JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Madrit, den 9de April. Da den her værende Hollandske Gesandt, Grev von Rechtern, i en indgiven Memoire havde foredraget de Grunde, efter hvilke Republiken holdt sig berettiget til at sætte sig imod Spaniernes Fart omkring det gode Haabs Forbierg, fik han strax derefter af vor første Statsminister, Grev Florida Blanca, en udførlig Erklæring, hvori Kongen tilkiendegarsin Forundring over Generalstaternes Fordringer, og meget udførlig igiendrev dem. J Slutningen af samme heder det: "Hs. Majestæt har befalet undertegnede første Statssecre, tair, at meddele Hr. Gesandten Kongens Tanker paa en venskabelig Maade, for at bringe det Ostindiske Compagnies Directeurer og andre Personer, som have givet Anledning til disse fornyede Fordringer, tilbage fra deres Vildfarelser, og overbevise dem om Urigtigheden i deres Meninger. Paa samme Tiid skal og Statssecretairen erindre Hr. Gesandten, om den forhen gjørte Erklæring, at alle de Fiendtligheder og voldsomme Behandlinger, som det Ostindiske Compagnie eller sammes Undergivne udøvede imod de Spanske Skibe og Handel, vilde Hs. Majestæt saaledes ansee som om de vare skeete efter Generalstaternes Ordre og Tilladelse eftersom Hs. Majestæt ikke kunde nægte sine Undersaattere Beskyttelse, men maatte, for at forsvare og holde dem skadesløse, skride til ligge voldsomme Midler.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Livorno, den 16de April. Efterretningerne fra Petersborg melde, at der ogsaa i dette Aar skulde løbe ud i Søen en Russisk Flode af 15 Linie, skibe og 6 Fregatter. Den skal seile i 3 Eskadrer, hvoraf den første skal bestaae af 5 Linieskibe og 2 Fregatter, og commanderes af Vice-Admiral Borritzow; men de 2de andre at Vice=Admiralerne Suchottin og Spiridoff.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
London, den 23de April. De sidste fra Amerika ankomne trykte Tidender indeholde følgende: Oprørerne og de fleste af deres Anførere ere flygtede enten til Vermont eller Canada, men true med at ville komme tilbage, for at stifte nye Uroeligheder, saasnart Kongressens Tropper ere adskilte, og Veiret bliver bedre. - Kongressen, vilde laane 40000 Pd. Sterl. for dermed at beholde Tropperne. Der blev klaget meget over Armod og Mangel paa Patriotisme. - Nye=Engellænderne see meget skiæbt til, at de flygtede Oprørere finde Tilflugt i Canada under Lord Dorchester, - Lægerne i de forenede Stater ville oprette et Slags Collegium, ligesom de medicinske Collegier i London og Edenborg. - Om Krigen med Jndianerne tales der lidet eller intet. -J Tidenderne fra Nye=Pork føres en heftig Pennekrig imelsom den biskoppelige Geistlighed og dem af andre Bekiendelser. Den første paastaaer, at der ikke kan giøres bedre Bønner til Gud, end de, som ere foreskrevne i den Engelske Common prayer, eller den her værende biskoppelige Bønnebog, og at den Gudsdyrkelses Maade, som er indrettet efter den biskoppelige Liturgie, er allene den saliggiørende.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Hoftidenden for i Dag melder, at Sundhedsraadet Genua har faaet den tilforladelige Efterretning, at der da lig døe 60 Mennesker af Pesten i Algier. Den melder og, at den Churhannoverske Minister ved det Wienske Hof, Grev von Walmoden, har endnu for Keiserens Afreise havt sin Afskeeds Audience.