Berlingske Tidende, 1776-04-08
Lord Effingham sagde nyelig i Oberhuset, at Congresser, i Philladelphia havde ladet myndte 2 1/2 Millioner Rdlr., hvilke Penge tillige med Coloniernes Papiir Sedler, skulle vær tilstrækkelige til at føre Krigen mod Ministerium. Dette Udtryk bruge Americanernes Venner altid. De sige aldrig Krigen imellem Storbrittannien og Colonierne. Mylord Effingham erklærede videre: han havde tilforladelig Efterretning, at Kongressen havde ladet tælle Jndvaanerne i enhver Provinz, og befundet, at samme vare 3 1/2 Million, allene af Mandspersoner. Lord Sandwich forkyndte i bemelte Huus, som en vel ikke vis, dog troelig Sag, at Staden Norfolk var lagt i Aske. Man anmærkede derved tillige, at det Brev, som indeholdt denne Efterretning, var ey ganske paalideligt, saasom derudi blev med en umenneskelig Glæde meldt om en Begivenhed, som endog Fiender selv med Mishag erfare og fortælle. J hvor beredvillig endog Lord North den 8de Mart var i Underhuset, at lade forelægge de øverste Commande, rendes Requisitioner i Boston, paa hvilke Skat=Amtet have de givet Ordres, saa kunde han dog ikke tiene Underhuset dermed, formedelst de tillige forlangte Regninger, hvortil Penge=Summerne vare anvendte. Han sagde: man havde endnu ikke kundet giøre Udtog, eller tage Gienparter deraf, saasom man ikke havde faaet dem alle, og saasom alle Pengene endnu ikke vare anvendte, da de Commanderende dermed forud maatte være forsynede, for i Nødsfald at kunde betiensig deraf. Dog saasnart man havde faaet alle de Papirer, som angik denne Artikel, skulle de blive forelagte Huset. -Hr. Barre gav til sit Forslags Oplysning tilkiende, at hans Hensigt sigtede fornemmelig paa de bevægende Aarsager til bemeldte Requisitioner, som dog maatte fremlægges i deres Breve til Skatte=Directeurerne, eller til Stats=Secretairen for det Americanske Departement. Det forekom ham, som at man vilde unddrage sig fra denne Undersøgnings Hensigt, fordi derunder maaskee laae noget hemmeligt, som ikke var af den Beskaffenhed, at det kunde aabenbares for Parle, mentet, saasom maaskee, sagde han leende, en Summe at 100000 Pd. Sterl., hvilke man havde maattet lade circulere imellem General-Congressens Lemmer. For at betage disse Tanker, ville Hr. Cornvall forklare de Regningers Beskaffenhed, som forlangtes, og Maaden, at opsætte dem paa. Men Barre faldt ham ind i Talen, og sagde ham reent ud: J enhver privat Sag var ingen, paa hvis Ord han sikkere ville forlade sig, end paa Hr. Cornwallis; men i offentlige Sager vare positive og tilstrækkelige Beviser fornødne, som alle maatte være tydelige, saa at ikke det ringeste deraf beroede paa blotte Ord. Følgelig maatte enten Papirerne forevises, eller man maatte reent afslaae deres Fremleggelse. Derpaa blev Forslaget antaget, uden at samle Stemmer. - Udi den Tale, som Hertugen af Grastor den 15de Mart. holdt i Oberhuset, forestillede han blant andet de farlige Følger af det System, som Ministerium havde antaget, for med Magt og uden Vilkaar at tvinge America nerne til en uindskrænket Underkastelse, hvilket maatte bringe dem til, enten at forsvare sig med den yderste Haardnakkenhed, eller at give reent Slip paa deres Frihed. "Den Nødvendighed, hvori de ere satte, at vælge een af Deelene, sagde han, er alt for øiensynlig, saasom de Commissarier, som Kongen er anthoriseret til at sende til America, ikke have den ringeste Fuldmagt, at træde i Underhandling med Colonierne. Altsaa synes de