JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Onsdagen den 28de Januar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Linnet, Sengeklæder, Trævahre og adskilligt, afg. Tømmermester Johan Ernst Helringhs Stervboe tilhørende, i Stervboets eyende Huus paa Hirschholm, efter derover trykte Fortegnelser, som paa Auctionsstedet, og forinden paa Hirschholms Amts Skriverstue ere at bekomme. rectionen for det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør hermed, at Fredagen den 30te Januar förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over: 300000 Rdlr. i Sölv Myndt Sorter; Thi vilde Liebhaberne, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. Mandagen den 2den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, vorder ved offentlig Auction udi Hr. Veyer mester Wildes, paa Toldbroen i Helsingøer beliggende Huus, bortsolgt: 53 uopfyldte Oxehoveder strandede Viine, 27 Sække Kork=Propper af forskiellige Mærker; samt Appendix. 8 Foustager og 11 Casser Røg= og Snuf=Tobak. Tirsdagen den 3die Februar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver ved den Kongel. Grönlandske, Islandske, Finmarkske og Færøeske Handel, udi sammes Gaard paa Christianshavn, holdet Licitation paa behøvende Skibe til 1s. lands og Finmarkens Beseylling, og kan Conditionerne forinden erfares paa Handelens Bogholder Contoir. Onsdagen den 4de Febr. førstkommende vorder ved offentlig Auction paa Börsen om Formiddagen Klokken 10 Slet bortsolgt fölgende havarerede Vahre, som med Skibet Olegaard, Charlotte, der har været fört af afg. Capitain Christian Madsen, og sidst ved Capitain Casper Joh. Junge er hidført, deels indtaget paa St. Thomas og deels paa Domingo, nemlig: Indtaget paa St. Thomas: 136 Foustager Domingo Sukkere, mærket K. W. H. Indtaget paa St. Domingo, 20 Foust. Domingo Sukkere, mærket L. F. 13 Foust. dito, mærket R. B. 15 Tercer Caffebønner 14 Qvarter dito, ) mærket F. C. 99 Sække dito Hvilke Vahre 8te Dage forinden Auctionen af Liebhaberne kan tages i Öiesyn paa det Vestindiske Handels Selskabs Pakhuus naar de derom melde sig hos mig undertegnede, som og forevise Conditionerne. Christian Jürgensen.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Tordagen den 26de Februar, förstkommende om Formidd gen Kl. 9 1/2 Slet, lader det Kongel, octroyerede Östersøeske og Gumeiske Handels Selskab ved offentlig Auction paa Börsen, bortsælge: 415 Fade. 184 Tiercer) 287 Qvarter) St. Domingo Castebønner, 757 Sække 372 Fade 11 Tiercer) Dito Sukker. 2 Quarter) Hvilke Vare nogle Dage før Auctionen forevises af Handelens Pakhuusskriver Thomsen.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
J Følge udstæd Proclama, som er læst i Hof- og StadsRetten den 22de Decbr. 1783 og i Siellands Landsting den 7de Januar. 1784., ere Creditorerne efter afg. Henrich Petersen, Heckman, der har faret for Styrmand med det Asiatiske Compagnies Skib Charlotta Amalia, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
De som maatte have noget at fordre efter Anna Kirstine Lerche, forhen værende Huusholderske, indkaldes herved inden 6 Uger at mode i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer; ligeledes indkaldes den Dødes Arvinger at anmelde sig inden den Tid Loven fastsætter, og at lagt tage deres Tarv, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 9de Jan. 1784.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 3die Nov. sidstl., og ved Siellandsfars Landsting den 5te Dito, ere Creditorerne i afg. Niels Flindrups og efterlevende Enke Dorthe Willumsdatter fælles Boe, indkaldede inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes er og den Afdødes Arvinger derved indkaldede, at legitimere deres Arveret, hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Ved Proclama, som er læst ved Hof= og Stads=Retten den 3die Nov. sidstl., og ved Siellandsfars Landsting den 5te Dito, ere Creditorerne i afg. Spekhøker Michael Møller og sidst afdøde Hustrue Dorthea Maria Jsaachsdatter, deres fælles Stervboe, indkaldede inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres. De