JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-11-01
J Henhold til Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskabs Erklæring angaaende, at Veien findes paa Udskiftningskortet over Ballerup Sogns Jorder, og fører lige til det saakaldte Hanevad over Agen imellem Glostrup og Ballerup Sogns Jorder, da formene vi, det maa forstaaes saaledes, nemlig til Aaen, thi da bliver det let forklarligt; Veien fra Skovlunde til Aaen, var og er nødvendig, for at enhver kunne komme til sin Udlod, der alle støder til den omtalte Vei, og hvorefter Veien med sine Vinkler er indrettet. Ballerup og Maalov Sogneforstanderskab erklærer derimod selv, at paa Udskiftningskortet over Glostrup Jorder er Fortsættelsen af Veien der gaaer over Eiby Jorder til Jslemark udeladt; dette anseer de ikke for noget Beviis for, at den ved Udskiftningen ikke har existeret; men beraaber dem paa en forunderlig Beskyldning, at den Landmaaler der har maalt Glostrup Sogns Jorder, ikke skulde have havt den fornødne Kundskab, om dem der vare at ansee som offentlige Communicationsveie. Til Bestyrkelse for denne Beskyldning, beraabe de sig paa, at der findes en Vei paa Kortet, der fører fra Jslemark og Eiby Veien, ned til Engene, men ikke til Aaen, og heller ikke, ud for den Vei der er paa Skovlunde Mark; hvilket forholder sig meget rigtigt, og netop beviser Landmaalerens Accuratesse. Endelig tilstaae de, at Veien paa Kortet kun fører til Hanevad; men formener det noksom beviser Veiens Existence, og Fortsættelsen paa den anden Side Veien, da det vilde være en Urimelighed, at anlægge en Vei der stoppede ved Aaen; denne Urimelighed bortfalder af sig selv, naar man betænker det slet ikke kunde hjulpet, at Beboerne havde været udlagt Udlodder, naar der ingen Vei havde blevet udlagt dertil. For imidlertid at hæve enhver Tvivl om denne Veis Tilværelse for Udskiftningen, har Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab beraabt sig paa nulevende 5 Vidner der alle ere gamle Mænd, og de kunne, siger de, endnu skaffe Flere. Disse Vidner skulde endog have kjendt Veien, der var anlagt med Steen og Gruus, hvilket man antager for en stor Sjeldenhed i de Tider, thi i den Tid var vist ikke mange Hjulskinner til. Tillige bemærkes, ifølge Opgivelse af Grosserer Beier, Eien af Jslegaard og Mølle, at der fra Rødovre Sogn ligeledes kan skaffes endeel Vidner, der i deres Ungdom kan erindre, at Bønderne kjørte denne Vei i Reise med dalevende Procurator Klokker til Ballerup Ting, J Henhold til deres anførte Grunde, antage de, at der formeentlig ingen Tvivl kan være om, at Amtsraadets Bestemmelse denne Vei betræffende og Forstanderskabets meddeelte Skrivelse af 16de Marts d. A. er aldeles rigtig; og det endskjøndt, de selv erklære, at der ingen Vei er afsat over Andreas Jngvertsens Lod paa Udskiftningskortet; og altsaa selvfølgelig er opmaalt i Andreas Jngvertsens fulde Hartkorn.
