JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
En Bataillon af de her i Garnison liggende Regimenter maae hver Time holde sig marschfærdig, for med de dem tildeelte Spanske Ryttere at kunne gjøre en Prove Marsch maaskee enten til Presborg eller Hainburg.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Den 25 Decembr. De krigske Anstalter i vore Lande foraarsage adskillige udspredende Rygter. Jblandt andre fortæller man, at Storsultanen har ladet sende et meget ydmygt Brev til Hs. Keiserl. Majestæt, i hvilket han har bedet om Hielp imod sine rebelske Undersaatter. Man meener, at, dersom dette er grundet, kunde Servien og nogle andre Provintser letteligen uden Sværdslag blive indtagne.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Warschau den 24 Decembr. Just nu indløber den Efterretning, at General Koslowsky er død af de i den sidst med Grev Rzewusky, havte Duel, hvori Generalens høire Foed og Arm blev skudt i Stykker, bekomne Saar.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Antverpen den 26. Decembr. Siden den 16 er i Bryssel, Mechelen og andre Stæder, Hværve=Trommen bleven rørt, og alle unge frivillige Folk blive antagne, om de endskiønt ere 2 Tommer lavere, end det sædvanlige Maal; Artilleriet antager ogsaa baade Ind= og Udlændere.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Prag den 28 Decembr. Vi have nu paa eengang Nyheder. Hertil er kommen den befaling, at lade i Cantonerne visitere de dygtige unge Mennesker, og at angive, hvor lang Tid der behøves til at kunne complettere Regimenterne paa Krigsford. Kiørevæsenet har faaet befaling til at opbryde til Wien. Regimenterne i Ungarn skal allerede have faaet Ordre til at holde sig marschfærdige. General Wurmser, der virkelig befinder sig i Wien, skal, som der siges, commandere Cordonen ved de Tyrkiske Grændser. Saa krigst endog alt dette lyder, saa ville dog andre vide, at intet andet er i Giære, end en Undersøgning og Rigtighed med de Siebenbyrgiske Grændser.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Haag den 28 Decembr. Sagen angaaende Fændrik de Wittes Judicatur er siden i Tisdags ganske, og det paa følgende Maade, afgjort. Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen kom den 24. i Generalstaternes Forsamling, og forelæste en Memoire, hvori det Forslag skeede, at overlevere Fændrik de Witte til Justitien i Holland, i Følge Provintsen See lands conciliatoriske Resolution. Dette blev af de fleste Stemmer besluttet, og det synes, at man er forekommer den endelige Slutning, som Staterne af Holland i Gaar vilde fatte herover; de skal allerede den 13 have været blevne enige om Hovedsagen, og endnu have de villet raadslaae over de derved brugende Formaliteter.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
J Forgaars Aften Klokken henimod 9 er den ulykkelige de Witte i Følge heraf i al Stilhed fra Profosen, bleven henbragt til Fange=Porten, og ved det høie Krigs raads Betiente bleven overleveret til Justitien af Holland; 24 Mand Jnfanterie af Hovedvagten, og en tilstrækkelig Escorte Cavallerie omgav den Fangne. Da Sagen var bleven holdt meget hemmelig, og Veien fra Profosen til Fange=Porten er ikke lang, saa var Tilskuernes Antal ikkun ringe. Nu venter man daglig, at Hoffet af Holland skal holde det første Forhør over de Witte Forhørene over Urtegaardssmanden Brakkel have hidtil endnu stedse vedvaret. Aalborg den 9 Januar.