JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
For efter ringe Evne at bidrage til at Bestræbelsen ved at fremme et saa vigtigt Nationalanliggende kan sees fra en forskjellig Synspunct, samt for at godtgjøre min Overbeviisning om, at Hr. Ritmesteren egentlig ikke har imod at et saadant Selskab kommer istand, men at kun Sandhedskjærlighed og ufortrøden Jver for den gode Sags Fremme, ere de Bevæggrunde, Publicum har at takke for hans heldige Arbeider, forsøges her en Besvarelse af de Puncter, jeg troer ikke allerede tilstrækkeligen oplyste. Hvad Valget af Bestyrelsen angaaer, da er den nærværende Fremgangsmaade vist mindre ubeskeden, end dersom Selskabets Stiftere havde fremtrængt, sig med at paatage sig Bestyrelsen." – Naar Subscribenterne have Ret til at vælge, da kunne de, det nærmest angaaer, ikke føle sig tilsidesatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Omendskjøndt Hertugdommene ikke have henvendt, sig til de danske Provindser i saadanne Anliggender, vil det dog ikke formenes Nogen derfra at vorde Subscribent, og følgelig at have Ret til at vælge eller blive valgt. At Andre end Subscribenterne skulle have en slig Rettighed, vil vist Jngen billigen fordre; thi have de ikke saamegen Jnteresse for Sagen, at de tage et No., hvor kan da ventes mere? Først nu, ved Udgangen af Marts Maaned, da allerede et Antal have tegnet sig, kan der egentlig tænkes paa at danne et Selskab, at vælge Bestyrere og at forfatte Love, som derefter vil vorde fremlagt til Underretning for dem, der maatte ønske fremtidigen at deeltage i den altid aabenstaaende Subscription. Ved denne Fremgangsmaade kan Jngen billigen klage over at samle i Mørket, naar det ikke er eget, eller uden Nødvendighed at være paatrængt Noget. Jøvrigt opfordres Hr. Ritmester Paulsen til at yde den gode Sag det Bidrag, at nævne de Mænd, som han anseer værdige til Bestyrelsen - og som han troer ikke have gode Grunde til at afslaae Valget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Angaaende Anvendelsen af Selskabets Penge, er det paafaldende, at Hr. Ritmesteren har kunnet tænke sig en saadan; thi dertil er ikke givet fjerneste Anledning. Det kan vist ikke falde nogen Sagkyndig ind, ved Fuldblods Anskaffelse at søge Qvantitet istedetfor Qvalitet; og hvor kan vel en udmærket" (prøvet) Fuldblodshingst erholdes for 1000 a 12000 Spe. Selskabet nærmer sig vist meere dets egentlige Formaal, naar istedetfor 10, endog kun een, tilfulde prøvet og som fortrinligt Stam dyr almindeligen anerkjendt, Fuldblodshingst aarligen bringes til Danmark. Kan dette skee fra Hertugdømmene, er det saa meget bedre; men tilbyder sig ingen Leilighed det Aar, da maatte Selskabet ikke ændse at søge Udlandet; thi Hovedsagen er: at fortrinligt Blod udbredes i Landet, mindre væsentlig hvorfra det erholdes eller hvem det siden tilhører, naar det blot haves og benyttes passende. Det kan være Tvivl underkastet, om Nogen i de danske Provindser formaae eller ville foretage slige kostbare Jndkjøb af Stamdyr, som Hs. D. Hertugen af Augustenborg med sand Sagkundskab har gjort. Hvorledes skulde vel da saadanne sjeldne Dyr, som en Moses og en Logik, kunne komme til Danmark, naar et Foreninger dannede sig til dette Øiemed - og har en Forening ei Omfang, som her ene giver Mængden af Deeltagere, følgelig ogsaa Kraft (Penge), da kan den vist ikke indlade sig paa kostbare Jndkjøb, selv dersom dette skeer ved aarlig Afbetaling. Af denne Aarsag vil ingen Fordomsfri misbillige, at Selskadet søger Bidrag i alle danske Provindser, og derfor bestræber sig at virke i alle disse. Den Veltænkende vil deri ikke see en Bestræbelse for at træde Andre iveien - og den Sagkyndige vil betragte det som en formaaende Concurrent eller en Opmuntring mere, hvorved det Hele maa vinde. Der kan her ikke være Talen om at forsyne" Danmark med Fuldblodshingste; thi Selskabet virker blot som enhver anden særskilt Deeltager, kun med den Forskjel, at det ved mange smaae Bidrag har erholdt