Almuevennen, 1844-11-01
Ligesom de mange Vidner fra baade Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab, og fra Grosserer Beier, Eier af Jslegaard, og Mølle, alle ville bevidne at Veien har existeret for Udskiftningen, og Veiers opgivne Vidner vil bevise, at mens der var en dengang levende Procurator Klokker til, maatte Bønderne kjøre i offentlig Reise denne Vei til Ballerup Ting, og de samme Vidner der har en saa gran Jhukommelse, muligen ogsaa kan erindre, at dengang den Vei existerede som formeentlig offenlig Vei, var den anagt til en Hovedveisvei, og gik aldeles ikke iden Retning ovel Andreas Jngvertsens Lod. Men da Hoveriet, blev hævet og Jslemarks Jorder udparcellerede, da fra den Tid af havde nok denne Vei ingen Betydnis mere. Thinget i Ballerup er ophørt og Klokker er jo død, Andreas Jngvertsen har kjøbt Gaardens fulde Hartkorn og om et Sogneforstanderskab, endog vilde handle saa uklogt, at tilstede Vei over anden Mands Lod, vilde det vist ikke tænkes muligt, at nogen Eier derfor vilde ansee sig forpligtet til, at afstaae den uden videre, og det var vist ogsaa en alt for stor Myndighed, at tillægge noget Sogneforstanderskab. Glostrup Sogneforstanderskab anseer den omtalte Vei aldeles unødvendig, baade for Ballerup, Maaløv og Glostrup Sogn, thi at nogle have kjøbt Udlodder og derpaa bygget eller ere tilsinds at bygge, kan det vel ei forlanges at Vei derfor skal anlægges. Forstanderskabet er saa fri, at oplyse, at i Ballerup og Maalov Sogneforstanderskabs forrige Erklæring eller Andragende til Amtsraadet, paaberaabte det sig ogsaa Nødvendigheden af denne Vei som Møllevei til Islegaard Mølle, da det nu let indsees, at Hr. Grosserer Beier, Eier af Jslegaard og Mølle interesserer sig meget for, at saa en nær Vei fra Skovlunde til i Mølle, skulde vi gjøre opmærksom paa, at Veien bliver nærmere for Skovlunderne, naar de fik den til at føre over Beiers Lod stik til Møllen, og med hvem Skovlundernes den sidste Udlod, hvor Veien i altfald skal gaae over, er Nabolod med Beiers Jorder, for denne beviste Tjeneste var Beier sikker paa, at faae Malingen af dem der vilde benytte Veien, thi endskjøndt Eiby har ingen Mølle nærmere en Beiers, lader dog for Tiden meget saa af Bønderne der male.
Almuevennen, 1844-11-01
Endskjøndt Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab slutter deres Erklæring, at hvis det ikke nu bringes til Endelighed, men endnu udsættes og maaskee foranlediger Retsstridigheder, da vil ingen af Skovlunderne paatage dem meere Arbeide ved denne Vei, end det der efter Loven tilkommer dem, nærer Glostrup Sogneforstandeskab det faste Haab, at Veien efter alle de Oplysninger det høiærede Amtsraad er i Besiddelse af, maa blive anseet som en Vei af ubetydelig Nytte som offentlig Vei."
Almuevennen, 1844-11-01
Fra Stiftamtmandskabet var indløbet Meddelelse af følgende Cancelliskrivelse af 4de Marts: I Anledning af det med Hr. Kammerherrens Skrivelse af 11te f. M. hertil indsendte gjentagne Andragende fra Distrikts lægen i Kjøbenhavns søndre Distrikt, Bataillonschirurg Søth, skulde man til fornøden Efterretning og videre Bekjendtgjørelse, herved tjenstligst melde, at det vil have sit Forblivende ved Cancelliets Resolution af 13de Decbr. f. A. hvorefter Distrikslægen, ei kan modsætte sig den af Sogneforstanderskabet for Brønshøi- og Rødovre Sogne med en privat practiserende Læge indgaaede Accord om, at denne for en vis aarlig Betaling skal tilsee de fattige Syge i bemeldte Sogne. Men skjøndt Distrikslægen saaledes ingen ubetinget Ret har til, at benyttes til fattige Syge, skulde man dog tillige for saa meget som muligt, at forebygge Misbrug i denne Henseende, tjenstligst anmode Dem om, at lade Sogneforstanderskaberne i fornævnte Distrikt tilkjendegive, at det i Almindelighed maa ansees billigt og meget betryggende, at bemeldte Embedsmand benyttes ved den omhandlede Leilighed, saa at der kun gjøres Brug af Rettigheden til at betjene sig af en anden Læge, naar dette paa Grund af Forholdenes Beskaffenhed kan være vedkommende Sogneforstanderskab til kjendelig Fordeel, nemlig med at erholde Hjælpen hurtigere og med mindre Bekostning.
