JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Jfølge Jndberetninger fra den Nederlandske Coloni Hovedstad Batavia paa den Ostindiske Ø Java af 26de Juli er Soupaa blevet erobret af de Nederlandske Tropper under General van Geen, hvorved Krigstoget til Celebes er blevet kronet med det lykkeligste Udfald. - Oprøret paa Java er meget foruroligende. Man er bange for, at Keiseren af Jug-Jug-Jarta vilde forene sig med Sultanen af Soolo, som har erklæret den Nederlandske Regering Krig. Chineserne og andre Jndvaanere af Pontianna og Bangermassin ere ligeledes i denne Tid i fuld Opstand og have slaaet den derværende Hollandske Resident Miel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Den berømte Franske General Foy, en af de talentfuldeste Tallere i de Deputeredes Kammer døde den 28de November i en Alder af henved 50 Aar. Fra Enden erfares, at Høivandet sammesteds sidstafvigte 27de November gav det overhaands høje Vand den 3die og 4de Februar kuns saare lidet efter. Vandets hurtige Voxen med en hæftig Storm af Nordvest foranledigede en meget ødelæggende Oversvømmelse. J de lavestbeliggende Deele af Staden steg Vandet efterhaanden til en Højde af næsten 5 Fod. Næsten hele Staden var oversvømmet og Vandet gjorde stor Skade paa Huse, Bohave og andre Sager. Adskillige Gader ere ganske opskyllede og Falderndiget er ogsaa meget haardt medtaget. - Fra Ostfrislands andre Kyster haves endnu ingen bestemte Efterretninger om de af Høivandet foranledigede Ødelæggelser. Dog have Digerne paa flere Steder i Provindsen, taget saamegen Skade, at de ikke vilde have været istand til at udholde et saadant Høivand til. Ogsaa Nesserland skal have lidt meget. Ved Borssumer=Hørn er opskyllet af Søen over 50 døde Faar, som formodes at være fra Nesserland. - Ved Bremens Reveer var Vandet voxet paa 3 Tommer nær til samme Høide, som hin frygtelige Februarnat, dog skeete ingen egentlig Skade, da Digerne ere igar saa gode istandsatte, at de nu kunne holde en saadan Dyst ud. - J Hamborg har Director Woltman bekjendtgjort, at Vandets Høide bemeldte Søndag den 27de November, var 18 Fod 10 Tommer, og ikke 19 Fod 1 Tom, som Ordet først gik.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Da Tyskernes berømte geniale (Andre mene forskruede, Skribent Jean Paul Friedrich Richter (almindelig kaldet blot Jean Paul) forleden bragtes til Graven, bares foran hans Kiste og hele Processionen hans vigtigste Skrifter: Levana, Æsthetikens Forskole og Mumierne, paa sorte Puder og med Flor om. Præsten som havde Forretning med Jordspaakastelsen, troede, at han ikke bedre kunne betegne den Afdødes høje Anskuelse af Christendommen og Ærefrygt for dens guddommelige Stifter, end ved Med deling af et Sted af Jean Pauls Skrifter. Dette Sted, laantes af et Stykke i hans Skrift "Dammmerungen for Deutschland betitlet: Om Gud i Historien og i Livet. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Paa Ligkisten var, ved Siden af de religiøse Symboler, hans efterladte Manuskript til et, desværre ufuldendt Værk: "Om Sjælens Udødelighed", indbundet i rødt Corduan, fastgjort i den længe fortjente Laurbærkrands.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
J det sydlige Tyskland tiltage Dag for Dag Bestillinger fra Columbien og Brasilien paa Lerred, saavel i Stykker uforarbeidet, som og syet til Skjorter, og man nærer fast Haab om betydelig Afsætning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Den 21de November døde i Vien Hertug Carl Eugen af Lothringen, k. k. General af Cavalleriet og Captain for den første Arcier=Livgarde, 76 Aar gammel. Han var den sidste mandlige Gren af den Lothringske Stamme, paa den Østerrigske Keiseræt nær, med hvilket han var beslægtet, hvorfor der og anlagdes tre Dages Sorg, ved Hoffet over dette Dødsfald. Under den Franske Revolution, ved hvis Udbrud han, som daværende Prinds af Lambese, havde udmærket sig som Commandant for de Franske Garder, traadte han i Østerrigsk Tjeneste. Som Prinds af Blodet havde han øverste Rang i Østerrig næst Erkehertugerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
