Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Jndenlandske Efterretninger. Octroy for Nationalbanken i Kjøbenhavn paa 90 Aar. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: Ved Vort aabne Brev, af 30te Juli 1813, have Vi kundgjort, hvorledes det var Vores Ønske og Villie, at see den, ved Rigsbank=Fundatsen af 5te Jan. f. A., tilsigtede Orden og Fasthed i Statens Pengevæsen fremvirket ved endnu flere og kraftigere Midler, og til den Ende tilsagt, at Rigsbanken, som er grundfæstet paa Statens faste Eiendomme, skulde gaae over til at blive privat, under et nationalt Jnteressentskab af Statens Grundeiere, som Hoved=Actiehavere. - Dette Vort allernaadigste Tilsagn ville Vi nu sætte i Udførelse, efterat de fornødne Forberedelser dertil ere gjorte, i Overeensstemmelse med de, i Vort aabne Brev af 6te April dette Aar, givne befalinger. Til den Ende give Vi herved den nationale Bank sin Octroy, hvilken skal være dens Grundlov, og indeholde ligesom dens Forpligtelser, saaledes ogsaa dens Rettigheder, Friheder og benaadninger; Thi byde og befale Vi, som følger: 1ste Afdeling. Bankens Grundforfatning, dens Rettigheder og Forpligtelser i Almindelighed. §. I. Banken, som fører Navn af: Nationalbanken i Kjøbenhavn, skal ansees som et privat Jnteressentskab, der, adskilt fra Vore Finantser, bestyres af Mænd, hvilke, paa den Maade, som i den følgende 2den Afdeling ommeldes, blive at vælge og ansætte. De Embedsmænd, som saaledes tiltræde Bankbestyrelsen, skulle, hvad enten de staae i Vor Tjeneste, eller ikke, til Banken aflægge deres Eed: at de, efter deres bedste Jndsigt, ville med Troskab og Nidkierhed forestaae deres Embeder og Forretninger, i nøie Overeensstemmelse med dens Octroy, Reglement, og andre dens lovlige Regler og Forskrifter, og skulle de, i alt hvad Banken og dens Forretninger angaaer, ene og alene være bundne ved denne Eed. Vi give derhos, for Os og Vore Efterfølgere i Regjeringen, det Kongelige Tilsagn, at ingen befaling fra Os eller Dem, skal nogensinde middelbar eller umiddelbar indvirke i Bankens, alene ved dens Octroy og Reglement, lovbundne Bestyrelse; eller nogensinde tilstædes Jndgreb, af hvad Navn nævnes kan, i Midler og Penge, som Banken hos sig har i Forraad eller Bevaring. §. 2. Nationalbanken træder den 1ste August, d. A. ind i Rigsbankens Sted, og overtager fra den Tid af alle Rigsbankens Activa og PassivsValuta og Eiendomme, samt alle dens Rettigheder og Forpligtelser, saaledes som de ved denne Octroy, og det Reglement, som dertil føies, ere og vorde bestemte, ligesom og alle dens Forretninger saaledes, at enhver, som for det Offentlige, eller det Private, har Pengesager, eller andet, af hvad Navn være kan, at afgjøre med Rigsbanken, have, fra 1ste August d. A., at henvende sig til Nationalbanken, ligesom denne til dem. §. 3. Bankens første Bestemmelse er og skal være at virke frem til at befæste et sikkert Pengevæsen i Landet. Til den Ende skal den 1) søge ved alle de Midler, som staae i dens Magt, at fremme og vedligeholde de nu circulerende, af den fra Rigsbanken overtagne, Rigsbanksedler og Rigsbanktegns pari Værd. 2) drage Omsorg for at samle og opbevare en Fond af rede Sølv, i Mynt, Barrer eller Banco, ved hvilken Fond den kan opretholde dens circulerende Sedler, i deres Værd, og paa hvilken Fond den kan grunde Anviisninger og Sedler, som vexles paa Anfordring med Sølv. - Alt paa det at rede Sølv, eller Banksedler, der paa Anfordring vexles med rede Sølv, kunne saasnart mueligt blive de eneste gjængse og gieldende Betalingsmidler i Landet. J. 4. Bankens anden Bestemmelse er: at forrente og afdrage den paa samme hæftende Obligations-Gield, være sig til Staten eller til Private, samt at tilsvare dens Seddelgield i den Orden, som det Følgende viser. §. S. Bankens tredie Bestemmelse er ved Udlaan og ved Discontering, at fremme Penge=Omløbet, til Lettelse for Production, Handel og Omsætninger; samt, ved Foliers Aabning, og Depositers Modtagelse, at holde betroede Midler i sikkert Gjemme og Tilsvar, saaledes, at Vedkommende derover til alle Tider kunne have frie Raadighed, efter de Regler som nærmere vorde foreskrevne. §. 