Aalborg Stiftstidende, 1829-06-06
Norge. Et Øienvidne til Begivenhederne i Christiania den 17de Mai sidstleden har i N. Morgenblad No. 141. meddeelt en heel omstændelig Beretning derom, hvoraf her leveres følgende Uddrag: Nogle Dage forud var der gaaet det Rygte, at Dampskibet Konstitutionen skulde tilstøde et Uheld den 17de Mai i Frederiksværn, saa at Skibet Prinds Carl skulde komme i dets Sted. Man talte Allehaande om en saadan forudvidende Foranstaltning eller Tilfælde. Christianias Jndvaanere forsamlede sig, som sædvanligt, paa Fæstningen og paa Bryggerne paa denne behagelige og for enhver Nordmand glade Dag, deels maaskee ogsaa for at overbevise sig om Rygtets Sandfærdighed. Men Skibet Konstitutionen kom, og da det passerede Øerne, gaves der Saluter med Skydegeværer fra Bjergene og Baade, som vare prydede med Flag og festligklædte Folk. Skibet modtoges med Hurraraab af den utallige Mængde Mennesker som vare samlede paa Bryggerne og Skibene, Nationalsangen og flere andre bleve sjungne af det glade Folk. Hs. Exellence Statholderen, Generalmajor Wedel-Jarlsberg og Politiemesteren saaes i Forsamlingen. Da endeel af det forsamlede Folk fulgte efter nogle Studenter som gik hen til sit Samfunds Lokale, og blev staaende i nogen Tid udenfor Huset, indfandt Politiadjutanten sig med adskillige Haandværksfolk a. som den Dag vare leiede, efter Sigende, for 6 Mk. pr. Persona. Flere Mennesker stødte til af Nysgierrighed, men ingen Excesser bleve begaaede, der raabtes kun Hurra af og til. Havde Politiemesteren og hans Underordnede begivet sig bort, da havde Folket sikkert gjort det samme, men nu ærgrede man sig over at denne af Alle agtede humane Mand skulde den Dag vise en Conduite som misbilligedes. Den største Deel af Stadens Embedsmænd og Borgere med deres Hustruer og Børn vare spadserende i Gaderne denne Dags skjønne Mai Aften, og udgjorde følgelig talrige Flokke. Omtrent Kl. 8 saae man Generalmajor Wedel-Jarlsberg komme ansættende til Hest opad Gaderne med 2 Ordonantsofficerer og Jægere efter sig. Folket standsede, Generalen ogsaa, Alt var tyst og roligt som i Kirken, Generalen saae sig om, Folket saae igjen paa ham i flere Minutter, men da der ikke hørtes et fornærmeligt Ord, vendte han om igien; men aldrig saasnart havde han sat sin Hest i Bevægelse, før der fulgte et lysteligt Hurra. Strax vendte han om igjen og indtog den forrige Position. Alle vare stille igjen som en Muur; denne Maneuvre blev gjentagen flere Gange. Hr. Generalen proclammerede nu "Damerne behage at gaae bort, for ikke at udsætte dem for den ubehagelige Følge der kunde tilføies dem, da militair Magt skal anvendes, for at faae Folket til at gaae fra hinanden! Kort efter kom en Lieutenant med en Kommando ridende Jægere ansættende, der blev øieblikkelig kommanderet til Attaque en Carriere med sluttet Linie i Halveirkler. At ikke flere bleve saarede kan allene tilskrives Folkets mageløse Rolighed, thi Attaquen var fuldkommen saa alvorlig som mod en virkelig Fiende. Kun ved i Hast at trække sig tilbage for Rytternes i fuld Gallop udførte Jndhugninger, undgik det en almindelig Masacre. Kl. 11 1/2 kom der marscherende et Compagnie Fodjægere, som var bleven forsynet med skarpe Skud. Gud skee Tak de kom ikke til at bruges. - Var her Pøbel tilstede, saa Gud være lovet for en saadan Pøbel, der har tilvendt sig et Hædersnavn, og viist, at den ikke er udartet, thi det manglede sandelig ikke paa, at der jo inviteredes til Oprør, paa det man skulde forgribe sig, og vee da den