Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-09-07
Udenlandsk. Frankrig. Fredsunderhandlingerne med Paven ere pludselig afbrudte, og Directoriummet har befalet de pavelige Gesandtere inden 24 Timer at forlade Paris, som og ere afreiste den 21de August. Aarsagen hertil, skal være følgende: De pavelige Gesandtere har strax efter deres Ankomst meget stærk dreven paa at Underhandlingerne skulle begyndes, men paa Efterretningen om Wurmsers Fremgang søgte de igjen at undgaae den begyndte Underhandling, under Forevending: at de ikke havde tilstrækkelig Fuldmagt; men atter igien paa erholdt Efterretning om Buonapartes Seir, har de igjen viist stor Lyst til at begynde Underhandlingerne. Denne Opførsel har opbragt Directoriummet imod dem. Den sardinske Gesandt har og faaet befaling at afreise, dog i lempeligere Udtrykke. Man lægger ham til Last, at han højt har yttret sin Glæde over Wrmsers Fremskridt og at han har været Emigranterne gunstig. Saa siger man og, at Gesandterne fra Neapolis og Venedig ligeledes giøre sig færdige til Reisen. Den neapolitanske Gesandt, Prinds Belmønte, skal ved sin første Conference med den udenlandske Minister have ladet sig forstaae med, at hans Monark havde 60,000 Mand paa Beenene, hvorpaa Ministeren, efter et af vore Blades Udsigende, skal have svaret: J slig Tilfælde havde det jo saa meget mindre Hast med Fredsunderhandlingerne. De sidste store Seire i Jtalien, hvorom Salicetti siger: Østerrigerne ere saaledes slagne, at Keiseren ingensinde mere kan giøre sig Haab om igjen at erobre Jtalien, synes at have stemt Directoriummet i denne Tone. Den sidst anmeldte vigtige Efterretning, at den spanske og franske Flode den 5 August var udløben fra Cadix, giver her Anledning til adskillige Rygter og man anseer det som en Bekræftelse paa at der er sluttet en Of= og Defensiv=Alliance imellem os og Spanien. Det skal dog kun være Drouet og Ricord som ere undvigte af deres Fængsel, og som man meener, med Fangefogdens Vidende, der skal være bleven bestukket, hvorfore han og alt er arresteret. Til det uroelige Marseille er 3000 Mand af Leiren ved Paris hensendte; saa er der og igien paa nye forefaldet Uroligheder i Lion. I den med Hertugen af Würtemberg sluttede Fredstractat, som er undertegnet den 7de Aug. af den udenlandske Minister la Croix og den Würtembergske Statsminister von Woelwerd samt Legationsraad Adel ere de vigtigste Puncter: Hertugen frasiger sig al Forbindelse med den mod Frankrig bevæbnede Coalition. Han tillader de franske Tropper frie Giennemmarsch igiennem sine Stater. Han frasiger for sig og Efterfølgere, til den franske Republik, al Ret og Krav paa Fyrstendommet Mompelgaard, Herskaberne Horicour, og Passavant, Grevskaberne Hobourg, Pikanir og Ost helm samt al Eiendom, Rettighed og Jndkomster som han eier paa den venstre Rhinbred. Han maae heller ikke taale nogen Emigrant eller forviist Geistlig i sine Stater. En Handelstractat imellem Frankrig og Wiltemberg skal oprettes, alt i begges Stater confiskeredGods friegives og Fangerne udvexles. Den Bataviske Republik er og indlemmet i denne Tractat. Belgien Skjebne blev den 20de Aug. i de 500des Raad afgjort, Alle Munke= og Nonneordener, Klostere a., kort alle geistlige Stiftelser i Belgien bleve derretterede som ophævede. Munkene og Nønnerne erholder hver en vi Summa i Beviser, hvorfore de kan kiøbe sig National, godser, følgelig ved en Eiendoms Besiddelse blive sluttet til det borgerlige Selskab og saaledes fra unyttige Lediggiengere blive nyttige Lemmer af Selskabet.