JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Jndtægterne af Tallotteriet i Danmark vare kun 104,149 Rbd., hvilket er 147,851 Rbd. mindre end Budget summen og c. 120,000 Rbd. mindre end Jndtægten i 1843. Denne Nedsættelse maa tilskrives det aftagende Spil foranlediget ved Jndskrænkninger i Trækningsdagene. Derimod var Overskuddet af Told- og Consumtionsintraderne i Danmark 3,654,744 Rbd., eller 545,744 Rbd. mere end Budgetsummen og ca. 340,000 Rbd. mere. end i 1843, Øresunds- og StrømToldintraderne vare 2, 125,677 Rbd. eller 301,677 Rbd. mere end Budgettsummen og ca. 92,000 Rbd. mere end Udgifterne have udgjort. . . . . . . . . 16,362,793 Rbd. Hvilket giver et 1 af 339,536 Rbd. Men i Udgifterne ere indbefattede 5,860,763 Rbd. til Statsgjældens Forretning og Afbetaling. Statsgjælden udgjorde i Begyndelsen af 1844 112,619,154 Rbd. og Renten deraf, da over 40 Mill. ere med 3 pCt., udgjorde kun lidet over 4 Mill. Man kan derfor antage at c. 1,830,000 Rbd. ere anvendte til Afbetaling paa Statsgjælden og altsaa Status saa meget forbedret. Saaledes viser Regnskabet det glædelige Resultat af en Statusserbedring af omtrent 2 Millioner. Naar man til fornævnte. . . . . . . . . 339,536 Rbd. lægger hvad det i Aarets Løb er afdraget paa Activerne uden igjen udgivet til nye Activers Erhvervelse. . . . . . . . . . og det Beløb, hvormed Versur-Jndtægten, har oversteget Udgien . . . . . . . . tilsammen 1,163,418 Rbd. og derfra drager opstaaet Tab ved Smaa mynts Omsætning . . . . . . . . . . . udkommer 1,160,167 Rbd. hvormed Indtægten har oversteget Udgiften. Lægges hertil Finantskassens, Statsgjældskassens og Generalpostkassens contante Beholdninger. . . . . . . . 6,622,661. bliver Kassebeholdningen d. 31te Decbr. 1844. . . . . . . . . . . . . . . . . 7,782,830 Rbd. Endvidere udgjorde samtlige uberigtigede Restancer ved Udgangen af 1844 966,649 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Under 27de December har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Cand. theol. H. C. F. Koch til personel Capellan hos Sognepræsten for Horbeløv og Falquersløv Menigheder paa Falster, Consistorialraad H. C. F. Koch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Det er nu definitivt afgjort, at Greve Ambrosius de Fædder i Aarhuus, efter Geheimeraad KrabbeCarisius's Død, skal nyde Renterne af det constantinsborgske Fidei-Commis, stort circa 190,000 Rbd. Som Følge heraf antager Greven herefter Navnet: "FædderCarisius" (Aarh. Av.) Palsgaard, beliggende 2 Mile fra Horsens, er i disse Dage afhændet til Hr. Kammerherre H. v. Reedtz for 300,000 Rbd. og Besætningen medfulgte. Hr. Kammerjunker O. v. Reedtz, der af sin Moder en Række af Aar har været overdraget forannævnte Gaard til Bestyrelse, har igjen af Hr. Consul Secher kjøbt Bisgaard for 70,000 Rbd., ligeledes med Besætning. (Hors. Av.) Gammelmølle i Aalborg med Kjærsholms Vindmølle og Tilliggende er i disse Dage af Hr. Proprietair Jngstrup til Kjærsmølle solgt til Hr. Møller Piil fra Greenaa=Egnen for 35,000 Rbd. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Gillestedgaard ved Odense er, uden Besætning, solgt af Hr. Proprietair Rieffesthal til Hr. Propriet. Petersen til Christiansdals Ladegaard for 20,000 Rbd. (Hp. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Blandt de i denne Tid udkomne Jule- og Nytaarsgaver udmærke sig især trende, en for Børn og to for Voxne. Den første hedder: "Fem og tyve billeder for smaa Børn, yndigt tegnede af Kunstneren Rørby og med en smuk poetisk Forklaring af Christian Winther. De to Andre ere vel af høist forskjellig Characteer, men dog lige tiltrækkende hver paa sin Maade, nemlig Heibergs Urania for 1846 og P. L. Møllers æsthetiske Aarbog Gæa". Vi have alt tidligere omtalt den Førstnævntes interessante Jndhold, og, de Forventninger, det rige Stof og den geniale Bearbeider berettigede til, ere sandelig ikke blevne skuffede. Gaa udmærker sig ikke blot ved sit smukke Udstyr, hvortil flere af vore dygtigste unge Kunstnere have bidraget, men tillige ved sit værdifulde Jndhold. Navnlig udmærker sig i høi Grad en lille Novelle af Adolph Meyer (Goldschmidt) Min Onkels Tømmerplads ved sin gemytlige poetiske Grundtone. (O. Th. A.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
