JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1713-11-01
Tydskland. Fra den Kæiserlige Leir ved Myhlberg. Den 4de i denne Maaned haver her hos Hans Durchlygtighed, Prinds Eugenius, indfundet sig en Styk-Høveds-Mand, udsendt fra Gen. Harsk, som var Commendant i Freyborg, hvorledes at, efter at de Franske med stor FolkeSvilde paa en 32 Dages Tid endeligen imellem den 31 Oct. og i denne Maaned havde bragt det saa vidt samme Nat, at de alt havde fattet Post paa Fæstningens Vold neden for Storm Hullet og der allerede stode 190 Granaderer-Compagnier samt 30 Battallioner, som skulde løbe, over alt Storm til samme Fæstning, hand da havde været foraarsaget, med sin der i Fæstningen øvrige friske Besætning, 5000 Mand stærk, at indflye udi de der oven for Fæstningen beliggende tvende faste Slotte, efter at hand havde ladet forud al Proviantet did opføre, ladende de Syge og Qvæste efter sig tilbage, samt Officerernes Tross og Feldt-Tøig, hvorpaa da Borgerskabet lood udstikke en hvid Fane og oplood tvende Poorte til de Franskes Jndtog, og maatte med en stor Summa Penge optinge, at Byen er skulde vorde plyndret. Hvorpaa Marskalt Villars opeskede Slotterne, for at lade Besætningerne med at Æres-Tegn drage ud deraf, hvortil Commendanten svarede ej at have Ordre dertil, men begiærede 8 Dages Stilstand at faae videre Ordre, hvorledes hand sig havde at forholde. Hvilken Stilstand hannem siges at være forlænget, efterdi hand efter den Tiids Forløb fik en tviflagtig Ordre, hvorpaa hand maatte have nærmere Oplysning. Foeringen skal være meget knap, hos den Franske Armee, i Frey borgs Egn staaer, saa alt 15 til 16000 Ryttere ere alt derfra gangne af Lotharingen, saa disse Slotters Beleiring vil vel falde ud til en Blokkering.
Nye Tidender, 1713-11-01
Frankfurt. Efter at Frei borg er indtagen af de Franske løber Rygtet, at udi Svitserland skal udnævnes et Sted, hvor at imellem Kæiseren og Frankerige skulde giøres en Begyndelse til at handle forud om visse Poster, som kunde tiene til en Fred, hvortil paa begge Sider visse Fuldmægtige skal være udnævnte.
Nye Tidender, 1713-11-01
Stettin. De Saksiske Tropper, som ligge endnu her i Egnen, blive endnu der staaende, hvoraf mand slutter, at Kong Augustus ei skal være tilfreds med den Forhandling mellem Kongen af Pryssen og de Svenske, angaaende dette Lands Fæstningers Besætninger med fremmede Tropper. Hamborg. Med de Pryssiske Troppers Bevegelse af Lent sen er det nu ude og de alt gangne i deres Vinter-Qvarterer, og beroer nu alting paa et mindelig Forliig mellem de Nordiske Potentater, hvorfore Kæiseren og Kongen af Pryssen erbyder sig til at megle i de Stridigheder, til hvilken Forhandling Staden Brunsvig er udnævnt der at holde derom Samqvem, om
Nye Tidender, 1713-11-01
endskiønt Sverrig ei nogen Freds-Fuldmægtig did skal vilde sende, dog andre deres have allerede udnævnt. Fra Finland skal være til Czarevitzinden særdeles Post-Bud indkommet, som havde visse Beretning med sig, at de Svenske Tropper 9000 Mand stærke af Moscoviterne gandske vare slagne af Marken, hvorpaa Stadfæstelse og er indkommen. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-11-01
London. Parlamentets Sæde er opsat indtil efter Juel. 30 af de største Orlogs-Skibe blive oplagte og aftaklede og alle Officerer skal afbetales og afdankes, for at bringe Orlogs Flodens Omkostning, Undersaatterne til Lettelse, paa en mindre Sum. Dronningen haver ikke aleneste ladet ansøge hos Hertugen af Lottharingen, men end og hos de Herrer Staterne samt andre Fyrster og Stæder i Tydskland er at tilstæde den saa kaldede Prinds af Wallis nogen Værelse og Ophold i deres Lande.
