JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Senatets Adresse, som blev overleveret af Grev Garnier, er en Taksigelse, for den ved Hs. Durchl. Høihed Prinds Rigs=Ærkekan, sleren meddeelte Wiener=Fredstractat. J denne Adresse siger Senater, til Keiseren, at Efterverdenens Beundring vil ligne den, som den nu levende Slægt føler for Hs. Majestæts Viisdom, Mildhed og Skarpsindighed. Men Fredens Lyksaligheder indtager saaledes alle Hs. Majestæts Samtidiges Hierter, at hans Folkeslag taknemmelig vi skrive under Trophæernes, af Fredspalmen kronede, Mindemæker i "Til den største blandt Helte, som seirede blot til Jordens Lykke, fra det taknemmelige franske Folk. Hs. Majestæts Saar til Senatet: Senatorer, og takker Eder for de Følelser, som J nylig have yttret, De Dage, jeg tilbringer borte fra Frankrig, anseer jeg som tabte for min Lykke. Mit Hierte kiender ingen Tilfredshed, naar jeg er bort fiernet fra min store Familie. Jeg føler det inderligt og vil sige det : mit Folk har havt lykkeligere, dueligere og mægtigere Fyrster og vil faae dem; men der har aldrig havt en Souverain og vil heller ikke faae den, som elsker Frankrig oprigtigere. Hs. Majestæt nedsterg nu fra sin Trone og modtog de andre Deputationer, Statsraadet og de øvrige Anthoriteter, der ligeledes holdt Taler til Ham.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Hs. Majestæt Keiseren var ved denne Audience i stort Costum, paa hans høire Side stod Hs. Majestæt Kongen af Westphalen og paa venstre Side Deres Durchl. Prinds Erkekansleren og Prinds Erkeskatmesteren.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Ved de foregaaende Audiencer kunde alle Personer, som samme Dag allerede var forestillede Hs. Majestæt Keiseren, forblive i Salen, men i Gaar maatte Korpserne eller Deputationerne forlade Salen, saasnart deres Audience var tilende.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Jblandt den katholske Geistlighed befandt sig ogsaa Archimandriteenaf Dalmatien, med sin Turkan og sædvanlige Dragt, men han holde ikke som Deputeret nogen særdeles Tale til Keiseren. Begge de protestantiske Consistorier bleve indladte paa en Gang.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Man giør store Foranstaltninger i Hoved=Kirken til Festen den 2den December. Nogle troe, at mærkværdige Høitideligheder vil finde Sted paa denne Dag.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
J Forgaars Aftes ankom en Coureer fra Kongen af Neapel; man forsikkrer, at denne Coureer kun var 36 Timer forud for Kongen. Paris, den 22de Novbr. Hs. Majestæt Keiseren og Hs. Majestæt Kongen af Sachsen see hinanden daglig. Den sidste skal være særdeles tilfreds med sit Ophold i Paris. Keiseren har tilsendt ham 6 Karether med Kammerherrer og Pager. Monarkernes første Sammenkomst varede 2 Timer. J forrige Uge havde det diplomatiske Korps og Statsraadet den Ære at blive forestilt for Hs. Majestæt Kongen. Man veed ikke vist, hvor længe Kongen vil opholde sig i Paris, men han bliver i det mindste til Festen den 2den December. Til denne Fest giøres store Forberedelser saavel i Metropolitankirken. som i Thuillerierne.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Den nye østerrigske Ambassadeur Fyrsten af Schwarzemberg er allerede ankommen hertil. Prindsen af Neuschatel og Hertugen af Rivoliere ligeledes ankomne.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Det hedder, at et General-Governement skal udnævnes for de illyriske Provindser.