Jyllandsposten, 1840-07-28
Dette Blads Nr. 17 for d. A. har et Stykke af Herredsfoged Qvistgaard i Hanherrederne med Overskrift: "Hvori bestaaer Mangelen ved Politivæsenet paa Landet?" Et Forslag med 5 Jndstillingspunkter, indgivet 1838 til Jyllands Provindsialstænder. J Hovedsagen gaaer Forslaget ud paa at faae oprettet et bedre Landpoliti, hvilket Forfatteren mener nærmest lader sig gjøre ved lønnede Sognefogder. Jndstillingspunkterne see nævnte Nr. 17. Jeg skal tillade mig at gjøre nogle bemærkninger til disse Punkter. Ad. 1. Den ærede Forfatter vil saaledes, at Sognefogderne skal tillægges Løn, og deri er jeg vel enig med ham, men jeg anseer den foreslaaede Løn alt for høi i det Hele, og Motivet til Forhøielse af Løn feilagtig. En Sognefogeds Løn behøver ikke at være stor, han er bosat Mand i Sognet og bør som Saadan medvirke til dets Bedste. – Naar Sognefogden fik i Løn 20 til 30 Rbd. aarlig og tillige beholdt Sportlerne ved Auctioner, Skifter osv., maatte han neppe have meere. Nogen Forskjel i Løn efter Sognenes Størrelse, Beliggenhed a., burde der vistnok være. Det er neppe i sin Orden, at Sognefogden skal betragtes som Statstjener, hvorved han lettelig kommer til at træde i Opposition mod sine Sognemænd. Sogne, bør være Mellemmand mellem Øvrigheden og Sognebeboerne, han skal udføre Førstes Ordre, men paa en Maade, der kan passe mellem Brødre og Venner; antager Sognefogden et stolt og bydende Væsen, dominerer og truer han ved enhver Leilighed, da befordrer han Misnøie og Uvillie, og forestaaer kun slet sin Bestilling. Man maa ikke forglemme, at Sognefogden i Almindelighed maa blive en Mand med omtrent lige Evner, født og opdragen i samme Skole, med en Deel af Sognemærdene, og at den Løn, han skal nyde, ingenlunde bør kunne sætte ham i aldeles Uafhængighedsforhold til disse, med hvem han skal virke til fælleds Held. At Sognefogdens Lønning skal kunne tiltage med Aarene, for derved at beholde ham længe i Tjenesten, er ikke tilraadeligt; vel kan en længere Tjenestetid baade lette Arbeidet for Sognef., der nu er kjendt med Forretningerne, som og være til stor Lettelse for Herredsfogderne, men idet jeg troer, at man bør vogte sig vel for ikke at danne flere Klasser af lønnede Statstjenere, end Statens absolute Vel fordrer, saaledes troer jeg og, at det er gavnligt, at flere gjøres bekiendte med deslige Forretninger, saameget mere som det i Almindelighed ikke kan være den gamle Mand, man bør ønske paa denne Post. Til Sognefoged behøves en ung og kraftfuld Mand, der kan taale at færdes endog i det haardeste Veir. For Sognefogden selv er den lange Tjenestetid ikke engang tilraadelig. Forretningerne medføre, at han ofte maae ud omkring i Sognet, passere fra Sted tilSted, nyde ikke sin ordentlige Spise, blive jevnlig beværtet med spirituøse Drikke; men herved forfalder han saare let, ja næsten uformærkt, til Drikfældighed, og staaer desuden Fare for, ved den idelige Omvanken og Driveri paa Veie og Stræder, hvor han skal have Tilsyn, at tabe Lysten til det Reelle og Gavnlige saavel ved hans hjemlige Sysler, som i hans Function for det Offentlige. Ad. 2. At Sognefogd, skulde beholde de dem efter den nu bestaaende Lovgivning tilkommende Rettigheder og Friheder, kan jeg ingenlunde billige, saa hellere en noget høiere Løn i Penge. Slige Forrettigheder, og Friheder passe ikke til Nutiden, og ere ogsaa, især i de smaae Sogne, formeget til Byrde, thi naar Sognefogden, f. Ex, i et Sogn paa 64 Td. Htk., skal have sine 8 Tdr. fri for Veiarbeide, Ægter, Arbeide til Kirker og Skoler osv., da indsees det jo let at dette Sogn er forurettet, da, foruden at slige smaae Sogne gjerne ere haardest medtagne, disses Beboere have derved 1/2 Deel Tillæg, Noget de vist med Grund kunne ønske sig befriede for. Frikjørster med Sognefogderne bør heller ikke finde Sted, thi foruden de Kunster, Sognefogderne som Tilsigelsesmænd herved vel enkelte Steder have brugt og kunne bruge, passer det slet ikke, at den ene Bonde skal kjøre med den anden; Frikjørsler, genere i Almindelighed, men meest naar de afgives til Simple. Sognefogden bør, som Sogneman- og Eiendomsbesidder, udrede alle Sognets Byrder og Tyngder i Forening med Beboerne. Ad. 3. At Amtmanden skulde være berettiget til uden Lov og Dom, at afskedige Sognef, maaskee efter Herredsfogdens eensidige Jndstilling, finder jeg ikke passende, om Duelighed, Virksomhed og Embedsiver kan der være forskjellige Meninger. Skulde enhver lønnet Embedsmand kunne afsættes, fordi hans Overordnede behagede at sige, at han ikke opfyldte enten den eller den Forpligtelse, og uden at der behøvedes enten Beviis eller Dom, kun naar Vedkommende befandt det saaledes, da skulde man see vel ikke faa Afsættelser; da skulde det vel ofte hændes, at en Anden vilde attraae hans Embede, søge at indvirke paa Vedkommende og saaledes befordre Ubillighed og Uretfærdighed. Skulde Sogne., af Frygt for Afsættelse, vænne sig til Kryberi og andet deslige, da vilde han kun maadeligt opfylde sine Pligter. Nei, ligesaa vel som enhver Anden, maa Sognefogdens Ret beopagtes; han bør ikke være Legetøi eller Skrækkebillede i Fogdens Hænder, han bør være en selvstændig Mand, der uden Sky ærbødigen tør nærme sig sine Foresatte, og tolke for dem, hvad han mener der til Sognets Gavn bør gjøres og fremmes, ligesom han derfor og bør høres om og paa hvad Maade de Arbeider og de Ordrer, der dertil gives, meest passende og beqvemmest kunne iværksættes og udføres. Ad. 4. At Sognefogden skulde bære Uniform, antager jeg at vilde blive til ingen Nytte, med mindre han skal være Politi paa en Markedsplads, eller ved en anden offentlig Leilighed, hvor mange Fremmede, komme tilstede. Jstedetfor Uniform kunde da blot et Kiendetegn, Cocarde, Krave eller Sligt tjene. Uniform koster Penge, og det er sikkert meere Manden og hans Forretninger, der have Værd og indgyde Agtelse og Respect i hans Medborgeres Øine, end Kjolen; det er yderst sjeldent, at Mænd, der de noget, fattes tilbørlig Respect, uanseet Klædedragten; derimod har man nok hørt, at en næsviis Politibetjent har faaet et Nakkedrag, uagtet den røde Trøie. Ad. 5. Besvaret under 3die Jndstilling. (Sluttes.) Mobbemærkninger.