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Den 22. Decembr. indstrandede paa Turreko Bugt, Galeasen, Mette Kirstine fra Aalborg, ført af Skipper Hans Christophersen Hietting, ladet med Provisioner til Kiøbenhavn, Folkene ere biergede, men hvad af Skib og Ladning kan blive bierget, vides ikke.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Skipper Søren Ditlessen, førende Galeasen St. Peder fra Aarhuus, er Natten imellem den 1. og 2 Januar, paa Læssøe indstrandet, af Ladningen, som bestod i Boer, hvormed han fra Christiansand til Aarhuus var destineret, er en Deel bierget, ligesom Skibets Tachelage.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Til Hielpe=Cassen. Den 9, hujus befandtes i Papiir med Hosskrift: Den 9 Januar. 1768. 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Døde. Den 24 Decembr. f. A. i Fialtring Præstegaard i Riber Stift, Hr. Christian Claudi, nogle og 60 Aar. Den 4 Jan. Skibs karl Heile Larsen fra Nørre Sundbye, han druknede i Fiorden, da han vilde gaae over Jsen. Han var omtrent 30 Aar. Den 5, her i Byen Johan Henrich Haas, Musqueteer ved det Falsterske Regiments 7de Compagnie, 44 Aar. Den 6. Jomfr. Anne Kirstine Hiort, fød den 31. Mart. 1741. Hr. Bonde Jahn, (hvis Dødsfald i sidste No. blev anført: var fød i Slagelse den 12. Jun. 1710. Faderen var Raadmand Samuel Jahn; Moderen Maren Bondesdotter, Han kom 1718. i Slagelse Latinske Skole, deponerede derfra 1729. med Testimonio fra Magister Borch, Rector Scholæ, tog Exammen Phillosoph. 1730, og Attestatz under Profess. Steenbuch og Wøldike 1731. med Charact. Haud illandab. og fik for DimmissePrædiken, holden den 14. Novembr. samme Aar, Laudabil. blev Hører og Cantor i Slagelse Skole 1732. tog Afskeed fra Skolen efter 8 Aars Forløb, reiste til Kiøbenhavn at øve sig i at prædike, og blev af Provst Gerner antaget til at forsyne hans Fredags Prædikener, blev uden hans Ansøgning af salig Kong, Christian den 6te 1741. kaldet til Sognepræst for Øls, Hørbye og Dostrup Meenigheder; traade i Ægtestanden 1742. og havde den 6. Febr. Bryllup i Kolstrup Præstegaard i Fyen med Jfr. Cicilia Catharina Samsing, Sognepræst Hr. Anders Samsingsyngste Dotter, døde i Øls Præstegaard efter en 14 Dages Skrøbelighed, og halvanden Dags Leie, uden at føle nogen Døds Angest eller Smerte, født og stille 1782. den 22. Dec. om Morgenen Klokken halv 9, medens hans Personel-Capellan var reist til Døstrup, for at blive af Herredsprovsten indsat. Hr. Provst Rosenkilde holdte en meget opbyggelig Liigprædiken over den sal. Mand, hans Text var Es. 57. v. 2. Han skal gaae ind a. og Indgangen var Joh. 1. v. 48. See det er sandelig en Jfralite a., hvilket han baade kunde, og meget deilig appiceerte paa den Afdøde som nu hviler i sit Sovekammer ret vel.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Bekiendtgiørelse. de der endnu maatte finde Behag i at ville subscribeIre paa det periodiske Skrivt, der under Titel af Bidrag til Bellettristiken, eller de skjönne Videnskaber, skal udgives fra Bogtrykkeriet i Aalborg, ville, inden den 18 i denne Maaned behageligst anmælde det til mig; Og da Subscribenternes Antal er allerede saa stort, at Selskabet vil giøre sig en Ære og Fornøielse af at iverksætte deres Plan, saa önsker det allene at kunne med Vished bestemme Oplaget, i sær i Hensigt til de Exemplarer der maatte forlanges paa Skrivpapir. Aalborg den 3. Januar. 1783. Vaabat.