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Fra Burgos meldes, at et spansk Jnsurgent-Corps paa 30 til 35000 Mander fremrykket til Salamanca; men General Dessolles angreb Fienden og tog Salamanca tilbage med Bajonetten. Et Brev fra Leiren ved Gerona indeholder følgende : "Da General Blake havde trukket sig til Tarragona Kanten, fik man ved Overlæbere den Efterretning, at han blot havde ladet en Deel af sin Armedblive tilbage ved Fæstningen. Marskal Angerkan besluttede altsaa er Angreb. General Souham fik Ordre at udføre det. Han marscherede til Santa Coloma, hvor 7000 Mand spanske Linietropper havde forskandset sig og havde taget en Position, som var stærk nok til at giøre 25000 Mand Modstand. Divisionen Souham havde begyndt Angrebet, Spanierne udholdte dette med Mod og deres Kavallerie havde endog allerede angrebet de franske Skytter ; men en Eskadron af det 24de Dragonregiment fordrev dem snart og Artilleriet giennem brød fuldkommen deres Seledder. Herpaa befalede Veneral Sor ham at angribe med Bajonetterne og saaledes blev Valpladsen i det Franskes Magt. 2 Dage før tildrog sig en ulykkelig Hændelse. Marskal Hertugen, af Castiglione havde sendt en Parlementair til Gerona. Jndvaanerne ilede paa Volden for at see ham ankomme. Et af Batterierne, som man ikke havde underrettet derom, kastede 2 Bomber efter Staden, af hvilke den ene sprang midt i en Gruppe af Tilskuere. Der blev strax skudt fra Staden og Fortet paa Parlementairen, som dog havde den Lykke at komme ubeskadiget derfra; derimod troer man, at den Trompeter, som ledsagede ham, blev dræbt.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
General Souham er reist tilbage til Frankrig formedelst Sygdom. General Verdier kommanderer nu Divisionen.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
London, den 13de Novbr. (Over Frankrig. Ministrene skulle nu have besluttet sig til at rømme Spanien og Portugal. J Følge alle Beretninger og Anmeldelser fra vore Officerer og Agentere ere de overbeviiste om, at de spanske Patrioters Foretagende er gandske fortvivlelsesfuldt. Ogsaa have vore Ministre besluttet at rømme Den Walcheren. De nye derhen sendte Tropper ere bestemte til at dække Garnisonens og Munitionens Indskibning og at være behielpelige ved Ødelæggelsen at Fæstningsværkerne og alt det, som kunde gavne Fienden. Fyrst Starhemberg, Keiserligøsterrigsk Gesandt i London, har, i Følge den 16de Artikel af Fredstractaten, erholdt den Befaling fra sit Hof, at forlade Engelland.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Den spanske Coneraljunta har høitidelig erklæret Danmark Krig, fordi det danske Hof skal have vægret sig ved at modtage en fra Juntaen sendt Underhandler.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
I Dag har det Rygte udbredt sig, at den af Vennegas kommandeerte spanske Armee skulle være angreben og bragt i fuldkommen Uorden. Flere Generaler ere komne tilbage fra vor Armee i Spanien, f. Ex.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Generalerne Stuart og Wilson. Lord Wellington har begivet sig til Sevilla, for at conferere med sin Broder Marqvis Wellesley, førende denne sidstes Afreise.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
J Følge Efterretninger fra Spanien rykkede den 15de October er Korps Jnsurgentere ind i Bildgo.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Fra Cadix meldes, at Generalerne Eqvina, Vennegas, Echevanie, og Bacey have forenet sig med hinanden. Den første førte Overkom manden.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Den portugisiske Armee under Marskal Beresford angives til 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Prinds=Regenten af Brasilien har ved et Decret udnævnt Lord Wellington til første Medlem af Regentskabet, Overkommandeur for den portugisiske Krigsmagt og til Chef for de portugisiske Krigs=, Handels= og Finants=Departementer. Det 1ste Kavallerie=Regiment eller Prindsen af Wallis lette Dragoner afgaaer til Lord Wellingtøns Armee.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
