JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Hs. Majestæt Kongen af Preussen kan med Grund haabe, at Hs. Allerchristeligste Majestæt vil lade Hans Bestræbelser. for Rigsystemets Vedligeholdelse vederfares Ret, og at omendskiønt Kronen Frankrige har i den Badenske Fred lovet, ikke at være imod en forefaldende Omtuskning at Bayern, saa vil den dog derved ikke ophæve Huset Bayerns Forbindtligheder imod sig selv og imod Riget, ei heller autorisere en Omtuskning af heele Hertugdømmet Bayern. En heller kan det være Ham, som Naboe og Garant for den Westphalske og Teschnerske Fred, samt for det tydske Rigsyster, ligegyldigt, om det sidste tilligemed Ligevægten i Tydskland og i Europa selv blev, ved den Bayerske Kredses vilkaarlige Forening med det allerede saa overmægtige Østerrigske Monarchie, sat i en øiensynlig Fare. Ligeledes kan man vente, at Hs. Majestæt, den Russiske Keiserinde, vil, i Følge Hendes Garantie af Teschnerfreden og Hendes ædelmodige Sindelav mod det tydske Rige, ikke meere begunstige den for samme saa farlige Omtuskning af Bayern, da Høistsamme nu ved den givne Oplysning om den sande Beskaffenhed af den Badenske Freds 18 Artikel er overbeviist om, at samme ikke engang tillader en frivillig Omtuskning af hele Bayern. Med samme Tillid kan det Kongel. Preussiske Hof overlade den hele omtvistede Sag til samtlige Rigstænders og alle Europæiske Hoffers upartiske Bedømmelser, og troer, ved de i denne Besvarelse anførte troeværdige Beviser at have noksom godtgjort: At i Conferencerne, som bleve holdte i Berlin og Braunau førend Teschner=Freden blev sluttet bragte det Wienske Hof Omtuskningen af det halve Bayern, Forslag, men at det Preussiske Hof satte sig imod samme, og at der altsaa har været Spørsmaal derom; at naar det Wienske Hof nu ikke vil forstaae sig paa dette Spørsmaal om Til eller Utilladeligheden af en Omtuskning, men meget meere paastaaer, at det ved Frasigelsen af alle sine Fordringer paa Bayern ikke har frasagt sig en saa kaldet venskabelig Omtuskning, saa vil det derved ganske ophæve og tilintetgiøre Contrahenternes Hensigt og Formaal i Teschner=Freden, der, som bekiendt, gik ud paa at holde Bayern ved Huset Palz.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
at de Psalgiske Familieforbund aldeles forbyde Afhændigelsen, af hele Bayern; at det Kongl. Preussiske Hoffes Grundsætninger ikke uden ved en forsætlig Fordreielse kan anvendes paa Tilfældet med Bayern, eftersom de Churbrandenborgske Familieforbund ikke udtrykkelig forbyde Omtuskning, ei heller ved Fredsslutninger ere garanterte paa den Maade og i den Hensigt, som de Pfalzbayerske, og at Churhuset Brandenborg, alt dette fraregnet, endnu aldrig har tænkt eller vil tænke paa sit Churfyrstendømmes Omtuskning, som det skal skee med Bayern; At Huset Pfalz Bayern ingenlunde ved den Badenske Fred er af Riget bleven tilladt, at borttuske hele Hertugdømmet Bayern til sammes største Skade og Fare, men at allene Frankriges Samtykke dertil er bleven udbetinget; At altsaa den af det Wienske Hof foreslagne Omtuskning af Bayern er efter alle disse Forudsætninger ganske stridende imod Teschner=Freden, imod de deri garanderede Pfalz Bayerske Familieforbund, den gyldne Bulle, Valg, Capitulationens Mening, og overhovedet imod det hele Rigsystem, samt vilde aldeles ophæve sammes Sikkerhed, og Ligevægt. Saa lidet bevisende altsaa de i Undersøgelsen Side 26 og 27de anførte Sætninger ere, saa feilende og urigtig er og den af samme dragne uindskrænkte og heftige Slutning: At da Unions=Tractaten sigtede til at hindre de 2de Huse, Østerrige og Pfalz, med bevæbnet Haand fra at udøve deres Rettigheder, naar de om kort eller lang Tid bleve enige om at omtuske nogle af deres Besiddelser, saa var bemeldte Unions=Tractat offensiv imod begge Huse, og stridende mod Rigets Grundforfatning, den Westphalske Fred, Valgcapitulationen, og fornemmelig mod Executions=Anordningen af Aaret 1673, efter hvilken ingen Stand maa for nogen Aarsags Skyld fornærme eller ved nogen Handling forulempe den anden, ei heller oprette nogen Conspiration eller utilladeligt Forbund imod samme.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