Almuevennen, 1844-11-01
Ligeledes fremlagdes en fra Amtsskoledirectionen indløben Communication af en under 2den Mai afgiven Cancelli-Resolution, saalydende:
Almuevennen, 1844-11-01
I Anledning af det med Hr. Kammerherrens Skrivelse af 10de Marts d. A. hertil indsendte Andragende fra Beboerne af Avedøre i Glostrup Sogn om Adskillelse fra Sognets øvrige Beboere med Hensyn til Udgifterne ved deres respective Skolers, Vedligeholdelse og Ombygning, skulde Cancelliet herved tjenst ligst meddele til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse, at den bekjendte Adskillelse ikke kan bevilges. Den 29de Juni 1843 var Forstanderskabet samlet. Nogle Fattigvæsens- og Skolevæsens=Sager afgjortes.
Almuevennen, 1844-11-01
En Skrivelse fra Amtsraadet dateret den 27de Juni 1843. fremlagdes saalydende: I Anledning af Forstanderskabets Skrivelse af 3die April og 18de Mai sidstleden har Sagen angaaende Jstandsættelsen af Veien over Hanevad atter været behandlet i Amtsraadet, men da Raadet ikke fandt, at der var fremkommet nogen ny Oplysning i Sagen, vedtoges det at det vilde have sit Forblivende ved den af Raadet tidligere tagne Beslutning. Dette meldes herved Forstanderskabet i Henhold til Raadets Skrivelse af 16de Marts d. A. Dernæst oplæstes følgende Skrivelse fra Hr. Justitsraad Frederiksen dateret den 8de Juli, hvormed fulgte 2de Bilage: Fra Sognefoged Christen Hansen i Avedøre har jeg modtaget vedlagte Andragende med Bilage, hvori han anmelder, at han af Sogneforstander Cort Larsen i Avedøre er tillagt Ordre om at foranstalte Bye- og Markveie i hans Fogderi istandsat. Samt anmeldes at hos Sogneforstanderen i deres By, har været Gilde uden at forevise nogen Tilladelse fra høiere Vedkommende for ham.
Almuevennen, 1844-11-01
J den Anledning tillader jeg mig tjenstligst at udbede mig meddeelt Sogneforstanderskabets behagelige Erklæring over Sagen, i det jeg bemærker, at jeg ikke har modtaget Udskrivt af Sogneforstanderskabets Forhandlingsprotocol, forsaavidt angaaer de om Veiarbeidets Udførelse tagne Beslutninger, hvilket er mig nødvendigt for at give Sognefogderne de fornødne Ordre." Frederiksen. Paa ovenstaaende Skrivelse afgaves følgende Erklæring: Ærbødigst P. M. Deres Velbaarenheds ærede Skrivelse af 8de dennes har vi modtaget, tilligemed Sognefoged Christen Hansens Andragende med Bilage.
