Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-20
(Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Frankrig. Moniteuren af 8de Julii indeholder følgende fra den Keiserlige Sydarmee i Spanien, Ophævelsen af Badajoz's Beleiring. Overgeneren for Portugals-Armeen, Hertugen af Ragusa, brød op i de første Dage af Junii, for at tvinge det af Wellington efterladte Armeecorps, som beleirede Badajoz, til at ophæve Beleringen, og tvinge det tilbage over Coa. Den 5te kom han med Fortraven af 2000 Heste til Cindad Rodrigo. Fienden tiltraadte sin Tilbagemarsch om Natten. Hertugen lod dem Dagen derpaa forfølge af sit Rytterie, der dog kun stødte paa nogle Afdelinger af Craufurds Division, som neden for Rumerne af Almelda, kastede sig over Con, hvor de fratog dem nogle Fanger. Englænderne trak sig til Biergene, ved Sabugal og Alfayates, for at naae Tajo. Hertugen, rettede nu og sit Tog til Tajo. General Reinier ankom den 9de med sit Fortrav til Placentia. Den 12te gik 2 Divisioner ved Almares over Tajo, hvor der befandt sig en af stærke Batterier dækket Broe, over hvilken det Tid efter anden var kommen meget Mund- og Krigsforraad. Hertugen erholdt og en stor Broe=Eqvipage her, som han sendte til Egnen af Merida. Jmidlertid var Sydarmeen under Hertugen af Dalmatien bleven den 8de forstærket med 8000 Mand under Greven af Etion, holdt med sin høire Fløi Allmendraltjo besat, og stod i Begreb med at forbinde sig med Hertugen, af Raausaa. Wellington trak imidlertid sin af Mangel og Sygdom meget svækkede Armee sammen om Badajoz, med det faste Forsæt ved den største Anstrængelse, at indtage Festningen med Storm, inden begge Armeer forenede sig. Dette blev vel foretaget ved en frygtelig Jld, men afslaaet af Besætningen, hvorved 600 Englændere bleve paa Pladsen; en anden Storm løb ligesaa ulykkelig af. Jnden Wellington kunde giøre et tredie Forsøg, var begge Hertugernes Forening istandbragt ved Merida den 16de Junii, der nu ilede mod Babejoz. Wellington ophævede derpaa Beleiringen og vendte tilbage til Portugal, hvorved en Deel af hans Beleiringsskiøbs og hans Syge bleve tagne. Den 21de tog Hertugen af Ragusa sit Hovedqvarteer i Badajoz. General Philippon med sin Besætning har viist sig med Berømmelse. Breschen var overalt practicabel. Det 4de Armeecorps. Oprørerne i Murcia, som ville benytte Hertugen af Dalmatiens Fraværelse til at angribe Sebastiani, forsamlede sig ved Gor. Den 12te Maii recognoscerede Sebastian Fienden. Nogle Sabelhug vare tilstrækkelige til at opholde Fiendens Marsch, som trak sig tilbage til Banul, hvor de forskandsede sig. Den 24de brød Sebastiani op imod dem. Han traf paa Fiendens Forposter ved Ger. De bleve forfulgte med Saalen i Haanden til Venta. Da Fienden frygtede forat blive afskaaren, trak han sig tilbage til Lorca og Baesa. Nordarmeens lille Krig imod Røverne, føres paa det virksomste. Flere Hoveder for Røverne ere fangne, hvoriblant den rasende Urgate. Paa nogen Tid barde Epos igien organiseret sine Bander i Biergene ved Navaria, og erholdt nogle Vaaben af Juntaen i Valen a cia. General Coffacelli, Reile og Dumonstier brød op fra Vittoria imod dem. Den 14de stødte de paa Røvernes Hovedmasse, hvoraf 600 Mand bleve paa Pladsen. Disse Eiendige havde neppe Klæder paa Kroppen og vare slet bevæbnede. Deres Anfører og 14 Mand reddede sig.