Nye Tidender, 1713-11-01
Nederlandene. trecht. Man forsikkrer, at de største Stød ere nu tagne af Veien, som hidindtil have hindret Freds-Slutningen imellem Spanien og denne Stat, saa at den inden faae Dage skal være i Stand at kunde undertegnes.
Nye Tidender, 1714-12-01
Danmark.
Nye Tidender, 1714-12-01
Kiøbenhavn. Den 4 udi denne Maaned haver det i Naade behaget Hans Kongel. Majestæt at beskikke Cancellie-Raad og Ambt mand over Børglund Seiglstrup og Aastrup Ambter, Mons. Arnoldus Dyssel, til Segelstrup og Lunde-Gaard, at være tillige med Justits-Raad. Selv samme Dag CancellieRaad og Hendes Majestæts Dronningens Kammer-Secreterer, Mons. Johan Philip Rateken, ligeledes af Hans Kongl. Majest. er forordnet at være tilligemed Justits-Raad. Den 15 ditto haver Hans Kongel. Majest. ladet udstedde sin allernaadigst Forordning, angaaende de gevorbene Matroser, som tillades at begive sig til Siælland, Fyen, Langeland, Møen, Lolland og Falster samt til Øster-Jylland indtil førstkommende medio April og imidlertiid at tage Hyre og seile imellem Provincerne med videre. Den 25 ditto. Det og saa haver i Naade behaget Hans Mæjest. at beskikke CancellieRaad og Assessor i Hof-Retten, Monsr. Christian Berregaard, at være tillige med Vice Borgemester i Kiøbenhavn.
Nye Tidender, 1714-12-01
Udi denne Maaned er udi Kongl. Majestæts og Universttets privilegerede Boogtrykkerie ved Prenten bleven forfærdiget. lohannis Trelland S. J. Theolog,
Nye Tidender, 1714-12-01
Professor i Ordin, C. Colleger Conststortales Assessores Dissentatio Theologie, altera de Ministris Nov. est. Lpd. W. II. memor at is, spectarim de Pastoribus 6 Doctorthuus.
Nye Tidender, 1714-12-01
Sverrig. Stokholm. Den 2 udi næst forleden Maaned haver Hendes Durchlygtighed Princesse Ulrica til denne Stads almindelige Glæde paa Raadets indstændigste Begiæring, taget sit Sæde udi Rigets-Raad, paa den Stool, som staaer næst Thronen, da af Græve Hoorn samme tid blev holden en vel forfattet Tale, hvorudi Aarsagerne anførdtes, hvorfore Hendes Durchlygtighed Ulrica var beføiet til at tage sig Rigets Regerings Sagerne an med Raadet, efterdi mand udi lang Tiid ei har kundet formaae at erholde af vores Konge enten Ordres ener Slutning udi saa vigtige Sager, som Rigets største Velfærd er angaaende, og Fienden saa got som stod for Døren af Sverriges Rige. Derfor og er af Princesse Ulrica tillige med Raadet udskreven en Rigsdag til alle Rigens Stænder til den (14) 24 udi denne Maaned ved deres Tilforordnede her at møde paa Rigsdagen. De fornemmeste Poster og Puncter, som da skal tages under Betragtning og raadslaaes over, skal være disse, trende. (1) At indrette Tiltrædelsen i Regeringen, om Hans Majestæt skulde bortdøe uden Livs-Arving. (2.) At være betænkt paa Raad og Middel, hvorledes mand kunde blive den vedvarende Kriig, hvoraf saa megen Ulykke haver yppet sig qvit og løs. (3.) At affærdige visse Tilforordnede til Hans Kongel. Majest. i Tyrkiet, paa indstændigste Maader at ansøge, at Hans Majest., saa snart som meest mueligt kunde være, dog engang vilde glæde sine Undersaatter og Rige med sin saa længe forventede Høje Nærværelse. Som Almuens almindelige Oord gaae, da troede mand, at Hendes Durchl. Princesse Ulrica skulde være, om Kongen skulde bortdøe uden Arving, Regeringen næst. Vores de faae overblevne Tropper, som formedelst Moscoviternes overvettes Magt nu gandske have maattet forlade Finland og undflye ad Lapland, have Ordre at forføje sig hid ind i Riget. Modden befrygtende Moscovitiske fiendlig Jndfald her i Riget giøres her mægtige Anstalter, og skal Græve Bielke af Princesse Ulrica og det gandske Raad være udnævnt til General FeldtMarskalk til at have Armeen her i Riget i Befaling. Til nogle Regimenter, som her i Egnen have staaet, er og Ordre udstæd, at de skal begive sig paa Togget ad Skaane. Jngermanland.
