JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
En officiel Artikel i Moniteuren af 21de Decbr. har vakt almindelig Glæde. Tabet ved Expeditionen mod Constantine har langtfra ikke været saa betydeligt, som man i Begyndelsen, forledet ved telegraphiske Meddelelser og ved Marschallens Bulletin, havde befrygtet. Hele Antallet af Døde, Dræbte og Savnede beløber sig til 18 Officerer og 443 Soldater; de Saaredes Tal er 16 Officerer og 288 Soldater; der er neppe nogen Grund til at tvivle om Rigtigheden af denne Angivelse. Ved store Armeer lader det virkelig lidte Tab, efter et leveret Slag, sig lettere dølge, naar hvert Armeecorps, paa en Maade, gaaer sin Vei. Derimod i dette Tilfælde, hvor hele Expeditionscorpset, med alle dets Bestanddele, er vendt tilbage til Bona, maae man liet have kunnet komme efter Antallet paa de Savnede, og selv den bedste Villie til at lægge Skjul paa Sandheden, vilde ved et saalidet Corps neppe kunne sættes igjennem. Alt, hvad der kunde være at bemærke ved det opgivne Tal, ser et vist Misforhold mellem Antallet af Officerer og Gemene, men det kan vel antages, at Officererne i det Hele have været bedre forsynede med Midler til at beskytte sig mod Veirets Strenghed og dets Jndflydelse, end Soldaterne. Nu danner altsaa Tilbagetoget fra Constantine en moralsk og politisk Admygelse meer end et militairisk Uheld af nogen Betydenhed; ogsaa denne Ydmygelse vil Ministeriet af al Magt søge at bringe ud af Erindringen, saasnart som muligt, idet man, efter Journal des Debats, allerede træffer alle Forberedelser til at lade en ny Expedition vise sig for Constantine næste Marts Maaned. - Kongen skal have erklæret, at han ikke vil ratificere den Forfremmelse, hvormed Hertugen af Nemours foreløbigen har belønnet Bataillonscommandeuren Changarnier, hvis Adfærd, under hele Expeditionen, har været ophøiet over al Roes; Hertugen havde nemlig forfremmet ham til Oberstlieutenant; Kongen forfremmer ham til Oberst. Endnu fortjener, blandt flere andre Heltetræk ved denne Leilighed, et af Oberst Duvinier at omtales. Ved Tilbagetoget fra Porten til Constantine bemærkede han en efterladt, saaret Artillerist. Han raabte til sine Folk, at de skulde tage den, Saarede med sig. De tøvede. Da erklærede Obersteen, at han vilde forblive tilbage hos den Saarede, og, hvis de vilde flygte, skulde de idet mindste bære paa den Skjændsel, at haves ladet deres Oberst og en saaret Kammerat i Stikken; dette virkede; Soldaterne vendte tilbage i den fjendtlige Kugleregn, og reddede den Saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Tyrkiet. Ved Tartarer fra Diarbekkir har man endelig nyere Efterretninger fra Persien, som ikke ere uden Jnteresse. Den engelske Gesandt var, fra Teheran, reist efter Shaben og synes at have bevæget ham til at opgive Toget til Herat. Desuden berettes det, at den persiske Armee, efter SirkeHenry Bethunes og alle engelske Officerers Afgang fral. dens Leir, Dag for Dag taber mere i Disciplin. Helese Provindsen Khorassan brandskattes af denne, allerede tildeelse i enkelte Bander, opløste Hær; Levnetsmidler begynde at mangle og de værgeløse Jndvaanere udsættes for en almindelig Plyndring. Shaben fandt sig foranlediget til at gjørelHoldt og man troer, at han allerede er tilbage i Teheran, Jmidlertid ere der dog i Tauris indtrufne Tartarer med Befaling til at recrutere 10000 