JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Tydskland. Den 30te Januarii kom 2 Courerer fra Paris til de franske Ministre, og den 31te Jan. blev følgende Erklæring overleveret til Rigsdeputationen: "Undertegnede, til Underhandlingen med det tydske Rige for den franske Republik befuldmægtigede Ministre, erklærer for Rigsdeputationen, at de har faaet befaling, hverken at udlade sig over nogen Punkt af Negotiationen, modtage eller overlevere nogen Note, inden de har faaet et kathegorisk og tilfredsstillende Svar paa den Note, som de indleverede den 2den Jan. angaaende de russiske Troppers Marsch. Bonnier. Jean Debry. Roberjot. En anden udførligere og eftertrykkeligere fransk Note skal være overleveret til Grev von Lehrbach, som efter Forlydende skal være affattet omtrent saaledes: "At hvis Østerrig ikke inden 14 Dage gav den positive Forsikring: At det havde foranstaltet at de russiske Tropper skulle rømme den Part af det østerrigske Gebet som udgiør en Deel af Riget, eller enten nægtede at give samme, eller overseer dette Forlangende med Tanshed, det da afden franske Republik vil blive anseet som en Krigserklæring." J Regensburg trækker man Deliberationen over den franske Note af 2den Jan, i Langdrag, da den Keiserlige Commission i Slutningen af Januarii Maaned endnu ikke havde faaet nogen Jnstruction fra Wien. Overhovedet bliver Udsigterne mørke fra alle Sider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Hertugdømmet Westphalens Skjebne er beklagelsesværdig. J forrige Aar maatte det levere 500 Træe, stammer til Maynz foruden mange andre Reqvisitioner og Contributioner, nu er det paa nye hiemsøgt med en meget trykkende Træereqvisition, da samme maae leveveres 30 til 40 Mile fra Maynz, følgelig vil Transporten koste meere end Træet. Den franske GeneralErnuf har fordret leveret i Maynz: 21000 Palisader, 330 af de største Træer til Forskandsninger. 4 Træer af 30 Fods Længde, 2200 Stykker Mineurværktøi, 2200 Skandskurve, 12 Vogne Steenkul og 220 Pund Hamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Den 26de Januarii brød Jsen paa Rhinen ved Col og Jisgangen gik imod al Forventning saa lykkelig af, at der ikke skeede mindste Skade; men den 27de blev Faren større, da Jsen, som kom fra de andre Floder som løber i Rhinen, standsede Strømmen. Adskillige Skibe bleve beskadigede og andre sønderknuste, men om Aftenen, kom Jsen dog igien lykkeligviis til at flyde bort. Fra Strasburg skrives ligeledes at Jsen der ganske har ødelagt Broen som gaaer over Brentsch og borttaget 2 Buen af den Broe som fører til Steengaden. Ved Manheim er Neckastrømmen stegen saa høit at den i Egnen af Hanau har opkastet paa Landet Jisflager af en AleusTykkelse og skruet Skibene og paa Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Fra Wien skrives: At det hele Reserve=Artillerie som har lagt der, nu er opbrudt derfra, hvilken Transport meget formere de krigerske Udsigter. Saa meldes og fra Udine at den heele Keiserlige Armee i Friaul er opbrudt og trækker sig sammen ved Vincenza, medens Regimenterne der, nærmer sig til Etschstoden. Jmidlertid vedligeholder man dog Fredsrygterne og taler end- og om en almindelig Kongres som skal aabnes i Venedig, ligesom og at General Bellegarde der skal afgaae til Paris ei allene der skal handle om Neapolis's Anliggender men at han endog skal giøre Erklæringer directe fra det russiske Hof selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J Schweitz klager man nu meget over at deres Haab om at blive udfriet af deres trykkende Forfatning ved den med Frankrig sluttede Alliance-Tractat, har sveget dem. Efter denne skulle Borgerne befries fra at underholde de franske Tropper, men deres Byrder ere blevne større, thi de maae nu for det meste foruden Troppernes Underholdning endog levere mange flere Ting som Forvaltningscammeret før udleverede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Adskilligt. Om Franskmændenes seierrige Fremgang i det Neapolitanske kan denne Gang intet anføres, da man i Mayland, hvorfra de fleste Efterretninger i de forrige Aviser haves, selv tvivler om sammes Rigtighed. Man maae altsaa endnu oppebie nogen Tid, inden man kan sige noget derom med Vished.