JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
En med Kongelig Privilegio forsynet Giestgiver=Gaard i en af Sællands Kiøbstæder, bestaaende til Gaden af 14 Fag, 2 Loft høy, Ege Bindings Verk, 2 Længder i Gaarden paa begge Sider, og 2 Lofte med Ege Tømmer, Tverlængene til Haven af lige Bredde som til Gaden, Haugen er fuldkommen 16 Favne dyb, fersk Pompevand i Bryggerset, med behørig Brændeviins og Brygger Redskab, samt Støbekar paa 30 Tønder med Jernbaand til, i BrandCassen vurderet for 2400 Rdlr., og om forlanges kand tillige bekommes behørige Meubler samt 18 til 20 Sengesteder, er enten under et eller separat til Kiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
En Dreierbænk med alle sine tilhørende Jnstrumenter er til Kiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Allerstørste og beste Sort Kirke=Abelater ere for billigste Priis til Kiøbs at bekomme hos Organist Holm i Kiøge. Et meget magnisique Contra F Claveer med Elfenbeens Claverer, samt et usædvanlig stor Hakkebret, er her indsat til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
NB. Got Rug=Meel er til Kiøbs a Tønden 16 Mk., hos Sr. Peder Huulegaard paa Kultorvet.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Gode Karper Pundet 1 Mk. 4 Sk. samt andre Sorter levende Fisk, er for billig Priis til Kiøbs at bekomme hos Arent Falk i Sr. Pallasses Gaard i Høybrostrædet. Pommersk Vindues Glas, sælges i Kisteviis paa Adres En smuk rød Vallak, som er brugt til at ride, er til Kiøbs som herfra anvises. Nogle Tønder meget god grønsaltet Lax og saltet Torsk som melig er ankommen, er for civil Priis til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises. Hos Jørgen Bech i Nyehavn, er til Kiøbs, Citroner, Abel ster i Kister og 100 Stykker, god gammel Rom med videre, til billigste Priser.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Bøger og Skrifter. Francisci Petrarchi, des hochweisen fortreffichen Pocter, und Oratorn, zwey Trostbücher von Hulff, Trost undRaht im guten und widermartigen Glück, med adskillige billeder udi, og Regenten Buch aus vilen treffelichen alten und nenen Historien, i et Bind 9 Mk., er her indlagt til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Fra Pressen er udkommen en Oversættelse af Hr. Professor Gellerts Breve, tillige med samme berømmelige Mands Practiske Afhandling om den gode Smag i Breve. Afhandlingen, som har det første Sted i dette Skrift, giver fuldkomne og tydelige Regler, for enhver Art i Skrivemaaden, den er ligesaa tienlig og nyttig for Læg=Folk, som for de Studerende, og Kiendere have for lang Tid siden holdt den høystnødvendig og nyttig at læse for enhver, der enten offentlig eller iblant Venner vil udtrykke sine Tanker paa en ordentlig og behagelig Maade. Brevene angaaende, da ere de, de fuldkomneste Mynstre i sit Slag. De vise Vennen, den anstændige Maade paa hvilken han skal udtrykke sig til sin Ven, Clienten til en Patron, Tieneren til sin Herre, eller en Elskere til sin Kiereste. Kort, de vise den naturligste Vey til at skrive et Brev i al Slags Begivenhed, og i steden for den Søvuagtighed, og de mange utidige Omsvøb, som giøre de sædvanlige Breve saa vanskabte, anføre disse den agtsomme Læsere til en meere munter, kort og naturlig Orden. Oversættelsen er gjort saa nyttig som Originalet ved Hr. Magister Badens Fliid og Styrke i begge Sprogene, og faaes til Kiøbs for 4 Mk. 8 Sk. paa Postpapiir, og paa Trykpapiir for 3 Mk., hos