Mand i denne Provinds ogse man har gjort de derværende engelske Officerer, som vægrede sig for at gjøre Felttoget med til Herat, de meest glimrende Tilbud, for at paatage sig disse nye Troppers Organisation. De synes imidlertid at ville oppebie nærmere Underretningsfra den engelske Minister i Persien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Pestens rædsomme Fremskridt have atter givet Sultanen Leilighed til at lægge sin kraftige Villie for Dagen. Hans har ladet sammenkalde et overordentligt Divan, som bivaanedes af Scheick Islam og alle Ulemas tillige med samtlige Ministere. Efter at den sædvanlige Bøn var holdt, traadte Sultanen ind i Forsamlingen og opkastede, efter i Kortheds at have omtalt de skrækkelige Lidelser, af hvilke Hovedstaden hjemsøges, det Spørgsmaal, hvorfor det øvrige Europa vari forskaanet for Pesten, medens hans Rige var et Offer fors denne Sygdom. Ulemaerne svarede, at Aarsagen dertil var, et at man i det øvrige Europa havde indført Sundhedsforholdstegler, som Coranen forbyder. Scheik Islam fik nu Ordre at citere alle Steder af Coranen, der handle om Pest og Smitte og man fandt da snart en Paragraph, der kunde de fortolkes saaledes, at det er enhver Troende, der befinder ielsig uden for et smittet Sted, forbudt at betræde samme. " Schelck Islam fik nu Ordre at udstede en Fætva i denne af Aand, for ved denne geistlige Bistand at lægge Haand paa al Oprettelsen af Quarantaine- og Spærringsanstalter i hele n Riget, en Reform, der dog idet mindste vækker Haab om en 1 bedre Fremtid. re Sraim-Effendi er afseilet til Alexandrien med en Mission 1 til Vicekongen, af rimeligviis meget forsonende Art, da han r medbringer kostbare Foræringer til Mehemet Ali, som han, er tilligemed Sønnen, Jbrahim Pascha, skal træffe i Cairo.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Det synes, som om det engelske og franske Hofs Bestræbelulser for at udjevne alle Misforstaaelser mellem Porten og tidens Satrap ere lykkedes. - Den af Capudan Pascha i sin Tid fra Tripolis afhentede Hussein Pascha har tinu beviist sin Uskyldighed og vender tilbage til sin Post; et slemt Tegn for Tahir Pascha, hvem man dog i de sidste Dage af November har sendt betydelige Forraad af en Krigsmunition.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Det maa nu snart vise sig, om de fremmede Magter aneerkjende den russiske Blocade af Circassiens Kyster. Et af de engelske Skibe, hvis Ankomst til Constantinopel i sin Tid foranledigede Forestillinger, er virkelig afseilet til Sortehavet, med den faste Beslutning, trods alle Farer, at brinlige sin Ladning til dens Bestemmelse. Skibet er assureret hos Lloyds, og, borttages det af Russerne, ville Assurandeuurerne ikke undlade at anholde om den engelske Regjerings Beskyttelse for deres Eiendom. Skibet er ladet med Krudt, og vil sandsynligviis saameget mere tildrage sig de russiske Krydseres Opmærksomhed. Da Rusland imidlertid officielt angiver Sundheds=Foranstaltninger og ikke den i Circassien, udbrudte Opstand, som Grunden til Blocaden, saa er denne Ladning i egentlig Forstand en Prøvesteen for dets egentlige Hensigter, da Krudt ikke henhører blandt de Varer, der ansees for at tage imod Smitte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Norge. Odelsthinget har den 8de Debr. taget følgende Beslutning til Lov, at det skal være saavel de paa