Københavns Adresseavis, 1763-01-28
Det Kongelige Kunst=Kammer i Kiøbenhavn. (See No. 6.) I. Afhandling og Mennesker og streføddede Dyr 54. Libbenene af en Africansk Løve som til Enden af I Rumpen var halvsyvende Fod lang. Denne Løve har været længe i Kiøbenhavn, men da den 1671. ilde tilredede en Tømmermand som vilde reparere sit Huus, blev den af H. O. v. Vinterfeld skudt, og hernest anatomered. Dens Herre eller Eier kunde stikke sin Haand i dens Mund. 55. Hierne=Skallen af en Løve, som Kong Frederich den Tredie har skudt. 56. Ribbenene af et særdeles stort Vild=Sviin. 57. Ribbenene af en Bever. 58. Et dobbelt Horn af et Skov=Esel. Franz, Marquis af Magellan, en Africaner og Gesandt for en Konge i Guinea til Hertugen af Curland, har, da han 1652. var i Kiøbenhavn, forsikret, at i Africa fandtes Esler saavel vilde som tamme med 2de Horn, hvilke Africanerne kaldte Tire Bing, og et hornet Dyr. Man drager heraf den Slutning, at dette Horn virkelig er af saadant et Ved Røden synes det at have været 2de Horne, Dyr. som i Enden ere sammenvorne og blevne til en Spids. 59. Ribbenene af en Hund som har holdt Vagt i Kong Christian den Fierdes Sove=Cabinet, og været kaldet Tyrk, den samme er i Tapetzerier paa Frederichsborg at see med Underskrift: Den velagte og dydige Hund Tyrk. 60. En meget stor hvid Ræv med røde Øren, som 1690. paa Godset Holmegaard i Sielland er bleven fangen. Deer sielden at man finder hvide Ræve i Danmark, men i Jsland, Norge og andre Nordiske Lande skeer det ofte, i sær om Vinteren. 61. Huden af et Jndiansk Pindsviin fuld med lange Pikke, som deels ere hvide og deels sorte samt meget spidse, hvoraf de fleste sidder paa Ryggen og ved Siderne. 62. Huden af en Jndiansk Rotte med sorte Haar. 63. Atten Rotte=Unger, hvilke ligesom ved Kunst med Rumperne ere sammenviklede, saa at de seer ikke SimsonRæve ulige. De ere alle lige store og kuns fire Tomme lange, saa man maae slutte at de ere fødde paa en Gang. De ere saaledes med hinanden sammenviklede bleven fundne 1696. den 7 Februarii paa Kongsberg i et Fad Ærter. Deres Rumper ere saa sterk sammensnoede, at de ikke, uden at miste samme, kand drages fra hinanden. Den som faangede dem slog dem strax ihiel af Frygt for de skulde undløbe, ved hvilken Leylighed en af dem ogsaa undkom, men med den største Deel af Rumpens Forliis. 64. En vanskabt Hare med 7 Fødder, nemlig foran 4, bag til 2, og midt paa Ryggen 1, og er halvslette Tomme, lang. Den er fangen 1682. den 18 Martii i Aalborg, Stift paa H. F. v. Schwanevedeels Gods ved Landsbyen. Synder=Vosborg, og i samme Aar bragt hertil. 65. En Norsk Muus Leming eller Lemend kaldet, om hvilken fortælles, at dette Slags Muus undertiden falder ned af Himmelen og fortærer baade Korn og Græs. Disse Muus har Ol. Worm i et eget Skrift beskreven, De seer mestendeels ud som en anden Muus dog er Rum perne paa dem mindre. De ere fem Tommer lange, og har fine og korte Haar. Underdelen af Hovedet er sortagtig, Overdelen guulagtig, Halsen og Bouerne sorte og den øvrige Deel af Kroppen rød med smaa sorte Pletter lige udtil Rumpen, som kuns er en halv Tomme lang, besadt med mørkebrune Haar. Hovedet er spidsagtig og omkring: Munden sees en Deel stive Haar, som Knebelsbarter, af hvilke 12, neml. 6 ved hver Side ere stivere og længere end de andre. J en af disse Muus, som af Dr. Th. Bartholin er bleven opskaaren, er funden saadanne Tegn, hvoraf kand sluttes at deeligesom andre Dyr bliver fødde, og ventelig fra Biergene i andre Lande bliver ved Stormvinde hidførte, eller ogsaa ved Regn fordrevne ud af deres Huller. Fabler. Hvad Nytte man kand have af dem.