JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Af de med Gaarsposten ankomne Aviser sees, at Pante protokollerne, der opbevaredes i Raadhuset, ere reddede, men rigtignok kun efter uhyre Anstrængelser. Der aflægges offentlig Tak til Sprøitefolkene fra Altona; Senatet i Frankfurt har oversendt 100,000 Gylden. En Forening af Architetter og Malere have erholdt Tilladelse til at besøge Ruinerne, for at frelse de Levninger af Bygningsirater, der have antiqvarisk Kunstværd. De to faldne Kirketaarne vare Hamborgs ældste. De dannede tilligemed Domkirkens i Aaret 1803 nedbrudte Taarn de tre Taarne i Hamborgs Vaaben; de ere nu altsaa alle tre forsvundne. En hannoveransk Præst (Hanssemann) skal med en sjælden Uforfærdethed have frelst Kirkesølvtøiet i St. Petrikirke. Det er ikke sandt, at Michaelistaarnet afbrændte netop den 5 Mai for 82 Aar siden; denne Ulykke skete den 10 Marts 1750, altsaa for 92 Aar siden. Følgende Gaver ere alt indkomne foruden de tidligere omtalte: fra den preussiske Gesandt i Hamborg, Hänlein, 100 Louisdors, fra den russiske Geheimeraad v. Struve 1000 Mk., Senator Merck 2000 Mk., Popert og v. Halle 400 Mk., Dr. Halle 500 Mk., Sam. Levy 960 Mk.,v. Hallen 100 Mk., foruden en uhyre Masse af mindre Bidrag. Man skal ved Ahrensburg have fundet en hamborgsk Vexel, der formodentlig er kastet derhen ved Sprængningen af Jungfernstieg; brændende Tapetstykker skulle være fundne i 2 Miils Distance og i Berliner Nachrichten forsikkres, at Man paa Paueninsel ved Potzdam har sporet den svedne Luft. - Den Leipziger Boghandlerforening har sendt en Deputeret, Boghandler Vieweg til Hamborg, for at tilmelde de brandlidte Boghandlere, at Leipzigerne ville stryge alle deres indtil April Maaned hensendte og paa Lagerne brændte Commissionsartikler og sende nye Bøger med en betydelig Rabat. Ogsaa til Kielerne aflægges offentlig Taksigelse: disse Mænds Ædelmodighed - hedder det gik saa vidt, at de, dengang de efter 14 Miles Reise ankom med Sprøiterne, ikke engang vilde modtage Forfriskninger, men bade om at disse maatte gives til de Brandlidte. Jfølge Alt. Merk. beløber de afbrændte Bygningers Assurancesum sig til 47 Millioner Mk. Cour. og en anseet Bankier skal have tilbudet at tilveiebringe. denne Sum ved et Laan. (Den i Assurancebogen angivne Værdi for samtlige Bygninger i Hamborg er 180 Millioner Mark Courant.) J et Privatbrev fra Amsterdam af 12 Mai hedder det med Hensyn til Branden: Forfærdelsen her er grændseløs og vil upaatvivlelig gaae Verden rundt." J de, sachsische Vaterlandsblatter, kaldes denne Begivenhed , en Nationalulykke for hele Tydskland, og der forlanges, at alle Jndsamlinger til Fordeel for Køllner Domkirkes Reparation skulle standses. "Børsenhalle ventedes atter at kunne udgaae idag (Tirsdag). Paa Børsen var opslaaet en Erklæring, hvori der forlanges, at Hamborg maa blive gjenoplygget efter en omfattende, fuldstændig (Altonaer. Plan med brede Gader og Torve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Merk. beretter, at den portugisiske Consul Santos er død, og at alle ham tilhørende Skibe, der løbe ind i RiøJaneiro, belægges med Beslag.