udenlandske Steder hjemmehørende Skippere, der ankomme til norske Havne og Toldsteder, som enhver Anden uformeent, selv at besørge deres Skibes og Varers Ind- og Udklarering og Skibsfragters Jucassation, uden dertil at betjene sig af Mægler eller til dem at erlægge nogen Betaling, naar de ei afbenyttes. Under Discussionen i Stortinget den 2den Decbr. angaa sende Toldloven, opstod en Debatte, der, som Aftenbladet bemærker, minder om en lignende i det franske Deputeredekammer i Aaret 1831, hvorvidt Ordet sujet passende kunde bruges om den franske frie Borger. - Der blev nemlig i Stortinget fremsat Erindring imod Udtrykket, norske Undersaatter, og, efterat Flere havde yttret sig derom, blev det endelig imod en Minoritet af 4 Stemmer afgjort, at det skulde hedde norske Borgere. - En endnu vidtløftigere Debatte opkom med Hensyn til Spørgsmaalet, om Unionsslaget eller Koffardislaget skulde bruges paa Fartøier i Toldvæsenets Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Allerede i nogle Dage har Christiania Havn været belagt, med Iis lige til henimod Ringene; den 12te Decbr. gik man paa den til Hovedøen, hvorimod den siden faldne Snee har gjort den for svag dertil. Der ligge adskillige Fartøier, under Lysning ved Bryggerne, hvilke formodentlig ville bliver skaarne ud af Jsen, dersom den ikke gaaer op af sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Blandede Efterretninger. Af de private Beretninger og Expeditionen til Constantine meddeles følgende Brev i Eclaireur": "En Deel af vorl. Munition var opbrugt, vort Artilleri havde kun endnu nogle Patroner, vore Bivouaker havde det slette Veir opfyldt med Liig, en Deel af vor Bagage var bleven tilbage og de til Constantine bragte Hoveder af de Jhjelslagne havde sat de os hengivne Jndvaanere i Skræk, Garnisonens Soldater i Raseri - saadan var Tilstanden, da Marschallen endeligen besluttede sig til Tilbagetoget, som udførtes med saa megen, Dygtighed. Armeen har omtrent tabt 1500 Mand, 2 Kanoner og en Deel af Artilleriets, Jngenieurernes og Sapeurernes Redskaber og Maskiner. En Deel Kasser og Effecter, flere Vaaben, Kister med Geværløb, 50,000 Patroner og næsten al Proviant=Bagage maatte blive tilbage paa den Plads, hvor Leiren havde staaet. Meest beklageligt er det, at man har været nødsaget til at give de Saarede til Priis for Beduinernes Grusomhed. Vor Bei in partihus, (den til Bei af Constantine allerede forud udnævnte Jussuf - har mistet Alt lige til sit Telt. Hans hele Formue bestaaer nu kun i hans Ansættelse som Escadronchef, og i den Uniform, han bærer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
J Venedig opkom om Morgenen den 13de Decbr. Jld, i det store, prægtige Opera=Theater, og efter 3 Timers Forløb vare kun de nogne Mure tilbage, vel var det assureret, men det vil medtage meer end det Dobbelte af Assurancesummen at opbygge det paany Fra Carlstad i Sverrig fortælles i Helsingborgs-Posten, at en Bondekone i et der nævnt Sogn har i en Tid af et Aar og 33 Uger født 7 levende Børn til Verden, nemlig 2 Drengeborn den 26de Marts 1835, 3 Pigebørn den 3die April sidstl. og 2 Ditto afvigte 13de Novbr. Jntet af Børnene levede over 8 Dage. - Ommeldte Kone ere henved 40 Aar. Hendes tidligere 10aarige Ægteskab med en ligealdrende Mand var ufrugtbar; men, siden hun har faaet sin nuværende 30aarige Mand, i har det gatt fort."