Kraft, og formaaer at gjøre Opoffrelse, naar Sagens Fremme fordrer en saadan. Bestemmelsen med Fuldblods hingstens Hensætten i et Par Aar til Bedækning, mod Springpenge, der staae i Forhold til Dyrets Capitalværd, er vist rigtigt, for at Selskabet kan sikkre Landet den meest passende Anvendelse men derfor spærres jo ikke Veien for Andre, Den Tidspunct, hvor Væddeløbs=Baner vil fremstaae paa alle passende Steder i Danmark, troer jeg ikke fjern - og vil det da skade Hestevlens Fremme, at Selskabet ogsaa udsætter Præmier, eller vil derfor andre Foreninger være udelukket fra at benytte de samme Baner og de samme Midler, Det vil derimod være i høi Grad ønskeligt, dersom andre Selskaber dannede sig, for at virke samtidigen, at frembringe en større Concurrence, og maaskee give dets Deeltagere et mere grundet Haab om Fordeel, end ved Jndbydelsen til dette Selskab har været muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Hvad her er sagt om Fuldblodshingste, gielder ogsaa forholdsviis om Fuldblodsfols Anskaffelse. Hvad derimod angaaer "Lotteriet og Assurancen som Hr. Ritmesteren behager at sætte ved Siden af "Bedragerie" – da maa jeg tilstaae at være overrasket; dog ikke af Mangel paa Overbeviisning om disses Gavnlighed. Var det vel muligt at samle mange Subscribentere, naar ei disse for det ydede Bidrag havde Haab om en Gevinst, og kan, saavel for Landets Hesteavl, som for Subscribenterne, tænkes en mere passende Opmuntring, end at gode Dyr kjøbes og derefter fordeles ved Lodtrækning, Hesteopdrættere tillægge Heste for derved at fortjene, og naar disse, efter at være prøvede, eller med Beviis for deres gode Herkomst, sælges ved offentlig Auction og af Selskabet opbydes og kjøbes til høie Priser, fortjener det af dadles, eller er hvert Overbud ikke at betragte som en Præmie, der ydes paa en delicat Maade, altid i Forhold til Dyrets practiske Værd, og, da Enhver har Tilladelse at overbyde, afgjøres ved Publicums Dom, Naar ogsaa Fol og Foler af udmærkede Forældre sælges paa samme Maade, vil da ikke Mange gribe Leiligheden til at tillægge flere, eftersom de nu have Udsigt til at anbringe dem i den tidlige Alder, og da altid strængt tages Hensyn til Forældrene, vil derved ikke gives en vægtig Anledning til at gjore Vigtigheden af Stamlister indlysende og at faae disse benyttede, Kun ved slige Auctioner ydes den en retfærdig Præmie, som er formaaer at deeltage i Væddeløb - og kun ved en Lodtrækning om kjøbte fortrinlige Heste, kan det tænkes muligt for Selskabet aarligen at tilveiebringe den Fond, som er nødvendig til Hovedøiemedernes Udførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Hvad der hindrer Mange fra at hensætte sin Formue i et kostbart Dyr, er den Resico, som dermed er forbunden, eftersom Døden ofte i et Nu til intetgjør saavel Haab som Eiendom. At hæve denne Resico, er at bortrydde en mægtig Hindring for at udmærkede Stamdyr indføres i Danmark, og kan vel tænkes et mere passende Formaal, som en Deel af Selskabets Stræben, – og vilde en slig Assurance vel kunne tilveiebringes, naar ei en Forening paatog sig samme, Et andet Spørgsmaal, er, hvorledes en saadan Assurance hensigtssvarende indrettes, Maaskee Hr. Ritmesteren værdiger Sagen den Jnteresse, at løse Opgaven: Gustav Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Bekjendtgjørelser. Da die 3 Seleven bet der Renuvatien 1) Johann Peter Johannsen Blanch, 2) Christian Rasmussen Fischer und 3) Johann Heinrich Lindemann, de Nacht von 6ten 7ten d. M. Gelegenheit ge funden haben ihren Aufseher zu entspringen und aus der Festung zu entweichen, so werden nach befølgenden Signalementsalle hobe und niederen militaire Behorden und Civil Obrigketten dienstlich ersucht, in Betreffungs Fall, obige 3 Verbrecher zur fanglichen Haft zu bringen, und den Gouvernement zur Abholung derselden die Anzeige zu machen. Rendsborg, den ten April 1832. Sr. Königl. Majestæt bestalter Obristlieutn. und Platzmajor Seyer. