JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
De Omstændigheder, under hvilke det lærde Væsen ofte drives hos os, egne sig desuden sjelden til at danne store National-Skribenter. De fleste sættes til Studering, ikke fordi deres udmærkede Hoved giver dem noget fortrinligt Kald dertil, ikke fordi Sønnen og Faderen finde det stort og herligt, engang at kunne gavne Staten ved sin Lærdom og sine Jndsigter, men fordi Sønnen og Faderen, i de fleste Classer, sigte til et Maal, der i sig selv ikke altid anstaaer Videnskaberne et Levebrød. Leve vil man kun, Brød vil man kun have, mere forlanger man ikke. Derfor studerer man, derfor arbeider man Og naar man da omsider har tilslidt sig et saadant Levebrød, saa giver man sine Studeringer, og Litteraturen en god Dag; ja man sælger endog ofte sine Bøger som Bonden sine Bæster, naar Pløietiden er forbi, man givter sig, faaer en trind Mave og røde Kinder, kjører ofte ud, fordi det er godt for Skjørbug, naar man har siddet en heel Dag fængslet til en Trællestoel paa et Contoir eller i andre Embedsforretninger, anvender sine Fritimer til at spille Boston og Lhombre, har ikke Følelse, for eller Attraa efter andet end en lille Titel, et Sted i Hof- og Stats-Calenderen, og naar man har naaet dette store Maal, ført et saadant Liv i 20 til 30 Aar, gaaer man til sine Fædre, efterladende sin Kone en bundløs Gield, der ligesom en Lungebyld sjelden aabner sig førend efter Døden, og en Pension i en Enkecasse, som er paa Veie at spille Fallit. - Sandelig, under saadanne Conjuncturer kan der hverken fremstaae nogen Livius eller Humme. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
J Anledning af Hr. Rasks Fremfærd i Urstriden, og hans tvetydige Anmærkning om splinterny Opdagelser i Mytologien. Et er at tyde i en islandsk Bog, Et andet er at være Mystagog, Og jeg paa egen Regning troer, Der vil lidt mere til end Ord, For at indkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
J Jslands Helligdomme; Samt at der fra Partiklen, urEr saare langt til Burr. Endvidere jeg troer, Man neppe vorder stor Ved blot at kløve Ord, Undtagen - det er sandt En stor - Pedant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
At Hr. Professor Nyerup kunde spaae meget af Hr. Rask tidlige Kundskab i det islandske Sprog, kan jeg godt begribe, men om Hr. Rask har Forstand til at bruge sin Sprogkundskab og Genie til at besjæle den, det maa Tiden lære. *) Asernes Stamfader. Nic. Fred. Sev. Grundtvig. Tolv Bommerter i en Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Jndenlandske Efterretninger. (Udtog af en Skrivelse fra en reisende Dansk Konstner.) Malland de 11 Maji 1808. J forrige Uge læste jeg i Aviserne en Beskrivelse over vor afdøde Høiselige Konge, nogle Dage derefter sandt sig en lang Afhandling angaaende vor ædle og elskede Kong Frederik. Denne var skreven med at den Sandskydighed og Oprigtighed en vedetrenter Lærd er istand til. Han gjemmemgaaer Kom gens Nu fra hans Fødsel af, optagner den, den gede Prinds har gjort for sine Undersaatter; hvor det han med den for Børnstorff svar at gjeos lykkelige, kort sagt, skildrer vor Konge som den ædleste og braveste Fyrste, tilbedet af enhver Dansk og hvem fortjener vel at være dette, som ikke grændseløst elsker og uadskillelig er vor Konge tro, - Det hele synes mig skreven af en Dansk, jeg har blot at klage over een Ting, at Skribenten ikke taler med noksom Agtelse om vor afdøde gode Konge; han kunde have sparet adskillige Anmærkninger, thi i Henseende til Trykkefrihedens Jndskrænkning siger han meget rigtig, hvo er den Danske, der vilde gjøre et fremmed Publicum til sine indenlands Gjenvordigheders Dommer. Dette er vel tænkt, men Forfatteren selv glemte denne vise Tænkemaade. – Det Hele er, som sagt, godt, og De vil nok finde Afhandlingen i Moniteuren. Vor nuværende Konges redelige og ædle Caracteer, hans Energie, hans Tænkemaade og Agtelse for sin Fader er meget godt skildret. Taarer kom mig i Dinene ved at læse det. O, jeg