JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Jøderne i Frankfurt have tilskrevet de Deputerede af samme Religion følgende Brev. Hr. Præsident, Vi kunne ikke længere iagttage en Taushed, der strider imod vort Sindelav og vore Ønsker. Sammenkaldelsen af den Forsamling, hvori Dehar Forsædet, har strax i Begyndelsen opvakt Glæde og smigrende Forhaabninger hos os Svarene paa den store Monarks Spørgsmaale have tildraget sig vor sande Beundring. De røde Mænd, der ere gjennemtrængte af Religionens sande Aand og en dydig Borgers Pligter. Man sporer deri en Jevnhed, der udmærke de Mænd, som bestyre Underhandlingerne, og besjeles af den tolerante Caracteer, som det saa ganske egner at bortrydde Vanskelighederne. De Jsraliter, der leve adspredte i det umaalelige Franske Rige, have allerede havt den Lykke, at indsættes i deres gamle Rettigheder igjen. Den store Nation havde allerede sønderbrudt de Lænker, der betyngede et Folk, som alt for længe har været Slave, og tilintetgjort Skillerummet, som skilte det fra dets øvrige Brødre. Det gjengav Fædrenelandet Forsvarere, som det miskjendte, og Staten nyttige Borgere. Men Nydelsen af denne uskatterlige Velgierning var endnu underkastet Vanskeligheder, og det var den udødelige Napoleon forbeholdet, at fuldende vor Lykke. Hans store Aand indsaae vel, at Religionen maatte luttres og Misbrugene reformeres, for imidlertid at forebygge hver Mistanke, i mindste Henseende, at træde vor gamle Tro for nær, overdrog han Dem, at raadslaae, som en Fader med sine Børn, om deres dyrebareste Tarv. Maatte det skjønne Exempel, som Frankrige har givet, ikke indskrænkes til dets Grændser, Maatte dets Monarks Menneskelighed udbrede sig over hele Jorden! Maatte Virkningen deraf ikke blot være en frugtesløs Beundring, men en rosværdig Efterlignelseslyst til at sætte os i lige Rang med vore Brødre, Maatte de, der bestemme Menneskeslægtens Skjebne laane Øre til den mishandlede Natur, O, guddom melige Magt! Lad det Folk, som fordum var en Gjenstand for din Naade, endnu værdiges et mildt Blik! Bessel Verdenens Herrer, rør deres Hjerte til Bedste for Jsraels Folk, og De, som ere forsamlede, for at berede Deres Brødres Lykke, lad Deres Jver ikke kjørnes, understøtter med Nidkierhed vor store Velgjørers Hensigter, Naar den Sandsesløse misbilliger deres Bestræbelse, saa overøser den Vise Dem med Velsignelser. En udødelig Hæder venter Dem ved Enden af Deres Bane. Vi ønskede, Hr. Præsident, bedre at kunne udtrykke vore varme Ønsker for Deres Arbeiders lykkelige Udfald. Som et Beviis paa den Deel, vi tage deri, modtage De her vor Tak og vor Agtelse. (Her følge 250 Underskrivter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Marchal Martier er for i Combran og blev først i Aaret 1791 ansat som Lieutenant i Carabiner=Regimentet, hvilket Corps han kort derefter forlod, for at antage et Compagnie af Norddepartementets Frivillige. Med dette bivaanede han den første Fægtning i den Franske Revolutionskrig, som forefaldt den 30 April 1793 ved Quivrain, hvor han mistede en Hest under Livet. Mortier deeltog ogsaa i Slagene ved Jemappe, Neerwinden, Fleurus &c. &c. Paa den mærkværdige Dag ved Hondschooten steeg han til Generaladjutant, ved Maubenges Undsætning blev han saaret af et Kartæskskud. J sin Beretning om en Fægtning, hvori Mortier førte Commandoen, udlod Kleber sig saaledes om ham: "med slige Anførere behøver man ikke at tælle sine Fiender." Fra Donau-Armeen blev han forflyttet til den Helvetiske Armee