J Slutningen af Undersøgelsen søger man af Grev von Romanzows Taushed i hans Beretninger, og af andre Jnductioner, tioner at bevise, at samme ikke har gjort Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Pfalz Zweybrücken Omtuskningsforslage paa en truende Maade. Man har i de Kongel. Preussiske Erklæringer kun sagt ganske lidet derom, uagtet de gode Efterretninger, som man har havt fra Zweybrücken, og sortieneat troes; man kunde og let endnu mere oplyse denne Punkt, dersom man vilde bekiendtgiøre den imellem Hs. Durchl. Hertugen og Grev v. Romanzow førte Correspondence, samt den Memoire, som det Hertugelige Zweybrückske Hof i Januarii Maaned tilskrev det Russiskkeiserlige. Men man holder det for unødvendigt, længere at underholde Publikunmed disse Gienstande, da Hs. Russiskkeiserlige Majestæt i sine Circulair=Declarationer har forsikret, at Høistsamme ikke har ladet Hertugen af Zeybrücken giøre andet Forslag end om en frivillig Omtuskning, og at man havde ladet samme ganske falde, efterat Hertugen havde afslaaet det. Da nu det Wienske Hof i Slutningen af sin Undersøgelse ligeledes siger At det i den hele Sag, for enten at iværksætte den, eller og, som virkelig er skeet, at lade den aldeles fare, ikke kom an paa andet, end paa et af Hertugens uindskrænkede Godtbefindende. hængende Ja eller Nei,
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Saa haaber man, at denne det Wienske Hoffes endelige Erklæring er ligesaa alvorlig meent, som Hs. RussiskkeiserligeMajestæts, og at samme aldrig meere vil tænke paa en saadan frivillig Omtuskning, som Conventionen af 3die Januarii 1778 var, om hvis Frivillighed man den Gang underrettede Publikum ved Churfyrsten af Pfals's og Hertugen af Zeybrückens Skrivelse af 22de Januarii 1778, der blev trykket i den nødvendige Bekiendtgiørelse af nogle nye og vigtige Omstændigheder ved den Beyerske Arvefølge i December Maaned 1778. Til Lykke for Tydskland vil da det Wienske og Preussiske Hoffes nærværende Strid allene falde ud til en Forskiel i Meningerne over det speculativiske Spørsmaal.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Om en frivillig Omtuskning af Bayern kan nogensinde have Sted, og der altsaa, saa længe Huset Pfalz=Bayern vedbliver sine nærværende høimodige Beslutninger, ikke kan have videre Følger.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Da nu de fornemste Omstændigheder ved det nyere Bayer, ske Omtusknings=Project ere oplyste, og begge Parter have forelagt den upartiske Verden Grundene til deres Forhold, saa maae samme nu dømme, om Hs. Kongel. Preussiske Majestæt ikke har havt tilstrækkelig Aarsag og Anledning til, ved saadanne beskedne Forestillinger og Erklæringer at bekiendtgiøre saavel de Europæiske Hoffer som Rigstænderne sine Tanker om dette nye Omtusknings=Project, at foreslaae dem en Association til Rigsystemets Vedligeholdelse, samt at slutte den med nogle af samme, og at altsaa dette constitutionsmæssige Forbund, der ikke sigter til nogens Fornærmelse, et allene defensiv, og fortiener ingen Dadel, men meget mere alle patriotiske og veltænkende Hoffers og Rigstænders fuldkomne Difald.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Kort Udtog af de fornemste Begivenheder og andre mærkværdige Tilfælder i Aaret 1786.