Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-01
Nyeste Post-Efterretninger. De Personer som gjorde Oprør i London i Anledning af Folkeforsamlingen paa Spafields, have nu faaet deres Dom. Matrosen Castmann, som Lordmajoren fangede paa Børsen, Skomageren Hooper, som tillige var Kassemester for SpasteldsKlubben, Bryggerknegten Gunnel, Matrosen Gamble, og Arbeidsmanden Carpenter, bleve alle anklagede for, at de den 2den December vare brudte ind i Sværdfegerens Hr. Beckwiths Huus. og havde stiaalet Geværer for 250 Pd. Sterlings Værdie, og sat Folkene i hans Huus i Skræk men de Cedsorne fandt blot Caschmann at være skyldig, og dømte ham til Døden. Man kunde vel bevise, at en Bryggerknegt havde slaget Hr. Beckwiths Vinduer ind, men man kunde ikke bevise, at det just var Gunnel; thi der vare saamange af det Slags Folk. Hooper havde vel været i Boden; men om han havde taget noget, kunde ikke afgjøres. De andre fire bleve derfore friekiendte. Men nu skal først den egentlig Proces foretages angaaende Deeltagelsen i Oprøret. Jmedens denne Sag blev foretaget, blev Retten sat i Frygt; man hørte en Skrigen og Pryglen udenfor Retssalen; man troede at nogle desperate Karle vilde trænge ind og befrie de Anklagede; men det var en Stud, som var trængt ind blandt Folket i Gaarden, og som man søgde at faae ud igien. Ogsaa Hr. Watson den ældre er nærved at blive friekiendt; han undskylder sig med, at han blot havde indfundet sig paa Spafields og flere Steder under Oprøret i London for at opsøge sin Søn. De saakaldte afhængige Borgere i London have holdet en Forsamling i FrimuurTavernen, hvori den bekiendte Frihedsmand Hr. Waithmann og den irlandske Retslærde Hr. Cur ran førte Ordet; der blev declammeret mod den store Armee og mod de Krige som den engelske Regiering havde ført, som Hr. Curran paastod kun at have tjent til Nationernes Undertrykkelse. Den nederlandske og den portugisiske General-Consul antage sig nu de brødløse Matroser af deres Nation. Magistraten og Jndvaanerne i Manchester have erklæret, at de af al Magt ville modsætte sig de Ærgierriges Hensigter som søge at oprøre Folket. – Hds. Majestæt Dronningen af England er nu saa vel, at hun daglig kan kjøre sig en Tour. – Den russiske Storfyrste Nicolaus er kommen tilbage til London, hvor Prins-Regenten har til hans Ære foranstaltet et Bal i Brigthon, Betragtninger over Naturen. Det forbigangne og allerede det indeværende Aar har tilstrækkeligen lært os, at Luftens Vandbeholdninger ikke aftage. Jstor vare, for at bruge et gammelt Udtryk, Himmelens Sluser aabnede. Men man har villet paastaae, at Vandmassen i Havet aftager betydeligt, og villet forklare det deels af at Vanddelene efterhaanden trække op i Dunstkredsen, og deels af at de bleve med Tiden forvandlede til Jord. At Havet har gaaet dybere ind i Landet paa visse Steder, og at det har trukket sig betydeligt tilbage, er øiensynligt, f. Ex. i den bothniske og den finske Bugt; imidlertid have dog de fleste Naturkyndige erklæret sig mod denne Paastand, og formenet, at Havet voxer til paa nogle Kyster, som det aftager paa andre, og at det slet ikke er at befrygte, at Havet efterhaanden skulde tørre ud, og derved alle organiserede Skabninger uddøe. Jmidlertid er dog denne Paastand, gientaget for nyelig, at Havet skal tage overordentlig af, saaledes skal det caspiske Hav, ifølge de ny Reisende Parrots og Engelharts Opmaalinger, være sunket og have tabt 30,000 Qvadratmile af sin Overflade, saa at det i Tidens Følge vil reent udtørre. (Men hvad der gielder om et indenlandsk Hav, gielder derfore ikke om det store Verdenshav; desuder har dette Hav, som engang har staaet i Forbindelse med det sorte Hav og med AralSøen, undergaaet de største Revolutioner). Liig tigere var den bemærkning, om den var grundet, at Vandet i det middellandske Hav nu var 27 Fod lavere end i det røde Hav, og Vandet i den mexicanske Bugt 23 Fod lavere end i det store Verdenshav; endskiøndt selv dette ikke var noget strengt Beviis for Havets Aftagelse. Da de Franske vare i Ægypten, fandt de sikkre Beviser paa, at det røde Hav har tilforn staaet meget høiere, og at det har trukket sig tilbage; man læse Bois Aymes Afhandling om dette Havs Grændser. – En Hr. Filchner har ifior udgivet et Skrift over Fordens indvortes Bygning, hvori han vil giette sig til hvorledes det seer ud herneden under os; han mener, at Jordens Axel bestaaer af en uhyre Huulning, at var man midt inde i Jorden, saa kunde man reise fra den ene Pol og til den anden, at store Kanaler forbinder den med Dybet i Oceanet, og at endeel fine Kanaler udstrække sig derfra til Jordens Overflade og give Kilderne deres Oprindelse o. s. v. - Om hvad der er foregaaet over os i Himmelrummet, er ikke meget nyt at fortælle, vel er en mærkværdig Soel- og Maaneformørkelse indtruffet i den tilbagelagte Tid, men baade ere disse Phoenomener alt forregel mæssige og bekiendte til at de behøve videre at omtales, og desuden have de øvrige indenlandske Blade giort opmærksom paa alt hvad derom kan være at sige. Astronomen v. Lindenau har beregnet Banen af den Comet, som viste sig i 1815 fra den 26de April og til den 4de August, og udregnet, at den vil atter komme i Nærheden af Solen den 9de Februar 1887.