JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
Følgende Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, som mig igiennem det Kongelige Danske Cancellie, ved Skrivelse af Dags Datum, er communiceret, saaledes lydende: "At dersom nogen beviisligen for Politiemester kan angive og tilveyebringe Oplysning om, hvilke de Hovedmænd ere, der have forledet eller leyet nogle af Pøbelen til at giøre Opløb og øve Voldsomheder paa adskillige Borgeres Huse, den sidstafvigte 2 April, i Anledning af den formedelst Forbrydelser tiltalte Michael Brabrands personlige Hæftelse, da skal han af Politie-Cassen nyde en Belønning af 100 Rdlr., og hans Navn forties, ligesom Angiveren, i Tilfælde af, at han selv skulde have havt Deel i Forbrydelsen, maae være befriet for al Straf, dog med det Vilkaar, at Angivelsen skeer strax og forinden noget Beviis imod ham under Forhøret eller ved Retten er fremkommet. Bekiendtgiøres herved for alle og enhver til Efterretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
Politiekammeret i Kiøbenhavn. den 5 April 1793. F. Horn. Constitueret Politiemester i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
J Dag blev i Frue Kirke ved Hr. Biskop Balle følgende Præster ordinerede: Hr. Magister Hans Koefoed, Sognepræst for det almindelige og Abel Catharine Hospitaler i Kiøbenhavn. Hr. Hans Christian Winther, Sognepræst for Fensmark Meenighed i Sielland. Hr. Magister Jørgen Borch, Sognepræst for Gislum og Testrup Meenighed i Viborg Stift. Hr. Clemens Sveve, Sognepræst for Torskiøeck i Tronhiems Stift. Hr. Henrich Pontoppidan Børcher, residerende Capellan i Skielskiør, Hr. Peder Ditlev Faber, residerende Capellan for Wiig og Asminderød Meenigheder i Sielland. Hr. Claus Pavels, residerende Capellan for Eidanger Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Peder Hount, residerende Capellan for Wosse Præstegield i Bergens Stift. Hr. Niels Maagh, Personel Capellan for Kallehauge Meenighed i Sielland. Hr. Niels Christian Rønning, Missionarius Ordinatus i Grønland. Biskoppens Text var 1 Thess. 5 Cap. 16 til 18 Vers, Præstens Text var 1 Tim. 3 Cap. 13 Vers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
J Tallotteriets 550 Trækning i Altona, den 27 Martii udkom følgende Nummere: J Tallotteriets 683de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forsaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde sindige Danske ei noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finantzerne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Friderichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars=Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Frederichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 17731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgjøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
Confirmations=Bønnen, som efter Hs. Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling skal bruges ved Confirmations-Acten, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-05
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffverske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
benhavns No. Aar. huus. stilling. Jensen. umue
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Post-Tidender. at Alliant. Mandagen, den 8 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Madrid, den 3 Martii. Hr. de Calonne har strax efter Hr. Bourgings Afreyse paa nye gjort sig al Umage for at blive Hoffet forestillet. Han har overleveret Søeministeren Don Valde, et paa hans egen Bekostning trykket Værk, under denne Titel; En let Maade til at bringe den spanske Marine i Flor, Af dette Værk har han saavel ved Hoffet som iblant de fornemste Emigranter ladet uddele en stor Deel Exemplarer. Med Finantsministeren Gardoqui har han været i Conference, og han er for nærværende Tid vel