JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Nykjøbing Skibslifte fra 29de Juni til 2den Juli. Jndklarerede: Jagten Cecilie Brandt, P. Rasmussen, at Feiø, fra Bandholm, ledig; Jagten Anna Kirstine, H. Hansen, af Guldborg, fra Nakskov, ledig; Sluppen Amalie Sophie, H.A. Brandt, af og fra Nakskov, ball.; Jagten De 4 Søstre, H. C. Thærø, af Ærøskjøbing, fra Faxø med Kalsteen. Udklarerede: Jagten Cecilie Brandt, P. Rasmussen, af Feiøtil Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Maren Kirstine, H. Hansen, a og til Nakskov med Brænde; Jagten De 2 Brødre, P. Jørgensen, af og til Faaborg med Korn; Jagten Elisabeth Juul, J. Marquardt, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; Jagten Anna Kirstine, H. Hansen, af Guldborg, til Nakskov med Brænde; Jagten Ellen Ring, J. R. Nielsen, af Svendborg, tiltil Flensborg med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Udenlandske Efterretninger. Den nyvalgte Pave, Cardinal Ferretti, har antaget Navnet Pius den Niende. Han ansees for at besidde et maadeholdende og forsonligt Sind, og hans Udnævnelse har fundet almindeligt bifald. Han er kun 54 Aar og er saaledes en af de yngste Paver, der nogensinde er bleven valgt. Man kan altsaa ikke denne Gang gjøre Cardinalerne den sædvanlige Bebreidelse, at de kun kaste deres Valg paa Mænd, hvis høie Alder ikke tillader dem nogen betydelig Virksomhed. Der er i Jtalien et Ordsprog, som siger: Non videbis annos Petri, 9: "Du vil ikke komme til at regjere saa længe som St. Peder". St. Peder beklædte, som man veed, sit Embede i 25 Aar. Dette Ordsprog er imidlertid ingen Troesartikel, og man kan gjerne uden Kjetteri udtrykke det Haab, at det dennegang ikke vil gaae i Opfyldelse. det vi antage, hedder det fra Paris, at Pave Pius den Niende vil anvende al den Jndflydelse, hans høie Stilling giver ham, til at vedligeholde den aandige Fred i den katholske Verden, og til at give de Stater, der staae under hans verdslige Tilsyn, de Forbedringer, de saa høiligen behøve, ønske vi oprigtig, at han maa blive saa gammel som St. Peder, og at hans Regjering maa vedvare længe til Gavn for Kirken, hvis Overhoved han er, og for de Folk, han regjerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Om Krigen imellem Nordamerica og Mexico erfares, at Americanerne have tvunget Mexicanerne til at rømme Staden Matamoras, som de derefter have besat, medens den mexicanske Hær har opslaaet sit Hovedqvarteer i San Fernand, omtrent 90 engelske Mile derfra. Americanernes Forhold paa det fjendtlige Gebeet skal være roesværdigt; General Taylor havde givet Befaling til, at der ikke maatte tages Noget fra Jndbyggerne, medmindre der erlagdes den fulde Værdi derfor Vera Cruzs Havn bliver strængt blokeret af Damp fregatten "Mississip, og Corvetten Falmouth, og man venter et Angreb af en anden americansk Eskadre paa Fortet San Juan d'Ullon, der dog skal befinde sig i en fortrinlig Forsvarstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Siden Kong Leopolds Jndtog har Brüssel ikke havt saa festligt et Udseende som den 15de de, da Jernbanelinien imellem Paris og Belgiens Hovedstad for første Gang fuldstændigt aabnedes. Kl. 4 om Eftermiddagen indtraf fra Paris to lange Banetog, paa respective 18 og 40 Wagons hvert, under en talløs Folkemasses uhyre Jubel. De franske Prindser vare med, og Belgiernes Konge og Dronning havde selv begivet sig her i Banegaarden for at modtage dem. Flere Festligheder fandt Sted paa denne Dag; men Glandspunctet af det Hele var dog et Bal i den store Bane halle, hvori over 9,000 Mennesker ugeneere bevægede sig, uagtet der blev dandset i Midten. Næste Morgen Kl. 7 1/2 vendte de franske Prindser igjen tilbage til Paris. "Jönköpingsbladet af 20de Juni berettter, at dets Red. ad privat Vei har erholdt den glædelige Efterretning, at nogle flere af Corvetten Karlscronas" Besætning, end de i Capitainlieutenant Tersmedens Rapport nævnte, skulle være blevne reddede. Formodenligen ere de blevne optagne af den Brig, som omtales i den nævnte Rapport.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