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Signalement, Johann Peter Johannsen Blanch geburtig inAlsøndrup den Frideriksborg auf Seeland, ist SchmiedeGeselle, alt 38 Jahre, 61 1/2 Zoll gros, Sprache danisch und etwas deutsch, Haare blond, Bart blond mit graa und stark, Stirn breit, Augen blan, Augenbraunen stark und blond, Nase breit und erwas aufstehend, Mund breit, Zahne gesund und von Tobak ergriffen, Backen villig, Ohren proportioniet, Kinn dret, Hals kurtz und dick, Brust breit, Schultern breit, Rücken grade, Armelang, Hande breit, Fingern proportioniet, Lenden dick, Knie grade, Beine grade, Fusse gros, Gang gewohlich. Besøndere Kennzeichen, auf der Brust und auf den Armen mehrere weisse grosse Flecken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Signalement, Christian Rasmussen Fischer Geburtsort Houlberg Bye, Wiborg Amt, alt 31 Jahre, gros 67 1/2 Zoll, Gewerbe Bauer, Sprache danisch und Plattdeutsch, Haare röthlich, Bart roth, Stirn breit, und eine Narbe darauf, Augen graa, Augenbraunen weisslich und kaum sichtbar, Mund augehobene Lippen, Zähne gesund und von Tobak gelblich, Backen vollig, Ohrengewohlich, Kinn rund, Hals lang, Brust breit, Schultern drett, Rücken grade, Armee lang, Hände breit, Fingern lang, Lenden proportionirt, Knie grade, Beine proportioniet, Füsse gros, Gang rasch. Be sondre Kennzeichen: auf der linken Haand die Buch staben ER HD.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Signalement. Johann Heinrich Lindemann, Gebohren in Mecklenburg, alt 37 Jahre, gross 62 3/4 Zoll. Gewerbe Arbeitsmann, Haare und Bart blond, Augen blau, Augendraunen blond, Nase spitz und breit, Mund, klein, Zähe weis, Backen villig, Ohren klein, Kinn breit, Hals lang, Schultern und Rücken schmal, Armee lang, Hande klein, Fingern dito, Lenden dinne, Beine dito, Fusse klein, Sprache platteursch, Gang trage. Besondere Kennzeichen keine. Efter Begjæring af Hr. Politieassistent Prokurator Nielsen som Udlægshaver, foretages Auction i Slagtermester P. Baches Boepal paa Studsgade, Tirsdagen den 17de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over følgende: en Birketræes Sopha og 6 Stole, et Elmetræes Fløibord, Et Egetræes Schatol med Skab, et Barometer og et Termometer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te April 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Onsdagen den 9de Mai næstkommende om Formidd. Kl. 11 lader Viceconsul Kjøbmand Rasmus Secher ved een eneste Auction bortsælge den ham tilhørende og i Horsens Havn beliggende stærke og velbyggede. Jagt "Ane Cathrine, drægtig 10 1/2 Commercelæster, med staaende og løbende Redskaber; hvilket herved bekjendtgjøres med bemærkning at Conditionerne forinden kunne erfares hos Eieren her i Byen, og at Auctionen afholdes ombord paa Jagten. Horsens, den 5te April 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Fredagen den 27de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Stervboegaarden efter afgangne Kbmd. Rasmus Bang heri Byen afholdt offentlig Auction over en Deel Jnd og Udboe, benævnte Afdødes Boe tilhørende og bestaaende af Borde, Stole, Skabe, en Deel Kakkelovne, et Kobder Brændeviinstøi, Kjøkken- og Bryggers=Redskaber, m. m., samt Heste, Køer og Vogne. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Grenaae, den 4de April 1832. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Ved Proclama af Dags Dato, som bliverting læst i Byetingsretten og den Kongelige Lands-Overret i Viborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have nogen Fordring paa fælleds Boet efter afgangne forhenværende Søe- og Land-Krigscommissair, Oberst Benedictus Dionpsius Augustus von Scholten, samt efterlevende Enkefrue, indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Krav paa Boet, inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 28de Marts 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver ting æst i Byetingsretten, og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Kjøbmand Johan