JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Proclama. J Medhold af den mig under 29de Novbr. f. A. allernaadigst forundte Bevilling til at sidde i uskiftet Bo efter min afdøde Mand, Kjøbmand Jess Christen Jensen heraf Byen, og den mig ligeledes under 28de Jan. f. M. allernaadigst forundte Bevilling til, ved Proclama, med Aar og Dags Varsel, og med præclusiv Virkning, at indkalde hans Creditorer, og hvilken sidste Bevilling i Dag er læst her ved Retten og vil blive læst ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, bliver forbemeldte min afdøde Mands, Kiøbmand Jess Christen Jensens samtlige Creditorer, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silen til, herved indkaldte til at anmelde og legitimere deres formeentlige Fordringer for mig, der, som meldt, hensidder i uskiftet Bo efter den Afdøde. Nakskov den 4de Februar 1839. Caroline sal. Jensen. Som Lauværge. Lyman. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Lollands, Falsters Stifts Tidende. en en No 19. Fredagen den 13 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Fædrelandet. J det sidst udkomne N af dansk Folkeblad, er det Budskab den kongl. Commissarius bragte den sidste roeskildske Stænderforsamling, om at de Bønner, som gaae ud paa en Forandring i selve Provindsialstændernes Jndretning, ikke kunne bevilges, bleven omtalt som et Budskab, der maaskee var det tungeste han nogensinde har været Overbringer af. Hvad Budskabet selv angaaer, da menes det, at det ingenlunde i og for sig kan tjene til at knytte Folkets Hjerter fastere til Jnstitutionen, hvorimod det meget mere vil bidrage til at støde dem bort; dog trøster Forfatteren sig med, at ligesaa lidet som Historien kan gjøres færdig saalænge Verden staaer, saaledes kan heller ikke Stænderinstitutionen stille sig hen som afsluttet, og derfor vil og Stændervæsenet vedlive at leve i Alles Hjerter, fordi alle de tillidsfulde Forhaabninger, som ere knyttede dertil, ville vedblive at leve, at udvikle sig, og at komme til Orde. Sluttelig siger Forfatteren: Om vi derfor end forstaae Ørsted anderledes, end han vil forstaaes, saa ville vi dog slutte med hans Ord og sige det til alle Danske, at Stænderinstitutionen vil fremdeles blive Gjenstand for deres ømme og trofaste Kjærlighed fordi de høit og helligt ville love det ved hvert Baand, som knytter dem til Fædrelandet, at de ved alle Lovens Midler ville bygge fort paa den Grund, som er lagt, og ingensinde ville svigte den Jnstitution, der kun kan aande og leve i Fremskridt, og kan naae disse ved deres trofaste Kjærlighed og at denne vil vedblive at vise sig virksom i værdig Benyttelse af Jnstitutionen, saa at de derpaa ville grundfæste Danmarks Værn i al Nød og Fare og dets Hæder for stedse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Conferentsraad Holten har i "Dagen fundet en Forsvarer, der, efterat have modsagt at Directionsposten ved Øresunds Toldkammer er en Sinecure, og erklæret Kjøbenhavnsposten incompetent til at dømme og Finantsvæsenet, bemærker, at naar Holten maa ansees som Sjælen i Statsgjældsvæsenet, saa tilkommer ham og Æren for at Danmark paa Grund af dets punktlige Opfyldelse af alle indgaaede Forpligtelser, nyder en saa sjælden Credit i Udlandet. Slutningen af Forsvaret lyder endelig saaledes: "Jstedetfor at Folket burde være stolt, naar en Mand af dets Midte, uden andre Adelsprivilegier, end dem, Retskaffenhed, Arbeidsomhed og Dygtighed tildeele Enhver, der besidder disse Egenskaber i Forening, hæver sig til de første Embeder i Staten, istedetfor at burde sige: see, han er kommen fra os, ved sin egen Dygtighed har han banet sig Vei, han hører os til, i sin høiere Sphære er han dog altid vor, istedet herfor, sige vi, tage Redacteurer af offentlige Blade ikke i Betragtning at fremkomme med Artikler, som om Misundelsens spidse Tunge havde dicteret hvert Bogstav. Men om end hundrede Tunger, som den, der har ladet sig høre i Kjøbenhavnsposten, vilde søge directe eller indirecte at rive ned paa Holten, Mange vilde forene sig til hans Forsvar, og sige hvad sandt er, at Staten eier ingen dygtigere, redeligere og virksommere Finants-Embedsmand end ham, og hans Bortgang vilde være til ubodelig Skade."