Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Det er især i A. Berentsens Danmark og Norges frugtbare Herlighed at man faaer Oplysninger og Priserne paa Jordegaards og andre Ting, saavelsom om Afgivterne, der svaredes af Fæstegaarde, Jndfæstninger, Hartkorns-Ansættelse m.v. før Aaret 1656. Jfølge dette Skrivt vare Priserne paa Jordegods meget forskjellige, nemlig fra 30 til 100 Rd. pr. Td. Hartkorn. Til den Tid regnedes Hartkornet deels efter Udsæden af haardt Korn, Rug og Byg, især Byg, og deels efter Værdien af de aarlige Landgilde=Afgivter, som svaredes af Fæstestederne. J Almindelighed var Jndfæstningen 10 Rd. af hver Ørte Skyld (1 Ørte var i Sielland, Lolland og Falster det samme som 10 Skpr. Rug eller Hvede, eller 12 Skpr. Byg, eller 20 Skpr. Havre, 1 Pund var 2 Ørte). For ringeste Heel gaarde betaltes i Jndfæstning fra 20 til 40 Rd., men i Fyen og nogle Egne af Jylland fra 60 til 100 Rd., undertiden flere 100 Rd. i de i 1656 brugelige Penge, hver 1 Rd. beregnet til 96 Sk. Heelgaarde kaldtes de, hvorved der kunde aarlig udsaaes af alleslags Sæd, i det mindste i alt 16 Tdr. Ved Halvgaarde var Udsæden 10 a 12 Tdr. (A. Berentsen 2 P. S. 16. Landgilden pleiede at være 1 Td. Korn af hver 3 Tdr. Udsæd, i hvilket Fald der ikke præsteredes meget Smør eller Stortavæg, men derimod Lam, Gjæs Høns og Æg. Var der Skov til Gaarden, blev der leveret Boelsviin, Hjultømmer og Honning. Forøvrigt maatte der altid svares Tiende og Hoverie, eller betales Erstatning derfor. Hoveriet paa de adelige Godser, hvor der istedetfor Arbeide in natura præsteredes Korn eller Penge, var meget betydeligt, da en saadan Erstatnig udgjorde 3 a 4 Gange saa meget som Landgilden. Paa Kronens Godser var Hoveriafgivten derimod kun 24 Skilling a 2 Mark pr. Td. Hartk. (S. St. 2 P. S. 79, 95104, 83284, efr. S. 1617, 163-164, 3 P. S. 3852389). Paa Møen inddeeltes Stederne i Heel-, Halv- og Fjerdedeelsboel. Til et Heelboel var 48 Tdr. Land og noget Eng. Kun 1/2 Deel af Agerlandet blev aarlig besaaet, saa at Udsæden ved et Heelboel udgjorde 16 Tdr. af Alleslags, ved et Halvboel 8 Tdr. og et Fjerdedeelboel 4 Tdr. For Aaret 1345 blev der svaret, under Navn af Tiende, af et Fjerdededeelboel 20 Skpr. Hvede og 30 Skpr. Havre til Bispen i Roeskilde. (Palludans Beskrivelse over Møen 1822 S. 28, 2302231).J Aaret 1633 havde Rigets Raad sat en ny Taxt, hvorefter Rigets Jndkomster skulde beregnes, f. Ex. 1 Td. Hvede til 2 Rd., 1 Td. Erter 1 1/2 Rd. 1 Ort(1 Ort var 24 Sk.), 1 Td. Rugmeel 5 Ort, 1 Td. Byg 5 Ort, 1 Td. Byggryn 2 1/2 Rd., 1 Tdr. Havre, Rd., 1 Td. Havregryn 2 1/2 Rd., 1 Td. Smør 14 Rd., 1 Td. Gaasesidt 8 Rd., 1 Td. Svinesidt 10 Rd., 1 Lpd. Tælle 1 Rd., 1 Skpd. Flæsk 10 Rd., 1 Oxe krop 4 Rd., 1 levende Slagteoxe 6 Rd., 1 Malkekoe 5 Rd., 1 Boelgalt (fedt Sviin) 3 a 4 Rd., 1 Kalvekrop 1 Ort, 1 Faarekrop 1/2 Rd., 1 Gaasekrop 1/2 Ort, 1 Td. Aal 6 Rd., 1 Td. Lax 8 Rd., 1 Td. Ørter, 4 Rd., 1 Td. Høstsild 4 Rd., 1 Skpd. Bergisk 10 Rd., 1 Td. Baysalt (spansk) 1 1/2 Rd., 1 Td. Løg 1 1/2 Rd., 1 Td. Rødder 1 Rd., 1 Læs Høe 1 Ort, 1 Læs Langhalm 8 Sk., 1 Læs Brænde 10 Sk., 1 Skovvogn 1 Daler, 1 Par Hjul 1/2 Daler, 1 Lpd. Uld 1 Ort, 100 Lægtesom 1 Ort, 1 Lpd. Vragjern 10 Sk., for at fodre 1 Oxe 2 Rd., 1 Fole 1 1/2 Rd., 1 andet Fødenød 1 Rd. (A. Berentsen 4 P. S. 6452649). Ved at sammenligne Priserne paa Eiendomme og Vare, Fæsteafgivter, Udsæden og Foldene, som avledes for 100 a 200 Aar tilbage, med hvad der i samme Retninger finder Sted i vore Dage, finder man en overordentlig stor Forskiel. Bondens økonomiske Forfatning maa i hine ældre Tider have været saare ringe. Derimod har Tjenestefolk faaet en betydelig Løn, at regne efter hvad Lægderne ved Fr. 9 April 1670 vare paalagte at svare aarlig til hver Mand, som maatte tjene som Soldat, nemlig 15 slette Daler og 1 Kjortel hver 3die Aar; hvilken Løn skulde oplægges indtil han kom hjem. II. Om Kjøbstædernes Skatter og Afgivter m.v. A. J vore Dage.