(Jndsendt.)Hr. Haars bemærkninger i denne Tidendes Nr. 75 i Anledning af vor Artikel i Nr. 71 trænge ikke saameget dennegang til Forklaring fra vor Side, som Hr. Haar selv til Oplysning. Der er vel nemlig intet Spørgsmaal om, at Enhver, der har læst Hr. Haars tidligere Artikler, vil være enig med os i, at han raillerer Bondevennerne, eller i det Mindste Vennerne af Falsters Bønder. Ligesaalidt fortjene saadanne Slutninger som: "Jeg er overbeviist om at Enhver (2.) vil sande mine Ord altsaa er den store Jnteresse man viser Bonden, uden at gjøre det Mindste for Borgeren, en Modesag" – nogen Omtale; de ere hjemfaldne til Benævnelsen: Nonsens. Men da Hr. Haar ikke kjender anden Betydning af Ordet sædelig, end anstændig, vil det maaskee være ham kjært at erfare, at sædelig i en meere udstrakt Betydning er det samme som "moralsk, ligesom Moral er det samme som Sædelære. – Det behøver neppe for Læsernes Skyld at tilføies, at vi ikke have beskyldt Hr. H. for at skrive imod Bondestanden, og troer han at hans radicale Maade har Næb og Kløer, saa for os gjerne. I. S. Til Folket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
En Skolelærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Det maa vist inderlig fornøie ethvert Menneske, naar det kun kan stifte noget Godt, og fra den anden Side maa det aldrig tabes af Hukommelse, naar man er bleven beviist en Velgierning, men stedse bevares i kjærlig og taknemmelig Erindring. Dette vil vel Enhver sande, som ikke er saa ligegyldig, at han og slet Jntet bekymrer sig, uden sit Livs daglige Ophold. Sande maa man da vel ogsaa, at Danmarks Bondestand aldrig bør forglemme Kong Frederik den Sjettes store Velgierninger imod den. Erkjendende dette, have Bønderne i Sønder-Alsløv Sogn atter iaar høitideligholdt Stavnsbaandsløsnings-Festen, for at denne dog ikke skal gaae reent ud af Minde. Det var at ønske, at Bønderne i flere Egne af Landet vilde ihukomme hiin Velgierning ved en aarlig Glædesfest. Var Standsningen af Landboforeningerne ikke indtraadt, da vilde denne Sag være bleven bragt paa Bane i den falsterske Forening. Ved vor Fest i Sønder-Alsløv afsang vi først en Psalme. Man nød et Maaltid i Forening, og udbragte Skaaler, for Kongen, Kronprindsen, Fædrelandet o. fl. Ligeledes tømtes en Skaal for de brave Mænd i Stænderne, der saa frit tale Bondens Sag og ønske at ordne Tingene paa bedste Maade til Gavn og Glæde for Land og Rige, at Godseierne og Fæstebønderne kunde træffe en passende og gavnlig Overeenskomst om Fæstets Overgang til Selveiendom eller Arvefæste. Dette vilde vistnok være en saare god Foranstaltning, hvorved den Godseier, som vilde være den Første til at give Exemplet og komme sine Bønder imøde med samme paa saadanne Vilkaar, at de deraf kunde see at han ret af Hjertet ogsaa tilsigtede deres Vel og Fremgang, vistnok var istand til at erhverve sig en lignende Adkomst til varig Taknemmelighed, som de ædle og vise Mænd af høi Herrestand, som trolig hialp den unge Prinds Frederik at bryde Jsen, dengang Bonden skulde vækkes af sin langsommelige Vinterdvale under Stavnsbaandets tunge Lænker, hvor mange haarde Halse der vel sagtens end vare, og det ligeledes af høi Herrestand, der sagde som saa: Neil Bonden skal blive som han er, saaledes var han i min Faders Tid, saaledes har jeg arvet ham, saaledes har jeg kjøbt og betalt ham, jeg har Eiendomsret over ham!" Men der er en Ret, som jo er høit ophøiet over al menneskelig Handel og Vandel, – og det er den