JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Gaarden No. 268 Litr. a. No. 2 paa Vestergade er at faae tilkjøbs eller Leie førstkommende Paaske Flyttedag. Liebhaverne vilde behage at henvende sig til Kontrolleur Fenckers Enke eller til Kommunitetskasserer Koefoed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Norske Kanebjelder er at faae hos Kjøbmand Brodersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Forpagtnings=Auction. Fredagen den 24 Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver Hovedgaarden Ølstedgaard, beliggende: Sønderbrobye Sogn under Grevskabet Muckadell, dens Avling og Hollænderie, stillet til Auction paa Postgaarden i Odense til Bortforpagtning i 8 Aar, fra 1 Mai 1823 til 1 Mai 1831, efter Konditioner, der ligge til Eftersyn paa Arreskovs og Brobyegaards Skriverstuer samt paa nedentegnede Kontoir. Muckadell. og Holsteenshuus Birkers Kontoir, Sallinge den Auctions-Direkteuren. 10 Januar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Efter foregaaet Rets=Handlinger, og senere paafulgt Exekution, bliver ved Auction opbuden følgende Eiendomme, 1) Høved Heedehuus i Weuslinge Sogn, forhen Hans Olsens, der er bestaaende af et Stuehuus paa 8 Fag Bygning, med Loft over, Fyrbindingsværk, en Fløibygning paa 8 Fag og et Kroghuus paa 3 Fag, samt omtrent 22 Tdr. Ager Land foruden Maebund og godt Tørveskiær, med Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 2 1 1/2 Album. a) En Løkke paa Schoubye Mark, der forhen har tilhørt, Jens Rasmussen i Springhuset, og er ansat til Hart forn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., og indeholder omtrent 7 1/2 Tdr. Land Agerjord. 3) Tille Nellerod i Haarslef Sogn, Hans Rasmus sens Enke tilhørende: dette Sted er forsynet med en god Bygning af 40 Fag Huus, og omtrent 23 Tdr. Land foruden noget Mae, og en Tørvelod af omtrent 4 Skpr. Lands Størrelse, en god Frugt= og Humlehauge med behøvende Humlestænger. Det Hele staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 6 Skpr. 1 Fdkr.; men svarer Skatterne til videre efter den gamle Skovskyld. 4) Rakkelbroe i Haarslef Sogn, forhen Christen Friis tilhørende, har en grundmuret Bygning paa 12 Fag, og 56 Fag Bindingsværk Bygning til Udhuse, hvortil hører omtrent 34 a 35 Tdr. Land, Sandlandet eller Rugjord samt Tørveskiær paa Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 1 1/2 Alb. Disse Eiendomme opbydes ved Auction 1ste Gang Tirsdagen den 23 Januar, anden Gang Tirsdagen den 11 Februar, begge afholdes paa Herredernes Tingsted Formiddagen Kl. 11. Den 3die Auction afholdes paa Eiendommen selv nemlig No. 1 og 3, Onsdagen den 26 Februari om Formiddagen, og paa No. 2 og 4 Torsdagen den 27 Februar førstkommende. Rakkelbroe Kl. 10 om Formiddagen, og ved Spring huset Kl. 2 samme Dag. Konditionerne faaes paa Lunde, Schum og Schoubye Herreders Kontoir, den 7 Januar 1823. M. Knuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Tirsdagen den 28 dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Byens Raadstue afholdt fjerde Auction over Frue Præstegaard her i Byen, med dens tilhørende Bygninger, Gaardsrum og Hauge. Nelleman. Svendborg den 13 Januar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Mandagen den 27 Januari næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction paa Store Hesberg i SandermSogn, over Bygninger til Nedbrydelse, samt Elle- og Vidie-Træer, tjenlige til Humlestænger m. v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Med Kjøbesummen for Bygningerne gives Kredit til næste 11 Juni Termin. Odense Herredskontoir den 17 Januar 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Løverdagen den 25 Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter passeret Dom og Udlæg for Bøder, ved offentlig Auction bortsolgt hos Bager Erich Haugsted uden for Vesterport adskillige Effetter og Kreaturer, nemlig: 2 Køer, en mørkebruun Hest, en Arbeidsvogn med Tilbehør, et Chatol med Opsats og en Dragkiste samt 6 Stole; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 11 Januar 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Efter