JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-07-16
De af vedkommende Committeers Referenter udarbeidede Udkast til Forsamlingens Betænkninger over: 1) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser om Omløben med Varer, og 2) Udkast til en Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser af Lovens 5318 og Placat af 18de Januar 1788, bleve af Forsamlingen billigede. Mødet den 26de Junii. Præsidenten anmeldte at den Deputerede for de mindre Landeiendomsbesidderes 12te Valgdistrict, Sognefoged Jesper Sørensen, havde indleveret et Andragende om at Værnepligtige, der henhøre til Forstærkningsbataillonerne, maatte fritages for at møde ved de aarlige Sessioner. Dette Andragende vil blive afgivet til den Committee, der er nedsat i Anledning af Kammerjunker Mylius's Forslag om en større Frihed forde værnepligtige Reserver. Sagen angaaende Udkastene til 1) en Placat, indeholdende nogle yderligere Bestemmelser angaaende Brandassurancevæsenet for Landbygninger, og 2) en Placat, betræffende en forbedret Jndretning ved Møller til Forebyggelse af Selvantændelse, blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Forligelsescommissair Kolbye oplæste et Forslag om at Halvprocent-Afgiften under visse Omstændigheder maatte indbetales til Herredsfogden istedetfor til Amtstuen. Ved Afstemning blev det derefter med 42 Stemmer mod 1 afgjort, at der i Anledning af Forslaget ikke skulde nedsættes nogen Committee. Mødet den 27de Junii.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Sagen angaaende Udkast til en Forordning om Jagten i Danmark blev foreløbigen discuteret. Mødet den 28de Junii. Præsidenten anmeldte, at den Deputerede for det 16de Landdistrict, Laurs Pind, havde indleveret et Andragende fra Møllebygger Jørgensen om en Forandring i Møllers Skyldsætning, hvilket vil blive afgivet til den Committee, der er nedsat i Anledning af de forelagte Lovudkast angaaende Matriculen. Sagen angaaende Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Forbud imod Reisepasses Udstedelse, blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som i dette Blad nærmere vil blive meddeelt.
Jyllandsposten, 1838-07-16
Sagen angaaende Møller Tøstesens Forslag om at Kobber-Rigsbanktegnene maatte indløses med Sølv og Kobberpenge, der have deres fulde Valuta, blev foreløbigen discuteret. Christen Skou oplæste et Forslag om Dommer kornets Forandring til en bestemt aarlig Pengeafgift. Efterat man med 37 Stemmer mod 9 var bleven enig om, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Committee, og at denne skulde bestaae af tre Med mer, bleve hertil med Stemmefleerhed valgte: Christen Skou, Assessor With og Justitsraad Holm. (Fortsættes.)
Jyllandsposten, 1838-07-16
Nyheds Post. Slesvigske Stænder. Mødet den 23de Mai (sluttet). Det af Præsidenten fremsatte Spørgsmaal, om den slesvigske Stændertidende, uden Betaling skulde fordeles til de Deputerede og Suppleanterne for Øestifterne og Holsteen, samt Suppleanterne i Jylland og Slesvig, blev af Forsamlingen eenstemmigen besvaret bejaende. - Mødet den 25de Mai. Deputeret Lorenzen gjorde Forsamlingen opmærksom paa det af det danske Trykkefrihedsselskab udgivne Kort over Kongeriget Danmark, Holsteen og Lauenborg, paa hvilket Hertugdømmet Slesvig ikke er at finde ved Jnddeelingen, men i Stedet derfor findes paa Kortet Sønderjylland, og bad at dette mærkværdige Actstykke, maatte lægges paa Bordet; hvilket Præsidenten gjerne tillod." - Den foreløbige Forhandling fandt Sted over Anordningen angaaende Subhastationsretten. - Den kgl. Commissarius motiverede: Anordning angaaende Maltgjøren, Bryggen og Brændeviinsbrænden i de klosterlige Districter, Patent indeholdende Forbud mod Forsikkringer mod Jldsvaade ved udenlandske Assuranceanstalter som ikke ere kongelig concessionerede, og Forordning indeholdende Forskrifter for Special-Brandforsikkringerne og Gilderne - J Slutningen af Forhandlingerne i det 4de Møde (den 28de Mai) vedtoges det 1) at der for at udvikle Jndholdet af Stænderanordningernes § 6 skulde en Committee bestaaende af 5 Medlemmer udnævnes. 2) Anordningen angaaende Fremgangsmaaden ved Udøvelsen af Subhastationsretten og dette Lovforslags Motivering. Det stillede Amendement om at Subhastationsproclama ogsaa maatte anordnes bekjendtgjort i Ribe Stiftstidende blev forkastet med 34 Stemmer imod 7.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Fienden ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 30. Mandag den 23de Juli. Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Oplysninger og KjedelførerCompagniet.