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Fædrelandet. Kongehuset. Hs. K. H. Kronprindsen reiste i Løverdags gjennem Veile til Horsens og retournerede samme Dag til Fredericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Ved Hof= og Offentlige Foranstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Stadsretten er nylig bleven afsagt Dom i følgende Sag: Viinhandler Christensen klagede over Gjørtlermester, Løchte, at han ved en Generalforsamling i "Holbergs Minden den 9 October 1840 af denne, der fungerede som "Justitsdirecteur, er bleven erklæret for en "Løgner og paa Hjemveien fra Forsamlingen saaledes overfaldet, at han derved for stedse har mistet det ene Øie. Det Første fandtes beviist, det Sidste derimod ikke. Retten mortificerede det mod Klageren brugte Udtryk og multerede herfor den Jndklagede paa 50 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt tilpligtede ham at betale Sagens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Videnskabelighed. Privatlærer J. H. F. Ber lien fra Glückstadt, der i December Maaned f. A. overrakte Hs. Maj. Kongen et Allerhøistsamme tilegnet genealogiskestatistisk Kort over Danmarks Regenter, har, efterat hans Arbeide efter allerhøieste befaling var prøvet, erholdt som en Anerkjendelse af samme, en Belønning af 100 Rbd., tilligemed Tilkjendegivelse af Hs. Majestæts Tilfredshed, samt derhos en Sum af 200 Rbd. for et Aar af Hs. Majestæts Chatolkasse, og Tilladelse til at benytte saavel det store kongelige som Hs. Majestæts Privatbibliothek, til sine genealogiske og historiske Arbeider. Hs. Maj. Kongen har bifaldet, at det paa kongelig Bekostning ved Entomologen Schjødte udarbeidede Værk Genera og Species af Danmarks Elentherata, hvoraf den første Deel med 25 Kobbertavler er udkommen, maa skjænkes til alle offentlige Bibliotheker, Jnstituter og Skoler i Danmark og Hertugdømmerne
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Trykkefrihedsselskabet tæller for Tiden 4265. Medlemmer. Dets Udgifter i 1841 var 11,294 Rbd. og Jndtægterne 12,511 Rbd., hvoriblandt 2103 Rbd. Restancer. De udestaaende Restancer udgjøre for Øieblikket 1592 Rbd. og Kassebeholdningen 811 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Til H. C. Andersen læses i "Dagen i Anledning af hans sidstudkomne Værk følgende Linier: "Ja, Du har reist saa reen og klar En skjøn og farverig Bazar Med store, hvalte Buer, Et Drømmeslot med sydlig Glands, Med Blomsterduft og FarvekrandsEr Billedet man skuer!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Blandinger. Krigsdampskibet Hekla er fra Gravesand ankommet til Helsingøer efter 3 1/2 Dags Reise. Det skal armeres med to 60 pundige og fire 21 pundige Kanoner. Det ankom den 10de om Aftenen til Kbhavns Rhed og Kongen agtede at besee det næste Dag. - "Dagen udtaler det Haab, at dette Dampskib vil af Kongen blive udseet til at overføre de danske Læger og Naturforskere til det skandinaviske Møde i Stokholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
J Veile blev den 8de den nyansatte Katechet W. C. Schousboe, forhen Katechet i Faaborg, indsat i dette sit Embede deri Byen ved Provst Zahle, som i en opbyggelig Prædiken over Dagens Epistel viste, hvorledes Kjærlighed skjuler Syndernes Mangfoldighed og hvor velsignelsesrigt det er, at Menighed og Lærere med gjensidig Velvillie komme hinanden imøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Ved den nylig afdøde Naturforsker, Magister Dreiers Liigbegjængelse i Kjøbenhavn skulde i Frue Kirke afsynges en af Poul Rytter (Carl Ploug, forfattet, Sang, men Licentiat Kolthoff fandt sig foranlediget til at forbyde Afsyngelsen af den ene Stropbe, fordi den indeholdt en Allusion til Lehmanns Løsladelse af Arresten. Denne Strophe lyder saaledes: Nys runged høit Forløsningstimens Slag: Det trange Fængsels tunge Dør blev