under Masseng, hvor han bidrog meget til Seieren over Russerne. J Aaret 1803 anførte han den franske Armee, som besatte Hannover, 1800 anførte han et af de 7 franske Armeecorpser imod den Russisk Østerrigske Hær, og i denne Krig har han i Spidsen for det 8de Corps taget det Nordlige Tydskland i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Krigsskuepladsen. Ligesom det kort for det store Slag ved Jena hedte, at den Preussiske Hær havde taget 10,000 Franske til Fanger, saaledes hedte det atter i disse Dage, at den Russiske Armee havde vundet en stor Seier over de Franske i Polen. - Dagsposten meddeler os imidlertid en temmelig fuldstændig Efterretning om hvad der er forefaldet. Moniteuren af 12te d. M. siger: at Rigserkekantsleren har samme Dag modtaget af Keiserinden en Gjen part af en Skrivelse fra Krigsministeren, Førsten, af Neuschatel, dat. d. 26 Dec., saavelsom adskillige andre Breve fra Warschau, som alle eenstemmigen melde, at Keiseren nyder den bedste Sundhed, at han befinder sig midt i sin Armee, og et i Begreb med at forfølge Fienden, efter det Nederlag, han har liidt ved Ukra. Den Russiske Armee er aldeles i Uorden, afskaaret og slaaet; den maa have tabt over 30,000 Mand, uden at den vil kunne stille sig i Linie igjen. Vi have allerede en stor Deel af dens Bagage og Artillerie i vor Magt; Fienden, kan ikke levere mere noget Slag. - Storhertugen af Berg er i Spidsen for sin Cavallerie Reserve og befinder sig vel. Han føler ikke meere noget Anstød af Feber, som han havde i Warschau Denne Efterretning lod Prindserkekantsleren oplæse i Skuespilhusene, og den blev optaget med ubeskrivelig Enthusiasmus. - Thorner Avisen siger under Artiklen Warschau d. 30 Dec. D. 26de d. M. om Morgenen Kl. 7, blev Fienden angre den ved Lopacin og aldeles slaaet. Al hans Artillerie og Bagage faldt i de Franskes Hænder. Endeel af Fienden blev, som det hedder, paa alle Sider afskaaren, og derved al videre Forening gjort umuelig. - Man regner Fiendens Tab af Fanger, Døde og Saarede for 50,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
De Franskes store Hære følge nu Fienden med raske Skridt. - Publicisten af 8 Jan, siger: Efterretninger, som have udbredt sig overalt og grunde sig paa de troværdigste Vidnesbyrd, forsikkre, at H. M. Keiseren har vundet en fuldkommen Seier over den hele Russiske Armee. Man siger, at en Fjerdepart af Armeen er dræbt og de øvrige indsluttede. Under d. 9 Jan, tilføier Publicisten; det synes, at adskillige Fægtninger, som bestandig faldt ud til de Franskes Fordeel, ligesom ved Jena, tre Dage i Forveien have forberedt Russernes Nederlag. Dagen før det store Slag vare alle deres Forposter kastede, og en General=Major med 2000 M. bleven tagen til Krigsfange, ligesom den hele Armee blev sat i saadan en Stilling, at den ikke kunde undgaae et almindeligt Slag. Det synes, som Træfningen fandt Sted d. 25 Dec.; at en Trediedeel af den Russiske Armee er bleven paa Valpladsen, og at de øvrige enten bleve tagne eller adspredte. Der tilføies, at Overgeneral Kamenskor selv findes blandt de Døde. Russerne have viist meget Tapperhed, men kun liden Krigskonst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Warschau d. 8 Jan. Gener. v. Zastrow ventes her igjen som Kongel. Preussisk Befuldmægtig. Fra Wien skal General Greve v. St. Vin J Warschau, cent ankomme her i et eget Ærinde. befinde i denne Tid mange diplomatiske Personer, sig. Fredforhaabningerne have atter fornyet sig. Russerne have i det