Jyllandsposten, 1838-07-23
J dette Blad Nr. 18 har en Mand henledet Opmærksomheden paa det saakaldte Kjedelførercompagnie, og derved hentydet paa det Skadelige for Landet af dets Tilværelse, samt yttret det Ønske, at en Sagkyndig vilde tage fat paa den angivne Traad, for nøiere at oplyse dets Oprindelse og Fremskriden til nærværende Standpunct. Jndsenderen heraf, som ligeledes har lagttaget dette Compagnies Skadelighed, saavel for Landet i Almindelighed, som for Kobbersmedene i Kjøbstæderne i Særdeleshed, vil herved søge at give de Oplysninger, han er i Besiddelse af, for at Traaden, istedetfor at blive afbrudt, kan fortsættes, og ved en meere Jndviet i Hemmeligheden, udspunden til fuldkommen Fiinhed. Om dets Oprindelse. Da vel neppe nogen uden for Compagniet faaer Tilladelse at læse i dets gamle Documenter, hvilke vilde give tilfredsstillende Oplysninger og, uaar det er stiftet, og hvorledes det - ved sig Selv givne Love - til Dato har conserveret sig, saa maa man, for at gaae frem i dette Mørke, og komme Sandheden nær, søge til vore Love, for at naae Lyset, og finde vi da i Reskripterne: Confirmation, dateret 23de Jan. 1672, paa Kong Frederik den Tredies Brev af 8 Decbr. 1648, at ingen Kiedelførere paa Landet eller i Kjøbstæderne skulle tilstædes, uden det kunde være til almindelig Marked, under Forbrydelse af hvis Vare samt Heste og Vogne de have med at fare, efter Dom; o. s. f.
Jyllandsposten, 1838-07-23
(Efter Klage fra Kobbersmede og Grydestøbere i Sjælland, at adskillige Landstrygere og Kiedelførere tilforhandle sig og udføre gammelt Kobber, m.v.)
Jyllandsposten, 1838-07-23
Ligeledes et Reskr. af 22 Juni 1712 (til Stift befalingsmanden i Ribe), ang. Kjedelførere, og Magistraterne at vigilere for Borgerskabets Bedste.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Sr. Kobbersmedene i Fredericia have klaget over Jndpas i deres Haandværk af Fremmede, hvilke hverken have taget Borgerskab, eller i Kongens Riger, og Lande holde Dug og Disk, ikke heller det Ringeste til Kongen contribuere, og dog med Kiedle og deslige drage og i Landet at sælge, m.m. Stiftbefal, skal paasee, at der Jntet imod Privilegerne, Forordn. og Loven handles, saa at Jngen, der ei er nedsat som Borger i nogen Kjøbstæd udi Kongens Riger og Lande, bliver tilladt med saadant Arbeide Landet at omstryge, og deels tilholde Magistraten i Kjøbstæderne udi Stiftet, selv for deres Borgerskabs Bedste at vigilere.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Endvidere et Reskr. af 11 Febr. 1718 (til Stift befalingsmanden i Fyen, hvorved Omløben af Kjedel førere forbydes. Sr. Eftersom en Grydestøber, en Messing= og Kobber-Arbeider, og en Kobbersmed i Ottense have andraget, hvorledes dem, af nogle brabandske Kjedelførere, hvilke under et Skin fra 2 Personer, 9: Svarts og Torstraten, med Kobber=, Messing= og andet Arbeide i Fyen skal omløbe, stor Jndpas vorder tilføiet, og deres Næring ved deslige Omløbere betages, som, under Prætext, at have kjøbt deres Kobber paa den privilegerede Kobber=Mølle ved Flensborg, opfylde Landet med deres Vare, endskjøndt de dertil ikke ere berettigede, saa befales:
Jyllandsposten, 1838-07-23
At Stiftbefalingsmanden i Stiftet strax gjører den Anstalt hos Øvrighederne saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, at naar nogen saadanne Omløbere sig efterdags maatte indfinde, de da strax advarer dem, sig derfra at entholde; og, saafremt de efter saadan Advarsel med deres Omløben maatte continuere, dem da at paagribe, &c. Disse her udhævede Reskripter vidne om, at der existerede Kiedelførere; at de, ifølge det sidst anførte, vare af samme Nation, som de Nuværende; og tillige, at de dreve Handelen ulovlig; efterdi det hvergang, naar der af de skadelidende Haandværkere hist og her i Riget klagedes, blev dem forbudt at befatte sig med denne Handel, under Straf af Varenes Confiskation, o. s. v.