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Fra det Brandenborgske, den 25de April. Kongen er paa nærværende Tid i Potsdam, og exercere, selv Garnisonen sammesteds hver anden Dag. Kun det me stormende Regnveir kan afbryde denne Orden. J Gaamaneuvrerte Kongen i Egnen af Mølle Bierget. En Maa jor von T. af Regimentet P. begik ved denne Leilighed en Feil som han søgte at skiule med en Hoben af Trusler og Eeder som han udøste over den gemene Mand. Men Kongen vidste bedre at treffe den rette Skyldige; thi Han lod Majoren arrestere. Den gemene Mands menneskekiærlige Behandling vil Hs. Majestæt have overalt indført ved Armeen. Feiler Soldater i Exerceringen, saa maae han den følgende Dag exercer igjen for at faae den manglende Færdighed. J dette Tilfæld vil Monarchen ikke vide af andre Straffe, som dog Officererne ofte paa Exerceerpladsene, i Qvartererne eller i de afsidesliggende Egne i Staden, f. Ex. ved Volden, pleied at udøve paa den gemene Mand. De gode Følger heraf retfærdiggiøre og denne Grundsætning, som den beste; thi enhver gaaer nu med Lyst og Glæde hen for at exercere.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Wien, den 25de April. Man forsikrer, at Porten har givet alle sine Pachaer ved børlig Ordre til at holde den skarpeste Disciplin iblant deres Tropper, imedens Keiserens Resie varer. Ja der siges endog, at Porten har tilbudet Hs. Majestæt en Escorte, hvilken dog ikke er bleven antaget. Monarchen bliver geleidet af 2 af sine Husar=Regimenter, som stationsviis ere fordeelte fra Brody af indtil det Russiske Gebet, hvor han bliver imodtaget af de Russiske Tropper. - Efterat en Staffette afvig, te Løverdag var ankommen til Fyrst=Statscanzleren, bleve alle her værende Vognmænd optagne, for at bringe til Strandbreden et betydeligt Antal Kanoner og Munition, som strax skal indskibes paa Donau. Dette, saavelsom at den uhyre Forraad af alle Krige-Fornødenheder, der allerede nu i 4 Aar ere blevne sammendynget i Ungern, endnu bliver formeret, og at alle Cheferne ved Grændse-Regimenterne ere afreiste til deres Stationer, og holde sig der med deres Mandskab i færdig Stand, giver tilkiende, at vi fra vor Side ville være beredte paa hvad der forefalder.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Haag, den 28de April. De i Amsterdam og Rotterdam forefaldte Revolutioner blive efterfulgte i alle de Stæder, hvor de Prindseligsindede have Majoriteten. J Forgaars har allerede Borgerskabet i Gouda gjort Begyndelsen, men Sagen er endnu ikke til Ende. Det forlangte 1) at Valget af Raadsherrerne i Rotter, dam maatte i dette Aar ikke blive overladt til Statholderen. Dette bevilgede Magistraten. 2) At Tallet paa Raadsherrerne i Rotterdam maatte forhøies fra 24 til 40. Dette blev afslaaet. 3) At Raadsherrernes Afsættelse i Amsterdam og Rotterdam maatte billiges. Dette blev taget ad resetrendum. Raadet i Gouda var forsamlet fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 11 om Aftenen. Vil det ikke bevilge den 3die Punkt, saa ville Borgerne afsætte de Magistratspersoner, som ere derimod. I Dordrecht og Schiedam giør man og allerede Anstalter til at afskeedige nogle Prinseeligsindede Raadsherrer.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Hos Staterne af Holland have de i Amsterdam og Rotter, udam afsatte Raadsherrer intet udrettet med deres Klager. Prindsens Venner beklage, at Ridderskabet ikke i den kon 11te Tiid, da det havde Stemme=Overvægten, gjorde det ForSlag, at give Prindsen Commanden over Garnisonen her, samt Generalcapitains=Posten tilbage igien. Det skulde have gaaet igiennem. - Man er begierlig efter at faae vide, hvorledes Frankrige vil erklære sig ihenseende til det i Amsterdam og Rotterdam Passerede. Marqvis von Verac har atter sendt en Coureer til Versailles med den Efterretning om de Rotterdamske Raadsherrers Afsættelse. Saa meget synes at være vist, at det Engelske Parties Jndflydelse skulde være bleven forøget ved det Patriotiskes Undergang.