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Foranlediget af at Vest-Sjællands Avis nylig meddeelte, at der i Heininge Sogn ikke var nogen, der nød Fattig-Understøttelse, bemærker nu Helsingøers Avis. J denne Anledning er det værd at lægge Mærke til at Heininge Sogn talte i 1814 188 Sjæle, og at samme Forhold som det ovenmeldte da fandt Sted i Frederiksund med en Folkemængde af 396 og i Sandvig paa Bornholm med en Befolkning af 291 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Øresunds Told, Danmarks ældgamle Rettighed, der skriver sig allerede fra det 15de Arhundrede, har alt i nogen Tid været Gjenstand for Omtale i adskillige udenlandske Blade. J engelske, svenske, tydske, franske ja endog nordamerikanske Aviser har man fundet Artikler derom. Det Kielske Correspondents=Blad har i dets No. 10 og 11 for d. A. særdeles godt forfægtet hiin gamle uimodsigelige Rettighed mod nogle tydske (stettinske og hamborgske eller hanseatiske) Angreb. Allerede i f. A. havde det nævnte Corresp. Bl., i dets No. 87 og 88, en Afhandling om Sund-Tolden. Medens den Hamborgske Correspondent optog denne Afhandling ufor kortet, paa nogle Noter nær, der formodentlig har stødt dens hanseatiske Følelse, omtalte den hamborgske "Zeitung der Børsenhalle ikkun Afhandlingen med faa Ord, hvorimod den heel og holden indrykkede en Artikkel fra et Stettinsk Blad, der søgte at sætte den Kielske Fremstilling af Sundtolden i et falsk Lys og falskeligen) beskyldte den for store Urigtigheder. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
J Selskabet Læseforeningen ere lige siden dens Stiftelse i Vintermaanederne af forskjellige af dets Medlemmer holdt Foredrag, som i Almindelighed have fundet meget bifald og bidraget meget til at give dette Selskab en høiere Jnteresse. Blandt dem, der især ivrigen have taget sig af dette Anliggende, er Selskabets tidligere Formand, Assessor Algreen-Ussing, og neppe vendt tilbage fra Roeskilde, har han atter glædet Selskabet ved et ypperligt Foredrag om Bernstorff og hans Ministerium. Dette gav en passende Anledning for Selskabets Medlemmer til at give ham et lidet Beviis paa den Beundring og Taknemmelighed, de længe have næret for ham, idet man ved hans Jndtrædelse modtog ham med en Sang, der, uden nogensomhelst foregaaende Aftale, var omdeelt Øieblikket forud. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
J Heide skulle de Handlende, eller en Deel af dem, være blevne enige om, at forhøie Prisen paa alle Varer, endog paa Lys, som støbes her, og paa her forfærdiget Pottemagerarbeid, uagtet hidindtil ingen Told er erlagt. Skeer dette for strax at gjøre Virkningerne af Toldpligtigheden følelige? En saadan Hensigt synes ikke at stemme med den gode Aand, som man har anprist hos Heides Borgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
(Alt. Merc.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Den Frisindede berigtiger en Relation af den for sine Correspondence-Artikler i det svenske Blad Dagligt Allehaande" bekjendte Rosen, der grunder sig paa en snurrig Feiltagelse som han med megen Beskedenhed har benyttet til sin Fordeel. Hr. Rosen beretter nemlig iblandt Andet, at han hos Prof. Weyse, for hvem han oplæste sin noksom bekjendte Pamphlet over Ole Bull, havde fundet en Autoritet for sin deri yttrede Mening, idet Weyse erklærede sig fuldkommen enig i de yttrede Domme, og gned Hænderne af Fornøielse." J denne Beretning er der nemlig en eneste lille Feiltagelse, men som dog gjør en stor Forandring. Det er nemlig ganske sandt, at Rosen har været hos