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Efter at saa mange Forbud vare udgaaede imod denne Snighandel, Landet og Kjøbstæderne til Skade, synes det vel, at disse fremmede Gjæster ikke længere have kunnet opholde sig her, men maatte være blevne bortskræmmede, naar Øvrighederne strængt havde vigileret for Borgerskabets Bedste; men da de endnu ere her, saa kan man rimelig slutte, at de, uagtet ovennævnte Klager, og derpaa givne Resolutioner, fremdeles i Smug har drevet Handelen indtil 1749, da en klarere Sol oprandt for dem; thi vi finde da af Dato 22 Febr. 1749 (Kongl. Resolution 28 Jan.) Gen. Ld. oecon, og Commerce-Collegii Skriv. (til Stiftbefalingsmændene i Danmark, ang, hvad Personer Brede- og Nye=Møllers Kobber= og Messing=Værker maae betjene sig af til deres Kobber=Arbeiders Omførsel og Forhandling. (Saasom Jnteressenterne i bemeldte Værker have blandt andet søgt, at som deres Privilegium tilholder dem, at de til Kobberets Omførsel og Forhandling skal betjene sig af Jndfødte, derunder da, i Henseende til adskillige desangaaende indløbne Omstændigheder, maatte forstaaes saadanne Folk, som ere Borgere og Jndvaanere i en af de kongl. Kjøbstæder, endskjøndt de ikke ere indfødte, m.v.)
Jyllandsposten, 1838-07-23
Her sees nu, af disse Jnteressenteres Begjæring, at samme alene sigter til at faae Kobberførerne fast etablerede, for at de efterdags kunne være fri for saa hist, saa her, at blive anklagede og deres medhavende Vare, berøvede, og at hine saaledes tillistede sig en kongl. Resolution - hvilket efterfølgende Reskript udviser som vistnok til Dato har draget en Million blanke Daler ud af Landet fra denne Tid; jeg siger tillistet: thi det var visselig aldrig faldet Hs. Maj. i Tankerne, at Resolutionen, saaledes som skeet er, skulde blive misbrugt imod Jndfødte, og alene til Gavn for Udlændinge; men at Han maatte troe, at da Kjøbstædernes Haandværkere denne Tid meest bestode af Fremmede, saa kunde det være muligt, at der i nogle Kjøbstæder Jngen af de Jndfødte var, som disse Vare, der er af stor Værdie, kunde betroes til at modtage og forhandle, og at disse Omstændigheder havde fremkaldt foranførte Begjæring af Kobberværks-Eierne.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Fra dette Tidspunct maa man nu antage, at de adsplittede Brabander have samlet sig, og oprettet det Compagnie, som endnu bestaaer iblandt os. At forberørte Resolution blev, imod Hensigten, illuderet, beviser Gen. Ld. occ. og Commerce-Coll. Skrivelse (til samtlige Stiftbefalingsmænd i Danmark) af 22 Marts 1766 ang. Kobberførere.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Det er erfaret, at Kobberførerne, som ifølge Resol. af 28 Jan. 1749 antages til Brede- og NyeMølle Værkers Vares Forhandling, skal endnu have saadanne Vedtægter imellem sig, hvorved Resolutionen lettelig kan illuderes. Stiftamtmanden anmodes, 1) at ville herefter ikke authorisere nogen Constitution, forinden det tilfulde er beviist, at den fra bemeldte Værker constituerede Kobberfører efter anførte Resolution virkelig er Borger og bosat, eier Huus, eller holder Dug og Disk, paa det man kunde erfare, naar Nogen vilde rykke op, for at forlade Landet m.v. Ligeledes en Skrivelse af samme Dato til Amtmændene, hvori, foruden foranførte, endnu fremkommer disse mærkelige Ord: "For at forekomme, saavidt muligt, deres Hensigter, særdeles i at udbringe af Landet den Gevinst, de her fortjene, samt siden selv at følge efter. Senere berøres bemeldte Kobberførere i Forordningen 26 Novbr. 1768, Prom. 25 Marts 1775, 24 April og 31 Juli 1784, Fr. 2 Aug. 1786; men disse Lovbud angaaer, iblandt andet, kun hvorledes med Passeersedler paa Brændeviins-Redskaber skal omgaaes, for at hæmme ulovlig Brændeviinsbrænden paa Landet, og hvori fastsættes en Mulct af 20 Rbd. for hver Gang det befindes at nogen har solgt Noget Slags Brændeviins-Redskab til dem, som ere uberettiget til at brænde Brændeviin. Om denne Mulct nogensinde har været erlagt, naar der hist og her er blevet confiskeret ulovlige Brændeviins Redskaber paa Landet, seer jeg mig ikke istand til at besvare. Af disse saaledes, til forskjellige Tider, udgaaede Lovbud er det indlysende: 1) at Regjeringen har søgt at tilintetgjøre denne utilladelige Handel indtil 1749, men at de vedkommende Øvrigheder ikke med Kraft have udført deres Embedspligt; 2) at det efter 1749 er befalet, at Kobberførerne skulle være virkelige Borgere, bosatte, eie Huus, eller holde Dug og Disk, for at forekomme, saavidt, muligt, deres Hensigter at udbringe Gevinsten af Landet, og siden selv følge efter. (Fortsættes.) Skyldig Erkjendtlighed.
