JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1777-06-02
En habil Dreiels=Væver, som om sin Færdighed, NB. - Skikkelighed og ordentlige Levemaade foreviser gode Attester, kan i Egnen ved Skanderborg, hvor der er Mangel paa en saadan Arbeider, anvises Boepæl enten til Leie eller Fæste paa antagelige Vilkaar, naar han derom melder sig hos Præsten i Frulring. (Skanderborg Ladegaard har fem Eiere og seperate Beboere. Min Andeel liger vel østerlig, fra de andre 4re separeret og eendeels. Alle fem Gaarde confunderes under eet Navn, sc. Skanderborg Ladegaard. For Tydelighedens Skyld, maa jeg tienstlig anmode mine med Corresponderende og andre, at de vilde behage herefter at nævne min Gaard Mallinggaard Adressen er pr. Skanderborg, den 26 April 1777. P. Malling I Henseende Høiriis paa Morsøe nu er solgt, saa bliver forrige Eiers heele Jndboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Malm, Bliktøi, Porcelain og Steentøi, Glas, Jernkakkelovne, Sengeklæder, Linned, Træfang, Meubler, altsammen saa got som nyt, tilligemed Bester, Kiør, Vogne, Plov og Harver, og andet Gaards=Redskab, stillet til offentlig Auction og bortsolgt den 10 Junii dette Aar paa bemeldte Høiriis, til hvilken Tiid og Sted de Lysthavende vilde behage at indfinde dem, da Conditionerne paa Auctions Stedet vorde bekiendtgjorte. sin smuk Karet paa Engelsk Facon til 3 Personer, indvendig med blaadt Plyds betrukket, og udvendig med smuk Maling efter nyeste Møde, saa og en god Postvogn paa Holsteensk Facon, er at faae tilkjøbs i Horsens hos Sadelmager Niels Lund.
Viborger Samler, 1777-06-02
ved Kiøbmand Peder Thagaard i Aalborg ere nye hiem) komne skaans Møllesteen af adskillig Størrelse at bekomme for billige Priiser. Her paa Bogladen sælges: en første Tome af Kongerigerne Danmark og Norges samt Hertugommene Slesvigs og Holsteens Historie indtil vore Tiider ved Professor Gebhardt og Christiani med vores allernaadigste Konges Christian den Syvendes Portrait, vel troffet; denne Deel koster 10 Mark, og de andre kan faaes herefter som de udkomme.
Viborger Samler, 1777-06-09
Samleren. Fem. te Aar Mandagen den 9 Junii gang. En Anecdote og Gellert.
Viborger Samler, 1777-06-09
Den 18 December 1760 var den mærkværdige Dag, da Professor Gellert blev hentet, forat holde Samtale med Kongen af Preusen, Klokken 3 om Eftermiddagen, kom Major Qvintus Jcilius, og sagde: Hans Majestet Kongen forlanger at tale med Dem, og har skikket mig hid, for at bringe Dem til sig. Gellert. Hr. Major! De seer vel, at jeg er syg, og Kongen kan ikke være meget tient med en syg Mand, der ikke kan tale. Majoren. Det er sandt, De seer ikke vel ud, jeg vil ikke heller nøde Dem at gaae med mig i Dag, men jeg maa sige Dem, at, dersom De tænker ker med denne Udflugt gandske at blive frie for Gangen, saa tager De feil, jeg maa komme igjen i Morgen, og dersom De da ikke er bedre, da Overmorgen, og saa fort, indtil De kan gaae med. Beslut De derforre! jeg overlader Dem en Times Tiid; Klokken 4 skal jeg være her igien, for at forhøre, om jeg skal tage Dem med i Dag eller en anden Gang. Gellert. Ja, behag dette Hr. Major, jeg vil see, hvorledes jeg da befinder mig. Nu er Majoren borte, og Hr. Professoren skaffede sig med stor Fortræd og mange Omstændigheder en Barberer og Parykmager, og er færdig Klokken 4. Samme Tiid kom ogsaa Majoren, og derpaa gik de med hverandre til Kongens Logie. J Forgemakket vare to eller tre Personer, der glædede sig inderlig over at kiende Professoren; men i det samme gik Døren op til Hans Majestets Gemak. De traade ind, og bleve heele Tiiden allene hos Kongen. Kongen. Er De Professor Gellert? Gellert. Ja, Deres Majestet!