Boghandler Ackermann paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboderne, hos Henneberg i Cannikestrædet lige over for Regentzen, hvor Støvlen hænger over Døren, hos Schiønning paa Regentzen, hos Bogbinder Berg paa Uhlfelds Plads, og hos Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Les Interets presens des Puissances de Europe 2. Tom. ave le supplement aux Interets &c. par Monsr. Rousset, 4. E. B. 6 Rdlr. Loccenii Historia Svecana& ejusd. Antiqvitates Sved Gothicæ, 4. E. B. 2 Rdlr. Terentius P. Antesignani Rapistagnensis Lugduni 1590 m. 8, rar, 2 Rdlr. Bibliotheca Uffenbachiana, 4 Tom. 8. E. B. ex. nitid. 3 Rdlr. Speculum Guilielmi Du randi cum additionibus J. Andre, in Folio 1494 var 2 Rdlr. ere her indlagte til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
NB. Sal. Hr. Professor=Evalds velbekiendte Skrifter, nem lig: Concordantzens alle 3 Tommer, 6 Rdlr. Prædikenerne, 1 og 2 Tomme, a 5 Mk., 3 4, og 5 Tomme, a 5 Mk. 8 Sk. Chronologien over det gamle Testammente, 1 Mk. 4 Sk. Det nye Testammente, 4 Mk. 4 Sk. Den sande Viisdoms Kilde, 1 Mk. 3 Sk. De Troendes Sieles daglige Opmuntring, 1 Mk., er endnu som tilforn at bekomme i Kiøbenhavn hos Sr. Huulegaard, paa Kultorvet, i Trundhiem hos Sr. Svabo, i Christiania hos Boghandler Sr. Bruun. Disse Efterretninger udgives af Andersen og Holck 2 GanEn complet Samling af Baron Holbergs Danske Skrifter, samt en Deel gode og vel conditionerede Danske Juridiske Bøger, er til Kiøbs, som herfra anvises. C. H. v. Bogatsky gylden Skatkiste, et Sprog til hverDag i Aaret, meget findrig forklaret og sluttet med et opbyggeligt Vers, tillige med et Anhang, kaldet: Livets Strømme, uindbunden 1 Mk. 8 Sk. saavelsom indbunden i alle Slags Bind, som findes til Kiøbs hos Michael Holmboe i store Grønnegade i den store Elephant, i de Herrer Rothes og Peltes Boglade paa Børsen, i Hr. Prips Boghandling paa Ulfelds Plads og hos Mester Snedker Sr. Rubach i Høvlen i Pederhvitfeldstrædet.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Capitaler. 3000 Rdlr. forlanges i got Huuspant, som er forsikkret for 4000 Rdlr., og dette Aars Magistrats Vurdering for 4800 Rdlr. som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Til forestaaende 11 Junii er 8000 Rdlr. paa første Prion tet og tilstrekkelig Pant at bekomme, som herfra anvises. 9000 Rdlr. er til førstkommende 11 Junii paa første Prionitet i Huus=Pant at bekomme, som herfra anvises. 800 til 1000 Rdlr. kand til 11 Junii imod første Prioritet, i got Huus=Pant herfra anvises. Paa antagelig got Pant anviser Procurator Lorenzen udi af gangne Sr. Ortmanns Gaard i Gottersgaden boende, 5 a 6000 Rdlr. enten adskilt eller i en Summa. Til nestkommende 11 Junii kand en Capital af 5000 Rdlr. faaes til Laans paa første Prioritet udi Jordegods eller andet god Huuspant her i Staden, som i Brand=Cassen er forsikret, som herfra anvises. 1000 Rdlr. er enten strax eller til nestkommende 11 Junii at faae til Laans paa første Prioritet udi forsvarlig got Huuspant, hvorom behagelig kand vedtales med J. Hansen logerende udi Hans Excellence Hr. Geheime=Conferentsraad og Ober=Ceremonie mester von Plessens iboende Gaard i Klareboderne.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Conditioner ledige. Et skikkeligt Mands Barn, som har et got Begreb, og har Lyst at lære Uhrmager Prøfessionen, kand en god Condition herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