Nye Tidender, 1714-12-01
St. Peters Borg. Med hvad Fornøielse Hans Cariske Majestæt og det Cariske Høje Herskab her leve, er ikke noksom at beskrive, i det ikke alene fordi her højtideligen holdes adskillige Fryde og Fest-Dage over adskillige Hans Cariske Majests. Seiervindinger mod sine Fiender, til en vedvarende Jhukommelse og Undersaatterne til Opmuntering, men end og fordi hans Majest. Vaaben og Værie udi Finland næstforleden i Octobris Maaned den 6 og 17 ditto efter gammel og nye Stiil have havt en sær lykkelig Fremgang, udi Finland, hvor at den Svenske Armee 8900 Mand stærk, ved Pekina-Floden vel befæstet staaende af Czarens General Fyrsten Galliczin med 6000 Mand saaledes er bleven angreben, at de Svenske inden trende Timers skarpe Fegtning og Modstand have maattet i største Forvirrelse af deres faste Lejr tage Flugten ad Skovene, efterladende saaledes i deres saa stærke Forskandsninger til Russerne det Svenske Grove Skyt, Faner og andet Kriigs Tilbehør til Bytte, som af følgende Liste med mere er at see, og hvad paa enten af Siderne er dræbt, græst, fanget eller ero beret. Listen paa de Svenske Fanger: Over-Officerer: 1. GeneralMajor. 1 Oberst. 1 Oberst=Lieutenant. 1 General-Adjutant. 9 Capitainer. 7 Capitain-Lieutenanter. 15 Lieutenanter. 13 Fændriker. 10 Under-Fændrikker. 29 Bombarderer, Summa fangne Ober-Officerer 87. Under -Officerer og Gemene: 5 Feldt-Vebeler. 44 Sergeanter. 33 Capitainer des Armes, 29 Corporaler. 12 Fourierer. 13 Rytter. 133 Dragonner, 900 Gemene. 10 Constabler. 12 Tromme- slaaere, Summa fangne Under-Officerer og Gemene 1281. Svenske Grove Skyt i Slaget erobret: 15 Metal 4 pundige. 11 Jern-Stykker. 8 Fyyr-Mørsere. 12 Haubitser, saa og 7 Faner af det Savalauskiske Regiment. 5 af det Tavastahusiske og 3 af det Vartrangiske Regiment, Summa 15 Faner. Udi Ta-vasta-Huus er erobert 12 Fourier-Tegn. 26 Trommer. 2170 Flinter, 844. Spader. 190 Hakker, saa og 16 Stykker Grove-Skyt og 12 Haubitser, Svenske, som ere dræbte og døde paa Bal-Stædet, foruden de Adspridde, som deels ere omkomne paa Flugten i Skovene: 1 Oberst. 1 Gen. Adjutant. 6 Majorer. 10 Capitainer 12 Lieutenanter. 1 Fløi-Adjutant. Under-Officerer og Gemene 4602 Mand, Summa
Nye Tidender, 1714-12-01
Summarum Svenske Døde og Fangne 6001 Mand. Paa de Moscoviters Side ere dræbte og døde: 1 Oberst. 1 Oberst-Lieutenant, 2 Capitainer, 2 Capitain-Lieutenanter. 112 UnderOfficerer og Gemene. Summa 118 Mand, Qvæste i OberstLieutenant. 2 Majorer, 7 Capitainer. 4 Lieutenanter og Under=Lieutenanter. 1 Fløi-Adjutant, 2 Fændriker, 534 UnderOfficerer og Gemene. Summa Døde og Qvæste 673 Mand. AfDohniske Cosakker ere blevne 1 Oberst, 3 Gemene, og 3 Gemene qvæste.