Heinrich Florian, indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Krav paa Trykt og udgivet af A. F. Elmquist. Boet inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 28de Marts 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Vertshuusmand Rasmus Lucas Pallesens, og fraskildte Hustrues Juliane Sophie Pallesen fød Flinch, deres Separationsboe, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres havende Fordringer. Aarhuus Skifteret, den 28de Marts 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byetingsret, og vil blive læst ved Landsoverretten i Viborg, ere Alle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Boet efter afdøde Madme Mette Kierstine Hegelund, født Lauritzdatter, og efter hendes tidligere afdøde Mand Kjøbmand Jacob Rasmussen Hegelund her i Horsens, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 22de Marts 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byetingsret, og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter den her i Horsens afdøde Avlsbruger og forrige Bomforpagter Mikkel Erichsen med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer, hvilket saaledes bekjendtgjøres. Tillige indkaldes herved med lovligt Varsel Arvingerne saavel efter bemeldte Mikkel Erichsen som efter hans tidligere afgangne Hustrue Ellen Cathrine Erdtmann. Skifteretten i Horsens, den 22de Marts 1832. Ræder. De, der maatte have noget at fordre i Boerne: 1) efter afdøde Skomagermester Rasmus Berg, 2) efter Skrædermester Jørgen Frandsen Mørks afdøde Hustrue Marie Jversdatter, og 3) efter afdøde Handskemagermester Andreas Therkildsen. indkaldes herved i Henhold til Placaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Skifteretten i Horsens, den 15de Marts 1832. Ræder. No 60. Fredagen. den 13de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts - Tidende. Otter
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Den franske Expedition i Jtalien. Den 22de Marts havde Grev St. Aulaire Audients hos hans Hellighed. Han underrettede denne om det franske Kabinets Misbilligelse af de overtraadte Jnstructioner med Hensyn til Anconas Besættelse. Tillige forsikrede han hans Hellighed om at Frankrig havde de fredeligste Hensigter, men bad tillige paany om at Franskmændene maatte forlænge deres Ophold paa nogen Tid. Østerrigerne besætte de stærkeste Fæstninger i Jtalien, og Veiene fra Tyrol gjennem Overitalien vrimle af Tropper. J Ancona vente Franskmændene nu paa en Forstærkning af 3000 Mand. Staden bliver befæstet. J Havnen ligger Linieskibet, Suffren paa 90 Kanoner og to Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Jtalien. Jordskjælvene blive ved og tiltage stærkere og stærkere. Fra den 10de til den 15de Marts spored man Jordrystelser næsten i hele Overitalien. Genua, Mailand, Parma, Modena, Reggio. Rimini, Cesena bleve meere eller mindre beskadigede, men især Egnene omkring Assisi og PerugiaBastia og Canura ere aldeles ødelagte. Den herlige Kirke St. Maria de Angeli er styrtet som men. Kuppelen staaer endnu, men det ringeste Stød, vil bringe den til at falde og med den vil Overbecks Mesterværk styrte i Gruus. Elendigheden er rundt om meget stor. Jndvaanerne flygte allevegne ud af Stæderne, for ikke at knuses af de nedstyrtende Bygninger. –J Modena har en Mængde skadefroe og hævngierrig Personer ved opdigtede Breve vidst at udbrede det Rygte: at Hertugens Mord og en ny Revolution var i Gjære. Hertugen fæstede Liid til disse løgnagtige Rygter og en Mængde Arresteringer og Undersøgelser finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Tyrkiet. De seneste Efterretninger tyde hen paa, at Porten nu for Alvor har i Sinde at bekrige Paschaen af Ægypten, saafremt han ikke snart vender tilbage til Li dighed. J den aarlig udkommende Fortegnelse over Provindsernes Statholdere ere Meyemed Ali og Jbrahim ikke meere nævnede. Endnu turde det være værd at lægge Mærke til, at Ranglisten under Rubrikken Algier, med Hensyn til de øverste Embedsmænds