En skikkelig og fuldvoxen Dreng kand en Tieneste hvor der gives Klæder og Kostpenge, herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Tienestsøgende. Et honet Fruentimmer søger Condition, enten som FruerPige eller som Huus=Jomfrue enten strax eller til Michelsdag. En Student som kand paatage sig at informere honette Folkes Børn i det Franske Sprog saavelsom i andre Videnskaber, tilbyder sin Tieneste, som herfra anvises. En skikkelig Person, søger Condition enten som Stats=Jæger, hos et Herskab, eller som Skytte paa Landet.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
En Person, der er vant ved Pennen, skriver og regner got, samt forstaaer det Franske og Tydske Sprog, søger Condition, som Skriverkarl eller Fuldmægtig eller og som Secretair hos en Herre, som herfra anvises. Bortkommet, En liden hvid langhaared Spansk Hund, klippet over Ryggen, et fra et fornemme Herskab bortløben; hvo samme skulde overkomme, ombedes at levere den til sin Eier, som lover en god Douceur, og herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Fundne Sager. Et Stykke blommet Pelan af 12 og en halv Alen, er funden i Tiirsdags paa Amager=Torv, som Eyeren imod dette Avertissements Bekostning med 10 Sk. herfra kand afhente. ge ugentlig her i Staden, og afgaaer med Posten hver Løverdag
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Kiøbenh. allene Adresse=Cont. for Danmark. udgives her i med Mandagen i Videre om Kiøbenhavn. See Nr. 33. Cd Derved blev det ogsaa indtil hen imod Enden af Kong Friderich den Førstes Regiering. I Viborg og adskillige andre Danske Byer brød Sandhed langt bedre igiennem, end som i Kiøbenhavn, hvor biskop Lauge Urne og Lærerne ved Universitetet gjorde alle Anstalter til at lukke Lyset ude, og Kongen som holdt Hof i Holsteen, men kom kuns paa kort Tid til Kiøbenhavn, kunde ikke stort udrette andet, end at han selv bekiendte sig til Evangelium, og forbød at tvinge nogen i Religions Sager. Omsider gik man dog videre, nemlig, A. 1529. De Kongen havde antaget Magister Hans Thausen til sin Hof Capellan, for at skaffe ham desto vissere Beskyttelse mod Pøbelen, og ladet ham tage Afsked fra Viborg, for at prædike i Kiøbenhavns Nicolai Kirke. Der var Mester Morten bleven udlet, men Thausen, havde bedre Lykke. Hans Gave til at undervise og overbevise, var ledsaget med saa megen giennemtrængende Aands Kraft, at de, som ville, kunde ikke giøre ham Modstand, og de, som i Begyndelsen havde gjort det i blind Redelighed, vendte om, gav Sandheden Rum, og bleve hans beste Venner og Forsvarere. Særdeles fik bemeldte Kirke stort Tilløb i Augusti Maaned, da Claus Mortensens Danske Oversættelse af Davids Palmer, nyligen trykt i Rostok, blev der indført til offentlig Brug.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
J næstfølgende Aar 1530, fandt Sandheden bedre Leylighed til at bryde igiennen, formedelst en offentlig Theologisk Samtale, anstillet i denne Kongelige Residentz og et ter Kongelig Befaling. Dertil havde man ved offentlige anslagne Patenter ladet indbyde begge Parthiers Formænd og Anførere, hvis Navn saa vel som deres fælleds Paastand og offentlig aflagde Bekiendelse, udførligen kand læses i Annal. Tom. H. p. 834. til 848. Slutningen blev, at da Papisterne ikke holdt Fod skiønt de havde hentet sig en Forfægter navnlig Doctor Stagefyr fra Cøln, saa bekræftede Kongen og Rigens Raad det Simultaneum, eller den fælleds Toleranz for Me Odenseiske Rigs=Dag. digheder. K. privilegerede Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 