Almuevennen, 1844-11-01
J Henhold til at Deres Belbaarenhed udbeder sig Sogneforstanderskabets Erlæring i denne Sag, skulde vi tjenstligst erklære, at i Sogneforstanderskabets Møde den 29de Juni d. A. toges den Besøgelse, at vi vilde syne vore Bivele Tirsdagen den 11te dennes og hvorfor bestemtes, at Formanden skulde forespørge sig hos Hr. Justitsraaden, om vi ene kunde syne Veiene, eller om Hr. Justitsraaden ønskede at overvære Synet; og hvilken Tid De da behagede at bestemme, lovede Formanden, at underrette Sogn forstanderne om, hvis ikke, blev det ved den eengang tagne Bestemmelse; tillige bestemtes, at anmode Sognefogder og Oldermænd om, at gjøre deres til, at Veiene maatte blive istandsat til den 8de Julii, samt at Sogneforstander Cort Larsen tillige vilde anmode Sognefoged Christen Hansen om at overvære Synt, for beslettere at kunne finde hver Mands Veipart. Det har saaledes ikke været vor Hensigt, at opkaste os som Christen Hansens Foresatte, men vi kunne ikke tilbageholde, at vi tro og berettigede til ifølge § 17 i Communal-Anordningen, at Lunge anmode Sognefogderne og Oldermændene i vort Sogn, om at tilkjendegive Beboerne naar et Arbeide skal udføres, især da dette var bestemt ved Hr. Justitsraadens egen Overværelse i Sogneforstanderskabets Møde den 31te Marts d. A., hvor det vedtoges af Sogneforstanderne i Forening med Sognefogderne skulde sørge for Veienes Jstandsættelse. Forstanderskabet antager derfor at Sognefogden Christen Hansen har besværet sig uden gyldig Grund over Sogneforstander Cort Larsen af samme By, samt finder, at han i sit Andragende søger at trodse endog efter vor Mening Hr. Justitsraaden, naar han siger, "deres Velbaarenhed maa ogsaa undskylde heri, at jeg for Fremtiden, indtil nærmere at være overbeviist, ikke foretager mig noget efter Sogneforstanderskabets Ordre, med Hensyn til Tilsigelser." Deres Velbaarenhed vil jo let indsee, naar til Exempel et Fattiglem kom til Skade at brække et Been, og han da vilde sørge for at den ham nærmeste Sogneforstander blev gjort opmærksom derpaa, skulde da denne ei være berettiget til at fordre Avedøre Foged til at tilsige en Reisevogn, J mangfoldige Tilfælde vilde det blive en stor Vidtløftighed, naar Forstanderskabet skulde være nødt til at henvende sig til Amtet, eller til Deres Velbaarenhed, f. Ex. naar der skulde tilsiges Vogn til at hente Fattig- og Skole-Brændsel, eller Materialier til Skolen og flere andre Tilfælde, der efter vor Mening sorterer under Sogneforstanderskabets Birkekreds, hvorfor vi ere saa fri, at udbede os Deres Velbaarenheds Mening om hvorvidt Christen Hansen eller Sogneforstanderskabet har forseet sig. Hvad Gildet angaaer da har det ikke været af anden Beskaffenhed end at Ungdommen havde faaet Tilladelse til at dandse nogle Timer i hans Loe." Bilagene remitteret. Aar 1843 den 11te Juli foretog Forstanderskabet det bestemte Syn over alle Sognets Biveie, samt indberettede til Politimesteren de stedfundne Mangler.
Almuevennen, 1844-11-01
Til Rentekammeret indsendtes under 20de Juli følgende Skrivelse: Ærbødigst P. M. Glostrup Sogneforstanderskab giver sig den ærbødige Frihed, at henvende sig til det kongelige Rentekammer, angaaende en Vei der i ældre Tider skal have gaaet over Eiby Mark fra Skovlunde til Jslemark eller Slotsherrenport kaldet, da Hoveri dengang existerede til Jsle=Hovgaard eller Mark.
Almuevennen, 1844-11-01
J Novbr. Maaned 1842, indkom en Skrivelse fra Stiftamtet, hvori Glostrup Sogneforstanderskab opfordres til, at afgive Erklæring i Anledning af denne Vei, som Skovlunde Byes Beboere paastaae udlagt over Gaardmand Andreas Jngvertsen Lod. J den Anledning udfærdigedes en Skrivelse gjennem Stiftamtmandskabet til det kongelige Rentekammer, hvori ønskedes oplyst, om den omtalte Vei var aflagt ved Udskiftningen, eller den der eiede Lodden maa udrede Hartkornets fulde Byrder saavel afVeien, som det øvrige af Lodden.
Almuevennen, 1844-11-01
Der indløb ingen Underretning i den Henseende til Glostrup Sogneforstanderskab, hvorimod Forstanderskabet, erholdt en Skrivelse fra Amtsraadet dateret 16 Marts 1843, hvilken vi er saa fri, at lade følge.