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Kjøbenhavn, den 27de Decbr. Den skjønneste Gave, Poesiens Yndere have modtaget ikke blot ved Aarets Slutning, men i det hele Aar, er sikkert Fr. Paludan=Müllers Poesier, første Deel, et Værk, som, uden Tvivl, snart vil være almindelig udbredt iblandte det læsende Publicum, saavidt det danske Sprog tales og forstaaes; thi i Oversættelse vil det neppe komme ud, efter den harniskklædte Fortale imod de tyske Oversættere af Forfatterens tidligere Værker, i hvilken han kun undtager Hr. v. Gühlers Oversættelse af Amor og Psyche, fra en almindelig Bandlysning. Disse Poesier, som saaledes, i alleregentligste Forstand, kun ville blive læste, følte og beundrede af Danske, indeholde Skuespillene Eventyr i Skoven" og A. og Rosek, to Digterværker, der, i al deres Forskjellighed, rig udfolde Forfatterens Geni. J det Første har Digteren med kjægte aristophanisk Vittighed, Lune og Overgivenhed saare træffende og poetisk spottet vor Tids exalterede Statsreformatorer, og levende, med megen comisk Virkning, udmalet Kamspen imellem deres Theorier og deres Jndbildskhed, Egennytte og despotiske Aand, for hvis friere Yttringer de især ville have det Bestaaende omdannet. De Scener, hvori dette burleske Væsen udvikler sig, ere, som i Shakespeares Skjærsommernatsdrom, gjennemvævede med en phantastisk Handling, hvori Digteren har aabnet et rigt Væld af den herligste lyriske Poesi, fuld af de yndigste og yppigste Billeder og udtrykt i et glødende Sprog, hvori der er den skjønneste rythmiske Velklang. Den levende, poetiske Phantasi og det skjønne Sprog henrive ogsaa Læserne i det lille allegoriske Skuespil: "Aff og Roset. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Af den Række fortjente Medborgeres Portraiter, som Hr. Prof. Jensen har malet og efterhaanden lader lithographere, er i denne Tid udkommet et af Hr. Lehmann meget smukt lithographeret Blad, der sikkert, saavel i Provindserne som i Hovedstaden, vil finde betydelig Afsætning, da det sær aldeles heldigt gjengiver billedet af en af vore Videnskabsmænd, der i høi Grad, ved ægte Frisind, saavelsom ved sine videnskabelige Arbeider og som academisk Lærer, har vundet den Folkeyndest, der er den retskafne og patriotiske Mands største Hæder, nemlig Hr. Prof., Ridder Clausen. Dette Portrait, som faaes for 1 Rbd., har sikkert vakt mangen Fæforelandsvens Ønske om, at begge Kunstnere ogsaa ret snart ville levere et Sidestykke dertil i Hr. Prof., Ridder Schouws Portrait. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Den 16de Ds. var Møde i det kgl. danske Videnskabernes Selskab. Til indenlandsk Medlem af den physiske Classeloptoges Propr. R. Bang Hoffmann til Hoffmannsgave; til udenlandsk Medlem af samme Classe Hr. Charles Lyell, Esg., i London, og til udenlandsk Medlem af den historiske Classe Hr. Dr. B. Kopitar i Wien. Til nye Medlemmer af Kassecommissionen valgtes Prof. Reinhardt og Prof. Petersen. Secretairen, Etatsraad Ørsted, C. af D., meddeelte nogle videnskabelige Nyheder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Af de 7 Afhandlinger, der ere indkomne til Besvarelse af det Priisspørgsmaal som Grunden til de almindelige Klager, mover Næringsløshed), som, Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, har udsat, er ingen anseet som fyldestgiørende; dog har Repræsentantskabet besluttet at tilbyde 2 af Forfatterne hver 50 Rbd., som Bidrag til Trykkeomkostninger, saafremt de maatte bestemme sig til deres Afhandlingers Udgivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