3 Mai. begge Religioner, som allerede 1527, var tilstaaet paa den Dermed skulle begge Parter nøyes og fordrage hverandre indtil et Concilium Generale kunde afgiøre alle StriJmidlertid havde en Deel af det Kiøbenhavnske Borgerskab under Anførelse, af den siden ved sit Oprør navnkundige Borgemester Ambrosius Bogbinder, og med ham særdeles Willem Rang; Hans Sort; Rasmus Bager; Hermand Rølling; Thøger Skipper; Jacob Pottemager, og Peder Guldsmed; ladet sig forlede ved en urevangelisk Nidkierhed, til at indtrænge paa tredie Juule=Dag Ao. 1531, i vor Frue Kirke, og deraf at fordrive Canikerne, som ville forsvare deres Helgenes billeder. Disse sidste fik Øresigen, bleve bespyttede, sønderslagne, og nedrevne fra deres Sted, samt kastede paa Jorden. Den kunstige Alter=Tavle stod Fare for at blive paa samme Maade mishandlet, da Byefogden indfandt sig med noget Mandskab, og stillede denne Tumult. Fraden Tid af mener O. Slangendorp i sin Orat. de Initiis.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Doctr. in Dania, at den rene Lærdom blev prædiket i vor Frue Kirke. Men det er ikke saa; thi til videre Oprør at forebygge, lod Kong Friderich Kirken tillukke for begge Parthier, og i næste Aar skede det, skiønt mod hans Villie, at Can kerne fik den igien og bleve Mestere deraf indtil 1536, da den siden af en Collegiat eller Dom=Kirke blev en Luthersk Sogne=Kirke for St. Petri og St. Clementis SogneFolk, foruden hvis allerede laae dertil.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
J forbemeldte Aar 1531. og efterfølgende, maatte og saa de fleste Kloster=Folk i Kiøbenhavn forlade deres Be lig, og omskifte deres Leve=Maade, efter at al Betlen for Dørene blev dem forbuden, hvilket Franciscanernes General Hans Brunmønster med Gardianen Bernhard og Vice=Gardianen Hans Stephensen i et Brev declarerede at være Aarsagen, hvorfor de havde opladt Graa=Brødre Kloster til Stadens Magistrat. Saa maatte og Due=Brødrene indrømme Helliggeistes Huus og Kirke til et Hospital, og Carmeliterne eller de hvide Brødre i St. Peders Stræde, sagde og deres Kloster Farvel. Tilforn er meldet, at Kong Christian den Anden have de skienket dem, saasom boede uden for Byen, førende den under Kong Friderich den Første blev udvidet, St. Jørgens Capell. Dette findes at være dem igien frataget Ao. 1522. fordi Broder Paulus Elie udi en til Hove holden Prædiken aldeles ikke havde stræbt at behage Kongen.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Ved samme Tid maatte St. Claræ Søstre og andre Kloster=Folk i Kiøbenhavn, ligesom over alt udi Provinserne tage Afsked. Heraf tog forbemeldte Broder Paulus Eliæ, ellers kaldet Wendekaabe, Anledning at tilskrive Kiøbenhavns Jndbyggere den Traktat: Eapli ario Canonis Mislæ ad Hatinentes, og deri at spaae deres Bye en stor Ulykke, som inden hundrede Aar (stor Forsigtighed af en Spaamand, skulle ramme den, fordi den havde udlaget saa mange hellige Guds Mænd. Dette besaarede Mag. Hans Thansen i et andet Skrift, menende, det var ikkuns lade Buge og unyttige Folk, man havde forpligtet til en ordentligere Levemaade.