Viborger Samler, 1777-06-09
Breve. Majoren. Han har ogsaa udgivet tydske Kongen. Saadan, Have De da og skrevet med Stilum CuriæGellert. O ja, Deres Majestet! Kongen. Men hvorfor bliver det da ikke anderledes, Det er dog noget fordievelsk, man bringer mig heele Ark, og jeg forstaaer ikke et Ord deraf. Gellert. Naar Deres Majestet ikke kan forandre det, saa kan jeg endnu mindre, jeg kan kuns raade, hvor De befaler. Kongen. Kan De ingen af Deres Fabler udenad? Gellert. Jeg Tvivler derom, min Hukommelse er mig meget utroe. Kongen. Betænk Dem, jeg vil imidlertid gaae nogle Gange frem og tilbage. - Nu har De een? Gellert. Ja, Deres Majestet!
Viborger Samler, 1777-06-09
Ein kluger Maler in Athen, Der minder, weil man ihn bezahlte, Als weil er Chre suchte, malte, Lies einen Kenner einst den Mars im Bilde sehn, 1) For ikke at forhutle dette smukke Stykke ved en halv troe Oversættelse, indrykke vi Originalen selv. Und Und hat sich siene Meinung aus. Der Kenner sagt ihm frey heraus, Das ihm das Bild nicht ganz gefallen wollte, Und dages, um recht schön zu seyn, en minder Kunst verrathen sollte.
Viborger Samler, 1777-06-09
Der Maler wandte viles ein Der Kenner stritt mit ihmans Grunden, Und komnt ihn doch nicht uberwinden. Gleich trat ein junger Geck herein, Und nahm das Bild in Augenschein. O, riefter, bey dem ersteen Blicke, Jhr Gotter, melch eyn Meisterstukke! Ach welcher Fut! Owie geschickt Sind nicht de Nagel ansgedrukt, Nars ledt durchaus in diesem Bilde. Vie ville Kunst, mie viere Pracht, Jst in dem Helm und in dem Schilde, Und in der Rustung angebracht. Der Maler ward beschamt geruhret, Und sah den Kenner klaglich an. Nun, sprach er, bin ich uberfuhret! Jhr habt mir nicht zu viel gethan. Der junge Gech war kanm hinaus: So strich er seinen Kriegsgott aus. Kongen Og Moralen. Gellert. Srax, Deres Majestet; Venn denne Schrift dem Kenner nicht gefaltSoistes schøn ein hoses Zeichen; Doch menn sie gar des Narren Lob erhalt: Soistes Zeit, sie anzustreichen. Kongen. Det er smukt, ret smukt. De har noget galant i Deres Vers. Det forstaaer jeg altsammen. Men da har Gottsched forelæst mig Oversættelsen af Ephigenia, jeg har havt den Franske ved Siden, og ikke forstaaet et Ord. Nie, Nei, bliver jeg her, saa maa De ofte komme, igien, og bringe Deres Fabler med, og forelæse mig nogle af dem. Gellert. Jeg veed ikke om jeg læser aldeles got, jeg har en saadan huul syngende Tone. Kongen. Ja, som en Slesier; Nei, De maa selv læse Deres Fabler, hellers taber de. Nu, De kommer snart igien. Da Professoren var bortgangen, har Kongen sagt: Det er en gandske anden Mand, end Gottsched; og anden Dagen ved Taffelet: Orest le plus raisonnable de tous les savans allemands: o. Det er den fornuftigste af alle Tydske Lærde, En aar men Nyeheder. Hr. Christian Lillelund, hidtil Kapellan pro persona til Wreilef og Hestrup Meenigheder i Aalborg Stift, er afH. K. Majest. allernaadigst beskikket til Sognepræst for Alsted, og Bierbye Meenigheder udi Nørre Herred paa Morsøe udi bemelte Aalborg Stift. Ligeledes er Hr. Povel Friis Nyboe hidtil personel Kapellan for Durup og Steenild Meenigheder i Viborg Stift, d. 28 Maji sidst allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for bemeldte Meenigheder. Den 2 hujus er Hr. Mag. Engelstoft Sognepræst for Gislum og Testrup Menighed, efter det af samtlige hans Herreds Brødre paa hannem gjorte Valg, beskikket til Provst over Gislum=Herred, udi forrige ved Døden afgangne Provstes Hr. Gunder KiersingeSted.
