Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Jndenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende de Amtsforvalterne i Danmark for Skatters og andre Afgivters Afskrivning tillagte Skriverpenges Ansætning i Sølv. Vi Frederik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmark, a., giøre vitterligt: At Vi, i Anledning af de Vestemmelser, som ved Vort aabne Brev af 6te April forrige Aar ere anordnede, have taget under Overveielse, hvorledes de Amtsforvalterne i Vort Rige Danmark for Skatters og andre Afgivters Afskrivning tillagte Skriverpenge, som nu ere fastsatte i Sedler og Tegn, kunne ansættes i Sølv til Følge efterhaanden, som Vacance i Amisforvalter-Embederne indtræffer. Thi byde og befale Vi allernaadigst, som følger: 1. Skriverpengene til Amtsforvalterne i Vort Rige Danmark for Vore Skatters og andre Afgivters Afskrivning skulle, i Stedet for hvad nu i saa Henseende efter Vor Forordning af 23de Juli 1812 og Vor ved Vort Rentekammers Placat af 5te October 1813 bekiendtgjorte Resolution af 30te September næstforhen erlægges, være bestemte til 10 Rigsbankdaler Solv aarligen eller 2 Rigsbankdaler 48 Rigsbankskilling Sølv qvartaliter af enhver Eier af et complet Jordegods; 5 Rigsbankdaler Sølv, aarligen eller i Rigsbankdaler 24 Rigsbankskilling Sølv qvartaliter af Eieren af et ucomplet Jordegods, 48 Rigsbankskilling Sølv aarligen eller 12 Rigsbankskilling Sølv qvartaliter af Præster, enkelte Bøndergaardes, Møllers og udstykkede Jordlodders Eiere, samt andre Jordbrugere, naar disse eie over een Tønde Hartkorn, og 8 Rigsbankskilling Sølv aarligen eller 2 Rigsbankskilling Sølv, qvartaliter af Selveiere, der ikkun have een Tønde Hartkorn eller derunder, hvorimod Huusmænd, som intet Hartkorn eie, aldeles fritages, ligesom hidtil, for Skriverpenges Erlæggelse. 2. Disse saaledes i Sølv ansatte Skriverpenge erlægges enten i rede Sølv eller i Sedler og Tegn efter den ved hver Forfaldstid gieldende Qvartals Cours. Og ere Forfaldstiderne for Skriverpenge ne de samme, som Forfaldstiderne for Landskatten efter Vor Forordning af 15de April 1818, §. 10.3. Denne Forandring med Skriverpengene træder i Kraft fra 1ste Juli indeværende Aar i Falsters- og Aalborg Amtstue-Districter. Men i de øvrige Amtstue-Districter træder den først i Kraft, efterhaanden, som Vacance i Amtsforvalter-Cmbederne indtræffer, da de nuværende Amtsforvaltere i disse øvrige Amtstue-Districter blive berettigede til, saalænge de forblive i deres nærværende Embeder, af Skat-Yderne at oppebære Skriverpenge ne, som hidtil, i Sedler og Tegn med det ved ovennævnte Vor Forordning af 23de Juli 1812 og Resolution af 30te September 1813 bestemte Beløb. Hvorefter de Vedkommende sig have allerunderdanigst at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 14de Juli 1819. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. Hvo har ikke hørt eller læst om Oldtidens ømme, Elsker og diærve Helt Leander, som svømmede over Hellespont, for i natligt Møde at høste Kierlighedens Frugter hos sin Hero, Den Umuelighed som man troede der var i at udføre dette Foretagende giorde, at man ansaae hiint Sagn lidt apokryphisk. J Aaret 1810 ankrede den brittiske OrlogsFregat Salsette, commanderet af Capitain Bathurst, ved Dardanellerne. Ombord paa denne Fregat befandt Lord Byron sig som Passageer; denne unge Herre er, som bekiendt, Tidsalderens første Digter i England. En Dag faldt Samtalen, ombord paa hiint Oldtids Sagn, og Lord Byron samt Lieutenant Ekenpead i den Kongelige Sø=Etat, paastod Mueligheden i, at svømme over, og tilbøde sig at bevise det. Tvertimod deres Venners Raad svømmede begge den 3die Mai fra Europa over til Asien, eller rettere sagt fra Abydes til Sestos. Afstanden imellem begge Steder anslaaes til en engelsk Miil (en dansk Fierdingvei); men det Stykke de virkeligen svømmede, da de bleve satte af Strømmen, beløb sig, efter Skibsmandskabets Gisning, til 4 engelske Miil. Den ene af disse Herrer udførte denne Tour i 1 Time og 5 Minuter, den anden i 1 Time og 10 Minuter. Saaledes godtgjordes da Mueligheden af hiint Sagn om Leander, og Lord Byron flettede Modets og Raskheds Egeblade blandt den Laurbærkrands, der længe havde prydet hans Tinding som Digter. Det er bekiendt, at Leander druknede; og Lord Byron i et Digt til en engelsk Dame, forfattet strax efter Svømmetouren, siger meget naivt: "Hiin svømmede for Kierlighed, jeg for Æren; han maatte bøde for hiin, jeg for denne; han druknede, jeg fik Feberen." Jndsenderen heraf føler sig stolt ved at kunne sige, at en Dansker har overgaaet begge.