J Repræsentantskabsmødet i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, den 19de D. oplæstes en Bedømmelse over Franklins Liv og Levnet, afgiven af den dertil valgte Commitee.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Ifølge Censorernes (Prof. Schouw, Assessor Algreen=Ussing og Prof. Forchhammer) eenstemmige Anbefaling besluttede Repræsentantskabet, paa Selskabets Bekostning, at udgive dette af Pastor Marckmann forfattede Skrift. Trykningen er begyndt og det udkommer først i næste Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
J samme Møde anmeldtes Oprettelsen af et Filialselskab i Rudkjøbing, hvor Bestyrelsen var overdragen Amtsprovst Lund, som Formand, Procurator Rasmussen, som Serretair, og Kjøbmand Boye, som Casserer. 91 nye Medlemmer optoges. Desuden anmeldtes 59, som optagne af Filialselskaberne. Medlemmernes Antal er nu 3205.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Avlsgaarden Bredeshauge, beliggende tæt ved Tappernøiekro er solgt af Hr. Valentiner til Capitain v. Bjørne for 53,000 Rbd. Den har forhen hørt under Hovedgaarden Bekkeskov, og er opbygget af Hr. Conferentsraad Munthe af Morgenstjerne. Til Gaarden høre 3 Bøndergaarde, 2 Krosteder, 20 Huse og Baarsesogns Kirketiende. Eierne i et halvt Aarhundrede have været: Conferentsr. Morgenstjerne; Baron og Kammerh. de Selby, Forpagters Røby; Hr. J. L. Christensen; Kammerherre Rabe, Hvidtfeld; Overkrigscommissair Sørensen; Hr. P. Valentiner; Capit. v. Bjørn, hvis Fader tilforn har havt, Gaarden i Forpagtning. Eiendommen er i dette Tidsløb, efter Tidsomstændighederne og Pengevæsenets Forandring solgt til forskjellige Priser, respective 30,000, 37,000, 74,0000 120,000, 150,000, 53,000 Rbd. Den har modtaget betydelige Forbedringer af J. L. Christensen, der nu eier, Løigaard paa Amager og af Hr. Valentiner, der eierse Gjedesdal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Fra næste Aars Begyndelse vil Kjøbenhavnsposten, blives trykt med ny Skrift og Hurtigpresse, hvorved det betydeligen Oplags Trykning, som hidtil medtog 7 Timer, vil kunne besørges i omtrent 1 1/2. Hvert Nummer skal sluttes om Middagen og tilbringes Abonnenterne om Eftermiddagen og Aftenen. Denne Hurtigpresse bliver den første, som er forfærdiget her i Landet. Den levetes nemlig af Mechanicus, Huttemeyer, efter samme Construction, som den, der benyttes til den Berlingske Tidende, men med Tilføining af flere Forbedringer, deels efter de udenlands sildigere skete, deelse, af Hr. Hüttemeyers egne Opfindelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
J forrige Uge ere her i Staden fødte 71, døde 38, altsaa 38 flere fødte end døde. 1 er druknet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de Decbr. Oblig. 102 1/2 a 103 Rbd. r. Sal. Hamb. 2 M. - k. S. 201. Sp. 202. - Bank-Disconto pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101, Norske Speciessedler pr. 100. a 101 1/2 i r. S. Sp. 174 1/2 a 175 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1834. 101 a 101 1/2 i r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg.) 47 3/4 a 18 Rbs. Tegn. 11 pCt. Dr. Dr. 101 a tor, i Bar 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 91 1/2 a 92 Rbd. Sd. obligat. - a - i B. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 92 1/2 a 93 i B. Hamborg, den 27de Decbr. Bordeaux 191. Petersborg, 91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 4 1/2, k. S. 13 Mk. 6 1/2. Madridl. 44 1/2. Cadix 45. Lissabon 47 3/8. Amsterdam 2 M. 36, 25, k. S. 36. Kjøbenhavn 202. Species 1 3/3 pCt. Agio. Louiss'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 3/5 sk. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Kjøbenhavns Havnepriser, den 24de Decbr. Hvede, sjæll. 6 Rd. - s. a 6 R. 48 s. Byg, 2radet 3 Rd. 40 sk. a 3 R. 56 s. Ditto, loll. 5 Rd. 64 s. a 6 R. - s. Do., Gradet. 