passeret Udlæg for Skatter og ifølge Fogdens Forlangende, bliver foretaget offentlig Auction paa Odense Raad 1ste Gang Tirsdagen den 11 Februar Hver Dags den 25 Formiddag 2den 3die og sidste Gang Tirsdagen d. 11 Marts, Kl. 11. over Garver Spøhrs her i Staden under No. 265 og 266 beliggende Gaard, der bestaaer af følgende Bygninger: a) Et Forhuus til Gaden 10 Fag 2 Etager gammel Muur- og Bindingsværk med et Kanap paa 3 Fag, indrettet til Beboelse. b) En nye Halvtag Sidebygning Østen i Gaarden, paa 12 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse. c) En dito Bygning i Vesten, 8 Fag, 1 Etage, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Stald med videre. d) En Heeltag=Tverbygning, 15 Fag, hvoraf 6 Fag er paa 5 Etager og 9 Fag paa 2 Etager, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Garverie med Heste Barkmølle, 7 Kar og 2 Kummer samt Port igjennent Bygningen. e) En dito Bygning i Baggaarden, 5 Fag, 1 Etage, indrettet til Garverie med 4 Kummer og Vandpompe fra Aarn. f) 2de store Gaardspladser med 7 Stkr. nedgravede Kummer i den bagerste Gaard, og Vand fra Byens almindelige Render i forreste Gaard. 3) En betydelig Haugeplads, der støder til den store forbilbende Aar. b) Et Forhuus til Gaden, bestaaende af 7 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse med gibsede og aftrukne Værelser, med Kielder under og Port. i) En Gaardsplads omtrent 11 Al. lang og af Forhuset: Brede, der er sammenhængende med forbenævnte forreste Gaardsplads under Litr. f. Hvilke Auctioner herved bekjendtgjøres i Overeenstemmelse med Plakaten af 22 April 1817 til Panthavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Odense den 11 Januar 1823. Bendz. Forlangende, bliver paa Odense Raadstue foretaget offentlig Auction. 1ste Gang Mandagen den 10 Februar 2den - den 24 3die og sidste Gang Mandagen den 10 Marts over den af Muurmester og Tracteur Bardram iboende Gaard, under No. 576 paa det store Torv her i Staden, bestaaende af: a) Et Forhuus til Torvet 19 Fag, 2 Etager, indrettet til Beboelse med store og mindre Værelser, der deels ere gibsede og deels tapitserede eller malede, samt Kielder og Portindkjørsel. b) Et Sidehuus i Vesten, 14 Fag, 1 Etage, indrettet til Kjøkken, Bryggerhuus saa og Stald m.v.c) Et Sidehuus i Østen, 14 Fag, 1 Etage, med Kjelder under, indrettet og forhen brugt til Klædefabrik og Maskinerie. d) En Tverbygning imellem Gaarden og Haugen, 14 Fag, 1 Etage, indrettet til Kamre og Brændehuus m.v. Disse anførte Bygninger ere alle af Muur- og Bindingsværk. e) En nye Bygning i Haugen imod Østen, 12 Fag, eller 24 Alen lang, 1 Etage, Grundmuur til alle Sider; indrettet til Værelser, der alle ere gibsede og malede. f) En stor Gaardsplads med Vand og Pompe, samt en smuk anlagt Hauge, der støder til Aaen, med en lukt Keglebane, For øvrigt er Gaarden meget vel indrettet til Gjestgiverie eller for en Trakteur, da derudi ere store Værelser. Hvilke Auctioner herved bekjendtgjøres i Overeenstemmelse med Plakaten af 22 April 1817 til Panthavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Odense den 11 Januar 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Ved Proklama, som er læst ved Odense Byeting den 23 December f. A. og ved Lands Over- samt Hof= og Statsretten der 15 Jan. d. A., er, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819, enhver, der formene sig at have noget at fordre udi afg. Kandidatus Juris Frederich Seidelins og efterladte Enkes fælleds Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel til at anmelde samme for Borgmesteren i Odense, der paa Skifterettens Vegne modtager Anmeldelserne; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, til alle Vedkommendes Efterretning, 3de Gange efter hinanden i Statstidenden i Kjøbenhavn og Fyens Stifts aviser. - Odense Raadstue den 16 Januar 1823. Bendz. Afgangne Jacob Jørgensens Værtshuusholders Skifte, bliver foretaget til Slutning paa Odense Raadstue Torsdagen den 30 Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres for samtlige Arvinger i Boet. Odense Raadstue den 