Berlingske Tidende, 1753-01-15
Fortsættelse paa forrige Aars Merkværdigheder. Februar. Først udi denne Maaned blev den imellem Hans Kongel. Majestet, vores Allernaadigste Monarch, og Regieringen i Tunis sluttede Freds-Tractat bekiendt. Ligesaadan Tractat imellem Hans Majestet og Regieringen i Tripoli, blev i denne Maaned i Tripoli publiceret. Den 4de blev den afdøde Arve-Statholders Liig med megen Stads udført fra Haag til sit Hvilested. Samme Dag døde Hertug Ludevig af Orleans i hans Alders 48 Aar og 6 Maaneder. Den 9de blev i Danzig ved en Edict bekiendtgjort, paa hvad Maade de indbyrdes Tvistigheder imellem Magistraten og Borgerskabet, vare ved den Kongel. AssessorialRet blevne paakiendte. Den 10de døde Mad. Anna Henriette, første Kongel. Princesse af Frankrige, i hendes Alders 25 Aar. Den 21de, da den Hamborgske Syndicus, Hr. Kleseker, havde i Madrit en Conferenz med den Kongel. Spanske Stats=Minister, Marqvis de la Ensenada, fik Hamborgerne den første Forhaabning om, at det Spanske Handels=Forbud igien torde blive ophævet. Den 23de Den leve adskillige Personer i Strasborg arresterede. 25de fortørrede omsider paa Vesuvis Svovel-Kilden det A trio del Cavallo, og den 27de holdt dette Jldsprudende Bierg omsider reent op at røge, efter at saadant havde denne Gang varet længer end nogen Tid tilforn, nemlig over et Fierding Aar. Ellers indløb fra Batavia med Breve af 15 Julii forrige Aar, den Tidende, at Hollænderne havde erholdt vigtige Fordeele over en Mængde Bantammeser, der havde opsat sig imod dem. Fra Florida blev berettet, at Staden Marc var ved en hæftig Orcan bleven aldeles ødelagt. Lige saadanne Efterretninger om Orcaner og dermed følgende Jordskælv indløb ogsaa fra St. Domingo og andre Steder i Vestindien, hvilke i de 3 sidste Maaneder af Aaret 1751 havde derved taget usigelig Skade. J Lissabon erholdt man den sørgelige Tidende, at udi Provintzen los Montes di Terra di Moncerve vare over 6000 Huuse ved Jordskælv blevne omkastede. Da ellers Kongen af Store-Britannien lavede sig til at gjøre en Reyse til Tydskland, saa begyndte man i gien at tale om en Romersk Konges Udvællelse. Men ved Rigs-Dagen i Regensborg passerede intet videre merkværdigt. end at man søgte at raade Bod paa det Tydske Mynt-Væsens Decadence. Derimod lovede man ved det Spanske Hof, at give de Engelske en billig Satisfaction for de af de Spanske Vagt=Skibe udi America, og i sær udi Bayen, af Honduras, øvede Caperier, Provinzen Holland søgte ved en ny Reduction iblant sine Tropper at raade Bod paa Penge=Mangelen; og Kongen af Sardinien søgte hos Paven om Tilladelse, at Banqverouterere og andre forsætlige Misdædere maatte i Fremtiden ingen Skyts nyde paa de hellige Steder udi hans Stater. J Genua var man meget betuttet over de Corsicanske Affaires, der bleve alt værte og værre, saasom ogsaa Jndbyggerne i den Genuesiske Forstad Bisagno gjorde 2 Gange Oprør, og kunde ikke anderledes end ved nogle Detachements Soldater bringes til Lydighed igien. Det blev ogsaa anseet som noget merkværdigt, at den Tyrkiske Keyser gav Tilladelse til at bygge en Evangelisk Kirke i Bukarest udi Wallachiet; item, at Parlamentet i Toulouse forordnede, at de Riige skulde give den tien de Part af deres Formue til at forsyne de Fattige med Brød; og at biskopen af Chartres endogsaa til den Ende solgte selv sit Sølv-Tøy. Endelig proberede man i Paris et besynderligt Middel imod den faldende Syge, hvilket man havde lært af de Vilde i America.