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Fra Bogtrykkeriet i Aalborg og paa dets Forlag er nu 2) i stor hvo udkommen den belovede Oversættelse af Hr. Grev Lynars Efterretning om Brødre=Unitetets Oprindelse og Fremgang, og fornemmelig om dets nu værende Forfatning efter den i Aaret 1781, udkomne meget forbedrede Udgave med Hr. Doct. Buschings Fortale. Man har foruden en Forerindring til Læseren for eget dette Skrivt med et historisk Tillæg om Brødrenes nu værende Opholdstæder, deres Skiæbne i Danmark indtil Concessionen, Concessionen selv af 9. Decembr. 1771. Christiansfelds Beskrivelse, Missioner paa Danske Colonier m.v. Og haaber man altsaa, at den med samme Begierlighed og Fornøielse vil blive læst af Dan skee, som den allerede er læst af Tydske og Svenske De der her have subscriberet paa dette Skrivt bekomme Exemplaret for 2 Mk. da det ellers ikke sælges ringere end 3 Mk. For nærværende Tid faaes det alene i Aalborg hos Hr. Wandall residerende Capellan til Budolphi Kirke. men bliver nu herefter at faae til Kiøbs saavel i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Gyldendal, som og i Odense hos Hr. Boghandler Jversen, hvilket altsaa maatte tiene til Efterretning for dem, der kunde have i Sinde at ville udgive en anden Oversættelse og maatte være uvidende om, at dette Skrivt allerede herfra er udgivet. Hvo som tager 10 Exemplarer, faaer imod content Betaling det 11te frit. Aalborg Bogtrykkerie den 30 Decembr. 1782.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
De der have hos mig subscriberet paa det Kongelige Danske heraldiske Selskabs Lexicon over adelige Familier ville lade det første Binds andet Hæfte afhænte hos mig og for samme betales 10 Mk. 14 s. Wandall. af de mig allernaadigst anfortroede 2 a 300 Rdlr. Anters Herreds Cassa Penge kan hos mig i næste Snapsting bekommes til Laans mod suffisant Pant og gangbar Rente. Randers den 24 Decembr. 1782. Buchwald.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Debi= og Creditorer udi Stervboet efter Aalborg, P.M. - Hospitals Fæste Huusmand, Just Laursen i Poucstrup, blive herved indkaldede til ved de berammede Skiftesamlinger, som holdes i Stervboehuuset i bemældte Poulstrup 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, som bliver den 3 Februar. og 17. Mart. anstundende Aar, at tage Møde; de første at betale hvad de ere skyldige, og de sidste, at legitimere deres Fodringer. Aalborg den 23 Decembr. 1782. Trap.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Til det 30 Kongelig privilegerede Kiøbenhavnske Clas NB. S.se Lotteries første Classe kan nu som sædvanlig faaes Lodsedler hos Niels Borup paa Nyetorv i Aalborg. Hos Klokker Milling i Aalborg kan endnu faaes Lodsedler af det Kongel. privilegerede Classe Lotterie. Efter Ordre fra De Hr. Asseurandeurer bliver Torsdagen den 17 Januar. Klokken 10 om Formiddagen paa Madame Qvistes Kielder i Aalborg holdet offentlig Auction over den heri Fiorden midtstrøms ved Gaaser siunkne Galease, Susanne Marie, og her i Aalborg over dens indtagende Ladning, som bestaaer af 403 Tdr. Rug, en Deel Smør, Flesk, Kiød, Oste, Lærreder, Seilduger med meere, hvorover en Specification paa Auctionsstedet skal vorde foreviist, og Conditionerne, hvorefter saavel Skib som Ladning vorder bortsolgt, bekiendtgjorte. Ligeledes bliver Løverdagen den 19. Januar. Klokken 9 om Formiddagen ved Gaaser holdet Auction over 2de kappede Ankertouge, nogle Seil og smaat Tougværk, Mesansmast med meere i Land bierget fra bemældte siunkne Skib. Aalborg den 7. Januarii 1783. Niels Frid. Hillerup. Hvor got hvid Oxe Talg er at faae til 2 Rdlr. Lpd., derom i gives Underretning fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Jmellem Slottet og Tydsk Skole er i Mandags ved Middagstid sin Eier frakommen 4 Rigsdalers Sedler, hvo samme haver fundet, vilde behage at mælde sig i Bogtrykkeriet, da deres Eier derfra anvises. forlanges til Laans næstkommenNB. 