Viborger Samler, 1777-06-09
Efter Forlydende er S. T. Frue Kammerherrende Schøller fra Tronhiem, allernaadigst forundt Rang med Geheimeraadinder. Ligeledes er Directeuren for den Almindelige Pleie anstalt i Kiøbenhavn, Hr. Doctor Wendt allernaadigst udnævnt til virkelig Justitsraad. Og den gl. Provst Garbo i Thikiøbtil Consistorialraad.
Viborger Samler, 1777-06-09
Den 9 Maji blev paa Chlausholm erklæret Mariage imellem (S. T.) Hr. Kammerherre Christian Friderich Juel Major ved det Slesviiske Cavallerie-Regiment, og mellemste Commtesse af Wedel Jarelsberg. CopuCopulerede den 28 Maji Hr. Tødslef, Sognepræst for Mariager, Hem og Sem, og Jomfrue Kirkegaard.
Viborger Samler, 1777-06-09
J Onsdags, som var den 4 hujus, blev efter foregaaende Jndbydelse Hr. Laurids Halkiær indsat til Hører i 2den Lectio her ved Skolen af Velædle og Høilærde Hr. Rector Jessen, som i en latinsk Tale viiste Skolernes Nødvendighed for Kirken og Staten. Den nye Collegatalte derefter kortelig i samme Sprog om Ungdommens bøielige Gemytter. Ulykkelighendelse:
Viborger Samler, 1777-06-09
Natten imellem d. 1 og 2 Junii Kl. imellem 1 og 2, opkom en stærk Jld i Borgeren L. Carstensen Lindholm Hattemagers Gaard, hvorved 12 Fag Udhuus af samme afbrændte, og Gagdehuuset tildeels tog Skade. Denne gl. Mand og hans Kone, som begge ere over 79 Aar, mistede det meeste og bedste af det, de fra Jlden fik i Behold i Aaret 1774, og deriblandt nu 2 Kiør og 12 Faar, foruden Vogn, Ploug og Harver &c. Ligeledes mistede Naboen Peder Jensen Skoemager, ved samme Jld af sin Gaards Bygninger 2 Huuse, det ene 12 og det andet 8 Fag, og det 3 Huus i samme Gaard nemlig Gadehuset, blev foren Deel beskadiget. Natten imellem d. 5 og 6 nest efter ved samme Klokkeslet opkom atter Jld, saavidt vides eller har været at kunde bringe i Erfaring, i Thomas Hiortes Enkes iboende Gaard, hvorved for hende blev opbrændt 2 Huuse som bestod af 14 Fag, og derudi bleve brændt 9 Faar, den eeneste Koe hun havde, der dog kom levende ud af Jlden, men maatte for den tagne Skade slagtes. Desuden tog hun paa Gadehuset og sin Jndboe en Deel Skade. Derfra kom Jlden til Jacob Westrups Gaard, der bestod af 2 Huuse ialt 22 Fag, og for der meeste i Grunden opbrændte, han mistede 1 Koe, og det meeste af sin Jndboe; videre fattede Jlden ogsaa i Sr. P. Abildschouvstilhørende Gaard, som til adskillige var bortleiet, hvorpaa ligesaa afbrændte en Lade paa 12 Fag, og Gadehuset tog nogen Skade. Hovedbeboeren af samme Huus, Christopher Jobel mistede foruden Skaden paa Jndboen, 1 Koe og et Sviin. Endelig havde Jlden og angrebet Borgeren Niels Tømmermands iboende Sted næst ved formeldte J. Westrups, som dog ved Øvrighedens saavel denne, som forrige Gang udviste Aarvaagenhed, og anvente priselige Anstalter, næst Guds Hielp blev reddet.
Viborger Samler, 1777-06-09
J gaar blev udi Stadens Kirker, efter H. H. Hr. Biskoppens Foranstaltning, Guds særdeles Beskiermelse over Byen ved saadan Leilighed med tilbørlig Taksigelse erindret, og derforuden gjort Bøn, overeensstemmende med Lovens Bydende, 2 Bogs. 9 Kap. 23 Art.
Viborger Samler, 1777-06-09
Tillæg.)