som maatte have noget at fordre i afg. Johan Herman Lønborg, Barbeer Svends Stervboe, indkaldes herved inden 12 Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer; saa indkaldes og den Dødes Arvinger inden den Tid Loven foreskriver, for at lagttage deres Arve=Ret, om noget skulle blive at arve, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 9de Jan. Haver nogen noget at fordre efter afg. Christine SimonDatter, forhen værende Huusholderske, indkaldes de herved inden 6 Uger at møde i Hof= og Stats=Rettens Skifte=Commission før at anmelde deres Fordringer; saa indkaldes og den Dødes Arvinger, at melde sig inden den Tid Loven foreskriver og iagttage deres Arve=Ret, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 9de Januarii 1784.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Ved Proclama, læst inden Helsingøers Byetings Ret den 24de Novembr. 1783, ved Siellandfars Landsting den 10de Decbr. næst efter, og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 22de samme Maaned, ere saa vel Arvingerne som Creditorerne efter afdøde Borger Peder Hansen og Hustrue Sophia Axels Datter af Helsingøer indkaldede, at melde sig inden den i Loven fastsatte Tid, hos Magistraten sammesteds, som Skifte=Forvaltere, hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres. Den Geistlige Skifteret i Laallands Musse Herred indkalder herved alle dem, som have noget at fordre i Stervboet efter den afdøde Felician Zinzendorph. Degn for Døllesielde og Musse Menigheder, da Boet ikke formaaer at bekoste et ordentlig Proclama. Vedkommende ville inden den i Loven fastsatte Tild legitimere deres Fordringer for Stedets Sognepræst, Richard Listo.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Da der ved Skiftesamling i Stervboen efter afg. druknede Skipper Michel Andersen i Tørring Bye paa Morsøe, er fastsat Møde paa Ullerup Skriverstue 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet, som bliver den 9de Februarii 1784., for at foretage videre Skifte og Deeling imellem Enken og Børnene, saa bliver til bemelte Tid, saa vel Enken med Laugværge, som Børnenes Formyndere, og de som enten have Krav eller ere skyldige til Stervboen, herved indkaldede 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt Aalborg Efterretninger og Wiborg Samler, de første at iagttage deres Tarv, og de sidste at betale deres Gield, da enhver kan vente sig behandlet efter Loven og Stervboens Omstændigheder. Ullerup paa Morsøe, den 19de Decbr. 1783.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Af Gyldenholms Hovmark er sidste Efter Aar, bortkommes en sort Stud, som fra Jylland For Aaret forhen er indkiøbt, merket begge Øren afskaaret og et Urklippet paa venstre Side skulle samme Stud være indtaget som Driftefær, bedes det anmelt mig undertegnede a Gyldenholm pr. Slagelse, som betalet Foergield og alle anvendte Omkostninger; og skulle nogen have kiøbt den, bedes det ligeledes anmelt; thi i anden Fald, at samme forties, kan Vedkommende vente sig tiltalt, som de der have handlet med Tyve, saafremt derom nogen Efterretning maatte indløbe, til mig, som den retmæssige Eyere. Gyldenholm, den 9de Januar. 1784. A. Dinesen.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Borger og Snedker her i Byen Peder Barchmands Hustrue Cisse er ved Døden afgaaet uden Livs=Arvinger, men skal have efterladt sig en Søster Marie Michels Datter, gift med en Sukkerhuus=Svend i Kiøbenhavn navnlig Johannes, som herved bekiendtgjøres Dødsfaldet, og Skiftets Foretagelse paa Storehedinge Raadstue 6te og 12te Ugers Dagen a Dato Publicationis, da Boet befindes ganske uformuende til at bekoste anden Proclamation for forbenævnte, eller hendes Døttre, Mette, i Ægte skab med en Under-Officeer ved Artillerie Koret, samt Giertrud, om hvis Opholdsted ingen Efterretning haves. Storehedinge, den 2den Januarii 1784. A. C. v. Holstein. Udi Bastenes Bye, under Marienborg Gods paa Møen, er ved Døden afgaaet forrige Gaardmand Christopher Hemming, sen, der foruden de tilstædeværende Arvinger, har efterladt sig en