2000 Rdlr. de 4 Juni paa første Prioritet i en Gaard her i Aalborg, og her udi Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvo samme behøver.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
En Capital 500 Rdlr. forlanges til Laans udi først prioriteret E Pant. Anviisning gives nærmere her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1783-01-10
Et skikkeligt Menneske søger Condition som Tiener hos et Herskab, enten nu eller til førstkommende Paaske, Anviisning gives fra Bogtrykkeriet, hvor han er. Ja et slet og nedrigt Menneske har omløbet i Landet med et Skrift, hvorunder mit Navn, som Oldermand for Skomager Lauget her i Aalborg, skal findes undertegnet, og efter samme Skrift begiert Penge=Hielp af Skomager Lauget i Aarhuus, og maaskee fleere Stæder, til en Proces, som Skomager Lauget i Aalborg med fleere i nogle Aar har udholdt, angaaende nogle Huder og Skind; og vi aldrig have begiert Hielp af nogen Uvedkommende men af egen Casse udbetalt hver Skilling, som ommældte Saa fra først til sidst har kostet; saa nødsages vi til vores Æres Conservation herved at erklære denne Person for en Spitsbube, og intet fortryder os meere, end at vore kiere Laugsbrødre i Aarhuus ikke beviiste os den Tieneste at anholde, ham, allerhelst det tydeligt kunde skiønnes, at Skriftet var falskt, saasom det er os berettet, at han puttede Skriftet i Munden og tyggede det; da han mærkede, at en at Mesterne i Aarhuus bar Tvivl om, at det var falskt, og begyndte at tale om hans Anholdelse. Jmidlertid have vi allerede sterk Formodning til at faae denne Person opdaget; men da han maaskee kan være snedig nok til at undgaae vore Hænder; saa er herved vores indstændige Begiering til alle og enhver, som denne Person maatte indfinde sig hos, og begiere nogen Hielp til Skomager Lauget her i Byen, at de hannem strax anholde og os med Posten saadant tilmælde, da vi med Fornøielse betale alle paagaaende Omkostninger; alt for at faae dette slette Menneske tilbørlig afstraffet, andre ligefindede til Exempel. Aalborg den L. Januar. 1783. Paa Skomager Langets Vegne som Oldermand, Carl Friderika Hintz, Bisidder Niels Andersen Kløve. Bechmarks Hovedgaards Avling i Boulma Amt, i Nærheden, af Kiøbstæden Lemvig beliggende, agter Eieren, Regimentsqvarteermester Uten ved offentlig Auction her paa Gaarden den 3 Februar næstkommende Klokken 1 Slet Eftermiddag at lade opende til Bortforpagtning paa 3 eller 6 Aar efter de Conditioner, som paa Auctiosstedet blive bekiendtgjorte, og forinden hos mig ere til Eftersyn. Gaardens Udsæd er efter Jndtægternes Beskaffenhed Rug 30 a 40 Tdr., Byg 20 a 30 Tdr. og Havre, 90 a 100 Tdr. aarlig, og avles 200 til 250 Læs got Høe, kan græsses om Sommeren 60 a 70, og staldes om Vinteren, 80 til 90, sikr Sende, græsses og foeres 10 a 12 Stkr. Køer, og ligesaa mange Bester, samt 100 Faar; hvilket mældes respective Liebhabere til behagelig Underretning. Bechmark den 3 Januar. 1783. P. Ugen.