Viborger Samler, 1777-06-09
Bekiendtgiørelse. NB.
Viborger Samler, 1777-06-09
Da S. T. Hr. Justitsraad og Professor Schlegel i Kiøbenhavn nu udgiver den 2den Deel af Historien om den Oldenborgiske Konge=Stamme, hvorpaa af Subscribenterne til første allerede er betalt noget Forskud; men der iblant disse findes adskillige, (udi Jylland, og formodentligen i Egnen om Viborg) som deels hos Hr. Schøning, forhen Boghandler i Kiøbenhavn, medens han tog til Snapsting, deels hos Sr. Mogens Tonboe ved Viborg Post=Kontoir have ladet sig antegne, hvis Navne man ikke veed at angive, saasom Listen derover skal være forlagt; Saa maatte det behage bemeldte Hr. Subscribentere med i Hænde havende Beviis at melde sig udi Bispegaarden eller hos Biskoppens Amanuensis Hr. Forstander Maturin Friis her i Viborg, at Deres Navne paa nye kan blive antegnede, og dem siden ved Udleveringen af Skriftets anden Deel, som Hr. Forfatteren agter, saasnart mueligt, at oversende, skee tilbørlig Ret. Viborg Bispegaard d. 24 Maji 1777.
Viborger Samler, 1777-06-09
Siden jeg undertegnede Johan Thymin Kaa NB. bersmed agter at nedsætte mig paa min Profession her i Viborg, saa ubeder jeg mig recommanderet saavel til inden som udenbyes Beboere, da jeg lover at levere got og forsvarligt Arbeide, samt efter nye Modens Fagon, naar forlanges; Min Boepæl er i St. Mathias Gade hos Niels Madsens Enke, lige over for den Gaard, som afg. Michael Kaabersmed forhen har tilhørt. Viborg d. 29 Maji 1777. Johan Thymen.
Viborger Samler, 1777-06-16
Fem. te Aar. L. Mandagen den 16 Junii gang. Tityrus og Menalkas.
Viborger Samler, 1777-06-16
Jaa en Hoi laae den graae Menalkas mod de milde Soelstraaler, og saae hen igjennem den høstfærdige Egn stille henrykt, da Tityrus, hans yngste Søn havde længe ubemærkt staaet ved hans Side, Fuld af Henrykkelse græd den Graae, og Sønnen saae længe med skille Glæde hen op paa Faderen. Fader, sagde han med en sagte Rost, hvor sød maa dog din Henrykkelse være, længe har jeg seet, hvorledes dine Øiekast har giennemvandret den høstfærAal. dige, dige Egn, og hørt din Graad. Fader, tilstaae mig nu en Begiering. Sig mig, sagde Faderen, din Begiering, min Allerkiereste, og sæt dig ved min Side, at jeg kan kysse din Pande: Tityrus satte sig ved hans Side, og den Graae kyste ømmelig Sønnens Pande, Fader, saa foer den Unge fort, min ældste Broder har fortalt mig, (thi ofte naar vi sidde i Skygge ved Hiorden, tale vi om dig, og da flyde Taare, Glædestaare af vore Øine.) Han har fortalt mig, at Egnen har forhen kaldet dig den bedste Sanger, og at du har vundet mange Bukke i Veddesange. O! vil du nu ikke forsøge at synge mig en Sang, nu da den høstfærdige Egn henrykker dig. Tilstaae mig, min Fader, tilstaae mig dog denne Begiering. Sagtsmilende svarede nu Menalkas: jeg vil forsøge, om Muserne endnu høre mig, der saa ofte har hiulpet i at tilsynge mig Prisen, jeg vil syngeldig en Sang. Nu giennemløb hans Øiekast endnu engang Egnen, og nu begyndte han: Høre mig Muser, høre mit hæse Raab. J mine Dages Foraar har J ved raslende Bække og i stille Lunde aldrig ladet mig ubønhørt. Lad nu og denne Sang lykkes for mig, mig sittrende Graae. - Hvilken stille Henrykkelse flyder nu til mig af dig, høstfærgige Egn! Hvor smykker sig det døende Aar, guule staae her Flægene rundt om Fiskedammen, guule staae Æble og Pæretræerne paa buntede Høie og paa den grønne Slette, besprængt med Kirsebærtræets ildrige Rod hed; Den høstfærdige Lund er buntet ligesom Engen i Foraaret, naar den staaer fuld af Blomster.