Datter navnlig Sidse, hvilken skal være i Ægteskab med Lar Ottesen i Kiøbenhavn, der forhen skal have været Kudsk, men nu skal være Arbeyds=Karl, da bemelte Lars Ottesen, ved Skrivelse fra Med=Arvingerne, 2de gange er advaret at melde sig ved Skiftet, men intet Svar fra ham er indløbet, og Skiftet af mig undertegnede, paa høye Herskabets Vegne, er taget under Behandling, saa indkaldes bemelte Lars Ottesen, eller Hustrue med Værge, hermed 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger (da Stervboet ey formaaer andet Proclama at bekoste) at mode eller møde lade i Stervbet, til de i Loven anbefalede Tider, for at paasee deres Ret. Marienborg, den 12te Januar. 1784. H. Støedt, Forvalter ved Godset.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Under 4de October 1780. har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst bevilget, at der i Storehedinge Kiøbstæd maae, aarlig paa den 1ste Tirsdag efter Fastelavns Uge holdes et Marked med Kramvahre, Heste og Qvæg, saa og Heste Marked hver Tirsdag i Fasten; thi ville de, som søge Markederne, ikke undlade at betiene sig af denne Bevilgning til Fordeel for dem selv, og at forskaffe Byen nøyere Forbindtlighed med saadan Handel som kan befordre dens Opkomst. Storehedinge Raadstue, den 5te Januarii 1784. A. C. v. Holstein. Anne Cathrine Niels Datter af Wollerslew, som er dømt til at hensættes i Kiøbenhavns Tugthuus i 6 Aar, fordi hun har avlet Børn 3de gange i Løsagtighed, er undvigt; thi anmodes de som veed noget om hendes Opholdsted, at tilmelde mig sligt, paa det hun kan blive paagrebet, og Dommen over hende opfyldt. Juellund, den 8de Januar. 1784. N. R. Kampmann. vo af de Herrer Præster her i Sielland, og særdeles de af dennem i Nærheden Nestved Kiøbstæd boende, som behager deres Ordens Kraver vaskede og oppibede, giver jeg mig den ærbødigste Frihed, i Hensigt til saadant Foretagende, at recommendere mig hos, tilligemed vist forsikrende, at de herudi baade forsvarlig, billig og uopholdelig skal blive behandlet af mig Pauline Sophie, afg. Byeskriver Lynges Enke, boende i bemelte Nestved udi Kindhestegaden, under Huus Nummer 118, tet ved Kandestøberen.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
En for en honet Familie beqvem og rummelig Boepæl, beliggende i en Skov Egn paa Landet her i Sielland, søges til Leye, hvem samme skulde have, vilde derom nærmere adressere sig i Kiøbenhavn paa Hiørnet af Vester=Vold og Lavendelstrædet hos Smeden paa 2den Etage.
Berlingske Tidende, 1784-01-19
J Nestved hos Christian Steenneke i Farvergaden, ere gode Tælle=Lys, saavel Forme=Lys med Bomulds Væger, som ordinaire Lys, samt alle Slags Hauge=Urte=Frøe til billigste Priser at bekomme. e Herrer Jnteressentere, som have vundet Frilodder udi det tilendebragte 30te Kongel. allernaadigst privilegerede ClasseLotteries 5te Classe, til det nu paafølgende 31te Lotteries 1ste Classe, ville behage at lade samme affordre hos vedkommende Collecteurer inden denne Maaneds Udgang, efter hvilken Tid de ellers ansees at være hiemfaldne til Lotteriet i Følge Conditionernes 10de Post. Kiøbenhavn, den 12te Januar. 1784. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1784-01-19
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Paa Godiches Arvingers Forlag er trykt færdig og nu at bekomme i det Berlingske Contoir i Pilestræde: Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder=Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrækkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman. Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort et Kort over Als, et over Ærrøe og Femern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges til de høye og respective Subscribenter paa Skrivpapiir for 6 Rdlr., og paa Trykpapiir for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de lader deres Exemplarer afhente paa Skrivpapiir, at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Pris. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tommer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlieb Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Constantinopel, den 25de November. Portens Anliggender begynder nu at udvikle sig. Den Russiske Gesandt, som hidindtil var tavs i Henseende til at hans Hoffes Tropper havde taget Crim i Besiddelse, er det nu ikke mere, og har ladet Porten vide, at han havde faaet sit Hoffes Ordre til at handle umiddelbar med det Tyrkiske Ministerio angaaende denne Sag. Gesandten blev herpaa anmodet om at indfinde sig den 20de i indeværende Maaned udi Reis Effendis Huus, hvor han i Conferencen forlangte efter sit Hoffes udtrykkelige Forskrift, at Crims nærværende Tilstand maatte blive offentlig erkiendt, samt at alle Artikler, saavel i Tractaten af Kainardgi, som i Conventionen af 1779, maatte blive ophævede og tilintetgjorte, hvori der meldes om Tartarerne. Dette Forlangende var ledsaget med en indstændig Anmodning om et saa hastigt som mueligt Svar, da Hs. Russisk Keiserl. Majestæt var kied af, at underholde sine Armeer paa Grændserne med store Bekostninger til ingen Nytte og uden at vide hvorhen.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Man veed endnu ikke i Dag, hvad Porten har besluttet herpaa, men man hører, at der hersker en stor Bevægelse, og at Divanet er sat i yderste Forlegenhed, hvilket ikke er at undre over, da det paa den ene Side er en meget vanskelig Sag for det Tyrkiske Ministerium, at bevilge Crims Aftrædelse uden noget Vilkaar, og det paa den anden Side vilde være meget voveligt, at sætte sig med Vaaben imod denne Afstaaelse, allerhelst da den Romerske Keiser, anmodet af Porten om at bevæge den Russiske Keiserinde til at lade de Crimske Anliggender blive paa den gamle Fod, har svaret, at han, som en Bundsforvanter af Rusland, ikke kunde give sig af med denne Sag, men meget mere, i Kraft af de med bemelde te Krone indgaaede Forbindelser, saae sig nødsaget til at understøtte samme, dersom den blev angrebet, hvorfor han gav Porten det alvorlige Raad, at afgjøre de Crimske Sager jo før jo hellere i Mindelighed, og efter Ruslands Forlangende. Han maatte herom anholde saa meget ivrigere, som det allerede i dette Aar havde været ham til megen Byrde, at holde en kostbar Armee paa Benene, og han ikke gjerne vilde begynde en nye Campagne. Dette trøstesløse Svar blev endnu sørgeligere for Porten, da den i denne Uge fik Efterretning om, at Tropperne, som i afvigte Sommer vare forsamlede ved Sophia og Jsmail, havde gjort Opstand imod deres Anfører, og for den største Deel løbet bort. Skulde Porten nærværende Omstændigheder beslutte, ikke at aftræde Crim i Mindelighed, kunde samme let blive en Aarsag til, at dens hele Rige i Europa gik forloret. Jmidlertid maae disse Ting om faa Dage fuldkommen udvikle sig. Saa meget synes afgjort, at Rusland vil uden Mægling bringe her de Crimske Anliggender i Rigtighed. – En Tyrkisk Skebekke paa 36 Kanoner og 250 Mand er den 21de October bleven taget paa Høiden af Øen Rhodus af en Malthesisk Kaper, som kun førte 18 Kanoner og 140 Mand. Dette Tilfælde viser, hvor uformuende Tyrkerne ere til at prøve Styrke med de Christne.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Paa et Russisk Coffardieskib, som havde afhendtet omtrent 300 Emigrantere fra Livorno, gjorde disse Folk Oprør imod Capitainen og dræbte ham tilligemed nogle Matroser. Herpaa vilde de seile til Algier; men een af Styrmændene, som de havde skiænket Livet, havde den Behændighed, at sætte Skibet paa Land ved Tenedos, og kaldte en Tyrkisk Fregatte, som sammesteds laae for Anker, til Hielp, hvoraf Følgen blev, at Tyrkerne gjorde alle Oprørerne paa Skibet til Fanger og sendte dem sluttede til Constantinopel, hvor Porten har udleveret dem alle til den Russiske Gesandt, som med det Første vil lade dem bringe til Cherson.