JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 7de Januar. D. Andersen af Heiliggenhafenfra Falster til Bergen med Korn. D. 100de: S. Møller, af og fra Læss til Frohv. med Byg. (H. C. Thilker af Aarhuus ligger endnu her i Havnen.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand, Borger og Bødkermester, Lars Jensen Kjærsgaard, efter 8 Dages Sygdom, ved en blid og rolig Død den 15de Dennes, om Morgenen, Kl. 121 slet, bortkaldtes, fra denne til en bedre Verden, hans Alders 67de Aar, efter 30 Aars kjærligt Ægteskab, han var Fader til 11 Børn hvoraf 2de modtage ham i Evigheden, maa jeg herved veemodsfuld tilkjendegive fraværende Familie og Venner, forvisset om den ømmeste Deeltagelse i denne min efter Herrens urandsagelige Villie til skikkede Sorg. Aalborg, den 16de Januar 1833. C. J. Abelqvist, sal. L. Kjærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Alherrens uransagelige Villie bortkaldte til et bedret Liv, den 18de f. M., fra mig og 5 uforsørgede Børn, min uforglemmelige Mand, Skolelærer og Kirkesanger Torp, her af Frederikshavn; hvilket jeg herved sørgeligst kundgjør fraværende Slægt og Venner, efterat jeg nu selv er reist mig fra Sygeleiet, hvor jeg, samtidig med min sal. Mand og vore 5 Børn, gjennemgik de haardeste Lidelser. Frederikshavn, den 8de Januar 1833. Kirstine Magrethe Torp, født Mouritzen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
De nu allermoderneste Rosen=Vier=Krøller, samt Slang Krøller paa Virer, med mere fiin Haararbeide, faaes hos Caroline Bula, i Skolegaden Nr. 338. Imellem Restrup=Brohuus og Sønderholm, er sidste Løverdag Aften tabt et Lomme=Uhr med tvende Sølvkasser om. Den retsindige Finder vilde behagelig aflevere samme paa Bogtrykkeriet i Aalborg hvor erholdes en raisonabel Douceur derfor.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
En smuk og beqvem Beboelse, bliver ledig til Paaske Flyttetid i Marenturisgade hos Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Det Hans Jensen af Plumgaard tilhørende Huus, beliggende i gammel Hasseriis, med tilliggende Jordeiendomme, er underhaanden at faae tilkjøbs, og hvorom accorderes med Procurator Jensen i Aalborg. Da den Reqvisition fra den eneste myndige Arving efter afdøde Lars Kjær til Mølgaard, hvorpaa Skiftets Behandling efter ham grunder sig, er tilbagekaldt, saa bli liver ifølge heraf det i Boet udstædte Proclama ogsaa herved tilbagekaldt. Næsborg, den 10de Januar 1833. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Den Leilighed i Gaarden Nr. 279 ved Stranden i Aalborg, som beboes af Herr Kjøbmand Hollenius, med dertil liggende Lyst= og Frugt Hauge, er til førstkommende Paaske=Flyttetid at faae til Leie. Om Leien accorderes med Handelsbetjent I. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Søndagen den 20de Dennes bliver Assemble og Bal i Selskabet Enighedens Locale, som begynder Klokken 6 Aften. Aalborg, den 14de Januar 1833. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Løverdagen den 26de Dennes afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Frederikshavnske Østers. sælges i hundrede- og stykkeviis paa Compagnihuset. Til Leie ønskes: 2 a 3 Værelser med Gaardsrum og Hauge. En Billet, mkt. "Leilighed, bedes aflagt paa Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Fineste Vanille, & Krydder=Chocolade af udmærket god Qvalitet sælges billig hos Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Gaarden Nr. 269 i Jomfru=Annegade, en af de største og meest fordeelagtig beliggende Handels-Gaarde her i By len, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget favorable Vilkaar. J Mangel af Salg kan samme erholdes til Leie, samlet eller stykkeviis, for en Deel strax at tiltræde, og det Hele, til næstkommende Paaske Flyttetid. Om 2 Kjøb at eller Leie kan, saavel om sidste som første, accorderes billig med Undertegnede. Aalborg, den 11te Januar 1833. N. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Efter endt Discussion erklærede endelig Præsidenten Commissionens Mening for at være i det Væsentlige følgende Kammeret holder det ikke for passende i Anledning af det forelagte Bønskrifter at befatte sig med Hertugindens Forholds og tilsidesætter derfor hine ved at gaae over til Dagens Orden. Dette af Præsidenten fremsatte Resultat blev antaget med en stor Majoritet; Kammeret har altsaa erklæret sig for incompetent eller uvillig til at befatte sig med denne Sag og det staaer nu Ministrene frit for at holde den høie Fange indespærret eller sende hende til sin Familie, at deportere Hende til Algier eller Cayenne eller lade hende indstævne for Domstolene, som de selv synes, Alt naturligviis paa eget An og Tilsvar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Om Cholera i og ved Drammen. I Ugen fra den 22de til den 29de December, begge Dage Kl. 6 Aften, ere i Drammen anmeldte 2 nye Cholera-Syge, nemlig Søndag den 23de, og ligeledes af Almue-Classen. - Fra Lier ere ogsaa anmeldte 2 Tilfælde Løverdagen den 22de. - Jfølge de officielle Angivelser udgiør saaledes Antallet af samtlige siden Sygdommens første Udbrud den 16de September til den 29de December Kl. 7 Aften anmeldte Cholera-Syge i Drammen 9, i Lier 8, i Næsbygden 15 og i Svelvigen 3, tilsammen 119, nemlig 63 af Mandkjøn og 56 af Kvindekjøn, af hvilke 7. ere døde, og alle de Øvrige helbrede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Blandede Efterretninger. Det engelske Blad Standart vil have den Efterretning, at den franske Armee vil vorde reduceret indtil 150000 Mand, under den bestemte Forsikkring fra Englands Side, at hvis Continentalmagterne skulde prøve paa at ville for styrte Freden, England da vilde slutte en of= og defensiv Alliance med Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Det Palais som Grev Capod Jstria har ladet bygge i Nauplia i Grækenland bliver nu sat istand til Landets nye Konge. Dette imidlertid kun foreløbigt, thi man troer bestemt at Athen vil blive Residentsen. Der strømme fra alle Landets Kanter Folk til Athen for der i Nærheden at kjøbe Landeiendomme, saa disse ere stegne betydelig i Prisen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Efterretninger fra Florenz berette, at Kong Otto af Grækenland har nydt en glimrende Modtagelse ved Hoffet der. Efterat Storhertugen og Familie havde aflagt Besøg hos Kongen, paafulgte en Række af pragtfuld udstyrede Festligheder til Ære for den høie Gjest. Ved Afreisen blev Kongen ledsaget af flere Escadroner Cavallerie som Æresgade. Chatteaubriands længe ventede Skrift om den fangne Prindsesse er endelig kommen for Dagen, og har rivende Afsætning. Det er 121 Sider stort, og har ingen politisk Jnteresse. Talen er kun om den royalistiske, republicanske og napoleonske Ungdom, der paa ingen Maade kan finde den rette Middelvei. Rebellion mod Rebeller - siger Forfatteren, der intet har sparet af sin Veltalenhed - er tillaridelig." Punctum.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
J Antverpen har nu den meest levende Glæde afløst den bedøvende Kanontorden. En stor Mængde Nysgjerrige, deels en af Byens Jndvaanere, deels Fremmede, strømme nu siden den 24de Decbr. dagligt ud til Beleiringsværkerne. Dadet merne blive ved denne Leilighed heller ikke hjemme, omendskjøndt de maa høre mange Platheder af Soldaterne. Marschal Gerard er født den 4de Februar 1763 i Damvilliers, og begyndte sin militaire Løbebane i Aaret 1792. under Dumourier. Fra den Tid og indtil 1815 har han bivaanet en Mængde Feldtslag, og Napoleon skal paa St. Helena have erklæret: at Gerard skulde have været den første General, han vilde have gjort til Marschal. Ludvig Philip hævede ham, kort efter sin Tronbestigelse, til denne Værdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Den 30te December antog det belgiske Senatet et Forslag om at overlevere Marschal Gerard en Æresfabel i det belgiske Folks Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Man har ifinde at anlægge en Kjøbstad ved Niagaras Vandfald, og at give samme Navn af the city of the Fall (Vandfalds=Staden).