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Ved Kong Friderich den Førstes Dødsfald i Foraaret, 1533, fik de Evangeliskes Frihed i Kiøbenhavn og anden steds et farligt Stød paa nogle faa Aars Tid. For at være betænkt paa et nyt Konge=Val holdtes strax en Rigs=Dag i Kiøbenhavn. Der glemte biskopper og Prælater ikke at besvære sig over den formeente nye Religions Udbredelse, dem og deres til største Afbræk, med Paastand, at den for sex Aar siden til Odense gjorte Constitution om Tolerantz maatte afskaffes. Hertil havde Rigs=Raadene og andre af Adel ingen Øren, deels fordi de fleste af dem indsaae Kirkens dybe Fordervelse og høye Trang til en Reformation, deels vel ogsaa, fordi deres egen Fordeel, nemlig Ret til alle fyrgetyve Mark Sager paa deres Gods, var dem ved bemelte Odenseiske Reces tilstaaet og Kirken frataget, hvilket viseligen var indflettet udi bemeldte Constitution, og ved GudsForsyn reddede den fra Kuldkastelse. Dog kunde Adelen ikke afværge en anden nye Reces, som ved Omsvøb sigtede til samme Øyemerke, og findes hos Hvitfeld ved Aaret 1533, samt i Annal. P. T. 11. pag. 837. Derimod protesterede nogle af Adelen, særdeles Mogens Goye og Erich Banner, men forgieves. De Evangeliske komme i stor Betryk. Deres beste Anførere Mag. Hans Thausen blev citeret til Raadhuset. Han mødte der, hørte adskillige beskyldninger imod sig og sin Lærdom, men forsvarede sig som en Mand der havde god Tillid paa sin Sag, og dens almægtige Beskiermere, skiønt han, saasom Folkets Forfører, blev dømt skyldig til at rømme de tvende Stifter Sielland og Skaane. Gierne havde man besluttet noget haardere imod ham, men torde ikke, af Frygt for Borgerskabet, som elskede ham høyligen, og havde til hans Forsvar samlet sig uden for Raadhuset, hvor Prælaterne ved deres Hiemgang stode i større Fare, end Thausen, saa at denne endogsaa maatte stille den opbragte Pøbel med christelig Tiltale, samt ledsage biskop Joachim Ronnov til sit Huus, hvor denne gav ham Haanden med Tak for hans bistand, ligesom han og kort efter, ved Mogens Goyes og hans Datters Sophie Mellemhandling, ophævede det Forbud mod Thansen i sit Stift. Herpaa fulgte den Borgerlige Krig og Kiøbenhavns nylig ommelte langvarige Beleyring.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Efter Stadens Jndtagelse var en af Kong Christian den Tredies allerførste og vigtigste Forretninger, at lade den 30te October paa gammel Torv holde et saa kaldet Bursprog eller offentlig Samtale med Almuen, om det Hoved=Spørsmaal. Enten man ønskede, at de Geistliges Kirke=Regiment og deraf hængende Romersk Catholske Regiment, herefter skulle bestaae eller ikke? Da nu det sidste med høy og samtydig Røst blev bekræftet, saa gik Reformationen for sig, efter at man allerede et Par Maaneder tilforn havde brugt den Forsigtighed, at lade alle Bisperne hver for sig og de andre afvidende arrestere, indtil de fleste af dem frasagde sig deres forrige, Stand og Myndighed, da de igien fattes paa frie Fod og bleve forsynte deres Livs=Tid med Cronens Forlehninger. Dette er taget af Origines Hafniensees, som sælges i den Re thiske Boghandling paa Børsen for 3 Rdlr. Nota over den i No. 32, anførte nye Stiftelse.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Justice=Raad Nissen declarerer hermed, at han hverken selv eller T ved andre, haver givet allermindste Anledning til det som er indført udi Adresse=Contoirets Efterretning Nr. 32. ved Leylighed af den der angaaende Glostrup og Wallensbechs Kirker med videre recenserede Fundatz; thi vel er denne Fundatz indrykket udi den 8de Tomme af Hr. Justitz=Raad de Hoffmans Samlinger, hvoraf Recensionen ventelig er uddraget; Men paa den Maade og i Henseende til den affecterede Stiil samme er indført udi Adresse=Contoirets Efterretning Nr. 32. dermed er Justitz=Raad Nissen heel misfornøyet, hvilket hermed tilkiendegives, paa det ingen skal tænke at det er skeed med hans Villie eller Samtykke. Curiense Kunst=Stykker at see.