aabnet, Og Friheds Ridder fredig svinger Vaabnet, Jgjen for sin og Folkets gode Sag: -Men han, hvis Hu mod samme Fremtid stunded. Hvis Seiershaab paa Sandheds Magt var grundet, Hvis Aand sit Trældomsmærke sletted ud, Og fæsted Frihed til sin rige Brud; Han blev i samme Stund af Døden bundet; Nei, han er fri, - thi Frihed er hos Gud J denne Anledning udtaler "Dagen sin Mening saaledes: "At nu denne Sang vakte en levende Uvillie hos alle dens Læsere i og udenfor Frue Kirke, er naturligt nok, og vi finde det overflødigt at commentere over den Frivolitet, hvormed Sangeren i den hellige Kirkemelodi ind blander Accorder af sine politiske Orgier. Man behøver ikke at være Christen, men kun et Menneske, for at oprores, naar Gudshuset saaledes forandres til et Lehmanns huus, naar ved Baaren, hvor Røsterne fra det andet Liv lyde over til Menneskene, en Opsang af det jammerligste Avisskraal proponeres til Accompagnement af Orgeltoner. Og naar Hr. Kolthoff, som Kirkens Politimester, forbød denne usommelige Sang, har han ikke blot opfyldt sin ueftergivelige Pligt, men idet han modsatte sig Krænkelsen af pudor publicus, værnede han tillige om en pudor privatus, og viste Hr. Lehmann en Tjeneste; thi i hvor vant Hr. Lehmann alt er til store Scener, antage vi dog at denne Apotheose maatte have generet ham, da han selv var tilstede iblandt Liigfølget."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Det er ofte omtalt i de forskjellige Tidender, i Anledning af den forestaaende Militairreform, hvorledes Officererne som og de Gemeene ville blive gagerede og lønnede, men om Underofficeers=Klassen har i saa Henseende ikke det Ringeste været ommeldt. J Aarh. A. mener nu "En Ven af Underofficeers=Klassen, at den Klasse, i en Armee ikke er saa uvigtig, at denne ved slig Leilighed skulde saa ganske være uberørt, og det tør vel med al Billighed forventes, at denne Klasses Kaar, som nu kuns ere meget maadelige, ville blive betydeligt forbedrede; ligesom det vel eiheller kan være Tvivl underkastet, at Vilkaarene, for de af denne Klasse der ville komme til at gaae af, forholdsviis ville blive ligesaa favorable som de der ere bestemte for Officererne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
J Thisted Avis berettes, at ved et Sogneforstanderskabs Møde for Galtrup og Østerjølbye paa Morsø, har Formanden, Sognefoged Christen Søndergaard, fremlagt et af ham udarbeidet særdeles fornuftigt Forslag til en Forening mod Overdaadighed. Hensigten hermed er nemlig at indskrænke Gilder ved Bryllupper og Begravelser, til een Dag, istedetfor at de nu afholdes i 3. Efterat Forfatteren har udviklet, at Hensigten med Gilder: selskabelig Fornøielse, ingenlunde opnaaes ved at udstrække disse til flere Dage, men at de tvertimod derved blive kjedsommelige, trættende og skadelige for Helbreden, søger han at vise, hvor langt mere gavnligt det vilde være at forøge Døttrenes Udstyr med hvad der nu bortødsles paa 2den og 3die Dags Gilde. Med Hensyn til Begravelsesgilder fremhæver han, at Man nu ofte af Oeconomie lader den Syge savne Læge hjelp, men siden bortødsler de Penge paa et 3 Dages Begravelsesgilde, der langt bedre havde været anvendte til den Syges Helbredelse eller til dog at lindre Smerterne under Sygdommen; ligesom han fremdeles bemærker, at en kjær Afdøds Minde bedre hædres ved at pynte og pryde hans Hvilested, end ved et overdaadigt Begravelsesgilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Det har ifølge Jtzeboer Wochbl. i Flensborg