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 1ste Januarii bleve Guldmynterne i Sardinien for høiede. - Den 4de blev Premierministeren Sambuccai Neapolis afskediget, og Marqvis Carraciolo igien udnævnt til hans Efterfølger. J Berlin døde den jødiske PhilosopMoses Mendelsohn. - Den 6te forulykte det Engelske Skib, Hassewel, tilligemed 20 andre Skibe. Det Fransk Hof underskrev Ægteskabscontracten imellem Baron Sta og Demoiselle Necker. - Den 9de ankom General=Gouverneur Macartney uformodentlig fra Asien til London. - Den 11te udnævnte Generalstaterne Commissarier til Grændseernes Fastsættelse med de Østerrigske Nederlande; og besluttede at forære Kongen af Frankrige 2de Linieskibe. - Den 12te bleve Guldmynterne i Wien forhøiede; og i Rom giorde de 2de Brødre, Cardinal York og Prætendenten, en høitidelig Donation af alle de Stuartske Juveler, til Gunst for Hertuginden af Albany. - Den 17de døde den regierende Fyrstinde af Carolath. - Den 19de døde den 8 Aars gamle Tyrkiske Prinds Suleiman. - Den 24de blev Storviziren Haznadar, Reis Effendi, Mufti og flere afsatte, og JustufAga udnævnt til Storvizir. - Den 26de blev i Amsterdam holdt en stor Fest i Anledning af Alliancen med Frankrige. - Den 27de døde den berømte Preussiske General von Ziethen. J denne Maaned indfaldt Tippo Saibs Død i Jndien, og det Hollandske Ostindiske Compagnie aabnede et Laan af 10 Millioner.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 2den Febr. bekiendtgjorde Hertugen af Würtemberg, sin trufne Forbindelse med Rigsgrevinden af Hohenheim. - Den 12te lod Keiseren Forterne, Lillo og Lieffenshoek, tage i Besiddelse. - Den 13de udkom i Rom et Citations= og Suspensions-Decret imod Cardinal Rohan. - Den 15de blev Storfyrstinden af Rusland forløst med Prindsesse Maria. - Den 17de begyndte Edmund Burke sin Klage imod Warren Hastings i Parlementet. - Den 18de blev Dronningen af Neapolis forløst med en Prindsesse. - Den 24de blev Grev Cornmallis udnævnt til General=Gouverneur af Bengalen. - Den 27de indfaldt der et Jordskiælv i Schlesien, Mühren, Pohlen og Ungern. J denne Maaned kom endelig Freden imellem Spanien og Algier i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 6te Martii ankom den omkring Verden seilende Franske Eskadre under Grev Peyrouse til Conception i Chilli. -
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 17de var en stor Allarm i Haag i Anledning af den Dordrechtske Kareths Passage igiennem den Statholderske Port. -
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 23de anrettede Weixelen store Ødelæggelser i Vestpreussen. - Den 29de frembragte Hr. Pitt i Underhuset sin Plan til Nationalgieldens Formindskelse. J denne Maaned skede i Berlin en stor General=Promotion. J Serailet døde den Tyrkiske Prindsesse Alem Schach, og Venetianerne bombarderte Sax.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 6te April blev Hospodaren Draco Suzzo i Wallachiet afsat, og Mavrojeny igien udnævnt til hans Efterfølger. - Den Den 15de blev Sir Guy Carleton, Greve af Dorchester udnævnt til General=Gouverneur over det Brittiske Nordamerika. - Den 21de bleve Generalstaterne overleverte en Fransk Memoire i Anledning af Republikens Anliggender. - Den 29de tiltraadde den Tyrkiske Storadmiral Toget til Egypten. J denne Maaned ødelagde den oprørske Pacha af Scutari Staden Pisrendi, og gjorde nye Jndfald i det Venctianske. (Alle Deyens af Tripolis Sønner og Paarørende døde af en ondartet Sygdom.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 4de og 6te Maji ødelagde Ridder Emo Staden Staved et Bombardement. - Den 8de blev Rigsdagen aabnet Stokholm. - Den 12te og 13de bleve mange Personer, Neapolis arresterte som Statsfanger. - Den 14de blev det Preussiske Svar paa det Russiske Hofs sidste Memoire i Sagen med Staden Danzig tilstillet den Russiske Gesandt i Berlin. - Den 15de fik Generalstaterne en Preussisk Memoire angaaende Republikens Anliggender. - Den 21de overgarden berygtede Bandit, Rinaldini, sig tilligemed 5 Mand til en Corps Pavelige Tropper af mere end 300 Mand. - Den 27de blev Formæhlingen imellem Hs. Kongel. Høihed Kronprindsesse Lovise Augusta af Dannemark og Hs. Durchlauchtighed, Arveprinds Frederich Christian af Schlesvig=Holsteen. Augustenborg, fuldbyrdet. - Den 31te blev der i Paris sæl det Dom i den berygtede Halsmykkesag. J denne Maaned døde den 74 Aars gamle Prinds Carl August af Baden. Den 1ste Junii blev Cardinal Rohan udladt af Bastillen. Den 2den blev han