føler mig lykkelig ved at være Dansk, Frederik den Sjette er ogsaa min Konge, og enhver Dansk deler med ham Europas Agtelse. Gud give at jeg nogensinde maatte være istand til at vise Ham og mit Fødeland min Hengivenhed og Kjerlighed. Som en Mand, der, saavel for som under Krigen, har gjort sig fortjent til Nationens Agtelse, udmærket Udgiveren Kjøbmand Herr P. H. Sødring i Aalborg. – Hans Daad er korteligen følgende: 1) Er Aalborg fornemmelig ved hans Vindskibelighed bleven forsynet med en rummelig Havn og et upperligt Skibsværft, hvorpaa han har ladet bygge et smukt Fregatskib, drægtig 111 1/2 Commercelæster, som løb af Stabelen sidste Sommer. – 2) At han, uagtet han, som Reder af adskillige Skibe, led betydelige Tab ved Krigens Udbrud mellem Dannemark og Engelland, dog har ladet udruste en Kaper, Prøvestenen kaldet, fort af Capitain Jørgen Kock, hvilken allerede i afvigte Maaned har opbragt til Aalborg to Skibe, som begge ere tagne under Sverrig. Det første er et daglaster Pappenborger=Smakskib, hvis Papirer synes urigtige, det andet en Svensk Brig, om ment 60 Commercelæster, ført af Capitain Weichberg, destineret fra Uddevalla til Liverpool med Jern, Tjøre, Brøg, Master, Planker, Bjelketsumer a. - Uagtet Aalborg har adskillige rige Kjøbmænd, er ovenmeldte Herr Sødring dog den end der har ladet udruste nogen Kaper, og den første der har ladet anlægge saa betydeligt et Skibsværft, som især under Krigen vilde kunne benyttes fordeelagtigen. Det er endnu en ung Mand, der end ydermere fortjener den sjeldne Roes, at han ved egen Jndustrie og Handelsaand, ganske uden oprindelige Midler, har bragt sig selv i saa udstrakt en Virkekreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Da den Engelske Transportslaade, som hidindtil havde ligget for Anker under Svenske Kyst, Forgaars lettede for at gaae under Seil til Østersøen, afgik endeel Canoncerbaade og Capere herfra; for at afskjære nogle af de fiendtlige Skibe. Endeel Svenske Canoncerchaloupper siges at være udløden og at have lagt sig ved Dragøe, for om mueligt at frelse deres troe Allieredes Fartøier fra at falde i vore Hænder, men om det vil lykkes dem, er et andet Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Fra Beltet haves Efterretning, at en Engelsk Brig, som krydser der, har fundet for godt at vove sig ind tæt under Fyen, men at den er bleven saa eftertrykkelig hilset af vore Canoneerbaade, at den i største Hast har maattet lade sig buxere bort for at undgaae at blive taget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
H. Maj. har allernaadigst tilladt Officiererne ved den ridende borgerlige Garde, som er bleven oprettet i Glückstadt, at anlægge det borgerlige Feldtegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Den Luftballon, som ifølge de Fyenske Aviser med det første skal afgaae fra Corsøer over Beltet, vil formodentlig blive dirigeret af Studiosus Colding, som i forrige Vinter anstillede Forsøg her i Staden ved at lade nogle Balloner opstige. Rimeligvis vil man fra Fyen af snart erholde Underretning om Udfaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Den af Grossererne i Kjøbenhavn aabnede Subskription til Forfriskningsvarers Anskaffelse for den Norske Armee gjør god Fremgang. Der er subskriberet for Summer fra 500 til 1500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Odense d. 31 Maji. Den solgte Caffe i Horn bye gik til 4 Mk. 4 s. og 4 Mk. 12 s. Pundet; desuden betaltes visse PC. 30 Danske Matroser, under en Lieutenants Commando, have begivet sig igjennem Piemont og Frankrige til Viessingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
