Berlingske Tidende, 1815-06-16
Kong Murat havde allerede den 19de om Aftenen, i Selskab med Generalerne Millot og Nocca Romana, Hertugerne Pignatelli, Ci cara og Schitelli, samt adskillige andre Neapolitanere, indskibet sig fra Neapel til Jschia, og derfra paa et lille Kiøbmandskib til Garteeller Frankrig. Dronningen, som var ombord paa det engelske Skib Tremendens, var med sit Følge i en tidligere med Commodore Campbell sluttet Convention bleven sikkret Adgang til Frankrig. Paa Admiral Exmouths Erklæring, at Commodoren havde overskredet sin Jnstructioner, bleve paa Keiserl. østerrisk Side, under Medvirkning af Hs. Kongl. Høihed Prinds Leopold og Lorderne Exmouth og Burgersh, nye Underhandlinger med hende begyndte, ifølge hvilke hun med sine for nærværende Tid i Gaeta sig opholdende Børn underkaster sig Hs. Keiserl. Kongel. apostoliske Majestæts Beskyttelse, og med Generalerne Macdonald og Livron samt Ministrene Zurlo og Triest, hvor hun af Hs. Majestæts Naade venter Bestemmelsen af Mosburg begiver sig paa et engelsk Skib til Gaeta, og derfra til sit Opholdsted, under det Løvte, at hun ikke uden allerhøieste Tilladelse vil vende tilbage til Frankrig eller Jtalien. - Den 23de, som var Dagen, da denne Convention blev sluttet, ankom den engelske sicilianske Expedition, under General Macfarlans Commando, og henimod 6000 Mand stærk, paa Rheden ved Neapel. - Kong Murate Armee, som den 19de og 20de paa sin Marsch fra Capua til Neapebestod af 16000 Mand, hvoriblandt 2,300 Mand Cavallerie, og ifølge Conventionen skulde opstille sig ved Salerne, var inden faa Dag opløst, saa at der af samme ikke findes en eeneste fuldstændig Militairafdeling. Saaledes endtes efter sex Ugers Felttog, der vil geraade de Keiser, Kongel. Vaaben og deres udmærkede Hærførere til udødelig Hæder, det troløse Forsøg paa at revolutionere Jtalien, med dets Ophavsmands feige Flugt og en total Oplysning af hans Hær som af hans Rige. De revolutionaire Midler vendte sig mod dem, der havde fat dem i Bevægelse, og som kun have Seierherrernes Naade at takkefor at de ikke bleve et Offer for det Folkeraseri, de selv havde opvakt. Den Keiserl. Kongel. Overgeneral Feltmarschallieutenant Bianchihar ved sin Jndrykken i Neapel udstædt en Proclamation, hvori han erklærer sin bestemte Villie om hvorledes det foreløbig skal forholde sig med Kongerigets indre Bestyrelse. Jngen Øvrighedsperson eller Embedsmand maa forlade sin Post førend de nødvendige Jndretninger ere blevne trufne af deres retmæssige Konge, Kong Ferdinand den 4de. "Mine Tropper, siger han, ere befalede allevegne at sikkre Roligheden. Med Undtagelse af de bevæbnede Borgere og de i Tieneste staaende Militairpersoner har ingen Ret til at bære Vaaben, - Mellem Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig og Kong Ferdinand ere følgende Forpligtelser indgaaede: 1) Jngen kan kaldes til Ren skab eller uroliges for sine politiske Meninger eller sit Forhold føren Kong Ferdinand den 4des Gienindsættelse paa Neapels Trone. Desaarsag har man tilstaaet en fuldkommen og fuldstændig Amnestie uden nogen Undtagelse eller Indskrænkning. 2) Statsgodsernes Salg skal uigienkaldelig opretholdes. 3) Statsgielden sikkres. 4) Enhver Neapolitaner har Adgang til ethvert Embede saavel i Kongerigets civile som militaire Tieneste. 5) Den gamle Adel skal vedblive ligesaavel som den nye. 6) Enhver i neapolitansk Tieneste staaende Militairperson, der ikke er født i begge Sicilierne, skal beholde sin Rang og Gage saasnart han sværger Kong Ferdinand den 4de Troskabsted. - Disse vise og velgiørende Grundsætninger maae giøre enhver retskaffen Mand det til Pligt at opbyde Alt, for paa ny at grundfæste et af Europas skiønneste Landes og et af dets agtværdigste Folks Velstand, og Rolighed. Undertegnet: Bianchi,