Viborger Samler, 1777-06-16
En rødlig Blandning trækker sig fra Biergene i Dalen, sammenflettet af altid grønne Gran= og Fyr træer. Allerede rasler nedfaldende Lov under den vandrendes Føder, alvorlig vanker Hiorden paa falmet. blomsterløs Græs, og nu staaer der den rødlige Tidløse, Vinterens eensomme Budskab. Nu kommer Vinterens Roe, J Træer, der saa mildt har givet eders modne Frugter og kolende Skygger til Hyrden, og Hiordene. O! saa gaae ingen til Gravens Hvile, førend han har baaret den søde Frugt, og stroet vederqvægende Skygger over Nødlidende. Thi Velsignelsen, min Søn, hviler ved den Redeliges Hytte og ved hans Agre. Ja, min Søn, hvo som er redelig og troer paa Guderne, han vandrer ikke paa bedragerske Sumper. Naar den Redelige ofrer, da stiger Offerrøgen høit til Olymp, og Guderne høre velsignende hans Tak, og hans Graad. For ham synger Ugen ikke skrækkende Ulykker, ikke heller den for delig skrigende Natravn; Han boer sikker og roelig under sit fredelige Tag, og de fredelige Huusguder see den Redeliges Sysler, og høre hans venlige Tale, og velsigne ham. Vel komme bedrøvede Dage i Foraaret, vel kommer Tordenskyer i en velsignet Sommer; men, Søn, knur ikke, naar Zevs i din haandfuld Dage blander bedrøvede Timer. Forgiet, Søn, ikke min Lære, jeg gaaer for du til Graven. Aa 2. SkaaSkaane
Viborger Samler, 1777-06-16
J Stormvinde, skaane disse Høstens Smykker, lad sagte spillende Vinde langsom berøve Træerne det døende Løv, saa kan denne buntede Egn, endnu ofte henrykke mig. Maaskee, naar du kommer igien, yndige Host! maaskee seer jeg dig da ikke meere, og hvilket Træe stroer da døende Løv paa min roelige Grav, Saa sang den Graae, og Tityrustrykte grædende Faderens Haand til sin Kind.
Viborger Samler, 1777-06-16
Spørgsmaal. Er det saa, hvad Grund og Aarsag er da dertil, at hvert Fierdingaar skal paa en vis Tiid, men ved forskiellig Klokkeslet, som i den Jødiske Kalender er udregnet og bemærket ved Tekuph, giennemtrænge sig en blodrød Plet udi Smør og andre feede Vahre hos den Jødiske Nation, hvilket derefter agtes fordærvet, naar saadant ikke forebygges ved at stikke et Søm eller andet spids Jern derudi, hvorfore og deres Lærere ved Tiidens Nærmelse skal advare. dem om Tekuphs Komme, Tillæg.) Tillæg til det i No. 23 anførte om Jldebranden. Med de tvende sidste (efter al rimelig Anseende Byen paasatte ) ulykkelige Jldebrand har Øvrigheden og enhver Tilstedeværende med forenede Kræfter viist alt, hvad menneskelig Arbeide og Anstalter formaae, hvilket dog aldeles havde været forgiæves, om den naadige og inderlig barmhiertige Gud ikke selv for at dæmpe Jlden havde udrakt sin almægtige og hielpende Haand; Denne styrede paa det kiendeligste og meest øiensynlige den gruelig rasende Jldslue, som i lette Materialier havde grebet om sig: Den styrede ogsaa de heftige Stormvinde, som udbredte Jlden, og i mindre end 1 Time 2 Gange vendte samme, først fra Synden til Vesten, og derfra til Norden, da Jldflagerne tvende Steder i St. Michels Gade havde fænget, hvilket strax ved den Almægtiges Hielp uden nogen Fremgang blev standset. Efterdi nu Herren, vor Hielp og Frelser, af besynderlig Naade gjorde de føiede Anstalter virksomme til at afværge den totale Ødelæggelse, som da truede denne arme Bye; da bør og ikke ved en uskiønsom Stiltienhed, forglemmes den fortiente Taksigelse, som Byen med Rette skylder en saa stor Menneskeven, som vor kiere og værdige høieste Øvrighed, Høivelbaarne Hr. Kammerjunker Uhrne, der baade ved den første og sidste ulykkelige Jld næsten var een afde første, som indfandt sig, hvis priselige Foranstaltninger og personlige Tilstedeblivelse paa ethvert Sted viiste sin Virksomhed udi meere end een Henseende. End ikke de mindste Ting undgik hans roesværdige Opmærksomhed til de fornuftigste Messyrers Tagelse. Hvor nogen Mangel fantest, svarede han end ikke sig selv for at tage Haand i alt, hvad der kunde befordre en hastig Redning; Men Hans Høivelbaarenhed har ikke ladet det blive derved; Nei, Hans Aarvaagenhed over denne arme Byes Velgaaende, (som forhen i andre Tilfælde noksom er beviist ) har siden den Tiid ikke tilladt ham den ordentAar. lige, lige Natteroe og Hvile, men han har, for at holde den beskikkede Borgervagt i flittig Aarvaagenhed, i egen Person næsten hver Time paa Natten efterseet samme, og med de meest opmuntrende og alvorligste Udtrykke formanet saavel Borger Officererne, som de Gemeene, til flittig og nøie Opsigt.