6. De Midler ved hvilke Nationalbanken haver at virke til disse Øiemed, ere: A. Dens Grundfond, som bestaaer i følgende: 1) Samtlige Rigsbanken i Danmark tillagte Be hæftelser i Kjøbsted Bygninger, samt de Bygninger paa Landet, hvilke, i Følge Forordningen 1ste October 1802, med disse ere satte i lige Klasse. 2) Den 2/8 Deel Behæftelse af Jorder og Tiendet i Danmark. 3) De af Rigsbanken, deels ved Jndbetaling af Hæftelser, deels paa anden Maade, erhvervede Activer og Tilgodehavender, Bankens Bygning og samtlige dens Jnventarier. 4) Alt hvad til Banken indkommer ved frivillig Subscription. 5) Bankhæftelserne fra de af Vore Undersaatter i Hertugdommene Slesvig og Holsten, hvilke i Overeensstemmelse med Tort Patent, af Dags Dato erklære sig for at ville vedblive som Jnteressentere i National=Banken. B. 1) En aarlig Jndtægt 1/2 Dele af Hæftelses=Renternes Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, saalænge indtil alle nu courserende Rigsbanksedler derved kunne blive inddragne. 2) Hvad der maatte indkomme fra Hertugdommen af dem, som paa en af de ved Vort Patent af Dags Dato foreskrevne Maader udløse sig fra deres Forpligtelser, til Rigsbanken. §. 7. For den i faste Eiendomme, Banken forsikkrede, Capital, saalænge den hos Debitor er indestaaende, som og for sammes Rente, 6 1/2 pCt. aarlig, samt for de i foregaaende §. 6. Litr. B. 1 og 2 benævnte Bidrag, har Banken umiddelbar, i Følge denne Octroy, første Prioritets Panteret fremfor al Gield, som paa Eiendommen er hæftet eller herefter hæftes, endog fremfor alle Kongelige Skatter og Afgifter. Capitalen kan fra Bankens Side ikke opsiges, men derimod af Debitor til alle Tider afbetales, heel eller for en Deel, efter Fjerdingaars Opsigelse, naar Afbetalingen skeer med rede Sølv, eller hvad Banken vil modtage som Valuta mod rede Sølv. Saalænge, og forsaavidt Capitalen ikke er indbetalt, svares deraf ovenmeldte aarlige Rente 6 1/2 pCt. i tvende Terminer, den ene fra 1ste April til 1ste October, den anden fra 1ste October til 1ste April, for hver Termin med 3 1/4 pCt. Renten erlægges i rede Sølv eller i Sedler efter den Qvartals Cours, som i Følge Vort aabne Brev af 6te April d. A. vil blive sat. §. 8. Banken er berettiget til, naar den finder det ønskeligt eller tilraadeligt, at fordre Udstædelsen af en formelig Panteobligation for den Hæftelses-Capital i de danske Kjøbstedbygninger, og i de Bygninger paa Landet, som ere satte i Klasse med Kjøbstedbygninger, samt i de Eiendomme i Hertugdommene Slesvig og Holsten, hvis Besiddere, i Følge §. 6. Litr. A. No. 5, erklære sig for at ville vedblive som Jnteressentere i Banken; ligesom og for 1/2 Deel af dens Hæftelser i Jorder og Tiender i Danmark. Ligeledes skal enhver Besidder af saadanne Eiendomme være beføiet til at forlange, at Banken, for bemeldte paa hans Eiendom hvilende Hæftelse, skal modtage formelig Panteobligation, med særdeles Hensyn til, at naar Eiendoms-Besidderen indfrier Hæftelsen, bør Banken ikke blot qvittere, men og, istedet for Qvittering, naar han forlanger det, formeligen cedere Obligationen, saaledes, at han selv, eller den, han lovligen transporteres den til, bliver i Besiddelse deraf, med samme reelle Rettighed, hvormed Banken førend Jndfrielsen eiede den. 5. 9. Banken skal være berettiget til at pantsætte, og at afhænde disse sine Fordringer.