J Hamborg er Jndførslen af hvide Ostindiske Varer bleven forbuden. Reisende, Kjøbmændene Willerup, Olrich, og Jensen, Skipperne Andresen, Rüdiger og Jespersen, Mad. Bariel og Pige, Jfr. Friedrichsen, Jfr. Hvid, alle til Helsingøer; Lund, Knorr og Kjøbm. Borwel til Lyngbye, Kjøbmændene Nielsen, Angel, Gordor og Wath, Justitsr. Schlegel, Lieutenant Kaltenborn, Kjøbmændene Eberlin, Weber og Lund, Mad. Rose, alle til Hirschholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Udenlandske Efterretninger. Genna d. 7 Maji. Da ingen Tilførsel af Colonialvare mere kan ventes fra Lissabon, og de Nordamerikanske Skibe, der ogsaa tilførte os disse Artikler, næsten ikke formedelst de idelige Kaperier fra de krigførende Magters Side vove sig i Middelhavet, vedblive Priserne paa samme udafbrudt at stige. Den 3die i d. M. løb her et Fransk Linieskib paa 74 Canoner af Stabelen. Her er givet Ordre til at bygge 2 Fregatter, 2 Corvetter og 2 Brigger. Næsten daglig indløber der hertil smaae Skibe med Skibsbygningstømmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Storhertugen af Berg beboer nu Paladset i Madrid. – Leirene ved St. Roch og Cadix forstærke. Der er allerede givet befaling til alle Spanske Havne, at istandsætte Krigskibene. Den Spanske Sømaars Styrke er i dette Øieblik J Cadix. Ferrol. Cathagena. sammen. Linieskibe. Fregatter 18 8 9 Corretter. 6 13 1 20 Rebekker. Bombardeerskibe, 2 8 5 Brigger 16 23 11 Pakkerbaade Smaa Krigskibe 36. 13 16 Jalt 218. Uordenen i de Spanske Financer er saa overordentlig stor, at man har maattet aabne et Laan, som imidlertid strax blev complet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
J Plymouth bygges nu et nyt Linieskib, Caledonia kaldet, som bliver det største og skjønneste Skib, man hidtil har seet i Verden. Det skal løbe af Stabelen i Junii Maaned. Det fører i underste Lag 34 Canoner, i mellemste 36, i øverste 36, paa Forcastellet 6, paa Mellemdækket 16 og paa Agterdelen 6 – i alt 134 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Der tales nu atter om et Tog over Astrachan til Ostindien. Marchal Davousts Corps skal med det første marchere igjennem Rusland til Astrachan, forene sig der med et Russisk Corps, til hvilket der ogsaa i Persien skal støde en Persisk Armee, og derfra trænge frem til Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
I America er under d. 9 Martii udkommen et Tillæg til Embargo Acten, hvori fastsættes, at saalænge Embargen varer, ingen Americanske Producter eller fremmede Manufacturer tør føres udaf Landet, under Straf af sammes, Skibets, Vognens &c. Confiscation. Enhver, der er deelagtig i en saadan forbuden Udførsel, maa betale en Mulct, der dog ikke tør overstige 10,000 Dollars.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
J en officiel Beretning fra det Russiske Sø Ministerium hedder det, at Den Gothland ved sin Beliggenhed midt i det Baltiske Hav, nær den Finske og Bottniske Bugt, og sine beqvemme Havne og Bugter, er yderst fordeelagtig til at forene og underholde anseelige Sørustninger. J en Fiendes, især en Sømagt som Engellands Hænder, kunde denne Øe have bidraget meget til at forurolige Seiladsen, især paa de tilstødende Vande, og forskaffet ham fuldkomment Herredømme over samme. Gothland har en Overflødighed af alle muelige Beqvemmeligheder, ja endog Rigdomme, som ikke allene ere tilstrækkelige til at forsyne Tropperne med alle Fornødenheder, men ogsaa til at ophielpe den sjunkne Handel og Konstflid. Den blev tagen, uden at det kostede en eneste Blodsdraabe. J Begyndelsen flygtede Jndvaanerne allevegne; men sammenrottede sig snart igjen og vilde sætte sig til Modværge. Men den Russiske Contre-Admiral Bodisco vidste snart at berolige dem. J Staden Wisby fandtes blandt andet 1800 Tønder Rug *).J Petersborg er d. 9 Maji bleven holdt en Taksigelses-Fest i Anledning af Swenborgs Jndtagelse, hvormed Finlands Erobring er fuldende. 2) 1676 gjorde Admiral N. Juul Landgang paa Gothland, og indtog Wisby, som, tilligemed det faste Bjergslot, er den eneste Stad paa Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Blandt Havnene for Orlogskibe er Slytham paa den østlige Kyst, den bedste Havn i Østersøen. Den forsvares af Fæstningen Carlsværd. Kosterne paa Gothland ere fulde af Skiær og Grunde, og derfor høist farlige for krydsende Flaader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Det maatte den Danske Flaade føle 1566 og fornemmelig den Svenske 1675.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