forviist til Chaise Dien. - Den 7de blev Kronprindsen af Sverrig høitidelig examineret i Overværelse af Rigstænderne. - Den 10de og 13de blev Dalhem m.m. afstaaet til de Keiserl. Commissarier, og de stipulerte Keiserl. Besiddelser til de hollandske Commissarier. Den 13de bevilligede det Brittiske Underhuus en stræng Motion imod Warrer, Hastings. - Den 14de blev der imellem Engeland og Spanien sluttet en Convention angaaende Mosquito=Kysten. - Den 16de tiltraadde Keiseren en Reise af 500 Mile. - Den 18de ankom den Arvestatholderske Familie til Seeland. - Den 21de gjorde Kongen af Frankrige en Reise til Cherbourg. Samme Dag leed Grevinde la Motte sin Straf. -
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 22de blev Rigsdagen i Stokholm sluttet. J Slutningen af denne Maaned anrettede Donau, Jnn, Ens og Salza store Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 1ste Julii ankom Kongen af Engelands 5te, 6te og 7de Søn til Stade, og reiste derfra til Gottingen. - Den 2den tiltraadde Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Dannemark en Reise til den Svenske Leir i Skaane, kom den 6te tilbage til Kiøbenhavn, og den 9de aflagde Hs. Majestæt Kongen af Sverrig et Besøg hos de samtlige Kongel. Herskaber paa Slottet Marienlyst. - Den 5te blev ogsaa en Engelsk Memoire overleveret Generalstaterne i Anledning af Republikens Anliggender, og den Tyrkiske Storadmiral ankom med sin Flode til Alexandrien. - Den 9de blev Dronningen af Frankrige forløst med Madame Sophie. - Fra den 24de til 31te ødelagde Ridder Emo Staden Bizerta. - Den 25de vendte den Arvestatholderske Familie tilbage fra Sceland til Slottet Loo. - Den 29de besluttede Staterne af Holland, med 10 Stemmer imod 9, ikke at give Arvestatholderen Commandoen over Garnisonen i Haag tilbage igien. J Begyndelsen af denne Maaned traf Prindsen af Wallis et occonomiskt Arrangement til hans Gieldes Afbetaling.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 2den August gjorde Margaretha Nicolson sin mordiske Anfald paa Kongen af Engeland; og den bevæbnede Deel af Borgerne i Urtrecht afsatte deres Magistrat. - Den 13de udfærdigede Arvestatholderen en Protestationsskrivelse i Anledning af Commando Sagen. -
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 17de døde Frederich den Anden, Konge af Preussen. - Den 18de kom den nye Preussiske Monarch Fridrich, Wilhelm den Anden til Berlin. - Den 19de anrettede Donau, Jnn, og Jsar nye Ødelæggelser. - Den 25de gjorde den oprørske Pacha af Scutari en grusom Expedition. - J denne og følgende Maaned forefaldt 2de blodige Optrin imellem Russerne og Lesghierne til Skade for de første.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 5te September bleve de oprørske Gelderske Stæder, Hattem og Elburg, indtagne med bevæbnet Haand. - Den 6te besluttede Staterne af Holland efter de fleste Stemmer at suspendere deres General=Capitain. - Den 9de gik den forevigede Preussiske Monarches Liigbegiegnelse høitidelig for sig i Potsdam. - Den 13de kom den Preussiske Statsminister, Grev von Görtz, til Haag. - Den 18de blev Hs. Kongl. Høiheds Arveprinds Frederich af Danmarks Gemahlinde forløst med en Prinds, som i Daaben blev kaldet Christian Frederich. - Den 19de blev den nye Preussiske Monarch, hyldet i Kønigsberg. - Den 26de blev en Skibsfarts= og Handels-Tractat imellem Frankrige og Storbritanien undertegnet i Versailles. - Fra den 28de September til 6te October bombarderte Ridder Emo Staden Susaa.