En Englænder, Hr. Thomas Galway, der i dette Øjeblik befinder sig i Alexandrien, skriver angaaende Jndustriens Tilstand i Egypten følgende: "Efterat Paschaen var vendt tilbage fra Lejrene begav jeg mig til ham. Jeg havde en lang Conference med ham betræffende forskjellige Manufacturer. Han befalede mig at opsætte en Liste over de Artikler, som jeg troede nyttige for Egypten; talte om de Møller, hvorpaa man danner Staal til Plader, og gik derpaa over til Forbedringen af Presserne til at pakke Bomuld; herved anbefalede han mig den største Jver, for saasnart som muligt at kunne begynde Arbeidet. Jeg gik den næste Dag igjen til Paschaen, som havde hørt om Virkningen af mine Presser. Han sagde mig, at han ikke kunde bifalde deres Construction, da de ydede mindre Nytte end dem af Træ, som man forfærdiger i Landet. Man havde falskelig berettet ham, at de kuns kunde gjøre 10 Baller færdige om Dagen, og at der maatte ansættes flere Mennesker derved end ved de hidtilværende." Efter derpaa at have fortalt hvorledes Paschaen besaae - og fandt sig tilfreds med en af hans Presser, fortæller Brevskriveren videre. "Jeg griber enhver Lejlighed til at oplyse de Jndfødte, som ere omkring mig, om alt, og at undervise dem; men de ere meget langsomme og uresolverte. Jeg har iblandt andet foreslaaet dem ved Pomper at vande deres Marker med Nilflodens Vand, thi den Maade, hvorpaa de nu iværksætter dette, er virkelig latterlig; men hidtil var det forgiæves. Jeg har havt en lang Samtale med Paschaen angaaende Dampmaskinerne, som syntes at interessere ham meget. Vi vilde her, troer jeg, finde en god Afsætning med Dampmaskiner. Man har ved Constantinopel opdaget Kul-Gruber, og Paschaen haaber, at Sultanen vil tillade ham at bearbeide disse. Her kunde man danne et stort Project for at etablere et Compagnie, til med Dampskibe igjennem det røde Hav at seile til Ostindien fra London og Liverpool. Jeg har tænkt herpaa, og foreslaaet Paschaen at lade grave en Canal imellem Sue og Cairo. Da jeg i Morges var i Palladset, havde jeg Leilighed til at see Værelserne. Paa Spørgsmaalet: hvorledes de behagede mig, svarede jeg fortræffelig! de mangle kuns endnu Gasbelysningen, Paschaen smilte da jeg forsikkrede ham, at en saadan Belysning vel var mulig her, og gav mig i Commission, at lade komme et fuldstændigt Assortiment af alle Maskiner, for at kunne fabrikere Gas til Belysning af hans Pallads og Pladserne, foran samme. Ved denne Commission bliver der taget mindre Hensyn til Bekostningerne end til Tiden. Jeg beder derfor at besørge Alt i en Hast, thi enhver Dag er for Paschaen en Ugge, indtil han seer Maskinerne i Gang. Dersom han er tilfreds dermed, vil han bestille tre Apparater for Cairo. Hans Svigersøn og vistnok alle Store følge da hans Exempel."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Lord Mansfield ønskede meget at leve længe. Hver Gang han examinerede gamle Mænd spurgte han dem derfor, hvilket Levnet de havde ført. En gammel Mand, som Lorden engang gjorde dette Spørgsmaal, svarede: "jeg har aldrig i mit Liv været beskjænket. Lorden henvendte sig nu til en ung Retsstuderende og sagde: "læg ret Mærke til det, unge Menneske, Manden har aldrig været beskjænket!" Snart derefter traadte en endnu ældre Mand ind i Værelset. Denne gjorde Lorden det sædvanlige Spørgsmaal. I Halvtredsindstyve Aar, svarede Manden, Deres Herlighed, er jeg aldrig gaaet ædru til Sengs, - "Har De hørt, Deres Herlighed, sagde det unge Menneske, denne Mand her, der seer saa sund og frisk ud, er aldrig gaaet uden beskjænket til Sengs." - "Ja hvad beviser det andet, svarede Lorden, end at for et Slags Træ er Fugtigheden og for et andet Tørheden gavnlig? Baron von Pechlin, Deputeret i det slesvig-holsteen lauenborgske Cancellie, skal, i afdøde Grev Eybens Sted, være udnævnt til Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt. - Grev Eyben nød i Frankfurt den største Agtelse og Kjerlighed; og hans Død begrædes af Alle, som kjendte ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Blandt andre Snurrepiberier falbydes nu ogsaa, bøhmiske slebne Drikkeglas, som spille af sig selv, naar Glasset fyldes: en ny Opfindelse. Prisen 91 1/2 Mk. Cour. - Stykket, eller Dusinet, anføres ikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