antaget hos det hele Corps Diplomatique, undtagen Hertugen af Alcudia. Dog troer man, at ogsaa han snart vil entrere med ham, ifald han optræder som Agent fra Ludvig den Sextendes Brødre. Vort Cabinet har ladet befale, at der over hele Riget skal anstilles en almindelig Hværving, og at hver tiende ugivt Mandsperson af en bestemt Alder skal, uden Hensyn paa Rang, Stand eller Høyde, udtages til Krigstienesten. Hoffets Plan skal nemlig være, at have en Armee af 80000 Mand fordeelt i Catalonien, Arragonien og Navarra, og en anden Armee af 40000 Mand staaende i Biscaia. Søemagten skal ligeledes sættes i en respectabel Stand, til hvis Commando Admiralerne Lan gara og Bonaventura Mareno skulle være udseete, den første som Chef d'Escadre. Over Landarmeen har General Ticcardez, som nyelig er hidkommet fra Catalonien, faaet Jnterims Commandoen, og man troer almindeligen, at Prindsen af Conde vil faae General Commando over samtlige spanske Armeer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Tongern, den 23 Martii. Fienden vedbliver at trække sig tilbage, og Østerrigerne at forfølge ham. Løwen have Franskmændene ogsaa maattet forlade, og giøre Plads for de Keiserlige, som overalt modtages med stor Glæde. Det Keiserlige Hovedqvarteer er i Gaar Morges forflyttet fra Tirlemont til Løwen. C. Sk. J dette Øyeblik høres, at Fienden ogsaa er i Begreb med at forlade Brüssel. Bliver dette Rygte nærmere bekræftet, saa torde Brabant snart blive renset for Fienderne, især da Preusserne, som forlydes, rykke imod Antwerpen, og Beaulieu skal jage Fienden ud af Namur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Lüttich, den 25 Martii. Alting er nu roeligt her, og Sagerne blive igien satte paa den gamle ordentlige Fod. Østerrigerne ere allerede passeret Løven, og have der efterladt en Besætning af 3 Batailloner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Haag, den 26 Martii. Generalstaterne have faaet den Efterretning, at de bevæbnede Chalupper fra Capitain Haringmans Escadre havde den 21de erobret den franske Kanoneerbaad St. Lucie med tre 24 Pundigere, 4 Svingebasser, og en Ovn til at giøre Kuglerne gloende i, foruden det ved Lillo liggende Vagtskib, og paa begge disse Skibe gjort 55 Franskmænd til Fanger. Fra Fortet Lillo gjorde Fienderne en meget stærk Jld paa vore Skibe, hvorved 4 Mand bleve dræbte og nogle saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Arveprindsen af Oranien har siden i Forgaars været hos den tappre General Boetzelger i Fæstningen Willem stadt. Man melder derfra, at da nogle Transportskibe med Tropper i Forgaars passerede den saa kaldte Norderschan, havde de i Skandsen værende Franskmænd skudt paa dem; men Kanoneerbaadene, som convoyerede Transportskibene, posterede sig udenfor bemeldte Skandse, og beskiød den saa stærkt, at Franskmændenes Jld snart ophørde, og Transportskibene igien uhindret kunde passere. Natten derpaa bleve Kanoneerbaaden ved at beskyde Skandsen, og det med saadan Eftertryk, at Franskmændene maatte forlade den, og trække til Kluindert, hvor de holde et slemt Huus og giøre de stakkels Bønder der i Egnen det ret suurt. General Boetzeler melder endog, at de have ruineret det derværende Arsenal, og begyndt med at fløyse Voldene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Fra Herzogenbusch meldes under 23de d. M., at Hertugen af Brunsvig har sit Hovedqvarteer i Osterwyck, og Prinds Friedrich af Oranien sit i Oudenhout, og at begge disse Corps holde Øye med det af Franskmændene saa stærkt besatte Breda. – De i Hollandsk Sold staaende Meklenburgske Tropper ere ligeledes marcherte fra Grave imod Breda. – Det Preussiske Feldtbagerie er ligesom Høe og Halm-Magazinerne anlagt i Herzogenbusch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Kiøbenhavn, den 8 April. Under Dato Christiansborg Slot den 22 Martii