JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-05
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 19de og Onsdagen den 20de September førstkommende, om Formiddagen Klokken 9, lader Madame Klein i Sorøe ved offentlig Auction bortsælge endeel Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Mahognitræes= og andre Meubler, Senge, Sengeklæder, Linned og Gangklæder, Jern, Blik, Messing, Kobber og Tin, Porcellain og Glas, Vogne og Kreature, nogle Bøger og Skilderier, m. v., hvorover de trykte Fortegnelser faaes hos Hr. Byefoged Stabell i Slagelse, Hr. Byefoged Harhoff Ringsted og paa mit Contoir. Sorøe den 3die September 1815. Møller, Auctionsdirecteur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-05
Gaarden Matr. Nr. 48, 49 og 50 i Corsøer Kiøbstæber underhaanden til Kiøbs. – Den er bekiendt for sin fortrinlige Beliggenhed for en Handlende eller stor Næringsbrugende, samt til Fabrik=Anlæg. Den rummer paa sine Lofter 8 a 9000 Tdr. Korn, ligger lige for Torvet, og har Udkiørsel igiennem sin Bagport til Skibsbroen. – J Gaarden er meget godt Vand med nyt Pomperedskab; beqvemme gibsede Værelser, 2 gode Kieldere og store Magasiner, en stor Hauge med henved 200 Stk., udsøgte Frugttræer, som: Færskener, Abrikoser, Gravenstener m. m. Stedet er grundmuret til Gaden og egebindingsværk til Gaarden, overalt teglhængt og vurderet i Brandkassen for 10,830 Rbdlr. S. V. – Til samme hører 12 og en halv Hoveds Græsnings-Rettighed paa Overdrevet Halskov. - Lysthavende henvende sig til S. T. Hr. Cancellieraad Bernth i Corsøer, hvor de nærmere Conditioner erfares, og dersom Eiendommene ikke inden 4de October førstkommende underhaanden ere bortsolgte, stiltes de samme Dags Eftermiddog Kl. 3 til offentlig Auction baade samlede og separerede, og bortsælges, om antagelig Bud skeer. Formedelst Bortreise, agter Eieren af Avlsgaarden Frederichsroe, beliggende knap en halv Miil fra Slagelse, at bortsælge samme ved en eneste Auction, som holdes paa Gaarden Fredagen den 15de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Gaardens Bygninger, ere i de senere Aar, samtlige fra nye af opforte, og Hovedbygningen beqvemt indrettet, for en honet Familie uden for Bondestanden. Til Gaarden hører, omtrent 100 Tdr. Land geometrisk Maal, velbekjendte fortrinlig gode og veldyrkede Jorder, efter Omgang udlagte med Kløver, og behandlede med Brakfrugter af Kartofler, Kaalrabe og Turnips. Eiendommen tiltrædes i dette Efteraar samt overlades med at dens meget betydelige Jndavl af alle Slags, og med Hensyn til Betalings-Conditionerne, da bliver disse yderst moderate for Kjøberen. Skulle ikke antagelig Bud skee til Salg, da agter Eieren at lade Gaarden tilligemed Besætning opraabe til Bortforpagtning paa visse Aar, samme Dag Tid og Sted. Denne Eiendom kan ogsaa kjøbes forinden underhaanden, naar man saa betids melder sig, enten hos Procurator Payngk, boende paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Skouboegaden No. 25, i Kiøbenhavn, som desuden giver nærmere Oplysning om samme, eller hos Eieren paa Stedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-05
1 a 2 Værelser med Kjøkken enskes til Leie til første Flyttetid. Man behager at melde sig i Boutiken hos Skrædermester Strande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
No. 72. 1. Aarg. A vi 5 t i for. Kjøb Læder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastrolm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 9de September 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Et Rygte siger: at Kongen af Preussen har udvalgt General Blücher til Hertug af Seine (denne Flod som gjennemstrømmer Paris skal føre Mindet om hans Daad). J London er Hertugen af Cumberland (den 5te af Konge Georg den 3dies syv Sønner) bleven formælet med Enkehertuginden af Mecklenborg Strelitz. – De Europæiske Magters indbyrdes Forhold blive stedse meere venskabelige, der siges saaledes, at Prinds-Regenten skal med Kammerjunker Bielke have tilsendt Kongen af Danmark et meget venskabeligt Brev, i