JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Jnden Udgangen af November d. A. ere 18,224 Skibe passerede Øresundet, hvilket er det største Antal man endnu har havt. Hvis det skulde lykkes vore slesvig-holsteenske Venner at faae deres smukke Planer realiserede, saa vil ogsaa denne Danmarks Hovedindtægt faae et Banesaar; thi da vil Tolden paa Kiel Altonaer Banen og paa den slesvig-holsteenske Canal hvilken sidste blev bygget paa Statens Bekostning og med stor Opoffrelse af Finantserne - enten blive hævet eller nedsat saa betydeligt, at det meste Gods vil (S. Bl.) gaae den Vei. Vi lykønske ikke Kjøbenhavn, men hele Landet til de nu fuldendte kjøbenhavnske Stændervalg; thi Folket vil nu have afrystet alle Provindsialismens eller den endnu større Snæverheds smaalige Hensyn og have adopteret den Erkjendelse, at Valget af Folkerepræsentanter ikke kan, idetmindste ikke bør tilhøre enkelt Stand med dens afsluttede Jnteresser, men det store fælles Samfundshele, og som saadanne staae ogsaa Kjøbenhavns Valg som et lysende fædrelandsk Mønster for alle efterfølgende, idet man har, med conseqvent Gjennemførelse, valgt Mænd, som for Størstedelen ere hæderligt bekjendte af deres frisindede og selvstændige Stænder-Virken. De af de tilkomne Nye, som endnu ikke have Navn i den høiere offentlige Sphære, maa antages at være vælgerne bekjendte som tilsvarende Capaciteter. De Valgte ere tillige Mænd, Alle ud af Folkets Midte, og ingen ved særegne Baand til Regjeringen og dens politiske Anskuelser knyttet Embedsmand befinder sig derimellem, uden at det skulde kunne betragtes som en Undtagelse at Lehmann ved Advocaturen i en vis Retning er Embedsmand – som hvilke dog næppe engang Regjeringen vil have Advocaterne betragtede, da den har tilsigtet dem udelukkede fra Adgang til Embedspension – og at Monrad er Præst; Begge staae imidlertid noksom uafhængig stillede ved deres offentlige Virken, Lehmann ved sin hele politiske Tro, og Monrad – som nylig er kaldet til privat Præstekald – ikke mindre ved sin betydningsfulde publicistiske Virken og Deelagtighed i Statsvellets høieste Anliggenders Fremme. J Prof. David, der næppe som 5te Suppleant vil komme til at rykke ind paa Deputerettisten, mister Forse unægtelig en talentfuld og vidensk. Capacitet, men ogsaa heri er den Erkjendelse hos Folket nu modnet meer: at der til dets Repræsentation og dens sande Virken i Folkets Tjeneste ikke saa meget, eller dog ikke saa udelukkende maa søges i Lærdommens Dybder, som paa Folkefindets frit skuende Høider, og at det, hvor begge Egenskaber ikke lade sig forene, maa foretrække, istedetfor levende statistiske Tabelværker og docerende Statsmænd, til sine Repræsentanter at vælge faste Charakterer med sundt dømmende Blik og med et Hjerte, der slaaer varmt for Folkets Sag. Vi haabe, og betvivle heller ikke, at ogsaa Provindsernes Land- og Kjøbstaddistricter ikke mindre end Kjøbenhavns Vælgere ville vise sig besjælede af de rette Valganskuelser. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Endeel unge adelige Herrer i Hovedstaden skulle i denne Tid have paadraget sig en høist ubehagelig Sygdom, ved at have røget ægte Havannah-Cigarer. "Man har jo rigtignok – tilføier Randers Avis" – tidligere seet det fremført som en Kjendsgierning, at Re gerne rulle disse Cigarer paa deres nogne Laar, uanseet at de ofte ere beladte med ondartede Hudsygdomme."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