er udgaaet en Forordning, der foreskriver og indskierper de Forholds Regler, som det til Landlægdernes Ruller henhørende Mandskab bør lagttage, naar nogen vil flytte fra et Lægd til et andet, samt bestemmer Straf for de Huusfædre, der efterlade at anmelde den Af- og Tilgang, som, i Henseende til dette Mandskab, forefalder i deres Huse, og tillige for de Huusbonder, som imodtage tienstpligtigt Mandskab, fra et fremmed Amt, i deres Tieneste, uden at en saadan Karl kan forevise Amtmandens Pass og Tilladelse til at opholde sig uden Districtet, m.v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Under samme Dato er udgaaet en Placat, som tillader, at alle Bønder i Sielland, hvad enten de ere Gaardebrugere, Huusmænd eller Jnderster, maae paa Landet opkiøbe, samt til Kiøbenhavn indføre og sælge Kalve, Faar, Lam, Grise, Giæs, Ænder, Høns, Eg og Fisk, uden at Forordningen om Land og Forprang der skulle være dem hinderlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
J Dag blev 2 Classe af det 40 Kongelig Kiøbenhavnske Classe=Lotterie trukken, og udkom da følgende høye Gevinster, nemlig: No. 11029, 10 Rdlr. og Præmie 50 Rdlr. for første Lod i Hr. Siemens Collection i Glückstadt. No. 1131, 100 Rdlr. i Hr. Borups Coll. i Aalborg. No. 17013, 50 Rdlr. i Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem. No. 26814, 50 Rdlr. i Hr. Baggers Coll. her i Staden. No. 19518, 50 Rdlr. i Hr. Bøghs Coll. i Weile. No. 16045, 100 Rdlr. i Hr. Fürsts Coll. i Arendal. No. 13862, 100 Rdlr. i Mad. Aagesens Coll. i Nyeborg. No. 12564, 50 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 14838, 50 Rdlr. i Hr. Baggers Coll. ibidem. No. 23968, 50 Rdlr. i Hr. Brøghs Coll. ibidem. No. 1782. 50 Rdlr. i Hr. Lundes Coll. i Løgstøer. No. 18184, 8 Rdlr. og Præmie 75 Rdlr. i Hr. Hofdogtrykker Mølers Con her i Staden. No. 14872, 1500 Rdlr. i Hr. Baggers Coll. ibidem. No. 5700, 8 Rdlr. og Præmie 75 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem. No. 29076, 200 Rdlr. i Mad. Biltzings Coll. i Christiania. No. 644, 50 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 10476, 100 Rdlr. i Hr. Procurator Fugls Coll. i Nachskow. No. 16168, 700 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 10166, 50 Rdlr. i Mad. Schaarups Coll. i Christiansand. No. 19075, 100 Rdlr. i Hr. Kierumgaards Coll. i Bergen. No. 2238, 50 Rdlr. i Hr. Sorterups Coll. her i Staden. No. 1014, 100 Rdlr. i Hr. Borups Coll. i Aalborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
(Slutningen følger.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
J Tallotteriets 503 Trækning i Wandsbeck, den 4 April udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Barom. S. O. April. Varme. S. O.S. O.S. O.S. O.S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Udi afvigte Uge fra den 30 Martii til den 6 April, ere i den Kongelige Residence Stad copulerede 14 Par. Fødte Drenge 43, Piger 33, tilsammen fødte 76. Døde Mænd 14, Qvinder 13, Drenge 11, Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Brystsyge 6. Feber 1. Forraadnelsesseber 2. Gicht 2. Hidsig Feber 1. Kopper 1. Kræft 1. Langvarig Svaghed 1. Skiørbug 1. Slag 13. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 4 Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 3. Tilsammen døde 49. Altsaa 27 flere fødte end døde. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde findige Danske ei noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Friderichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eler Parlements=Constitution. - Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner, og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars=Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kralt Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgiver. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a., kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-08