16 Januar 1823. Børgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Gode Hollænder=Oste ere daglig at faae tilkjøbs hos Kjøbmand Philipsen i Vestergade. Nicolaus Francisscus Stabell, Hans Kongelige Majestæts virkelige Kancellieraad, Byefoged og Skriver i Middelfart, samt Herredsfoged og Skriver udi Vends Herred,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Prokurator Christensen her af Byen, hvorledes han efter allernaadigst Beneficium paupertatis er beskikket til at erhverve Mortificationsdom paa efternævnte 4 Obligationer, der ere Væver Lars Rasmussen af Harndrup Bye, i Wends Herredrunder Odense Amt, frastiaalne, nemlig: 1) en af Fæstegaardmand Hans Jeppesen i Graderup Bye, under 24 Decbr. 1814 udstædt og ved Wends Herreds Ret den 12 Marts 1821 tinglæst Obligation, stor 600 Rbd. Sedler, med 1ste Prioritets Pant i Debitor Ind= og Udboe, og med Selvskyldner=Kaution af Gaardmand Hans Larsen i Fjellerup. 2) en af Niels Jensen i Kuglebjerg til Seminarist Rasmus Larsen Hjorth under 11 Juni 1819 udstædt og ved Wends Herreds Ret den 7 Mai 1821 tinglæst Panteobligation, stor 400 Rbd. Sølv. 5) en af Huusmand Peder Møller i Harndrup til Væver, Lars Rasmussen under 29 April 1822 udstædt og ved Wends Herreds Ret den 28 Mai f. A. tinglæst Panteobligation, stor 95 Rbd. Sedler, med 1ste Prioritet i Debitor Huus og Jordlod. 4) en af Boelsmand Peder Hansen Møller til Væver Lars Rasmussen for 139 Rbd. 32 s. S. og T. udstædt Obligation, som ikke var tinglæst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
ligesom Væver Lars Rasmussen ogsaa er forundt allernaadigst Bevilling af 29 November d. A. til i Aviserne at indkalde Jhændehaveren eller Jhændehaverne af berørte Obligationer, der nu agtes indfriet. Thi bliver, efter Prokurator Christensens derhos fremførte Begjering, med lovlig Aar og Dags Varsel saavel i den danske Statstidende som den altonaiske Merkur og den fyenske Stiftsavis 3 Gange efter hinanden indstævnet, den eller de, der maatte have forbenævnte Obligationer ihænde, til at møde inden Wends Herreds Ret, paa det sædvanlige Tingsted heri Middelfart, den første Mandag i Juni Maaned 1824, om Formiddagen Kl. 10 slet, for der med Obligationerne at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da, og saafremt Jngen skulde melde sig med Obligationerne, disse da ved Dom vil forventes mortificerede derhen, at verificerede Udskrivter eller Gjenparter træde i Originalernes Sted med videre: alt efter de Paastande, der ved Sagens Deduction pil i blive nedlagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Forelæggelse eller Laugdag kan ikke ventes, ifølge Forordningen af 3 Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Wends Herredskontoir i Middelfart den 31 Decbr. 1822. Stabell. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-20
Onsdagen den 29 Januar 1823, om Formiddagen Kl. 11, afholdes en Skiftesamling i afdøde Kjøbmand C. Sivertzens Boe i Stervboegaarden i Middelfart, hvor flere Ting af Vigtighed, og især med Hensyn til de faste Eiendommes Salg eller Udlæg, vil blive at afhandle, og hvorfor Boets Pante=Kreditorer og øvrige Vedkommende anmodes at give Møde. De, som udeblive, antages at samtykke i hvad de Mødende beslutte. Middelfart den 31 Decbr. 1822. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
No. 11. 52 Aargang. H.... Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene. J Avertissementstidende. Adresse -Avis og 3 overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, rykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den 21. Januar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Jndhold. Om Krig og Fred (Vigtige Underhandlinger imellem Spanien og Storbrittannien. Spanien (D. Dommelendelige Foragelse. Balaguers Jndtagelse af Jnsurgenterne. De spanske Udvandredes Henviisning til det Jndre af Frankerig). Frankerig (Nye Embedsmænd). De græsketyrkiske Anliggender (Den russiske og tyrkiske Armees Stilling). Om Krig og Fred. kan intet med Vished bestemmes, før det forventede Svar fra Madrid indtræffer. Jmidlertid søger Enhver paa sin