J Følge de sidste Efterretninger fra Østersøen synes Rusland, Sverrig, Danmark og Preussen at være komne overeens om at tillukke Østersøen for alle Skibe, saa nær som de Franske.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Vore Blade besvære sig over, at selv vore Krigskibe tage fremmede Fartøier paa Fastlandets Kyster, saasnart en eller anden Artikel ikke er nævnt i Licenzerne.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Gothenborgs Havne vil den 15de Novbr. blive lukket for vor Han deel. Den svenske General Adlersparre er ankommet dertil, i Anledning af Fuldbyrdelsen af Fredstractaten mellem Sverrig og Rusland. Den 31te October havde en Fægtning Sted imellem de franske Batterier paa Nord=Beweland og vore Kanonschalupper, som kostede os flere Folk, da det fra vore Schalupper landede Mandskab snart blev nødt til igien at indskibe sig.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
De to Tyrolere, som bleve afsendte fra deres Landsmænd, for at søge vor Regiering om Hielp, viste sig i Dag paa Børsen i deres Nationaldragt og bleve af mange Mennesker ledsagede til Lieyds Kaffe huus.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Linieskibene Neptunus paa 98 og Repulse, Alfred og Sceptre, hvert paa 74 Kanoner, ere afseilede fra Portsmouth til Egnen ved Toulon til Lord Collingwoods Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Vor Fregat la Seine paa 44 Kanoner har opbragt den fiendtlige Kaperle Rodeur. Capitainen paa samme, Arkius, har erklæret, at han under Krigen havde i Priser taget over for 50000 Pd. Sterl. og at enhver Matros førend hans Afreise fra Bayonne havde erholdt 2000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Hs. Majestæt har paa sin Jubileums=Dag bevilget 4000 Pund Sterling til Befrielse for de Fanger, hvis Gield var ubetydelig. Ogsaa alle danske Skibscapitainer, som befinde sig paa Parol i Engelland, ere blevne frigivne paa Jubileums=Dagen. Den 2den d. M. forsamledes begge Parlementets Huse sig og sammes Forsamling blev ved en Commission, som bestod af Lordkantsleren og Greverne Bathurst og Liverpool, udsat til den 12te Decbr.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Den sidste hertil ankomne Paketbaad fra Buenos=Ayres bringer den Efterretning, at en Revolution skal være i Udbrud i Sydamerica og at Jndvaanerne ville erklære sig for en uafhængig Nation og forjage den ny fra Spanien sendte Gouverneur og hans Tilhængere. Hr. Morrier er ankommen hertil fra Jndien med Depescher fra vor Gesandt ved det persiske Hof Sir Harford Jones. Disse Depesche, give langt fra ikke noget endeligt Udslag til vor Fordeel, tvertimod synes det, at vor Gesandt har paa alle Sider stødt paa Vanskeligheder, ved sine Underhandlinger. Det er vel sandt, at den franske Gesandt General Gardanne har forladt Theran, for at vende tilbage til Frankrig, men han har efterladt en Charge d'Affaires og dennes Parti er endnu meget stærkt ved det persiske Hof, for hvilket Partie Keiserens Søn endog staaer i Spidsen. General Gardannes Afreise tilskrives blot Privat Aarsager og langt fra ikke nogen Forandring i politiske Forhold til vort Bedste. Vor Gesandt havde ikke blot at kjen pe imod den franske Jndflydelse, men endog med Jndiens GeneralGouverneur Lord Minto, som har funden for godt at fratage vor Gesandt sin diplomatiske Karacteer i det Øieblik, da de begyndte Underhandlinger allerede gav os noget Haab. Denne Fremfærd af LordMinto holder man her for meget besynderlig.