JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
J det Engelske Parlament forhandles meest om indenlandske Anliggender. Ved en Forhandling om at ophæve Matrospresningen erklærede Greve Grey, at det var umueligt ganske at ophæve denne, især ved Begyndelsen af en Krig, da Englands Overlegenhed til Søes vilde derved udsættes forFare. - J Underhuset havde Ministeriet forlangt mer, at nemlig de Medlemmer, som afgaae efter 6 Aars Tieneste i Livcorpset, maae bære den for Corpset og deres Klasse i samme reglementerede Uniform. - 2. Derimod skal den formeldte Bestemmelse om Rang for Officerer, der afskediges fra Vort Livcorps, ikke være anvendelig paa de Officerer af Corpset, der befordres til geistlige Embeder, da de derved indtræde i en Stilling, hvormed militair Titel og Rang ingenlunde lader sig forene, med disse skal det derfor have sit Forblivende ved Vor Resolution af 1ste Juni 1814, ligesom den fornævnte § 51 af 14de Mai 1808 ei heller kan være anvendelig paa de Medlemmer af Corpset, som befordres til geistlige Embeder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Ledige Embeder. Under Rentekammeret: Generalcasserer-Tienesten ved Lottoet i Altona, Caution 4800 Rbd. i Kongelige 4 pCt. Obligationer. - Amts- og Bergforvalter-Tienesten i Traventhal, Caution respective 4800 Rbd. og 3200 Rbd. i Kongelige 4 pCt. Obligationer. - Sognefoged-Tienesten i Elmshorn, Caution 160 Rbd. i Kongelige 4 pCt. Obligationer. - Huusfoged Tienesten i Reinbeck Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 21de Februar er Fuldmægtig ved Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedcasserer-Contoir, C. S. Engersløw, beskikket til Casserer ved emeldte Fattigvæsen; Examinatus juris og Assistent hos Jnspecteuren ved Tugt, Rasp- og Forbedringshuset i Kiøbenhavn, H. C. L. Dreyer, til Copiist i Lands Over samt Hof- og Stads=Rettens Skifte= og Brevskriver Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Under General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 11te Januar er J. N. Holm, beskikket til Mægler i Nakskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Under General-Postdirectionen: Den 8de Fruar er Postmester i Mariboe, Justitsraad og Toldrasserer J. Møller, fra 1ste April næstkommende, efter Ansøgning i Raade og med Pension bleven entlediget fra sit Embede som Postmester sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Beltpassage. Fra d. 10de til d. 13de Marts. Til Fyen. Kapit. Grosserer Henriqves; Silke= og Klædehandler Meyer; Landmand Brøndum; Exam. jur. Rømer. Til Sielland. Orgelbygger Demandt: Hørfabrikant Schroll; Toldb. Funderling; Komd. Linnich og Stoppel: Cand. Theol. Mau; Kbmd. Viinh. Schal borg; Proc. Forvalter Jørgensen, Sæbefab. Raben; Handelsfuldm. Brünger; Kbd. Petersen; Garverm. Larsen og Søn. Hesteh. Formann, Frøken Kaas, Aplingsforv. Bendixien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Ved Wandsbeks 1215de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
AVERTISSEMENTS. Efter Udlæg, grundet paa Forlig, bliver Arvefæstegaarden Simonsborg, som er beliggende ved Alsted Bye, i Alsted Sogn, ved offentlig Auction opbuden til Salg: Forste Gang Løverdagen den 5te April dette Aar, om Formiddagen Kl. 11, paa Tinghuset i Sorøe. Aden Gang Løverdagen den 19de April dette Aar, ved samme Tid paa samme Sted; og tredie Gang Løverdagen den 3die Mai om Formiddagen Kl. 11, paa Gaarden selv. Til denne Gaard, som er forsynet med fortrinlig gode Bygninger, og som staaer for Hartkorn, Jordskyld 15 Tdr. 5 Skpr. 1353/5 Alb., henligger et Areal af omtrentlig 135 Tdr. Land, geometrisk Maal, hvoraf i den senere Tid dog ikkun omtrentlig Halvdelen er bleven dyrket til Gaarden, og den øvrige Deel derimod er bebygget med Huse, hvis Besiddere svare Afgivt og Pligtarbeide til Gaarden. Conditionerne ligge forud til Eftersyn hos Undertegnede. Denne Bekiendtgiørelse tiener iøvrigt, ifølge Placaten af 22de April 1817, vedkommende Panthavere til fornøden Efterretning. Sorøe den 11te Marts 1834. Povelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Formedelst Slagelse St. Mikkels