J Løverdags afsagdes i Overretten Dom i den Pressesag, der, ifølge et af det kgl. danske Cancelli ad mandatum udstædt allerhøieste Rescript af 18de Novbr. 1845, var anlagt mod Udgiverinden af "Lollands og Falsters Stiftstidende", Enkemad. Laub født Thomsen, og Redacteuren, Hr. Jørgensen, for en i No 141 af nysnævnte Tidende indrykket og Con suren uhindret passeret Artikel om det bekjendte Cancellicirculaire af 8de Novbr. De Tiltalte, der i 1ste Jnstants af Sættedommeren, Justitsraad Pontoppidan, vare idømte 200 1. Mulct og 2 Aars Censur, bleve af Overretten frifundne, dog med Paalæg af Actionens Omkostninger. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Odense Repræsentantskab eller i Mangel heraf andre af Byens Grundeiere opfordres til at sammenkalde alle vælgerne, for at raadslaae med hverandre om de Candidater, der paa den meest tilfredsstillende Maade ville bestræbe sig for i Stændersalen at varetage Communens Tarv, og i det Hele at handle i deres Vælgeres Aand. Disse Valgeandidater skulle derpaa opfordres til at afgive et Slags politisk Troesbekjendelse, samt om de ere villige til at modtage Valg, Alt inden en fastsat Dag, paa hvilken vælgerne atter samles for at foretage et Prøvevalg, hvis Udfald man da tør haabe vil kunne afgive en nogenlunde sikker Veiledning for det endelige Valg. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Jule-Bazaren i Odense har været stærkt besøgt, og ved Tombolen har der været en formelig Trængsel. Blandt de indenbyes Jndustriproducter, som her vare udstillede, nævnes: Sadelmager Bardrams, der vise, til hvilken Grad af Fuldkommenhed Sadelmagerprofessionen er bragt i Odense, blandt Kunstdreier Assams smukke Arbeider fremhæves et Sæt Skalfigurer som et sandt Mesterstykke; af Kandestøber Sørensens Arbeider sees, at han forstaaer at give sine Tinvarer saa elegante Former og en det blankeste Sølv lignende Politur, at man dvæler ved dem med stor Fornøielse; Blikkenslager Kieslings Messing-Arbeider og Bogb. Torps Paparbeider anbefale sig fordeelagtigt. (Efter H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Den 2de Decbr. var til Ære for dHrr. Gülich, Tiedemann, Bremer, Steenholdt og andre Meningsbeslægtede foranstaltet et stort Gjæstebud paa Raadhuset i Apenrade. Byens Jndvaanere vare opfordrede til at deeltage deri, idet man, for at ogsaa de kleinen Leute kunde deeltage deri, havde fastsat Entreen kun til een Mark Courant. Resten var tilveiebragt ved en Subskription. Saaledes havde et Selskab af 150 Personer, ligefra den ægte schleswig holsteinske Roblesse indtil Haandværkssvende forsamlet sig til denne Fest. Toaster og Bordtaler holdtes i uendelig Mængde. Hr. Gülich talte meget om sin stænderske Virksomhed. Skulde man - yttrede han vælge ham næste Gang til Deputeret, vilde vistnok hans Bestallings Fortabelse blive Følgen, men dette skulde ikke afholde ham fra, selv brødløs at virke for Schleswig=Holsteins Vel." Blandt andre Toaster udbragte Skibsbygmester Paulsen en for det schleswig holsteinske Flag. Tiedemann tog heraf Anledning til at ønske Tydskland en Flaade, og at Apenrade maatte blive Forbundets Orlogshavn. Medens der i selve Selskabet ikke udbragtes Skaaler for andre fyrstelige Personer end Hertugen af Augustenborg og hans Broder, lod den udenfor forsamlede Mængde Luften gjenlyde af mangt et tordnende "Leve!" for Kong Christian af Danmark, og gav ved skingrende Piben og andre Mishagsyttringer noksom tilkjende, at den ikke sympathiserede med Forsamlingen indenfor (Apr. Ugbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Flensborgs Borgere og Jndvaanere, circa fem Hundrede, have givet deres hjemkomne Stænderdeputerede: Agent Jensen og Senator Nielsen, et Festmaaltid i Borgerforeningens Solennitetssal. Dagen iforveien havde bemeldte Deputerede, i en meget talrig Forsamling, gjort Rede for deres Stændervirksomhed, og Begges Foredrag vare modtagne med stormende Bifaldsraab, og til Slutning udbragtes et tredobbelt "Leve!" for Talerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