En pariser Maler, navnlig Scheffer, beskjæftiger sig med et stort Malerie, der skal forestille Panama-Congressen. En Portraitmaler er underveis til Panama, for at skildre de Deputerede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Det Turinske Hof lader eftergrave i Ruinerne af det gamle Tusculum, og skal allerede have fundet mange interessante Ting.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Kongen af England ejer en Lænestol af det Træ, hvorunder Hertug Wellington holdt under Slaget ved Waterloo.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Hos Bieweg, i Brunsvig, udkommer fra næste Aars Begyndelse et Midnatsblad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
J Hamborg stod nylig fire polske Jøder offentligen i Gabestokken. Jndenfor deres lange Kjoler havde de store Tyvelommer (som ogsaa blev givet til Skue), hvori de i Kramboderne, ved given Lejlighed, forvarede deres Tyvekoster. Ogsaa en anden, endnu dristigere Spidsbub, havde man faaet fat. Det var en Tørveskipper, som i det daglige Liv holdtes for Ærligheden selv. Men i de Huse hvor han solgte sine Tørv, havde han lagt Mærke til hvor Folks Penge laae forvarte, og om Natten skruede han stærke Kernspiger i Bielkerne, hvorpaa han klattrede op i de øverste Etager, ubemærket af de nedenunder patrouillerende Vægtere. Disse Tyverier havde i lang Tid gjort megen Opsigt. Endeligen blev han greben af en Vægter, just som han var i Begreb med at stige ned af et Huus, belæsset med adskillige Tyvekoster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 10de December. Udclarerede, R. L. Stougaard til til London med Byg og Ærter. N. Hansen til Helsingøer, med saltede Sild, Kjød og Uld m.m. Døde. Grosserer J. P. Schmidt, 36 Aar; Frue H. C. C. Jantzen, fød Birch, 42 Aar; Frue C. M. Møller, fød Christensen; Mad. R. A. D. Bindsell, fød Mentz, 64 Aar; J. C. O. Møller, 62 Aar; Mad. D. Kjarup, fød Tes; Gjertrud J. Fickenwert, 29 Aar; Mad. B. Anton, fød Schydt, 90 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Enkefrue Generalmajorinde Gade, paa Jægersborg. - Consumtionsbetjent Jver Sørensen, 52 Aar, i Holkek. - C. J. Kragh, Berider ved fyenske lette Dragoner, 40 Aar, i Odense. - Mad. M. C. Bertelsen, fød Borring, i Nyborg. - Mad. A. F. Erichsen, fød Klingenberg, 54 Aar, paa Lyesemosegaard. - Forvalter F. Østrup, 53 Aar, paa Dallund. - Kjøbmand T. P. Nyeland, 41 Aar, i Ribe. - Christiane M. M. Wildenradt, 54 Aar, i Fredericia. - Brændeviinsbrænder N. K. Lerche, 71 Aar, i Randers. - Mad. M. Hess, fød Møller, paa Mellerup. - Johannes G. Schimid, 19 Aar, i Tøndern.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Bekjendtgjørelser. Da ved Viinhandler Kjeldbergs og Kjøbmand Jørgen Schaltz's dødelige Afgang 2de Pladse ere blevne ledige blandt Byens eligerede Borgere, bliver til disse Pladses Besættelse Valg foretaget paa Raadstuen Onsdagen den 14de Dennes om Formiddagen Kl. 10, hvor samtlige denne Byes Borgere herved indbydes til at give Møde, da af Magistraten vil til hver Plads blive foreslaaet 3de, af hvilke det samtlige Borgerskab ved skriftlige Stemme-Sedler vælger Een. Aalborg Raadstue den 5te Decbr. 1825. Schmidt, Wølfferdt, constitueret Borgermester. constitueret 1ste Raadmand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Den afdøde Landmaaler Hald forhen tilhørende Gaard i N. Sundbye, der nu eies af Skipper Larsen, og som i forrige Sommer af nye er opbygt og velindrettet til Gjæstgiverie, samt tilliggende Jordeiendom med nedlagt Vintersæd, og et complet Brændeviinstøi, tilligemed et Gaarden vedliggende Leiehuus, er underhaanden at erholde tilkjøbs paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt at Eiendommen kan tiltrædes næste 1ste Mai 1826, og en Deel af Kjøbesummen blive indestaaende i samme. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes behagelige Underretning, ligesom og at Accordt kan skee med Undertegnede, som har Salget i Commission. Aalborg, den 10de December 1825. N. Dannisøe. Procurator.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Ligtornfille faaes hos Lars Bøggild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
