Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-11
Randers A. meddeler nu følgende Detail om den i Gaarsavisen omtalte Jldebrand i Randers: Jlden, der Fredag Morgen Kl. 3 var udbrudt i Kjøbmand og Tobaksfabriqueur J. C. Borups Gaard paa Hjørnet af Torvet og Raadhuusstrædet, havde allerede faaet saa megen Magt, at hele denne smukke og massive Bygning, een af de største og ældste i Byen (ifølge Traditionen skal den i sin Tid have været Gildesgaard) ikke mere stod til Redning, saa at Brandcorpset, hvilket vistnok ogsaa var det ene Rigtige, fornemmeligt maatte henvende sin Opmærksomhed paa at redde de tilstødende Bygninger, og, takket være Forsynet og de brave Folks Anstrængelse, dette lykkedes. Det kun ved et smalt Stræde fra Brandstedet adskilte Raadhuus var især udsat for Fare, og maaskee ikke mindre en tilstødende Bagergaard og, paa den østlige Side, (hvor Jlden først opkom i eller ved derværende Tobaksfabrique) Sognepræstens Embedsbolig. Raadhuset, fra hvis Kjældere og den tilstødende nye Arrest Fangerne strax vare blevne bragte i Sikkerhed, var Man, ved et Par Sprøite Slangers idelige Udgydelse over Tag og Fag, heldig nok til at redde, skjøndt der allerede var Jld i Sammes Tag. Hr. Borups Jndbo og Varelager, hvoraf vel endeel er reddet, men i maadelig Tilstand, er assureret; men Tabet maa alligevel være betydeligt, naar Man seer hen til den heraf flydende lange Standsning i Mandens Bedrivt, navnlig hvad Tobaksfabriquen angaaer, hvorved ogsaa et ei ubetydeligt Antal Mennesker, Store og Smaa, miste deres daglige Erhværv. Om Aarsagen til Jldens Opkomst er der, ved det igaar afholdte Brandforhør, vel intet fyldestgjørende oplyst; men efter al Rimelighed hidrører den dog nok fra Tobaksfabriquen, og har formodentlig allerede ulmet der siden om Aftenen, da Folkene forlode den. Som de Mænd, der ved at føre Sprøiteslangerne paa de farligste Steder, fortrinligt udmærkede sig ved Mod og Udholdenhed, fortjene, efter den almindelige Mening, med Tak at nævnes: Dhrr. Tømmermester Christensen, BrøndgraTillykke bar ver Skou og Skorsteensfeier Holleuffer. ogsaa Vinden, der forresten var temmelig svag og havde en sydostlig Retning, ud over Torvet, hvilken heldige Omstændighed væsentlig bidrog til, at Jlden kunde indskrænkes til den ene Bygning, hvoraf heller ikke stort Andet, end Adermurene, staae tilbage, men som vistnok ogsaa maae nedbrydes lige til Grunden. De brandfrie Kjældere formenes at have holdt sig. Endnu Fredag, Aften begyndte Jlden igjen at vise sig i Grunden i den østlige Ende af Bygningen, hvor Tobaksfabriquens vel forsynede Varelager fandtes. Jngen Nulevende mindes en voldsommere Jldebrand her i Byen; og skjøndt Man med Taknemmelighed maa erkjende, Brandcorpset gjorde hvad der stod i dets Magt til Jldens Slukning, og, under Brand-Jnspecteurens, Hr. Kjøbmand S. Lassens besindige Ledelse, særdeles hensigtsmæssigt anvendte sine Kræfter, paatrænger sig dog den Overbeviisning, at hverken Sprøiter (5 store, foruden Cabinetssprøiter) eller deres Mandskab er saa fuldtalligt, som det kunde være at ønske i en saa folkerig og tæt bebygget By, som Randers. Arsenalets store, fortrinlige Sprøite tog, som altid ved slige Leiligheder, virksom Deel i Slukningen. De til Brandstedet nærmest stødende Naboer have lidt ikke ubetydeligt Tab ved deres Bohaves, tildeels ufrivillige, Udflytning eller snarere Udkastning. Ogsaa i denne Henseende giør et allerede oftere næret Ønske om et vel organiseret Rednings corps sig paany gjældende."