En Bondes 26-aarige Søn i Landsbyen Høgel har Løverdagen den 5te Dec., om Aftenen, skudt en derværende Bondes 17-aarige Datter. Uændset Kjærlighed var Aarsagen til denne Daad. Morderen havde hertil samme Dag kjøbt sig et dobbeltløbet Gevær i Bredstedt. Umiddelbart for Gierningen skal han, hedder det, have knælet paa det Sted, hvorfra han gjorde det ulykkelige Skud, og her udtalt følgende Bøn: Herr, starke mich im Glauben, Las mich Deine Wege gehen; Richts soll mir die Hoffnung rauben, Das wir einst uns wiedersehn!" Efter fuldbragt Gierning vendte Morderen ligge tilbagetil sine Forældres Huus og satte sit Gevær i Forældrenes Stue med de Ord: "Det er fuldbragt, jeg har skudt min Kjæreste." Han tog derpaa Afsked fra sine Forældre, for at begive sig til Bredstedt og her anmelde sin Misgierning. (Dr.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
J Landsbyen Elstrup paa Als foregik nylig et skrækkeligt Selvmord af en 16aarig Tjenestedreng. Han havde ingen Tjeneste til 1ste Novbr., havde forgjæves med de indstændigste Bønner henvendt sig til sine nærmeste, og vidste nu ikke længer, hvorhen han skulde sætte sin Fod og faae Føde og Huusly. Han maa have befundet sig i den sorteste Fortvivlelse. Om Eftermiddagen den 1ste Novbr. begav han sig ud i Haven, forsynet med et ladt Gevær, blottede sit Bryst, satte Mundingen af Geværet til, og affbrede sandsynligviis Skuddet ved at trykke af med Ladestokken, hvilket øieblikkeligt gjorde Ende paa hans Liv. Fortvivlelsen hos et saa ungt Menneske maa have været skrækkelig. Uhyggeligt maa de være tilmode, som nærmest havde at sørge for ham. (Dr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
For nogle Dage siden blev til Haderslev til Lægebehandling indbragt fra Fielstrup Sogn en ung Mandsperson, der var geraadet i Hænderne paa en Jæger, og af denne erholdt flere dødelige Saar, bibragte ved dennes Daggert, navnlig et stort Jndsnitover Forhovedet og et lignende over tvende Fingre, saa disse hang og dinglede ved Haanden. Vore middelalderlige Jagtforhold vedblive saaledes at vise deres blodige middelalderlige Følger. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Consul Wibroes store smukke Gaard i Aalborg (i Jomfruannegade) er, med Pakhuus og Have, solgt: for 14,000  til Anlæg af et Gymnasium, hvis Oprettelse agtes paabegyndt til Foraaret. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Nylig paa Ansøgning entledigede Overlærer Storm havde saa at sige helliget Horsens Skole sit hele Livs Virksomhed, idet han (der den 22de Juli 1815 beskikkedes til Adjunct og den 15de Februar 1835 til Overlærer) har været Lærer ved samme i over 31 Aar. (Hs. A.) Det er i Horsens Fleres Ønske, at det derværende Kunstberiderselskab vilde tildeele dem nogle af de Pantomimer og Balletter, som det har opført paa andre Steder, og hvis Udførelse har vundet særdeles bifald. Md. Mancini er især fordeelagtigt bekjendt af alle de Balletter, hvori hun er fremtraadt. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Ved Auctionen i Fredags paa den ved Randers liggende, saakaldte "Skandsemølle" indtraf et tragicomisk Tilfælde, der dog gjerne kunde have kostet et Menneske Livet. J Møllen er nemlig anbragt et Heiseværk, der kan sættes i Forbindelse med Maskineriet og heise Kornsækkene op i Værket. Midt under Auctionen hørtes pludseligt et Angstskrig, og da man skulde see sig om, gik et Menneske tilveirs med dette Heise værk, idet en Anden af Kaadhed havde kastet ham Løkken og Halsen. J Forsippelsen greb man ham ved Benene; men gjorde naturligviis derved det Gale værre. Jmidlertid havde Møllens Eier Aandsnærværelse nok til, i et Nu at ile op i Maskineriet og at sætte Heiseværket ud af Forbindelse med dette, hvorved Mennesket, der allerede var halv qvalt, endnu itide (S. Bl.) blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Vandmangelen skal paa sine Steder i RandersEgnen have været saa stor, at man endog har maattet drive en qvart eller halv Miil med Kreaturerne, hver Gang de skulde vandes. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Første Juledag havdes i Randers=Egnen, fra om Morgenen tidlig til ud paa Aftenen, uafbrudt en saa voldsom Sneestorm, at man paa Landet næppe kunde komme fra Huus til Huus. Selv næste Dag, inden Sneekastningen kunde tilendebringes, var Samfærdselen endnu meget besværlig, og det er udenfor al Tvivl, at Præsterne paa flere Steder ikke have kunne komme til deres Anner-Kirker, hverken paa første eller anden (Rd. Av.) Juledag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Kjøbmand A. Falkenberg i Randers er bleven udnævnt til Consul for Kongeriget Hannover. (H. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
En af de største Grundeiendomme i Randers, den saakaldte Amtstuegaard, er i denne Tid solgt af Justitsraad Wilde til dHrr. Tobaksfabr. Borberg og Møller Grønwaldt for 12,000 Rbd. J et Par Generationer har denne Gaard været afbenyttet til Amtstue, men dens betydelige Pakhuusleilighed og fordeelagtige Beliggenhed egner den ogsaa ganske for Product- og Detailhandelen. (Rd. Av.) Brød af Runkelroer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
J Wien har en Bager opfundet, at anvende Runkelroer til Brødlavning. Han har indsendt to Brød til det østerrigske Agerdyrknings= og Handelsministerium, af hvilke det ene bestaaer halvt af Runkelroer, halvt af Hvede; det andet udgjøre Runkelroerne 2 af Stoffet. Begge Brødene bleve lavede den 30te Octbr. og havde endnu den 20de Novbr. Udseende og Smag af gode Huusholdningsbrød. Fremgangsmaaden ved Tillavningen er ligesom ved almindeligt Brød, man bruger kun mindre Vand og en Smule mere Salt. Runkelroen maa først rives i det Øieblik man vil benytte den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Skibs-Efterretninger. Den 9de de indstrandede paa Slettehage, Helgenæs Strand, Sluppen de tvende Brødre, Skpr. P. Nielsen, fra Aarhuus, ballastet bestemt til Hjemstedet Aalborg. Mandskabet er frelst, men Skibet er ved Strandingen ituslaaet i Bunden, saa det er tvivlsomt, hvorvidt det vil kunne bjærges. - Den 7de Decbr. indbragtes til Arendal Sluppen "Mary Helen", Capt. Boysen, fra Aarhuus bestemt til Leith med Kornvarer. Fartøiet var kantret, men havde reist sig igjen, uden at have lidt betydelig Skade. - Til Stavanger var indkommen Smakken Haabet af Greenaa, ført af Capt. Siwertsen, bestemt til Perth med en Ladning Ærter. Fartøiet var læk og maatte losse. – Fra Masten af den i Frederikshavn liggende Jagt Elisabeth af Fehmern varede en nysselig lille slesvig-holsteensk Vimpel, men pludseligt, i Natten til den 20de Decbr., forsvandt den sporløst – et lille Factum, der i Aalb. Avis anføres som Beviis paa, at de ægte patriotiske Følelser ogsaa have vidst at skaffe sig Jndpas i Kronjydernes Hjerte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Paa Klitlund Strand, 2 Mile fra Skagen, er d. 22de de indstrandet Skonnerten Unity af Guernsey, Capt. Jones, fra Svendborg bestemt til Hjemstedet med en Ladning Byg, Havre og Ærter. Besætningen er reddet, men Skibet Vrag. - Skibet "Anna, Capt. Brink, fra Hamborg best. til Ribe med Stykgods, er kommet paa Grund ved Sønderboe, og er saa omgivet af Jis, at manikke kan bringe Skibet Hjælp; dog troede man, at Ladningen vilde kunne bjærges, naar Jsen fik den tilstrækkelige Styrke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Et Par driftige Handelsmænd i Ladepladsen Løkken have, i Forening med et anseet Huus i Newcastle, kjøbt et Skib, der er bestemt til at fore levende Kreaturer og andre Producter directe fra Jyllands Vestkyst over (Hjørr. Av.) til England. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Til de Nitten, som have underskrevet Jnseratet, i denne Avis No. 204. Mine Herre!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
