Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-03
De Udgravninger, som man har ladet giøre foran Fødstykket, have været fortsatte lige til 65 Centimetre (2 Fod, ovenfor Sokkelen og nedad, og det har været let at forvisse sig om, at Grundvolden er lagt af en Masse af store Sandsteens blokke. Man har ogsaa kunnet overbevise sig om at dette Slags Materiale conserverer sig bedre i Luften end naar det ligger under Jorden; thi den nedgravede Deel af Fodstykket er meget forfalden imedens den øverste Deel er meget bedre conserveret. Efter denne Observation kan man ikke let tvivle paa, at den betydelige Opdyngning, som har samlet sig omkring Statuen ikke kommer af at de Materialier ere hensmuldrede, som have været anvendte til Grunden. Paa Fodstykkets forreste Side bemærker man en græsk Jndskrift i 8 Linier; Pococke har aftegnet den: Den er et Epigram af Porten Ascelepiodot. Da man saae paa den sydlige Side af Fodstykket, ovenfor Jordbunden, tre Linier af en græsk Jndskrift, som syntes at have været meget større, saa lode vi foretage en Udgravning, som ganske blottede den for Dagens Lys. Denne Jndskrift bestaaer af 11 Linier, som ikke ere alle lige godt conserverede; den ligger omtrent 65 Centimetre (2 Fod) nede i Jorden. Man kan see paa Pl. 21, A. vol. 11., saaledes som den er bleven optegnet af Hr. Girard, og i Samlingen af Jndskriften ved Enden af denne Afdeling have vi angivet Adskillelsen af nogle af Or denne og deres Fortolkning. Thronen, hvorpaa den nordlige Kolos sidder, har næsten de samme Dimensioner som den afden sydlige Kolos, og man seer paa den Afbildninger som ganske ligne dem som vi allerede have beskrevet. Gienstanden for Afbildningerne er aldeles den samme: ved Hieroglypherne allene bemærkes nogen Forskiel; Sæder er furet med dyde Revner. Betydelige Stykker af Stammen have løsnet sig derfra, og dens øverste Deel er selv ganske nedbrudt. Den er indbefattet i den Restauration af Lag, hvorom vi have talt. Den hele Høide af den nordlige Kolos er ligesom den af den sydlige, 15 Metre 3 Dele (48 Fod. Forsiden af den første forestiller ligesom den af den anden, Statuer i HautriliefTo Jsiske Figurer staae paa begge Sider af Benene, og en tredie meget mindre Figur staaer i Mellemrummet som adskiller dem. Men maa seer kun paa den nordlige Kolos det store Antal af græske og latinske Jndskrifter som bedæke begge dens Been; man har talt 72 deraf. Een af vore Colleger, Hr. Coqurbert, som en for tidlig Død bortrev fra sin Familie og sine Venner, har samlet en stor Deel deraf, men hans Papire ere tabte. Det havde været værd at sammenligne hans Arbeide med de Jndskrifter som ere publicerede af de Reisende Pococke og Norden. Disse synes at have været udhuggede efter anseelige Personers Ordre, saasom Præfecterne over Ægypten, Generalerne, Keiser Adrian selv og Keiserinde Sabine. Vi have samlet alle de, som de Lærde have kunne forklare; de udgiøre et Tillæg til denne Afdeling; vi have der tilføiet alle dem som vi have selv samlet, og som ikke endnu ere blevne publicerede. J Henseende til de Jndskrifter, som man formedelst deres Beskadigelse ikke har kunnet dechiffrere, kan man eftersee den engelske Udgave af Pocockes Reise, som synes at have copieret dem med Omhyggelighed. Alle disse Jndskrifterer til Memnons Roes, og bevidne, at de som have ladet dem indgrave, have hørt Lyden af Statuen. Det er mærkværdigt at ingen iblandt dem er fra Prolomæernes Tid, de ere alle yngre end Romernes Erobring. Sandsynligen har den ægyptiske Religion under Plolemæerne endnu været temmelig i Anseelse, og Monumenterne respekterede nok til at man kunde omhyggelig afholde de Profane og Udlændingerne fra den hellige Bygning, hvor der, som vi nu snart ville faae at see de to Statuer, som nu beskiæftige os, have været indsluttede. Denne Tidsalders Historie, og nogle Monumenter som ere nyeligen fundne stadfæste i det mindste dette, saasom Jnd skriften paa Stenen fra Rosette, som bekræfter at Polemæerne beskyttede den ægyptiske Religion, og at de selv beskiæftigede sig med at vedligeholde Templerne. Derimod under Romerne var den ægyptiske Religion ringeagtet, at man saa skal sige, og undertrykket, og dersom man kan troe Strabo, fandt man ikke meere i Templerne disse duelige og lærde Præster, til hvilke Plato, Solon, Endoxus, og de største af Grækenlands Philosopher reiste, for at modtage Underviisninger i Videnskaber og Viisdom. Man saae ikke der uden uvidende og unyttige Mennesker, som vare hengivne til Overtroe, og som intet havde beholdt tilbage af de gamle religiøse Jnstitutioner, uden Skikkene og den udvortes Gudsdyrkelse.