J denne Fæstning skulle Russerne have taget 4000 Krigsfanger og 1500 Canoner, Mørsere &c.J Journal de Empire anføres, som et Bevis paa, at det ikke er saa vanskeligt for Russerne, at gaae over Torneaa og igjennem Lapland til Sverrig, den Omstændighed; at de, allerede 1721, da Freden i Nystæd blev sluttet, ikke allene vare i Besiddelse af Tornea, men endog udbredte deres Forposter indtil den midterste Deel af Vesterbøttn. Torneaa ligger ligesaa langt fra Stockholm som fra Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Ved den Hollandske Øe Walchern, som ligger yderst i Provindsen Zeeland, en ankommen en Engelsk Flaade paa 19 Sellere, hvoriblandt 12 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Engellænderne lade sig endnu bestandig see Egnen af Havre, hvor de opsnappe uskyldige Fiskerbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Det halvofficielle Blad Argus indeholder et Stykke angaaende Spanien, hvori det hedder, at dette Kongeriges Skjebne nu er afgjort, at det ikke vil have den Ulykke, at være en Bold for en Prinds, som er i aabenbar Rebellion mod Faderen, der lod sig lede af en Minister, som har paadraget sig almindeligt Had; at Napoleons Beskyttelse vel kan forebygge en aabenbar Krig, men ikke hemmelig Gjæring; at denne Beskyttelse let kunde ansees som Understøttelse for et Partie i Staten, at Carl d. 4des Aftakkelse befæster det System, som de bedste Statsmænd i hele Aarhundreder have betragtet som Underpantet paa Spaniens Rolighed og Storhed; at det var mere Fordelen, der kunde flyde af en Alliance med Frankrige, end Hensyn til Ludvig d. 14des Hæder, der ved Carl d. 2dens Død opvakte hos Spanierne det Ønske, hellere at have en Fransk Prinds end en Østerrigsk Erkehertug til Konge, at Familietractaten, der for begge Brødre var saa fordeelagtig, foruroligede Engelland mere end en Prindses Tronbestigelse, som faa Aars Regjering havde bortfjernet fra hans Familie, dersom ikke en bestandig Jnteresse havde forenet begge Nationer; at Spaniens Vel, som Erfaringen har lært, i Aarhundreder har meget godt bestaaer med Frankriges Hæder; at Spanien, under alle de Krige, Engelland har fremavlet, har havt Frankrige at takke for, at det beholdt sine Colonier, at den Franske Revolution synes at have gjort en Ende paa denne Familietractat, da det Spanske Hof udsattes for udvortes Jntriguer; at det Spanske Huus vel følte Grundene, hvorfor det burde fornye Familietractaten med det Keiserl. Franske Huus, men at denne uvisse Villie længe var kun et svagt Middel for Statens Sygdom; at Spaniens Monark følte Nødvendigheden af, at forene sig nøiere med Frankrige, og han troede, ikke at kunne vælge dertil et bedre Øieblik end det nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Følgende ere nogle Brudstykker af Keiser Napoleons Samtale med Handelstandens Deputerede i Bordeaux, "Handelen lider, sagde Keiseren, jeg veed det; men vi maae være standhaftige. Engelland maa tvinges til at give efter, og det vil lykkes os. Engellænderne ere Herrer paa Søen, jeg paa Fastlandet; men de ere Røvere, og vi skulle nok gjøre det af med dem. Vist nok udfordrer det Taalmodighed, Nøisomhed, Oeconomie; dog tilsidst ville vi faae Fred, men en fast og varig Fred. Engellænderne maa give mig een Garantie, naar jeg slutter Fred med dem, og den Dag, de atter skulde bryde den, lader jeg dem fratage alle deres Magaziner paa Fastlandet; det skal forskaffe mig en anseelig Erstatning. Jøvrigt handlede de taabeligt i, ikke at antage Ruslands Mægling. J dette Øieblik lade ingen Neutrale sig tænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Engelland vilde ved sin Visitation anmasse sig en Told- og Afgivtsret over Fastlandet; det kunde jeg ikke tillade; dette er Aarsagen til Decretet af 17 Dec. Sukker og Caffe vil rigtig nok blive dyr men man maa leve sparsommelig