Almuevennen, 1844-11-01
J Anledning af Amtsraadets Skrivelse af 16de Marts 1843 tilskrev Forstanderskabet den 3die April f. A. Amtsraadet, hvori man deels udbad sig Sagen underkastet en ny Behandling, samt bortviste den lovstridige Handling Eiby Mænd af Skov lunderne var anklaget for, at skulde have udøvet, saavel som vi have gjort Amtsraadet opmærksom paa at dets Kiendelse i Henseende til, at Veien der er indgrøftet, ikke kan have den Betydning Raadet har antaget, da denne Veis Jndgrøftning ikke strækker sig længere end dertil hvor den afbrændte Gaard laae, og dens Jndgrøftning har Eieren selv ladet udført, da det synes meget besynderligt om det kan give nogen Hjemmel til Veiens Existence, og da netop det indgrøftede Stykke Vei er langtfra at have været til i Mands Minde.
Almuevennen, 1844-11-01
Den 6te Mai 1843 indløb en Skrivelse fra Amtsraadet, hvori det tilkjendegives, at have indhentet Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskabs Erklæring, in Specie om Udskiftningskortet indeholder noget til Oplysning i Sagen. Og fulgte Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskabs Erklæring i denne Henseende. Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab erklære i Henseende til hvad Udskiftningskortet kan oplyse i denne Sag, at der ingen Vei er afstukket over Eiby Mark; men de tro, at det er skeet af en Feiltagelse eller af Landmaalerens Udvidenhed. Glostrup Sogneforstanderskab antager da den omtalte Vei ei findes aflagt paa Kortet, er det en Selvfølge, at Loddens Eier udreder Hartkorns Afgiften, og det vist ikke er lovmedholdeligt at borttage Jord til Vei, uden at godtgjøre dens Eier derfor, hvilket maa blive een Sag alene for de Vedkommende som ønske, at benytte Veien og som formene, at kunne søge deres Fordeel derved. Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab har vel beraabt sig paa, at som Commucationsvei med Frederiksberg og Hvidovre Sogne vilde den være meget nærmere end de andre Veie; hertil skulde Glostrup Sogneforstanderskab bemærke, at de offentlige Veie der ere, er nærmere, hvorfor det synes saameget mere underligt, at der skulde anlægges en ny Vei, der aldeles ingen anden Nytte kan være til, end, at de 4 eller 5 Udflyttere paa Skovlunde Mark kunne benytte den som Kjøbenhavnsvei.
Almuevennen, 1844-11-01
Den 27de Juni 1843 erholdt Glostrup Sogneforstanderskab en Skrivelse fra Amtsraadet, hvilken vi er saa fri at lade følge; det undrer os storligt at Amtsraadet vil paastaae, at det ikke fandt der var fremkommen nogen ny Oplysning i Sagen. Det er Forstanderskabet bekjendt, at den gamle Roeskilde Landevei ikke var i Hartkorn, men da den blev aflagt, blev den sat i Hartkorn, skjøndt Herstedøster og Hvessinge Byer have omtrent en god Fjerdingvei længere at kjøre, naar de skal fra den ene til den anden By, saa formene vi, at det er og maa være en almindelig Mening, hellere saa og gode Veie end en Mængde som ei kan overkommes at holde i forsvarlig Stand. Forstanderskabet anbefaler sin Sag til det kongelige Rentekammer hvorfor det forventer en anden Kiendelse, og haaber i alt Fald, at Domstolene maa være det Sted hvor Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab maa bevise deres Ret til den omtvistede Vei. 2de Bilage følger. Glostrup Sogneforstanderskab den 20de Juli 1843."
Almuevennen, 1844-11-01
Angaaende den paatænkte Forandring med Hensyn til Herredscassepengene har Sogneforstanderskabet intet imod, at samme maa blive udredet af Sognets Fattigkasse.