Nye Tidender, 1714-12-01
Saa haver og Hans Czariske Majestæt til sin Søe-Magts Forøgelse ogsaa i denne Maaned ladet tvende sine OrlogsSkibe, det ene Beuflen, det andet Sanct Catharine kaldet, udi egen Høie-Person ladet her løbe af Banke-Stokken, som lykkeligen og vel gik for sig. Hans Majestæt lader udskrive nogle 1000 Familier i Moscau og Archangel, hvilke her skal betiene Bygnings-Mesterne, som Caren allerede haver og endnu lader forskrive fra Holland, saa Hans Majest. inden faae Tider vil have en mægtig Orlogs Flode i Søen, hvortil haves Materialer nu nok. Den 23.
Nye Tidender, 1714-12-01
udi næstforleden Maaned er end og Prinds Menzikofs Fødsels Dag hans udi egen Nærværelse her heel prægtig bleven holden, og den 25 ditto gammel Stiil skal Hellig Catharine Hendes Fest her udi sær Frynd og Glæde holdes, saasom Hendes Majestæt Carinden af den Hell gen fører sit Navn, da og Hendes Majest. er til Sinds at vil stifte og uddeele nu en sær Orden, blant Cavalliererne og Damerne.
Nye Tidender, 1714-12-01
Den 18 Novembris sidstforleden er Fyrsten Menzikof her til Staden ankommen under det grove Skyts trende Løsninger, Hans Cariske Majestæt var selv samme Tiid i Badet, men der Hans Majest. havde fornummet samme Fyrstes Ankomst, haver Hans Majestæt strax begivet sig til hannem, for at have med alle sine Omstændigheder fuldkommen Underretning og Part af hvis, som siden Hans Majestæts Bortreise fra Holsten og Pommern var passeret, hvormed tilbragtes vel 2 Timers Samtale, efter slig Beskaffenhed da Czaren overlyst haver sig ladet forstaae, at Hans Majest. aldeles ej bifaldt hvis enten i Pommern eller Holsten kunde være forhandlet, og hans Samtykke er var ind hendt paa saa og offentligen erklæret Hans Durchlygtighed
Nye Tidender, 1714-12-01
Hr. Administratoren af Holsten-Gottorp for den Nordiske Alliances Fiende, og blev engang for alle ved den faste Slutning, at i Fald enten Pryssen, eller ander med samlet Magt skulde vilde derover angribe, Kongen til Danmark, af yderste Kræfter at giøre Høystbenævnte Hans Majest. al tilstrekkelig Bistand, paastaaende at Fæstningerne udi Pommern og Holsten med videre skulde settes være og forblive i den Stand igien, saasom Hans Armee Fæstningen Stettin havde erobret og Pommern samt Holsten havde forladt.