Præstegaards Fratrædelse, lader Frue Consistorialraadinde Fuglsang førstkommende 8de og 9de April der, ved offentlig Auction, som begynder hver Dags Formiddag Kl. 10, bortsælge: et meget betydeligt Jndboe og Huusgeraad, bestaaende af forarbeidet Guld, Sølv, Messing, Kobber, Tin o.s. v.; Senge, Sophaer, Stole, Borde, Speile, af Madognie og andre Træsorter; Sengeklæder, hvoriblandt Edderduuns Dyner og Krølhaars Madrasser; Damaskes og andre Sorter Dækketøi; Uldent og Linned; en Deel fine og simple Porcellains Thee- og Spiseservicer, samt Glas og Crystal. Tillige sælges en temmelig betydelig Samling af videnskabelige og andre Bøger: 6 gode Køer, samt en Deel Sæd at forskiellig Slags m.v., hvorover trykte Cataloger 8 Dage for Auctionerne kan erholdes paa Giæstgivergaardene i Ringsted, Sorøe, Slagelse, Skielskiør og Korsøer, saavelsom hos Undertegnede. Blandt Conditionerne er den, at vederhæftige Kiøbere gives Henstand med Betalingen til førstkommende Michelsdag. Slagelse den 8de Marts 1834. Axel Graae Rye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Tirsdagen den 1ste April, Formiddag Kl. 11, bliver paa Frederikskilde ved offentlig Auction bortsolgt Rug, toradet Byg, Havre, Ærter og engelske Kartofler, Bygget og Havren fortrinligen reent og skikket til Sommer sæd. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Michelsdag d. A.P. R. Nyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Løverdagen den 5te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 præsice, lader undertegnede ved Aucen Summa af 3 Mill. Pd. St. for Armeen, som uagtet Hr. Hummes Jndvendinger blev bevilget. For nærværende Tid debatteres i Huset over et Forslag af ham til at afskaffe Kornlovene og indføre en bestemt Jndførselstold; Hr. Paulett Thomson, Vice-Præsident i Handelsamtet har erklæret at ville understøtte Forslaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Jndenlandske Efterretninger. Den 28de Februar er afgaaet et allerhøieste Rescript til Politiechef Kierulff, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, angaaende at han fra 1ste Mai d. A. i Naade entlediges fra at være Medlem af Qvarantaine Directionen, og samme Dato er Etatsraad og Politie-Directeur Bræstrup, Ridder af Dannebrogen, tillagt Ordre om, ligeledes fra 1ste Mai d. A., at indtræde i bemeldte Direction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Ved den foretagne Folketælling af 18de Febr. var Jndvaanernes Antal i Horsens 4837. Thisted havde, Landdistrikket ikke iberegnet, 1599 Jndvanere, Kolding havde 2300 Mennesker og paa den Sognet annekterede Slotsgrund, som deeltager med Byen i Skole- og Fattigskat, 98 Mennesker. J Sognet Avernakøe (imellem Fyen og Ærøe) befandtes Folketallet at være 307. Som efter sikker Optegnelse vides, var det først i Januar 1824 - 237, altsaa i de sidste 10 Aar for- oget med 70 eller omtrent 30 pCt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Kiøbenhavn den 8de Marts. J Tirsdags Morges henrettedes paa Amager uærlig Rasphuus fange Sigurdur Gottsveinsen, der, ved Høiesteretsdom af 22de Jan. d. A., for voldelig at have overfaldet Opsynsmand ved Straffeanstalten Reimann og med en Kniv bibragt ham Saar, til fandtes at have sit Liv forbrudt. Forbryderen var 36 Aar gammel og født paa Hoholte i Jsland. Han var dømt til Rasphuset for Livstid, som Hovedmand for et natlig Overfald og Tyverie af en i høi Grad oprørende Natur, idet han bevæbnet med en Dolk, og som Anfører for flere Forbrydere, der, ligesom han selv, vare formummede, havde indfundet sig hos nogle afsides boende Folk, hvilke de om Natten overfaldt i deres Senge, bandt og frarøvede en Mængde Koster, hvorhos han endog havde foreslaaet sine Medskyldige til Slutningen at sætte Jld paa Huset. Mod hans Forhold i Straffeanstalten skal inden hans Overfald paa Opsynsmanden intet have været at erindre; efter adskillige Fangers Forklaring, skal han i Omgang have været af en godmodig Characteer, naar han ei drilledes, hvorimod han, naar dette var Tilfældet, i høi Grad skal have været ustyrlig. Om Aftenen skal han ved at læse i gudelige Bøger og synge