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Amsterdam, den 28de April. Den 26de hujus afskedigede Krigsraadet de 4 bekiendt Oberster. (De havde altsaa endnu ikke nedlagt deres Poster, som nyelig blev meldt). Krigsraadet gjorde dette, fordi det var bleven opfordret dertil ved en af mere end 6000 Personer, underskrevet Ansøgning. J Gaar bleve de 4 nye udvævnte Oberster Borgemesterne forestillede. Den præsiderende Borgemester har erkiendt dem, og paa det stærkeste formanet dem til at vaage over Roligheden. Derimod have i Officerer, som ere prindseligsindede, taget deres Afskeed.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Det er tilforladeligt, at det Spanske Hof har erklæret Generalstaterne, at dersom det Hollandske Ostindiske Compagnie skulde lægge hindringer i Veien for de Spanske Undersaatteres Skibsfart omkring det gode Haabs Forbierg, vilde Hs. Majestæt saaledes ansee samme, som om det skede paa hele Republikkens Vegne, og altsaa vide at beskytte sin Undersaattere.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Wiborg, den 29de April. Fortiene hine Udlændinge, hvis Konststykker næsten overgaae Rimelighed og Muelighed, Plads i vore indenlandske Tidender, da langt mere den vittige Konstner, Thomas Wium, som f. M. døde i Blokhusene i Huune Sogn i Vensyssel; thi han er vor Landsmand, fød i Vium, et par Mile nær Viborg, Jkke Opdragelse, ikke Underviisning eller Arvemidler berigede denne vindskibelige Mand med de mange og forskiellige Jndsigter, han besad; men hans Skarpsindighed, stille Eftertanke, Flid og Arbeidsomhed gjorde ham til den indsigts fulde og nyttige Mand, der af Konstens Kiendere beundre des, af Dydens Venner elskedes, men nu efter Døden savnes. Heldig og net arbeidede han i Træe, det være sig Snedker=, Tømmermands= eller Vognmager-Arbeide, ja endog for endeel Billedhugger-Arbeide. Han forstod kunstig at støbe og udgrave i alle ædle og uædle Metaller, ja endog de fineste mathematiske Jnstrumenter kunde han med største Nøiagtighed indrette, saavelsom og forfærdige meget smukke og gode Stue=Uhrer af konstig og nye Jndretning. Ofte tabte Professionisten sig ved Siden af ham, naar et Lommeuhr skulde bringes i Rigtighed. J hans sidste Leveaar udskar han Trykkerformer, og gjorde lykkelige Forsøg med sit Linned Trykkerie. J Maler- og Tegnekonsten besad han og megen Jndsigt. Overalt kunde man i hans Arbeide kiende den skiønneste Smag og bedste Symetrie; thi han arbeidede efter Konstens Regler, skiønt han ei havde lært dem. Gudfrygtig og dydig var denne vittige Konstner, hvilket end mere ophøier hans Værd. Aldrig pralede han af sine erhvervede Jndsigter. Aldrig solgte han sin Konst dyrt, endskiønt han dertil havde den beste Leilighed. Aldrig sysselsatte han sig med unyttige Ting, eller spildte Tiden ved Ladhed. Herudover var han elsket af alle Retsindige, som kiendte ham; og hvad Under, at denne Konstner, som saa ofte i Træe og Steen havde udhugget Gravskrift over andre, at han efter Døden blev hædret med en Liigbegiengelse, som passede sig paa hans Fortienester, da hans Velyndere og Venner, tildeels af høi Stand, ledsagede hans jordiske Levninger til Graven, hvor de med Graad bevidnede hans Værd. Sognepræsten for Saltum og Huune, Hr. N. Milling, holdt en meget passende Liigtale over 2. Mose B. 31, v. 2. 3. 4 og 5. See jeg haver kaldet -- - allehaande Gierning.