Berlingske Tidende, 1834-01-18
Da statistiske Tabelværker, hvorved Man erholder et nøiagtigt og hurtigt Oversyn over Landets Tilstand i det Hele, ere af særdeles Jnteresse, har Hs. Majestæt, efter desangaaende at have ladet sig forelægge en allerunderdanigst Betænkning fra Conferenceraad og Deputeret i Rentekammeret samt for Finantserne, Collin, ved allerhøieste Rescript til Cancelliet af 23de November f. A. befalet, at en Commission skal sammentræde for at lægge Planen, til et saadant Tabelværk, samt besørge dens Jværksættelse i Overeensstemmelse med de i hiin Betænkning fremsatte Grundtræk Til Medlemmer af denne Commission ere udnævnte: Conferenceraad, Cancelliedeputeret og Generalprocureur Orsted, Conferenceraad, Deputeret i Rentekammeret og for Finantserne Collin, Etatsraad og Medlem af Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond Johnsen, Etatsraad og Committeret i GeneralToldkammeret og Commerce-Collegiet Beck, og Justitsraad og Chef for Hoved- og Contra Bogholder-Contoiret under de Deputerede for Finantserne Olsen, hvilken sidstes specielle Opsyn Redactionen af Resultaterne af Commissionens Forhandlinger er underlagt. Det er antaget at et statistisk Tabelværk for Danmark bør indeholde, saavel for Kjøbstæderne som for Landet, 5 Hovedafdelinger nemlig: 1) i chorographisk og topographisk Henseende; 2) Folketallet i forskiellige Classificationer; 3) Folkemængdens Tilvært og Aftagende (Ægteskaber, Fødsler og Dødsfald);) Visse Artikler af Coll. Tid, holder jeg mig for uberettiget, at med M. M. deele før. 4) Næringsvejenes Forfatning (Production, Jndustrie, Handel, Jndførsel og Udførsel); og 5) Communalvæsen (dertil Skole- og Forsørgelsesvæsen. - Commissionen har først beskjæftiget sig med at søge iværksat en almindelig Folketælling saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, hvilken kan betragtes som Grundvolden for et statistisk Tabelværk. – Den ældste Folketælling i Danmark antages at være den af 1769. Jfølge den var Folkemængden i det egentlige Danmark (Sjælland, Fyen, Jylland og Øerne) 785,000 Mennesker. Den næste Folketælling skete i 1787, da Tallet var steget til 840,000, altsaa i 18 Aar omtrent 7 pCt. Ved den sidste Folketælling i 1801 var Menneskemassen bestaaende af 925,000 Personer, altsaa i 14 Aar en Tilvært af omtrent 10 pCt. Lægges til dette Antal Befolkningen i Jsland og paa Færøerne, 52,000, og i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten (hvor Tællingen dog først foretoges i 1803) 604,000, saa var Folkemængden i bemeldte Hs. Majestæts Lande i 1801. 1,581,000. Efter de approrimative Beregninger, man ved Hjelp af Listerne over Folkemængdens aarlige Tiltagende siden 1801 har anstillet, skulde der nu være i Danmark 1,257,000 Mennesker, og altsaa, naar for begge fornævnte Hertugdømmer en ligeTilvært antages, i Danmark, Slesvig og Holsteen tilsammen omtrent 2 Milloner Mennesker, følgelig vilde Folkemængden i de sidste 30 Aar være forøget med 25 pCt. Den Kongelige Resolution af 12te November 1800, hvorved den sidste Folketælling blev befalet, bestemmer, at den skulde tage sin Begyndelse overalt i Danmark den 1 Februar 1801, som var en Søndag, og paa Jsland og Færøerne saasnart skee kunde. Forsaavidt Tællingen ikke paa een Dag kunde fuldendes, skulde den fortsættes i Kjøbstæderne de næstfølgende Søgnedage og paa Landet de efterfølgende Søndage. Ved Tællingen skulde iagttages, at Børn, som fødtes efter den 1ste Februar, men førend Tællingen var fuldendt, ansaaes som ufødte, hvorimod de Personer, som døde medens Tællingen stod paa, regnedes som levende. Paa Landet skulde Tællingen skee af Præsterne, i Kjøbstæderne af Rodemesterne under Magistraternes Tilsyn. Med de i den Anledning til Over øvrighederne expederede Befalinger udsendtes tillige Schemata til Optegnelserne, for at de kunde blive eensformige over hele Riget.