aandelige Sange, undertiden have læst og sunget saa høit, at han forstyrrede de andre Rasphuusfanger, naar de vilde sove. J den sildigere Tid brødes han idelig med de andre Fanger, og blev ofte rettesat derfor af Reimann, der imidlertid antog, at den egentlige Grund til Gottsveinsens Forbittrelse imod ham den Dag Overfaldet skeete, var den, at han til Mesteren havde meldt Fangens Støien og Uordener paa Salen, hvorpaa Mesteren havde kaldt ham til sig, formanet ham og sat ham til Værkplukning istedetfor til Spoling, hvorved han tavte en ugentlig Fortieneste af 8 Sk. Det var ogsaa med den Kniv, han brugte ved Værkplukningen, at han tilføiede Reimann Saarene. Ved Henrettelsen, viste han Mod, uden Frækhed, og Hengivelse i sin Skjæbne. Hr. Pastor Visby beredte ham til Døden. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Efter M. Winthers Død udgives Bladet Raketten fremdeles af Hr. Landsdommer Gustav Ludvig Baden, Dr. juris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Paa det Kongelige Missions=Kollegii Bekostning er nylig udgivet en Samling af 210 Psalmer i det grønlandske Sprog, forfattede af Hr. Pastor K. Kiær, der har været ansat som Missionær i Grønland og nu er Sognepræst for Tød søe og Ersløv Menigheder paa Mors. Skriftet er trykt i Adressekontoirets Bogtrykkerie i Odense, hvor Forfatteren opholdt sig nogle Aar før sin sidste Befordring. Vor Landsmand, Naturforskeren Prof. Gaede i Lüttich, er nyelig død.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
J Anledning af en fra Officererne ved Hans Majestæt Kongens Livcorps giennem Corpset indsendt og anbefalet allerunderdanigst Ansøgning, har Hans Majestæt Kongen under 12te Februar sidstleden allernaadigst resolveret saaledes: 1. Officererne ved vort Livcorps, som ere tillagte Rang med Officererne af Kiøbenhavns Borgervæbning, skulle, naar de efter 6 Aars Tieneste som Officerer afskediges i Naade, vedblive at beholde den Rang, de have været beklædte med i Corpset. Forøvrigt skal det have sit Forblivende ved hvad Corpsets Reglement af 14de Mai 1808 851 bestemtion her paa Gaarden bortsælge et Partie Sviin og Grise, Sædehavre og Malt. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Biernedegaard pr. Sorøe den 9de Marts 1834. Kähler. Ballerup Mølle m.v. Tirsdagen den 18de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ifølge Execution, ved 5te og og sidste Auction opraabt, for absolut og uden flere Auctioners Afholdelse at bortsælges: En hollandsk Mølle ved Ballerup paa Kiøbenhavns Amt med Jorder af Hartkorn 2 Tdr. samt Mølle Jnventarium og Vaaningshuse, og en ved bemeldte Mølle liggende Gaards Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/1/2 Alb., hvorpaa er opført tvende Bygninger til Beboelse og Smedie. Opraabet skeer deels i Parceller og deels under eet. Ved sidste Auction blev budet 12010 Rbd. Sølv. J Eiendommene kunne blive indestaaende omtrent 10000 Rbd. Auctionen afholdes i Møllens Bygninger. Conditionerne og andre Salget vedkommende Documenter ere til Eftersyn hos Procurator Nielsen, boende i Frederiksberggaden No. 10 i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Løverdagen den 29de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Brændeviinsbrænder Jespersen (formedelst Fraflytning) i Garvergaarden herved Byen, bortsælge: en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Senge og Sengklæder, Uldent og Linned, samt alle Slags Meubler, saasom Stole, Vorde, Skabe og Speile o. s. v., saa og endeel Avls- og Gaardsredskaber, som Vogne, Plouge, Harver, Seletøier og en Kornrensemaskine, og desforuden en Deel, Heste, Koer og Sviin samt circa 200 Tdr. Kartofler og en betydelig Deel Kornvarer, bestaaende af Rug, Byg, Ærter og Malt m.v., mod Credit til Michelsdag for de vederhæftige Kiøbere. Slagelse den 3die Marti 1834. Axel Graae Rye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Ved Auction, som afholdes Løverdagen den 22de d. M., Formiddag Kl. 10, lader Skomager Fris's Enke i hendes Boelig paa Bredegaden bortsælge endeel Jndboe, bestaaende af Senge, Stole, Borde, Speile, Skabe m.v., samt