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Constantinopel, den 30te November. De er allerede af mine forrige Skrivelser underrettet om, at den Betryggelse, som Porten ønskede for Fremtiden, har hidindtil tient dem som en sand eller foregiven Aarsag, til ikke før at erklære sig for bestemt paa de 2de Keiserlige Hoffers Fordringer. En Vægring saa beqvem som denne, og med et saadant Anstrøg, kunde allene være i Stand til at trække Underhandlingerne i Langdrag, uden at Porten derved gjorde slet Figur hos Folket. Denne Aarsag eller Paaskud, hvad De vil kalde det, har nu ikke meere Sted, og efter en lang Pause, som formodentlig er en Følge af de mæglende Hoffers alt for store Afstand fra Underhandlingernes Middelpunkt, er man omsider bleven enig om, først at 2de særskilte Tractater skulde blive affattede; dernæst at Frankrige og Engeland skal forenede sige Borgen for dem begge; og endelig, at Hans Majestæt Keiseren skal særskilt indestaae for den imellem Rusland og Porten, og Rusland, være særskilt Borgen for den imellem Porten og Keiseren. Denne Betryggelsesplan har Divanet ikke kundet nægte sit Samtykke, uden at imodsige sig selv, saa at man nu ikke mere behøver at blive staaende ved en blot Præliminairpunkt, og altsaa kan aftvinge Porten en bestemt Erklæring, som den hidindtil saa kunstig vidste at forhindre. – Siden den Tid at den vigtige Præliminairpunkt i Henseende til Borgen for de Tractater, som skulde sluttes imellem de tvende Keiserlige Hoffer og den Ottomanniske Port, er bleven bragt i Rigtighed til Storherrens og hans Divans Tilfredshed, saa voxer ogsaa derved det Haab, at Roligheden i Østen torde endnu blive uforstyrret. J det mindste er Porten ikke mere en Hindring deri i Henseende til en afgiørende Beslutning. Og bliver den sine hidindtil gjorte Erklæringer troe, saa har man en grundig Aarsage til at ansee Opløsningen af dette store Problem for ikke at være meget langt borte.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Jtalienske Grændser, den 20de December. Hoffet i Turin fortsætter endnu sine Krigsrustninger, og har givet Ordre at hværve endnu 10000 Mand Rekrytter, samt at forene de nylig oprettede Batallioner med ArtillerieCorpset. - Fra Constantinopel veed man endnu intet afgiørende. Det heder, at Conferencerne sammesteds holdes nu hemmeligere end forhen, og de Tyrkiske Statsbetiente forsamles oftere. Courerernes Af- og Tilgang vedvarer endnu uafbrudt.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Spanske Grændser, den 20de December. De barbariske Søerøvere ville i tilkommende Aar faae et meget ubehageligt Foraar. - Foruden at Don Barcelo ruster sig af alle Kræfter, til med et betydeligt Antal Bombarder= og Kanoner=Skalupper, at igientage Bombardementet paa Algier, forsikrer man og, at en anden med Spanien allieret Søemagt, vil under dette Bombardement blokkere Havnene af Tunis og Tripolis. – J en tilforladelig Tone meldes det fra Madrit, at et Kongeligt Cedola, bestaaende af 25 Punkter, skal allerede virkelig være kommet ud, hvori der anføres en Mængde Spanske Klostere, som deels vare ophævede, deels sammensmeltede. – Efter Forlydende skal og en Kongel. befaling være afsendt til Cadix og andre Spanske Søehavns i den Middelandske Søe, hvorved de Commanderende sammesteds blive tilholdte, at give agt paa en Transport-Flode, hvorom man havde Efterretning, at den et Steds holdte sig seilfærdig, for at tilføre de Barbariske Republikker store Ladninger af alle Slags Krigs-Redskaber, i Særdeleshed Kanoner og til Skibsbygning henhørende Materialier. Det heder endog at man, om mueligt, skulde opsnappe disse Ladninger, og kiøbe dem imod en billig Batalling.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
Paris, den 23de December. Man veed endnu ikke, om det pyramidformige Monument i den Kongelige Lyst=Hauge til de Luftreysendes Ære, skal forestille disse berømte Mænd i Rommersk, Græsk eller Fransk Dragt. - Hr. Charles kan endnu ikke lade sig see paa Gaderne, uden at blive tiltalet og spurgt af Fiskerkonerne: Hvorledes det stod til i Himmelen, thi de lade sig ikke afsnakke, at han jo virkelig har været der. - Hs. Majestæt Kongen skal virkelig have givet en Summa af 3000 Louisdorer til den arostatiske Maskines Forbedring. Politielieutenanten har ladet Uhrmageren i Lyon, som vilde gaae over Seinefloden, paa et Par elastiske Skoe, sætte i Tugthuset som en Nar.