Nye Tidender, 1714-12-01
Polen. Varskau. Mand haver her til Hove megen føje Aarsag at troe den Store Sultans saavelsom Tartar-Chamens forsikrede naboelig Venskab, baade efterdi den Tyrkiske Armee, som stod ved Coczim, ei er gaaen tilbage over Donauen igien, men adspredt sig i Qvarteerene. paa denne Side af DonauStrømmen, dertil og efterlat sig samme Armee tilhørige mægtige grove Skyt udi Coczim med en stærk Besætning, giørende fremdeles endnu ydermere Anstalter i Tyrkiet til en Kriig og lader paa Grændserne indrette store Magaziner, hvorfore den Moscovitiske FeldtMarskal Ceremetof ogsaa haver indskrevet, til Cronens Feldt-Herre, at mand ikke skulde troe Tyrkens hykkelske Venskab, men i Tide derimod at sette sig i det mindste i en god Beskiermelse-Stand, saaledes hand og ved den Cariske Armee havde giort saadan Anordning, at den hver Dag kunde tage imod sin Fiende. Cronens-FeldtHerre haver og derfor ladet forøge de Tropper, som staae paa Grændserne med 250 Compagnier, som den Oberste Calloniousky er Anfører af, til med og at fordrive de Cosakker, som strippe ind paa Grændserne og forøve allehaande Fiendskab.
Nye Tidender, 1714-12-01
Vores Konge er alt paa Reisen, herfra ad Saksen.
Nye Tidender, 1714-12-01
Lemberg. Den 6 udi denne Maaned indkom her de Tidender, at den Tyrkiske Besætning, som er temmelig stærk, og vel over de 10000 Mand Janitskaber, foruden det Ægyptiske Folk, sig skal beløbe, led stor mangel baade paa Proviant og Foering i Coczim. Den store Sul kan skrives at skal vilde reisse fra Adrianopel af Constantinopel. og Kongen af Sverrig til sit Vinter-Qvarteer Dimaticam at være anviist, udi Forhaabning Hans Majest. skulde paa Foraaret forhielpes til sin Hiemreise, saasom Hans Maj. haver været og endnu skal være ikke vel til passe. Og er det alt med vores Gesandt udi Adrianopel afgjort, hvorledes samme Hans Majestæts Reise skal falde gjennem Polen af sine Lan Lande, naar Hans Majest. saaledes maatte behage.
Nye Tidender, 1714-12-01
Frankerige. Paris. Som vores Konge mod adskillige sine Høje Officerer skal have ladet sig forstaae, at de tilstundende Aar ej skulde komme i noget Feldt-Tog, end og allerede 31 Regimenter ere aftakkede og endeel understukne, troer mand, at Freden skal være nær, Fordi og mellem vores Marskal de Villars og Prinds Eugenius Freds-Forhandlingen, saa vidt forud skal afgiøres, bliver fremdeles ved udi Rastat, foruden at nogen anden derudi at handle bliver tilladt at komme i slig deres Samqvem, saa slutte vi af forberørte Omstændigheder og haabe, at slig deres Forhandling med denne Maaneds Udgang lykkeligen skal ende sig og det øvrige udi Basel, eller Frankfurt, tilkommende Nyt Aars første Maaned til alles Fornøielse skal være afgjordt.
Nye Tidender, 1714-12-01
Tydskland. Vien. De Svenske have i denne Maaned for vist vildet udstrøe de Tidender, hvorledes, at den Ottomanniske Poort vist havde besluttet at fortsette Krigen mod Polen, hvilket hos mange er meget troelig, efterdi Kongen af Polen hans Gesandt udi sin Konges Navn haver Ordre at fornemme, hvormange Hielpe-Tropper Hans Kætserlige Majest., i Fald Tyrken skal vilde bryde Freden med Polen mod det Carlovitiske Fordrag, som Kæiseren staaer i Forløfte for, vilde komme Cron Polen, til Vistand med, hvorpaa hand fik til Giensvar, at Hans Kiæserl. Majest. alt havde skrevet ind til den Store Sultan, at om det Carlovitsiske Fordrag, som Kæiseren var en af Forloverne for, af nogen af Parterne skulde blive brudt, Hans Kæiserl. Majest. var forbunden til at giøre den Brøst lidende al muelig Bistand.