3 Rd. 16 s. as R. 32 s. Do., langel. 5 Rd. 80 s. a 6 N. - s. Havre... 2 Rd. 64 s. a 2 R. 72 s. Dr., holst... 6 Rd. 2 s. a 7 R. 2 s. Ærter . 4 Rd. 32 s. a 4 R. 48 s. Rug, sjæll. 4 Rd. 16 s. a 4 R. 32 s. Smør, fynsk 68 Rd. s. a 68 R. 48 s. Do., dansk. 4 Rd. 16 s. a 4 R. 56 s. Dr., holst. 72 Rd. s. 80. - s. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 2 s. a 10 Rbd. 48 s. Odense, den 27de Decbr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Et af Selskabet Prices talentrige Medlemmer Hr. Laurencon, havde det Uheld ved den første Forestilling at forstuve en Fod, og, da han desuagtet deelteg i den næste, forværredes den saaledes, at han iaften ikke kan deeltage i Forestillingen. - Det har iøvrigt glædet os, at see dette Selskab ved sin Optrædelse her forskaanet for gen markskrigetisk Udbasunelse, hvilken man altfor meget har været vant til lat see ødslet paa Talenter, som der maatte Falkesine til at opdage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Thomsens Avis.) Personposten fra Hamborg som pleier at ankomme hertil Mandag Middag inden Kl. 1, er endnu ikke ankommen idag i Kl. 3, formodenlig forfinet ved Storm af Østen og Iis i Beltet. Naar Personposten ikke kan overføres fra Aarøsund, tilpleier, saavidt es er bekjendt, Brevposten ellers strax at erpederes hertil over Middelfart, men den er ei heller ankommen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
J Fædrelandet, har gen Reisende, meddeelt et Par Ord: som Personposten, hvori han med Grund varmt anbefaler Anskaffelsen af et Dampskib paa Lillebeelt. Om Person postens Ophold her i Odense bemærkes: Til Odense var operindelig tilstaaet Time, siden gaves 1/2, men, skal der holdes Middag der, hvilket om Vinteren synes meget passende - og om Sommeren vist ikke mindre, da Diligencen stedse indtræffer i Middagstiden) - saa bør der tilstaaes 3/4 Time, da 1/2 paa ingen Maade er nok til at forfriske sig og spise. Selv ved de hurtigstgaaende preussiske Jilposter gives, saavidt vides, 1/4 Time." Der ankes over, at de Reisende med Personposten paa selve Reisen maae betale for Viseringen af deres Pas, skjøndt mange ikke forstaae et Ord Dansk, for Forfriskninger paa Storebelt betaler den, der gjør hele Touren, et Par Mark, enten han nyder noget eller ikke, hvilket ønskes at maatte bortfalde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Aarhuus, den 29de Decbr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Det Beckerske Skuespillerselskab er nu reist herfra til Randers, efterat have givet 20 Forestillinger, der næsten alle have været godt besøgte. Fra Randers agter det sig til Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Kjøbenhavnsposten og en heel Deel Passagerer kom hertil ligaar Formiddags paa en aaben Færgebaad. Dampskibet havde i Søndags været paa Veien, men efter 7 Timers Forløb maattet vende om igjen formedelst Storm og Sucefog. Passagererne vare, uagtet Baaden havde gjort Reises herover i 8 Timer, yderst forkomme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Blandede Efterretninger. Jfølge Cancelliskrivelse af 5te Novbr. skulle umyndige Personer, der eie nogen særlig Formue, som giver en større Jndtægt, end de til deres Fornødenheder behøve, ifølge Fattigskattens Princip, Lovgivningens Analogi og Fattiganordningens Bestemmelse, svare Fattigskat samt Skoleskat, hvilke skulle opkræves paa det Sted, hvor de have stadigt Ophold, dog at Fattigcommissionerne ved Ansættelsen af Bidragene anvende behørig Skjonsomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Af den officielle Anmeldelse om det kongl. Classelotteries Trækninger i 183, sees, at