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Handels-Efterretninger. Dunkerque den 29. Novembr. Et dansk Skib, Emilia kaldet, ført af Capitain Buck, kom hid fra St. Thomas, og havde tre franske Officerer som Passagerer om Borde, hvilke det skulde afsætte i den første franske Havn i Europa, som det kunde lobe ind til. Da det kom Cap Lezard i Sigte, mødte det en masqueret Corsar, som man holdte for at være en Engelænder, hvilket blev tydeligere, da den udstak det engelske Flag, efterat den havde løsnet et Skud med Kugle paa det danske Skib. Kaperen sendte strax derpaa en Sluppe med Officerer og bevæbnede Folk om Borde, for at visitere det danske Skib. Uden at bryde sig om det danske Flags Neutralitet, røvede og plyndrede disse Folk hvad der forekom dem, enten det saa tilhørde Passagererne, Skibsfolkene, eller Ladningen. Uagtet de talede fordreiet Engelsk, kom man nu efter at de vare Franskmænd. Den danske Capitain vovede nu ikke meere, at løbe ind paa de franske Kyster, for efter sin Contract at afsætte de franske Passagerer. Han tog dem med til Kiøbenhavn, hvorfra de over Land kunde gaae til Paris. En af dem maatte for Alderdoms Skyld gaae tilbage fra Kiøbenhavn til Søes. Han kom hid til Dünkerque, og blev her strax, da han var kommen i Land, tiltalt af et Menneske, som sagde sig at have været blandt deres Tal, som havde plyndret ham. Ved dette Menneske kom man i Erfaring om, at Kaperskibet hedde i Elipse, og at det med den samme Kapitaine just laae her i Dünkerques Havn. Efterat herom paa behørige Steder var gjort Anmældelse, lod den her værende General=Commissaire Capitainen og en anden Officeer kalde for sig, hvis Udsagn dog ikke stadfæstede Beretningen. Men paa et Caffehuus fandt forbemældte franske Passager er fransk Lieutenant, som hørte Kaperskibet til; og denne tilbøde sig, som en troe Landsmand at bekiende Sandheden for Retten, hvilket han tilligemed et andet ungt Menneske af samme Skibs Mandskab ogsaa giorde for samme Søe=Commissaire. Dagen derpaa bekræftede endnu som andre af samme Mandskab de forstes Udsagn, og alle Syvs eensstemmige Vidnesbyrd beviste, at Kaper=Kapitainens og Officerens Udsagn var falsk. nuarii. Forsynet med alle disse Beviisligheder reiste den franske gamle Passager til Paris, fandt der de andre to, som med ham vare udplyndrede, og have de derpaa alle tre henvendt sig til den Kongelig Danske Minister. Efter den franske Søe=Ministers Marquisen af Castries udvirkede Ordre til den her værende Søe=Commissarius, har denne ladet Kaper=Kapitainen, og største Deelen af Mandskabet arrestere, og tillige givet Ordres til at lade de øvrige af Kaperens Officerer og Folk som vare fraværende, tage i Forvaring. Den franske Regiering har befalet Admiralitets=Retten, paa det strængeste at undersøge denne ualmindelige Sag; og givet den danske Consul her Forsikring om, at det danske Flag og Skibs=Kapitainen med Vished skal vederfares al vedbørlig Fyldestgiørelse og Erstatning. Man har altsaa al Grund til at vente, at denne Sags Udfald vil blive Nationens Corfarer saa lærerig, at danske og andre neutrale Skibe for Eftertiden temmelig blive betryggede for en saadan Behandling.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Den imellem Deres Majestæter Kongen af Danmark og Keiserinden af Rusland oprettede Handels og Venskabs=Tractat, er nu bleven ved Trykken bekiendtgjort i det Danske og Franske Sprog. Jndholden ville vi med det første have den Ære, at meddeele vore Læsere.