sidste Slag mistet henved 100 Canoner og mange Faner; Resten af Armeen, har reddet sig og trukket sig tilbage dybt ind i Landet. - Keiser Napoleon har allerede siden nogle Dage befundet sig her. - Marchal Lannes skal i de sidste Træfninger være bleven truffen i Skuldren af en Kugle, som imidlertid allerede var mat og ikke saarede ham. - Marchal Augereaus Hest blev borskudt under ham; det samme var Tilfældet med General Treilhard, der saavelsom General Werbe blev ubetydelig saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
- Staden Breslau har, efter 4 Ugers Beleiring og et næsten ligesaa langt uophørligt Bombardement, capituleret under samme Betingelser, som Glogau. Det egentlige Bombardement begyndte d. 10 Dec. om Morgenen Kl. 7, og varede næsten uafbrudt Nat og Dag til d. 3 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Den 7de blev den af Beleiringscorpset, der bestod af Bayerske, Wirtembergske og faa Franske Tropper, i Følge Capitulationen, tagen i Besiddelse. Skaden var under Bombardementet ofte kommen i Brand, over 100 Personer af Civilstanden ere deels dræbte, deels saarede derved. Kirkerne og Bygningerne have lidt overordentlig meget. Besætningen, som blev gjort til Krigsfanger, bestod af 6 til 7000 Mand. D. 29 og 30 Dec. forefaldt i Nærheden af Breslau adskillige afgjørende Fægtninger, hvori Preusserne tabte betydeligen. J Staden gives kun faa Bygninger, som ikke ere blevne beskadigede af Bomber og Granater. Et betydelig Antal Mennesker bleve dræbte paa Gaderne og i Husene. Jsær var Nytaarsaften skrækkelig, thi under en stærk Storm udbrød ved Bombarderingen Jld paa tre forskjellige Steder paa eengang, som ikke strax kunde slukkes. De fleste Jndbyggere søgte Beskyttelse i deres Kieldere, og forbleve der i største Angest og Bekymring hele Uger. Antallet af de Franske Tropper, som i Begyndelsen befandt sig her, beløb sig omtrent til 15000 Mand. De holdt et prægtig Jndtog i Staden, og endeel af samme er allerede marcheret til Brieg og Schweidnitz, som nu forestaaer samme skrækkelige Skjebne. Siden d. 9 Jan, har man begyndt at sløife Ud= og Fæstningsværkerne ved Breslau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Den 12 d. M. hørte man i Leyden en frygtelig Explosion, hvorpaa Huse styrtede ind og Vinduesruderne sprang. Aarsagen dertil var et med Krud ladet Fartøi, som seilede igjennem Staden, og sløi i Luften. Jlden har ødelagt 200 Huse, og man befrygter at flere end 100 Mennesker ere omkomne derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
J Lund har der yttret sig en smitsom Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Det Keiserl. Palads i Larken istandsættes for den Franske Keiserinde, som ventes der sidst i denne Maaned. Marchal Lannes, som i Slaget ved Pultusk anførte 18,000 Mand, havde 50,000 Russer imod sig, som han stog. 12000 dræbtes, og 13,000 bleve fangne og saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Den 9de d. M. ere i Dorsten 200 Mand Keiserl. Franske Douanierer (Toldere, ankomne, som ere bestemte til Hamborg og Lübeck. Et ligesaa stort Antal ventes endnu til samme Bestemmelse. En Nürnbergeravis siger: at i Følge Efterretninger fra Wien vil Østerrige spærre alle sine Havne i det Adriatiske Hav for Engellænderne og overlade Østerrigsk Polen til Keiser Napoleons videre Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