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J Rom er Trængselen hos Bagerne for Brød maaskee nu stærkere end den nogensinde har været i Paris. Enhver som har Meel, har faaet Tilladelse at maae bage Brød. Man trøster Folket nu med Kornet af de ved Gaeta erobrede Kornskibe, og med Haabet og at Civstavechia snart skal overgive sig, hvor der og skal være en stort Korn-Forraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Den liguriske Republik har nu i meget haarde Udtryk erklæret Engeland Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Chrenbreitstein har ikke overgivet sig paa Capitulation, (som i sidste Avis blev meldt) da sligt ikke kunne have Sted under den endnu existerende Vaabenstilstand; og Franskmændene har kun taget den i Besiddelse som et Depot til Fredslutningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Vinteren har været saa stræng i Frankrig, at Ørnene fra Alperne, synes i Egnen af Paris at finde den samme Luft som paa deres Bierge. Ved Chaillot ble et af de største af disse Dyr skudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Den ved Nationalbibliotheket i Paris ansadte Hourvitz, har gjort det forslag at give alle de Pariser Hovedgader Navn af Nationer og Bigaderne af Hovedstæder, for saaledes at gjøre Gadernes Navne vigtige og tillige belærende. Giestgiveres og andres Skildter skal indeholde store Mænds Portraiter som have levet i de forskellige Lande og Stæder som Gaderne have Navn af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J Rusland er i Aaret 1797 i de 28 Eparchier og 5 Vicariater overhovedet bleven trolovede 257,513 Par fødte 991,911 Personer og døde 540,390 Personer. Der er altsaa i samme Aar født 461,525 Mennesker flere end der ere døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Den til Overplantageinspecteur i Danzig udnævte danske Mand, Biørn, har i forrige Aar igien indtaget et nyt Stykke Land af Sandynerne paa 1000 Ruthen(en Ruthe er omtrent 2 danske Favne) i Længde, 60 til 100 i Bredde og besadt samme med Træer og Plan Fra London skrives, at Kongen af Spanien har afslaget det franske Directoriums Begiering, om at lade 86,000 Mand marschere igiennem Spanien til Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
I Paris er paa nærværende Tid 293 Boghandlere, 134 Bogtrykkere, 221 Kobberstikkere og 15 Skriftstøbere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
En Mand har opfunden en Maskine, hvormed man, ved Hielp af 3 Heste og 6 Personer, kan i 12 Timer oprykke 120 store Træer med Roden af Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J et engelsk Tidsskrivt læses følgende yderst vigtige J. agttagelse, som det tilkommer Lægerne at prøve nærmere: Et Barn leed saa forskrækkeligt af Konvulsioner, at alt Haab om Redning var opgivet, da en Pige faldt paa det Jndfald at rive Fiærene af Brystet paa en levende Due, og holde samme i Hiertekulen paa Barnet. Lidt efter lidt kom det til sig selv; men Duen derimod fik saa hæftige Konvulsioner, at den døde paa Stedet. og viste derved, at den havde trukket Sygdommen udaf Barnets Legeme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J den 725de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere. 63. 68. 9. 38. 30.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Bekiendtgiørelser. Formedelst min tiltagende Alder, og dermed følgende Aftagenhed, agter jeg underhaanden at bortsælge min Hauge uden for den yderste Mindport, tilligemed det derved opbygte Tømmerhuus; hvo som kunde har ve Lyst til at kiøbe denne Eiendom vilde behage at henvende dem til L. Jørgensen. Aarhuus, den 12te Februarii 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Got Hollandsk Kleverfrøe, for billig Be NB. ting, faaes paa Tobaks=Fabriken i Nan ders.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