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Hans Kongelige Majestæt har under Dato 18. Decembr. sidstleden givet en allernaadigst Placat for Danmark, angaaende den under 11. Novembr. d. A. tilladte Moderation i Fortoldningen af Engelsk Salt, hvorved bekiendtgiøres, at Hans Majestæt paa Grund af Beraverks Directorii allerunderdanigst giorte Forslage allernaadigst haver foet saadanne Foranstaltninger, at Saltverket paa Walløe i Norge er bleven sat i Stand, til at tilvirke betydelige Qvantiteter Salt aarlig, og da der desuden i Henseende til Udsalget er gjort saadan Indretning, at alle Handelstæderne i Provincerne, uden at kiøbe fra anden Haand, kan bekomme Salt directe fra Verket, saa tvivler Allerhøistsamme ikke om, at de Kongelige Undersaatter i Danmark og Norge, jo derfra i det tilstundende Aar og fremdeles, kan blive tilstrækkelig og til rette Tid forsynede med alt hvad de af det Slags Salt kan behøve, og at i Betragtning heraf ingen maae kunne vente, at nyde got af den Nedsættelse i Tolden fra 64 s. til 32 sk. pr. Tønde engelsk Salt, som den Kongel. allernaadigste Placat af 11. Novembr. sidstl. ommælder, forinden den eller de, som agtede at forskrive saadant engelsk Salt, i Forveien have indberettet og gotgjort i Bergverks=Directorio, hvad de behøvede, samt derfra erholde i Skrivelse til General-Toldkammeret Tilstaaelse, at det forlangte Qvantum enten alt, eller for en vis bestemt Deel ikke, fra Saltverket i Norge kan bekommes. Aalborg den 16. Januar.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
J indeværende Aar 1783, ere Landmilitiens Sessioner i Aalborg og Viborg Stifter berammede at holdes paa følgende Stader og Tider, hvormed paa hvert Sted begyndes Klokken 8 om Formiddagen, saasom: J Aalborg for Aastrup og Seylstrup Amter 1. April. Børglum Amt. 2. dito. Kier, Hornum og Fleschum Herreder i Aalborghuus Amt 3 dito Hellum, Hindsted og Aars=Herreder 4 dito. Slet, Hvetboe og begge Hanherreder, 5. dito.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
J Thisted for Ørum og Vestervig Amter H. dito.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
J Nyekiøbing for Dueholm Amt = 11. dito.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
J Schive for Schivehuus Amt 14. dito. A Viborg for Halds Amt 16. dito. Om ikke anderledes bliver befalet, skal de nationale Ryttere med deres Heste betimelig møde til Samling og Exercice, nemlig: De af det Slesvigske Rytter=Regiment ved Horsens. - De af det Jydske Rytter-Regiment, først i Randers, for at modtage deres Munderings Sager, og derfra til Cantonering ved Over=Hornbeck, en halv Miil vesten for Randers. De nationale Soldater møde med fuld Over= og Under=Mundering, Armatur og Lædertøi, nemlig: De af det Holsteenske Jnfanterie-Regiment ved Viborg. af det Siellandske Jnfanterie-Regiment ved Nyekiøbing paa en De af det Falsterske Infanterie-Regiment ved Aalborg. - De Plads, Øerne kaldet. sit Sted den 31. Maji førstkommende. Hvert Regiment, saavel Ryttere, som Soldater, møder paa Fra det sidst herfra til Vestindien afseilede Skib, Wendelboe, kaldet, som formedelst contrair Vind til Kiøbenhavns Rehd var ankommet, er indløbet den ubehagelig Efterretning: At Capitainen sidafvigte 4. Januarii i godt Veir ordinerede 6 af hans Skibs Mandskab at seile i Land med Jollen, for at hente ferskt Vand, men da de om Aftenen igjen Klokken halvgaaen ot vilde seile til Skibet, styrede Styrmanden Jollen paa Bouenaf Skibet, hvorved den kantrede, og blev formedelst den