endeel Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi og andet Huusgeraad, saa og en betydelig Deel til Skomagerarbeide henhørende Værktøi m. v., hvilket herved af Undertegnede bekiendtgiøres. Slagelse den 7de Marti 1834. S. Fog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Paa Grund af Bortflytning lader Hr. G. Lorenzen, ved Auction, som afholdes i hans Boelig paa Bredegaden, Løverdagen den 5te April førstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsælge et godt Jndboe, bestaaende af Borde, Speile, Senge og Sengeklæder m.v., størstedelen nyt, og hvoriblandt en Mahognie Tronseng samt tvende store og smukke Speile, saa og et LysestøberieJnventarium, med omtrent 200 nye Tin Lyseforme af forskjellige Størrelser; hvilket herved af mig paa Eierens Vegne bekiendtgiøres, med Tilføiende: at LysestøberieJnventariet underhaanden vil kunne kjøbes. Slagelse den 7de Martii 1834. S. Fog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Paa Biernedegaard pr. Sorøe kan en Haugemand, strax eller til 1ste Mai faae Condition. Kallundborg 1834.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Alle Sorter nyt hollandsk Haugefrøe udsælges hos Grandean. Kiøbmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
En Avlsforvalter-Tieneste for en givt Forvalter uden Børn, og hvis Kone kan paatage sig Huusholdnings og Meierie-Bestyrelse, anvises af Bogtrykker Magnus. Den Søgende maae være forsynet med gode Anbefalinger for sig og Kone.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
For en eenlig Person er tvende Værelser at faae til Leie hos Skræddermester Jens Jørgensen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
En skikkelig Dreng, som enten er eller bliver P. L. confirmeret i dette Foraar, der har Lyst at lære Farveriet, kan til førstkommende April Maaned eller første Mai blive antaget ved et Farverie i en af Siællands Kiøbstæder. Hr. Kiøbmand H. L. Jørgensen, i Slagelse giver nærmere Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Hos Toldbetient Olsens Enke paa Skovsøegaden modtages siin Vadsk, som skal blive behandlet paa det properste. Sprutbakkelser, bekommes paa Søndag hos Schwartzenhauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
For en ugift Skytte, der ei er ukyndig i Skovcultur, og som kan forevise Attester for god moralsk Opførsel samt for Duelighed som Jæger, er en fordeelagtig Condition strax eller til 1ste Mai d. A. at erholde paa et stort Gods i Siælland, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Waldbyegaard pr. Slagelse den 4de Marts 1834. Lind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Udkommet er i Kiøbenhavn: Hulda, en Samling af Operasange, Blomstersproget &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Denne Samling, hvoraf kun faa Exemplarer af Oplaget ere tilbage, indeholder Sange af: Fra Diavolo, Elverhøi, Bruden, den Stumme i Portici, Henrik den Femtes Ungdom, Lulu, Hvide Dame &c., foruden Blomstersproget eller Blomsternes symboliske Betydning, der er fremsat i alphabetisk Orden. (NB. For Dem der have kjøbt den udkomne "Blomstergave maae denne lille Bog have Jnteresse, fordi De ved denne kunne fuldstændiggjøre deres Samling af Operasange). Den erholdes i Slagelse hos Bogtrykker Magnus for 3 Mark pr. Exemplar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-18
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 20de Aarg. Tirsdagen den 18de Marts 1834. No. 22. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Erklæring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-18