En Kokkepige som har gode Skudsmaale, kan blive anviist en meget god Condition, naar hun melder sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Den Organist Petersen i Randers tilhørende, i Hjørring Bye, en Miil fra Randers beliggende Gaard, at Agger og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. Alb., er underhaanden at faae tilkiøbs, naar Lysthavende derom betimeligen henvender dem til Eieren, eller Hr. Dibbelt i Randers; i anden Fald bliver samme stillet til offentlig Auction, Tirsdagen den 19de Martii. først separat faaledes: 1) Bygningerne med fine vedliggende og tilhørende Eiendomme. a) Vaaningshuset 14 Fag, med ege Under- og fyhr Overtømmer, muurede Vægge og Steentag, af Grunden opbygget sidste Aar, og indrettet for en honet Familie. b) Ladehuset 10 Fag, for 3 Aar siden opbygget. c) Et Huus, 12 Fag, indrettet til Heste, Koestald og Brænde a., asseureret i Brandkassen for 1040 Rdr. d) En stor Kiøkkenhauge. e) En Frugthauge, med nogle og tyve Frugt- og andre store Træer, f) En indhegnet Plads med Vand til Giæs, Ænder a. 3) En indhegnet Toft paa circa 15 Skpr. Lands Størrelse. b) Et Tørveskifte i Gunderup Mose, lige med de andre Gaardbeboere i Hiørring, hvor aarlig kan skiæres fornøden Tørv. i) Et Skifte i den saakaldte Woldum Eng, ligeledes af lige Størrelse med de andre Gaardbeboere. a) Hovedlodden af circa 200 Tønder Lands Størrelse. 3) En liden Ager, circa 25 Skpr. Land. 4) Et Tørveskiær, i det saakaldte Hestehaves Kiær, deelt i tvende lige Deele, hvor der kan skiæres aarlig overflødig gode Torv for een eller 2 Familier. 5) En Eng hvor der aarlig avles 7 a 8 Læs Høe. og siden samlet opraabt, og den eller de Høistbydende tilslaget, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgjorte Conditioner. Randers, den 11te Februarii 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
En Pige som kan fremvise gode Skudsmaale, søger Condition som Huusholderske hos et Herskab, enten Ved Avisens Slutning var den sidste Kiøbenhavnske Post endnu ikke ankommen. paa Landet eller i en Kiøbsted. Anviisningen faaes paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Jordegods. Mandagen den 1ste Julii næstkommende, agter Underskrevne, om fornøielig Bud skeer, at lade bortsælge ved offentlig Auction, en betydelig Deel Jordegods beliggende i Vensyssel udi Hiørning Amt, Hvetboe Herred, Huune Sogn; Auctionen foretages bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, hos Madame Bondrup udi Blokhuus i bemeldte Huune Sogn hvor Godset og Eiendommene først opraabes separat og siden samlet. Det som agtes bortsolgt, bestaaer af 94 Beboere, hvoraf 50 ere kiørende Beboere, og de øvrige 44 Beboere ere Huusmænd, som kan holde fra 1 til 3 Køer, og fra 6 til 10 a 16 Faar; disse Beboeres Gaarde, Steder og Huse ere alle vel bebyggede og vedligeholdte, samt findes god Velstand næsten over alt blant alle Beboerne. Eiendommene ere beliggende i en Egn og paa eet Sted, som er ualmindelig fordeelagtig og beqvem til Udstykning, og Beboerne har gode Eiendomme i Brug, i Forhold til det Hartkorn samme bestaaer af: desuden har Beboerne fortrinlig gode Næringsveie af Fiskeriet, med mere, af Havet, som grændser mod dette Sogns Eiendomme. Blant disse Eiendomme, findes og Gaarde meget beqvem til god Boepæl for en Kiøber, som havde Lyk at kiøbe disse Eiendomme samlet, og i Tilfælde af sligt, kan bemeldte Huune Sogns Kirke vorde at faae tilkiøbs, der altid vilde være en Fordeel for den som kiøbte Ejendommene samlet. Jordebogen over disse Eiendomme, kan faaes til Eftersyn fra næste 1ste April og fremdeles, hos Hr. S. Hempel udi Odense, Hr. Viinhandler Møller i Aarhuus, Hr. Jacob Friis i Randers, Oluf Christensen Kiøbmand i Aalborg og hos Laurs St. Hvid paa Lundergaard, hvilken sidste tillige foreviser Eiendommene og giver om samme den behøvende Oplysning. Skulde disse Eiendomme forinden den foran bestemte Tid vorde bortsolgt under Haanden, skal saadant betimelig vorde tilkiendegivet i de offentlige Tidender. Lundergaard, den 1ste Februarii 1799. Oluf Christensen. L. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
En skikkelig og ædruelig Karl, som har tjent for Kudsk tilforn, og med gode Attester kan bevise sin Duelighed, kan blive anviist en Tieneste paa en Herregaard til næstanstundende Maidag, naar han derom henvender sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