allene at være afsendte i den Hensigt, uden Vilkaar at modtage Coloniernes Lydighed." Efterat han at den nu værende bedrøvelige Udsigt havde uddraget den Slutning, at billighed og Menneskelighed krævede, at forebygge det for Fædrenelandet saa kostbare Blods Udgydelse, saa troede han, at maatte vise, at den sunde Stats Klogskab ikke mindre forlangte saadant, og ved den Leylighed gav han den forhen meldte Efterretning om de tvende Franske Fremmedes Ankomst i General Washingtons Leye. Hertugen af Manchester søgte at paastaae, at det manglede Nationen paa Midler, til at udføre saadan en Krig, hvorved han anmærkede: at man allerede havde bevilget 6 Millioner for dette Aar, og at Omkostningerne i Aar let kunde løbe op til 10 Millioner. Han talede derpaa om hvor vanskeligt det ville være, at bemanne de Kongelige Skibe, og om Skibsfolkenes Uvillighed til denne Tieneste. Græven af Sandwich stod op, for at modsige Hertugen i den sidst anførte Post. Til den Ende anførte han i sær Capitain Pownals Jver, som uagtet alle de Fornøyelser, han i et privat Levnet kunde vente at nyde, da han eyede over 100000 Pd. Sterl. i reede Penge, dog havde søgt om Krigs=Tieneste mod Americanerne. Og hvad Skibenes Bemanning angaaer, saa forsikrede Græven, at af de 20 Skibe, som skulle bevare Kysterne, vare de 19 forsynede med complet Mandskab. Mylord Sandwich besvarede og den Umuelighed, som Hertugen af Manchester havde fundet i at bestride en saa vidt udseende KrigsOmkostninger. Han betragtede disse Omkostninger som en Sag af liden Betydenhed, i Ligning med dem, som en Krig med Frankerig og Spanien vilde foraarsage, hvilke maatte stige dobbelt saa høyt. Hertugen af Richmand, som denne Forsikring forekom meget underlig, svarede Græven: "Dersom de til den Americanske Krig allerede voterte 6 Millioner vare ikkun den 10 Deel af det, som ville udkræves til den Krig, som man let torde faae med bemeldte tvende Magter, saa maatte man i saa Fald i det mindste regne henimod 60 Millioner i et Aar, hvilket, sagde han derhos, vil være umueligt at finde, uden saa var, at man ville gribe til de rige Præbender, Decanater og de store Bispedømmer, og tage dem til sig. Tilsidst talede Hertugen af Richmand om den Uvished og Utydelighed, som man fandt i Henseende til de Commissariers Afsendelse, som skulle gaae til America. Man kan forudsee, sagde han, at Americanerne vil ansee disse Commissariers Ankomst fra samme Syns=Punkt, som den forrige Stats=Secretair Skrivelse, der forsikrede, at Ministerium ikke tænkte paa, at foreslaae en Taxe i Parlementet, for at fastsætte en Revenne i America, da dog den første Paqvetbaad, som derpaa afgik, bragte derhen Taxen paa Thee. Lord Hilsborough (den samme Stats Secretair, som var sigtet til, søgte at forsvare Skrivelsen, og var iblant Peers den, som med største Hidsighed talede mod Americanerne. Biskopen af Peterborough, Doctor Hinchliffe sagde: han skulle aldrig kunde ansee Magt og Ret for eenstydige Ord. Enhver Regiering beroer i det mindste meestendeels paa den offentlige Dom. J det Øyeblik, da den store Hob af Folket troer sine Rettigheder antastede, udfordrer Regieringens Viisdom, at standse noget, for igien at oprette den Fortroelighed, som samme behøver. Græv Gomer ville ingen Smag finde i denne Meening, og igiendrer samme dermed, at han viste den gode Virkning, som et Brev havde havt, der i Aaret 1761 blev skrevet fra en Cabinets Minister til Gouverneuren udi en gienstridig Colonie.