J afdøde Etatsraad Kjellerups og efterlevende Enkefrues Boes Gaard ere at faae til Leie: 6 Pakboder og Lofter til circa 3000 Tdr. Korn, samt et Seilmager-Loft med en derhos liden Beboelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Proclama. J Følge udstædt Proclama, som læses ved Underretten og Landsoverretten i Viborg, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel Credi- og Debitorerne i Boerne efter: afg. Ungkarl Anders Madsens paa Kjølbyegaard, og - Borger og Værtshuusmand Mathias Blok, og Hustrue Margrethe Jørgensdatter Sutt heraf Byen. De Første for at legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, og de Sidste for at betale deres Skyld. Thisted den 28de November 1825. Lützhøft
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
J Følge udstædt Proclama, som læses ved Thisted Byetingsret og Landsoverretten i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel følgende Arvinger efter her afgangne Handelsbetjent Niels Hassel, som i det af ham oprettede Testament er opgivet: en Heelbroder, Jens Chrisensen Hassel, givt og boesiddende paa Børrøen ved Østerriisøer i Norge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
en Halvsøster, Tornye Christensdatter Ørtoft, forhen givt med Kjøbmand Ole Horn, opholdende sig i Kjøbenhavn. og en Halvsøster, Ane Magrethe Ørtoft, givt, men med hvem vides ikke, ligeledes i Kjøbenhavn. til med fornøden Ligitimation at melde dem for Undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes Boets Credi- og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel, for at bevise deres Krav og betale deres Skyld. Thisted den 28de November 1825. Lützhøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Auctioner. Fredagen den 16de December næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Procurator Møller, afholdt offentlig Auction hos Bødker Nicolai Poulsen i Tiendeladen, over endeel udlagt Løsøre, bestaaende af: en Dragkiste, en Topseng med Omhæng, Stole, Borde, noget Bødker=Værktøi m. m. Lysthavende indbydes. Aalborg den 8de December 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Kyøe Hovedgaard, i Sleth Herred, Aalborg Amt, med tilliggende Eiendomme, saaledes som denne Eiendom er beskreven i mine Bekjendtgjørelser til de forhen afholdte Auctioner, stilles til Salg ved en 6te Auction, der vil blive den sidste og endelige, og er berammet at holdes paa bemeldte Kyøe, Torsdagen den 15de December 1825, Formiddag ved 11 slet. Løgstøer, den 2den December 1825. Scharling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Jfølge derom tagen Bestemmelse, bliver den afgangne Proprietair Jens Steenilds Boe tilhørende Gaard Musted, i Jerslev Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr.,med sine paastaaende Bygninger og tilliggende Ejendomme, stillet til Bortsælgelse ved Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 19de December 1825, 2den Gang Mandagen den 2den Januari og 3die Gang Mandagen den 16de Januari førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa Gaarden selv. Ved Gaarden, der har et betydeligt Areal af gode Jorder, Eng og Overdrev, kan fodres og græsses 8 Heste, 24 a 30 Stkr. Qvæghøveder og 30 Faar, desuden haves godt Brændsel af Knop- og Overtørv og strax ved Gaarden, med Fredning, den til Gavntræe fornødne Skov. - Conditionerne erfares ved Auctionerne. Hvilket til Liebhabernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 26de November 1825. Hassing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