J November Maaned f. A. opfordrede jeg, i Forening med Hr. Skolelærer Smidt i Vithen, Geistligheden. Folkeskolens beskikkede Talsmænd – til offentligt at udtale sig om de mange og forskjellige Hindringer, der stille sig iveien for det lavere Skolevæsens Fremgang, for derved at give Lærernes ofte fremsatte Ønsker og en Reform af de bestaaende Forhold større Vægt og Betydning. Endelig har et hvit agtet Medlem af den danske Geistlighed, Sognepræsten for Gladsaxe og Herlev Menigheder, Dr. Chr. H. Kalkar, taget Ordet i dette vigtige Anliggende, idet han for kort Tid siden har udgivet Nogle Bemærkninger om Almueskolevæsenet paa Landet hvori han blandt Andet paaviser, at Lærerens, ligesom enhver anden Embedsmand, Virksomhed er betinget af et forgfrit Udkomme og den hans Stilling tilkommende Agtelse, samt motiverer det Ønskelige i, at Kaldsretten til samtlige Skolelærerembeder maatte vorde henlagt under et Collegium. Da jeg har Grund til at antage, at disse Bemærkninger" hidtil ikke have fundet synderlig Udbredelse heri Provindsen, anseer jeg det for min Pligt at henlede Opmærksomheden paa dette lille Skrift, som i høi Grad fortjener at paagtes af Alle, der med Forfatteren ansee Oplysning for Statens kosteligste Klenodie, navnlig af dem, der, som Medlemmer af Skoledirectioner, Sogneforstanderskaber og lignende Autoriteter, fornemmelig ere kaldede til at varetage Skolens og Lærerstandens Tarv. At opfordre mine Standsfæller til at anskaffe dette Skrift, - der heelt igjennem aander den dybeste Agtelse for Skolen og dens Lærere, og saaledes danner en glædelig Modsætning til den Ringeagt, som enkelte Stænderdeputerede navnlig Proprietairerne Boserup og Klingenberg, ikke have undseet sig ved at lægge for Dagen under den indledende Behandling af Lærerstandens Andragende i det jydske Folkeraad, – betragter jeg som aldeles overflødigt; men inderligt skulde det glæde mig, om disse Linier maatte bidrage noget til, at skaffe Skriftet mange Læsere ogsaa udenfor Skolelærernes Kreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Den Kulde, hvormed de jydske Stænder have modtaget det ovenfor omtalte Andragende om en Reform af den danske Folkeskole, afgiver et nyt Beviis for, at Erkjendelsen af, at der snart maa gjøres Noget, hvis Massen af Folket skal blive deelagtig i den Oplysning og Dannelse, som Tiden uafviselig fordrer, endnu ikke er trængt ind i Folket, skjøndt Lærerne ofte og paa forskjellige Maader have stræbt at bane denne Erkjendelse Vei. Under disse Omstændigheder er det at befrygte, at man bestandig vil vedblive at være døv mod den Røst, som lyder fra Skolen selv, med mindre de Mænd, der ere kaldede til at tale Skolens Sag, offentlig tage Lærernes Parti, fremhæve de stedfindende Mangler og disses fordærvelige Følger, og saaledes godtgjøre Sandheden og billigheden. af de Paastande og Fordringer, som fra Lærernes Side ere blevne fremsatte. Det er derfor mit, og vistnok alle Skolemænd, hjertelige Ønske, at ret mange af Landets Præster ville følge Dr. Kalkars Exempel, og derved bidrage til, at en lysere Fremtid snart maa oprinde for Danmarks Folkeskole og Lærerstand. Aarhuus, d. 20de Decbr. 