Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-10
Fra Berlin erklæres Alt, hvad offentlige Blade hidtil have sat i Omløb om Forhandlingerne paa den Wiener Minister-Kongres, for Fabler og løse Gisninger. Den østerrigske Note om de italienske og pohlske Flygtninges forsøgte Jndfald i de sardinske Stater var ikke stilet til Regjeringen selv i Schweitz, men bestod i en Depesche fra Fyrst Metternich til Ambassadeuren Grev Bombelles, hvis Jndhold Denne skulde bringe til Præsidentens Kundskab. Forbundsregjeringen har ogsaa i et nyt Cirkulaire til samtlige Kantons-Stænder opfordret dem til at bringe alle de Pohlakker, som have deeltaget i Toget mod Savoyen, under Eskorte til den franske Grændse; thi - hedder det - skal Schweitz fremdeles bevare sin Ret til at være et Asyl for alle ulykkelig Forfulgte, da maa der nødvendigviis gjøres Forskjel paa de Rolige og Fredelige derimellem, og dem, som ud fra det Land, der optog dem med Gjæstfrihed, søge at forstyrre andre Landes Rolighed. Desuden paalægger den Schweitz tilstaaede Neutralitet det ogsaa Pligter imod Udlandet, hvilke Vi aabenbar vilde krænke, hvis Vi tillode fiendtlige Angreb uhindret at forberedes i Landet og iværksættes fra dets Grændser af." Jfølge den franske Ambassadeurs Forskrift skulle de fra Waadtlandet bortviste Pohlakker betræde Frankerig, ved Ger og i Calais indskibes til Engelland. Enhver af dem maa desuden underskrive en Ansøgning, hvori han ydmygst udbeder sig Hs. Majestæt Kong Ludvig Philips Tilladelse dertil. Grev v. Waldstein skal være indtruffet til Paris, for at aftale fælleds Forholdsregler angaaende hine Flygtninge, som Man mener den franske Regjering vil lade samle og deportere til Afrika. J Rom har Man neppe ændset den hele Begivenhed, da ethvert Forsøg af dette Slags under de nærværende Forhold kun maa ansees som end et Middel til at befæste det monarkiske Princip. Det større Vægt lægges her paa det spanske Anliggende, og siden Hr. Zas Udtrædelse synes Pavehoffet, som ikke har glemt, hvad Cortes vovede for 12 Aar siden, og stedse havde sin vigtigste Støtte i Spanien, endnu mere tilbøielig til at erklære sig imod Dronning=Regentinden. J Anledning af det østlige Anliggendes fredelige Afgjørelse, bemærker en Skrivelse fra den russiske Grændse ogsaa, at den engelske og franske Regjering kunde prise sig lykkelige, hvis Forvirringen paa Halvøen var sin Ende saa nær, thi Hr. Zas Udtrædelse af Ministeriet, som ogsaa har gjort stor Opsigt i Petersburg, beviser tilfulde, hvad Bevægelsens Partiet her fører i Skjoldet. Rusland havde endog gjort det Zeaske Systems Opretholdelse til en betingelse for Regentindens Erkjendelse; men siden Monarkiets Sag saaledes synes tabt i Spanien, eller dog først kan haandhæves efter blodige Kampe, kan der neppe ventes noget Skridt til hendes Fordeel fra Ruslands Side, og det er muligt, at dets Minister vil forlade Madrid. Angaaende de bekjendte Protester imod den russisk tyrkiske Traktat siges sammesteds, at Man først i Paris syntes at føle, hvor upassende det var at blande sig i fremmede Sager; i London viste Man sig mere haardnakken, og længe havde Lord Palmerston sin Ansvarlighed for Parlamentet til Paaskud, men endte med stiltiende at erkjende sin Uret, og vil nu ventelig blive den Første til at fremstille Sagen under det rette Synspunkt for Parlamentet. al Om de i Frankerig landede Pohlakkers Utaknemmelighed imod den preussiske Regjering bemærkes fra Petersburg, at samme ingen Forundring her vakte, da Man strax, paa Efterretning om deres Jndskibning til Amerika, spaaede, at den preussiske Regjerings Høimodighed vilde give dem en ny Leilighed til at vise deres Karakteer i sit sande Lys. Og angaaende det af de polske Flygtlinge vovede Jndfald, i Savoyen hedder det, at den franske Opposition sandsynligviis vilde have istemt sit Litanie over Folkerettens Krænkelse, ifald det var lykkedes den sardinske Regjering at faae fat paa den saakaldte General Ramorino og hans vakre Staldbrødre og ladet dem skyde som Stratenrøvere. Vicekongen af Ægypten har nu ogsaa lukket Døren for de Pohlakker, som, forførte af nogle franske Avis=Artikler, begive sig til Ægypten, for at søge Tjeneste; men derhos yttret sin Deeltagelse for Ulykken, og lovet, paa sin Bekostning at sende dem tilbage til Frankerig.