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 2den October begyndte Rigsdagen i Warschau, og Engeland døde Admiral Koppel. - Den 10de udfærdigede Arvestatholderen en nye Forsvars=Memoire. - Den 12te holdte den bevæbnede Deel af Borgerne i Urtrecht et Borgemestervalg. - Den 22de tiltraadde Kongen og Kronprindsen, af Sverrig en Reise til Upsalg. - Den 31te døde den Engelske Prindsesse Amalia; og i Sverrig blev et Vestindiske Handelselskab oprettet. J denne Maaned kom en Convention imellem Marocco og Kongressen i Stand. Den 6te November blev mere end den halve Deel af Staden Salzungen lagt i Aske. - Den 8de begav den Arvestatholderske Familie sig fra Lov til Nymegen. - Den 29de blev Grevinden af Lippe=Bückeburg, fød Prindsesse af Hessen, forløst med en Prindsesse. J denne Maaned fik man Efterretning om en nye Convention imellem Rusland og Porten. Den 2den December blev Formæhlingen imellem Prinds Frederich af Hessen=Cassel og Prindsessen af Nassau=Usingen fuldbyrdet. - Den 6te døde Prinds Æmil August af Holsteen Augustenborg.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærk ninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber; saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv Frederichsberggaden, nogle saa paa fiin Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Fra Pressen er udkommet: Physisk og Skonomisk, samt Topo3 graphisk Beskrivelse over Gulbransdalens Provstie i Agers huus Stift i Norge, med Kobbere. Af H. T. Hiørthøi, Provst og Sognepræst for Nye=Kirkens Menighed i Bergen. Første og Anden Deel, og sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Møller, i Frederichsberggaden Nr. 230, saa og paa Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i store Færgestræde, paa fiin Papiir for 1 Rdlr. 4 Mk. og Trykpapiir 1 Rdlr. 2 Mk. Afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Toldkammer Friderich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter et original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forvedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanger, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn ne, andet forbedrede Oplag, fiint Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Præditen om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiint Papiir 8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Udtog af en Tydsk Officeers Skrivelse fra Boucherville i Canada, den 25de September.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Da jeg den 17de hujus gjorde mig færdig, for med et Skib at afreise til Qvebek, blev jeg i 2de Dage opholdt ved en stor Naturbegivenhed, som kom det hele Land til at zittre. Jeg vil beskrive Dem samme, ligesom den har tildraget sig fra Qvebek af til hen over Gallette. Om Morgenen Kl. 8 i Qvebek, og Kl. henimod 10 i Montreal blæste en stærk Nordostvind, Himmelen blev overtrukken med en sort Skye, og den skede endeel Tordenslag Kl. 11 om Formiddagen i Qvebek, henimod Middag i St. Anne, og Trois Revieres, henimod 1 i Berthier henimod 2 1/2 i Montreal, og imellem 3 og 4 Cedres og la Galette. Det var saa mørkt, at det ikke kunde have været mørkere ved en total Soleformørkelse og den mørkeste Nat. Jkke et Skridt kunde man giøre uden Lys, og det hele Mørke varede til Kl. henimod 4. Det var ledsage med forskrækkelige Tordenslag og en Stank, som lugtede af Svovel og Beeg. De seer, at Begyndelsen til dette Mørke var forskiællig, men Enden og Varigheden næsten overalt lige; thi Kl. 4 1/2 var det næsten allevegne Lyst igien og den almindelige Forskrækkelse begyndte at aftage. Jmedens Mørket varede faldt en Art af Dug eller Regn ned Nogle Herrer i Montreal havde udbredet et hvidt Klæde, paa hvilket man bemerkede et Slags Skum, som, naar det blev udvreet, gav en sort, samt af Svovel og Beeg stinkende Fugtighed fra sig. Jeg troer, at dette er formodentlig kom met af en Vulkan, der maae have aabnet sig i Nordost af Amerika.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Smirna, den 2den November. Paa nogen Tiid har man her aldeles ingen Efterretning havt fra Egypten, og veed ei heller, hvorledes Capitain Pachas Foretagende er løbet af.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Constantinopel, den 28de November. Den rebelske Pacha af Scutari bliver jo længere jo værre. Jkke allene hans Tropper begaae store Udsvævelser i det Tyrkiske Gebet, men denne Rebeller har endog for nyelig været saa forvoven, at sende Portens Regninger over Undersaat, ternes aarlige Tribut tilbage med denne Erklæring: "Har brugte for nærværende Tiid selv disse Penge og kunde umuelig undvære dem." Venetianerne lader han vel nu i Roe men de kunne dog ikke troe ham, og maae for hans skyld sted, se underholde kostbare Grændse-Cordoner. Denne Rebeller opholder sig nu i Montenegro.