Anledning af den ham overleverede Elephantorden, og tillige meldet deri, at han har givet Hertugen af Wellington, Tilladelse at bære samme Orden; begge Hestene, Wellington og Blücher skal ogsaa skrivtlig have tilkjendegivet Følelsen af deres Erkjendtlighed i Anledning af de dem tilsendte Ordener, hvilke de betragte som et Beviis paa hvormegen Priis Kongen sætter paa deres Fortienester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Samme venskabelige Forhold hersker imellem de Monarker, som ere forsamlede i Paris, saavel de, som alle Fyrstelige Personer der, aflagde Kongen af Frankerige deres Lykønstnings Visit paa hans Navnedag den 25de August. Fyrsten af Talleyrand gav paa samme Dag de udenlandske Ministre, et stort Diner, hvorved han anbragte den Skaal: at de Allierede Souverains vilde oversee alle nærværende Farer og tilkommende Mangler og forene sig. om af at vaage over Europas Civilisering, om at qvæle Revolutionens Spirer overalt og at tilintetgiøre al Hang til Erobring." Denne Skaal har formodentlig havt Hensyn til de nærværende vigtige Fredsunderhandlinger; hvor hemmeligt at end nu disse drives, skimter dog et vigtigt Lys frem over deres Gang; da det giver sig tilkjende at Rusland og Engelland har en anden Plan i Henseende til Freden end som Østerrig og Preussen. Rusland, og Engelland siges nemlig at ønske Frankerigs Jntegritet eller Udeelelighed (hver Magt somodentlig af sin særskildte Aarsag; hiint, som desuden søger at vinde den Franske Nation, maaskee for at vedligeholde sig en Allieret imod de Magter, som nærmere støde til det og for at bevare Ligevægten paa Havet; dette for at give det vestlige Europas Magter en Styrke imod det østliges) Østerrig og Preussen skal derimod ligesom hele Tydskland ønske Frankerigs Svækkelse af Frygt for dets Hævn, naar det engang kommer til Kræfter, da det ved sin Folkemængde, sin Eenhed og Beliggenhed har altid været en saa farlig Naboe for Tydskland. Preussen skal nyelig have indgivet en Memoire for at godtgiøre at Frankerigs Grændser vare for offensive og at de blot maatte gjøres til befensive, naar Europas Rolighed skal betrygges. Østerrig finder det vel desuden billigt at det erholder en Codtgjørelse for det store Offer, som det i to Henseender har bragt den almindelige Fred. At det har fordret at Napoleon den 2den skal bestige Thronen, naar Ludvig den 18de døer, skal være et falsk Rygte. En vigtig Knude er imidlertid paa Tapetet; thi een af de Engelske Ministre i Paris, Lord Stewart afreiste pludselig til London, hvor han ankom den 27de August, og hvor et stort Statsraad strax blev holdet; den 20de reiste han igjen tilbage til Paris, hans Sendelse skal have været saa vigtig, at den udkrævede en mundtlig Forhandling, selv Lord Castlereagh ventedes dertil. – Efter en meget sildig Efterretning fra London af 1ste Septbr. holder man nu Freden for nær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Hvor almindelig det Rygte er, at en stor Krig, er nærved at udbryde med Tyrkiet, kan sees af, at man har fundet det fornødent, at giendrive dette Rygte i den Wiener Hoftidende med den Erklæring, at alle Europæiske Magter føle Fredens Nødvendighed; allerede paa Coursen har det havt skadelige Virkninger. – Medens større Staters Skjebne. forberedes, udvikler sig de mindres; Storhertugen, af Toscana har taget Fyrstendømmet Pombind i Besiddelse; der skrives fra Sachsen, at Grændse deelingen imellem det Preussiske og Kongelige Sachsen gaaer i Staae; man meener, at Preussen ved de nye Arrangements faaer hele Sachsen og at Kongen Friedrich August skal faae Godtgiørelse i Jtalien; Sachserne ønske intet mere, end at forblive eet Folk og at staae under een Regiering. – Modstanden i Belgien mod den nye Constitution kommer allene fra den intolerante Katholske Geistlighed, som ikke vil bifalde at Constitutionen forlanger, at Statens Borgere skal vurderes efter deres Duelighed og efter deres Dyder og ikke efter deres Troe; alle Notabler (eller Stemmeberettigede) udgjorde 1603 Personer, og deraf har 796 forkastet