En Fransk Coureer, afsendt fra det Keiserl. Hovedqvarteer d. 15 Nov., har bragt Storherren, den Efterretning: at Keiser Napoleon paa det eftertrykkeligste vil forsvare Portens Jntegritet og Uafhængighed. Den Franske Ambassadeur i Constantinopel distinqveres meget ved alle Leiligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
General Ondinot skal være bestemt til at støde til Tyrkerne med et Corps af 20,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Under den Spanske Consuls Mægling har Tunis sluttet 6 Maaneders Fred med Etrurien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Cagliari den 27de Nov. Skibsfarten i vore Vande forstyrres meget ved Caperier. Her i Havnen ligge nu kun 2 Ragusanske, 2 Genuesiske og nogle smaa Sardiniske Fartøier. Kongen af Sardinien har føiet adskillige hensigtsmæssige Foranstaltninger til Handelens og de øvrige Næringsgrenes Opmuntring. Marchal Davoust havde d. 20 Dec. sit Hovedqvarteer i Jablona, en liden Stad ved Bug, som tilhører Prinds Joseph Poniatowski, en Brodersøn af den sidste Konge af Polen. Det er hans sædvanlige Sommerophold, hvor han eier et Slot med et udvalgt Bibliothek, hvori Franske Bøger, af alle Litteraturens Grene findes. Denne Prinds commanderer Borgermilitsen i den forrige Preuss. Andeel, og blev af Polakkerne valgt til deres Anfører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Breslau, Schlesiens Hovedstad, har for nærværende Tid, med Jndbegreb af dets 5 Forstæder, 4500 offentlige og Privathuse, og nogle 50,000 Jndbyggere af Civilstanden. Staden er vel omgiven med en Muur, Volde og Skandser, men kan i strængeste Forstand dog ikke kaldes en Fæstning, da Værkerne, i Forhold til Stadens Vidtløftighed, ere utilstrækkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Ogsaa i Florenz ere alle Engelske Varer tagne under Beslag. Den døvstumme Blinde. (Af Archenholz Minerva Blandt Jrøkeserne fandtes en Blind, der baade var døv og stum. Alle Vilde af hans Folkeslag gjorde sig en Pligt af, at ernære, føre og opvarte ham. Sandsynligviis sagde han til sig selv. "hvad ere Jrokeserne dog for fortræffelige Mennesker,"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
En mægtig Genius, som en Dag var ørkesløsere end sædvanlig, fik det Jndfald, paa eengang at give ham Synet, Hørelsen og Mælet igjen. Nu vil enhver sige: "nu var han ret lykkelig!" Det ville vi nu faae at see. Men man vinder sjelden noget ved at forandre sin Tilstand. - Den Blinde, som havde faaet sit Syn igjen, saae de gode Jrokesere bestandig sysselsatte med at bestiele hverandre. Han hørte dem tale, men de sagde intet uden Taabeligheder. Han saae dem sælge deres Hamacker, for at kjøbe sig Brændeviin, som en god Stund berøvede dem Forstanden. - Det er meget besynderligt - raabte han - Jrokkeserne ere Tyve, Domere og Narre!" Disse vare de første Ord han frembragte; men det kom ham dyrt at staae. Han blevlandforvist. Ved sin Bortgang, sagde enhver: "nu indseer jeg, at man for at leve lykkelig bandt Jrokeserne maa man være blind, døv og stum Fra d. 19de til d. 22de er ankommen: Major Møller fra Corsøer, Proprietair Seidelin f. Sparesholm; Kjøbm. Mathæus f. Danzig, Engelsk Legations=Secretair Burell som Coureer (logerer hos Tract. Rau); Kmjunker Castenskjold f. Landet, (h. Tract. Møller, - Afreist, Kjøbm. Williamson med Kone, Fuldmægtig Dreyer, Lieuten. v. Linstow og Cancell. R. Fries til Helsingøer, Grev Scheel til Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
