JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Vadmel modtages af Undertegnede til Stampning for Esler C. Woer. Møller, Extra gode Koge=Ærter kan faaes hos C. Woer. Gandske nye islandske Fuglefjer og dito russiske Gaasefjer tilligemed gode nye Sengeklæder kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Fede Kalkuner og Ænder kan bekommes paa Marselisborg hos Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Paa Wilhelmsborg bliver en Plads for en Meierske ledig til 1ste Mai, naar man henvender sig til Meieribestyrer Overbeck, dog uden gode Attester nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
En midaldrende Jomfru, der 7 Aar har bestyret Meierie og Landhuusholdning, og til Fuldkommenhed, forstaaer begge Deele, ønsker sig Condition til Mai, som Huusholderske eller Meierske. - Gode Anbefalinger og Troskab og Duelighed kan fremvises. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Skulde Nogen til Nytaar kunne behøve en troe, paalidelig og særdeles skikkelig Pige, da anvises en Saadan fra Adressekontoiret i Aarhuus. Hun ønsker sig helst en Condition hvor Konen gaaer selv med i Huusholdningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
En confirmeret Dreng af skikkelige Forældre kan blive antaget i Lære hos en Bager i Callundborg. Det Nærmere erfares hos Skipper R. Molboe i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Diverse Postpapiir, Bikubepapiir, Propatria, Conceptpapiir, Tegnepapiir, Landkort, Søekort, Violiner, Clarinetter, Violinbuer, Guitarstrænge, Violinstrænge, Calophonium, Tegnematerialier, m. m. m., faaes til billige Priser hos Boghandler Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Forskjellige Sorter Poste, Bikube, Propatria- og Concept Papirer ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Rettelse. 3 Avisen No. 197 er i det indsendte Stykke, 3die Side 2den Spalte, indløbne følgende Trykfeil: 4de Linie, Knæe - læs: Kræe. Sidste L. : var - læs: vor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
No. 200. den 17de December. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
J Anledning af den uheldige Skjebne det af Hr. Cancellieraad og Deputeret Hempel fremsatte Forslag om Land haandværkernes Jndskrænkning i disses nu præjudicerende Virksomhed med Hensyn til Kjøbstædernes Haandværkere, nylig har havt i Stænderforsamlingen, idet en saadan Petition til Majestæten blev forkastet med 33 Nei imod 30 Ja, læses nu i fyenske Aviser et Opraab fra Snedkerlauget i Assens, hvori det blandt andet hedder som følger: "Standsbrødre og Medborgere! Det er nu paa høie Tid, at gjøre det sidste Forsøg paa at redde os selv vore Hustruer, Børn og hele Familier, fra den os truende Lod, Armod, Nød og Elendighed, idet vi gjerne vilde arbeide, men finde os af den fjendtlige Tidsaand gjorte næringsløse. Nu er Tiden kommen, at vi med Energie bør paatale vore Rettigheder i Samfundet og som Kjøbstædborgere og Kjøbstædhaandværkere, Vi sige Rettigheder, fordi de grunde sig paa en Lov, som Kongen har givet os til vort Forsvar, men som ikke saaledes bliver overholdt. - Have end Stændernes Forhandlinger ikke svaret til vore tillidsfulde Forventninger og til vort grundede Haab, saa lader os trøste os med, at vi endnu have een Gud, een Troe, een Konge! ja, en Konge, som vil og kan lette enhver af sine Undersaatters Lidelser, naar disse ere ligesaa beviislige som uforskyldte. – Betænker, at Haandværkstanden vor Stand – er den næst talrigste i Staten, Lader os da broderligen forene os om, i Bønskrifter til Hs. Majestæt, vor allernaadigste Konge, at gjenindsættes og haandhæves i vore lov lige Rettigheder, som Kjøbstædhaandværkere, imod de Parventes i Landdistricterne, som have fortrængt os og true os med total Ødelæggelse! Lader os skynde os med vort Forehavende, og strax iværksætte det bye viis, laugsviis eller for samtlige Kjøbstæder i den