vakt stor Sensation, at den nye Statholder har meddeelt den gamle Skuespildirecteur Huber Concession til at spille i Hertugdømmernes Kjøbstæder med Undtagelse af - Flensborg, Slesvig, Rendsborg, Kiel og Pløn, hvilke Smaabyer ere forbeholdne Hr. Greve Habns Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Hs. Maj. Kongen har efter allerunderdanigst Forslag fra Selskabet til Havedyrkningens Fremme udsat 1 Præmie paa 200 Rbd., 1 paa 100 Rbd. og 4 a 30 Rbd. for de bedste Samlinger af Ziirplanter, Potteplanter, Frugtsorter og Kjøkkenværter, der præsenteres ved Udstillinger i Mai og August d. A. og i Marts 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Den 29 April fandt Repræsentantforsamling Sted, i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Den nykjøbingske Afdelings Andragende om en Petition til Stænderne, angaaende en Udvidelse af Trykkefriheden, blev foretagen. Formanden udviklede de Grunde, der havde bestemt Bestyrelsen til at fraraade, at den indgives i Selskabets Navn, Professorerne Clausen og Eschricht udtalede sig ligeledes derimod, men bifaldt iøvrigt Andragendet. Dr. med Ballin, Hr. Orla Lehmann, Overlærer Olsen, Kammerraad Drewsen, Etatsraad Hvidt, Cand. Bjerring, Dispacheur Wessely, Dr. Monrad, og Flere talede for Sagen; Jngen imod den, hvad Realiteten angaaer, og det blev vedtaget, at der skulde indgives en Petition til Stænderne i Selskabets Navn, underskreven af Formanden og affattet af Skriftcommitteen. Forsaavidt Man har opfattet Sagen rigtigt, skal Petitionen gaae ud paa, at det i 1840 indgivne Andragende skal gjentages, forsaavidt som den forventede kongelige Resolution ikke maatte bevilge, hvad Selskabet dengang har petitioneret om. - Licent. theol. Müller blev igjen valgt, til Formand og Prof. Clausen til Vice-Formand. (Lollands-Falst. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Odense. Det Kongelige danske Cancellie har under 10 ds. tilskrevet Fyens Stiftamthuus saaledes: "J Anledning af, at der i den senere Tid paa enkelte Steder skal have viist sig Tegn til Galskab blandt Hundene, har Cancelliet gjennem Politidirecteuren i Kjøbenhavn modtaget et Andragende fra Forstanderen for Veterinairskolen, som blandt Andet indeholder følgende Beskrivelse over bemeldte Sygdoms Kjendemærker: En ellers sund og munter Hund, viser en usædvanlig Adfærd, taber Ædelynten eller føler Ulyst til de vante faste Fødemidler, hvorimod den til sine Tider viser Tilbøielighed til at nyde flydende Ting; der paafalder Hunden en særegen ængstelig Uroe; den løber som i en forstyrret Tilstand ideligen frem og tilbage, søger at forandre Leie og griber enhver Leilighed for at komme ud, men vender, naar dette er skeet, strax tilbage, under denne Uroe opstaaer stundom Brækninger, hvorved Hunden opkaster flere ufordøielige Fødemidler, blandede med en guulbruun Slim; nogle Dage efter hine Tilfælde bemærker Man, at Hunden springer op som for at snappe efter Fluer; den begynder dernæst at søge Eensomhed og findes ofte liggende paa afsides Steder; den lystrer endnu sin Herre, og kun naar denne tiltaler den med haarde, uvenlige Ord eller med Trudsler, begynder den at kuurre, vise Tænder og snappe efter ham; Fremmede nærmer den sig paa en lumsk Maade og bider. Løsgaaende Hunde, løbe ud fra Hjemmet streife vildt omkring og bide Alt hvad de støde paa, især Hunde Biddet af en saadan Hund er allerede farligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Fredagen den 13 Mai løb Kjøbmand H. Kruses store