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Corsøer, den 3die Maji. Jndkomne: Den 27de April Hr. la Comte Durelle fra Amsterdam, Auditeur Clausen fra Fyen til Nestved, Forvalter Tolderlund fra Fyen hertil; den 28de ejusd. Capellan Lind med Kiereste fra Ringkiøbing til Kiøbenhavn, Forvagter Faxøe fra Fyen til Falkensteen; den 30te ejusd. Kongelig agende Post 4 Læs, samt Frøken de Coninck og Kiøbmand Brandorff fra Holland til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Udgaaede: Den 27de April Forpagter Becker fra Bekke skov til Fyen, Skibscapitainerne Lorenzen og B. Maag til Apenrade, Skibscapitain Munk og Styrmand Svensen til Tøndern, Kiøbmand Thiesen med Følge til Slesvig, alle fra Kiøbenhavn; den 28de ejusd. Grev Reventlau med Frue Grevinde og unge Familie til Brahetrolleborg, Landmaalerne Nyholm og Faber til Fyen, alle fra Kiøbenhavn; den 29de ejusd. Kongelig agende Post 1 Læs; den 2den hujus Forpagter Faxøe med Familie fra Falkensteen til Fiellebroe, Lieutenant Bang til Odense; den 3die hujus Regimentsqvarteermester Seckmann til Odense, Kiøbmand Limbreth til Holsteen, Kiøbmændene Lienaue og Reinholt til Hamborg og videre til Mallaga, alle fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Helsingøer, den 7de Maji. Den 3die og 4de Maji var Vinden foranderlig af S. og S. V. med tyk Luft, og ankom i disse 2de Dage 102 Skibe. Den 5te var Vinden N. V., og ankom 95 Skibe. Den 6te var Vinden ligeledes N. V., og ankom 54 Skibe. Dag er Vinden S. V., og ved Postens Afgang vare 30 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Kiøbenhavn, den 7de Maji. Den 25de April d. A. er Studenten Peter Andreas Heiberg allernaadigst forundt Bestalling paa at være Translateur i og af det Spanske, Portugisiske, Jtalienske og flere Sprog. Samme Dag er Aanon Salve en allernaadigst beskikket til Controlleur ved Arendals Toldsted i Norge.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 37.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Grosserer Søren Broch, c. Søe=Asseurance-Compagniet, No. 215. Procurator Lange som anbefalet Actor, c. Delinqventerne Niels Hansen, Johan Jacob Christopher Ortman, Jacob Ludvig Petri, og Kieldermand Rasmus Michelsen, alle af Kiøbenhavn, af hvilke de 3 første formedelst begaaet stort Tyverie, og den sidste, som overbeviist om, at de af ham kiøbte Sager var Tyvekoster, samtlig ere dømt at stryges til Kagen, og arbeide i nærmeste Fæstning deres Lisvtid, med videre. No. 16. Mosse Kirke, c. dens forrige Directeurer og Jnspecteurer. No. 41. Hof Tømmermester Bøye Junge, c. Snedker Kampff. No. 125. Peder Frederichsen, c. Niels Banche og Jens Nielsen. No. 151. Onden Arnesen Store Lund, c. Lars Ellevsen Roed. Fra Stadens Raadstue er den 2den Maji d. A. udkom kommet en Brød=Taxt, hvorefter Bagerne her udi Staden, sig indtil videre have at rette. 1) Brød af sigted Hvedemeel: Franske eller Rasped Brød for 2 Skill. skal veie 9 Lod. 2 Qvintin. Det af de privilegerede franske Bagere bagende Franskbrød skal for 2 s. veie 10 L. 2 Qv. Hvede=Simler skal for 1 s. veie 4 L. 3 Qv. Runde=Brød for 1 s. 5 L. 3 Qv. Hvede=Tvebakker for 1 s. 4 L. 2 Qv. 2) Brød af sigtede Rugmeel: Et Fireskillings Suurbrød skal veie 27 L. Et Toskillings dito 13 L. 2 Qv. Et Eenskillings dito 6 L. 3 Qv Rug=Tvebakker, vel igiennemtørrede, for 1 s. 4 L. 3 Qv 3) Brød af grovt maled Rugmeel: Et Trettenskillingsbrød skal veie 6 Pd. 2 Qv. Et Syvskillings dito 3 Pd. 7 L. 3 Qv. Et Fireskilligs dito 2 Pd. 2 L. 3 Qv. En Skofte for 1 s. 16 L. 3 Qv.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Ved Tal=Lotteriets 396 Trækning i Altona udkom: No. 26, 31, 71, 29, 21.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