Weyse, at han forelæste ham sin Pamphlet, og at Professoren gned sig i Hænderne; men han gjorde det ikke af Fornøielse, som Hr. Rosen beretter, men fordi han frøs. Han havde nemlig lovet at spille for Hr. Rosen, og da han nu næsten ikke forstod et Ord af Hr. Rosens Pamphlet, hvilken denne oplæste paa svensk, saa troede han ikke at kunne benytte Tiden bedre end med at gnide sine Hænder for at opvarme dem. Samme Blad foreslaaer, istedet for den nu brugelige Maade at indhente Efterretning om Korn prisen til Bestemmelse af Capitelstaxten, at Magistraten i hver enkelt Kjøbstad og Torvedagene lod Priserne optegne paa god antagelig Sæd, saa at Middeltallet af disse forskjellige for hvert Sted uddroges mod Slutningen af Januar, Geistligheden kunde da ikke længere mistænkes for, om muligt, at votere for høit, og Provsterne slap her idetmindste et lidet lønnende Skriveri, som i Forening med de talrige mange, i senere Aar dem saa glubske ophobede, vordslige, tildeels aandsløse, Forretninger, upaatvivleligt maa være dem yderst byrdefuldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
J disse Dage er Præsidenten for begge Stænderforsamlinger, Prof. J. F. Schouws særdeles vel trufne Portrait udkommet, og erholdes hos Hovedstadens Kunsthandlere for 10 Mark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Det danske Cancellie har ved Placat af 8de dennes bekjendtgjort Hs. Majestæts befaling om, at almindelig Jndsamling skal finde Sted til Hjælp for de Vandlidte. Uagtet der ei næres Tvivl om, at Undersaatterne ville ved denne Leilighed vise sædvanlig Beredvillighed til at bringe Enhver sin Skjærv til sine Medborgeres Hjelp, er det dog befalet, at Præsterne skulle fra Prædikestolen endydermere søge at opvække de Følelser af christelig Medlidenhed, hvortil den saa Mange overgaaede Ulykke indeholder saa stor Opfordring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
J den af Justititien anlagte Sag imod den for Røveri bekjendte Steenstruppost Hans Andersen, er under 24 Jan. d. A. inden Sunds Gudme Herreders Extraret afsagt Dom, hvorved Arrestanten er anseet efter Lovens 6-161 til at have forbrudt sit Liv til Steile og Hjul, foruden at give Erstatning til den Røvede og de Bedragne. Arrestantens Generalia afgive et høist sørgeligt Bidrag. til Fordærveligheden af Tallotteriet. Han var nemlig indtil sit 22de Aar af alle, med hvem han stod i nøiere Forbindelse, erkjendt for at være af en venlig og godmodig Charakteer, og af dem, forhvem han besørgede Posterinder, for særdeles ordentlig og paalidelig, hvisaarsag han ogsaa til den Tid havde samlet sig en lille Capital, men nu vilde han forøge denne ved Hjelp af Lotteriet; han spillede, vandt nogle Gange, og Lysten til at forcere Lykken blev saa stor, at han inden et Aars Forløb var gjeldbunden. Nu forfaldt han til Kortspil og Sviir, blev en Bedrager og omsider Stimand og Røver mod den Person, som var hans Barndoms Legebroder og fortrolige Ven. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Af en velvillig Meddelelse til Aalborg Avis fra Byfogden Hr. Cancellieraad Rummelhoff, erfarer man, at Vandfloden i Nykjøbing paa Morsø har efterladt meget sørgelige Følger, omtrent 50 Familier ere eller have været huusvilde. Skaden paa Bygninger er anslaaet til 9,582 Rbd.; de fleste maae flyttes til mere høitliggende Steder; men uden betydlig Hielp andensteds fra er dette aldeles ugjørligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Bombebøssen i Kjøbenhavn eier, efter det offentligt aflagte Regnskab, 45,600 Rbd. Stiftelsens Jndtægter bestaae i de Herrer Flagmænds og Søeofficerers Bidrag og hvad der ellers indlægges. i Bombebøssen. For Aaret 1838 udgjorde begge Deele 487 Rbd. Stiftelsens øvrige Jndtægter bestaae i Renterne af Capitalerne, i Huusleie, og endelig har den en Jndtægt af Salget af Contraboger til Handelskibe, hvis Overskud dog ikke oplyses ved Regnskabet. Stiftelsens samtlige Udgifter ere omtrent 1700 Rbd., og 45 gamle Søemænd, nyde der fri Bolig, Varme og Lys, og om Vinteren have Lemmerne i de sidste Aar faaet Middagsmad hver anden Dag. – Ønskeligt var det, at Bestyrelsen saae sig istand til at udvide denne Bespiisning for hele Aaret. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Fra Marsklandene meldes, at Forbudet mod Udførsel af Heste over Rhin allerede har havt ubehagelige Følger for Hestehandlerne. Der vare afsluttede Contracter og Leverance med Belgien, ifølge hvilke flere tusinde Heste skulde afsendes didhen; en betydelig Transport var allerede gaaet af, andre skulde følge denne, da indtraf ved Estafette Efterretning om Udførselsforbudet og bragte Standsning i det Hele. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Mandagen den 4de dennes afsagdes en mærkelig Overrets=Dom. Kjøbmand C. Fogh i Nakskov havde havt adskillige Stridigheder med den daværende Borgemester sammesteds, Justitsraad Pontoppidan; en Deel heraf findes i Kjøbenhavsposten. Borgemesteren anlagde Jnjuriesag imod Fogh, og Udfaldet blev ved Underretten, for noget over et Aar siden, at Fogh dømtes at bøde sine 3 Mk. og 3de 40 Lod Sølv, samt hensættes paa Vand og Brød, i 4 Gange 5 Dage. Dommen blev strax appelleret. Denne Dom er ved Overretten underkjendt. Sagen har staaet under Procedure i Overretten omtrent et Aar, og har været optagen til Dom i 10 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Plöner Wochenblatt beretter fra Entin af 2den dennes Efter Forlydende har Ratificationen af Tractaten, angaaende vort Fyrstendømmes Tiltrædelse til det danske Toldsystem, igaar fundet Sted, paa Slottet i Pløn. Sandsynligviis vil denne vigtige Sag nu ogsaa med det Første blive os offentlig bekjendtgjort, – hidtil vide vi endnu ikke, hvordan det er fat med os. Rygtet betegner den 4de Februar som Offentliggjørelsens Dag. Stænderdeputeret, Kjøbmand Bertel Ludvigsen, i Randers, er død den 31te Januar, 72 Aar gl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Beltpassage d. 10 Febr. 1839. Den faste Landiis rykkede løs og drev fra Gaabense, foranlediget af Høivande og fra lands Vind; samme Dags Formiddag, var Overfarten spærret, De da en Mængde Driviis satte ind vester fra, med stærk Vind og Strøm, om Eftermiddagen slap man til Nød, efter megen Anstrængelse og et forgiæves Forsøg om Formiddagen, over med en Jisbaad fra Gaabense, men som maatte blive i Sjælland til næste Dags Morgen, da Jsen den foregaaende Aften atter begyndte at skrue stærkt. Transporten er endnu af og til vanskelig; thi Drivisen føres frem og tilbage i Farvandet, efter som Vind og Strøm forandres, og da det ere stærke Jis masser, der drive omkring, saa seer det ikke ud til nogen Forandring for det Første.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Skibs- og Handelsefterretninger. Skibet Johanne Maria", Christmas, er den 14de December lykkeligen ankommet til St. Croix. - Kjøbenhavn den 11te Februar. Siden de to sidst ankomne Hamborger Poster er det meget stille med Kornvarer. Priserne ere nominelle, og vi ville derfor kun anføre de Priser, hvortil kan kjøbes, nemlig: Hvede 10 Rbd. Rug 5 Rbd. 1624 s. 2radet Byg 4 Rbd. 48 s. Gradet Byg 1 Rbd. Havre 3 Rbd. 16 s. Alt frit ombord i Provindserne. – Hull den 29de Januar. J de sidste 8 Dage er her ikke ankommet megen fremmed Hvede, og Handelen var i hele forrige Uge saa stille som muligt, da Eierne ikke vilke indlade sig paa forceret Salg, og Udførselsforbudet i Frankrige har frembragt en bedre Mening. Engelsk Hvede kunde idag ikke sælges uden med 2. Afslag. J fremmed var næsten ingen Omsætning, da Eierne ikke vilde gaae ind paa de tilbudte Priser. Byg uforandret. Bønner og Erter uden Handel, og Priserne nominelle. Havre kom her meget af, og den maa noteres 6 d. 1s lavere. Rapssæd og Hørfrø uden Forandring. Middelpriserne ere: Hvede 72. 