Barkskib "Norden af Stablen i Nyborg. Det er bygget i Løbet af omtrent 13 Maaneder af Byens duelige Skibsbygmester N. J. Bonnesen; er 151 Commercelæster drægtigt, og – som der siges - det største der nogensinde er bleven bygget i Fyen. Flere Oden seere bivaanede det smukke Skue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Hs. K. H. Kronprindsen ankom hertil imorges Kl. 4 og agter, efter Forlydende, endnu i Aften at afreise til Nyborg, hvor Lystlutteren Reptunus, ligger. Jdag er stort Taffel paa Slottet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Forleden Nat have ondskabsfulde Mennesker ikke alene (som det synes, med Sabler, beskadiget de unge Træer paa Kanalveien, men tillige antændt og opbrændt Træværket om den Brønd, der staaer udenfor Etatsraad Pontoppidans Eiendom. Pianisten Hr. Krausse, der for nylig lod sig høre her i Staden, har ikke gjort megen Lykke i Kbhavn. Jiærdadler Kbhavnsposten hans Spil og forsikkrer, at han alt er saa vidt avanceret i Hjaskeri, at han aldrig vil kunne drive det til at blive blot en nogenlunde dygtig og solid Claveerspiller. Jdet Kbhposten ønsker ham en lykkelig Tilbagereise til Parma, beder den ham at underrette 2de hans Kunstbrødre om, at der i Kbhavn ingen Affairer er at gjøre for dem."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Diligencepost. Berl. Tid. begynder idag (i næsten 10 Spalter, at meddele de offentliggjorte Resolutioner om Armeens nye Organisation. Heraf maa Man idag indskrænke sig til at anføre: Under Generalcommanden i Nørrejylland og Fyen staae de Dele af Artilleriet og Jngenieurkorpset, som befinde sig i Distriktet; anden Kavallerie og tredie Jnfanteribrigade. Som hidtil forbliver: Generalrigs- samt Land- og Søkrigscommissairer, Generalauditoriatet, Stabs lægen og Stabsdyrlæggen, Remontecommissionen. Den anden Cavalleri Brigade henhører under General commanden over Nørrejylland og Fyen og bestaar af det 3die, 5te og 6te Dragouregiment (hvilke formeres af Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, af jydske Regim. lette Drag. og af fyenske Reg. lette Drag.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Det tredie Dragonregiment skal aarnisonere i Aarhuus, det 5te i Randers og det 6te i Odense. 10 og 12 Linie batailloner af anden Jnfanteriebrigade skulle dannes af 3die jydske Regiments Tiloversblevne og fyenske Jnfanterieregiment. Den 13de Liniebataillon skal formeres af slesvigske Jnfanterierregiment, og skal tilligemed den 12te garnisonere i Fredericia, den 11te i Aalborg og det 3die Jægercorps i Nyborg, Stabsofficerer skulle herefter ikke være Chefer for Compagnier. Nyborg Fæstning: Commandanten, hvortil vælges en Generals- eller Stabsofficeer paa Vartpenge, nyder et aarligt Tillæg af 400 Rbd.; Vagtmesterlieutenanten gageres som en Premierlieutenant af Jnfanteriet med 360 Rbd.; Anditeuren ved den i Nyborg garnisonerende Bataillon nyder for Garnisons-Auditeursforretningerne i Nyborg, og for tillige at fungere i samme Egenskab ved Garnisonen i Korsøer, et aarligt Tillæg af 92 Rbd. Generalkrigscommissairen i Danmark erholder i aarlig Gage 2200 Rbd. Qvarteer= og Meubelpenge samt Caserneudgifter for Garnisonerne som hidtil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Af andre Nyheder fra Hovedstaden kan udhæves: at 150 svenske Studenter fra Lunds Universitet have første Pintsedag aflagt et Besøg hos deres kjøbenhavnske Brødre; at et fransk Skuespillerselskab i Sommer vil give Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater; at