I Dag blev paa Børsen ved Auction solgt 4 asiatiske Actier, a 848 til 850 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Barom. Therm. Vinden. 30 April. 27. 5. 9. 7 1/2 Varme. S. S. V. 1 Maji. 27. 8. 8. 10 1/4 - - S. O. 27. 9. 6. 5 3/4 - - N. V. 3 - - 28. 1. 4. 11 - - S. V. 4 - - 27. 10. C. 9 - - V. 6 - - 28. 3. 2. 8 1/4 - - S. O. Fra den 5te til 7de Maji ere følgende Skibe indkomne: Constantia, Capit. H. Kroyer, fra Ostindien med Ostindiske Vahre for particulair Regning; Capit. G. Urban, J. Hansen og J. Thorsen her af Staden, og T. Jessen af Sønderborg, alle 4 fra Bourdeaux med Viin, Brændeviin og Stykgods; Capit. N. Nielsen af Flensborg fra Mallaga med Frugter; Capit. R. Christ, R. M. Walmsley og W. Bra fra Nytastel, og A. Wilson fra Borovstones med SteenkuCapit. G. Kendal fra London med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Død. Helsingøer den 5te Maji Tømmermester Bergendal Kiereste, Susanna Hansen, 44 Aar og 20 Dage. Ki benhavn den 11te Martii S. T. Hr. Oberste Christian Fridrich von Rappe, i sit 58 Aar; Hr. Peder Vogelius, Sogn præst til Helliggeistes Kirke, 46 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Fra den 28de April til 5te Maji ere her i Staden copuler 15 Par, fødte Drenge 27, Piger 20, tilsammen 47 døde Mænd 23, Qvinder 10, Drenge 9, Piger, tilsammen 46; altsaa 1 fleer født end død. De Døde er bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barseseng 1, Brystsyge 6, Forraadnelses=Feber 4, Gicht 1 Guulsot 1, Halssyge 2, Hidsigfeber 1, Hoste 1, Jnflammation 4, Kopper 2, Skarlagens=Feber 1, Slag 6 Stikflod 1, Svindsot 1, Tærende Syge 7, Uangive Svagheder 2, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Vexel=Cours, den 5te Maji. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 95 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 1/3 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 136 1/4 14 Dages Sigt 137 3/4 Dito i Courant 2 Maan. Dato 132 1/2 14 Dages Sigt 133 3/4 3/4 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 140, 14 Dages Sigt 141
Berlingske Tidende, 1787-05-07
AVERTISSEENTS. Fra Pressen er udkommen i det tydske Sprog, Kurzes chemi U sches Handbuch von N. Tychsen, Lector der Chemie, som faaes hos Forfatteren paa Østergade No. 47. for 4 Mk. paa Tryk og 5 Mk. paa Skrivpapiir. Ligeledes faaes endnu sammested, hans danske chemiske Haandbog i 3 Bind for 15 Mk. Collof Greves Besvarelse til (den i Luften hæderlige bekiendte, Autor af Perodien, Liigbegiegnelse og sikre Lægemiddel, i Try udgiven mod ham i Bergen 24 s. - dito Besvarelse til Autor B. Børresen for Tak for sidst 8 s. - dito Besvarelse til Antor for nogle faa Tanker, i Tryk udgivet i Bergen, og Rollof Grev og hans Skrifter i Almindelighed 8 s. - dito Besvarelse til Autor paa sine i Bergen udgivne faa Tanker om de liturgisk Stridigheder, og Rollof Greves saavelsom hans Modstandere, Skrifter 8 s. - faaes hos Autor i Bergen og hos Hr. BogtrykkeThiele i store Helliggeiststræde Nr. 150, samt hos Hr. Boghandler Hegelund i store Færgestræde.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Den nyelig udkomne Hilmar Curas's Franske og Dansk Grammatik, sælges hos Forlæggeren Boghandler Chrivalier, i lille Kanikestrædet Nr. 26 for 5 Mk. uindbunden og 1 Rdlr. indbunden. Noale paa Skrivpapiir er ligeledes at bekomme for 1 Rdlr. i raa Materie. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Bør Fader vor a. betragtet i sin høie Værd; og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for i Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Fridericide Braes, Major ved Vores Holsteenske Rytter=Regiment af Vor Kiøbstæd Colding, og Henrich Rosenauer, Hauch, Vores Justits=Raad og Landstings=Hører ved NørreJyllands Landsting, deres paa samtlige Arvingers Vegne efter afg. Frue Anna de Braes, for Buchvaldt, af Vor Kiøbstæd Viborg, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama ind pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Sammer, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Frue Anna de Braes, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for Byetinget i bemelte Viborg, saavelsom Nørre-Jyllands Landsting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot "Christiansborg udi Vores Kongel. Residen Stad Kiøbenhavn, den 27de April 1787. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Major Friderie de Braes og Justits=Raad Henrie Rosenauer, Hauch, Bevilling, at de paa samtlige Arvingers Vegne efter afg. Frue Anna de Braes fød Buchvaldt af Viborg, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i Aviserne indkalde bemelte Frue de Braes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre efter fornævnte afg. Frue Anna de Braes sød von Buchvald af Wiborg, da dermed at melde sig enten hos mig Major Braes i Colding eller mig Justits=Raad Hauch i Wiborg, inden forskrevne Tids Forløb, som af samtlige Arvinger befuldmægtigede til at afgiøre enhver lovlig Fordring. Colding, den 30te April, og Wiborg, den 1ste Mai 1787. Fr. de Braes. H. R. Hauch. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Anders Faaborg, Kiøbmand i Vor Kiøbstæd Callundborg, i Vort Land Sielland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og Odense AdresseContoirs Efterretninger, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silen, tii, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter hans i Vor Kiøbstæd Odense ved Døden afgangne, Søster Johanne Faaborg, forhen afg. Kiøbmand Arnt Het tings Efterleverske, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre enten for "Supplicanten, eller Christian Lottrup i bemelte Odense; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 13de April 1787. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Anders Faaborg af Callundborg, Bevilling at maae i Aviserne indkalde hans afg. Søster Johanne Faaborg, afg. Kiøbmand Hettings Efterleverskes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
J Følge forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling, bliver min afg. Søster i Odense Mad. Hettings Creditorer herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldte, at anmelde og beviisliggjøre deres retmæssige Fordringer, enten for mig selv, eller Kiøbmand Sr. Christian Lottrup i bemelte Odense. Callundborg, den 16de April 1787. Anders Faaborg. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Os Elskelig Johan Thomas Flindt, Vores General-Auditeur og Byefoged i Vor Kiøbstæd Rudkiøbing paa Vort Land Langeland, samt Herredsfoged over bemelte Langelands Herred, og Landvæsens=Commissair Friderich Bagge, som udnævnte "Opbudsmænd udi Kiøbmand Jens Pilegaard af bemelte Rudkiøbing, hans Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Fyenske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Kiøbmand Jens Pille gaards Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 7de April 1787. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. General=Auditeur og Byefoged Johan Thomas Flindt, og Landvæsens=Commissair Friderich Bagge, som Opbudsmænd i Kiøbmand Jens Pillegaard af Rudkiøbing paa Langeland, hans Opbudsboe, Bevilling ved Proclama i Aviserne, at indkalde bemelte Opbudsboes Creditorer. J Medhold af ovenstaaende allernaadigste Bevilling indkaldes, paa den derved tilladte Maade, og til deri bestemte Tider, Kiøbmand Jens Pillegaards Opbudsboes Creditorer, til hvis behagelige Efterretning herhos erindres: at Samling i Opbudsboenbliver foretaget den 31te May, 12te Julii og 23de August førstkommende; Kl. 10 Formiddag. Rudkiøbing, den 13de April 1787. Flindt. Bagge.