Udnævnelser sammesteds, indeholdt følgende Yttring: "Disse Poster blive ikke besatte, før de franske Tropper have rømmet Algier, og givet samme tilbage til Porten, hvortil Frankrig paa det bestemteste har forpligtet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Portugal. Jfølge fr. Av. skal en Revolution være udbrudt i Lissabon, til Gunst for Don Pedro, og Don Miguel have taget Flugten med Kronens Diamanter og Prætiosa. D. Pedros Expedition. Keiseren er ankommen, til St. Miguel og blev modtagen med det almindelige Raab: "Leve D. Maria og det constitutionelle Charte!"Man vil imidlertid have bemærket, at Keiseren ikke om talte Chartet i sit Svar, hvorover Tropperne og Jndvaanerne siges at være meget misfornøiede. Men senere, gav han en meget tilfredsstillende Erklæring. Den 24de Marts kom flere Fartøier fra Flaaden ved Belle Jsle. Man venter Keiserens Ankomst i Terceira hvert Øjeblik, og kan, hvilket Øieblik det skal være, gaae under Seil. Generalerne Villaffor, Parati og Vasconcellos føre Kommanden over Tropperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Engelland. Man melder nu fra London at Grev Orlows Sendelse aldeles ikke har bragt det forønskede Resultat. Den russiske Gesandt bringer ikke sin Herres Ratification med sig, den sidste misbilliger vel Hollands Haardnakkerhed, men er aldeles ikke tilbøielig til Ratifikationen. J denne Fremgangsmaade seer Messageren, en skjult Plan og mener, at Frankrig og England nu omsider maae være overtydede om, at denne uendelige Sag ikke bliver afgjort, før man griber til virksommere Forholdsregler. Totalbeløbet af Cholerasyge i London angives nu til 1816, af hvilke 959 ere døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Nederlandene. Den belgiske Armees Bevægelser, synes meest at være rettede mod Mastricht. Denne Fæstning har imidlertid en talrig Besætning og Levnetsmidler paa to Aar. General Chasse har ladet nogle Belgier, som vare blevne boende i Antwerpens Citadel, forvise, da der var Mistanke om at de stode i Forbindelse med Fjenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Tydskland. Fra Berlin meldes under 6te April at Hs. Kgl. H. Prinds Wilhelm Adalbert, en Søn af Prinds Wilhelm, Kongens Broder, har tiltraadt sin Reise til Holland og er fra Hamborg gaaet med Dampskibet til Amsterdam. Efter Sigende skal Prindsen have meget vigtige Ting at afgjøre med Kongen af Holland, og vil efter fuldbragt Sendelse begive sig til Engelland. Kongen af Bayerns Afreise er bestemt til den 4de April. Han reiser til Badene paa Jschia og vender først tilbage den 25de Junii. Man taler ogsaa om, at denne Reise skal benyttes til at faae et Giftermaals project betræffende Kronprindsen i Gang. J Dresden taler man for Øieblikket ikke om andet end om Makaronifabrikanten Bartholdys mislykkede Forsøg paa at befrie sig. Denne Mand var tilligemed Advocaten Mos dorf ført til Königsstein for der at lide en Haarig Fængselsstraf paa Grund af demagogiske Planer. Den som kjender Fæstningens Høide kan ikke andet end finde Fangens Foretagende yderst forvovent. Hans Toug, som var sammenbunden af Linnedstrimler, o. s. v. rækkede imidlertid ikke langt nok, og Personen blev funden ballance rende paa en Klippespids. Den 26de Marts om Morgenen blev den anden Redacteur af Bladet "die deutscheTribune Hr. Fein fra Brunswig bragt af Gensvarmeriet, paa Landcommissariatets Befaling i Zwelbrücken, til Winneiler og afleveret sammesteds i Arresthuset, forat blive bragt over Grændserne. Men da i Arrestbefalingen ingen Beskyldning for nogen Forseelse eller Brøde var angiven, blev denne Arrestbefaling erklæret ugyldig af den kgl. Fredsdommer i Winnweiler Hr. Klein, og Fein blev strax sat i Frihed. Han vendte nu tilbage, til Kaiserslantern med sine Ledsagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Fædrelandet. Rhvn, den 10de April. Den imod nogle Jndivider for grove Vagtforseelser (ved Vesterports Vagt, og Mishandling af et Fruentimmer, anlagte Criminelsag er nu paadømt ved Krigsretsdom, som af Hs. Majestæt Kongen, under 7de ds., er bleven stadfæstet. Underofficererne Jensen og Brarup ere derefter blevne dømte til 6 Aars og Musketererne Blom og Øegreen til 3 Aars Arbeide i Jern, samtlige paa Rendsborgs(Khop.) Fæstning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
