Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-06
Den russiske Flaade, som er paa Reisen til England og som passerede det store Belt d. 24de f. M., antages nu bestemt at skulle være solgt til Spanien, men som man troer ikke for Penge; men for en Colonial Besiddelse. (Det gamle Rygte om Californiens Aftrædelse friskes op paa nye.) Den afseilede fra Reval, og havde kun en svag Besætning, da Folkene skulle bringes tilbage til Rusland. Naar denne Flaade bliver overleveret til Spanien saa skulle et Par spanske Krigskibe stode til den, og den skal da bruges til at krydse mod Jnsurgenterne og at bringe Tropper over til Amme rika. Man bemærker forresten at den russiske Minister i Madrid, Hr. v. Tatischeff, behandles med største Agtelse, og at den engelske Minister Hr. Arthur Wellesley afsender mange Courerer. Det faaer stedse meere Udseendet af, at den engelske Regiering er ikke ugunstigt sindet mod de spanske Jnsurgentere; det gaaer nu saa vidt at disse ikke forhindres i at opkiøbe Skibe i England, for at indrettes til Krigskibe; Lord Cochrane som er en bekiendt Søehelt, siges at skulle commandere en saadan Flaade. Jfølge det brittiske Søndagsblad: Engelskmanden, blive bestandigen Skibe udrustede paa Theemsen for at bringe Officerer, Underofficerer og Soldater til Benezuela; den 7de October laae et Skib færdigt til at afseile, som havde 200 Mand tilligemed Officerer ombord for deraf at oprette et Jægercorps, et andet Skib var næsten seilfærdigt, som foruden mange Mennesker, er ladet med den hele Armatur for et Regiment Cavallerie; et tredie Skib har alt det nødvendige inde for et Regiment Lanzenerere. Officerer indskibe sig af alle Grader; det lader som det ikke fattes Jnsurgenterne paa Penge til at giøre Jndkiøb af deres Fornødenheder. Saadanne Understøttelser kunne forslaae noget; det er ogsaa troeligt at England ikke kan for Øieblikket gjerne see, at Colonierne komme tilbage under Spaniens Herredømme; thi det føler, at det har den største Fordeel af den frie Handel paa Colonierne, og at det maae fornemmelig tilskrive denne, at dets Handel og Fabrikvæsen har saa kiendeligt forbedret sig paa den sidste Tid. Det er ogsaa høist mærkeligt at det engelske Blad Coureren som hidintil var Jnsurgenterne saa gramt, har pludselig skiftet Tone; det tilstaaes, at Englands Handelsfordeel gjør det ønskeligt at Colonierne maatte blive uafhængige; men at Exemplet kun bliver farligt i Fremtiden. England kan vel ikke understøtte Jnsurgenterne, uden at lægge sig ud med de Europæiske Magter; men det kan ikke heller biedrage til at betvinge dem, derved vilde Regieringen faae Handelstanden imod sig, og vel skaffe. sig Venner i Cadix, men ikke paa Børsen i London. Om Krigen i Guiana have vi fornyelig faaet en Beretning af et Øienvidne, da en ung Bremer, som har været der i Fangenskab i 18 Maaneder, er i denne Tid kommet tilbage derfra; han fortæller at han var sluppet ud den 14de Junii af Augustura, som dengang var endnu beleiret af Jnsurgenterne, og befandt sig i den største Nød. En lang Tid herskede der en ødelæggende Feber, og af 4000 Mennesker døde dagligen 25 til 30. Æsler, Muulæster, Heste, Hunde, Katte og Fiirbeen vare Lækkerbidskener. Jnsurgenterne havde gjort flere Forsøg paa at tage Fæstningen med Storm; men det var ikke lykkedes dem, da den var godt forsynet med Kanoner. Dog var hele Provinsen i deres Hænder paa Augustura nær, som ogsaa kaldes Nye=Guiana og paa Gammel Guiana nær, en Slags Fæstning, som ligger 90 Mile nærmere ved Mundingen af OrinokoDen tappre General Par, en Mulat Kreole fra Curacao commanderede Jnsurgenterne. Hans Hovedqvarteer var i det District, som udgjorde fordum Præsternes Missioner og kaldes derefter, (det kaldes egentlig de Cataloniske Capucineres Distrikt, og ligger syd for Augustura) og kun et lidet Corps Cavallerie under en Tydskers Befaling bevogtede Staden. (Man veed at Besætningen da den ikke længere kunde modstaae Hungeren tog Flugten ned af Orinoko og overlod Fæstningen til Jnsurgenterne).