J "Jllustrirte Zeitung" skrives fra Rom af 17de Novbr. 1845. Et høist betydeligt Arbeide i Billedhuggerkunsten drager for nærværende Tid alle Kunstelskere, baade Kunstnere og Lægfolk, hen til det Locale, hvor senere, i Januar, de egentlige Kunstudstillinger finde Sted. En her hidtil kun lidet bekjendt Dansk, J. A. Jerichau, har udstilt for det overraskede Publicum en colossal Gruppe, forestillende Hercules og Hebe, der er saa udmærket skjøn og vidner om en saa gjennemtænkt og saa følt Opfattelse af Gjenstanden, at den vækker den meest levende Deeltagelse hos Alle. Salen er bestandig opfyldt med Beskuere, og Glæden over det desto værre kun i Gibs udførte Kunstværk er almindelig. Omendskjøndt vi i rigelig Mængde besidde Arbeider af anerkjendte Billedhuggere, der tilhøre de forskjelligste Nationer, have de senere Aar dog Jntet frembragt, der kan sættes i Sammenligning med denne Gruppe i Henseende til Behandlingen, til Formernes Skjønhed, til den klare Forstaaelse overhovedet af de Fordringer, der gjøres til et Skulpturarbeide i den antike Stiil. Om Udførelsen i Marmor af denne storartede Gruppe vil komme til at svare til den nuværende fra alle Sider lige skjønne Gibsafstøbning, kan Jngen sige, da man ikke kjender noget i Marmor udført Arbeide af Kunstneren. J Kjøbenhavn skal findes et stort Basrelief af ham." (Dette Basrelief, som tilhører Dronningen, har tidligere været udstillet i Berlin, og er – ifølge Fædrel." for Øieblikket i Petersborg. - Hr. Jerichau er saavidt vi vide en Fyenbo og barnefødt i Assens.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Den danske Eeg, det bekjendte Grosserer Safs tilhørende Barkskib, er forliist i Nordsøen, men Mandskabet er reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
(Aftenbl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 26de December. Af en Correspondent-Efterretning fra Stockholm i Berl, Tidende erfarer man, at der i Stockholm skal nedsættes en Committee af Norske og Svenske til at udarbeide en ny Handelsconvention mellem de forenede Riger. Naar vi sige, at det vilde være ønskeligt, om der fra den danske Regjerings Side gjordes Forslag til, at ogsaa danske Udsendinge kunde deeltage i disse Forhandlinger, saa tør vi antage, at vi udtale et Ønske, som baade de exalterede og moderate Skandinaver, ja selv de indifferente (thi hvad Fordelen angaaer, er Jngen indifferent) deele. At der skulde være uoverstigelige Hindringer for en Toldforening som den tydske, mellem de tre nordiske Riger, kunne vi ikke antage, da en meget saakyndig Mand, Contoirchef Rothe i Toldkammeret, offentlig har udtalt sig for den som ønskelig, men et indledende Forslag maa der forudgaae, og hvis man her lod sig kyse af skandinaviske Skrækkebilleder, saa var det vist at beklage. En Lettelse af Handelsbaandene, en fri Omtuskning af de nordiske Landes Producter, der ere saa forskjellige, at netop det ene Land mangler, hvad de andre har, kunne kun være til Fordeel for alle Parter, og ville ligesaameget som det sproglige og literaire Fællesskab bidrage til at fremkalde en broderlig og kjærlig Forstaaelse mellem de tre nordiske Nationer, og derom ere jo dog Alle enige, at en saadan Forstaaelse er ønskelig; deraf følger endnu ingen politisk Forbindelse, og mindst en Forening af de tre Kroner paa eet Hoved. Vi vilde ønske, hvis ellers vort Ønske gjelder noget hos Berl. Tid.,at vor ærede Collega vilde henlede Opmærksomheden paa denne Gjenstand. Hvis det ikke lader sig udføre uden store Opoffrelser fra dansk Side, er det en anden Sag, men saa lad os i det Mindste høre Grundene imod en nordisk Toldforening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