Viborger Samler, 1777-06-16
Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-06-16
Onsdagen den 24 Junii blev i Riber Domkirke ordineret Hr. Jørgen Lang, adjungeret og succederende Sognepræst for Wilslef og Kunderup Meenigheder i Riber Stift. Til Arten intimeerede Domkirkens Kapellan Hr. C. C. Brovson over de Ord af Tit. 1,9: Mægtig til at overbevise de Modsigende. Biskoppens Tale var over 1 Krønik. B. XIV, 22. Jechieli Sønner, Jetham og hans Broder Joel, vare over Herrens Huuses Liggendefæ, og forestillede:" En Faders og hans Sønners forenede Ære, men og derved forøgede Ansvar i Herrens Tieneste." (1 Deres forenede Ære i Herrens Tieneste. (2 Deres derved forøgede Ansvar i samme. Ordi natus prædikede over den forelagte Text af Apostl. Giern. XXVI, 25. Jeg taler sande og fornuftige Ord; og efter Jndgang af 2 Mos. B. IV, 12. forestillede: "En Lærers Pilgt a) at tale Sandhed b) at tale Sandhed med Forstand".
Viborger Samler, 1777-06-16
Fredagen den 6 huj. passerede det Jydske Regiment Rytterie Mynstringen for Hs. Excell. Hr. Generallieutenant Greve v. Moltke og Hr. Krigs- og Land=Komissaire Dietrich. Dagen derefter den 7 blev gjort en Deel smukke Maneuvrer, hvori ikke allerne de i Execeer-Reglementet foreskrevne Øvelser alle vare indbefattede, men endog mange andre, hvorved især de adskillige Forandringer af Front=Marscher saavel paa lige, som obliqve, Linier noksom tilkiendegav District=Rytternes gjorte Fremgang, og tydelig viiste, at de vare Mestere af deres Heste, da disse i saa kort en Tiid tillærte Folk forrettede alle deres Øvelser, med megen Formitet og Attention, uagtet det samme Dag indfaldne haarde Veirligt. Regi Regimentet har og, til destomeere Øvelse for District Rytterne, i all den Tiid, det stod i Leir, fourageret alt sit Fourage paa Hæstene fra Magazinet i Svenstrup paa den i Campagner brugelige Maade, og som de i disse faa Dage saae og lærte meget, af hvad der hører til Feldten, saa bleve de og paa den behageligste Maade opmuntrede til at giøre Kongens Tieneste med Agtsomhed og Fyrrighed, hvortil de ogsaa fandtes meget lærvillige. Den 8 bleve derpaa alle District=Rytterne expederede, og afreiste hver til deres Læg, og Dagen derefter den 9 rykkede Regimentets Stamme udaf Leiren, de 3 Escadroner her igjen ind i Byen, og de andre to begave sig paa Veien til Randers, hvor de den 10 ere ankomne. Jmedens Regimentet var samlet, blev der efter Cheffens Foranstaltning 2de Søndage holdt Prædiken for dem i Leiten.
