Jyllandsposten, 1840-06-30
heranosp. ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. die 1. Tirsdag d. 30. Juni 1840. No 26. et Aar Maa trykkes. Fleischer. Kronningshøitidelighederne. høre til de Feste i Danmark, hvorved Folket saa godt som aldeles ere udelukkede fra at deeltage som Tilskuere, eftersom de, ifølge den indførte Skik, foretages indenfor Frederiksborg Slots snevre Mure. J ældre Tider har derfor denne Høitidelighed havt et noget mere folkeligt Præg, hvor Kronningerne ere blevne foretagne i Hovedstadens Kirker, hvorhen Kongerne endog ankom ridende. Saaledes reed Christian den Fjerde den 29de August 1596 til Kirken, idet Rigets Hofmester iforveien har den kongelige Krone, Rigskantzleren Scepteret og Rigets Marsk det forgyldte Sværd og en anden Cavallier det gyldne Æble. At andre Optog - vistnok neppe priselige - ogsaa den Tid fandt Sted ved bemeldte Kroning sees af Holbergs Danmarks=Historie, hvori det hedder: "Da Salvingen var forrettet, gav Hans Majestæt sig af Kirken til den kongelige Sahl, og saae man adskillige Spectacler. Paa Amager Torv var et Viin spring, en heel stegt Oxe, fyldt med adskillige Slags Fugle, hvorom den gemeene Mand sloges. Paa Østergade stod et Triumph=Huus, hvorigjennem da Hans Majestet skulde gaae, stode 3 Kjæmper meget konsteligen forarbeidede, hvilke bukkede sig for hannem, i det samme kom ogsaa en Engel ned, hvilken sat en gylden Krone paa Hans Majestets Hoved &c." At saadanne tumultariske Scener og theatralske Farcer imidlertid ere ophørte, er vistnok meget vel, og især paa Tider, hvor stærk Røre viser sig hos Folket, ligesom det var ønske ligt, at det hele øvrige Kronnings=Ceremoniel under nærværende Conjuncturer havde undergaaet en total Forandring, der nu desværre ligesaalidet her fandt Sted, som nogensomhelst Jndskrænkning eller hensigts mæssigere Indretning ved det kongelige Begravelses=Ceremoniel ved sidste Leilighed faaes iværksat. Efter hvad man har anført i offentlige Blade, maa man ogsaa antage, at Udgiftssummerne ved denne Kronings-Høitidelighed aldeles ingen Jndskrænkning have undergaaet, da man tvertimod saae mange Bekostninger anvendte ei alene paa selve Arrangementet, men endog paa Frederiksborg Slot og Omgivende, hvoraf vistnok endeel kunde have været sparet. For imidlertid at erholde noget Lys om, hvad Udgifterne ved denne Fest have beløbet sig til, var det meget at ønske, at "Dagens Redaction, som blev vred over, at et Provindsialblad, anslog det pragtfulde Balpare paa Christiansborg Slot til 70,000 Rbd., ogsaa vilde tage sig over, i Anledning af denne Fest, at producere, ifølge indhentet Beretning, de fornødne Regninger, hvilket den ved hiin Leilighed lovede at tilveiebringe for at gjendrive hiin Anførsel, men som desværre endnu ei er gaaet i Opfyldelse. At slige authentiske Oplysninger for Almeenheden vilde være af megen Jnteresse, er begribeligt, da Besparelsessystemet ved hver aparte Fete erholder et Tilbagestød, som mere og meere forrykker Begrebet om Jndskrænkninger. Af troværdige Øienvidner berettes det, at Bekostningerne paa Frederiksborg Slot ved Frederik den Sjettes Salving vare yderst ubetydelige. Hvad der behageliggjorde denne Fest var den Omstændighed, at Hillerøds Beboere dog vare Raadere over egne Huse, som for Familie, Venner og Bekjendte afgave beqvemme Tilflugtsteder; men saadanne Samlinger vare denne Gang aldeles forpurrede, og Bivouakeringen, idetmindste for Damer, er en yderst vanskelig Sag. Vel kan man sige, at for Folket her Jntet var at reise efter, da der Jntet var at see; men dette uagtet, veed man nok hvorledes Verdensbørn løbe efter Strømmen, i hvad saa end denne fører med sig i sin Flugt. J selve Slotsgaarden kan kun rummes nogle faa hundrede Mennesker, der i alt Fald ikke kan see andet end Toget, som passerer over den med Bygningens indre Side langsløbende Altan og over Gaardspladsen ligesom man under Serveringen, seer, hvorledes den ryggende Mad med Anstand bæres af Officerer tver over Gaarden fra Kjøkkenet.