af lidet. Jeg vil have Fred, formodentlig tvivler ingen om dette mit alvorlige Ønske, jeg er beredt til at undertegne den, men den maa være fast og varig. vil ikke sende mere nogen stor Armee til Domingo; den vilde dog kun blive et Offer for den tropiske Soel og Clima; man maa kun oprette Contoiret paa Kysterne. Oprøret i det Jndre skal omsider ophøre, og jeg skal holde Kjøbmændene skadesløse paa andre Maader. Eders Skibe ville seile til de Spanske Colonier, og de Spanske til vore. Ge ver kun Tid, og jeg skaffer eder Fred. Da kunne J paatage eder umaadelig store Foretagender, selv den mindste Kjøbmand maa kunne tage Deel deri. Til Slutning sagde Monarken, jeg maa nu gaae til Bayonne, men jeg kommer igjen, og bliver da nogle Dage hos eder. Spanierne ere et godt Folk, men deres Regjering er noget svag. Jeg skal søge at give den nogen Kraft Den Engelske Sømagt skal, efter Kongens Befaling, forøges med 25 Linieskibe af første, 20 af anden, 15 af tredie og 10 af fjerde Rang, ialt med 70 Linieskibe. Der er desuden givet Befaling, at bygge forskjellige nye Fregatter og smaa Krigsskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Efter Journal de Empire skulle Engellænderne have liidt et betydeligt Nederlag i Ostindien. Gener. Wellesley er bleven fuldkommen slaaet ved Hereatpour af Marathøvdingen Chaut, og Engellænderne have mistet 10,000 Mand. - De Franske Capere i de Ostindiske Farvande vedblive at fratage Engellænderne betydelige Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Endnu bestandig er den offentlige Opmærksomhed spændt paa Spanien. Det Sørgespil, som nylig opførtes i dette Riges Hovedstad, nærmer sig Catastrophen, men Knuden er endnu ikke ganske løst. De Efterretninger, vi hidtil have faaet om hiin Revolution, komme alle over Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Moniteuren, som man ikke uden Grund har kaldet General=Bassen i den store politiske Concert, vedbliver at meddele officielle Actstykker fra Spanien. Blandt disse er Prindsen af Asturiens Erklæring, udstædt i Bordeaux d. 12 Maji, det vigtigste. Heri hedder det blandt andet, "at de Omstændigheder under hvilke Prindsen efter sin Faders Tron-Frasigelse, greb Stadens Ror, adskillige Rigs-Provindsers og alle Grændsestædernes Besættelse af et stort Antal Franske Tropper, over 60,000 Franskmænds Nærværelse i Madrid, og desuden flere Omstændigheder, som andre Mennesker ikke kunne vide, have overtydet ham om, at han, omgiven af Klipper, kun burde vælge de Skridt, der medførte mindse Ulykke, og derfor valgte han det, at reise til Bajonne". Efter at have fremsat Grundene for sin Tron=Frasigelse, anfører han de Vilkaar, hvorpaa denne Frasigelse synes at grunde sig. "Da han nu seer – siger Prindsen - den Forfatning, hvori han befinder sig, og de mislige Omstændigheder, Spanien er bragt i; da i dette Øieblik enhver Anstrængelse fra hans Jndvaaneres Side, at forsvare deres Rettigheder, ikke blot vilde være unyttig, men fordærvelig, og kun medføre BlodsUdgydelse, Forliset af i det mindste et stort Antal af Spaniens Provindser og Colonier, da han tillige har overtydet sig, at det virksomste Middel til at forebygge saadanne Ulykker, er at han samtykker i at frasige sig Rettighederne til Tronen; da den Franske Keiser under denne Forudsætning, har forpligtet sig til at hævde det Spanske Kongeriges og dets Coloniers absolute Uafhængighed og Udelelighed (Jntegritet) uden at forbeholde sig den mindste Deel af de Spanske Domainer, eller sønderstykke dem, da han har lovet, at beskytte den Catholske Religions Eenhed, Eiendomme, Lovene, Vedtægterne, saa har Prindsen ved nærværende Declaration gjort Afkald paa sine Rettigheder til Tronen ligesom i en særskilt Convention allerede skeet er. Saaledes er nu det forrige Spanske Kongehuus ophævet og forflyttet til Frankrige, og skal man troe hvad Franske Blade lade sig forlyd med, saa vil en Fransk Prinds komme til at beklæde den Spanske Trone. Kongen og Dronningen af Spanien ventes hvert Øieblik i Compiegne, til hvis Slots=Gouverneur man har udnævnt General Ludvig v. Montmorenci.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