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Det Jacquetske Boghandel i München har den 18de f.M. afsendt et passende Antal Jndividuer til Grækenland, for der at indrette et Kgl. Bogtrykkeri.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Den algierske Moniteur melder, at en mægtig Konge fra Afrikas Indre, ved Navn Sidi Achmed, Behersker over Schangiti, et Land med 7 til 8 Millioner Indbyggere, er med et talrigt Følge indtruffet til Algier, hvor han har havt Audients hos Hertugen af Rovigo. Han er over 60 Aar gl. og gielder for en stor Lærd, der især har studeret den 3 Limahumedanske Theologie og havde for 3 Aar siden forladt fine Stater og var vandret igjennem hele Africa, for at gjør Demoisele Bours Navnkundighed har vistnok ophørt, thi hun er nu reist til Dunkirken.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
General=Intendanten for de Kgl. Skuespil i Berlin anmelder under 30te Decbr. Kgl. Skuespiller Ludvig Devrients, samme Dags Morgen Kl. 4, indtrufne Død, efter lang Sygelighed. "Siden Aaret 18134, hedder det i Anmeldelsen, var han det Kgl. Theaters Pryd. Hans geniale Præstationer ville derfor blive ligesaa uforglemmelige, som hans fordringsløse Liv gjorde ham afholdt. Skjøndt allerede meget afkræftet, betraadte han dog endnu den 2den No. vember Scenen som Kantsler Flessel, og spillede den 1ste December, for sidste Gang, "Schewal. Enhver Ander af dramatisk Kunst vil bevare hans Minde i taknemmelig Erindring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
J England er Marquien af Douro, Hertug VellingtonsSøn, falden igjennem ved Parlamentsvalget.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
J Natten til den 8de December er skeet et Jndbrud i Slotskirken i Christiania, hvorved Sølvkarrene ere blevne bortrande. Tyvene maa formodentlig ved Hielp af langt Stiger være stegne ind igjennem Kirkevinduerne. Dette Jndbrud vækker saamegen meere Opsigt, som Slotskirken ligger paa det høieste Punkt af Aggershuus Slot, hvoraf den udgjør anden Etage, og Kron=Regalerne opbevares i Sammes Nærhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Erkebispen af Paris prædikede nylig i Kirken St. Roche under et utroligt Tilløb af Mennesker. Tavlepengene og Jndsamlinger for Forældreløse beløb sig den Dag til 18000 Franes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Af Sorg over Hertuginden af Berrys Fangenskab have Pariser-Forstaden St. Germains Beboere besluttet, ikke is denne Vinter at bivaane noget Bal eller anden Lystighed. De saakaldte Hallens Damer Fiskerkonner, have en Kaabe i Arbeide af Lyoner Fløiel og med Broderie som naturligen Blomster til Foræring for Hertuginden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
J 14 Dage døde, efter Allg. Zeit., i Constantinopel 3000 af Cholera; omtrent ligesaamange vare angrebne, og bleve helbredede. J Midten af Novbr. var Sygdommen i Aftagende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Fra Christiania skrives, Vort Farvand er indtil Ringen belagt med Iis, saa at Skibsfarten nu er endt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byfoged- og Byskriver-Embedet i Middelfart samt Herredsfoged- og Herredsskriver Embedet i Vends Herred. - Gauerslund og Vindinge Sognekald i Ribe Stift, 570 Rd. - Sognekaldet til St. Mikkelskirke i Slagelse, 414 Rd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Holbek. Løn: 300 Rd. Sølv, og, imod at prædike til Aftensang, Renten af det Pedersenske Legat, 32 Rd. Sølv aarlig, samt fri Bolig eller Huusleiehielp og 4 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden. Mariebo.