J Løverdags Formiddag lagde Helsingøers Vagtskib, Orlogsbriggen Møen, under Kommando af Hr. Capt. Lientenant Thomsen, ud igjennem Bommen, og varpedes ind i Renden, for, saasnart Vinden tillader det, at seile til Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
J Løverdags opførtes 3die Gang det nye Orginal-Lystspil: "Formiddagen efter Ballet." Som man veed, hørtes allerede ved de tvende første Forestillinger af dette lille Stykke nogle Yttringer af Mishag. Disse vare dennegang betydeligt forstærkede, og der reiste sig efter Dækkets Fald en Meningskamp mellem Pibere og Klappere, som varede i den fulde Tid af 5 Minuter, i hvilken, som bekjendt, Meningsyttring er vort Publikum tilladt. Partiernes Exaltation syntes imidlertid at finde denne Frist for indskrænket, og efter at Dækker atter var rullet op og Gongongens trende Slag bag Scenen havde forkyndt Tidens Udløb, maatte de tilstedeværende Politie-Officianter endnu flere Gange paabyde Taushed, før denne endelig blev tilveiebragt. (Khop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Vor unge Landsmand, den talentrige Pianisk Courlander, der, med offentlig Understøttelse, og ter til Sommeren at foretage en Reise, for at perfectionere sig i sit Kunstfag, har erholdt kongl. Tilladelse til forinden sin Afreise, at give en Concert paa det kongl. Theater. Denne Concert, hvorved Hovedstadens Musikyndere ville faae Leilighed til at høre den unge Kunstner i flere nye og interessante Compositioner, og ved hvi ken han vil nyde velvillig Understøttelse af det kgl. Kapel og flere Medlemmer af den kongl. Theateretat, er, efter Forlydende, berammet til Søndagen den 6te Mai. "St. Thome Tidende" af 28de Januar indeholder en Bekjendtgjørelse fra interimistiske kongl. Generalgouverneur paa de Danske Vestindiske Øer. Generalkrigskommissair Søbstker, dateret St. Thomas den 18de Januar, angaaende Opbyggelsen af den afbrændte (bedste Deel af Byen. For Fremtiden maa ikkun grundmured Bygninger opføres paa begge Sider af Hovedgaderne Dronningens og Kronprindsens Gade; det samme gielder om Grundene ved Skibsværftet Curacao Gaden og Tværgaderne, der løbe fra Hovedgaden ned til Søen. Da imidlertid den Deel af Byen, som støder til Havnen, for største Deelen bestaar af opfyldt Grund, der ikke kan bære Muurbygninger, og dette Terrains hensigtsmæssige Afbenyttelse dog er af den største Vigtighed for Handelen og der tillige gives Varejorter, som i dette Klima ville lide ved at gjemmes i murede Bygninger, saa tillades paa dette Sted Opførelsen af Træhuse, men disse skulle afsondres fra de tilgrændsende, paa begge Naboers fælleds Bekostning, med en 16 Fod høi Steenmuur, der skal tækkes med Tegl eller Skifer; ligesom dette ogsaa skal iagttages ved enhver Reparation af de endnu staaende Bygninger. Dernæst følge lignende, hensigtsmæssige Forskrifter angaaende Gjenopbyggelsen af Vimmelskaftet og Sneglegaden, at disse Gader skulle anlægges bredere, og de Grundeiere, som derved lide Tab, holdes skades isse, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Fra Hr. Ritmester v. Paulsen i Slesvig vil med det Første udkomme: "Bidrag til Kundskab om den engelske Hest som Cavallerie= og Artilleriehest."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Brigskibet Prinds Christian Frederik af Danmark," Copt. J. L. Fisker, er ikke total forliist. J Natten til 25de Marts kom det paa Grund omtrent 1/2 Miil sydlig for Spodsbjerg paa Langeland; men ved Hielp af Smaafartøier, i hvilke Ladningen, bestaaende af 1200 Tdr. Hvede, blev udlosset, kom det igjen af Grunden og indbragtes til Nyborg. Med Undtagelse af circa 500 Tdr., er dog hele Ladningen beskadiget af Søvandet.