Jfølge det kongelige Rentekammers Bestemmelse bliver det den kongelige Kasse, for resterende Skatter og Afgivter udlagte Sted, Eyeborg, i Karup Sogn, af Ager og Engs Hartkorn: 6 Skp., stillet til Bortsalg ved offentlige Auctioner: 1ste Gang Fredagen den 30te December, 2den Gang Fredagen den 13de Januari og 3die Gang Fredagen den 27de Januari førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die hos Sognefoged Niels Christensen i Kokkenborg i Karup Sogn, ved hvilken 3die Auction Eiendommen opraabes tillige til Bortleielse paa 1 til 3 Aar. Blandt Conditionerne, som iøvrigt erfare ved Auctionerne, bliver at Kjøberen fritages for at tilsvare de paa Eiendommen, hvilende Skatterestancer til dette Aars Udgang, samt at Leieren i Tilfælde af Bortleielse, fritages for at svare Skatter og Afgivter af Eiendommen i Leietiden. Hvilket herved til Liebhabernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 29de November 1825. Hassing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-12
J Følge passeret Dom og Execution bliver den Slagter, Jens Krogh her af Byen tilhørende og paa denne Byes Nørregade under No. 597 beliggende, for faa Aar siden af nye opbygte og til Bopæl for flere Familier indrettede Gaard, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 21de Decbr. 1825) hver Dags Formid Fredagen den 6te Januari 1826 og Fredagen den 13de Januari 1826) middag Kl. 10, paa Aalborg Byetingsstue, efter meget favorable Conditioner, som forinden Auctionerne kunne faaes til Eftersyn hos Udlægshaverens Fuldmægtig, Procurator Juul; hvilket herved til Efterretning kundgjøres. Aalborg den 28de November 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Kirkestaten. Paven, som i nogen Tid har været syg, er nu forsaavidt kommen sig, at han giver Audiencer. - En Anordning er udkommen, som nedsætter Grundskatten en Fjerdeddel. Han erindrer der sit Folk om alle de Velgierninger, som han hidtil har viist det, og formaner det til med Taknemmelighed at erkjende og gjengjælde samme. Anordningen gjælder for alle liggende Grunde i hele Kirkestaten, halle med Undtagelse af de Besidderes Godser, som opholde sig udenlands. Det er da vel heller ikke ubilligt, da nogle saadanne rige Familier, som Corsini, Borghese &c. anden. steds fortære de høist betydelige Jndkomster, som de trække af deres Besiddelser i Kirkestaten. Carbonarerne, som skulde have deres Dom den 14de f.M., hørte til de saakaldte Pellegrini blanchi (hvide Pilbegrime. De vare sammenknyttede ved en skrækkelig Ed, og Enhver, som vilde forlade Forbundet, forbrød derved sit Liv. Hvem Præsidenten udsaae til at fuldbyrde denne Dom, maatte gjøre det under Straf af sit eget Livs Fortabelse, hvis han vægrede sig. To af Arrestanterne, Garofalini og Targhini, skulde have udført denne Blodbefaling mod Pontini, der foranledigede Opdagelsen. Pontini er selv arresteret, ligeledes har man bemægtiget sig en ung Officeer ved Navn Casandrelli. Den vigtigste af Fangerne er en Chirurg Mantanari, som efter Sigende skal være Sectens Formand. Man tvivler meget paa, at nogen af de Sammensvorne slipper med Livet, omendskjønt Dommens Afsigelse blev udsat til den 27de. J det Mind 1ste have Targhinis Paarørende ingen trøstelig Besked faaet fra Statssecretæren. Targhinis Fader var Livkok hos den forrige Pave, hans to ældre Brødre ere Cancellister, og selv var han ansat som Skriver ved Tobaksbestyrelsen. Efter en gammel Rommersk Lov miste alle Majestætsforbryderes Slægtninge deres Embeder, men det kan vel hænde, at de kunne faae Pensioner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Den unge Fyrst Spada bliver landsforviist paa Livstid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Directøren ved Cassa pia d'industria Domherre Manredi har faaet udelukkende Privilegium i Kirkestaten paa i 12 Aar at tillave alleslags Smørelser og Sæbe. Slagtere skulle levere ham Talg og andre til hans Brug tjenlige Sager for en fastsat Priis. Lysestøbning forbliver imidlertid tilladt for Enhver. Omtrent 60 christne Familier, som maa afgive deres Huse til Jødekvarterrets Udvidelse, skulle skadesløsgjøres af Jøderne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Blandinger. Det Skib, som underveis fra Frankrig til Stockholm med vilde Dyr, nylig forliste ved Calais, er nu lettet opaf Vandet, og Huderne af de druknede Dyr ere betalte med 5000 