Constitutionen, 527 har antaget den og 280 mødte ikke, Kongen af Nederlandene er nu selv i Brüssel, for at bære Omsorg for at Constitutionen sættes i Kraft. – Kongen af Frankerige har udvalgt sit Statsraad, som bestaaer af 5 Sectioner, for Justitsvæsen, Finantzer, det Jndre, Handelen, Marinen og Colonier, Reinhardt, Curier, Degerand, Portalis, Bourienne og Laforet, berømte Mænd under Napoleon, ere udvalgte til Statsraader. Vaabnene falde de Kæmpende stedse meere ud af Hænderne; Hüningen har den 26de August capituleret og overgivet sig til den Badenske General Greven af Hochberg; Garnisonen har faaet Lov til at begive sig til den Franske Armee bag Løire. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
General Rapp i Strasborg har faaet Penge fra Paris til at betale sine Soldater og Ordre til efterhaanden at forløve dem (dog vel ikke for ogsaa at gaae bag Loiren?), nogle Fæstninger holde sig dog endnu og Landau har først nyelig plantet den hvide Fahne. – De Allieredes Reservetropper begynde igien at marschere til Frankerige, især Preussiske (af politiske Aarsager, eller formedelst de indvortes store. J Caen ere forefaldne ubehagelige Optrin. Giæringer,). De indvortes Uroligheder ere endnu General Ramel, som var det Kongelige Partie hengiven, blev den 15de August paa det grusomste myrdet af Pøbelen i Thoulouse. Erkehertug Ferdinand har i Dison maatte udstæde de haardeste Trudsler mod Egnens Beboere, da mange af de Østerrigske Soldater ere blevne myrdede. Hertugen og Hertuginden af Angouleme ere vel komne til Bourdeaux og der modtagne med stort Jubel, men paa Reisen dertil i Staden Poitiers kom de den 18de August i største Livsfare, mange Soldater og Officierer samlede sig om deres Hotel og raabte: ned med Angouleme, ned med Bourbonnerne, og vilde brække ind i Gaarden; med Møie reddede de sig igiennem en Bagder. Forsaavidt man veed er Slokket Elwangen i det Würtembergske anviist Jerome Bonaparte til Op holsted. – Den Engelske Statssecretair Lord Bathurst har meldet de udenlandske Ministre, at Øen St. Helena er anviist General Napoleon Bonaparte til Residents, og at saalænge han forbliver der, forbydes alle fremmede Skibe Tilgang til Øen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Admiral Cockourn har Regieringen meddeelt en meget omstændelig Jnstruction angaaende Bonqvartes Bevogtning, dog med den Erklæring, at PrindsRegenten ikke ønsker at der udvises mod Generalen nogen videre Strænghed, end som er nødvendig forat bevogte hans Person og at man forresten i enhver anden Henseende bør søge at opfylde hans Ønske. Man seer af Jnstructionen: at Bonaparte maae frit disponere over Renterne af sin Formue, til at tilfredsstille sine Ønsker, men at han ikke maae beholde Capitalen eller store Pengesummer imellem Hænderne, for ikke at bruge dem til Bestikkelser; derimod maae han testamentere dem bort efter sin Død. De største Forsigtighedsregler foreskrives forat bevogte hans Person. Bellerophon er kommet til Engelland med Bonapartes Chirurg og med den unge Beanharnvis. Den Polske Oberst Mitrewsky har faaet Lov at reise til ham. Savary og L'Allemand skal være afsendte til Frankerige. Hr. de Prodt fortæller i Historien af hans Gesandtskab til Polen, at Napoleon sagde i Nov. 1811 til ham: at han inden 5 Aar skulde blive Verdens Herre, at kun Rusland stod ham i Veien, men han vilde knuse det; at han aarlig vilde bygge 15 Linieskibe, og ikke sende dem i Søen førend han havde 150; at han da vilde herske paa Havet som paa Landet, lede Handelens Gang og at Paris skulde udvides til St. Cloud (saaledes tænker Mennesket, men Gud tænker anderledes). Handelen ledes nu ved andre Magter; Engellænderne og Amerikanerne kappes med hinanden, mange Kiøbmænd af begge Nationer nedsætte sig i Hamborg og rive der Handelen til sig, forresten søge begge Nationer at sætte sig i en venskabelig Handelsforbindelse med hinanden; Engelland bevæges fornemmelig dertil ved det at deres Fabrikater, især Bomuldstøier, har en saa stærk Afsætning til det stedse folkrigere