10; Byg 37. 5, Havre 23. 95 Rug 49, Bønner 37. 2; Erter 39. 8. (Haandls. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Ved Tallotteriets 11481de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 6te til den 13de Februar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Forpagter Jessen; Dhrr. Hjort og Schmidt; Anne Nielsdatter. Med Personposten: Student Olsen; Justitsraad Sommer. Udenfor Posterne: Amtmand de Neergaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Propr. Langsted; Forpagter Petersen; Boghandler Thaarup; Propr. Carstensen. Med Personposten: Propr. Guldborg og Frue; Fuldm. Tanning; Jomfru Brasck; Kammerraad Fasting. Udenfor Posterne Farver Buck; Baron v. Brienen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Bekjendtgjørelser. Den Deeltagelse, som den af os Undertegnede aabnede Subskription til Fordeel for de vandlidte Jyder har mødt, lader os haabe, at de Medlemmer af vore Assembleer, som vare forhindrede fra at deeltage i sidste Assemblee, da Subskriptionen tog sin Begyndelse, ligeledes maatte ønske at komme vore ulykkelige Landsmænd, til Hjælp i Nøden. Vi tillade os derfor at anmode saavel disse Medlemmer, som dem, der alt have tegnet sig for Bidrag, at sende dette til en af os Undertegnede; ligesom vi og bede de Damer, der enten have tegnet sig for, eller ønske at yde Bidrag af qvindelige Arbeider, inden Marts Maaneds Udgang at sende disse de til undertegnede, Rector Rosendahl. Offentlig Regnskab for de modtagne Bidrag vil i sin Tid vorde aflagt Nykjøbing den 15de Febr. 1839. Rosendahl. Jessen. Laub. Bergenhammer. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Committeen for den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme, indbyder herved Dhrr. Subskribenter, behageligen at ville møde eller lade møde ved en Generalforsamling som afholdes Fredagen den 22de dennes paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing om Formiddagen Kl. 11, hvor der vil blive foretaget Forlodning for Aaret 1838, af følgende Gevinster: 1. En blankbruun Horseplag efter Cigar uden Aftegn, 2 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
2. En Fur Horseplag uden Aftegn efter Claudeslag, 2 Aar. 3. En Skimmel Horseplag efter Gaberlunzi, 2 Aar. 4. En Skimmel Horseplag med Blis, efter Gaberlunzi, 1 1/2 Aar. 5. Et bruunt Horseføl med liden Stjern, efter Claudeslay6. Et bruunt Horsefol, efter Clandeslay, endvidere af 43 Bedækninger ved de her i Stiftet opstaldede Fuldblods= og ædle Hingste. Subskriptionen er aaben indtil den 21de dennes, og modtages af Committeens Medlemmer. Regnskabet for 1838 vil blive fremlagt ved Mødet. Pederstrup den 13de Februari 1839. Reventlow. Wichfeld. Rosenørn Lehn. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
For Dhrr. som have subskriberet til Anskaffelsen af 2 en Fuldblodshingst for Sønderherred, bekjendtgjøre, at der af Committeen er afsluttet Handel om Fuldblodshingsten Palæmon, som eies af et Jnteressentskab i Fyen. Saasnart Transporten over Vander kan skee uden Risiko, vil han blive modtaget og ført hertil Lolland, for at opstaldes paa Søllestedgaard. De subskriberede Bidrag bedes behageligen indbetalte inden medio Marti til Baron Rosensen Lehn paa Ourebyegaard, som paa Committeens Vegne meddeler Qvittering, der tillig tjener til Beviis for Actieretten. Den 13de Februarii 1839. Rosenørn Lehn. Reventlow. Wilhelm. Den rohanske Kartoffel. Af denne meget frugtbare Kartoffel avledes i 1837 efter 3 Pd., 350 Pd. J 1838 efter 107 1/4 Pd., 16 Tønder. De 60 1/2 Pd. blev lagt i en maadelig tilberedt Jord. De 19 Pd. nedlagdes i Forpløining efter Ploug og gav bedst. Jorden de Alle nedlagdes i var meget sandet og mager. Denne Kartoffel er fornemmelig anvendelig til Kreature, Meel og Brændeviin, da den er den meest meelrige man kjender. Den sætter en meget stor Top, og er meget let at optage. Af denne Kartoffel vil jeg sælge et lille Qvantum a 6 s. pr. Pd., naar man melder sig inden 15de Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Ligeledes sælger jeg nogle Æble-, Kirsebær- og Blommetræer. Forskjellige Sorter Jordbær og store spanske Ribs og og gule Hinbær. Af store Stikkelsbær kan ingen sælges forend 1840. Prindseholm den 13de Februar 1839. J. Sidening. 