J det nylig udkomne Danske Magasins 2det Bind, 4de Hefte findes et Uddrag af Griffenfelds Fader, J. Schumachers, egenhændige Optegnelser, angaaende hans Levnetsomstændigheder og hans Børn. Han var, som bekjendt, Viinhandler, eller, som det dengang kaldtes, Viintapper, og var født i Bergedorf, hamborgsk Gebeet, men forresten var der ikke andet mærkværdigt ved ham, end at han var Fader til Danmarks berømteste Statsmand. Han var efter Tidens Skik meget streng i Jagttagelsen af den udvortes Gudstjeneste, og hans Morgenbøn varede 1 1/2 til 2 Timer, hans Aftenbon 1 Qvarteer til 1/2 Time. Afhans Gudsfrygt ikke var saa ivrig om Aftenen som om Morgenen, hidrørte fra en speciel Omstændighed, som den ærlige Mand uskrømtet fortæller. "Bin ich, – siger han - denn, wiedes Menschen wohl pfleget zu gehen, vand leider in diesen Jahren fast vor keine Sunde mehr geachtet wirdt, zu Zeiten truncken gewesen, so weis ich nicht, das ich etwan somberladen gewest, das ich mich nicht mit wenig Worten Gott befohlen, vud sotzur Ruhe begeben hette." Til Kjøbenhavns Hippodrom, eller Ridehuus, skulle Actierne være tegnede. Man siger, at Hr. Rudolph Guerra vil blive ansat derved, det maa da vel være som Lærer i Ridning. Vi have hørt forsikkre, at der for Tiden skal ligge et Medlem af Maadeholdsforeningen paa Frederiks Hospital af Drankergalskab. Vi ville haabe, at det er et excluderet Medlem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Blandt de mange Actie-Projecter, vi i denne Tid ere blevne velsignede med, er intet meere indbydende, end en Hr. Hansens til et Pariser-Caffehuus. Han lover Actionairerne ikke mindre end 37 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen har skjenket 100 Rbd. til Velgjørenheds=Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Toldbetjentene i Kjøbenhavn have faaet Titel af Toldassistenter. Endskjøndt dette ikke er uden Værd, da Navnet gjælder mere i Verden end man vil indrømme, saa er det dog upaatvivlelig meere reelt, at de kgl. constituerede Toldbetjente, eller nu Toldassistenter, tillige have faaet deres Gage forøget fra 400 Rbd. til 500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Decbr. 1845. - Hvede, 8 Rbd. 32 s. a 8 Rbd. 80 s.; Rug. 6 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. - s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd. 48 a 4 Rbd. 64 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 24 s. a 4 Rbd. 32 s.; Havre, 3 Rbd. 64 s.a 3 Rbd. 80 s.; Ærter, 6 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. - s.; Flesk, røget, Lpd., 2 Rbd. 24 s., a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 23 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 34 s. a 37 s., sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Udenlandske Efterretninger. England. Den sidste engelske Post bringer den vigtige Efterretning, at Peel atter er traadt i Spidsen for Ministeriet, fordi Lord John Russell ikke saae sig istand til at danne et nyt Ministerium, og det ventelig af den simple Grund, at han forudsaae, at han i Parlamentet ikke vilde kunne erholde den fornødne Majoritet. Dronningen har altsaa sendt Bud til Peel igjen, og Alt vil blive ved det Gamle, med Undtagelse af, at den stridige og stædige Lord Stanley ikke vil indtræde igjen, i hans Sted bliver den forrige Handels minister Gladstone nu Minister for Colonierne. Den gamle Hertug træder heller ikke ud af Cabinettet. Saaledes ender sig dette Peelske Jntermezzo. Parlamentet vil blive sammenkaldt til den 20de Januar. Den hele Vending, som Tingene have taget, har havt en særdeles gunstig Jndflydelse, Pengemarkedet har forbedret sig meget, og paa Kornmarkedet var det ogsaa meere levende, Hvede er steget 2 Sk. pr. Qvarter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Avertissements. At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. P. M. Grune tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af tvende i bemeldte Blads Nr. 296 for Løverdagen d. 20de dennes indførte Artikler, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kgl. danske Cancelli, d. 23de Decbr. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Da det vistnok var ønskeligt, at den Sørensenske Plan til en Actie-Forening for Jndkjøb af større Landeiendomme til Udstykning kunde træde i Kraft, saa tillader jeg mig at offentliggjøre hvad jeg i den Anledning har foretaget i Tingsted Sogn. Efterat Fæstehuusmand Peder Hansen i Lundby paa Sielland den 27de October havde tilsendt mig en Afskrivt af et Brev fra Skolelærer R. Sørensen i Kjøbenhavn med nogle veiledende Oplysninger angaaende den ovenmeldte Plan, henvendte jeg mig til en eller flere Mænd i hver By i Sognet og anmodede dem om at lade deres øvrige Bymænd vide, at dersom Nogen interesserede sig for den Sørensenske Actieplan, de da vilde behage at møde hos mig Søndagen den 23de November, Eftermiddag Kl. 4, for at tegne dem for Actier, vælge en Sogne-Formand, som kunde træffe de videre fornødne Foranstaltninger til Actie-Foreningens Fremme, samt betale 1 Mk. for hver Actie til at dække de løbende Omkostninger med. Resultatet af Mødet blev følgende: Som Deeltagere tegnede sig. Kraghauge By. Gaardmand Jens Rasmussen . . . . 2 Actier. Jens Christophersen. . . . 2 Huusmand Jørgen Rasmussen. . . . 1 Actie. Hans Pedersen Blegmand . . 1 Henrik Hansen. . . 1 Muurmester Lose. . . . . . . . . 1 Huusmand Hans Henrik Nielsen. 1 Jndsidder Christian Lose . . . . . . 1 Knud Hansen . . . . . . 1 Jens Lose, Bruntofte By. Gaardmand Hans Hansen 1 Hans Pedersen . . . . . . Anders Pedersen. . . . . 1 Peder Johnsen. . 1 Niels Rasmussen . . . . 1 - Gaardmand Hans Christophersen. 1 Actie. Hans Mortensen . . . . Rasmus Andersen . . . . 1 Peder Andersen . . . . . 1 Hans Rasmussen . . . . 1 Øverup By. Gaardmand Peder Meier 1. Jens Jacobsen . . . . . 1 Ole Hansen Skov . . . . 1 Rasmus Hansen. . . . 1 Møller Jens Hansen Stubberup By. Jens Nielsen. . Af Tingsted og Taaderup Byer vare Ingen mødte. De tilstedeværende Actietegnere valgte Gaardmand Rasmus Hansen Krag i Øverup til Sogne-Formand med 11 Stemmer af 16.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
De af Subskribenterne sammenskudte Penge (1 Mk. af hver Actie, som blev 4 Rbd. 4 Mk., har jeg afleveret til Sogne-Formanden Rasmus Hansen Krag, som besørger dem videre. Afskrivten af Sørensens Brev har jeg ligeledes leveret Formanden til Afbenyttelse for Fremtiden, for at Enhver her paa Landet, som har Jnteresse for Sagen, kan deraf faae fornøden Veiledning Skulde disse Linier kunne tjene til Nytte for Actie-Foreningens Fremme, da skal det være mig kjært. Kraghauge, den 22de December 1845. Jens Rasmussen Mortensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Den Berlingske Tidende, redigeret af M. L. Nathanson. udkommer med 2 Ark daglig (Sön- og Helligdage undtagne), nemlig Hovedavisen hver Eftermiddag, og Tillægget til samme hver Morgen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Hovedavisen meddeler foruden indenlandske og udenlandske Efterretninger tillige en Staaende Feuilleton-Artikel, efter de nyeste af de fortrinligste Forfattere udkomne Fortællinger. I Tillægget, der hovedsageligen er bestemt for Avertissementer, optages, saavidt Rummet tillader det, interessante Smaa-Noticer, Nyheder og korte Fortællinger m.m. Tidenden meddeler tillige de i Høiesteret, Hof- og Stads=Retten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
samt Criminal- og Politiretten afsagte Domme, ligesom ogsaa fuldstændige Lister over ankomne og afgaaede Reisende og Skibe m. m. samt de seneste om Aftenen ankomne Postnyheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Da Tidenden har en meget betydelig Udbredelse over hele Landet, er det en Selvfølge, at de i samme indrykkede Avertissementer have den störste Læsekreds, og vi tillade os derfor at henlede Publicums Opmærksomhed paa, at vi fra indeværende Aars Begyndelse betydeligen have nedsat Taxten for Avertissementernes Indrykkelse. Vi have endvidere draget Omsorg for at Tillæget saa tidligt expederes fra Officiner (Kl. 6), at dette inden Kl. 8 om Morgenen