Nordamerika, Bomuldsfabrikerne skal aldrig have været i en saa stærk Drift som nu. J Spanien ligger derimod Handelen saa godt som stille, da de fremmede Skibe sælge Varerne for lavere Priser i Colonierne end som de kunne giøre det. – Et Spansk Linieskib er sat til ved Carthagena. Høsten er falden maadelig ud i Spanien og Kornpriserne ere stegne i Engelland, da man har Efterretninger fra det faste Land, at Høsten er meget mislykket. – De Engelske Fabrikater oversvømme Europa og man klager fra Tydskland, at mange Tydske Fabriker, fornemmelig de Sachsiske, gaae reent til Grunde. – J Nework er en Fregat paa 44 Kanoner bygget, som maneuvererer ved en Dampemaskine, naar den vil til at entre, saa kan den kaste 100 Fade kogende Vand paa Fienden og opstille 300 Kanoner og Piker imod ham. – Den Naturkyndige Professor Rheinwald, foretager sig paa den Hollandske Regierings Bekostning en Land-Reise til Ostindien. – En Kiøbmand i Schottland, Burnett, har udsat en Præmie af 1500 Pund Sterling for et Skrift, som kan bevise en almægtig og god Guds Tilværelse behøver man da Beviis for det, som man daglig seer for sine Line?).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Man melder fra mange Stæder i Tydskland, at Sæden har lidt stor Skade paa Markerne og at Kornpriserne derfor stige, allene fra Engelland hører man, at Veiret har været gunstig for Hosten; det vil derfore være til Fordeel for Dannemark Handel i Aar, at det har faaet de vigtigste af sine Kornsorter tørt indhøstede. – Hvorledes det seer ud i de Nordiske Lande, i Norge og Sverrig og det nordlige Rusland veed man endnu ikke; men den Kulde (de saakaldte Jernnætter,) i August spaae ikke meget godt for disse Egne. Saadanne heftige og vedholdende Regnskyl frembringe især skadelige Virkninger i de Lande, hvor der er store Floder, da disse saa stige over deres Bredder og anrette store Oversvømmelser; ogsaa høres sørgelige Efterretninger derom fra alle Lande i Europa. Elben er i Sommer steget høiere endsom i mange Aar tilforn, den er i flere Egne voxet ligesaa høit som Digerne, har paa flere Steder giennembrudt dem og stiftet stor Skade; en Deel af Boizenborg ved Hamborg staaer under Vand. Høiere oppe ved Dresden streg Floden efter syn Dages uhyre Regn saa høit, at den overskyllede alle Markerne langs med sine Bredder og forbærvede hele Afgrøden. Hele Egnene imellem Magdeborg og Hamborg ligner et Hav; ingen kan erindre sig saadan en Oversvømmelse; i Bøhmen og Sachsen har Floden revet hele Landsbyer bort medsig, man seer dødt Qvæg, Bielker, Senge, Vugger, Døre og Kister at svømme paa dens Bølger. – Fra de Lande, Donauen flyder igiennem, hører man samme jammerlige Beskrivelser; ved Linz i det Østerrigske brod den Broen af og oversvømmede en Deel af Forstaden; ved Wien vare Oversvømmelserne græsselige, de udbredte sig i Forstæderne; Vandet bedækkede alle Haver og Enge langs med Floden og selv en Deel af de Keiserlige Haver, Augarten og Prateren, endnu længere tilbage i Ungarn har Floden revet hele Landsbyer med sig og mange Mennesker med Qvæg og Eiendomme, ere gaaede til Grunde. Selv i Nordamerika har Kæmpe-Floden Missisippi foraarsaget store Ødelæggelser, bortskyllet Husene og fordærvet Bomulds- og Sukker=Plantagerne ved sine frugtbare, Bredder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
J Siælland har man ikke hørt megen Torden i Sommer, men fra andre Kanter i Landet høres desto meere derom; i Lolland havde man et skrækkeligt Tordenveir imellem den 15de og 17de August, som slog ned i Vaabensted Kirketaarn og knusede en Bielke; den 25de August bortes en svag Torden ved Odense, hvorpaa fulgte den næste Dag en frygtelig Orkanstorm; samme Veir rasede ved Aarhuus og Viborg. – Hagelveir følger ofte med Torden, men pleier ikke i vort Land at være saa ødelæggende, som i mange andre. Over dets frygtelige Ødelæggelser klages især i Aar fra Tydskland, ogsaa Rusland har det i Aar gjort overmaade megen Skade; ved Resbin faldt den saa stor som et Gaaseæg, hvert Korn var over et halvt Pund tung, som slog Vinduerne i Stykker og dræbte et Sted, 200 Faar, ogsaa i dette store Rige har Regnskyl i Aar gjort megen Skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
