Almuevennen, 1844-05-01
(Af Forhandlingerne i Roeskilde Amts Landboforening.) Formanden henledede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at Huusmændenes Kaar vilde kunne forbedres, naar de lagde meere Vind paa Huusfliden og med større Ombundyrkede deres Havejord, idet han derhos viste, at Huusmanden vilde have meere sand Nytte ved at producere til Exempel Sennop, Charlotter, Kommen, Humle m.v. i sin Have, end Kartofler, som nu er det, der i Almindelighed sees i deres respective Haver. For nu at vække Huusmandens Jnteresse i saa Henseende, foreslog Formanden at fastsætte nogle Præmier fra 2 til 4 Rbd., som skulde være at tildeele de Huusmænd, som havde viist ualmindelig Omhu med deres Lodders Dyrkning, for dem, som i et for smaa Qvantiteter dyrke Sennop, Kommen og andre Handelsværter især i deres Haver, og for dem, som paa andre end de almindelige Maader søge sig en Bifortjeneste, og da Selskabets Kasse ei kunde taale en saadan Udgift, skjænkede Formanden 20 Rbd. til dette Øiemed. Efterat Forsamlingen havde erkjendt det Hensigtsmæssige i denne Foranstaltning, og det vigtige i at henlede de resp. Sogneforstanderskabers Opmærksomhed paa denne Sag, udbad Formanden sig, at Huusmand Anders Jeppesen, som Formanden personlig havde overbeviist sig om fuldkommen havde gjort sig værdig til at forsamlingen anerkjendte hans Flid, han har nemlig i sine Aftentimer og i Helligdagene, da han daglig arbeider paa Gjeddesdahl, forfærdiget Trætøfler og navnlig fra 1ste October til Marts omtrent 100 Par, maatte blive tildeelt en Præmie af 2 Rbd., hvilken strax udbetaltes den Paagieldende, der var personlig tilstede. Efter at Mødet var sluttet, tegnedes flere Bidrag til det samme Øiemed. Communalforeningen i Randers Amt. (Sluttet. See Nr. 15 og 17). B. Foreningen var bleven opfordret til, i nærværende Møde at prøve Grundreglerne for almindelig Værnepligt eller overveie, under hvilke Betingelser dens Jndførelse kan være ønskelig for Landet. Man var enig om, at Hs. Majestæt, som i dette Stykke stræber at gjøre Retfærdigheden Fyldest, og ønsker at fordeele paa alle Landets Børn Byrden af Landets Forsvar, som hidtil næsten udelukkende har hvilet paa Bonden, netop ved den tidlige Publication af Udkastet til en Lov om almindelig Værnepligt, har givet tilkjende, at han ønsker dette Emne gjennemarbeidet ogsaa af Folket, og at Begreberne derom nogenlunde skulle have klaret sig, inden Udkastet forelægges Stænderne, hvis Raad Kongen vil høre, og vistnok meget agte paa i denne høist vigtige Sag. Derfor havde Man ikke taget i Betænkning, ogsaa at optage dette Emne, uagtet det ikke i engeste Forstand, er et Communalanliggende. Ligesom vedkommende Committee, saa erkjendte Foreningen ogsaa, at den manglede den fornødne Sagkundskab, for at behandle denne Sag med Grundighed; men med megen Jnteresse og Varme vexlede Man Meninger og i to Punkter samstemmede Alle uden Undtagelse, Bønderne med alle af den saakaldte Middelstand, uagtet deres Jnteresser heri synes at stride mod hinanden. Man ansaae det nemlig som en Hovedsag: 1) at den hele vaabendygtige Ungdom uden Undtagelse kunde blive vaabenøvet, og 2) da Alle ikke kunne behøves eller bruges til Garnisonstjeneste, at det dog desuagtet kunde indrettes paa en saadan Maade, at Byrden ogsaa i Fred kunde blive saa lige som muligt fordeelt paa alle Klasser. C. Forbigaaes her som blot angaaende Erstatning for Grundforbedringen af et Stykke Landevei. D. Proprietair Lassen i Thostrup havde opfordret Foreningen til at tage under Overveielse, om det ikke kunde være muligt paa een eller anden Maade at forskaffe Amtsraadets Medlemmer de Udgifter erstattede, som deres langvarige Ophold i Randers maatte paabyrde dem, eller i det Mindste skaffe dem fri Befordring til og fra Fødestedet. Det blev villigt og almindeligt erkjendt, at det maatte ansees for i høi Grad ubilligt, at disse Mænd, foruden Afsavnet af deres Tid fra egne Forretninger, for det Offentliges Skyld endnu maae bære disse Udgifter, som formedelst Amtets Størrelse stige langt over det Almindelige, især da de, fordeelte paa det hele Amts Hartkorn vilde blive en Ubetydelighed for de enkelte Beboere, og det i Tiden desuden let kunde træffe, at det af den Grund blev umuligt for de Mænd, Communerne helst ønskede i Raadet, at overtage dette Hværv, om Man ikke itide var betænkt paa at lette den Functionen paahvilende Byrde. At tilveiebringe det hertil Fornødne ved Subscription, hvilket blev foreslaaet, fandt flere upassende, hvorimod Man enedes om, at ansøge Hs. Majestæt om, at, for Randers Amts Vedkommende, alle udenfor Amtsstaden boende Medlemmer af Raadet maatte af Repartitionsfonden faae udbetalt 2 Rbd. i Diæter for hver Dag der medgik i Møderne, og desuden faae Befordringen hen og hjem godtgjort efter almindelig Vognmandstaxt. Men for at Sagen hurtigere og fik krere kunde komme til noget Resultat, blev det Forman den overdraget ved at omsende trykte Breve til all. Sogneforstanderskaber i Amtet at udbede sig disses Erklæring i denne Henseende, at Ansøgningen kunde afgaae bilagt med disse. F. Foreningens 4de Comitee fremlagde, efter sit Løfte i forrige Møde, et Andragende til det kgl. Landhuusholdningsselskab om for Fremtiden end meere at antage sig Huusmandsklassen og virke til Forbedring i dens Kaar, især ved at anvende den Sum, som hidtil var medgaaet til Præmiepløining og Udbredelse af Sving plove, der nu kunne ansees for at være almindeligt udbredte, til Huusmænd, som drive deres Jord med Køer Det bestemtes i en noget forandret Form at skulle afgaae. Qvittering fremlagdes for det af Medlemmerne Sammenskudte til danske Læreanstalter i Nordslesvig for Aaret 1843.