Mand, fra hvem Forargelsen kom!""Den hele Cavallerie Commando, som ved denne Leilighed blev brugt, synes dog kun at have bestaaet af 9 Mand, anførte af den ubetydelige" Lieutenant Morgenstjerne, der lod til at være fuldkommen fortrolig med sin Chefs Aand, som han og skal staae paa eet Trin med sin martialske General, hvad deres Forstands-Evner angaaer." To af Jnfanterie-Officererne, Lieutenanterne Wilse og Hadeln, nævnes med Høiagtelse for den Conduite, hvormed de opførte sig i den for dem, som retskafne Borgere, saa vanskelige Stilling. Den unge Lieutenant Wedels "Spretting igjennem Gaderne, omtales, saavelsom hans "rasende Ridning under Anfaldet paa Borgerne, da han havde den hæderlige Function at frembringe sin Faders smukke befalinger: Gaae paa, splidt ad!" - At Patrouiller til Hest den 17de Mai hele Dagen havde gjennemstreifet Gaderne, og at Militairet var optrukket paa Torvet og Aftenen, forinden Oplæsningen af Landsloven fandt Sted, er offentlig modsagt af den tjenestgiørende General-Adjutant Ferd. Kaltenborn, som formoder: at de baade den 16de og 17de fra Landdistricterne til Byen susessive indkommende nationale Underofficere og Udredere med Heste, ved at passere igjennem Gaderne til deres Qvaterer, maae være uretteligen blevne antagne for militaire Patrouiller. - J Anledning af forskjellige Yttringer, angaaende de 50 agtværdige og sindige Borgere, som den 17de Mai assisterede Politiet: at de, efter Rygtet, derfor skulde have erholdt en Betaling af 3 eller 6 Mk. og fri Fortæring hos Condittorerne, erklærer Politiemester Gjerdrum: at det var saa langt fra, at Nogen af dem erholdt den ringeste Godtgjørelse derfor, at han meget mere vilde have anseet det for en Fornærmelse at have tilbudet dem Saadan. 4 Borgere (Hattemager Eckmann, Snedker Holtfodt, Guldsmed Dybsjord og Smeden P. Solberg) erklærede, efter Opfordring: at de ved en Politiebetjent vare anmodede fra Politiemesteren om at assistere den 17de Mai; men afsloge det, da de ei fandt Saadant nødvendigt. - Paa en Opfordring saavel til Statholderen, Stiftamtmanden, som Magistraten, at retfærdiggjøre sig for at have ønskeet eller authoriseret en saadan Misbrug af den militaire Magt, som menes at have fundet Sted, har Stiftamtmand Sibbern siden erklæret: at man kan være fuldelig overbeviist om, at hans Adfærd paa hiin Dag vil komme under Bedømmelse og Paakiendelse, den dertil maatte ansee sig berettiget, eller paa anden lovlig Maade. "Nationen" - hedder det endvidere i samme No. - venter, og har Ret til at vente Oplysning om, efter hvis befaling Lovene om Oprør og det Militaire er draget tilfeldts mod fredelige Borgere. Vi holde os overbeviiste om, at Regjeringen ingen Deel har i det Passerede. Man synes at ville indføre den tyrkiske Procesmaade hos os, uden at agte paa den Fornærmelse, man derved tilføier Kongen og Folket. Skal General Wedel-Jarlsberg med sit Mandskab kunne hugge ind paa os, naar det falder ham ind at vi ikke maa vise os paa Gaderne, hvad betyder da den hele Statsforfatning, og hvori bestaaer Kongens Magt: At sørge for, at de Skyldige exemplariter blive afstraffede, det haabe vi Hs. Majestæt med Strenghed befaler. Høistsamme kan ikke med Ligegyldighed see, at Lov og Menneskelighed trædes under Fødder, og at et trofast Folk behandles som Slaver; han kan el taale, at Hovedstaden erklæres i Oprørstilstand og gives til Priis for den militaire Magt, paa en Tid, hvor Alt aander Fred og Rolighed; han kan ei taale, at Embedsmænd løse alle Baand og gjøre en