Almuevennen, 1844-11-01
En Skrivelse fremlagdes fra Siellands Stiftamtmandskab, dateret den 22de August 1843 saalydende: "Da det kongelige Rentekammer i Anledning af en af Formanden for Glostrup Sogneforstanderskab indgiven Besværing over en af Amtsraadet afgiven Resolution, hvorefter Veien, der fra Skovlunde skal gaae over Eiby Mark til Jslemark, ikke kan aflægges, har begjært et simpelt Afrids, der viser Beliggenheden af den ommeldte Vei, maa jeg tjenstlig udbede mig et saadant Afrids snarest muligt tilstillet. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-11-06
3die Aarg. Nr. 3435.
Almuevennen, 1844-11-06
Amuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Redaktør Frederik Barfod.
Almuevennen, 1844-11-06
Onsdagen den 6. November 1844.
Almuevennen, 1844-11-06
Stænderne i Roeskilde. 3. Adresse-Discussionen. De jydske Stænders Adresse, med dens djærve, frimodige og sanddrue Skildring af Folkets Tanker og Domme om Landets Tilstand, og den Maade, hvorpaa denne alene kan forandres til det bedre, vakte en Gjenklang og et bifald trindt om i Landet, der godtgjorde, at det Udtalte var et Ord i rette Tid, en Røst som trængte til at lyde for Kongen, dersom han skulde erholde tilforladelig Kundskab om hvad der kan fremme Folkets Tarv. At Stænderne i Roeskilde vilde gjøre vore jydske Brødres Ord til deres, skulde man dog have tiltroet dem, men atter her er man blevet yderligere bestyrket i sin Overbeviisning om, at der er Lidet at vente for Folkets Jnteresser af saa ufolkelig en Forsamling som denne, hvori man finder 4 Excellence, 17 Høivelvaarenheder, 22 andre høiere og lavere Rangspersoner, men kun 26 (siger og skriver, sex og tyve),der hidtil holdt sig rangfri, en Forsamling, der har saameget Tiltrækkende for den kgl. Commissarius, og fra hvem han bevarer saa mange glade Erindringer i sit Hjerte." Den indgiver ingen Adresse; men den stedfundne haardnakkede Kamp der herom er ført, skal vi meddele, for at ogsaa vore Læsere kunne see, hvem de kunne sætte deres fremtidige Tillid til, og hvem de fra nu af maa vende Ryggen, fordi de alt have vendt Folket Ryggen; kunne see, at Folkets Mænd, ikke have skyet Kampen, men have ladet Stemmen lyde frit og stærkt og reent, uden Frygt, ligeoverfor Commissarius og alle hans mægtige Venner.
Almuevennen, 1844-11-13
3die Aarg. Nr. 36,57. Anedennen. Udgiver: J. A. Hansen. Redaktør Frederik Barfod.
Almuevennen, 1844-11-13
Onsdagen den 13. November 1844. Vor Forenings=Frihed.
Almuevennen, 1844-11-13
Den 9de Juli 1840 stadfæstede det kal danske Cancelli "Studentersamfundets" Ophævelse.
Almuevennen, 1844-11-13
Den 21de Juli 1843 forbød det kgl. danske Cancelli Oprettelsen af det skandinaviske Samfund"
Almuevennen, 1844-11-13
Den 3die Juli 1844 standsedes den slesvigske Forenings Møder, efter Foranledning, af det kgl. danske Cancelli.
Almuevennen, 1844-11-13
Den 4de November 1844 truede det kgl. danske Cancelli "Trykkefrihedsselskabet med Ophævelse.
Almuevennen, 1844-11-13
Stænderne i Viborg. 13. Om Jndgivelse af en Besværing overCaucelliet. (Fortsat. See Nr. 53.)