den paa Dragø nylig stedfundne Jldebrand ifølge "Dagen skal være paasat af den sindsvage Kone, i hvis Huus Jlden begyndte. - Kongen har approberet, at et Lovudkast skal forelægges Stænderne, hvisfølge Octroien for det asiatiske Compagnie ophæves og den chinesiske Handel frigives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede: den 13 Mai, C. C. Bang af Odense, fra Altona, Sluppen Caroline Cathrine med Stykgods; L. Andersen, af Lillesand, fra Christiansand, Skonnerten Alline med Trælast, J. Holm af og fra Christiansand, Sluppen Norden med ditto; den 11de, H. Sørensen af og fra Tønsberg, Sluppen Apollo med ditto; H. Andresen af Odense, fra Flensborg, Jagten Haabet med Stykgods og Muursteen; A. Willemsen af og fra Christiansand, Galeasen Marie med Trælast: S. Reiersen af og fra Tvedestrand, Skonnerten Johanne Marie med ditto: A. C. Møller af Odense, fra Frederikstad, Jagten Adele Wilhelmine med ditto, den 15de, L. Aasmundsen af og fra Christiania, Sluppen Hjorten med ditto; G. Jensen af og fra Østerriisøer, Skonnerten Juno med ditto; G. Mathson af Fiskebekskibl, fra Norge, Sluppen Johan August med ditto. Udgaaede: den 13 Mai. C. H. Levinsen, af Marstal, til Engelland, Jagten Guldborgland med Kreaturbeen; R. Christiansen af Kjøbenhavn, til Norge, Jagten de tre Brødre med Kornvarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Reisende over Storevelt, tra 12 til 16 Mai. Fra Fyen til Sjælland: Handelsfuldm. Steen; Kammer berre Sehestedt Juel med Jæger, Forpagter J. v. Bülow; Forvalter C. Bülow; Grosserer Prætorius; Frøken Berth; Handelsbetjent Magaard. Fra Sjælland til Fyen; Forvalter Hansen, Fuldm. Eriksen, Møllebygger Rasmussen; Frue de Neergaard med Søn og Pige, Frøken Flindt; Mad. Faber med Søn; Skipper Rasmussen; Kammerherre Bardenfleth med Tjener; Jfr. Quade; Hoffuldmægtig Luders, Mad. Conradsen; Frue Tuxen; Frøken Nielsen; Jfrr. Bekker og Simonien; Mad. Møller med Pige; Mad. Jessen med Barn og Pige, Contoirist Rasmussen; Jfr. Jacobsen: Hr. Haxthausen, Kjøbmand, Ravn; Læge Hansen; Mægler Bechgaard; Jfr. Bechgaard; Cand. theol. Hansen; Skovrider Oppermann med Søn; Kam ere merherre v. Krogh, Baron Bille-Brahe; Discipel Baagøe; Dr. phil. Becher; Cand. med. Müller; Smedem. Lange: Mad. Lange; Jfr. West; Lieutenant Castonnier; Sekondl. v. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
AVERTISSEMENTS. A-W. 58425316. - -J Overeensstemmelse med Fordningen af 27 Septbr. 1799 § 20, bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod suvenderet Fuldmægtig ved den Kongelige vestindiske Regjering, Cand. juris Edvard August Heilbuth, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag, i hvilken inden den vestindiske Landsoverret den 3 Marts 1811 er saaledes kjendt for Ret, Tiltalte, Fuldmægtig ved den Kongel. vestindiske Regjering, Cand. juris Edvard August Heilbuth, bør for de af ham mod Generalgouverneur, Generalmajor v. Scholten og øvrige Medlemmer af den Kongel. vestindiske Regjering og Gjeldsliqvidationscommission fremførte fornærmelige Udladelser og Jnsinuationer i 2 af ham forfattede i Bladet Kjøbenhavnsposten Nr. 115 og 116 for forrige Aar indrykkede Artikler, daterede St. Croix 8 Januar 1810, med Overskrift: de vestindiske Activer, til Deling efter Reskriptet af 12 Octbr. 1759 og Kongel. Resolution af 27 Febr. 1788 bøde 300 Rdlr. d. v. C. samt derhos være den i Forordn. af 27. Septbr. 