Jyske Efterretninger, 1822-11-21
Spanien. Jhenseende til de Forholdsregler, som Udenlands magterne ville tage med dette allerede under en fortærende Borgerkrigs Rædsler sukkende Land, synes Cabinetternes Meninger at være deelte og deres Anstuelser forskellige. At Frankrig ikke vil blive en rolig Tilskuer, er klart af dets store udrustninger og den betydelige Armee, som det har opstillet mod Grændsen. Østerrigs System ihenseende til Statsrevolutioner, som have Omstyrtelsen af den uindskrænkede Kongemagt til Øjemed, ligger tydeligt for Dagen fra de Jtalienske Kulspier-Revolutioners Tid. Østerrig har og ikke allene selv afbrudt al diplomatisk Forbindelse med Portugal, fra den Tid af, da det Spanske Forfatningsystem blev der antaget, men endog ladet de af sig afhængige Kongeriger i Jtalien gjøre det samme. Rusland følger samme Politik; Preussen ligeledes. Disse fire betydelige Monarchier, med omtrent 120 Mennester og store stridvante Krigshære, synes forenede at kunne skalte efter Behag i Europa og sagtens tvinge en Faction, thi andet er det i Spanien nu herskende Parti, de Communeros, dog i Grunden, ikke, til at vende tilbage til Tingenes gamle Orden, og give Slip paa en Statsforfatning, som har de øvrige Europæiste Cabinetters Mishag. Men Storbritanniens Cabinet synes at være ganske anderledes findet og at ville modsætte sig alle fremmede Jndblandelser i Spaniens og Portugals indre Anliggender, i det Mindste saalænge som de der her stende Partier ej tilføje Kongerne personlig Overlast. Og Storbritannien vil stedse under en kraftig Regering beholde en mægtig Jndflydelse paa alle de øvrige Cabinetter, saalænge dets store Orlogs magt sikkrer det Herredømmet over alle Verdens Have og dets udbredte Handel giver det Adgang til alle Verdensdeles Rigdomme. - Disse Staters forskellige Anskuelser med Hensyn paa de Forholdsregler, som skulle tages imod det constitutionelle Parti i Spanien og Portugal, er det at Ministrene nu 3 conferere paa Stævnet i Verona, og skjønt deres Forhandlinger free inden lukte Dørre, kunne de dog i ej holdes saa hemmelige, at der jo kan faaes noget 3 Nys om dem, og der afgaae ideligen Courerer til destore Bankørhuse med Efterretninger om hvad der forhandles. De sidstankomne Courerer have bragt meget foruroligende Efterretninger, nemlig, at de fire store Fastlandmagter have besluttet med væbnet Haand at kuldkaste Constitutionen og derfor strax lade en Armee rykke over Pyrenæerne, at Congressen herpaa er ophævet og at Hertugen af Wellington strax har begivet sig paa Hjemreisen. Skjønt nu disse Efterretninger gjerne kunne hidrøre fra Speculanter i Spanske Stats-Obligationer, og allenfalds synes overdrevne, have de dog paa Børserne i Paris, London, Amsterdam og Hamborg gjort et overordentligt Jndtryk, og ommeldte Obligationer ere pludseligt faldne fra 63 til 58 Procent, hvilket viser, at Bankørerne have Tro til Krigens Udbrud. Paa samme Tid laaner en Parisisk Pengemand og Exleverander Ouvraard Regentskabet i Urgel en Snes Millioner, rigtignok tildeels i Spanske Vales uden Værdie, men dog et Laan, som neppe Nogen indlod sig i med et selvgjort Regentskab i en saa vanskelig Stilling som dette, dersom det ikke kunde vente sig sat i Kraft ved fremmed Hjelp. Nina har i Catalonien erobret Fortet Castelfollit efter tre, Dages Modstand og Troensarmee, bringes stedse mere og mere i Knibe. Ogsaa i Navaria have Royalisterne lidt gjentagne Nederlage. Cadiz og omliggende Havne erkiæres nu for gan 1ste funde. .