den Synderlighed er bibeholdt i Planen, at Gevinsterne allevegne staae anførte uden Fradrag af Rabatten; Grunden hertil er ikke let at fatte, thi den kan da umulig ligge deri, at man vilde søge at blænde og lokke Lodsedlernes Kjøbere og indbilde dem, at de f. Ex. kunde vinde 50,000 Rbd., naar de i Virkeligheden kun faae 2500 Rbd. (Hemp. Av.) Prof., Ridder Smidt i Moseby har i Nr. 17 - Falsters Tilskuer under Overskrift, Erklæring, meddeelt nærmere Oplysning om Hensigten med en VelgiørenhedsIndretning, hvortil han har indbudet. Den skal nemlig ikke befatte sig med Asyler, hvortil Forældre af Arbeids classen kunne henbringe deres Børn, medens de maae være borte fra Hjemmet, og hvor Børnene imidlertid kunne nyde, den for deres Alder tilbørlige Oppasning og tjenlige Underviisning, og endnu mindre har han tænkt paa nogen Foranstaltning til moralske fordærvede Personers Forbedring; disse, siger han, henhøre ganske (?) til Statens offentlige Corrections=Anstalter, Tugthuus, Forbedringshuus=, Fæstningsarbeide o. s. v. Derimod skal Selskabets egentlige og eeneste Øiemeed være: at antage sig de forsømte og hjælpeløse Børn og at sørge for deres Opdragelse og faae dem saaledes anbragte, at de kunne see en hæderlig Fremtid imode. Den letteste og meest kunstløse Maade, paa hvilken denne Hensigt kunde opnaaes, er efter Hr. Professorens Formeningst den, naar saadanne Børn hensattes i Huse, hvor man var viis paa, at Huusbonden holdt Barnet til stadig Skolegang, sørgede for dets tilbørlige Pleie og vænnede det til Orden, Sædelighed og Arbeidsomhed. Hr. Prof. forsikkrer til Slutningen gientagende, at han med Taknemmelighed modtager enhver mativeret Indvending mod dette Forslag og især enhver Anviisning til et saadant Selskabs hensigtsmæssige Indretning. Forhaabentligen ville flere dygtige Mænd nok komme dettel, hans Ønske imøde, hvad enten de deele hans Anskuelse eller ikke. I den Berlingske Tidende læses: "Den jydske Faareavl er i de sidste 15 Aar blevet meget forbedret i Nørrejylland, ikke alene paa de større Eiendomme, men hos menige Landboere. Kjendsgierninger ere fundne ved Markederne i Viborg og Aalborg, samt ved Væddekjørsterne i Viborg. Adskillige store Gaarde have Besætning af lutter spanske Faar. Saavidt vides, er fra Skæferiet paa Frederiksborg af Kongen givet adskillige spanske Vædere til Forædling paa større og mindre Eiendomme, og disse af Stutteri=Directionen der anvendte under specielt Oxsyn af Assessor pharmatil Kayerød i Aalborg, der desuden selv har kjøbt, laante og bortgivet Vædere, Faar og Lam af forædlet eller spanske Race, og viist roesværdig Jver for at fremme nyttig Forbedring. - Efterat have bemærket, at vist saare faa Egne i Danmark have de særegne og locale Egenskaber, til at givel Haab om mecklenborgsk endsige saxisk Faareavl, meddeles lovenstaaende korte Beretning for at vise Ugrunden i offentlige fremførte Begrædelser over Jyllands Faareavl."
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-01
Af en Berigtigelse i Kbhvnsposten." sees, at for den ogsaa i denne Avis Nr. 205) omtalte Begunstigelse, hvorved den engelske Post til og fra Danmark herefter ikke kommer til at gaaen lover Hamborg, men expederes i Altona, bliver af den danske Regjering til den engelske godtgjort 1000 Pd. St. (aarligen 2). Den nærmeste Følge af denne Concession er, at et engelsk Brev contoir er bleven forenet med den danske Post i Altona, derie for en moderat Priis modtager og befordrer engelske Breve. De 32 Mænds Collegium i Kiel har i en Forsamling, hvori 26 vare tilstede, eenstemmig valgt Justitsraad, ProfelHegewisch til Medlem deraf, et Valg, som ikke mindre giør Vælgerne, end den Valgte, Ære.