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Wien, den 18de November. Man har Beretning fra Ungarn, at Feldtmarskal Baron v. Alvinzy pludselig er død. Feldtmarskal=Lieutenant Hiller er ogsaa død; følgelig har den østerrigske Armee tabt 2 af dens bedste Generaler, som vare meget elskede og hvis Fortienester vare almindelig erkiendte.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Følgende Udnævnelser er skeet ved vort Hof: Feldtmarskal, Fyr Johann v. Lichtenstein er udnævnt til Militair=Gouverneur i Over og Under=Østerrig; Feldtmarskal, Grev Carl v. Collowrath til Militair=Commandant i Bøhmen; Erkehertug Ferdinand til Militair Commandant i Mahren; Erkehertug Johann til Militair Commandant i Steyermark og Karnthen, han har faaet Baron Kerpen til Medhielp og for det Civile Grev Bistingen, forhen Regierings=Præsidens i Wien; Erkehertug Maximilian til Gouverneur i Siebenbürgen, General Vinenz v. Collowrath og for det Civile Grev Bansy ere givne ham til Medhielpere. Feldtmarskal Grev Bellegaarde blive kommanderende General i Gallizien. Feldtmarskal Baron v. Al. vinzy var udnævnt til kommanderende General i Ungarn, men døde, som ovenfor er meldt, i den Mellemtid. - Feldtmarskal Fyrst Johann af Lichtenstein og Feldtmarskal Grev Colloreto blive Præsiden tere i Hofkrigsraadet; Baron Stipsits, Grev Baillet de Merle mont og Fyrst Rosenberg blive Vicepræsidenter.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Den østerrigske Garnison, som indrykker her skal, som der siges, ifølge Overeenskomst ikke beløbe sig til mere end 5000 Mand. Der siges, at der skal holdes en Kongres i Teschen for at bestemme Grændserne imellem Østerrig og Keiseren af Rusland samt Kongen af Sachsen efter Freds=Tractaten.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Endnu ankomme bestandig Pengetransporter hertil under Eskorte af østerrigske Soldater og Wiener=Borgervagt, som efter Forlydende høre til de 30 Millioner Frankers Contribution, som Østerrig skal betale til Frankerig. For saasnart mueligt at udrede den Krigs=Contribution, som vore Hof skal betale til Frankrig, og for ikke at forhale de fremmede Troppers Rømning af Staden Wien, bliver fra de herværende Vexelhuseallerede ved Vexler oversendt store Pengesummer til Paris for Hoffets Regning. Efter de nyeste Beretninger fra Bucharest staae Russerne allerede ved Varna ved det sorte Hav, 40 Mile fra Constantinopel, og den har al Anseelse til, at de endnu i dette Feldttog vil bemægtige sig hele Provindsen Bulgarien.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Constantinopel, den 2den October. Man har her faaet den ubehagelige Efterretning, at Russerne efter den vigtige Fæstning Jsmails Erobring forsamle sig stærkt i Nærheder, af Silistria. Det er paa Tiden, at Stor=Viziren viser sig virksom endnu, førend Vinteren nærmer sig; thi hans asiatiske Tropper holde i det høieste ud til Slutningen af denne Maaned og da begive de sig bestemt til deres Hiem i det mindste paa 6 Maaneder; disse asiatiske Tropper udgiøre omtrent Halvdelen af hans Armee. Her er Overflødighed af Levnetsmidler, da Tilførselen fra Egypten og andre Provindser ved det middellandske Hav er meget stor Denne Overflødighed bidrager især til den Rolighed, som hersker her.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Madrid, den 29de October. Marskal Jourdan, som af Keiseren har faaet Tilladelse til at nedlægge sin Post som den spanske Armees Generalmajor under Kongens Overkommando, giør nu Anstalter til i disse Dage at reise til Frankrig. Hans Eftermand, Marskal Soult, ventes hertil hvert Øieblik. General Laborde er ogsaa reist til Frankrig for sin Helbrede, Skyld, som har liidt meget ved Krigsstrabadserne i Spanien og Portugal. Keiseren har ophøiet denne General i Grevestanden og skienket ham en aarlig Jndkomst af 20000 Livres. Kongen har paa Giennemreisen modtaget ham meget naadig og foræret ham en kostbar Daase.