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 527 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Kiøbenhavns No. ris. Aar. tre afmann. Januari.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Post-Tidender. paa er Fredagen, den 12 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Florenz, den 23 Martii. Ved Nizza er der den 13de d. M. forefaldet en hidsig Træfning imellem Franskmændene og de forenede østerrigske og sardiniske Tropper, hvori sidstmeldte have seyret, og den franske General Biron er blevet dødelig blesseret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Regensburg, den 26 Martii. Riigskrigen imod Frankerige er nu formeligen besluttet, og al Circulation af franske Assignater i Tydskland, strængeligen forbudet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
London, den 29 Martii. Det vigtigste, som her i de sidste til Dage er passeret, er den under 25de d. M. af Statssecretair Greenwille, og den Russiske Gesandt, Greve Woronzow, undertegnede Convention, hvorved Handelstractaten fra 1766 imellem Storbrittannien og Rusland er blevet fornyet paa sex Aar, og at Admiral Gardners af 7 Linieskibe bestaaende Flaade er afseglet til Vestindien. Den er for det første gaaet til Jrland, for der at forsynes med visse Proviantartikler; hvorfra den saameget roeligere sætter Coursen directe til Vestindien, som man veed, at den fra Brest udløbne Vestindiske Escadre ikkun bestaaer af 5 Linieskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
J øvrigt synes vore Søendrustninger ikke at drives med den Hurtighed, man i Førstningen troede nødvendig; og man hører endnu ikke, hvor snart Flaaden til det Middellandske Hav og den saa kaldte store Flaade til Canalen skulle udløbe. Førstmeldte, som commanderes af Lord Hood, bestaaer af 5 Tredækkere og 10 Skibe paa 74 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Siden i Forgaars taler man her i de høyere Cirkler, om en enten allerede foregaaet eller dog nær forestaaende Revolution i Paris, for at faae Temple Fangerne sat i Friehed, og erklære Dronningen for Regentinde og Danphin for Tronfølger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Man vædder her store Summer paa, at den franske Krig inden et Aars Forløb vil være endt, og den Kongelige Regiering igien indført i Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Rotterdam, den 2 April. En i Forgaars Aftes til Haag ankommen Stafette har medbragt den Tidende, at Mons havde overgivet sig til Østerrigerne, ligeledes Breda og Gertruydenberg ved Capitulation til vore Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
Nederelven, den 2 April. Allerede under 12te Martii har General Dumourier, fra Lowen tilskrevet Nationalconventet følgende interessante Brev, som viser Aarsagerne til hans mislykkede Expeditioner: Borgerpræsident, Folkets Vel er den høyeste Lov. For denne Grundsætning har jeg nyeligen opoffret en næsten vis Erobring, da jeg forlod den seierrige Deel af Armeen, som var i Begreb med at rykke ind i Hiertet af Holland, for at komme den anden Deel af Armeen til Hielp, som i disse Dage havde havt et Uheld, hvis physiske og moralske Aarsager jeg her vil udvikkle med den Frimodighed, som nu er nødvendigere end den nogensinde har været, og som til alle Tider vilde været Republiken høyst gavnlig, dersom alle dens Agenter havde stedse viist denne Frimodighed i deres Jndberetninger, og ikke ladet sig forblinde af den forføriske Smiger J vide, Borgerrepræsentante, i hvilken forvirret Tilstand, i hvilken beklagelig Forfatning Belgiens Armeer ere satte af en Minister og hans Underordnede, som have bragt Frankerige sin Undergang nærmest. Denne Minister og hans Bureaux ere vel siden blevne forandrede, men i Stedet for at straffes, er Pache (Krigsministeren) blevet betroet den vigtige Post, som Maire i Staden Paris, og Hovedstaden har siden viist nye Blod- og Mord-Optrin i Lombardgaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