Almuevennen, 1844-11-13
Et Blad af Frederiksberg og Hvidovre Sognes indre Historie. 2 Efteraaret 1842 modtog Frederiksberg og Hvidovre, Sogneforstanderskab fra en af Communens Beboere, Student Povelsen i Valby, et Forslag sigtende til Oprettelsen af en Søndagsskole for Sognenes confirmerede mandlige Ungdom. Den i denne Anledning af Sogneforstanderskabet udnævnte Comitee bifaldt, skjøndt den deelte sig i en Majoritet og Minoritet, i det væsentlige Proponentens Forslag, og androg desuden paa, at der maatte søges qvindelige Haandgierningsskoler oprettede i Sognene.
Almuevennen, 1844-11-13
J længere Tid bleve Comiteens Betænkninger, efter at de i Følge Jndstilling fra Majoriteten, havde circuleret til Erklæring blandt Communens trende Lærere, henliggende afgjorte. Oftere androg Forstanderskabets Formand paa Berammelsen af et extraordinairt Møde til Foretagelse af denne Sag, men hver Gang indtraf der Forhindringer for dets Afholdelse, og Stedets Sognepræst Hr. Holsøe, der som første Medlem i den tidligere nedsatte Comitee gjentagne Gange havde ladet sig erindre, for han berammede et Møde eller opsatte en Expedition, var nu heller ikke den første til at søge Sagen fremmet. Nimeligviis vilde Comiteebetænkningerne ogsaa være kommet til at henligge en endnu længere Tid, dersom ikke 6 af Forstanderskabets Medlemmer havde følt sig opfordrede til, at fremskynde det tidligere udsatte Møde, ved at benytte sig af den Majoriteten ved Communalanordningens § 21 hjemlede Ret til at begjære Møde sammenkaldt. Ved den Samling, der derefter blev afholdt i December 1843, mødte foruden Forstanderskabets Formand ikkun 5 af de Sogneforstandere, der havde fremskyndet Sagens Afgjørelse (den sjette var forhindret fra at give Møde); hvorimod Sogneforstanderskabets øvrige Medlemmer, anmeldte forskjellige Grunde for deres Udeblivelse. Da de tilstedeværende Medlemmer, der kun udgjorde den tarveligste absolut Majoritet af den samlede Bestyrelse, ikke kunde ønske at afgjøre en saa vigtig Communalsag, uden at saavidt mulig alle Medlemmer vare tilstede, udsattes Sagen atter til Foretagelse i det næste ordinaire Møde. J dette blev Comiteens Jndstillinger endelig foredragne, og en Resolution affattet, hvorefter Forstanderskabet erkjendte det for aldeles ønskeligt, at en qvindelig Haandgierningsskole snarest mulig søgtes oprettet "avnlig til en Begyndelse i Valby, samt at sammesteds en Underviisningsanstalt for den mandlige, ikke skole pligtige Alder tillige søgtes oprettet i Valby, og om mulig desforuden en Haandgierningsskole for den mandlige Ungdom. Samtlige disse Foranstaltninger vedtog Forstanderskabet at søge realiserede ved en dertil organiseret Comitee, til hvem den videre Udførelse, uafhængig af Forstanderskabet, kunde overlades. Medlemmerne af denne Comitee ere: Etatsraad Povelsen, Gaardeler Ole Larsen, Vandmester Sørensen og Student Povelsen.
Almuevennen, 1844-11-13
J den tidligere nedsatte Comite havde Sognepræsten yttret sig om, at han, allerede længe førend Sogneforstanderskabet traadte i Virksomhed, havde, for at faae Haandgierningsskoler oprettede i Sognene, henvendt sig til det Reiersenske Fond om Understøttelse, men at han, da denne ikke erholdtes, havde opgivet sit Forsæt. Det kunde derfor ikke andet end være et godt Varsel for den nys nedsatte Comitees Virksomhed, at den allerede 23de Dagen efter, at den var udnævnt, kunde realisere den Plan, Sognepræsten saalænge i Forveien forgiæves havde virket for, idet den, efter blot at have erholdt af Sogneforstanderskabet Skolestuen til Afbenyttelse i de Timer, den ikke benyttedes af Læreren,
Almuevennen, 1844-11-20
Nr. 3839. 3die Aarg. Timevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Redaktør Frederik Barfod.