257 Rbd. 4 Mk. 14 s. tilhørende Wester Ulslør, Sogns Skolevæsen, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar Vedkommende desangaaende henvende dem til Undertegnede. Bremersvold den 5te Febr. 1839. Jansen. De 301 Rbd. 5 s. S. & T. af Gedsvergaards Overformynderies Midler, ere imod lovbefalet Sikkerhed, at erholde tillaans. Gedsvergaard den 15de Februari 1839. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Auctioner. Torsdagen den 21de Februari og Fredagen den 22de Februari førstkommende opraabes til Salg ved Auction, den første Dag paa Corselitze Gaard og den sidste Dag ved Mosebye Skovfogedboelig, Kl. 11 Formiddag, Skoveffecter, tilhørende det classenske Fideicommiss, saasom: Ege=Gavntræ, Vragtømmer og Udhugst; af Bog: Gavntræ, Favnebrænde No 2, enkelt kløvet, Knuder, Kamp i Favne og i Klodser, Fagotter, Jordstød og Stappe, samt Topbrænde og Udhugst; endvidere. Fyr= og Gran=Bygningstømmer, Ask til Gavn, Elle, Naur, Piil og Tjørnegjerdsel. Det Sælgende til første Dag, er i Skovfogderne Tacks, Jørgensens og Engelbrechtsens Districter, og det til sidste Dag i Quistes, P. Mortensens og L. Amagers Districter, og forevises af de nævnte Skovfogder paa Forlangende 3 Dage førend Auctionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Jfølge Forlig og derefter givet Udlæg bliver Avls- og Arvefæstegaarden Søegaard i Kirkerup Sogn, Leire Herred, 1 1/2 Miil fra Roeskilde og 4 Mile fra Kjøbenhavn, staaende for Hartkorn 24 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb., med et Areal af over 250 Tdr. Land, stillet til 3 Auctioner, for til den Høistbydende at bortsælges, hvoraf de to første afholdes paa Undertegnedes Comptoir her i Roeskilde, den 3die paa Søgaard, og ere berammede til: Onsdagen den 27de Februar, førstkommende, Onsdagen den 13de Marts, hver Dags Formiddag Onsdagen den 27de Marts, Kl. 11. Med Eiendommen følger Besætning af 8 Heste, 40 Qvæg hoveder, Jnventarium, Avls- og Meieri-Redskaber, m.v., den i Jorderne nedlagte Vintersæd og Foder. Jorderne ere, som bekjendt, af de fortrinligste i Landet. Til Gaarden er Jagt, Fiskeri og Rørskjær. Conditionerne, hvorefter 17000 Rbd. kunne blive indestaaende i Eiendommen, ligge til Eftersyn paa Hr. Justitsraad, Høiesterets-Advocat Salicaths Comptoir i Kjøbenhavn, Kongens Nytorv No. 270 og hos Procurator Sørensen i Roeskilde. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthaverne efter Pl. 22de April 1817. Leire Herreds Comptoir i Roeskilde, den 27de Jan. 1829. C. A. de Coninck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-15
Proclama. J Medhold af den mig under 29de Novbr. f. A. allernaadigst forundte Bevilling til at sidde i uskiftet Bo efter min afdøde Mand, Kjøbmand Jess Christen Jensen heraf Byen, og den mig ligeledes under 28de Jan. f. M. allernaadigst forundte Bevilling til, ved Proclama, med Aar og Dags Varsel, og med præclusiv Virkning, at indkalde hans Creditorer, og hvilken sidste Bevilling i Dag er læst her ved Retten og vil blive læst ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, bliver forbemeldte min afdøde Mands, Kiøbmand Jess Christen Jensens samtlige Creditorer, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, herved indkaldte til at anmelde og legitimere deres formeentlige Fordringer for mig, der, som meldt, hensidder i uskiftet Bo efter den Afdøde. Nakskov den 4de Februar 1839. Caroline sal. Jensen. Som Lauværge. Lyman. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-17
Lollands, Falsters StiftsTidende. No 20. Søndagen den 17 Februar.