Tilstand, mulig, hvis følger ere uberegnelige. Vi stole paa, at den nedsatte Commission med Fliid og Nidkjærhed vil søge at faae Sagen oplyst, og ikke tabe af Sigte, at det er den Skyldige de skulle udfinde, hvad enten han hører til de Laveste eller til de Høieste. Vi have hidtil staaet i den Formening, at vi lønnede vort Militaire for at det skulde være vort Forsvar og Værn mod Vold og Undertrykkelse; men vi have nu gjort den sørgelige Erfaring, at vi have meere at frygte af det end af udvortes Fiender. Vore unge haabefulde Cavallerie-Officerer, hvis første Campagne nu lykkeligen er tilendebragt, brænde sikkert af Begjærlighed efter at vise, at de og deres Chef kunne med samme Bravour tilbageslaae en væbnet Fiende, som de forstaae at kæmpe mod værgeløse Landsmænd. Skulde En eller Anden af dem virkelig faae Anledning til at plukke sig nogle Laurbær, da ønske vi af Hjertet, at de ei maa komme til at visne paa Christiania Byes Tørv. Morgenen efter læste man i Patrouillen: "Jdag maa vi opfylde den sørgelige Pligt, at maatte som uomstødelig Kiendsgierning anføre, at fredelige Jndvaanere, der igaar Aftes vilde gaae til Hjem, bleve deels mishandlede, deels saarede af bevæbnet militair Magt, der stod under Kommandantens Anførsel, og at fredelige Jndvaanere bleve som vilde Dyt jagede at ridende Jægere, med Livsfare, fra Gade til Gade. Opfordring til enhver Jndvaaner af Christiania, (uden Hensyn til hans borgerlige Stilling, der elsker sin Konge og sit Fædreneland. De Scener, der have fundet Sted den 17de Mai, behøver jeg ei at skildre Eder, Medborgere. Deres Erindring er skreven med Blod i vore Hjerter. Vor første Handling maa være, at berolige ver store Konge; ligesom vor nærværende største Bekymring er, at Efterretningen derom, sandsynligviis, har saaret og foruroliget hans ædle Faderhjerte og forbittret ham de Timer, han anvender til at berede de Nationers Held, Forsynet bestemte ham til at gjøre lykkelige, ved sin liberale og vise Regjering. Denne vor Opfordring har derfor til Hensigt, at kalde Christianias Jndvaanere sammen, for at beslutte en Adresse, udfærdiget til Hs. Majestæt hvori Tildragelserne, skildrede med Sandhedens Farver, blive ham forelagte, og hvori vi frembringe Bevidnelsen om vor urokkelige Troskab og uforanderlige Kjærlighed. Adressen maa fremdeles indeholde den underdanigste Begjering, at Generalmajor, Baron Wedel-Jarlsberg maa bortfjernes fra sin Post som Commandant i Christiania, hvor han er bleven Gienstand for Jndvaanernes heftigste Uvillie, og saaledes maa antages at have tabt den offentlige Tillid, der er saa nødvendig for at han kan opfylde sine Functioner som Byens militaire befalingsmand. Om det er med eller uden Grund, Generalmajor Wedel har paadraget sig denne Uvillie, om han har opført sig saaledes, at han virkelig fortjener at have tabt Tilliden, derom være det langt fra os at fælde nogen Dom, men at han virkelig for Tiden bedømmes saaledes af Jndvaanerne, trøste vi os til at bevise, naar og hvor det maatte fordres. Vi ønske oprigtig, at han maatte være aldeles uskyldig, at han maatte gjenvinde Tilliden; vi antage dette for meget muligt, men indtil det skeer, maa han suspenderes fra sine Functioner. Da Sammenkaldelsen til den fore staaede Sammenkomst ei kan foranstaltes af Byens civile Øvrighed, fordi den selv har været i Virksomhed ved Begivenhederne den 17de Mai, maa Sammenkaldelsen nødvendigviis skee af Byens eligerede Mænd, og vi opfordre dem til at gjøre deres Pligt i den Henseende, og det snarest muligt.