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Da den Tid snart forløder, udi hvilken de meget curieuse Vox Præsentationer, alle i Legems Størrelse, hvis lige hverken her eller nogen andensteds tilforne har været til, og som hidindtil har funden alle respective Tilskueres fornøyelige biefald, udi det første Huus over Christianshavns Broe, paa venstre Haand fra Staden, hvor en illuminered Logte over Døren udhænger, bliver at see, Saa har man foruden den forhen fastsatte Priis for fornemme Personer af Borger=Standen, som fremdeles continuerer, nemlig 1 Mk., for at fornøye det hele Publicum, nedsat Prisen. for den ringere Stand og deres Børn, samt Tieneste=Folk af begge Kiøn, til 8 Sk. pro Person; men Stands=Personer, betaler efter een deres Caracteer anstændig Genereusitet; saasom man haaber at de, som noble, uden Taxt distinqverer sig; Thi bliver enhver efter Stand og Condition, som vil profitere af efterfølgende besynderlig curiense Præsentationer udi den korte Tiid de endnu forestilles, herved respective og venligst dertil invitered. Præsentationerne skeer om Morgenen fra Kl. 9 Slet, indtil og Aftenen ved den sædvanlige Borger Tid; Mens da Aftenen hver Dag bliver kortere, og alle Ting presenterer sig smukkest ved Lys, saa bliver herefter Jlluminationen hver Aften precis Kl. 6. antændt, og forestilles altsaa : I den første Sahl.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
En næsten hundrede Aar gammel Kone klædt i Amager Habit, som neyer sig for Tilskuerne. Tolv ordin, Personer, nemlig : sex Munke, sex Nonner og en Pillegrim med bare Fødder, der i øvrigt acrurat ere klædede, som de gaae i Klosterne; ia nogle af dem har en vis Bevægelse, som er noget særdeles udi dette Arbeyde. Disse sidde ved et Bord som er dækked og garnered med allehaande Rætter af Vox, saasom: Tærter, Posteyer, stegte Kyllinger, Snepper, Harer, Vestphalske Skinker og dito Pølser, Adskillige Slags Frugter og Blomster Jtem mange Slags stegte Fiske og Hummer; Allehaande, saavel inden, som udenlands Brød, med mere som er for vidtløftig at anføre. Ved bemeldte Bord sidder af Mandkiønnet: 1.) En Capuciner Barfod. 2) En Dominicaner. 3) En Jesuite. 4) En Francisenner. 5.) En Minorite, og 6.) En Creutz=Broder. Af Fruentimmer=Kiønnet er: 1.) En Clariste med bare Fødder. 2.) En Ægidii. 3) En Urseline. 4.) En Augustiner. 5.) En Dominicaner, 6.) En Capuciesse. Og paa det enhver strax kand kiende enhver Person i særdeleshed, saa ere de marqverede med smaa Billets hvorpaa deres Navne findes skrevne og hæftet paa deres Habit. I den anden Sahl eller Stue.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Den Ægyptiske Dronning Cleopatra i Livs=Størrelse af Vox, dog saavidt som Ærbarhed befaler, forsynet med ægte rige Klæder, og en Slange i Haanden, hvis blodige Bid kand sees, baade paa Dronningens Bryst og Arme. Hun sidder paa et overtrokken, Amphitheatre med Decorationer, der forestiller en Kirke=Muur, som heel igiennem stærk med Lys er illuminered. Næst ved Siden af hende, ligger hendes Elskere Marcus Antonius i en overalt prægtig forgyldt Rustning, med hans Sværd liggende ved Siden, ligesom han haver stukken sig ihiel; saa man seer begge disse Elskendes Tragiske Ende.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Ved Siden sees en barfoded Ægyptisk Bonde, bærende en magnisiqve Frugt=Kurv, hvorunder Slangen Aspis er skiuled. Atter ved den anden Side sees en meget liden Dverg, som Grevinden af Omska fører med sig paa Reyser, udi et med massiv Sølv beslagen Glas=Buur. Denne Dverg er en Polsk Herremand, nu 24 Aar gammel, og er dog ikke fuldkommen en Hamborger, Alen høy, men ellers temmelig proportionered og ligner gandske Originalen; saa det er uden Tvivl det mindste Menneske der har været til
