Berlingske Tidende, 1764-12-03
London, den 9de Novbr. Jmellem vores Hof og det Portugisiske ere nogle Underhandlinger i Gjæring, angaaende Bekostningerne, gjorde paa sidste Krig, og en Handels Anlæggelse imellem Engelland og de Portugisiske Øer i America. Her tales nu om at forandre Regieringsformen over vore Americanske Provincer, at Provincial-Forsamlingerne skulle afskaffes, og Provincerne indlemmes under den Engelske Regiering; at derimod hver af disse Provincer skulle erholde sin Repræsentant i det Storbritanniske Parlementes Underhuus, hvilke skulle see paa deres Beste; men om en og dette Forslag var giørligt, er det dog at tvivle paa, at det lader sig saa læt sætte i Værk, som nogle ville troe. Ny-Engelland har i Aar brugt 246 Fahrtøyer til Stokfisk Fangsten paa Terre Neuve og de andre Engelske Provincer i Forhold. Man har nye Efterretninger at 3 Spanske Krigskibe have været seete paa de Guineiske Kyster, i Egnen ved Floden Sherborough, hvilke syn tes at sætte Coursen til Sierra=Liona. Paa Øen Grenada ere 43 Sukkerværker anlagte af Engelske Undersaatere, siden Freden, af hvilke haves god Fordeel. Derimod erfares fra Ost=Florida, at hverken Clima eller Jorden der ere beqvemme til Ries=Avlingen. Man har gjort en Plan til at anlægge en nye Stad paa Øen Minorca: Bliver den fuldført, da skal Staden kaldes Georg, til Hs. K. H. Printsens af Wallis Ære. Paa Stedet er en god Havn, og det ligger særdeles beqvemt til Handelen. En Herre, som har været i Dunkirken, forsikrer at Grunden af denne Stads FæstningsVærker, hvilke skal være nedrevne, ligger i Behold indtil 3 Fødder under Vandet, og at de kostbareste Materialier af det nedrevne, blive giemte i 3 store Magaziner. Vort Societet til Handelens, Manufacturers &c. Forfremmelse, hvilket er oprettet for 10 Aar siden, bestaaer nu af 2500 Lemmer, hvilke hver betale 2 Guineas aarlig, saa at Societetet kan uddeele over 4000 Pd. Sterl. aarlig i Præmier. Nu foreener et nyt Sælskab sig, kaldet: Societet til Veltalenhedens Befordring, i hvilket enhver som har Lyst, kan blive Medlem, og underskriver sig da for noget vist, efter Behag; af de Penge, som saaledes samles, skal uddeeles Præmier til dem, som forfærdige de beste Stykker i Tale=Kun steen. - Man har her nu travelt med at giøre endeel Fregatter, Chalouper og Corvetter i Stand, til at krydse paa de adskillige dette Riges Kyster, for at forhindre Contrabande Handel. Compagnieskibet Glatton er ankommen paa Themsen fra China, og 2 fra Bengalen ere i Vente. Fra Oxford berettes, at den 5te hujus har man der mærket Kl. 4 om Morgenen et stærkt Stød af Jordskiælv, hvilket dog ingen Skade har foraarsaget. Man har berettet at Græve de la Lippe=Bückeborg skulle have sat 50000 Pd. Sterl. udi Actier i vore Compagnier, men der er slet intet om. Den Chursachsiske extraordinaire Envoye, Græven af Brühl, som ankom den 5te, havde Audience den 7de, da hanover gav sit Creditiv, hvorpaa han siden havde Samtale med de Kongel. Ministere. Samme Dag blev holdt et stort Conseil i St. James, hvor blant andre vare tilstæde LordCanceleren, de fornemmeste Dommere i Riget, og iblant dem Hr. Pratt. Man troer at det har angaaet Hr. Wilkes, som ikke mødte den 6te for Retten i Westmünster, til hvilken han var indkaldet under Straf at forvises Landet, i Følge Rigets Love, og efter den Sædvane, som eri Brug ved Over=Retterne. Man vil og sige, at denne Forviisnings=Dom er allerede fældet over ham. Fra Derby beret, tes, at fattige Folk der maa næsten omkomme af Humer, da de allernødvendigste Ting ere i en saa høy, og Daglønen i en saa lav Priis, at der er største Ullighed, og man frygter for slemme Følger. Kulsvierne i den Province, af Fortrydelse over at Ost er saa dyr, have rottet sig sammen, fordærvet adskillige Sluser, som befordrede Handelen for Trent, have og truet at ville rive de Magaziner ned, hvor man forvarer den Ost, som man har i Sinde at sende til London at sælge; de Kiøbmænd, som denne Trudsel angik, have derudover taget Tilflugt til Milicens Forsvar. Af Breve fra Glocester har man, at i samme Province har aldrig været virket saa megen Ost som i Aar, men den har tillige aldrig været saa dyr, og det fordi at Forpagterne have forbundet sig i deres Contracter med de Opkiøbende, saa stærk, at de ikke tør sælge en eeneste Ost til deres fattige Naboer; at Uld=Manufacturerne i samme Province, hav meget forfaldet, saasom Spindere og andre Arbeydere drage bort, efterdi Dyrheden paa Fødevahrene giør at de ikke kunde leve ved Arbeydet, og det i sær siden Mosten er bleven ligesaa dyr som Øllet, formedelst den derpaa lagte Accise. Midt i slig en Jammer kommer den Frihed som vi nylig have erholdet, at indføre Fødevahre fra Jrland ret til pas.