenestepige kan fatte denne Urimelighed. Dertil kommer, at man – sagtens med Villie – overseer, at Manden i 26 Aars flittig Anvendelse af sin Tid ved Studier, Reiser, Samtale og Omgang med mange betydelige Talenter, meget muligen kan have fattet andre Anskuelser, kan have vundet en Jndsigt, som sagde ham, at Sagen nu, 9: i Danmark i 1840, maatte gribes an paa en heel anden Maade. Efter Berlings Avisen, meddele vi her Udfaldet af en ved Lands-Over- samt Hof- og Statstetten nu paakiendt Sag, der i sin Tid vakte megen Opsigt her i Stiftet. Sagen er nemlig Lottoadvocat Damkiær Actor contra Tiltalte forhenværende Kjøbmand C. P. J. Fogh. Tiltalte fri fandtes for Actors videre Tiltale for Forfalskning af en Qvittering, hvorhos han multeredes paa 50 Rbd. Sølv respective til Justitskassen og Naskov Kjøbstads Fattigkasse for usømmelig Procedure.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Jurisprudentsen har erholdt en ny Dyrkerinde!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
den i sin Tid i Odense meget omtalte Jfr. Elise Kirstine Juul har i Hovedstaden paabegyndt at udgive et Ugeskrift for Hvermand, betillet Criminalret og Retspleie i Danmark, med Vignet: Retfærdighedens Sværd og Vægtskaal. Det første Nummer indeholder Begyndelsen af Jfr. Lidelseshistorie i nogle af de fyenske Kjøbstæder; Fremstillinger røber en blid Siæl og vil muligen tiltale (Hemp. Av.) ømtfølende Hjerter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Forleden fandtes i en af Kanalerne i Kjøbenhavn Liget af en lille 10 Aars Pige, der efter hendes Broders Forklaring havde druknet sig, fordi hun ikke kunde udholde den Mishandling, der blev hende tildeelt i hendes Hjem. Faderen er Skomager. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Aarhuus Avis, meddeler nu, at den Kongen overrakte Lykønsknings=Adresse var læst af Kongen førend den blev ham overleveret, og at Slutningen af Kongens Svar var følgende: "Man viser os nu Hengivenhed og Kjærlighed."Med "Berlings Avisen er denne Gang fulgt et liberalt politisk Skriftemaal af en Br. Julius, der her har opkogt alle de gamle Sigtelser mod det liberale Parti. Da man efter Titelen maa i De antage, at Autor kun gjøre Rede for sine egne Anskuelser, kan man jo ikke have noget imod, at han for sit Vedkommende indrømmer, at han er en saadan Stymper, som Skriftemaalet udviser; men vil han derimod have sit Product anseet som en Skildring af de liberale, da kunne vi forsikkre at vi i vor Omgivelse ikke have truffet en eneste liberal Mand, paa hvem den passer, hvorfor vi og i det Hele ansee hele hans lange Tale som spildt.