De to engelske Fregatter, som laae ved Neu werk, ere Natten fra d. 15de til d. 16de d. M. blevne af Stormen løsreven fra deres Ankere, og skulle nu være ankomne til Glückstadt. - Ved Gothenborg er d. 15de f. M. et Dansk Skib, og ved Anholt d. 31de et Russisk Skib, tilligemed Ladningerne forliist. - Capit. School er d. 29de f. M. strandet ved Cunisham, en liden By i Skaane; Skibet er fuldt med Vand, men Mandskabet er reddet. Skibet Minerva, Capit. Stok, fra Memel til London, har med sin hele Ladning sat til ved de Norske Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Chronologisk Tabel. (Sluttet.) October. 24. De Franske besætte Berlin. - Thiard, Keiser, Napoleons Kammerherre, bliver Gouverneur i Dresden, hvor Bayerske Tropper rykke ind d. 25. 25. Spandau overgiver sig ved Capitulation. Det Britiske Parlaments Opløsning. 26. Osnabrück tages af General Grandjean i Kongen af Hollands Navn, i Besiddelse. - Hertugdømmet Brunsvig besættes af Franske Tropper, og tages d. 28 Oet i Keiser Napoleons Navn i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
Keiser Napoleon holder sit Jndtog i Berlin. Førsten af Hohenloh capitulerer ved Prenzlau med sit Corps. - Marchal Mortier nykker ind i Førsten dømmet Fulda, som (d. 20 Nov.) tages i Keiser, Napoleons Navn i Besiddelse. 29. Fæstningen Stettin capitulerer. - Den Franske General Milhaud tvinger ved Pasewalk et Preussisk Corps, (efter Foregivende paa 7000 Mand Infanterie og 5 Reg. Cavallerie - General Clarke tager i Keiser Napoleons Navn Førstendømmet Eichsfeld og Erfurt og Grevskabet Hohenstein i Besiddelse. - Grevskabet Lingen i Vestphalen tages i Kongen af Hollands - og Abbedierne Essen, Elten og Werden i Storhertugen af Bergs Navn i Besiddelse. - Keiseren af Østerrige erklærer den strængeste Neutralitet, forsamler en Observationsarmee, i Bøhmen, og lader udskrive ny Skatter. 31. Den Preuss. General Billas Colonne tages, efter en Fægtning ved Anclam, til Fange. - Herskabet Jever tages i Besiddelse paa Kongen af Hollands Vegne. November. 1. Marchal Mortier og Kongen af Holland tage Cassel i Besiddelse, gjøre det Churhessiske Militair paabenløst. - Custrin overgiver sig uden Modværge til Marchal Davoust. 6. Bestandige Fægtninger mellem den Preussiske General Blücher, som igjennem det Mecklenburgske trækker sig til Lübeck, og Stor=Hertugen af Berg, Prindsen af Ponte=Corvo og Marchal Soult. De Svenske Tropper forlade det Lauenborgske, og trænge d. 3die med Magt ind i Lübeck, for at gaae over Travemunde til Søes til Stralsund. 3. Ministeren Talleyrands Ankomst i Berlin. - General Dombrowsky opfordrer Polakkerne til at virke med til deres Riges Gjenoprettelse. - Franske Tropper besætte Posen. 5. Churførsten af Hessen, som har forladt sine Stater, kommer til Hamburg, for at begive sig til Slesvig. - General Blücher trænger med Magt indi Lübeck. 6. Morderisk Slag i og ved Lübeck. - Svenske Tropper tages til Fanger ved Traveminde. 7. General Blücher capitulerer med sit Corps. November. 8. Magdeburg overgiver sig efter ringe Modstand. 9. Marchal Davoust rykker ind i Posen. 10. Hertugen af Brunsvig døer i Altona. 11. Hertugdømmet Oldenburg tages af Hollandske Tropper i Kongen af Hollands Navn i Besiddelse. 12. Marchal Mortier tager i Keiser Napoleons Navn de Hannoverske Lande i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
13. Keiser Napoleon lader Berlin forsyne med Levnedsmidler og Brændeved og sikkrer de i Tjeneste staaende Officerer deres Løn i Fremtiden. - En Engelsk Flaade, under Gener, Cramfurd, afseiler med 5500 Landtropper fra Falmouth. 16. Mellem Marchal Duroe og de Preuss. Befuldmægtigede, Marg. Luechesine og General Zastrow sluttes en Vaabenstilstand. 7. Den Franske General Lagrange, Gouverneur i Churhessen, opfordrer det afskedigede Hessiske Militair at træde i Fransk Krigstjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