1846. Kraiberg, Institutbestyrer. Skjøndt vi vide, at det Godes Giver har sin bedste Løn i den Overbeviisning, at have handlet skjønt og ædelt saa troe vi - samtlige hoveripligtige Bønder paa Barritskovs Gods – at skylde den gode Sag offentlig at bekjendtgjøre, at vor hviædle Huusbonde Hr. Kammerherre, Greve de Scheel for en saare billig Priis har givet os Hoverifrihed fra 1ste Mai 1849. Jdet vi offentliggjøre dette, ville vi dermed bevidne vor hviædle Huusbonde vor inderlige Taknemmelighed for hans ovennævnte Godhed imod os. Ogsaa vor Godsforvalter Hr. Schmidt takke vi herved for hans Medvirkning til denne vigtige Sags Afgjørelse. Hans Høirup, Kjøbmand og Gjæstgiver i Fredericia. Ei kan jeg trykke, tans, Dit Øie til, Ei kan jeg følge nær ved Sørgebaaren; Men mit Farvel jeg med Dig give vil Paa Veien, som ei mørknes kan ved Taaren. Og den dog mørkner her saa mangt et Blik, Og den dog vidner om Dit ædle Hjerte; Men Himlens Fryd og Fred, hvortil Du gik, Som Herrens Villie kjender Støvets Smerte. Men det er ogsaa her en Trøst saa stor At Gud kun vil det Bedste og det Rette, At han tilgiver kjærlig her paa Jord, Om vi et Øieblik det kan forgjætte. Saakast kun Muldet paa den sorte Fjæl uvisnelig er dog jo Borgerkrandsen! - Modtag et ømt, et broderligt Farvel, Jndtil vi mødes hist bag Stierneglandsen!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Prædikanter paa Nytaarsdag. Høimesse. Domkirken: Hs. H. H. Biskop Dr.theol. Brammer, Frue Kirke Hs. H. Consistorialraad Brix, Hospitalskirken: Hs. H. Consist. Brix. Aftensang: Domkirken: Hr. Pastor Fønss, Frue Kirke: Hr. Licent. theol. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Bekjendtgjørelser. Med tungt Hjerte bringes fraværende Slægt og Venner, den sørgelige Efterretning, at min elskede kjære Datter Hanne Sperling, hastig og uventet ved Døden blev mig berøvet d. 19de de, i hendes Alders 23 Aar. Med kjærligt og trøstende Hjerte deelte hun med mig Livets Tilskikkelser, og netop nu, da Fremtiden lyste hende imode, og gav mig Haab om blidere Dage, var det det alvise Forsyns Villie at kalde hende bort herfra til en endnu glædeligere Tilværelse. – Med Hengivenhed i Guds Villie vil jeg stedse see hen til den Verden, hvor Gjenforeningen findes og alle vore Sorger ere endte. Aarhuus, den 28de December 1846. M. sal. Sperlings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
At min gode Kone, mine 2 Børns ømme Moder, Claudiane Thisted, født Johansen, efter længere Tids Brystsvaghed idag Formiddag omskiftede Tiden med Evigheden i hendes 58de Aar, bekjendtgjøres herved forgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 26de December 1846. Jacob Thisted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Min kjære Svigerinde, Jomfru Mathilde Andrea Marzetta, bortkaldtes fra os, efter Forsynets urandsagelige Bestemmelse, efter 7 Ugers Sygeleie, af en heftig Bryst betændelse, ved en blid og rolig Død, Torsdag Eftermiddag den 24de December, i hendes 26de Aar. Dette sørgelige Budskab bringes herved vor fraværende Familie og Venner, paa hendes Moders og Sødskendes og egne Vegne. Aarhuus, den 28de December 1846. N. H. Fulling. Polyhymnia. Ordinair Generalforsamling Onsdagen den 6te Januar 1847, om Aftenen Kl. 6. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Søndagen den 3die Januar 1847, Aften Kl. 7, afholdes i Selskabets Locale et af de for i Vinter bestemte store Baller. Fremmede, som ifölge Lovene, heri ønske at deeltage, kunne erholde Adgangsbillet a 1 Rbd. pro persona, naar de henvende sig til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Balinspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Maskerade. Søndagen den 10de Januar 1847 afholdes offentligt askebal i Selskabet Harmoniens Locale. Billetter a 1 Rbd. pro persona kunne erholdes hos Hr. Uhrmager Pallesen Rohde fra Løverdagen den 2den Januar til Fredagen den 8de. Ingen umaskerede, eller i uanstændige Dragter, tilstedes Adgang. Indgangen aabnes Kl. 6, og Maskeraden begynder Kl. 7. Aarhus, den 21de December 1846. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-30
Læseforeningen for Aarhus og Omegn. Ordinair Generalforsamling Torsdagen den 7de Januar 1847, om Aftenen Kl. 7. Wrack im Fahrwasser bei der Stadt Sønderburg.