Jyllandsposten, 1838-07-23
(Jndsendt.) Naar man ønsker og haaber Noget, da synes Tiden førend det gaaer i Opfyldelse i Almindelighed længere end den virkelig er; hvert Øieblik tænker man paa, om det nu snart vil skee, hvilket gjør at Dagene ikke uformærkt slippe os; vi gribe tidt fat paa Tiden i korte Mellemrum, thi vi tænke mere paa dens Længde end paa, at Haabet kan bedrage; denne Tilstand har hos Mennesket den modsatte Virkning af Frygt, der ligesom forkorter Tiden, idet vi mere tænke paa den frygtede Fare og ikke lægge Mærke til de forbigaaende Dage, hvilke vi troe snart ville forsvinde, medens det Tidspunct nærmer sig, der muligen forværrer vor Tilværelse. Jo større et Gode er som ventes, og jo mere Trangen dertil føles, i samme Forhold forhøies Længselen, efter at erholde det, og dersom det griber betydeligt indi vor Skjæbne, dersom vort Livs Vee og Vel er meget afhængig deraf, da kan kun Den være ligegyldig derved, som har den høieste Grad af Phlegma. For omtrent to Aar siden, da vore Stænder vare forsamlede, oprandt det Haab hos en Mængde fattige Skolelærere, at deres Skjæbne kunde muligen ikke lidet forbedres; dette Haab var da især grundet i den Omstændighed, at begge de danske Stænderforsamlinger havde indgivet Petitioner i saa Henseende, og navnlig om Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar. Det er jo saare naturligt at man inderlig længtes efter at see Udfaldet af en Sag, der havde saa stor og almindelig Jnteresse!
Jyllandsposten, 1838-07-23
Dette Resultat er nu kommet til vor Kundskab, og vi skulle aldeles ikke give os af med nogen Yttring, om hvad vi haabede og hvad vi trængte til, thi det er saa omfattende foredraget saavel af vor Stands Velyndere og Forsvarere i selve Forsamlingerne, som og i en Mængde Andragender, indsendte fra vor Midte, ligesom Sandheden af de Deputeredes Taler og vort Jndsendte ikke paa noget Sted er bleven draget i Tvivl, hvorfor vi ansee videre Gjentagelse i denne Henseende for gandske unyttig. Vi ville da trøstigen see de kommende Dage imøde, i hvad vi end med vore Kjære maatte være udsatte for, stedse stolende paa, at den gamle Gud lever endnu, uden hvis Villie ikke engang smaae Fugle omkomme.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Ved denne Leilighed skal det være os saa saare kjært at kunne afbetale en Gield, der i længere Tid har hvilet paa os, det er den Taknemmelighed vi skylde begge de danske Stænderforsamlinger for den Jver og Nidkjærhed de kjærligen have lagt for Dagen ved Behandlingen af vor Sag. Men i Særdeleshed erkjende vi det som vor Pligt specielt, offentlig og med Høiagtelse at nævne de Medlemmer, vi med Grund kunne ansee for vor Stands retsindige Talsmænd, Som saadanne kalde vi i Erindring i den jydske Forsamling, der ligger os nærmest: begge de geistlige Medlemmer, Biskop Øllgaard og Amtsprovst Schmidt, samt Justitsraad Fielstrup. - At vise hen paa de Enkeltheder hvorfor disse Herrer have gjort dem fortjente i denne Anledning, troe vi at være overflødigt; thi ligesom den roeskildske Stændertidende bærer Vidne om hvem der talte vor Sag, saaledes bærer og den Viborgske det. Her kan man see hvorledes Øllgaard ved sin kraftige og sande Tale viste sig som vor værdige Tolk; hvorledes Schmidt, formedelst lang Erfaring som Amtsprovst, er istand til at give Forslag, der vidner saavel om hans gode Villie, som om, at han meget vel veed hvor Skoen trykker; hvorledes Fielstrup, skjøndt ikke Geistlig, dog viseligen har fundet Midler til at foreslaae en Forandring til Fordeel for vor paa mange Steder usle Forfatning. - For disse Bestræbelser modtage