En saa mærkværdig Sommer har ikke været fattig paa usædvanlige Meteorer, eller Syn paa Himlen. – En Jldkugle lod sig see den 19de Jum paa flere Steder i Sielland; Professoren i Physiken, H. C. Ørsted, har i Statstidende bedet, at manvilde indsende ham Efterretninger derom fra de forskiellige Egne i Lander, hvor man har seet dem; ogsaa paa Jyllands Østkant skal man paa samme Tid have seet et lignende Meteor. – Jldkuglerne ere et mærkværdigt Luftsyn, man har seet een engang, som faae saa stor ud som Solen naar den gaaer op; de springe ofte itu med en stærk Allarm; man tilskriver dem den Steenregn, som hist og her falder ned fra Luften; nogle har meent: at disse gloende Masser ere Stykker Materie, som svæve frit i det store Verdens Rum, og som ved at komme Jorden for nær, trækkes til den, falde ned paa den og blive gloende underveis, andre: at de ere Masser, som udkastes af de Jldsprudende Bierge i Maanen og ved at komme Jorden for nær, falde ned paa den paa anførte Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
(Slutningen følger i Tillægget.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Tillæg. til No. 7 2 a f. Avis for ti Kiøbstæder, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Restved Skielskiør, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg, Nykiøbing og deres Omegn. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Betragtninger over Naturen. (Slutning.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
J Venedig saae man d. 8de Jan. om Aftenen Kl. 6, at en Lue reiste sig op af Forden, og udbredte sig overTaagene, og gav saadan et Lys fra sig, at man kunde læse derved, og at man skulde troe, at man faae en Jldebrand; den lyste i 4 Minuter og forsvandt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
J Sidirien ved Jrkutzk gav et Jldspeidende Bierg en saadan Flamme fra sig, at Folk, som boe der i Egnen, slet ikke havde nødig at brænde Lys om Aftenen. Den berømte Læge og Astronom, Dr. Olders i Bremen, har opdaget og beregnet en Comets Bane, som i dette paa Naturbegivenheder saa mærkværdige Aar, har ladet sig see paa Himmelen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Ved Hundedagenes Udgang blev Veiret bedre og roeligere i Aar; de kaldes saaledes af Hundestiernen eller Sirius, den store klare Stierne, som sidder ved Stiernebilledet den store Hund; de begynde naar Sølen kommer imellom Løvens Stierner eller gaaer ind i Løvens Tegn, da Sirius paa den Tid stød i Oldtiden op med Solen; man bildte sig ind i de ældre Tider, at disse Dages stærke Heede kom af at Sirius forbandt sin Varme med Solens; i vor Tidsalder og i vore Lande træffer desuden disse to Himmellegemers Opgang ikke sammen paa denne Tid, naar Solen gaaer ind i Løvens Tegn, men 27 Dage sildigere end den Tid at Hundedagene nu ere ansatte at begynde. – Hundedagenes Begyndelse fastsættes som sagt nu tilden Dag, da Solen gaaer ind i Løvens Tegn, og de ende naar den kommer til Jomfruens Stierne billede og indbefatter den Tid, Solen bruger til at giennemvandre Løvens Tegn, eller at fortsætte sin Reise imellem dens Stierner, med Rette burde de ikke længere kaldes Hundedage, men Løvedage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Oversigt. af Dagens indenlandske Nyeheder. (Fortsættelse.) Som en Politienorden udenfor Kiøbenhavn klages over Nøddernes Afplukning og Bustenes Beskadigelse i de nærliggende Skove.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