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Monumentet over salig Biskop Boisen, hvo til Præstersk og Skolelærere i Stiftet have sammenskudt, er færdigt og ankommet til Nakskov og bliver opstillet tidlig i Foraaret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Blandede Efterretninger. Carl Schleisner, der for Øieblikket bestyrer Fattigvæsenets Fabrik paa Ladegaarden ved Kbhvn., bliver i Handelstidenden hæderligen omtalt, som en af de danske Fabricanter, der fortjener at nævnes formedelst sin Duelighed og det i flere Grene af Fabricationen. Hans heldige Bestræbelser for her i i Landet at anvende den i nyere Tider saa meget anvendte Trykning paa forskjellige Tøier, var Aarsag i at Hs. Majestæt bevilgede ham en Understøttelse til i Udlandet nærmere at blive bekjendt med dette Slags Trykkeri. Over et Aar er nu forløbet siden den Tid, og Schleisner har viist, at han har benyttet Leiligheden til at gjøre sig fuldkommen i sin Kunst. Han anvender blandt andet ogsaa Ophævedtrykning, hvorved fiint malet couleurt Uld, befæstes paa Klæde, Silketøi, Flor, Li nong og andre fine Tøier, saa at det seer ud som Broderi. Dette egner sig især til Balkjoler for Damer. Ogsaa i Kirkesognet Brunsbüttel og i Flekken Lunden, have de naturlige Kopper yttret sig, hvor man overalt spærrer de smittede Huse. Der er dog endnu ingen Død af denne Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Selskabet for Naturlærens Udbredelse lader i Vinter holde Forelæsninger i Veile ved J. A. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Til Amsterdam vare i 1832 ankomne 2246 Skibe hvorbiblandt 11 fra Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Fra den 15de til den 28de December f. A. ere 6 Skibe, ladede med Korn seilede gjennem Øresund. Af disse vare get bestemte til norske Havne, 1 til Antverpen og 1 til i Guernsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Copulerede i Randers igaar: Hr. Premier=Lieutenant L.H. W. v. Schaumburg af Aalborg og Jomfru Kirstine Kruse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Bekjendtgjørelser. Efter 11 Aars Srageligt Helbred, bortkaldtes, i Dag Eftermiddag Kl. 4, til et bedre Liv ved en blid og rolig Död, minsinderlig elskede Kone, Ane Marie Mørch. Akkermann, Jöd Assens, i sit Alders 18te Aar, efter 3 Aars kjerligt Æg Meskab. Adel og god, var kun for mig en gjerlig Deelagerinde og Tröst i de mange. haarde Prøvelser, Skjebnen i saa Aar hos paalagl 33 af bære, og til sit Livs sidste Gieblikke for sin Familie og Venner en oprigtig og sand Veninde. Condolence, frabedes. Aalborg, den 16de Januar 1833. Carl Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Et Par Birketræes Frokostborde er tilkjøbs hos Snedkermester Tvenstrup paa Hjørnet af Møllegaden og Hjelmerstald.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Et Fruentimmer af fat Alder ønsker sig en Condition paa Landet, enten paa en Herregaard eller Præstegaard, som Huusholderske, i Mangel deraf som Sy= eller Stuepige. Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende, J mit Avertissement i Avisen Nr. 8 bedes rettet Orden indbringe til indberette. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Tvende smukke Beboelser paa første Sahl er at erholde til Leie førstkommende Paaske Flyttetid i Gaarden Nr. 592 paa Algaden, man behager at henvende sig til A. Hassing. Vandtætte Brandspande af dobbelt Seildug forfærdige til 8 Mk. pr. Styk af Seilmager Fibech. Gjenpart.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
J Sagen Nr. 15, 1832, Enkemadame Marcusser, med Laugværge Kjøbmand Sørensen, contra: Justitsraad og Toldkasserer Krohn, er inden Frederikshavns Bytingsret den 5te December 1832, saaledes : kjendt for Ret.¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
De af Jndstevnte, virkelig Justitsraad og Toldkasserer, Krohn i Frederikshavn, mod Citantinden, Enkemadame Marcussen sammesteds, brugte fornærmelige Udtrykke nat hun var en pøbelagtig Vertindel, bør døde og magtesløse at være, saaledes at de ikke komme hende til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte. Saa erlægger dernæst Jndstævnte en Mulct af 10, siger Ti Rigsbankdaler Sølv til Frederikshavns Kjøbstæds Fattigkasse, og udreder til Citantinden, Enkemadame Marcussen, nærværende Sags Omkostninger med 6, siger Sex Rigsbankdaler Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Foranstaaende Dom finder jeg mig herved foranledigen til offentlig at kundgjøre, med Tilføiende, at den Justitsraad Krohn idømte Mulct tillige var for hans voldelige Adfærd paa en Dør paa eet i min Gaard værende Locum Iøvrigt har Herr Justitsraaden tilfreds med Dommen gjør ligen rettet for sig. Frederikshavn, den 12te Januar 1833. Ch. sal. Marcussen. Huset Nr. 654, s. i Peder Barkes Gyde er tilkjøbs underhaanden hos Procurator Jensen. Det