herved saavel ovennævnte Herrer, som Enhver der arbeidede til dette Øiemed, vor velmeente Tak! Vel vide vi, at en saadan Yttring ikke synderlig forhøier dHrr. Deputeredes Tilfredshed med deres udførte Hverv; thi Vidnet inden og Vidnet ovenover dem have de jo, og hvad behøve de da meere? Men ligefuldt skylde vi disse Mænd nærværende Erklæring; og i den Tanke, ikke at blive Nogen noget skyldige, uden dette, at elske hverandre, have vi ei kunne undlade Offentliggjørelsen af disse Linier. Jydske Landsbyskolelærere. Oplysning i Anledning af et i dette Blads Nr. 22 indført enfoldigt Spørgsmaal &c." Den Sag, hvortil den anonyme Anmelder sigter, behandles af Undertegnede, som Sættedommer; den blev incammineret den 22de Octbr. 1836 og optagen til Doms afvigte 18de Juni d. A.; den er foretaget paa 37 Retsdage, altsaa ikke hver Uge, kun for Citanten et af Amtet beskikket en Sagfører. Heraf vil Enhver kunne bedømme, hvad Urigtigt Anmeldelsen indeholder. Thisted, den 25de Juni 1838. Rottwitt, Cand. juris og Sagfører.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Jndsendt. Det er et føleligt Savn i Aarhuus, i det mindste for den fremmede Handlende, at der ei er noget Sted hvor svært Gods kan blive veiet, og Stridigheder og Vægt mellem Kjøber og Sælger blive afgjort. Byen har forhen havt en Veierbod, men som for et Par Aar siden er nedrevet. Jndsenderen tillader sig derfor at frembære det vist ikke ubeskedne Ønske: at vedkommende Authoritet ville bevirke at denne for en Handelstad væsentlige Mangel maa vorde afhjulpen.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Nyheds Post. Under Overskrivt Regjeringens gode Samvittighed indeholder Kjøbenhavnsposten No. 165 et Stykke, uddraget af "Kieler-Correspondenzblatt, hvori blandt Andet siges: Denne Overskrift vil maaskee forekomme En eller Anden anstødelig. Af mit Hjertes Grund vil jeg tale et Ord, som jeg ønsker maatte gaae til Hjertet. Dertil bevæger og styrker mig den Mand, der som Regjeringens Organ har med venlig Tale aabnet Stænderforsamlingen i Viborg.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Vor Konge og Hertug har villet forene pouvoir, vouloir og savoir, altsaa kan han have og han har en god Samvittighed. Det er en herlig Ting at have en god Samvittighed, baade for Hyttebeboeren og for Fyrsten. Der ere i vor Levetid saare mange Fyrster geraadede i Fare for at tabe Throne, Krone og Liv. Nogle have givet efter for den truende Fare, Andre have forsilde villet givet efter. Det er alletider en mislig Sag naar Regjeringen og Majoriteten eller en betydelig Fraction af Borgerne staae ligeoverfor hinanden. Hovedsagen i et saadant Tilfælde er at Regjeringen har en god Samvittighed. Kan Regjeringen sige til sig selv, at den ikke har misbrugt sin Magt, at den bestandig har opfyldt sit givne Ord, at den ikke blot har villet det Gode, men ogsaa har hørt Landets intelligente Mænd i Statens store Raad, er den sig bevidst, at de Dygtigste og Værdigste staae ved Forretningernes Roer, da, men og saa kun da, kan Regjeringen rolig see paa enhver Tumult. Da kan der, naar den uretmæssige Magt bryder løs, med god Samvittighed befales: fyr. Og naar Kanonerne nedslynge de sammentrængte Hobe, naar Børn og Qvinder skrigende vælte sig i deres Blod, da falder ikke en Blodsdraabe paa Regjeringens Hoved; thi Regjeringen har en god Samvittighed. - Vistnok er det godt, naar Regjeringen saavel som enhver Enkelt fra Tid til anden prover sig selv og spørger, om ogsaa hemmelige Farer ere tilstede for den indre Fred, for den Fred, der skal herske i Staten, ikke blot mellem Undersaatterne, men ogsaa