18. Kongen af Holland, som er vendt tilbage fra sin Armee, indtræffer i Haag. - Fæstningerne Censtochau og Lenzyk capitulere igjen. 19. Hamborg tages i Keiser Napoleons Navn i Besiddelse af Marchal Mortier. - Den Chursachsiske Minister Greve v. Loot og General v. Low faae deres Afsked. 20. Bremen tages i Keiser Napoleons Navn i Besiddelse af General Clement. - Staden og Fæstningen Hameln capitulerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
21. Keiser Napoleon erklærer de Britiske Øer i Blocadestand, forbyder, saavidt hans Magt naaer, al Samqvem med Engelland, og al Handel med Engelske Varer, befaler at de skulle confisqueres og at alle Engellænderne, som opholde sig i de af Franske Tropper besatte Lande, skulle tages til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
25. Keiser Napoleon forlader Berlin og begiver sig til Posen. - Fæstningen Nienburg og Plassenburg capitulere. - Curhaven besættes af Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-24
28. Hertugdømmet Mecklenburg-Schwerin tages af den Franske General Michand i Keiser Napoleons Navn i Besiddelse. - Ligeledes Lübeck af General Buget. - Churførsten af Sachsen kommer til Berlin Anm. Førsten af Jsenburg opbyder Preuss. Krigs- De fanger at træde i Fransk Krigstjeneste. Preuss. Stater paalægges en Contribution af 100 Mill. Franker. Staden Berlin maa betale heraf 10 Mill. Franker og Førstendømmet Bayreuth 2 1/2 Mill. Fr. Hertugdømmet Brunsvig 5 1/2 Mill. Fr. Koburg, 981, 170, Weimar 2 Mill. 200,000, Hildburghausen 500,000 Fr. som Krigscontribution. - Ved det vedvarende milde Høstveir florere endnu i Midten af denne Maaned i Bayern og Schwaben Blomsterne anden Gang i Haugerne, og Landboerne slaae endnu bestandig det voxende Græs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. stede Fjerde Aargang. No. 31. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Tirsdagen den 27 Januarii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Fragmenter af en Reise til Kjøbenhavn i Aaret 1837. (Fortsatte Af offentlige Spadseregange gives der i egentlig Forstand ikke andre i Kjøbenhavn end Volden. Den smukke Rosenborghauge, hvoraf der endnu i min Ungdom var nogle Brokker tilbage, er nu næsten aldeles bebygt, og naar det blæser har man ikke mere en eneste Promenade, hvor man kan spadsere i Ly. Een af vore unge Digtere, har skrevet et elegisk Digt over den forrige Rosenborghauge, hvori han med Jld og Varme viser hvad den engang har været for Kjøbenhavn og hvad den nu er. Hans Digt er helliget Philomele, som har maattet flye for Bellona, og de høie skyggefulde vilde Castanietræer, som, skjønt opvoxne med Christian den Store, have maattet gjøre Plads for Sprøiter og Brandredskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Af offentlige Bogsamlinger findes der adskillige i Hovedstaden, men Jndbyggerne synes kun at betjene sig deraf med samme Nytte som Damerne af deres Gulduhre. Disse store Bibliotheker blomstre her som Tulipaner i et Havebed. De glimre meget, men stifte kun liden virkelig Nytte. Øiet er den eneste Sands som morer sig derved. Jeg kan overalt ikke beskrive Dig, med hvilken Ligegyldighed man hos de Rige og Fornemme betragter Alt, hvad der henhører til Bogvæsenet. De eneste Folk, som læse nu omstunder ere