Hr. Bogtrykker Magnus har anmeldt for mig, at han har modtaget Breve, hvori man har undret sig over at Stykket om Verdens Bygning ikke er blevet fortsat, og yttret Ønsket om dets Fortsættelse. Jeg svarer derpaa følgende: 1) At jeg, fordi Bladet er bestemt for forskiellige Slags Læsere, ikke tør meddeele det paa anden Maade end afvexlende med andre Materier; hvilket jeg ogsaa forud har erklæret. 2) At Stykket og Copernicus og Galilei hørte dertil som en forberedende Oplysning. 3) At jeg siden har besluttet først at meddele en Deel Oplysninger om Jordens Bygning; da jeg har betænkt, at man fra Kundskaben om Jordens Bygning bør hæve sig til Kundskaben om Verdens; og da derved gives Anledning til saamange Oplysninger, Sammenligninger og Udsigter. Derfor er Afhandlingen om Jordens indvortes Beskaffenhed bleven meddeelt, som henhørende dertil. Den lovede Afhandling skal imidlertid sikkert med Tiden blive meddeelt. Jeg beder forresten at Publikum ikke vil stole herved for meget paa mine Jndsigter, og jeg erklærer, at jeg modtager med Taknemmelighed enhver Rettelse og Meddelelse af dem, som vide noget bedre. Min egentlige Bevæggrund til at skrive om disse Gienstande er den religiøse Følelse for det guddommelige Væsen som ved Synet af dets Værker, giennemtrænger min Siæl og som jeg ønsker at meddele til mine Medmennesker. Slagelse den 18de Marts 1834. H. Bastholm Narcissus og Paafuglen. Symboler ere sandselige Gienstande, som betegne noget Aandeligt; saadanne Symboler kunne Menneskene selv udtænke og opfinde, f. Ex. naar man lader en Vægtskaal betegne Retfærdighed. Men de kunne ogsaa ligge i Naturens Jndretninger; enten fordi Menneskene mene at een eller anden Jndretning i Naturen betegner noget Aandeligt og Usynligt, eller fordi det saaledes virkelig forholder sig. Oldtidens Synsmaade om denne Girnstand var forskiellig fra Nutidens; den antog nemlig at mange Ting i Naturen vare Minder og mærkværdige Begivenheder, som havde tildraget sig i de forrige Tider, f. Ex. blandt Stiernebillederne, Træerne, Blomsterne, Dyrene og mange af Naturens Jndret. ninger. Det tiente til et Spil for Menneskenes Phantasie at udtænke Begivenheder, hvoraf eet eller andet Særsyn kunde forklares. Nutidens Mennesker giøre sig en modsat Forestilling derom, de betragte nemlig mangehaande Jndretninger i Naturen som billeder paa noget Aandeligt og Forbilleder paa noget Tilkommende, og erkiende saaledes en Harmonie imellem den legemlige og aandelige Natur, f. Ex. at Knoppens Udvikling er et Billede paa Menneskelivets, at Jnsektets Forvandlinger ere et billede paa Menneskets Forvandling i Døden o. s. v. Denne Forestillingsmaade er ikke ugrundet; thi Naturens Jndretninger ere ikke frembragte blot for at more vare Sandser og forskaffe os Nydelser; men tillige for at beskiæftige vor Eftertanke. Ogsaa er det unægteligt at der gives saadanne Betegnelser paa noget Forestaaende nedlagte i Naturen; thi man finder i de lavere Klasser af Væsner Antydninger paa Egenskaber, som først komme til Fuldkommenhed i de høiere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-18
Blandt saadanne Symboler i Naturen, som skulde minde om en Fortids Begivenheder var ogsaa efter Oldtidens Forestillinger den Blomst Narcissus (Pintse=Lilien). Fabelen fortalte at den minder om et ungt Menneske af dette Navn, som døde af Kiærlighed til sig selv. Vi ville høre den gamle Fortælling i den Romerske Digters Qvids Forvandlinger og anføre Versene efter Professor Meislings Oversættelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-18
Jkkun en rødguul Blomst, udi Midten af sneehvide Blade. Saaledes at døe af Kiærlighed til sig selv, af Forlibelse i sin egen Skiønhed, kan man lade passere som en poetisk Fortælling; men hvo skulde troe at noget virkeligt saadant kunde finde Sted i Naturen; dog fortælles det. Vi ville høre Følgende: J Magazine of Natural History No. XXXVI. November 1833, beretter en Naturkyndig: at den bekiendte Franske Fabrikeier, Baron Ternaux, har fortalt ham: at han havde udpyntet sin Lysthauge i St. Aouen ved Paris med prægtige Speile, som ved at præsenterr Egnen frembragte en meget behagelig Virkning (ligesom Redacteuren har seet det i Versailles). En Dag traf Gartneren en Paafugl foran Speilet, som udbredte sin pragtfulde Hale foran det, og, som det syntes, betragtede sig selv med meget Velbehag. Gartneren kom efter nogle Timers Forløb tilbage, og fandt endnu bestandig Paafuglen foran Speilet. Han jog den bort; men den kom altid igien. Han satte den ind i et Hønsehuus; men saasnart den fik Friehed vendte den tilbage til Speilet og rørte ikke ved den bedste Æde, allene for at besee sig i Speilet. Baronen