hele Provinds! - Og da kan ikke feile, at Landsfaderer vil lytte med Opmærksomhed til den talrige Haandværksklasses billige Klage, undersøge den, finde den høilig begrundet, og idetmindste successive afhielpe vor Trang og vore Trængsler! – Lader os ei ved denne Leilighed skye, at tage Bladet fra Munden, ikke nedlade os til lavt Smigrerie, men ligefrem sige vor Hjertens Mening, at det ikke er Loven, der er os imod – da den meget mere just taler for og – men at det er Manglen af Lovens nøie Overholdelse, i Overeensstemmelse med den Aand, der hersker i dens vise og velgjørende Bud, hvilken vi maae beklage os over: at det fornemmeligen synes at hidrøre fra en alt for stor Redebonhed fra Overøvrighedernes Side til at uddeele Bevillinger og Concessioner til Haandværks drift paa Landet, ligesom i Fleng og paa Kjøbstæd haandværkernes Bekostning, at den nuværende næringsløshed har ramt os og Kjøbstæd Jndvaanerne i det Hele, da den Ene altid lider med den Anden; at Politiets Foranstaltninger til at hemme uberettiget Næringsbrug, for det meste overalt ere slappe og uvirksomme, som en Følge af Tidsaandens Frihedsskrig og Frihedssværmerie i alle Foretagender, Handeler og Van deler o. s. v. - Hvad Stænderne ikke have villet tilstaae os, at tage vore Besværinger under Overveielse og speciel Prøvelse, det tør vi da vente af vor allernaadigste Konge og Landsfader. Hurra for vor souveraine Konge!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Snedkernes Laugshuus i Assens, den 9de December 1835. Oldermand, Bisidd. og samtlige Amtmestere." Forlangte Jndrykkelser. Et halvt Aarhundrede er forløbet siden den udødelige Howard, i det ædle Øiemed, at lindre fangne Forbryderes Skjebne, gjennemreiste de nordiske Stater. Det vilde være et værdigt Æmne for en christeligsindet Fædrelandsven at undersøge, hvilket Spor den ædle Brittes, hele Europa omfattende Bestræbelser have efterladt sig i Danmark. At det især er fra Geistlige, Forsøg paa at forbedre Fangerne og at mildne deres Kaar, maa gaae ud, er naturligt. Hvad de i denne Henseende kunne virke, det have Præsterne Gude og Visby i Kjøbenhavn noksom lagt for Dagen. Hvorledes Fangerne udenfor Kjøbenhavn have det i aandeligt Hensyn, fortjente udentvivl nærmere at belyses. At Fangerne i de egentlige Straffeanstalter have deres Sielesørgere, som med samvittighedsfuld Omhu antage sig deres aandelige Nødtørft, derom tør man vel ikke tvivle; derimod forekommer det os, som om de Arrestanter, der hensidde Maaneder og Aar i Byfængslerne trindtomkring i Landet, behandles temmelig stismoderligt i denne Henseende. Er det ikke billigt, ja retfærdigt, at ogsaa disse Ulykkelige nyde Godt af Guds Ord? Men hvor ere de Geistlige, som besøge dem i deres mørke Vraae, for at oplyse deres ofte endnu mørkere Siele, Er det muligt, at der kan gives nogen vigtigere Gjenstand for Sjelesørgerens Embedsvirksomhed end denne Burde det ikke, idet mindste engang hver Maaned, tillades Fangerne, enten i Vaabenhuset, eller ogsaa i selve Kirken, under tilbørlig Bevogtning, at høre en god Prædiken, som maaskee kunde ryste deres Hjerter, Fra en Upartisk til Hr. Kammerraad Dalgas, foranlediget ved Dennes Jnserat i A. Stiftst. No. 183. Jeg giver Dem af mit gandske Hjerte Ret i Alt, hvad De, med ligesaa megen Frimodighed som Sandhedskjærlighed har skrevet om de Misbrug som gaae i Svang i vort Fædreland, og ønsker kun, at vi havde ret mange ligesaa derve Kæmper for Sandhed og Ret, som De. Kun i Eet er jeg uenig med Dem, og da det er mig bekjendt, at flere ere det, tilskriver jeg Dem dette offentligt, for, om muligt, at formaae Dem til, ad Offentlighedens Vei at oplyse, hvad der endnu forekommer os bunkelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