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Marskal Mortier, som for nogle Dage siden befandt sig her i Hovedstaden, har begivet sig til Talavera, hvor han skal tage Kommanden over begge nu forenede Korps.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Neapel, den 7de November. Hs. Majestæt Kongen reiser i denne Tid til Rom, hvor Høistsamme vil mynstre de i den romerske Stat værende Tropper, for selv at kiende dette Lands militaire Magt. Det hedder, at han derpaa vi giøre en Reise til Frankrig. Man veed, at Kongen af Neapel er Keiserens Generallieutenant over alle franske Tropper i det sydlige Jtalien. De i den romerske Stat værende Tropper staae derfor under hans Kommando. Politieministeren Salicerti ledsager Hs. Majestæt. Stordommeren Hr. Zurlo er af Hs. Majestæt udnævnt til indenlandsk Minister og Statssecretair Ricciardi til Justitsminister.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Stockholm, den 10de November. Man har for nærværende Tid gandske standset med de Indretninger, man gjorde paa Fregatten Chrydice til den forrige Kongelige Families Modtagelse. Fregatten skulde have ført dem til Tydskland. De ansees nu som afgjort, at bemeldte Famile bliver endnu denne Vinter i Gripsholm.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Hs. Excellence Rigthure og General Steding, som afsluttede Freden i Frederiksdam, befinder sig nu med sit hele Følge i St. Petersburg, hvorhen den russiske Keiser har indbudt ham for i Vinter.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Jmellem den 12te og 15de afgaaer en stor Convoi herfra til de sydligere Stæder.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
J Følge sikkre Efterretninger begynder Silden allerede at vise sig ved de sydligere Skiær, og skiøndt man frygtede for, at den jevnlige Kanogade af de der krydsende Kapere gandske vilde forjage den, har dog Erfaring viist, at denne Frygt var ugrundet og man har allerede gjort en lille Sildefangst.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
J afvigte Maaned kom 15802 Tønder Salt til Gothenborg, hvoraf de 14000 Tønder fra Skotland.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Jnsbruck, den 13de November. Andreas Hofer har udstedt en Proclamation til Tyrolerne af følgende væsentlige Jndhold: Tyroler, kiere Brødre! Freden imellem Frankrig og Østerriger sluttet den 14de f. M.; vi have saa sikkre Efterretninger derom, at det ikke kan være underkastet nogen fornuftig Tvivl. Napoleons Ædelmodighed har lovet os Forglemmelse af alt det foregaaede. Jeg har afsendt Deputerede til Vicekongen med en Skrivelse forsynet med alle Rets=Deputeredes Underskrivt ; i Dag ere de afsendte komne tilbage med en allernaanigst Skrivelse. Brødre, Vi kan ikke føre Krig imod Napoleons uovervindelig Magt. Vieregandske forladte af Østerrig. Jeg kan ikke længere anføre Eder, da jeg ikke kan indestaae for videre Ulykke. En høiere Magt leder Napoleons Skridt. Vi vil ikke længer giøre Modstand; ingen Fornuftig kan tænke paa at svømme imod Strømmen. Vi vil ved broderlig Kierlighed og den fordrede Underkastelse giøre os værdige til Napoleons Høimodighed og Naade. Efter den givne Forsikkring, vil Armeerne forlade os, saasnart vi underkaste os. Sterring, den 8de November 1809. Andreas Hofer.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Frankfurt, den 18de November. Hs. Majestæt Dronningen af Westphalen er i Dag ankommen hertil under Navn af Grevinden af Mansfeld og steeg af i Keiserens Hotel. Høistsamme fortsætter i Morgen sin Reise til Paris. General Grev von Salhan og Oberst von Buttler befinde sig i Hs. Majestæts Følge.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Augsburg, den 20de November. Efterretninger fra det salsburgske Pinzgau indeholde endnu stedse sørgelige Kiendsgierninger paa Tyrolernes Tøilesløshed og Daarlighed. Der opholder sig en Horde af samme i de dybe Bierge af Oberpinzgau henimod Krinnel, hvorfra de falde ned for at myrde og plyndre i Landsbyerne og paa Landeveiene.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