Berlingske Tidende, 1784-01-23
London, den 23de December. Vore Sagers nærværende critiske Forfatning er alt for vigtig til, at man ikke med størst Omhyggelighed skulde samle og meddele alle dertil henhørende Omstændigheder. - J Torsdags Aftes var Hr. For den sidste Gang som Statssecretair hos Kongen. Han talede med Hs. Majestæt om Depecher, som han havde faaet fra Holland, og om Danzigernes Anliggender. Hertugen af Portland var siden ogsaa i Conference med Hans Majestæt, men Kongen talede ikke et Ord om den forestaaende Forandring. Om Aftenen Kl. 10 havde Hr. For endnu et udvalgt Selskab af Venner hos sig i sit Logie, og endnu var alting en dyb Hemmelighed. Kl. 12 om Midnat kom et Statsbud fra Kongen, saavel til Hr. For som til Lord North, med det skriftlige Forlangende: at de havde deres Resignationer og Segl at indskikke, eftersom deres Nærværelse og Tieneste ikke meere var Hs. Majestæt behagelig. Paafølgende Morgen takkede alle øvrige Ministerial personer af, ja endog Lord Stormont, som vel havde stemmet imod den Ostindiske Bill, men dog havde været imod, at man havde anvendt Kongens Jndflydelse, for at tilveiebringe en Overvægt af Stemmer i Overhuset. Det, som Grev Temple forhen har afhandlet med Kongen i en Conference desangaaende, skal være blevet bekiendtgjort i et Brev, som Greven har tilskrevet Hertugen af Dorset, og uagtet, at der intet egentligt kan bevises ham over, er dog den Efterretning sikker, at bemeldte Greve har i Gaar nedlagt igien sit Stats secretariat, for imod enhver Klage, som Hr. For kunde anbringe imod ham, at forsvare sig, uden at have Beskyttelse af et Statsembede. Efterat Grev Temple saaledes igien havde aftakket, tvivlede allerede mange paa, at et nyt Ministerium skulde igien blive oprettet, eftersom Grev Gower blev allene tilbage, som Geheimeraads Præsident; men ved Hoftidenden for i Dag blev Lord Thurlow udnævnt til Storcantzler, Lord Sidney, og Carmarthen til Statssecretairer, og Hertugen af Ruth land til geheime Seiglbevarer, og den neste Hoftidende vil formodentlig bekiendtgiøre de øvrige Ministerialpersoner, samt giøre den nye Minister Liste fuldstændig, hvorpaa da Parlementets Dissolvering vil paa følge, eftersom det nye Ministerium hverken har, eller kan faae nogen Overvægt ved Stemmer i dette Parlement, følgelig maae søge at bekommes samme ved et paa nye valgt, da det uden samme aldeles ikke kan bestaae. - Man er ualmindelig nysgierrig for at faae vide, hvad Svar Kongen i Morgen vil give, naar det hele Foxiske Partie i Underhuset overleverer ham en Beslutning, som samme tog i Gaar Aftes, nemlig ved en Supliqve at bede Hs. Majestæt, ikke at dissolvere Parlementet. Efter en engang antagen Maxime af den Engelske Regiering kan Kongen ikke kalde tilsammen noget nyt Parlement, uden sit Geheime-Raads Forevidende, og dette var, som bekiendt, i Gaar ikke tilstæde, undtagen sammes Præsident, Grev Gower.