Berlingske Tidende, 1832-01-02
Udenlandske Efterretninger. de forenede Nordamericanske Fristater. Allerede for et halvt Aar siden eller derover, har Statstidenden, af Nordamericanske Blade, indeholdt Beretning om den heftige Kamp, som i de Nordamericanske Fristater føres imod Frimureriet og om Anti=Frimurerselskaberne", som der ere blevne stiftede. Ved samme Leilighed omtaledes ogsaa Morgans gaadefulde Forsvinden. Apartiisk meddeler Redacteuren to nyere Efterretninger herom, og tilføjer, at han blot refererer, uden at indblande sine egne Anskuelser, fordi Gjenstanden for ham aldeles ingen personlig Jnteresse har J den Newportske Tidende læses Følgende: "Blandt de mange libetale, statsborgerlig Frihed fremmende, Jveer, som Europa allerede skylder de forenede Nordamericanske Fristater, bør et nyt Phænomen i vor Tid bemærkes, hvilket nu sætter disse i Bevægelse fra Republikens ene Ende til den anden, nemlig den Beslutning, som de meest anseete Medlemmer af de americanske Frimurerloger have fattet: at ophæve Frimureriet i hele Ametica og frivilligen opløse Logerne. Disses agtværdigste Medlemmer have, af Agtelse for den offentlige Mening, uden mindste Tilbageholdenhed, paa det bestemteste erklæret sig for dette gamle Selskabsinstituts Ophævelse, med den offentlige Yttring: at det saakaldte Frimurerie ikke fremdeles kan være gavnligt i de forenede Stater, men at dets Vedvaren meget meer er en hindring for vor Tids Fremskriden. Uden at miskjende hvad dette Jnstitut, i sin oprindelige Reenhed, mueligen kan have virket for Friheds og Humanitets Fremspiren i despotiske Stater, tilstaae Nordamerica nerne aabenhjettigen, at det hos dem, som i alle frie Lande, hvor Videnskaber og Konster blomstre, nu er blevet en vantreven Plante, der kun yder saa Frugter, og, ligesom alt andet Legetøi, fra Nationernes Barndomsperiode, ikke fortjener at bruges af vor Slægt eller dennes Efterkommere. Jngen forstandig Mand i Nordamerica tvivler nu om, at Frimureriet inden føje Tids Forløb der blot vil være kjendt som et antiqueret Jnstitut, skabt for Frudalvæsenets og Næverettens Tid, men upassende for vor, ligesom saa mange andre menneskelige Indretninger, nu maa vige for almindeligen udbredt Oplysning. - Jkke længe vil det vare, før dette Anliggende ogsaa bringes paa Bane i Storbritannien. Til Velgiørenheds Fremme bidrager Frimureriet væsentligen ligesaa lidet, som i Nordamerica. Blandt de mange Tusinde veldadige Anstalter af alle Slags i begge Lande skyldes ikkun meget faa Frimureriet, og selv disse faa indskrænke sig til Opdragelses= eller Syge=Anstalter for Medlemmernes Slægtningen Nuomstunder betragtes Frimureriet i Nordamerica blot som et Middel til Convivialitet, med mysteriøst Tant, Derimod indeholder det i Bosion udkommende franske Blad, Courier des Stats unis følgende Artikel, som dog ikke tilfulde førklarer Aarsagen til Reactionen imod Frimureriet i de forenede Nordamericanske Fristater. "Medens nogle Stater i Europa pro scribere Frimurerlogerne og ubarmhiertigen forfølge disses Men lemmer, er ogsaa i de forenede Nordamerikanske Fristater et Partie opstaaet, der, ligesom hine Regireinger, har Frimureriets totale i Ophævelse til Øjemeed, og søger at opnaae dette derved, at det udelukker enhver Frimurer, der ikke er udtraadt af denne Forening, fra alle offentlige Embeder. Et stort Antal unægteligen oplyste og retsindige Mænd i Nordamerica yttrer offentligen den Mening: at Frimureriet i vor Tid er en Absurditet og at dets Grundsætninger ere skadelige for Samfundet." Disse Anskuelser søger man ved alle Midler at skaffe Indgang hos Folket, og Profelyternes Tal voxer med utroelig Hurtighed. J nogle af Unionens Stater have alle udnige politiske Partier forenet sig til een Opposition imod Frimureriet. Deres offentlige Erklæringer og Fremfærd, der staae i Spidsen, røbe Jntolerants i høi Grad.