kan være omdeelt over hele Byen. Abonnement a 2 Rbd. Qvartalet eller 4 Mk. om Maaneden modtages for Kjöbenhavn paa Undertegnedes Contoir, Pilestræde Nr. 118, og for Provindserne med Tillæg af Postgebyhret paa de respective Postcontoirer eller hos de af os antagne Commissionairer. Kjöbenhavn, i December 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Brödrene Berling. Vort Contoir i Pilestræde Nr. 118 er aabent hver Søgnedag fra Kl. 9 om Morgenen til Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Kl. 8 om Aftenen, og ville de om Eftermiddagen indleverede Avertissementer, saavidt muligt, blive indrykkede i det næste Morgen udgaaende Tillæg. Avertissements Taxten er opslaaet i Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3 Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte Omstændighederne gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og paa Adressecontoiret i Nykjøbing. Fra Nytaar 1846 vil Tidenden, uden nogen Forhøielse i Betalingen, (der paa Udgivelsestedet er 72 sk. og, forsendt med Posten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter), eengang maanedlig blive ledsaget af et Tillægsblad, bestemt for underholdende Læsning, saasom Digte, Smaafortællinger, biographiske Skizzer o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Onsdagen den 7de Januar Kl. 6 Eftermiddag bliver til Fordeel for Huusarme givet en Aftenunderholdning, hvis Jndhold nærmere skal blive bekjendtgjort. Nykjøbing, den 1ste Januar 1846. Fra 1ste Januar 1846 er Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkrings=Selskab for rørlige Eiendele overtaget af Viceformanden, Hr. Justitsraad Wil hjelm til Øllingsøegaard, Knuthenborg, den 30te December 1845. F. Knuth, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
En duelig Avlskarl kan til 1ste Mai erholde en god Condition paa Skovbygaard. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig Af Umyndiges Midler fra Grevskabet Christianssædes østre Districts Overformynderi, kan imod lovbefalet Sikkerhed strax erholdes tillaans 20 Rbd. 53 s. r. S., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynderibestyrer. Christianssæde, den 18de Decbr. 1845. Ferrall. Af Arvemidler tilhørende flere Umyndige under Grevskabet Christiansholm Overformynderi, kan mod lovbestemt Sikkerhed, 600 Rbd. strax erholdes som Laan, naar det Fornødne desangaaende ordnes med Undertegnede. J. C. Lund. Aalholm, den 27de Decbr. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
110 Rbd. 21 s., Umyndiges Midler under Nakskov Kjøbstads Overformynderi, ere strax at erholde tillaans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. C. C. Mackeprang. Jacob F. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Onsdagen den 7de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Systofte Skov bortsolgt: 68 Bunker stort Elleudhug, 8 Læs Gjerdsel, 114 Læs Bøgetop og 92 1/2 Læs meget stort Egetopbrænde, hvoraf endeel er tjenligt til Gavntræ. Mødestedet er ved Systofte Skovled ved Landeveien. Hvilket herved bekjendtgjøres. Ourupgaard, den 28de December 1845. C. Andersen. ved Landeveien. Hvilket herved bekjendtgjøres. Ourupgaard, den 28de December 1845. C. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Enhver som har noget at fordre i Boet efter afdøde Indsidder Gothard Henrik Knok af Nørbæk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Fordringer for Baroniet Guldborglands Skifteret. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel hans Arvinger, efter Opgivende, en Brodersøn Gothard Jacob Hansen Knok i Østofte og en i Nysted afdød Søster DoriKnoks muligen efterladte Afkom, til at melde sig med fornøder Legitimation for deres Arveret. Durebygaard, den 28de December 1845. M. Rasmussen, comitteret Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-01
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødde, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Nyhed og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-03