Hans Jensen af Plumgaard tilhørende Huus beliggende i gammel Hasseriis, med tilliggende Jordeiendomme, et underhaanden at faae tilkjøbs, og hvorcocurator Jensen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Andbydelse. til at iværksætte det allernaadigst priviligerede Anlæg til at forfærdige og sælge adskillige kunstige Sundheds Brønd=Vande. I de fleste europæiske Lande have saadanne Anlæg allerede længe bestaaet, selv i det paa naturlige Sundhedskilder rige Tydskland, ja i Nærheden af de kraftigste blandt disse, finder man hine Anlæg, der flittigen besøges og med Held benyttes. I Danmark burde en saadan Jndretning ikke savnes; thi den Syge her, hvis tabte Helbred, ikke kan gjenvindes uden ved at bruge udenlandske Sundhedsbrønde, har hidtil maattet undvære dette maaskee eneste Redningsmiddel, naar han ei havde Evne til at foretage en kostbar Reise.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Undertegnede Direction er i Begreb med at bringe et saadant Anlæg i Stand her i Hovedstaden. Man har erholdt Kongeligt Privilegium til Indretningen, og ligeledes Kongelig allernaadigst Tilladelse til at Anlægget maa udføres i Rosenborg Have. - Nøie Underretning om slige Anstalter paa fremmede Steder har man forskaffet sig. Ved Medvirkning fra den polytechniske Læreanstalt i Henseende til Indretningens physisk-chemiske Deel, og ved Hr. Hof bygmester Etatsraad Koch's Bistand i Henseende til det Architektoniske, vil Planen vorde sat i Værk. Endskjøndt de fleste Jnteressenter i Søbadeanstalten have erklæret at ville bidrage ogsaa til denne Indretning, og man saaledes allerede har samlet en Sum af 7000 Rbdlr. Hr. S., saa vil der dog behøves et yderligere Tilskud. Man indbyder derfor til Subscription. Hvert enkelt Indskud, eller Beløbet af en Actie er bestemt til 25 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Directionen for Søbadeanstalten ved Ryssensteens Bastion, den 26de November 1832. J. Th. Suhr. O. Bang. M. Lütken. P. M. Tuxen. Collin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Ved at anbefale ovenstaaende Indbydelse, paa hvilken Subscriptions-Plan er henliggende hos mig, til velvillig Understøttelse af dem, der maatte have Evne og Villie til at fremme denne til almeen Nytte sigtende fædrenelandske Indretning, der tillige lader formode et Udbytte for Actiehaverne, hvormed de i pecuniair Henseende kunne være tjente, tillader jeg mig blot at bemærke: at SundhedsBrønd=Vande med Rette ere at regne blandt de kraftigste og meest velgjørende Lægemidler, ofte hjælpende hvor al anden Medicin er forgiæves. Hansen, Stiftsphysicus.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede: Jensens Forsøg til en dansk Gramatik, 2 Rbd. Pleisners Bidrag til at besvare Spørgsmaalet og Valgret og Valgbarhed til de raadgivende Stændemøder bør tilstaaes, Geistlighed og Bondestand i Danmark, 3 Mk. Dr. Mynsters Prædikener, 12 D., 3die Oplag, 2 Rbd. 30 sk. Holbergs Peder Paars, ved Boye, 2det Oplag, 4 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
Nissens Sædelære, fremstillet i efterlignelsesværdige Exempler af Fæd., Verdens= og Menneskehistorie, 2 Mk. Plan af Antverpen, 3 Mk. Rasks Engelsk Formlære, udarbeidet efter en ny Plan, 3 Mk. Bogfortegnelser f. 1831, Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-17
En god Beboelse for en liden Familie er til Paaske r. Fløttetid paa Aalborg Østerbro billig at faae til Leie. P. Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Holland. - Velgien. J sit Svar paa de fra England og Frankrig sidst tilstillede Forslag har Kongen af Holland indbefattet et nyt Udkast til en Tractat imellem Ham og de 5 Hoffer. Samme lyder saa skrives idet mindste fra Haag - meget fredelig, og Ønsket om at komme til et endeligt Forlig med Belgien er deri paa det tydeligste fremsat. Hovedpunkterne i dette nye Udkast ere følgende. Den frie Skibsfart paa Schelden tilstaaes imod en med get moderat Afgift (hvor stor siges ikke); Seiladsen paa Maas og Rhin er ligeledes fri, imod en Told, som svarer til den Mainzer Tarif, og saaledes ogsaa Passagen tillands over Sittard og Mastricht, imod en Told, der ikke maa overstige 1 pCt. Fra 1ste Januar 1833 betaler Belgien8400000 