En Kokkepige som har gode Rekommendationer, og forstaaer tillige at brygge og brænde, kan blive anviisen god og fordeelagtig Tieneste til næstkommende Mandag, naar hun derom vil melde sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Kiøbenhavn. Hos de forskiellige Handlende i Kiøbenhavn, som Grosserere, Bryggere, Bagere, Brændeviinsmænd &c. samt øvrige Jndvaanere, som have angivet, var ved Aarets Udgang, efter den til Magistraten indkomne, Efterretning, følgende Forraad af Korn og Fødevare, nemlig Hvede og Hvedemeel 28,553 Tdr., Rug og Rugmeel 31,523 og en halv Tdr., Byg 20,836 Tdr., Malt 16,626 Tdr., Havre 2743 Tdr., Byg, Havre, og Boghvedegryn 1573 og en fierdedeel Tdr., Erter, 785 og en fierdedeel Tdr., Smør 1352 Tdr., Flesk 161 og 7 tyvendedeel Skpd., Ost 1001 og et halv Skpd., saltede Sild 3069 Tdr., tør Fisk 1365 Skpd., Salt 9970 Tdr., Brænde 3835 Favne, Steenkul 1680 og en halv Læst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
I Kiøbenhavn bliver nu oprettet et Jnstitut for hos nette Familier af den Jødiske Nation, hvori deres Børn kunne oplæres i dansk og fransk, Regning, Skrivning, Grographie, Historie &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Da det, i Betragtning af det ringe Antal Haandværksfolk, som findes i Nykiøbing udi Siælland, samt Jndvaanernes almindelige Fattigdom sammesteds ansees ugiørligt, at de fornødne duelige Brandfolk kunde tilveiebringes, i Overeensstemmelse med Forord. om Brandvæsenet af 24de Januar 1761, saa have en Deel af bemeldte Byes Borgere foreslaaet: at enhver Gaard- og Huuseier maatte paalægges at lade et forsvarligt Bud møde med de private Brand=Redskaber ved de aarlige Mønstringer, eller paakommende Jldsvaade, efter Vedkommendes Tilsigelse, under den, i fornævnte Forordnings 5 Kap. 115 for udeblivende Brandsvende, bestemt Straf, imod at de Jndvaanere, der holde Heste og Vogne, desuden blive pligtige at forrette Vandkiørsel efter Forordningens Bydende. Dette Forslag er ved Reskript til Stiftamtmanden over Siællands Stift, under 25de f. M. approberet. Den Altonaer Banqve har i Fior ved Discontering vundet 60,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Etatsraad og Grosserer Bruun i Kiøbenhavn har kiøbt Antvorskov Gods i Sielland for 330,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
De 5 Skagens Fiskere, som forleden mældes om at de den 7de Januarii bleve borte paa Havet i taaget Veir, have nu skrevne hiem fra Gothenborg at de vel beholdne vare ankomne dertil den 15de, efter først at vare landede paa en Øe, Kellingøen, et Par Mile, norden for Marstrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
J Fridericia har en skiult Velgiører givet 50 Rdr. til de Fattige paa Kongens Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Den 7de Februarii kom en ung Præst navnlig Meyer, og en Styrmand navnlig Pedersen, begge Holstenere, fra Sprogøe til Nyeborg, som uden Veivisere, ubekiendt med Egnen, havde vovet at gaae over Jsen, og derved udsat sig for yderste Livsfare, men dog slap heldigen over, imod alle Menneskers Forventning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Capitelstaxten for 1798 Aars Afgrøde for Siællands Stift. Rug a Tønden. 3 Rdr. 4 Mk. Byg . . . . 2 - - 4 - . Havre . . . . . Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Sidstafvigte Torsdag blev Chirurgus Johan Caspar Weise der i Byen begravet. Kiøbmands Liglauget viste ved denne Leilighed deres Erkiendtlighed og Hengivenhed for den Afdødes Fortienester. Paa een dette hæderfulde Laug værdig Maade tilbud det sin Ligvogn, at befordre den Afdødes Lig til Graven. Jkke mindre blev vor afdøde Weises Minde hædret derved, at en Deel af vore brave saa aldeles borgeligsindede Officerer i Forening med et Antal ligesaa agtværdige Borgere, uindbudne fulgte Liget til Graven. Uden Betænkning hævede man sig overde Raisonements som Fordom saa hyppig udspreder ved enhver Asvigelse fra en gammel Skik, og RangForordningen brugte man ved denne Leilighed aldeles ikke. De Civile fulgte for største Deelen i affarvede Klæder med Flor om Armeen. Forklarte, Din Lovtale staaer skreven i enhvers Hierte som kiendte Dig. Den bemærkedes ved den høitidelige Tavshed der herskede blandt de mange foldige Tilskuere der