Viis at udfylde denne Pause med Gisninger, lempede efter de forskjellige politiske Systemmer, som det dog kun vilde være spildt Arbeide at opholde sig længe ved, da Forhænget i ethvert Tilfælde smart maa oprulles, og fremstille Os Begivenhederne i deres virkelige Skikkelse. Som Alt udviser, ere for Øieblikket især vigtige Underhandlinger paa Bane imellem Engelland og Spanien. Den nye spanske Gesandt, Admiral Jabat, er den 30 Decbr. ankommen til London, og Hr. Canning har strax derefter givet ham og Følge et stort Diner paa sit Landsted, som Hertugen af Wellington og Lord Sommerset bivaanede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
En spansk Koureer ankom den 24 f. M. til Calais med vigtige Depescher, og afreiste den 29de igjen med Hr. Cannings Svar til Madrid; ligesaa ankom Koureren Robinson den 2 d. til London med Depescher fra den Brittiske Gesandt i Madrid. Ogsaa er Lord Sommerset den 10 d. passeret igjennem Paris med et høistvigtigt Budskal til Madrid, som efter Nogle skal indeholde Forestillinger om endeel Skibes Opbringelse, der nægtes udleverede at den spanske Regjering, efter Andre skal fraraade de spansk Ministre at afbryde Underhandlingerne med Frankerig, om ogsaa nogle Vanskeligheder maatte møde derved. Endvidere tales der om, at ogsaa Lord Beutinck, en Paars rende af Canning, som i Aaret 1814 især udmærkede sig ved sin Virksomhed imod Napoleon og Jver for de konstitutionelle Regjeringers Gjenindførelse, skal afgaae til Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
J Forbindelse med ovenmeldte Yttring læses i den Londoner Koureer en Skrivelse fra Madrid, hvorefter den Engelske Gesandt sammesteds pludselig har overgivet en Note hvori han anmelder, at hele to Engelske Eskadrer ere afgaaede, for provisorisk at besætte den Vestindiske Øe Porto Rico og Porto Cabello i Sydamerika, naturligviis allene for at forekomme Frankerig i Tilfælde af en Krigserklæring fra dets Side, hvorvel det ogsaa angives som en Aarsag, at det nærværende panske Ministerium ikke vil ratificere en af dets Forgjængere sluttet hemmelig Traktat og Cubas Aftrædelse til Engelland, heller ikke i anden Hensigt, end for at standse de overhaandtagende Søerøverier. Man tilføier endog, at engelske Krigskibe have Ordre, at opbringe spanske Skibe, til Godtgjørelse for de siden 1804 i hine Farvande gjorte Priser. Bemeldte Rotte skulde, som Man kan tænke sig, have gjort et overordentligt Jndtryk i Madrid, og sat Ministrene i Dødsangest, da Man derved i nærværende vigtige Øieblik vilde see sig berøvet alt Haab om engelsk Beskyttelse, i Tilfælde af et Angreb paa Spaniens Forfatning fra andre Sider thi som et andet engelsk Blad bemærker, vilde Spanien kun være ilde tjent med den Forsikring: at Engelland for Resten bliver sine i Verona tagne Beslutninger troe, og i denne Post vil iagttage den strængeste Neutralitet. En smuk Neutralitet. - udbryder hillit Blade at fiske i rørt Vand, og med væbnet Haand bemægtige sig de spanske Kolonier. En Neutralitet, at le sig ihiel overDen franske Koureer finder det utroligt, at Engelland, Folkeretten uaneet, skulde beqvemme sig til et Skridt, den ei allene vilde opbringe Sydamerikas nye Stater imod det, men neppe heller ansees med ligegyldige Øine af Fastlands magterne. Det vilde være snurrigt, at see de engelske Ministerialblade, der have gjort saa stort Væsen af Ruslands Udvidelsesplaner og den hellige Alliants Politik, forsvare Erobringer fra venskabelige Magter, og blive et værdigt Sidestykke til Overfaldet paa Kjøbenhavn, midt i den dybeste Fred. Jfølge senere Efterretninger skulde den spanske Regjering have givet sit Samtykke til Alt, og Cubas Besættelse tjene til Garantie for et Laan af 200 Millioner. Man venter imidlertid, at dette vil give Stof til nye Misforstaaelser med de Foreenede Stater, der lige saa ugjerne ville finde sig heri, som Engelland nogensinde kan taale, at Cuba kommer i deres Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Jøvrigt vedblive franske og engelske Blade at lævles om Nationernes Ret til at blande sig i hverandres, indre