Gylden som sin Anpart af Statsgieldens Renter hvorimod Reguleringen af Restancer overlades til en senere Overeenskomst. Holland bliver en neutral Stat ligesom Belgien; denne sidste Stat sætter sin Armee paa Fredsfod, hvad Holland derimod angaaer, da ønsker Kongen ikke, at Bestemmelser angaaende dette Punkt skal optages i Tractaten, hvorimod han siden vil see til, hvilke Formindskelser, der kan være at gjøre. Den luxemborgske Sag behandle i en særskilt Tractat med de 5 Magter og den tyske Forbundsforsamling; Lillo og Liekkenhock udleveres 3 Uger efter at Tractaten er ratificeret. Dette er Hovedpunkterne af hiint Forslag, som fra hollandsk Side kaldes fredeligt; man faaer nu at see, om og saa England og Frankrig vil erkjende det for dette.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Kongen og Dronningen af Belgien ere den 9de Janua indtrufne til Lille.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Tyrkiet. Fra dette Rige ere Efterretningerne noget forskjellige. Den tyrkiske Armee, hedder det i en Correspondenceartikel fra Vien i Allg. Zeit., trækker sig tilbage for den ægyptiske, og Landets Stemning formerer den Forlegenhed, i hvilken Sultanen befinder sig. Alle Efterretninger bevidne, at de ægyptiske Tropper modtages venskabeligt af Beboerne; ja endog med en vis Entusiasme. Man veed ikke selv, om dette er Tegn paa en Udartelse hos Tyrkerne, eller det skeer paa Grund af gamle Erindringer og en Forkjerlighed for hine afskaffede Vedtægter og Indretninger, som Jbrahim har lovet igjen at oprette. J alt Fald kan Afgjørelsens Dag ikke være langt borte, som vil ende Striden imellem Tilhænggerne af det Gamle og det Nye, saaledes, at det ene eller andet System maa seire. Kun udenfra kan, som man mærker, Sultanen vente Hielp, men denne maa komme turtig, hvis den skal være virksom. Skulde Storherren, blive overladt til sig selv - hvilket, med Hensyn paa det russiske Cabinets Sindelag, neppe er at formode - saa vil det tyrkiske Rige adsplittes og den øvrige Verden derved tillige heftig rystes. Andre Spørgsmaal ville da blive at afgjøre end Souverainitetsrettigheder og Vægring at erlægge Tribut, hvilke gik forud for Mehrmet Alis aabenbare Oprør, man vilde derved komme til at jevne Jnteresser, der enten umiddelbart berørte Staternes politiske Ligevægt, eller dog idet mindste med Hensyn paa Handelen vare af høieste Vigtighed for den civiliserede Verden. Ganske anderledes yttrer sig derimod den østerrigske Jagttager. "Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 19de Decbr. er det klart, at Tyrkernes Rømning af Konich er gen af Storviziren selv befalet og paa hans Angrebsplangrundet Forholdsregel. Saasnart denne Feldtherre havde forvenet sine Tropper, omtrent 60000 Mand, i Akschehir, brød, han op til Konich, medens han til samme Tid lod Paschaen af Tribisond udføre en Bevægelse mod Fiendens høire og Suleimar Pascha en lignende mod sammes venstre Flanke, hiin med 20000, denne med 10000 Mand. Disse Dispositioner havde den Virkning, at Jbrahim ikke oppebiede Angrebet i Konich, men trak sig tilbage til Defileerne i Taurus. Man venter i Constantinopel hver Dag Efterretning om et afgiørende Slag, og haaber, paa Grund af Storvizirens Overlegenhed i Tropper, at Lilleasiens Befrielse vil vorde sammes umiddelbare Følge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Blandede Efterretninger. Vesuv har den 15de Debr. begyndt at spi Jld. J det store Crater dannede sig 3 mindre, af hvilke først udflød een Lavastrøm til venstre, som siden har deelt sig i 2 Arme den 20de henimod Midnat faaes en anden Jldstrøm at flyde til høire hen af Portici. Ogsaa denne har deelt sig i 2de saa at begge Bjergets Sider nu staae i lys Lue, medens Midten af Keglen er mørk, et Syn skrives fra Neapel hvis rædsomme Skjønhed er ubeskrivelig. Foruden disse 4 Strømme bemærkes tillige uophørligt stærke Explosioner fra Spidsen af Keglen, ved hvilke Stene og andre vulcanske Materier slynges høit op i Luften. De derved foraarsagede Detonationer høre her Neapel) meget tydeligt som en fjern Torden. Den af de veimarske Stænder tagne Beslutning, at deres Forhandlinger skulde foretages offentlig, er ikke bleven anctioneret af Storhertugen.