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Ved begge Sider i den første Sahl seer man alle Europæiske Konger, som i afvigte Aar virkelig haver regieret, deres BrystBilleder i Livs=Størrelse paa fiin Netteldug, illuminerede, med enhvers Vaaben neden under. Paa den ene Side forestilles: Keyserinden af Rusland, Kongen af Frankerige, Dannemark, Sverrig, Engelland, Preussen og Spanien.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Paa den anden Side er at see, Den Romerske Keyser, Dronningen af Ungarn, Kongen af Pohlen, Sardinien, Neapolis, Sicilien, Portugal og Paven i Rom. Disse Portraits bliver ved Indgangen bevogtet af tvende illuminerede Grenadiers. Ligesom Cleopatræ Historie bevogtes af tvende Romerske Soldater.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Da her nu overalt er saa mange Kunst= og prægtige Asvexlinger, saa at Øyet, hvorhen det og vender sig, bestandig har nye Forandringer at see, saa troer jeg: At hverken Veyen eller Depencen, skal fortryde nogen Curioritet=Elskende. Tilsidst anmodes enhver efter Stand og Condition, ærbødigst og ydmygst: At ingen rører ved nogen af Præsentationerne, efterdi samme som af Vox ere pouserede, let kand beskadiges og brækkes i Stykker.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Dersom det og maatte behage høye Rang= og Stands=Personer, for dem selv allene om Dagen at see disse Præsentationer ved fuld Jllumination; kand samme efter befaling dermed tillige opvartes, naar samme ikkun en Time forud bliver bekiendtgjort, paa det at Værelserne imidlertid kand formørkes og Jlluminationerne antændes.
Københavns Adresseavis, 1762-05-03
Befordringer. Ved det Kongelig Grenadeer=Corps er Major Hr. von Scholten med Caracter som Oberst gratificeret. Ved den Kongelig Liv=Garde til Fods er Hr. Oberst=Lieutenant von Holstein ligeledes med Oberstes Caracter benaadet. Ved det Danske Artillerie=Corps er den caracteriserede Artillerie=Lieutenant Hr. von Wallern som virkelig Lieutenant, den caracteriserede Styk=Junker Hr. von Lohse som virkelig Styk=Junker, Reforme Fyrverker Hr. von Reichard som virkelig Fyrverker, den caracteriserede Capitain Hr. von Stricker som virkelig Styk=Junker. Reforme=Fyrverker Hr. von Thranmoes som virkelig Fyrverker blevne udnævnede, og Styk=Junker Hr. von Schytte med Artillerie Lieutenants Caracter bleven gratificeret. Fyrverkeren Hr. von Flinth med Styk=Junkers, og Under=Officier von Holck med Fyrverkers Caracter blevne beskikkede. Ved det andet Jydske Cavallerie=Regiment er Reformees Cornetterne von Schuz; von Majoll, von Mensing og von Lesser som virkelige Cornetter, og Vagtmester Christian Erich von Blangsted som Adjutant blevne beskikkede. Ved det første Fyenske Regiment til Hest ere Reformees Cornetterne von Schlemann, von Lüttichau, von Waltersdorf, von Tries; von Weldingh og von Dizel, som virkelige Cornetter, og Vagtmesteren Frantz Henning v. Hoffmann som Adjutant ved Regimentet blevne beskikkede.