Bønder, og disse læse fordi det ikke koster dem noget; de Rige og Fornemme bestaae næsten ikke af andet end Omarer, der uden Bekning vilde bruge hele Bibliotheker i Alexandrien til Haarkrøller, dersom det skulde komme an paa deres Liberalitet. - Du vil maaskee spørge, hvad morer man sig da med i Kjøbenhavn, O, man har nok at more sig med Ynglingen danser, spiller og harcelerer; Mander spiser, spiller, drikker og parcellerer, og Oldingen ja Oldinger gives nu omstunder ikke meere; de ere gaaede af Brug ligesom alt Gammelt. En Mand eller Kone paa 60 Aar ansees for et Mirakel, som stilles offentlig til Skue i alle Aviser. Paa Dødelisten for afvigte Aar har jeg fundet det anført som en Mærkelighed, at der fandtes blandt de Afdøde to, som havde naaet det 59de Aar. J vore Dage hedder det som Tydsken siger, kurs geledt und gut geledt og ved at følge denne Grundsætning er det, som Du lettelig indseer, ikke passende at hænge i Bøger, eller at berige sin Aand med Kundskaber, som den desuden ikke længe kan have godt af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Udenlandske Efterretninger. St. Nicolai Kirke, hvis Rudera nu, efter Kongelig befaling, skulle nedrives, er egentlig bygt paa Bolværk, thi Vandet naaede i ældre Tider lige hen til den, og alle Gader Sønden for den ere anlagte paa opfyldt Grund. J Frederik den Andens Tid blev den Canal afskaffet, som løb under de smalle Gader ved denne Kirke. J et gammelt Haandskrivt paa Universitetsbibliotheket siges: der var et Capel med St. Nicolai Altere, bygget paa Pæle, slagne i Havbredden. Der var Borgernes Sognekirke indtil den Østreplads af den flade Pustervigs Strand var, med stor Bekostning, indpælet og Aar 1447 opfyldt, hvorpaa Kong Christopher III. fra Grunden oprettede den store Kirke med et høit Taarn." Pontoppidan mener, at den er bleven anlagt tilligemed Stedets Næring ved Søkanten, og helliget St. Nicolai, eller de Søfarendes Patron, hvem man ogsaa offrede eller testamenterede sine Skibe, thi 1261. skienkede Herremanden Petrus Olai alle sine Skide til St. Nicolai Kirke. Denne Nicolais Billede i Steen findes endnu den Dag i Dag over Jndgangen paa den Østre Side af Bygningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Da den ældgamle Kirke deels var forfalden, deels for liden til Sognefolkene, saa begyndte man om trent i Aaret 1747 at bygge en nyere, lidet videre ud fra Østergade, som synes længe at have staaet i Bygning og først blev færdig kort for Reformationen. De første Evangeliske Prækener bleve holdte her med Kong Christian den Andens Tilladelse *). Christian den Fjerde lod de udvortes Mure pryde med Steenbilleder af Propheterne og Apostlerne, et nyt Chor opbygge og Taget dække med Kobber. Magister Hans Taussen lod her i Aaret 1529 gjøre Begyndelse med at synge Psalmer paa Dansk. Det første Taarn lod Christ. Walkendorf opføre 1582, og anvendte sine egne Penge paa at kjøbe Kalk og Steen dertil. Han steeg endog ofte op paa Stillagen og saae til Arbeiderne. Spiret nedblæstes 1627 med saadan Magt, at Hvælvingen blev sønderslaaet, og Kirken i Aar og Dag blev saa uryddelig, at Menigheden maatte holde Gudstjeneste paa Kirkegaarden under aaben Himmel. J Aaret 1556 blev Kirken beskadiget af Tordenen. Jndvendig havde den i sin Tid prægtige Prydelser, og især ypperlige Malerier af den berømte Maler Carl v. Mander og andre store Mestere; de fandtes fornemmelig i Choret og dets Omgang. Paa Muren mellem Pillerne faaes en Mængde af den gamle Danske Adels Vaaben.