I Gaar ere for første Gang Breve ankomne over Jnspruck og Man chen, fra Roverede, Bozen, Brixen, o. s. v. Breve sige, at Kommunicationen gjennem Tyrol til Tydskland, nu er fuldkommen aaben, og at Hs. Keiserlige Høiheds Vicekongen af Jtaliens Armee ha forenet sig med den Bayerske; Bønderne ere gaaede hiem, og Veien over Brenner=Biergene er stærk besat med Militaire.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Wismar, den 22de November. For nogle Uger siden blev her confiskeret et Skib med Ladning, som for største Delen bestod af Colonial=Producter og skulde været indført i denne Havn fra et indenlandsk Handelshuus under danske Papirer Men da disse Papirer ved de Vedkommendes Aarvaagenhed ere befundne at være falske og af engelsk Fabrik, saa er den derfor stillede Caution, erklæret forfaldet og inddreven ved Execution. Nogle andre lignende Forsøg har fordobblet Aarvaagenheden i Havnene her og langs med Søekysterne og givet Anledning til skarper, Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Blandede Efterretninger. Frankrig. Ved sidste Audience sagde Keiseren til Kanzleren, for det parisiske Universitet, Grev Fontanes, at han gjerne saae, at Universitetet herefter kaldte sig hans ældste Datter.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Rygtet at Prinds Poniatowsky skal ægte Prindsesse Augusta af Sachsen, bliver erklæret for ugrundet.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Engelland. Den 25de October er i Liverpool Grundstenen, blevet lagt til en Statue til Hest, til vor Konges Ære. Den nuværende Hertug af Portland er 41 Aar gammel, og hans Søn, nuværende Marqvis af Titchfield, 13 Aar.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Holland. En Læst Hvede koster i Middelburg 800 hollandske Gylden. Engellænderne give en Sæk Kaffe for en Sæk Korn.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Østerrig. Fra de aftraadte Provindser strømme store Partier Banksedler til Wien, hvorved Coursen paa Augsburg blev den 18de d. M. igien nedtrykt til 348.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Tydskland. Fra Danzig er for nyelig bortført henimod 300 Kanoner samt Krudt, Kugler a., som de Franske have erobret fra Preuserne. Danzig har endnu over 300 Kanoner tilovers til sit Forsvar. Hvor sees vi næste Gang, nu da Donau er betvunget?" spurgte en Sachser nyelig i Wien. "J Grækenland, svarede en kjæk Søl dat af den keiserlige Garde.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Preussen. J Berlin skal nu indsættes Fredsdommere for at billægge Jndvaanernes mindre betydelige Tvistigheder. Helvetisk Republik. Canton Lucern tilbagekalder alle fine Medborgere, som endnu staae i de spanske Jnsurgenteres Tieneste, under Tab af Formue og Børgerret.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Indenlandske Efterretninger. Korsøer, den 29de Novbr. I Gaar kom 2 Rangskibe Nordfra og ankrede imellem Kierteminde og Romsøe, hvor de endnu ligge.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