J December Maaned forelagde jeg Eder i 4 Memoirer de Mangler, som burde afhielpes. Jeg viiste Eder de Midler, hvorved det begyndte Onde kunde hæmmes, og vore Armeer igien faae deres fulde Styrke, ligesom Nationens Sag den fuldkomne Retfærdighed, der bør characterisere den. Men disse Memoirer har man vidst at skaffe af Veyen, og J have ikke seet eller hørt dem. Lad dem blive Eder forelagte, og J ville der finde alt det forudspaaet, som nu vederfares os, J ville deri finde Hielpemidlerne imod de truende Farer, der omringe os, og styrte vor Republik i sin første Opkomst Belgiens Armeer, som stode i de Aachenske og Luttichske Lande, udholdte der al Slags Nød, uden at knurre; men de svækkedes mere og mere ved Sygdomme, ved Skærmydseler imod Fienden, og ved mange Officerers og Soldaters Desertion, saa at næsten Halvdelen tilsidst var bortsmeltet. Først efter General Bournonvilles Jndtrædelse i Ministeriet har man begyndt at give sig af med Armeernes Recrutering og de fornødneste Tings Anskaffelse; men denne Tid var for kort til at bøde paa de Ulykker, for hvilke vi vare blevne et Offer. Saadan var vor Tilstand, da J den 1ste Februarii fandt det overeensstemmende med Nationens Ære at erklære Engeland og Holland Krig. Fra dette Øyeblik søgte jeg at glemme al min Kummer, og jeg tænkte ikke meere paa min Afsted, som J ville finde, jeg skriveligen har begiært i bemeldte mine 4 Memoirer. Jeg tænkte blot paa de overhængende store Farer og paa mit Fædrelands Bedste Jeg søgte at forekomme Fienden, og den i den egentligste Forstand lidende Armee glemte sin Nød, for at angribe Holland. Medens jeg med de nye Tropper fra Frankerige erobrede Breda, Kluindert og Gertruydenberg, og gjorde Anstalter til at gaae videre, foretog Belgiens Armee sig, anført af modige og tappre Generaler, at bombardere Mastricht. Alting fattedes til denne Expedition; det nye Forvaltnings System var endnu ikke paa ret fast Fod, det gamle var afskyeligt. Jeg er til dette Øyeblik ey i Stand til omstændeligen at forklare Aarsagerne til de Ulykker, vore Armeer have maattet friske, da jeg nyelig er kommet herhid. De have ey allene opgivet Haabet om at vinde Mastricht, men de ere endog i Forvirring, og med Forliis vegne tilbage. Alle Magazinerne, som man havde begyndt at samle, ja Lüttich selv, ere i Fiendens Hænder; og denne Retirade har skaffet os nye Fiender paa Halsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-04-12
J de menneskelige Begivenheder har Belønning for Dyden og Straf for Lasten altid havt Sted. Den private Borger kan vel undertiden undgaae denne Forsynets Indretning; men giennem andrer Historierne, saa ville J finde, at Nationer aldrig undgaae den. Saalænge vor Sag var retfærdig, vandt vi Seyer paa Seyer over vore Fiender. Men ikke saasnart begyndte Gierrighed og Uretfærdighed at styre vore Skridt, førend vi bleve uenige imellem os selv, og dette vidste vore Fiender at føre sig til Nytte. Man smigrer Eder, man bedrager Eder. - Jeg vil nu give Eder fuldkommen Oplysning om Alt. - Man har paa alle muelige Maader undertrykket og fornærmet Belgierne, man har, i Hensigt til dem, angrebet Frihedens hellige Rettigheder; man har med den største Uforskammenhed gjort Vold paa deres religiense Meeninger, og drevet Spot med dem; man har vanhelliget deres Kirker og frarovet disse deres Prydelser; man har løyet Eder for om deres Characteer og Tænkemaade; man har udvirket Hennegaus Forening ved Sabelhug og Flinteskud; og Brüssels Forening udvirkedes af en Snees Mennesker, som fandt deres Regning ved Uroelighederne, og ved nogle Blodtørstige, som man fik sammenrottet, forat sætte Borgerne i Skræk, (Slutningen følger.)