stærke biergede op af Cajyts=Vinduerne. Til denne Malheur har ei Strøm ikkuns 2 Mand reddet, som de paa Skibet værende Folk mandens Egensindighed og Uforsigtighed. Gudsveir eller Mørket været Aarsag, men alene Ober=Styr I Gaar udkom det Maanedlige Tillæg for Novembr. Maaned sidst No. 11, halvandet Ark, hvilket indeholder: Tanker om den Jndflydelse, Amerikas Uafhængighed vil have paa Handelen, og fornemmelig paa Europas politiske Tilstand. - Tanker i Anledning af Gibraltars Beleiring. - Processionen ved Hds. Kongel. Høihed Prindsesse Charlotte Amalia Liigbegængelse. - Brev under Dato Kiøbenhavn den 18 Novembr. 1782. - Underretning og gode Røgkamres Anlæggelse. - Gravskrifover Mad. Jespersen. - Paadømte Sager i Norre Jyllands Landsting for Octobr. og Novembr. Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Den 16, hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Til 4 af de flittigste og beste Spindere i Aalborg, af dem, som spinder forMad. Rasch efter Tal=Haspen. Fra Den, dom Elsker Flittighed = 4 Rdlr. Nok i Papiir. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Døde. Den 7, hujus i Aarhuus Mad. Kirstine Sørensdatter Bruun, 18 Aar. Den 8 i Hobroe Christen Urt, Kiøbmand, som ved en ulykkelig Hændelse, da han vilde affyre en Kanon, hvoraf sprang et Stykke, som slog ham saaledes, at Blodet saa got som forløb ham, saa man maatte bære ham saa got som død ind, men han levede dog til Torsdags Morgen den 9. da han døde Klokken 4. Den 10. i Nibe Commandeer-Sergeant Busches Hustrue, Karen Kirstine Marensdatter, i sit 38 Aar, død i Barselseng efter 2 Tvillinger Pigebørn, der begge bleve døbte, men den nugste af dem døde den 12 og blev tilligemed Moderen begravet. Natten imellem den 14 og 15. her i Byen Tienestepigen Johanne Marie Simonsdatter, 31 Aar; hun fandtes død i Sengen om Morgenen, da hun dog Aftenen forhen gik frisk til Sengs. Den 15, Pigen Agnette Sørensdotter Klæstrup, 78 Aar. (Den Kiøbenhavnske Post er i Onsdags udebleven.)
Jyske Efterretninger, 1783-01-17
Bekiendtgiørelse. Jra Bogtrykkeriet i Aalborg og paa dets Forlag er nu 7) i stor 8vo udkommen den belovede Oversættelse at Hr. Grev Lynars Efterretning om Brødre=Unitetets Oprindelse og Fremgang, og fornemmelig om dets nu værende Forfatning efter den i Aaret 1781. udkomne meget forbedrede Udgave med Hr. Doct. Buschings Fortale. Man har foruden en Forerindring til Læseren for eget dette Skrivt med et historisk Tillæg om Brødrenes nu værende Opholdstæder, deres Skiæbne i Danmark indtil Concessionen, Concessionen selv af 9. Decembr. 1771. Christiansfelds Beskrivelse, Missioner paa Danske Colonier m.v. Og haaber man altsaa, at den med samme Begierlighed og Fornøielse vil blive læst af Danske, som den allerede er læst af Tydske og Svenske. De der her have subscriberet paa dette Skrivt bekomme Exemplaret for 2 Mk. da det ellers ikke sælges ringere end 2 Mk. For nærværende Tid faaes det alene i Aalborg hos Hr. Wandall residerende Capellan til Budolphi Kirke, men bliver nu herefter at faae til Kiøbs saavel i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Gyldendal, som og i Odense hos Hr. Boghandler Jversen, hvilket altsaa maatte tiene til Efterretning for dem, der kunde have i Sinde at ville udgive en anden Oversættelse og maatte være uvidende om, at dette Skrivt allerede herfra er udgivet. Hvo som tager 10 Exemplarer, faaer imod content Betaling det 11te frit. Aalborg Bogtrykkerie den 30 Decembr. 1782.