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Rom, den 2den December. En Spansk Courer overbragte i Gaar til Grev Oneste Braschi, Pavens Fetter, et Diplom som Grande af Spanien, af første Classe, saavel for ham selv, som for alle hans Descendentere.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Rom, den 6te December. Fyrstbiskopperne af den Bayerske Kreds, og fornemmelig Erkebiskoppen af Salburg, vægre sig, i Følge Efterretninger fra Tydskland, endnu paa det eftertrykkeligste ved at erkiende den nye Pavel. Nunciatur i München. Jmidlertid synes Paven ikke at have i Sinde med Eftertryk at antage sig denne Sag, ventelig af Frygt for dog ikke at skulle kunne udrette noget. Formodentlig vil han ene og allene overlade det til Churfyrsten af Pfalzbayern, efter hvis Forlangende dennes melig Congregation holdet denne Sag angaaende, men alle inNuntiatur er bleven oprettet. Hs. Hellighed har ingen forne i et Brev aabnet sine Tanker for Churfyrsten. Middelburg, den 17de December. alle Slags Formodninger. Nogle ville paastaae, at disse paa samme at bygge Krigskibe, hvilket giver Anledning tilsJ Vlissingen anlægger man et nyt Skibsverft, forAnstalter bebude en Tilbøielighed, som man i Provindsen Seeland har til at skille sig fra Unionen.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Danzig, den 17de December. Efter en Coureers Ankomst, der for nyelig er affærdigen hertil fra Petersborg, har den her værende Magistrat bekiendtgjort det forsamlede store Raad de Svar, som det Russiske, Pohlske og Berlinske Hof have givet paa Stadens forskiællige Forslag. Det førstes Svar er ualmindelig beroe liggende, og indeholder den Forsikring, at Keiserinden uforanderlig vedbliver sin Bevaagenhed for Staden, der kan giøre sig Regning paa Hs. Beskyttelse. Det Pohlske Ho har ligeledes er klæret: "At det ikke vilde undlade at anvende alt hvad der stod i dets Magt, for at bevæge Hs. Preussiske Majestæt til at befrie den Danzigske og Pohlske Handel fra de Lænker, hvormed den var belagt." Vor Lykke skulde have været fuldkommen, dersom det Berlinske Hof havde ligeledes givet os et beroeliggende Svar. Men efter Sigende skal Hs. Preussiske Majestæt have erklæret, at Høisamme ikke kunde give noget efter af hvad den Høistsalige Konge havde udbetinget sig." Denne Erklæring giver os kun lidet Haab om, at Sagen skulde blive bilagt til vor Fornøielse. En anden os just ikke behagelig Efterretning er denne: at den Preussiske Monarch har givet sine Undersaattere en frie Handel med Caff- og Tobak, hvorved Concurrencen vil uden Tvivl blive formeret til Skade for de Danzigske Kiøbmænd.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Paris, den 18de December. Den sidste Coureer fra Petersborg, om hvilke man troede, at han allene havde medbragt Depecher, som angik vor Megling imellem Porten og Rusland, har tillige medbrat den Handelstractat, som vi have sluttet med dette Hof. Denne Tractat er fordeelagtigere for os, end man efter det Petersborgske Hofs Tænkemaade og Forbindelser med Engeland havde Aarsag til at haabe; thi omenskiøndt vi ikke ere blevne saa meget begunstigede, som sidstnævnte Magt, saa have vi dog erholdet en anseelig Nedsættelse i vore Afgivter, hvilket var alt, hvad vi paa nærværende Tiid kunne vente. Tractaten bliver ikke bekiendtgjort førend Ratificationerne ere udvexlede, hvortil der endnu vil medgaae 1 eller 2 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Altona, den 18de December. J afvigte Kirkeaar ere her i Altona fødte 630, døde 728, og copulerte 169 Par. J Herskabet Pinneberg ere fødte 736, døde 632, og copulerte 219 Par. J Grevskabet Ranzau, ere 371 fødte, 321 døde, og 81 Par ægteviede.