Franker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Toldindtægten af Kongeriget Neapel, med Undtagelse af Øen Sicilien, er overdragen til en Østerrigsk Embedsmand ved Navn Maurice Dupont, imod en aarlig Sum af 3200000 Ducater, samt desuden 45 Procento af alt hvad Tolden gaaer over denne Sum. Forpagteren faaer ligeledes 45 Procento af dette Overskud og de øvrige 10 Procento deles imellem Toldfagets Embedsmænd. Forvaltningsomkostninger skal Regeringen bestride ligesom hidtil. Contracten er sluttet paa otte Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Ved Namur forefaldt forleden en formelig Træfning imellem Nederlandske Toldofficianter og Franske Smuglere, af hvilke sidste En blev dødelig saaret ved et Skud i den ene Skulder, og opgav sin Aand i en Fransk Landsby tæt ved Grændsen, hvorhen hans Kamrater bare ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Ved det mindre eller saakaldte dramatiske Theaters Brand i Stockholm omkom tre Mennesker i Luerne, af hvem Skeletter ere fundne under Ruinerne. Skuespillerne ved dette Theater give nu Forestillinger paa det store Theater. - Man mener, at den afbrændte Bygning, som i gammel Tid var den berømte Pontus de la Gardie's Pallads, aldrig skal gjenopføres, men at Pladsen skal røddes, for derved at forskjønne og udvide det tilstødende Torv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Jfølge den imellem Portugal og Brasilien sluttede og ratificerede Tractat fører Hans Allertroeste Majestæt Dom Joao den Sjette den Titel Keiser af Brasilien Konge af Portugal og Algarverne &c. Keiseren i Brasilien Dom Pedro af Alcantara benævnes i Tractaten "Arving og Efterfølger til disse Riger, saaog "kongelig Prinds til Portugal og Algarverne", hvoraf kan sluttes, at den Efterretning maa være falsk, som Etoile meddeler, at han ved en hemmelig Artikkel har frasagt sig Arvefølgeretten i Portugal til Fordel for Broderen Dom Miguel, der som Tiden reiser udenlands.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-14
Jmellem England og Brasilien underhandles om en Handelstractat, som vel skal grunde sig paa den for England meget fordeelagtige Tractat af 1810, men dog i visse Poster maa efter Tidernes Leilighed forandres noget. Det Franske Blad Etoile indeholder følgende Artikel; Foruden de 25000 Franker, som det for kort siden behagede Hans Majestæt at skienke Staden Salins, har Allerhøistsamme nylig af Sin Civilliste anvist forskjellige Departementer 60000 Franker til at uddeles iblandt de ulykkelige Offere for Jldebrande og Hagl-Uveir, der hist og her igjen har anrettet Ødelæggelser i vore Provindser. 3000 Franker bleve tilstillede Øvrighederne, for at tildeeles de Jndividuer, der lede Skade derved, at Krudt Møllen i Nærheden af Tours og Knaldpulverfabrikken paa Sletten ved Jvry fløi i Luften. 200 ny Pensions=Patenter ere nyligt blevne uddeelte. De fleste af disse Pensioner ere bestemte til Sunderstøtte Enker og Faderløse af forhenværende Militaire. Det behagede Kongen fremdeles at give et Beviis paa sin Erindring af forbigangne Tjenester, i det han undertegnede 3000 Franker til de Monumenter, der blive oprettede for Søehelten Dugnay=Trouin og Georges Cadondal. Med et Ord: Talrige Understøttelser opsøgte Armoden og den lidende Troskab. Ved at uddele SineNaadesgaver har Hans Majestæt ikke forglemt Sin gode Stad Paris. Allerhøistsamme har nylig tilstaaet Sorbonne en aarlig Jndkomst af 15000 Fr., der skulle fordeles i Stipendier; og 250000 Fr. erholdt deels Erkebiskoppen i Paris, deels Seinens Præfekt, hvilke skulle anvendes til at zire Kirken Notre Dame, til de fromme Hjælpepæster, der hielpe at forestaae Gudstjenesten i den hellige Genoveva Kirke, saavelsom ogsaa til dermed at befrie slige Fanger, der formedelst Gjæld ere arresterede. Paa denne Maade høitideligholdt vor højtelskede Konge sin Navnefest, trods de uhyre Udgivter, som Kronnings=Høitidelighederne og Tiltrædelsen af en ny Regering have foraarsaget, og naar Carl X. udtømmer Frugten af sine Besparelser til Velgierninger, siger Han som Sin høje Ahne: "Naar Bearneren var rigere, skulde han give meere!