Anliggender, og Journal des Debats kan slet ikke tilgive Times, at den sætter et fjendtligt Angreb des- aarsag fra fransk Side i Klasse med Napoleons bekjendte Jnvasion. Qvotidienne er saa krigsdrukken, at den spørger, med hvem Frankerig nogensinde skulde begynde Krig, om ikke med Spanien i dette Øieblik, da hele Nationen snart vilde komme dem imøde, der vilde hielpe til at bryde dens Lænker (?). Den franske Soldat er skabt til Angreb. Jntet er farligere end at bringe en Hær tilbage i Garnisoner, som havde haabet at skulle marschere imod Fjenden &c., Ultrabladet den hvide Fane anstiller ligeledes særegne Betragtninger over den franske Notte, og anvender paa samme, hvad engang en tyrkisk Gesandt, som Tilskuer ved en Turnering, yttrede: "til Alvor er det for Lidet og til Spøg for Meget, menende, at det er som vilde Man sige: gjeg har talt nok om Krig, til at Man ei skal forundre sig, hvis jeg bryder Freden; eller: jeg har viist Freds kjærlighed nok, til at Man jo maa finde det ganske naturligt, om jeg slutter Fred. Med den voxende Fare stiger Fædrelandskjærligheden og begeistrer alle Folkeklasser paa Halvøen. Alt væbner sig og fra alle Sider frembæres patriotiske Gaver, hvori selv baade høie og lave Geistlige tage Deel. Ogsaa i Lissabon har Cortes den 14 f. M. antaget Lov=Forslaget om den nye Udskrivning. Vi have intet Øieblik at spilde - sagde blandt andet ved denne Leilighed den Deputerede Hr. Borges Carneiro - men maa opbyde alle de Midler, Naturen frembyder for at gjøre Spanien uovervindeligt. Magterne af den hellige Alliants tillægge sig selv Titel af de høie og store Magter; men ikke burde de glemme, at Halvøen og an er en høi og stor Magt, og frygtelig, naar det gielder om at forsvare sig imod sine Fjender. Vi behøve ingen udtrykkelig Alliants med Spanien, da begge Nationer i Henseende til Grundsætninger, Regjeringsform og Jnteresse udgjøre Eet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Spanien. De nyeste Efterretninger fra Madrid gaae endnu kun til den 30 Decbr. En Uenighed imellem Statsraadet, og Ministeriet over Traktaten med Portugal synes at komme noget ubeleiligt. Om det besluttede Laaner af vedkommende Kommission aflagt Beretning til Cortes, hvori foreslaaes hele 22 Midler til at opfylde Vilkaarene for samme, og deriblandt at tilstaae enhver Udlænding, som vil kjøbe Nationalgodser i Spanien, Skattefrihed i 4 Aar. Valget af Madrids Municipalitet for indeværende Aar er faldet paa lutter saadanne Mænd, om hvis Patriotisme kun er een Stemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Fra den nordlige Grændse lyde Efterretningerne vedvarende i det Hel gunstigt. Ved snilde Maneuvrer er det endelig lykkedes General Torriis at levere O'Donne, er Træfning, som endtes med et fuldstændigt Nederlag, hvorefter han med Resten af sine Tropper har maattet retirere, tilbage paa fransk Grund. Derimod siges Jnsurgentchefen Joseph Moste at have indtaget Balagner der forsvaredes af endeel Konstitutionelle med 14 Kanoner, som faldt i hans Hænder. Meqvinenza, hvor der skal være opstaaet en ny Regjeringsjunta, og Fortet ved Urgelholder sig endnu; Minas Hovedqvarteer er i Belver. Den 29 December blev endnu et Detaschement af Troes soldaterne størstedelen nedsablet ved Lucaide, og kun Faa slap over den franske Grændse. Landeveiene imellem Vittoria og Jrun vrimle under disse Omstændigheder af omstreifende Troessoldater, som gjøre et Haandværk af at plyndre de Reisende. Efterretningen om en af Jnsurgenterne ved Puebla de Bagar opsnappet Konvoy modsiges ganske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Fra de franske Grændse=Departementer forsikres nu, at alle spanske Flygtlinge have faaet befaling at forføie sig dybere ind i Riget, hvorpaa en stor Deel er draget til Bordeaux. Baron Eroles selv er kommen til Girons, og Bladet Ekko lader ham her modtages af Præfekten og andre Autoriteter med saa meget Bram og Lykønskning (?) som om Talen kunde være om en seierrig Potentat. 2 konstitutionelle Officerer, som sammesteds vilde besøge deres Vaabenbroder, den saarede Oberst Velasco, fik ufortøvet befaling at rømme fransk Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