De hidtil værende Romerske Tropper ere brudt op til Øvre Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Bekjendtgjørelse. for Staden Kjøbenhavns Forstæder, uden Vester Nørre- og Øster=Porte, samt andenstæds, uden forStaden og Citadellet, afbrændte Bygningers Eiere. Nærværende anordnede Commission, er ved Skrivelse fra det Kongelig Danske Cancellie, meddeelt til Efterretning og videre Bekjendtgjørelse for alle Vedkommende, efterstaaende Hs. Maj. Kongens allernaadigste Resolution af 20de d. M., saalvdende: For end mere at sikkre Kjøbenhavns Fæstning og Citadellet Friderikshavn imod fiendtligt Angreb fra Landsiden, have Vi besluttet, at der skal anlægges detacherede Fortificationsværker paa forskjellige Puncter uden for disse Fæstninger, men da vi for nærværende Tid have den største Deel af Vor danske Armee forsamlet her paa Sielland (hvilket dog ikke altid kan være Tilfældet), saa er det mindre vigtigt og nødvendigt at disse Værker strax anlægges, og desaarsaa er det Vor Villie, at disse Fortifications-Anlæg skal udsættes i 3 Aar, og i Anledning heraf haver Vort Cancellie at bekjendtgjøre Vedkommende saadant med Tilføiende som følger: At alle paa Broerne samt andensteds uden forStaden og Citadellet afbrændte Bygninger ei mere skal opbygges, men Pladserne hvorpaa de have staaet ryddeliggjøres af vedkommende Eiere. "At alle Bygninger uden for Staden og Citadellet, som ligge de indenteerte nye Fortificationsværker paa den Distance nær, som Vor Jngenieur-Corps er beordret nærmere at opgive, maae, naar de forfalde eller nedrives eller afbrænde, da ei mere opbygges, men Pladserne, hvorpaa de have staaet, gjøres ryddelige, og endelig at alle de Gaarde og Huse, som ligge inden forommeldte nærmere opgivende Distance, skal i det seneste om 3 Aar være nedrevne og Pladserne være ryddeliggjorte, for at de til den Tid begyndende Værker kunne have frie Plads for deres Skudlinie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
De Haver og Jorder, som ligge uden for Portene, kunne desuagtet og imidlertid bruges og benyttes af deres Eiermænd."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Denne allerhøieste Resolution skulde Man herved tienstlig meddele den, under 28de April sidstleden nedsatte Commission angaaende Nedbrydelsen, af de til Kjøbenhavns Fæstningsværkers Udvidelse nødvendige Bygninger m.v., til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse for alle Vedkrmmende. Det Kongelige Danske Cancellie den 21 Maji 1808. Hvilken allerhøieste befaling, bekjendtgjøres herved til allerunderdanigst Efterretning for alle de Vedkommende, ligesom og Exemplarer heraf ved Rodemesterne afleveres til benævnte Forstæders Eiere. af Gaarde, Huse, Hauger og Jorder m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Den under 28de April nedsatte Commission, angaaende Nedbrydelse og Godtgjørelse af de til Kjøbenhavns Fæstningsværkers Udvidelse nødvendige Bygninger, den 25de Maji 1808. Pontoppidan. Berner. Magens. Voigt. Jessen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. me ForstaaskeFemte Aargang. No. 69. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 7 Junii, 1808. Bor Konsternes Akademi have en Professor i Anatomien, og, i saa Fald, til Hvem bør man betroe Underviisningen i Anatomi Af Assessor Brens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Ved Consternes Acadrat er anfaren Professor i Anatomien. Den som Konstner og Læge i lige høi Grad fortjente Borgmester Bang, som var Medlem af Akademiet, og til hvem det var overdraget at holde disse Forelæsninger, er nu død, og Posten opslaaet til Bortgivelse igjennem det Kgl. danske Kanselli. Tanken om hvad vort Konstakademi var, er- og kunde vorde, leder ved denne Leilighed naturligviis til det Spørgsmaal, om det er nødvendigt at besætte denne Post. At Forelæsninger over enkelte Dele af