Nye Tidender, 1714-12-01
Brevene af den 5 udi næstforleden Maaned, skrevne i Adrianopel, mælde, at de Russiske Gesandter havde udtrykkeligen ladet den Store Vezier forstaae, at Hans Czariske Majest. ikke det allerringeste meere vilde indgaae, end som hvis det sidste Freds-Fordrag indeholdte, som nu Vezieren sligt havde berettet udi Divanen, eller det Store Raad, haver det besluttet, at samme Gesanter skulde paa Sultans Samtykke over sluttede Fred affærdiges til Hiemreisen, endog for deres Afreise at give den Polske Gesandt Audients. Neder-Ælben.
Nye Tidender, 1714-12-01
Hamborg. Til den Brunsvigske Samqvem, som skal være berammet at skal begyndes midt i til komende Jan. Maaned, angaa nede de Nordiske Stridigheder, giøre sig nu de vedkommende Potentaters Fuldmægtige reisefærdige. Tønningen bliver alt enger indspærret Armeerne ved
Nye Tidender, 1714-12-01
Over-Rhinen er over alt gangne i deres Vinter Qvarteer, uden de Tropper, som forblive i Posteringerne. Udi Freds-Forhandlingen mellem Prinds Eugenius og Marskalk Villars udi Rastadt beroer det paa hvad Poten taterne i en Deel Poster og Puncter, som endnu ei ere afgjordte, vil forenes om, dog skal det vanskeligste være afhandlet og være god Forhaabning til Fredens fuldkommen Slut
Nye Tidender, 1716-09-01
Danmark.
Nye Tidender, 1716-09-01
Kiøbenhavn. den første i denne Maaned er hans Cariske Majest. her igien havnet for Staden fra den Allierede Orlogs-Flode i ØsterSøen, efter at Hans Majest. havde ladet giøre udi Pommern og Meklenborg Anstalt for sine der staaende Troppers Overskibher til Landet, og blev meget venligen af vores allernaadigste Konge imodtagen. Den 2den ditto Hans Czariske Maj. med sin Elskelig Gemahl og Høje Følge er her paa Rosenborg bleven meget herligen tracteret.
Nye Tidender, 1716-09-01
Den 3die forlystede Hans Kongl. Maj. Czaren udi Jagten i Jægersborgs Egn, da Hans Cariske Maj. og Charinden der og var til Taffel.
Nye Tidender, 1716-09-01
Samme Dag det Jydske Regiment under Gen. Major Kra her havnede. Den 5te ditto lood Hans Kongl. Majst. udgaae sin allernaadigste Placat angaaende
Nye Tidender, 1716-09-01
Tilførselen til Armeen og Kiøbenhavn med sær Frihed baade for Told, Consumption og alle andre Paalæg og Afgifter, saa længe Feldt-Togget varer, saa vel for egne, Udlændske som og Fyrstl. Gottorpske Underdanere.
Nye Tidender, 1716-09-01
Den 9de lood Hans Kongel. Majest. sine saa vel monterede Rytteriets Regimenter til Hest samt Guarden til Fods passere Munsteringen for den her for Staden slagne Lejr udi Hans Cariske Majests., Dronningens, Czarindens, Kron-Prind ens, Prinds Carls og Princes dens høje Overværelse, som gav en overmaade herlig Anseelse. Samme Dag om Morgen her havnede 80 Skibe fra Traveminde med en stor Deel Ryssiske Regimenter, som deels blede udskibede paa Hveen, til at have de Svenske udi Skaane i nærmere Øiesyn og Agt, deels her udi den Moscovitiske Lejr udsat.