Lolland Falsters Flittstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Døverdagen den 3die Januar. No 2
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-03
Hvad har Falsters Landboforening gjort, Hans Majestæt vor ophøiede Konge har givet Formændenne for Lollands og Falsters Landboforeninger sit kongelige Ord og Tilsagn, at det skeete Forbud mod disse Foreningers Moder atter skal vorde hævet, saafremt det ved nærmere indhentet Oplysning maatte vise sig, at der i de afholdte Møder Jntet er foretaget, som har givet Politimesteren Grund til ifølge Cancellicirculairet at forbyde dem. En saadan Grund kunde efter hiint Circulaires Ord ikkun bestaae deri, at det efter det hidtil Forrefaldne ikke kunde ventes, at Forsamlingerne vilde gaae ud paa en rolig og sindig Overveielse af fælles Anliggender, eller at Foreningerne som saadanne havde foretaget noget Løvstridigt. Det Spørgsmaal paatrænger sig derfor enhver Ven af Bondestanden: Hvad have disse Foreninger gjort, Den lollandske Landboforenings Formand har allerede for dennes Vedkommende i det Væsentlige besvaret Spørgsmaalet i sit allerunderdanigste Andragende til Kongen. Hvad Falsters Landboforening hidtil har virket eller stræbt at virke, skulle vi her i Korthed gjennemgaae efter de udførlige Meddelelser, om dens Forhandlinger, som have været meddeelte i nærværende Blad, og haabe vi, at en saadan Udsigt baade vil værre kjærkommen for Bondestandens Venner og Foreningens Medlemmer og tillige bevise Rigtigheden af den Mening, vi tidligere have udtalt, at den her benyttede Foreningsfrihed er en saadan, af hvilken selv den ængsteligste og ufrieste Sjæl ikke skal kunne paavise den mindste Misbrug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-03
Af de mange Landboforeninger, som i de senere Aar ere stiftede her i Landet, og som under noget forskjellige Navne og Former alle virke mod det samme Maal, er den falsterske, saavidt os bekjendt – den, som først blev kaldt til Live. Den nærmeste Foranledning til dens saavelsom til alle lignende Foreningers Oprettelse er vistnok at søge i Landcommunalanordningen af 13de August 1841, thi de ere alle at ansee som Bestræbelser for, at Kongens der udtalte Ønske, at denne Anordning maatte have en gavnlig Jndflydelse paa at nære Jver og rigtig Sands for det almindelige Vel, i Sandhed kunde gaae i Opfyldelse. Men den sande Grund til disse Samfund maa søges langt dybere: Det er en ædel Trang i Folket til med bevidst Klarhed at kjende sin Tilstand, til at udvexle Tanker og Anskuelser om Alt, hvad der kan tjene til at fremme det fælles og almindelige Vel, for saaledes at belæres af de meere Jndsigtsfulde, at belære de mindre Oplyste og ved gjensidig Hjælp at gjøre sig dygtig til at have en Stemme med om de Midler, hvorved det Gode og Rette kan fremmes. Denne Trang er ikke først opstaaet ved de stænderske og communale Jnstitutioner, en viis Regjering har forstaaet Folkets Trang og ved hine Jnstitutioner stræbt at komme den imøde og at give den endnu samlende Stræben en fast og heldbringende Retning. Ved Communalanordningerne ere saaledes Comnalforeningerne blevne lovlige, ja blevne et næsten nødvendigt Bindeled mellem Amts- og Sogneraadene paa den ene og Beboernes Masse paa den anden Side, og naar underordnede Autoriteter troe at handle i Regjeringens Aand ved at stræbe at tilintetgjøre disse frie Foreninger, da synes de at mene, at Regjeringen havde opgivet den vise og velgjørende Aand, som dicterede hine Love, og nu kun ønskede at slukke det Lys, den selv havde tændt. J Sandhed, vi have bedre Tanker om den danske Regjering, og Kongens Svar til Hans Olesen og Borcher Skytte viser, at vi have Ret i vore gode Tanker. – Sogneforstanderskaberne traadte i Virksomhed med Begyndelsen af Aaret 1842, og deres første vigtige Forretning var efter Anordningens § 36 at vælge Medlemmer til Amtsraadene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-03
Jndenlandske Efterretninger. Biskop Gad er allernaadigst bleven udnævnt til Ridder af Dannebroge.