Viborger Samler, 1777-06-16
Dødsfald. Her i Byen d. 10 Junii Hr. Major Vulf Unger Giedde, i sit 68 Aar. Han kom i dansk Krigstieneste d. 25 October 1726, blev Fændrik Reformee d. 21 October 1731, Second Lieutnant d. 12 October 1733, Premier=Lieutnant d. Julii 1737, Kapitain=Lieutnant d. 5 April 1739, Kapitain d. 3 Febr. 1744 og Major d. 27 Julii 1757. Landstinger, Onsdagen d. 11 Junii 1777.
Viborger Samler, 1777-06-16
Paadømte Sager. 1. Madame Johanne Cathrine Lind, Sal. Raadmand Bays Enke, nu i Maren Mølle, contra Hr. Agent Simesen i Randers. For det øvrige bidrager all anden Sagens Beskaffenhed til at underkiende dette imod Loven og Forordningen af 8 April 1768 fortiede Krav, stor 70 Rdlr., hvilket ei bør komme Mad. Carlsen Bay til Udgift i nogen Maade.
Viborger Samler, 1777-06-16
Hiemtings=Dommen frafaldes, og Processens Omkostninger ophæves. 2. Søren Sørensen Bøssemager af Øster Tørslef, contra Herredsfoged Carøe i Randers. Søren Sørensen Bøssemager bør til Herredsfoged Carøe betale og indfrie sit lovformelig udgivne Beviis af 14 August 1773, med derpaa resterende 54 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Ersecution efter Loven. Processens Omkostninger Ophæves, og Hiemtingsdommen saaledes ansees. 3. Si 3. Simon Krog paa Bircheelse, contra Forpagter Grønbech paa Reskiergaard. Det udeblevne Vidne, Simon Krog, friefindes, og den indstævnte Faldsmaals=Kiendelse bør uefterrettelig at være. Udi nogenledes Reparation for Jndstædningens Bekostning betaler Forpagter Grønbech og Herredsfoged Høeg, een for begge til Simon Krog 16 Rdlr., inden 4 Uger efter denne Dems lovlige Forkyndelse under vedbørlig Exsecution efter Loven, og i Følge deraf, her til Landtings=Domhuuset strax 2 Rdlr. efter Placaten.
Viborger Samler, 1777-06-16
Proklamata, læst i Landstinget Onsdagen den 7 Maji 1777. 1. Hvorved afgangne Harild Madsen Refsgaard, der boede paa Harrestruplund udi Halds Amt, hans Kredi= og Debitorer, samt Arvinger indkaldes til de Tiider Loven befaler. Dat. 4 Maji 1777.
Viborger Samler, 1777-06-16
2. Som indkalder afgangne Mariane Jensdatter Haverlund, Enke af Sal. Hans Hegelund, der boede i Kreiberg i Schivehuus Amt, begge deres Arvinger, samt Kredi og Debitorer med Aar og Dags Varsel fra Dato at møde paa Amts=Contoiret i Schive. Dat. d. 11 April 1777. 3. Hvorved Kommissarierne udi Hr. Etatsraad Moldrup og afgangne Frues Boe paa Westervigkloster indkalder Kredi= og Debitorer at møde for Kommissionen, som holdes i Holstebroe, paa de Tiider, Loven befaler. Dat. d. 6 Maji 1777. Læste i Landstinget Onsdagen d. 11 Junii.
Viborger Samler, 1777-06-16
1. Hvorved afg. Sognepræst for Agersborg Meenighed, Henrich Bloch og afdøde Hustrue, Johanne Marie Abildgaard, deres Arvinger, samt Kredi= og Debitorer indkaldes at melde sig hos Skifteforvalteren Hr. Provst Thorning for Øster=Hann-Herred i Aalborg Stift. Dat. 2 Junii 1777 2. Som indkalder afg. Birkedommer, Otte Lindams Arvinger, samt Kredi= og Debitorer at møde i Hiørring Tingstue, hvor Forretningen holdes den 6 August og 17 September førstkommende. Dat. 4 Junii 1777. 3. Hvorved Skifteforvalteren over Coldinghuus Amt indkalder afg. Jens Hesbech, forrige Forvalter paa Hverringe i Fyhn, hans Kredi= og Debitorer at melde sig inden den Tiid Loven befaler. Dat. 2 April 1777.
Viborger Samler, 1777-06-16
Tillæg Femte. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 24.
Viborger Samler, 1777-06-16
Mandagen den 16 Junii 1777.