Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-11-09
Jfølge Beretninger, som man har i Hamborg af samme Datum, vare de offentlige Fonds atter faldne betydeligt; thi mange Eiere af Stocks bestræbe sig nu for at sælge dem, i det Hele er deres Værdie bleven 1 1/2 PC. slettere, som er et betydeligt Afslag. Courserne paa de udenlandske Pladser, som allerede i 14 Dage have begyndt at synke, faldt i et større Forhold end begge de forrige Postdage. – Man har forsikkret, at Skatkammerkantsleren har atter seet sig tvunget til at udstæde nye Skatkammerbeviser (eller ufunderede Statsgieldspapirer); men dette bliver bestemt modsagt i den ministerielle Tidende, hvori der siges, at et saadant Rygte er blot bragt i Omløb for at bringe Statspapirerne til at falde, men at de kraftigste Forholdsregler hvortil Regieringen vil gribe, ville blive tilstrækkelige for at indgyde Eierne af Stocks Tillid, ligesom alle de Personer, i det borgerlige Selskab, som have noget at tabe, og at overbevise dem om at deres Eiendom aldrig skal blive et Bytte for Radical-Reformatorerne. Ministeriet, siges der, vil paa ingen Maade misbillige Øvrighedens Fremgangsmaade i Manchester, og erklærer, at det er fornødent for Statens Vel, at ligesaadanne Forholdsregler blive tagne andre Steder. - Morgenkrøniken, men som er et Oppositionsblad, spaaer imidlertid ikke noget godt, og siger, et Deficit i Statsindtægterne er blevet langt større end man skulde formode det, at Europa stedse mere søger at udelukke den Engelske Handel, og giøre sine egne Fabrikker fuldkomnere, og da vi ikke tillade Fastlandets Beboere, at afsætte deres Fabrikater i vore Havne, saa tvinge vi andre Nationer at vende sig med deres Handel derhen hvor det er dem tilladt; det værste er, siger samme Blad, at Frankerige just i nærværende Tidspunkt har opnaaet en Grad af Styrke, Friehed, Jndustrie og Velstand, som det for ikke besad; Engelske Maskinerier anvendes nu i mange Franske Fabrikker, Arbeidslønnen er 3/4 lavere end i England; man kan derfore ikke undre sig over, at den sidste Jndustrie-Udstilling i Louvre har beviist, at de Franske Fabrikater ere ikke allene ligesaa gode, men ogsaa lettere end vore. – Ogsaa i Tydskland hæver Konstfliden sig, og den Engelske Fabrikant, trykket af sine Skatter, finder sig ikke i Stand til at arbeide saa let, som Udlændingerne, og kan ikke beskiæftige sine Arbeidsfolk; dette er den sande Aarsag til de Kramper, hvorunder vor Nation fortærer sig selv. Man siger, at Ministroneville i denne Forlegenhed foreslaae en Jndkomstskat, af 10 til 12 Millioner Pund Sterling, for saaledes igien at kunne afskaffe Skatter til et ligesaastort Beløb, som besvære Handelen; men selv dette Paalæg kan anslaaes til 7 til 8 Millioner, da der er et Deficit i Jndtægterne. Der gives forresten Statsmænd, som troe, at en Krig vilde give Folket Beskiæftigelse og hindre det fra, at beskiæftige sig med udsvævende Theorier. – Saavidt Morgenkrøniken; i Bladet Times har en anden Englænder søgt at forklare den store Nød i Manufacturstæderne deraf, at de store Godseiere finde deres Jnterresse ved, at lade de smaae Forpagtninger gaae ind og oprette større deraf, hvorved mangfoldige Familier blive brødløse, og derfore maae tye til Fabrikstæderne for at søge Arbeide; fra 1765 til 1795 ere 60000 saadanne smaae Forpagtninger ophævede, siden den Tid har man ophævet mere enden Gang saamange til, saa at man kan regne, at 600000 Mennesker nu ernære sig mindre af Jordbrug paa denne Maade end tilforn; vel er Dagleiernes Antal voxet saameget mere til; men denne Classe af Mennesker svæver altid paa Randen af den yderste Armod. – Paa denne ulige Fordeeling af Eiendommene i England, giøre især de Franske Forfattere opmærksom, saaledes anføre de, at Hertugerne af Bedford og Devonshire have hver ikke mindre end en aarlig Jndtægt af 5 Millioner Franker af deres Jorder. Hertugen af Bridgevater efterlod ved sin Død 2 1/2 Million Franker i aarlig Revenne af sine Jorder og 96 Millioner i Papirer. J 1817 blev et Gods solgt for 48 Millioner Franker. Ved Mobiliair=Fortanen er Misforholdet, ikke mindre stort, Hr. Barcians Bryggerie i London er saa stort, at det aarlig betaler 10 Millioner Franker i Skat; dets Jnventarium anslaaes til 12 Millioner Franker, og med det aarlige Produkt af dets Fabrikation kunde man lade 150 Skibe, hvert af 200 Tønders Størrelse. Det Ostindiske Compagnie har i nogle Aars Forløb i sine Krige med de Jndiske Naboos giort et Vytte af 3000 Millioner Franker, og denne uhyre Summa er bleven fordeelt imellem nogle hundrede Familier. – J et Brev fra London af 6te September 1819 angives. følgende Aarsager til de nærværende Folkebevægelser i England: 1) at den Engelske Almues Oplysning er saa aldeles forsømt, og dens moralske og religiøse Dannelse har aldrig været et Statsfor maal. 2) af de rige Godseieres alt for store Jndflydelse i Parlamentet. Disse bevirkede isærFormueskattens Ophævelse, som blot trykkede de Formuende; men ikke faldt Almuen til Byrde. 3) Skatternes Storhed og ulige Fordering. 4) De rige Godseieres overdrevne Jagtlyst, som giør, at de modsætte sig de fælles Græsganges Udstykning, hvorved saamange trængende Familier kunne finde deres Ophold. (Hovedaarsagerne til disse Folkebevægelser ere vel imidlertid Nationalgieldens uhyre Tilvært under Krigen; og den Hovedforandring som ifølge af Krigen er foregaaet i Handelens og i Jndustriens Gang, hvis Følger aabne Øinene for de Mangler i Constitutionen, som længe have været erkiendte; men som man oversaae saalænge den indvortes Forfatning i Landet ikke leed betydeligt derunder. At det nærværende Ministerium ikke kan anklages for at være Skyld i alle disse Misligheder, maae man villig tilstaae; og at mange slette Mennesker benytte saadanne Tidsomstændigheder for at hæve sig selv paa den offentlige Velfærds Bekostning, kan man ikke nægte. Ministeriets Hensigter ere sikkert renere end de fleste af Reformatorernes Chefers. Man kan ikke fortænke det i, at det tager det stærkt i Betænkning, i en saadan Tidspunkt, at give selv efter for de Fordringer, som ellers kunne synes at være billige, f. Ex. Forandring i Repræsentationen; men Rusland og Nordamerikas collosalske Tilvært, og Frankerigs og Nederlandenes solide, Fremgang til større Statsvelfærd giøre unægtelig den Crisis, hvori Storbrittannien for Øieblikker befinder sig, saameget mere betænkelig; vi ville ønske det Held til lykkelig at overstaae den) Udtog af Moriers anden Reiffe i Persien.