vare tilstæde ved Din Jordefærd. Fred med Dit Støvl!! Min Reise hindrer mig fra at takke mundtlig enhver af denne Byes høitærede Jndvaanere, som paa een eller anden Maade har offentlig hædret min afdøde Faders Minde, og viist Goddædighed mod os, hans efterladte Familie; men den hierteligste Taksigelse har jeg herved den Ære at aflægge paa min Moders, Søsters og egne Vegne. Aarhuus, den 15de Febr. 1799. Joh. Henr. Weise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Sidstafvigte Torsdag den 14de Februarii behagede det Gud at bortkalde min Morbroder Hr. Jørgen Seidelin Langballe her i Aarhuus i en Alder af 71 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Dette for mig sørgelige Dødsfald, skulle jeg ikke undlade paa sædvanlig Maade at bekiendtgiøre for Slæg- og Venner, der ærede i den afdøde en sær oprigtig og ærlig Mand. Aarhuus, den 16de Februarii 1799. W. C. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Prædikanterne paa tredie Onsdag i Faste. Domkirken Hr. Hartel. Hospitalekirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Udenlandsk. Jtalien. Efter Beretninger fra Florenz er der nu sluttet en Vaabenstilstand mellem Frankrig og Neapolis den 10de Jan. i Leiren ved Capua, som paa Neapolitansk Side er undertegnet af Prinds Miliano og Duca Gesse. Følgende er dens væsentlige Jndhold: 1) Staden Capua med dens Magasiner, bliver den 11te Jan. om Morgenen Kl. 10 overleveret Franskmændene. 2) Den franske Armee hvis venstre Fløy naaer til det Middellandske Hav, besætter de høire Bredder af Søerne la Foce, Regi, Lagui og Acerra samt Landeveien, til Neapolis. 3) Demarcationslinien gaaer fra Benevent til Mundingen af Ofanto. 4) De endnu paa det rommerske Gebeet sig befindende Neapolitanere, skal strax rømme det. 5) Begge Siciliernes Havne erklæres for neutrale. De Neapolitanske strax efter Vaabenstilstandens Undertegnelse, og de Sicilianske saasnart Kongen fra Palermo har afsendt en Gesandt til Paris, for at underhandle om Freden. Der maae ingen neapolitanske Krigskibe udløbe af disse Havne, ligesom og ingen fiendtlige maae indlades i dem. Saa skal og alle sig deri befindende Krigskibe ufortøvet forlade samme. 6) Saalænge Vaabenstilstanden vedvarer, skal intet forandres i Regieringsformen, ligesom og den katholske Religion saavelsom Personer og Eiendom skal beskyttes. 7) Jngen maae foruroliges for politiske Meeninger. 8) Kongen udbetaler i Staden Capaa til den franske Republik 10 Millioner Livres; de 5 Millioner den 10de Januarii og de andre 5 den 25de Januarii. Vaabenstilstanden skal forelægges begge Regieringer til Antagelse. Vægrer en af samme sig for at antage den, skal de commanderende Generaler giensidig underrette hinanden derom 3 Dage inden Fiendtligheder begyndes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Adskilligt. Man paastaaer at det franske Directorium har fundet den af Gesandten Roberjot forfærdigede Sæcularisationsplan for mild og derfor forkastet samme. Blandt andet hedder det, at Directoriummet ikke vil tilstæde 9 men kun 3 geistlige Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
J de Cisalpinske og rommerske Republiker udskrive Franskmændene med stor Strænghed alle unge Folk til Militairtienesten, og i den Cisalpinske Republik ere de velhavende Borgere igien paalagt en Contribution af 5 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Den Malta bliver endnu bestandig bloqveret af engelske og russiske Krigskibe og man haaber at den franske Besætning i Hovedfortet Elmo snart bliver nødt til at overgive sig, da Russerne saa tager den i Besiddelse. Et med Brændeviin, Sukker, Uld, Figner a. ladt engelsk Koffardieskib, som i London var asseurert for 40,000 Pund Sterling, er af Jrring, indløben i den Brouvershavenske Wiig ved Zieriksee i Holland. Capitainen paa samme som var bleven forvildet fra Con veien ansaae Fyhret paa Øen Schouwen for et Fyhr paa de engelske Kyster, kom i Land og meldte sig hos Fyhr inspecteuren. Denne tiltalte ham i det engelske Sprog, og lovede at hielpe ham tilrette, men bragte ham tilden franske Vagt og derpaa bemægtigede sig Skibet. Den engelske Eqvipage som bestod af 23 Mand, bleve bragte til Gravenstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Ockonomisk. Kort Anviisning til at farve saakalded tyrkisk Rødt paa Bomuld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Man lægger 4 Lod Bomuldsgarn i et Leerkar i Tran, og lader det ligge deri i 14 Dage. J denne Tid trykker man det ofte sammen, hvorved man dog maae tage sig vare, at man ikke giør Garnet ureedt. Tilsidst vrider man Tranen ud af det, og lægger det i Vand, hvori der er opløst 4 Lod Sodasalt. J denne Lund koger man Garnet en fierdedeel Time; Fedmen bliver af Saltet til en melkagtig Sæbe, som man vasker ud af Garnet i kold Vand. Derpaa giør man en Suppe af et LodAllun, et halvt Lod Smak og et halvt Lod stødte Gal æbler, som man har afkogt i Vand. Dette er Beitsen, til Grunden. Naar den giennemstede Beitse begynder at koge, saa vender man det paa Stokken hængende Garn om deri, i en Time, hvorefter man lader Jlderslukkes, men Garnet lader man endnu hænge i 12 Timer i den kolde Suppe. Naar det efter denne Tids Forløb er mættet med Beitsen, saa kan det tørres i Skyggen paa en Stang, og udskylles den følgende Dag. Derefter kommer man et Lod skaaren eller stødt Kraprød i hedt Vand, lader det faae et Opkog, og forhindrer, at det farvede Bundfald ikke sætter sig paa Garnet derved, at man kommer den pulveriserede Rod i en linned Pose og hænger den i Kiedelen. Endnu fugtige hænges Garnet i denne Farve, og koges deri ved lind Jld i 10 Minuter. Uden at udvride Garnet hænger man det, efterat det er bleven koldt i Suppen, ud i Luften for at tørres, og endelig udskylles det i Vand. Dette smukke lyse Garn udholder alle det tyrkiske Garns Prøver, og varmt Sæbevand, ja endog Solens Virkning i 3 Uger, ligesom det i en kold Askelund endnu antager en livagtigere Rødhed. At beslaae Leerkar. For at give Leerkar en større Varighed, at de kunne udholde den stærkeste Jld, bør man beslaae dem. Man kan til den Ende betiene sig af følgende Materier og
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Blandinger. 1) Man overstryger en nye Potte ved Hielp af en Pensel nogle Gange med tyndt Leer, (hver Gang, naar det første Anstrog er ret tørt,) og naar Overtrækket er ret tørt, bestryger man det med Linolie, hvorved det bliver saa fast som Jern; eller: 2) Sigtet Leer fire Pund, fiinstødt Blyeglød og Glas, af hvert et Pund, Korhaar 2 Haandfulde; alt dette vædet med Vand og vel omrørt og blandet, giver et steenhaardt Beslag og udholder den stærkeste Jld. Middel til at forebygge Øll at blive suurt. Man kan forebygge, at Øll ikke bliver suurt, ved det at man til den Tid, naar Humlen begynder at koge i Panden og Kiedlen og at tabe sin modbydelige Bitterhed, kort førend Kieddelen fyldes fuld, tager en Kugle af hvidt reent Harpix, saa stor, at man kan holde den imellem begge Hænder, støder den i smaae Stykker, kaster den stykkeviis omkring i Panden og rører vel om. Øllet antager ikke den mindste harpiragtige Smag, og præserveres derved saaledes, at det aldrig faaer en fyrlig Smag, mindre bliver ganske suurt. Prøven er allerede ofte gjort, og befunden fuldkommen rigtig, man har endog ladet en saadan Kande Øll staae 14 Dage paa den bedste Ædikestok og paa den varme Kakkelovn, uden at spore den mindste Syre derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Bekiendtgiørelser. Sveistrup Præstegaards Avling i Hielmslev Herred, Skanderborg Amt, bestiaende af over 100 Tönder Agerland, god Jord, foruden en betydelig Deel Engjorder, er underhaanden at faae i Forpagtning paa Præstens Embeds- eller Levetid, naar Lysthavende derom behage at henvende sig til Undertegnede der önskes jo før jo kiærere, da en Liebhaber kan vente sig at blive accorderet favorable Conditioner. Skulde Avlingen ei paa denne Maade blive bortforpagtet, agtes dens Bortforpagtning: stillet til offentlig Auction i Begyndelsen, af April Maaned, hvortil Dagen i saa Faldnermere i disse Aviser skal blive bekiendtgjort. Sveistrup Præstegaard pr. Skander, borg, den 9de Februarii 1799. ses Fæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-16
Gode norske Spegesild og russisk Fyld, er at faae tilkiøbs hos Kiøbmand Jørgen Christensen, i Aarhuus.