Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-01
De tvivlsomme Jndiske Anliggender kunne vel bidrage til at udbrede en saadan Mistillid; men meere maae dog vel saadanne Udeladelser medvirke dertil, som følgende af Skatkammerkantsleren i Underhusets Møde den 14de Marts, hvor da Lord Milton talede imod Armeens Forøgelse, og sagde, at denne vilde kun bevirke den militaire Tilvært, og forhindre Skatternes Nedsættelse; Ministreen, svarede derpaa: at man vilde giøre ham og hans Colleger megen Uret, naar man vilde tillægge dem den Hensigt, at indføre en militairisk Regiering. Men han holdt vist nok for at en forstandig Politik udkræver, at man ikke lader Armeen forblive paa en saa svag Fod, som nu, hvilket i Tilfælde af en pludselig Krig, vilde giøre det umueligt for England at forsvare sine Besiddelser paa hiin Side af Havet. Var det endog for Øieblikket roeligt, saa kunde man dog ikke antage, at Freden vilde altid vare; meget mere er Krig destoværre en Betingelse ved den menneskelige Natur og hverDag bringer os nærmere til den. Han vilde ikke paastaae, at Armeens nærværende Størrelse ikke er tilstrækkelig til at forsvare England; men vel, at Omstændighederne omkring det og at Coloniernes Tilstand giør ham det til Pligt, at understøtte Forslaget til Landmagtens Forøgelse. – Men at Regieringen ogsaa tænker paa i England at forsvare Landet selv, dersom Omstændighederne skulle udkræve det, at de regulaire Tropper skulle bruges andensteds, sees deraf, at der meldes fra London under 19de Marts, at det er besluttet, at Militserne skulle indkaldes i Begyndelsen af Mai for at øves i Vaaben i 23 Dage ligesom Linietropperne. Men da Skatkammerkantsleren har sagt: at forØieblikket er alting roeligt rundt omkring, saa fortiener det ved at høre saadanne Udeladelser og erfare saadanne Tilberedelser at see sig omkring om der gives noget, som i næste Øieblik kunde forstyrre denne Roelighed; og her hører man ligeledes i de nyeste Beretninger fra London, at det Engelske Cabinets Forhold til det Spanske synes i kort Tid at være blevet ualmindeligt spændt; Da Kongen af Spanien skal vise sig høist misfornøiet med Hr. Cannings bestemte Væggring for at giøre Amerikanerne Tilbud om at modtage flere Spanske Jnfanter, da denne Proposition nu kommer for sildig; saasnart Efterretningen herom indløb afseilede strax Sir Charles Stuart med overordentlige Fuldmagter og usædvanlig Pomp til Lissabon. Vist er det, at den Spanske Hoftidende tillader sig meget haarde Udeladelser mod det Engelske Ministerium i Anledning af Coloniernes Erkiendelse. Men paa den anden Side har den Spanske Regiering nu selv ved Skibet Potosi, som i 94 Dage er ankommen fra Guayaquil til Cadix faaet Vished om sin Armees Undergang i Pern. Ogsaa den Engelske Fregat Diamand med Gesandten Lionel Harvey, ombord, har medbragt fra Cartagena sikkre Efterretninger om Spaniernes Nederlag, og store Glædes fæste vare i den Anledning blevne der anstillede. Sucres Armee var indrykket i Lima, men Bolivar ligger meget syg og var ikke i Staden. Fleere rigtbeladte Coffardieskibe vare i Callao faldne i den foreenede Flaades Magt. Fregatten Venezuela udrustes i Cartagen for at overbringe den Engelske Regiering fra den Columbiske officielle Depescher om den Spanske Magts totale Undergang. Levningerne af den fordum saa store Spanske Magt i Amerika ere saaledes kun Øen Chiloe og Castellet St. Juan de Ullog; men hvorfra Soldaterne hyppigt desertere. Mexicanerne beskyde Castellet, og dette igien Staden Beracruz. Naar man derfor betragter Politiken fra denne Side, saa kan den ikke give Anledning til nogen særdeles Uroe; thi de Amerikanske Staters Magt. er allerede for stor og den Engelske Søemagt for overlegen til at en Krig imellem Spianen paa den ene Side og dets Colonier i Forbindelse med England paa den anden Side kan lade sig tænke, dersom Sagen ikke har dybere Rødder og andre politiske Forviklinger staae i Forbindelse dermed; men derom har man kun de løseste Rygter, om hvilke man ikke kan sige andet end nævne dem: f. Ex. at Journal de Paris, som ikke er noget sikkert Hiemmel, vil vide, at den Russiske Keiser ikke vil, som det har heddet, til Foraaret reise til Jtalien, og at Communicationerne imellem Ministerierne i St. Petersborg og de civile og militaire Chefs paa Grændsen af Tyrkiet, begynde at blive meget livfulde. Eller som der fortælles os i Allgemein Zeitung i et Brev fra Odessa af 2den Marts, at private Breve fra St. Petersborg berette: at Hr. Stratford Canning først 7 Dage efter sin Ankomst dertil, erholdt en Conference med Greve Nesselrode og at den Audience hos Keiseren, som derpaa blev forundet ham, varede kun meget kort. At Hr. Stratford Canning kun er afsendt i en overordentlig Mission til St. Petersborg er bekiendt; og Hr. Crompel Disbroge er paa Reisen dertil, som egentlig Storbrittannisk Ambassadeur ved det Russiske Hof. - Coureerverlingen imellem Hofferne vedbliver at være meget livfuld. Den Østerrigske Ambassadeur i London Fyrsten af Esterhazy har været i Paris og har holdet hyppige Conferencer med den Russiske og Østerrigske Ambassadeur og den Franske udenlandske Minister og er den 19de reist tilbage til London. – Fyrsten af Metternich har den 22de Marts besøgt Hr. v. Villele, og holdet en lang Conference med ham; hvorpaa et Minister-Conseil blev holdet, hvorved alle de øvrige Franske Ministre vare tilstæde. Dog disputerer man i Paris og Fyrsten er ankommen dertil i en politisk Mission eller allene for at besøge sin syge Gemalinde. Fyrstinden, en Datter af den saa berømte Fyrste Kaunitz døde den 19de. Kongen af Frankerige og Prinsesserne, have ladet Fyrsten og hans Døttre condolere.