Nye Tidender, 1716-09-01
Som da den Kongl. Danske saavel som Cariske Armee sig mægtig meget haver forøget, have de her i Egnen den 11 og 12 videre maattet udbrede sig. Den 13de lood Hans Czariske Majest. med 7 sine største Galleer staae i Søen, paa hvilke iblant andre 60 Cosakker sig have med deres Heste befundet, som paa den Skaanske Søe Side have sat i Land mellem Malmøe og Lands-Crone og en Fierding-Veis vovet sig ind i Landet, der og treffet paa en Strand-Vagt og nedsablet Under-Officerern og 3 Mand fangne med sig taget, og som de havde Kundskab, at stærk Mandskab der udi Nærværelse holdte Vagt, begave de sig uden nogen Forliis til Galleyerne igien; Fangerne berettede, at Kongen af Sverrig med 11000 Mand ikkun 3 Miil stood fra dem, og at de Svenske havde nu virkeligen 16000 Mand regulerede Tropper i Skaane staaende, og som de havde fornummet, skulde endnu nogle Regimenter fra Norge og Gammel Sverrig føje sig dertil. Den 14de lood Hans Kongl. Majst. udstædde Forordningen. om Fourage-Leverancen af Siælland til Kiøbenhavns Magazin for Betaling, af hver 15 ønder Hart-Korn et Læs Høe af 30 Lispund, for hvert Læs 10 Mark at gotgiøres udi næstkommende Octobris Qvartal Skatter. Den 13de ditto Hans Kongl. Maj. lod udgaae sin allernaadigste Forordning om Korn Skatten for Aar 1717. Den 22de ditto havnede her paa Rheden den Allierede Kongel. Danske, Store Brittanniske og Cariske Orlogs-Flode fra Øster-Søen af de Bornholmske og Rygenske Vande, saasom de Nyssiske Troppers Overskibning, som den havde Ordre at bedecke, var fuldendt og den Svenske Orlogs Flode fra Carls-Crone ey torde lade sig see i Søen, hvorpaa Deres Kongl. og Czariske Majestæter den 23de og 24de ditto under en ugemeen Løsen af det grove Skyt toog Orlogs Floden udi egen høje Øiesyn.
Nye Tidender, 1716-09-01
Udi Kongl. Majests. og Universitets privilegerede Boog trykkerie er udi denne Maaned ved Prenten bleven fuld forfærdiget: 1. Johannis Trellund, S. S.
Nye Tidender, 1716-09-01
Theolog, Profess. Ordin. & Colleg, Consist. Assessoris Villettatio potestatem udiciaria Christi, qva hominis, communicationis idiomatum divinorum vindicem ex oraculo Judicis, Joh. V. 27. coll. 22. repræsen. 2. Den forordnede Nye Kirke-Psalme-Boog med grov Prent, de Medaldrende til Bruung og Tieniste.
Nye Tidender, 1716-09-01
Norge. Christiania. Fra Sviinsund have vi, at i hvorvel de Svenske have forsøgt at giøre over deres Broe der over Sundet slaget et Jndfald her i Riget igien, saa ere de af vores saa blevne imodtagne, at de have maattet ødelegge samme Broe og de til dens Beskiærmelse der opførte Batterier, og tage saa Veien ad Skaane deres der staaende Armee til Forøgelse.
Nye Tidender, 1716-09-01
Sverrig. Gottenborg. Fra Stokholm. mældes af den 28de udi næstforleden Augusti Maaned, hvorledes at de Moscoviter den 15de ditto 14 Mile derfra ved Eure grund havde gjort en Landgang, og efter at de over alt havde plyndret Landet ud, igien havde begivet sig til Skibs, dog anden gang igien begivet sig i Land, hvorfore Tropperne, som der udi Egnen 12000 Mand stærke staae udi Qvartererne have af Gener. Taube faaet Ordre skyndigen at gaae af deres dem forordnede Samle-Plads. Fra Skaane skrives, at vores Konge imellem Lands-Crone og Malmøe havde tvende Feldt-Lejer, hvorudi virkeligen stode 16000 Mand regulerede Tropper, og at fra Norge og gammel Sverrig adskillige Regimenter vare forventende, hvortil den tredie Feldt-Lejr var afstukken.