En Kongel. Forordning af 8 d. bestemmer, at de Pairs, som ere Kardinaler, skulle tage Sæde paa Hertugs bænken, Erkebiskopperne og Biskopperne paa Grevebænken, og nyde alle dermed forbundne Rettigheder, og Udmærkelser. Fremdeles ere endeel nye Statsraader og maitres des requstes udnævnte, andre omsatte fra ordentlig til overordentlig Tjeneste, og omvendt. Til Kancellie-Direktor i det udenlandske Departement er beskikket Hr. v. Chastellux, som for 3 Aar siden blev udnævnt til Hertug af Ranzau og under Napoleon var Underpræfekt i Hamborg. 5 Præfekter, hvoriblandt Baron v. Talleyrand og Hr. Garnier, ere afsatte, og 15 andre om flyttede; hvilke Forandringer, eller som de fanatiske Blade kalde dem, Udrensninger, blot udgives for en Begyndelse, da Dele af alle Embeder endnu skal være i liberale Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
De græsketyrkiske Anliggender. Den østerrigske Jagttagers Efterretninger fra Konstantinopel gaae til den 10 Decbr., hvori den nu bagefter forudseer Halet Effendis Skjebne, og efterat have fortalt, hvor stærkt hans afsendte Bøddel maatte ile for at indhente Slagtofferet, før det naaede sit anviste Asyl i Konja, giver han den Døde dette Afskeedspark: "Saaledes endte en Mand, som paa den svimlende Høide, hvortil han ved Storsultanens Gunst havde opsvunget sig, benyttede sin Jndflydelse til Raadslag, der meere syntes at have hans Lidenskabers Tilfredsstillelse og Selvopholdelse, end Statens Bedste til Formaal. Churschid Pascha lader Jagttageren døe Straadød af Blodgang, og lader iøvrigt Porten benytte Vintertiden til at istandsætte den ødelagte Flaade, efterat Kontreadmiral Kara=Ali og flere Søeofficerer ere henrettede. Paa Morea seer Jagttageren Alt i det skjønneste Lys, for de gode Tyrker nemlig, som ved Hielp af et Korps Albaneser paa 15,000 Md. aldeles skulle have slaget Odysseus i Nærheden af Athenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Den orientalske Tilskuer, som udkommer i Smyrna finder Tilstanden langt mørkere og udtømmer sig i Spørgsmaale over, hvad Enden vil blive paa det Hele efter alle de senere Tildragelser, Som nu forsikres, nød Sultanens Yndling endnu i Døden den Udmærkelse, at hans Hoved blev udstilt til Skue paa et Sølvfad, men undgik derfor ikke Janitskarernes Forhaanelser. Siden er BerberBaschis Henrettelse, som først var udnævnt til SelihdarAga, ogsaa befalet, hvorimod den afsatte Capudan=Pascha, som ved Tenedos skal have reddet sig ved at springe i en Baad, indtil videre er udnævnt til Pascha af Angora. Paa Scio have Tyrkerne siden Flaadens gjentagne Uheld, begyndt at anrette nye Blodbad, hvorved Breve fra Konstantinopel gjøre den træffende bemærkning: at de tyrkiskekristelige Aviser vel endnu ville prise og love den i Tyrkiet herskende Orden og Rolighed, naar Sultanens Hoved maaskee alt er faldet for Janitskarernes Sværd. De Russiske Armeer i Besarabien have endnu nylig taget en meere koncentreret Stilling, som der mennes, for at give Lord Strangfords Mission des større Eftertryk Divanet lader ogsaa den tyrkiske Armee ved Donau forstærke, og Man forsikrer, at i Tilfælde af en Krig vil den nye Storvizir, som skal være en virksom og krigersk Mand, selv paatage sig Overkommanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Til Ancona er nylig indtruffet Erkebiskoppen af Patrasse fra Morea og Pietro Beys Søn fra Maina; men der er nægtet dem Tilladelse til at fortsætte Reisen, ligesaalidet som de oftomtalte andre græske Deputerede, som søgde om Passer til Verona-Kongressen, nogensinde have forladt bemeldte Stad. Jkke desmindre troer Man dog, at den sidste Revolution i Konstantinopel mulig kunde bevirke en Forandring med Hensyn til Portens Ligitimitet, da Sultanen, ved at være blevet et blot Redskab i et vist Parties Hænder, ikke vel kan mere henregnes til denne Katogorie. De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-21
Ved Tallotteriets 1021 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 11, 52, 68, 16, 55.