De vedbliver nemlig endnu at sætte Bøndernes Eed imod Provst Thunes. De taler ironisk om, at Bondens Eed har Jntet at betyde ved Siden af en Provste-Eed. Jeg og utallige Andre betragte nu denne Sag med meget alvorlige Øine. Bønderne tilbyde deres Eed. Provsten tilbyder ogsaa Sin. Her staaer altsaa Eed mod Eed. Et frygteligt Alternativ, De holder med Bønderne. Men har De da ikke læst Provst Thunes Forsvar, eller hvad jeg skal kalde det, som han i denne Tidende har indrykket, Og har De læst det, hvorfor tager De da aldeles intet Hensyn dertil, Om det end ikke fyldestgiør Dem – mig har det ikke fyldestgjort – saa skylder De det dog idet mindste en Vurdering, og det er denne, jeg herved, tillige i Andres Navn, anmoder Dem om at give. Om Prøve=Rytterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Ved at gjennemlæse det fra Aalborg indrykkede Stykke i Søndags-Avisen, kan jeg ikke andet end være gandske af samme Formening, at de omreisende Probenreutere skade Handelen her i Landet betydeligt for Kjøbmændene; der gives vel enkelte Undtagelser at ikke enhver Probenretter gaaer Huus for Huus og detaillerer sine Vare, men Størstedelen gjør det dog Saaledes tilbyde de ofte Private om de ikke ønske Klæde til en ny Klædning, enten det nu er fra Hamborg, Lybeck, Bremen, eller andetstedsfra, og som oftest at skaffe det fri ind i Landet, eller og de for at gjøre en Privatmand en stor Tjeneste, ved at forskaffe et halvt Dusin Knive og Gafleeller 1 Dusin Knapper, hvorpaa de da vistnok tage deres gode Procent, og mange lignende Exempler. Men et endnu større Onde her for Kjøbmændene er, at fremmede Skippere især fra det Sleswigske, navnligen Flensborgerne, der komme her 6 a 8te Gange om Aaret, blive liggende 14 Dage a 3 Uger i Havnen, som det hedder for af lodse, og tage Fragt ind, men deres største Fortjeneste har de vistnok paa de Artikler som de faldbyde, deels til Smaa handlere og Andre, saasom Brændeviin, 1 a 2 Lpd. Caffe, Edike i Potte- og Ankerviis, m. m., som oftest 1 a 2 s. under den Priis som Kjøbmændene sælge det for i Boutikkerne; hvorvidt disse handlende Skippere have Ret til at drive en saadan Handel, da de vel neppe svare nogen Næringsskat eller bære nogle af de borgerlige Tyngder, skal jeg lade være usagt, men ønskelig maatte det være for enhver Handlende naar en saadan Handel maatte blive indskrænket og hvorledes – Dersom det absolut maae være dem tillade at handle burde det indskrænkes til nogle faa Dage, og da ikkun fra Skibet, ikke at de løbe omkring i Byen med Prover og spørge Credi og Pleti om de vil kjøbe de Vare, til de og de Priser. Endnu et Onde som vistnok føles af de fleste Kjøbmænd er Landpranger-Handelen, især i Nærheden af Kjøbstæderne. Ja, man seer endnu engang imellem en Landpranger gaae Byen rundt for at faldbyde sine Vare. Kunde dette ikke afværges og hvorledes, derom spørges Magistraterne, Kjøbmændene og enhver indsigtsfuld Mand. Aarhuus, den 14de Decbr. 1835. En Borger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Bekiendtgjørelser. Aar 1835, Mandagen den 7de December, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, afsagt Dom i Sagen: Candidatus theologiæ H. N. Langballe, contra: Candidatus juris Jens Worm, eller som han ogsaa kalder sig, Janus von eller van Worm, kjendt for Ret. og saaledes: De forommeldte af Jndstævnte Candidatus juris Jens Worm eller som han ogsaa kalder sig Janus von eller van Worm i det af ham udgivne Skrivt betitlet "Leverance til Blok Tørens Svanesang, om Citanten Candidatus theologi H. N. Langballe brugte utilladelige og fornærmelige Udladelser og Sigtelser, bør være døde og magtesløse, og bør Jndstævnte for sit herved udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rigsbankdaler Sølv, saa bør han og betale det Retsgebyhr og Skriversalarium som skulde have været erlagt, saavelsom Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salarium til Citantens beskikkede Sagfører Prokurator Lange 20 Rigsbankdaler Sølv; Prokurator Warthoe tillægges i Salair 2 Rigsbankdaler Sølv, der udredes af det Offentlige. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med den 20de §. i Forordningen af 27de September 1799, bringes til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Justits-Coniptoiret i den Kongelige Lands-Over samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, den 8de December 1835. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Mandagen den 21de December, om Aftenen Kl. 6, holdes en extraordinair Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor Medlemmerne ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Efter Begjæring af Auctionsholder Hertz heri Byen afholdes Tirsdagen den 22de dennes og paafølgende Dag Auction i Gaarden No. 43 paa Skolegade over et Partie, for en kort Tid siden fra Udlandet forskrevne Galanterievarer, hvoriblandt en betydelig Deel Speile og Børne=Legetøi, Lysthavende indbydes. Aarhuus, d. 15 Decbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Efter Begjæring af Jnstitutbestyrer Lindhardt, bliver hans iboende Gaard No. beliggende paa Graven, formedelst anden Bestemmelse, stillet til offentlig Auction og absolut Bortsalg, 3de Gange, nemlig: Torsdagen den 7de Jan. 1836, ) hver Gang 14de -) om Formidda21de – – gen Kl. 10. Conditionerne, der blive meget favorable for Kjøberen, kan forinden erfares hos Politie-Assistent Prokurator Nielsen, og Eiendommen forevises af Eieren, der fraflytter samme til næste Paaske=Flyttetid. Tredie Auction holdes i Gaarden selv, de 2de andre paa Raadstuen. Aarhuus, den 14de Decbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Efter Begjæring af den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kjøbenhavn, foretages Auction over den afgangne Oberstlieutenant Peter Heinrich Wulff v. Klem og forhen afdøde Hustrue Birgithe Marie Klem fød Hermann, deres fælleds Boe, tilhørende Gaard No. 909, forhen No. 253, paa Rosensgade heri Byen. 1ste Gang Mandagen den 4de Januar) 11te ) 1836, 2den - 18de – 3die - hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie Auction i Gaarden. Conditionerne og Adkomsterne ere til Eftersyn herpaa Contoiret, og de første tillige hos Boets Jnkassator Prokurator Klein, boende paa Ulfeldtsplads No. 98 i Kjøbenhavn. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de December 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Jfølge Stiftamtets Ordre af 4de dennes, grunde paa det kgl. Rentekammers Skrivelse af 28de f. M., bliver Jagtrettigheden paa Tulstrup Sogns Jorder i Ring Herred opraabt til Bortforpagtning i 10 Aar, fra næste Aars Begyndelse at regne, ved Auction som afholdes paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus Tirsdagen den 22de d. M., Middag Kl. 12, og efter saadanne Conditioner, som der vil vorde bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herredscontoir, den 12te Decbr. 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Da intet Bud blev gjort ved 3die Auction, den 2den dennes, over den Kjøbmand N. H. Aastrups Opbudsbo tilhørende Gaard, No. 626 med Tilliggende her i Byen, saa bliver fornævnte Eiendom opraabt til Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 18de Januar 1836, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 9de Decbr. 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Onsdagen den 6te Januar næstkommende, Klokker 10 Formiddag, foretages Auction i og over det Stervboet efter afgangne Niels Sørensen tilhørende Sted paa Witved Mark, Østerhuus kaldet, staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Tde. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb., med sammes Anpart Tiender." Stedets Eiendomme have udgjort en Deel af den til Fruering Sognekald forhen liggende Annegaard og ere som Følge heraf aldeles tiendefrie, ligesom heller intet Veiarbeide deraf til Hovedlandeveien skulle præsteres. Bemeldte Dag, strax efter at Stedet er solgforauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Kister, Skab, Sengesteder, og Sengeklæder, endeel Kjøkkentøi, Vogne, Ploug og Harve, Heste, Køer og Faar, m. m. Conditionerne erfares ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 5te December 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Mandagen den 21de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, lader Kjøbmand Hans Jacob Preuthun ved en eneste frivillig Auction bortsælg den ham tilhørende og i Smedegaden her i Byen beliggende Gaard No. 311 Litra A., der er assureret i Brandkassen for 3250 Rbd. Sølv, og bestaaer af: et Forhuus til Gaden paa 9 Fag 2 Etager, med Kjælder, et Baghuus paa 10 Fag 2 Etager, ligeledes med Kjælder, et Sidehuus paa 4 Fag 2 Etager, og 23 1 Etages Sidehuse, tilsammen paa 15 Fag, samt af et Halvtag paa 6 Fag, Alt Egebindingsværk og Tavle muur, med tilhørende Gaardsrum og Frugthave. Med Gaarden følger den i samme værende Malt kølle med Tilbehør, samt en Boutik. Auctionen afholdes i selve Gaarden, og Conditionerne ville 8 Dage forinden Auctionen blive henlagte til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Horsens, den 19de November 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Auction. i Riis=Skov, Foldbye Sogn, over en betydelig Deel Gavntræe og Brænde af Eeg og Bog paa Roden, afholdes Onsdagen den 23de dennes; thi indbydes Liebhaverne at møde hos Skovfoged Jens Rask, bemeldte Dags Formiddag Klokken 10. Kraghlund, den 14de December 1835. Götsche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Jordegods-Salg. Mandagen den 21de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver det den Kongelige Kasse tilhørende Jordegods Hellerup i Fyen, ved en eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Hellerup, 2 Miil fra Nyborg, opbuden til Bortsælgelse, efter Conditioner som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer i Danmark og Hertugdømmene, samt hos Godsinspecteuren, Justitsraad Richter ved Slagelse. Bemeldte Hovedgaard, som staaer for privilegeret Hartkorn 39 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., og hvortil forrettes Hoverie af 44 Gaardmænd, er for nærværende Tid bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 1000 Tdr. Byg. Næsten fuldstændig Jnventarium og Besætning, og deriblandt 112 Stkr. Hollænderiekøer følger med Gaarden. De Hovedgaarden underlagte Tiender indbringe aarlig omtrent 200 Tdr. Rug, 270 Tdr. Byg og 300 Tdr. Havre, for det meste efter Kjendelser og Foreninger. Godsets for storstedelen fortrinlig gode Skove indeholde et Areal af 600 Tdr. Land. Bøndergodset staaer for Hartkorn 504 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvoraf for nærværende Tid svares i Jordebogsafgivt aarlig omtrent 72 Tdr. Rug, 200 Tdr. Byg og 220 Tdr. Havre, og i Penge 800 Rbd. Desuden hører under Eiendommen Holte og Rolsted, Vandmøller, den første med 1 Tde. den sidste med 6 Tdr. Mølleskylds Hartkorn. Jagten er paa et Aar bortforpagtet for en Afgivt af 100 Rbd. De til Eiendommen hørende Korter ere tilligemed Jordebogen, Hoverieforeningerne, Forpagtningscontracterne o. s. v. til Eftersyn hos Godsforvalteren, som boer paa Hellerup, og som tillige paaviser Eiendommen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Ved Proclama af Dags Dato ere samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen afdøde Snedkersvend Jørgen Peter Lund indkaldte, med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Jun 1819, at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, inden forannævnte Tids Udløb; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 11te Januar, 15de Februar og 14de Marts 1836, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 5te December 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Creditorerne i Dødsboet efter Dyrlæge Ernst Havemann heri Byen, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 11te December 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Niels Sørensen paa Witved Mark, Witved Sogn, Hjelmslev Herred, Skandderborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 11te December 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Fjerde Classe. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. 1835. Jesper Peter With, Kongelig Majestæts Landsover-, samt Hof og Stadsrets=Assessor, Herredsfoged og Skriver i Bjerre-Hatting Herreder, Gjør vitterligt: at, efter Begjæring af Landvæsens-Commissair Kobke i Braae, som committeret Skifteforvalter i Stervboet efter Jørgen Nielsen Møller og Hustrue Ane Cathrine Rasmusdatter af Boller Overmølle, indstævnes herved, ifølge den fornævnte Landvæsens-Commissair Kobe, under 25de Septbr. d. A. allernaadigst forundte Kongelige Bevilling, Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af Søren Andersen paa Schiuflund Mark til Jørgen Nielsen Møller i Boller Overmølle, udstædt Obligation, lydende paa 250 Rbd. Sølv, og hvorved mueligen er givet 1ste Prioritets Panteret i Søren Andersens, efter Skjøde af 28de Juni 1805, tilhørende Huus paa bemeldte Schiuflund Mark i Raarup Sogn, Weile Amt, der staaer for Ager og EngsHartkorn 2 Skpr., til dermed at fremkomme, deres Adkomst til samme at beviisliggjøre, for Bjerre-Hatting, Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet i Bjerre Bye, Weile Amt, den første Retsdag i April 1837, om Formiddagen Kl. 10; thi i modsat Fald vil forbemeldte Obligation eller Panteobligation ved Dom paastaaes mortificeret, Alt efter den i Retten herom nærmere gjørende Paastand. Forordningen af 3die Juni 1796 har afskaffet Forelæggelse eller Landag. – Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Daugaarden, den 13de November 1835. With. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mueligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Peder Malling Glud og Hustrue Mette Elisabeth Kjeldsdatter af Abildskou, Funder Sogn, Hids Herred, Wiborg Amt, overeensstemmende med Plakat 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 24de November 1835. H. H. Holm. Bregendahlgaard, i Onsted Sogn, beliggende ved Landeveien midt imellem Skanderborg og Horsens, agter jeg formedelst Alderdom og anden Bestemmelse underhaanden at bortsælge. Gaarden staaer for Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. hvortil et Areal af circa 40 Tdr. Land, hvorpaa holdes 2 Heste, 5 Køer og 8 a 10 Faar med deres Yngel. Den aarlige Udsæd er 20 Tdr. Korn og 6 Tdr. Kartofler, og indtages aarlig 5 Tdr. Land til Rug=Sæd, hvorimod ForAars-Sæden: Byg, Havre, Erter og Boghvede af mig har været forskjellig. Kirke-Tienden er indkjøbt, og de øvrige 2 Tiender ere billige accorderede. Af bedste EngHøe avles aarlig 10 a 12 Læs, foruden Kløver. Af bedste Tørvejord er Mængde og aarlig til Salg, ligeledes besidder Eiendommen en liden Skovlod i god Grøde med Eeg, Bøg, Elle, Torn og Hessel, en net anlagt Frugt= og Urtehauge ved Gaarden, en Fiskedamforuden god Brøndvand. Bygningerne, der bestaae af 4 Huuslængder, ere gode, og Stuehuset til Beboelse, for en Familie endog udenfor Bondestanden. Om Kjøkville man snarest henvende sig til Eieren, og finde Vilkaarene billige. Frantz Richter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Formedelst anden Bestemmelse kan hele den forreste Etage i Stedet No. 219 paa Graven, bestaaende af: 3 Værelser, Kjøkken, Spisekammer og Loftsrum, er holdes tilleie til førstkommende Paaske=Flyttetid, naar man derom henvender sig til Eieren M. Blegind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-17
Stedet No. 498, paa denne Byes Fiskergade, som for 2 Aar siden af nyt er opbygget, kan underhaanden faaes tilkjøbs, eller i Mangel deraf tilleie, strax eller til Paaske=Flyttetid, naar man derom henvender sig til Eieren. J. Galthen.