mellem disse Jeg har læst Bekjendtgjørel- og de Regjerende. sen til de slesvigske Provindsialstænder, angaaende Resultaterne af de i Aaret 1836 af dem afgivne Betænkninger. Jeg har læst den med største Opmærksomhed; Resultatet har været den dybeste Smerte. - Til Motivering af denne Bekjendelse vil jeg indskrænke mig til at omtale den ene 58 Side 14. Det paa Ophævelsen af Tallotteriet rettede, Andragende af vore troe Provindsialstænder har for Tiden allerede derfor ikke kunnet bevilges, fordi Jndtægten af samme er uundgaaelig nødvendig til at dække Statshuusholdningens Fornødenheder, saa at dens Bortfalden vilde nødvendiggjøre en Forhøielse eller Formerelse af Skatterne. Dette er svaret paa Stænderforsamlingens meest indstændige Forestillinger, paa dens meest motiverede Bønner, angaaende Lotteriets fornedrende Vedvaren. J hele Europa er det nu erkjendt, at ingen Jnstitution geraader saameget til Folkets Fordærvelse som Lotteriets Vedvaren.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Jfølge en i Nr. 74 af den Viborger=Samler under Jndsendt, fremført Modbemærkning angaaende Jyllandspostens Artikel Bidrag til en Skildring af Nationalaanden, i Danmark henvendte dette Blads Redaction sig for kort siden til Forlæggeren af Viborger=Samler med en Gjendrivelse af hiin Modbemærkning, som tilsyneladende derved endog fandt Styrke, at Adskillige af de i Kirken bemeldte Dag Tilstedeværende nødvendigen maatte være uvidende om den betegnede Kirkescene, eftersom denne tildrog sig i den Ende af Kirken, hvortil netop paa samme Tid det ærede Auditorium vendte Ryggen. En nøiere Belysning af det Passerede var derfor nu saameget ønskeligere, som den Viborger=Samler havde tilladt sig endog med bittre Udfald at udtale sig imod den fremsatte Beretning, idet den anonyme Jndsender nærmest i Betragtning af Bekjendtskab med de ham personligen bekjendte Hædersmænd Sagen angik, fandt sig opfordret til at ivre mod ovennævnte Fremstilling. Men til stor Forundring har Hr. Nerenst, Redacteur af Viborger=Samler, ved Skrivelse af 10de dennes total afslaaet Optagelsen af en saadan Annonce, ihvorvel denne var forsynet med Navns Underskrivt, ligesom han ei eengang har ladet Optagelsen eller Forkastelsen beroe paa Stedets Censor, men alene paa sin egen ophøiede Anskuelse, idet han i bemeldte Skrivelse blandt Andet saalunde udbryder: "Jeg tager saa meget mindre i Betænkning at afslaae min Herres Anmodning, som De i Deres eget meget læste Blad jo har det bedste Middel til at meddele et udbredt Publicum Deres Anskuelser." Hvorvidt en saadan Adfærd kan benævnes uforsvarlig eller ikke af en Redacteur, at optage anonymt Angreb mod Redactionen af et andet Blad, medens denne afslaaer Jndrykkelsen af det Forsvar som under Navn tilstilles det Blad hvorfra Angrebe udgik, dette overlades Publicum til Bedømmelse; men om ogsaa Hr. Nerenst nærer den Anskuelse, at en Annoncer bør trykkes i hans Blad, fordi den indeholder Ord som Vendekaabe, Fuchsschwantzer m.m., og om saadanne Termini ogsaa skulde ramme en ham bekjendt hæderværdig anonym Jndsenders Jndividualitet, naar blot den Forbindelse hvori disse findes indeholde den rene Sandhed, burde han dog ingenlunde give sig Mine af latterlig Afslag, hvoraf saamangen snurrig Dom lader sig uddrage.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Hermed følger Tillægsblad Nr. 9. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Tillægsblad, til Pyrkenopperen. Mandag den 23de Juli. Nr. 9.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-07-23
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 28de Junii. (Fortsat.)