1799 § 20 befalede Censur undergiven i 2 Aar; saa betaler han og alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger. Forsaavidt Kongel. Fuldmægtig Heilbuth tillige actioneres deels for krænkende Udladelser, tremsatte i Jndledningen til en af ham forfattet i det nævnte Blads Nr. 117 og 118 for samme Aar indrykket Besværing fra flere Jndvaanere paa St. Croix over Nattevagterne ved Milicetjenesten og deels forsaavidt han ved sine Bestræbelser for at sætte saavel Generalgouverneuren i Særdeleshed som Bestyrelsen, af Øerne i det Hele i et forhadt Lys, har handlet mod de ham efter hans Embedsstilling paalagte Pligter og sin i saa Henseende aflagte Eed, bør han for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Forsaavidt den i Underretten den 3 Sept. f. A. fremlagte Skrivelse af 21 Aug, næstforhen fra Tiltalte til hans Defensor maatte befindes at være af fornærmeligt Jndhold for Generalmajor v. Scholten, reserveres dennes Ret. Den idømte Mulct at udredes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes, under Adfærd efter Loven. er Fredagen den 6 Mai 1812 inden Høiesteret afsagt saadan Dom: Landsoverrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rdlr. d. v. C. Høiesterets Justitscontoir den 9 Mai 1812. Hammerich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
At jeg i mit iboende Sted ved Kanalen har aabnet et velassorteret Tracteurhold, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, anbefalende samme til et æret Publicum. Ærbødigst T. M. Gamst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Jdet jeg herved giver mig den Ære at underrette et æret inden- og udenbyes Publicum, at jeg har etableret mig hersom Bogbinder og Paparbeider, anbefalende mig med alt hertil henhørende, tillader jeg mig i Særdeleshed at recommendere mig med solid Bureau-Arbeide, udført efter den engelske Methode. Fremdeles vil jeg være forsynet med et smagfuldt Assortiment af elegante Paparbeider samt pressede Læderarbeider, ligesom jeg stedse er forsynet med alle Slags Skolebøger, samt Protocoller, Skrive- og Annotationsbøger i forskjellige Størrelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Da jeg, ved i 6 Aar at have arbeidet i flere af Tydsklands Hovedstæder, muligst har perfectioneret mig i mit Fag, tør jeg forsikkre Enhver, der vil forunde mig sit Arbeide, at det ved Soliditet og Elegance vil svare til Tidens Fordringer, ligesom reel Behandling og hurtig Expedition stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Svendborg den 9 Mai 1812. Peter Brandt, Bogbinder og Pavarbeider. Karethmager i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Undertegnede har etableret sig i Svendborg som Hjul- og Karethmager, og anbefaler sig et æret Publicum med Alt hvad der hører til disse Professioner. Med godt solid Arbeide og en reel Behandling skal jeg bestræbe mig for at tilfredsstille Enhvers billige Fordringer. Svendborg den 16 Mai 1812. P. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Formedelst Sygdom, kan en flink og rask Pige strax faae Condition. Man behage at henvende sig til Frue Andrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
En sund og god Hest kan strax indtages paa Foder paa en Herregaard her i Fyen, imod en billig Godtgjørelse. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-17
Skipper A. Steffensen, bliver bestemt færdig at afseile til Kjøbenhavn paa Løverdag og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende ville behage at melde dem hos Kjøbmand Schjerbeck eller hos Skipperen udenfor Nørreport. Odense den 17 Mai 1812.