For at befordre beneficerede Sagers Drift for Retterne, ere Landsoverretterne anmodede om af Cancelliet at underrette Vedkommende Øvrigheder om de Prokuratorers Navne, som ere beskikkede til at føre slige Sager og at paalægge disse naar Dom er afsagt, at meddele deres Parter Afskriften af Doms Conclusionen i Sagerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Postmesteren i Kierteminde Doumann, er bevilget indtil videre 100 Rbdlr. S. V. aarlig af Post cassen til Postbefordringens Bestridelse imellem Odense og Kierteminde. Begge Pakkepost Contoirerne det indgaaende og udgaaende ere forenede til et Contoir, under Titel af Kiøbenhavns Danske Pakkepost-Contoir under Chefen for det sidste, Cancellieraad Herqvet; Chefen for det første, Cancellieraad v. Støcken er bleven udnævnt til Chef for Kiøbenhavns Danske Brevpostcontoir. Udstillingen. af Jndenlandske Konstflid og VindskibelighedsFrembringelser for i Aar staaer aaben i KongensKlubsværelser paa Østergade No. 14 fra 9 til 2 om Formiddagen og 4 til 7 om Eftermiddagen, indtil Søndag Aften Kl. 7 d. 10de September. (Fortsættelsen følger).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen d. 6te Sept. Kl. 9 om Formiddagen, blev Lisbeth Niels Datters Henrettelse fuldbyrdet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
paa Galliebakken ved Sorøe, i en stor Mængde Menneskers Nærværelse især Bønders; af et Øienvidne fortælles: at Deelinqventinden gik stille til Retterstedet, men da hun skulde nedlægge sit Hoved paa Blokken blev hun uroelig og opløftede et heftigt Skrig, i et Øieblik var Executionen fuldbyrdet; Hr. Doctor Theol. Sommer ledsagede Forbrydersken til sit Rettersted og giod Religionens Trøst i hendes Hierte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
J Ribe Avis læses følgende snorrige Bekiendtgiørelse: "Da en Brystnaal ved Skasen i Aftes er blevet borte, paa veien hiemen fra til Mindet, som min Moster gav mig i Markedsgave med en stor steen i Mitten og 7 runtenom Rigtignok var det uægte stene, men jeg vilde enda nødig været af med den for min Mosters skyld, den er vist i trængsten revet op af mit bryst for kraven var ogsaa skamseret. da jeg er en fattig Pige som kun har lit at miste maae enhver som finder den endelig fly den til Adressekantoret da jeg saa nok skal fornøie ham fordet. Aarhuus, den 26de August. Jfølge hertil indløbne Efterretninger fra vort Auxiliaircorps, holdt Hs. D. Prinds Frederik, den 18de d. i Nærheden, af Bremen Revne over samme, som derpaa gik over Weseren, hvor det hiinsides disloceredes i de nye Cantonnements for der at oppebie de fra Hertugen af Wellington forventede Ordres. – Vort Regiments Bataillon laae i Amtet Wildeshausen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
J den 893de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere: 20. 6. 23. 17. 33.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Kjøbenhavns Børs, den 5te Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 622, a vista 630. Amsterdam 2 M., ansla 595. London 2 M. 25 Rbdlr.,a vista - . - Spec. 623. - Specier solgtes til 37 1/2 Rbmark. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 69 1/2 100; Obligat. 300. - Norske Sedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Slagelse Raadstue af holdt offentlig Licitation over Omlægningen af Steenbroen, i og paa begge Sider af Rendestenen, fra Feldbereder Flecks Huus, til Steenkisten, ved den saakaldte Stampes Gaard paa Smedegade, efter Conditioner og Overslag, som erfares paa Licitationsstedet. Slagelse, den 7de September 1815. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Mandagen den 18de og Onsdagen den 20de September d. A. bliver i Sæbyegaards Skove, memlig: i Hallebyere d. 18de, og i Marienlund d. 20de næstefter, ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Brænde og gavngierende Bøgetræer paa Reden. Liebhaberne ville møde hos Skovrider Simonsen i Hallebyedre og Skovfoged Lars Jensen i Marienlund, hvor Auctionerne tage deres Begyndelse om Formiddagen Kl. 10 Slet. Helsingegaard den 6te September 1815. Bech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-09
Onsdagen den 13de September førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver ved offentlig Auction paa Slagelse Raadstue bortsolgt, et Ege-Charol, en Kiste, Sengeklæder, en Deel Fruentimmer-Gangklæder og Linned m.v., afdøde Mad. Skandsgaards og Pigen Maria Dams Stervboer tilhørende. Slagelse den 7de September 1815. Stabell.