lod nu sætte Æde til den ved Speilet; men den aad ikke deraf, og paa den tredie eller fierd Dag fandt man den død Man gjentog Forsø et med en anden Paafugl Den har sig at som den første; men man bragte den itide bort derfra. – Det er nu Spørgsmaalet om Paasualen antog billedet for sit eget, eller for en Medbeilers. Det er bekiendt, at naar man stiller en Hane for et Speil, saa troer den at see sin Lige deri, og hugger efter Speilet. (Redakteuren har været Øienvidne dertil. Hanen fløi op mod Speilet, som mod en anden Hane, og da den ikke kunde komme til den, saa kiggede den af og til bag Speilet, for at see hvor dens Modstander var bleven af.) Paafuglehanerne slaaes med hinanden, ligesom andre Haner. Jmidlertid kan ikke dette Phoenomen forklares af Hanernes Kamplyst; thi saa maatte man have seet Paafuglen fare op mod Speilet. Utroeligt er det ikke at Jndbildningskraften og Skiønhedsfølelsen kan have en saadan bedaarende og ødelæggende Magt. Man har Exempler nok paa den i Menneskenaturen, og det er unægteligt, at Dyrene have en stærk Jndbildningskraft. Deres Længsel, deres Sorg kan være overordentlig stærk og undertiden dræbende. Men det er Nyt, at Skiønhedsfølelsen kan virke saa stærkt paa dem; man veed at den kan forrykke Hiernen paa Mennesker, men man troer ikke at Dyrene bryde sig saameget derom, imidlertid giør det Skiønne, især de stærke Farver, vist et behageligt, endskiøndt et dunkelt, Jndtryk paa dem; derfor ere vel f. Ex. Sommerfuglene saa smukke i Parringstiden. Hovedsagen er imidlertid at faae at vide om Jagttagelsen er aldeles rigtig. Forsøget er let at anstille.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-18
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Bayonne skrives: at en Engelsk LegationsSecretair er ankommen dertil fra Madrid som har forladt denne Stad den 2den Marts. Han har berettet: at der herskede megen Giæring i Madrid, at man talte om Zarco det Valles og Burgos Afskedigelse, om at General Qvesada skulde træde ind i Ministeriet, og om mange Udnævnelser af mange constitutione sindede Personer til høie Embeder. De Portugisiske Statspapire ere faldne i London, fordi man vil vide: at Migueliterne endnu skulle formaae at gjøre en kraftfuld Modstand, og soutinere en Position udenfor Santarem. J det Engelske Underhuus er Hr. Humes Forslag om Kornlovenes Forandring bleven forkastet med 312 mod 155 Stemmer. Et saa betydeligt Nederlag havde neppe fundet Sted, naar han ikke var gaaet for vidt, og lagt an paa at nedsætte Jndførselstolden saalænge Aar for Aar, indtil at de udenlandske Kornvarer blive tilsidst frietagne for al Jndførsels=Afgift. Mange Regierings=Medlemmer, som ikke høre til Kabinettet, stemte for Motionen; men alle de som hørte til det, stemmede imod den, saavel for ikke at foruroelige Jordbrugerne endnu mere, som for at sikkre Tilveiebringelsen af et let og rigeligt Brødforraad. – Den Nordamerikanske Præsident Jackson har den 4de Febr. tilsendt Repræsentanternes Huus et Budget, hvori han andrager paa en Klage mod Bankens Directeure. Efter heftige Debatter fik Præsidentens Tilhængere Overhaand og Huset henviste Sagen, dog kun med Majoritet af een Stemme, til Undersøgelse af Commissionen for Veie og Midlerne. -J Nework er holdet en Forsamling af 15000 Personer, som have erklæret sig for Oprettelsen af en Nationalbank. - Man har Efterretninger fra Mexico af 5te Februar, nogle Egne vare endnu uroelige og General Bravo søgte at ophidse Jndvaanerne mod Regieringen. Vicepræsidenten Go med Faria, som forestaaer Regiringen i St. Anas Fraværelse har erklæret i en Proclamation: at det er hans faste Forsæt at exeqvere de Reformer som ere bragte i Forslag i Kongressen. Legislaturerne i nogle Stater, saaledes i Veracruz og Mexico, have besluttet at indføre en fuldkommen Regieringsfriehed, og at de Jorder som tilhøre Klosterne skulle anvendes til Statens Fordeel. Kongressen har billiget denne Beslutning; men bestemt at denne Eiendom skal anvendes til at afbetale Nationalgielden, som beløber sig til 40 Millioner Dollars, hvori de enkelte Stater ikke ville samtykke.