I Dag er en Fregat ankommen Syd fra og gaaet til Ankers ved over meldte Skibe.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Korsøer, den 30te Novbr. Fregatten, som i Gaar kom Sylfra, er gaaet Nord efter. De 2 Rangskibe, som laae Norden for Sprogøe, have lagt sig ned mod Wresen.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Helsingøer, den 29de Novbr. Et preussisk Skib, kom mende fra Riga med en Ladning Hamp, Hør og Tømmer, bestemt til Livorno, gik i Aftes igiennem Sundet uden at klarere; men blev anholdt af Kanonbaadenes Seilslup og indbragt her paa Rheden. Man er i Dag seilet med det til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Ved Carlscrona skal endnu en stor Transportslaade samle sig, som venter paa flere Skibe fra Østersøen, for at gaae til Engelland.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Kiel, den 28de Novbr. Et Skib, hiemmehørende i Wisma- og kommende fra Stockholm er i Søndags indbragt hertil; det var besat af en Prisemester og 3 engelske Matroser. Skibet var af Engellænderne taget under Bornholm. J den svære Storm var Skipperen, nødt til at kappe begge Ankerne. De 4 Engellændere ere bragte som Krigsfanger til Rendsburg.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Odense, den 25de Novbr. Ved Hofmansgave i Jndløbet til Odense-Fjord er strandet et stort Fartøi, ladet med østersøiske Producter. Det er formodentlig af en engelsk Convoi og altsaa maaskee Priisgods. Man er nu færd med Biergningen, om Stormvindens ikke forinden odelægge det. Spotsbierg paa Langeland, den 26de Novbr. Nogle svære Skud bleve i Forgaars Eftermiddag hørte Sønder fra; inten kunde sees formedelst tyk Luft og Sneveir ; noget efter klarede det for et Øieblik og man saae da nogle fiendtlige Skibe til Ankers noget ude. J Gaar Formiddags saaes denne Convor deels til Ankers og deels til Seils Nord efter. Et tremastet Skib, som havde 12 Kanoner paa Skandsen, laae saa nær Landgrunden, at det her fra Batteriet kunde rækket. Der blev derfor gjort 2 Skud efter det, hvorpaa det heiste svensk Fla fra Gaffelen og ligesaa fra Fortoppen, hvilket det i nogen Tid vedblev at nedhale og atter at heise. Skibet udsatte herpaa et Fartøi, hvorefter ophørtes med Skysningen herfra; men efter Signal fra en Tredækker lettede 2 Orlogsbrigger og holdt Nord efter. Tredækkeren og et Orlogskib sendte tillige nogle Slupper til Skibet, som strax begyndte at lette, da Folkene vare komne ombord. Der blev da igien herfra Batteriet gjort adskillige velrettede Skud efter Skibet. Jmidlertid vare de 2 Brigger komne Sporsbierg Batterie paa Skud. Ten ene Brig fik en Kugle herfra, hvorpaa den strax vendte og begge Brig gerne begyndte nu at skyde herind med Bueskud. Et Orlogsskib kom ligeledes langs med Grunden og gav endeel Lag ind paa Batteriet.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Under denne Kanonade lettede det tremastede Skib tilligemed flere Skibe, som laae noget afsides fra Convoien, og da Batteriet ikke længere kunde række, ophørte det med Skydningen efterat have gjort omtrent 30 Skud. Briggerne, som under Skydningen gik frem og tilbage, ophørte tilligemed Orlogskibet med deres Jld Kl. 4 1/2 og gik til Ankers ved Convoien. Endeel fiendtlige Kugler traf Batteriet, men den største Deel gik over og ind i Landet, hvorved et Barn paa 10 a 12 Aar blev dræbt.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
Søelieutenanterne Buhl og Grodtschilling have nylig med 2 Jis baade taget en svær Kuff, som skal være ladet med Seilduger, og bragt den i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1809-12-01
J Morges Kl. 7 lettede Convien og gik Nord efter, Den bestod af 1 Tredækker, 3 Orlogsskibe, 5 Fregatter, 9 Brigger, som deels vare Orlogsbrigger og deels armerede Brigger, 4 armerede Skibe, 1 Kutter, 33 tremastede Skibe, 28 Brigger og 50 Galeaser ; i al 134 Skibe.