Ret, som er foreskrevet af Herrernes Herre, ham, som skabte Mennesker og Dyr, men ikke Mennesker og Halvmennesker, – og denne Ret erkjendte Kong Frederik En Bonde. den Sjette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Avertissements. Brand-Assurance-Foreningen i Altona. For dem, som i TidsKSkoe, rummet fra 1ste Juli. 1844 til altimo Juni 1845 have lader assurere hos Undertegnede, Foreningens Agent, tilkjendegives herved, at Ballance-Extract af Regnskabet for Aaret 1845 hos mig kan erholdes, hvorefter enhver Interessent tilkommer, en Præmie-Tilbagebetaling af 20 pCt. af den betalte Præmie, der, tilligemed dertil hörende Forpligtelser i anförte Tidsrum daglig kunne modtages hos Undertegnede. Assurance imod Brandskade tegnes daglig, de bedste Risico til 1/5 pCt. pro anno, og andre efter Forhold. Nakskov, den 29de Juni 1846. M. Röepstorg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
En duelig Handelsbetjent kan til 1ste November d. A. erholde Condition, naar han desangaaende henvender sig til Kjøbmand J. Wied i Stubbekjøbing. Lønnen er 150 Rbd. aarlig foruden Alt frit i Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
For en duelig og paalidelig Avlsforvalter er en god Tieneste strax at erholde paa Hovedgaarden Christiansdal ved Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Røget Lax kan bekommes hos Spekhøker Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Af Umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderi kan imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes tillaans 385 Rbd. 83 s. Gloslunde, den 25de Juni 1846. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
158 Rbd. 2 Mk., Umyndiges Midler under Baroniet, Juellinges Overformynderie, kan strax erholdes tillaans imod Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri, anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Rostrup. Juellinge, den 23de Juni 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Licitation. Torsdagen den 9de Juli d. A., om Eftermiddagen Kl. 4 slet, bliver i Gaabense Færgegaard afholdt offentlig Licitation paa nærmere Approbation over Opførelsen af en ny Reise stald paa 10 Fag ved bemeldte Færgested. Tegning og Overslag, tilligemed Licitationsconditionerne, ere 8 Dage forinden Licitationen til Eftersyn paa det kongelige Administrationscontoir i Egeløv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk i Nykjøbing, den 23de Juni 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Auctioner. Løverdagen den 11te Juli d. A., Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af afdøde Cancelliraadinde Brochs Arvinger i Boets Gaard i denne Byes Nygade ved Auction bortsolgt – med Credit til Mikkelsdag dette Aar – Stervboets Jnd og Udboe, bestaaende af forskjellige Stole, Sophaer, Borde, Speile, Skabe, Chatoller, Dragkister, Sengesteder, Sengeklæder, Linned og Dækketøi, et Fortepiano, Kjøkkentøi, Plouge, Korntønder, en stor Kobber=Brygger=Kjedel, en Wienervogn, Oxhoveder, Tønder og 2 Malkekøer m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Møller. Nykjøbing, den 29de Juni 1846. Onsdagen den 8de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction paa Toldvæsenets Pakhuus her i Byen over Ladningen i et til Kramnitze indbjerget Fartøi, "Henriette, kaldet, bestaaende af: 20 Fade Chicorie, 2 Fade Hornliim, 10 Sække Thimotiefrøe, endeel Tapetpapiir, nogle malede Rullegardiner, nogle Pd. Tobak, nogle Saugblade, 187 Pd. gammelt Kobber, nogle tomme Ankere og Foustager, en ny Ligger med Jernbaand m. m. Det bemærkes, at Chicorien, der ei kan fortoldes, sælges til Udførsel, samt at vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Rødbye, den 27de Juni 1846. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Landeiendom til Salg. Jfølge Begjæring af de myndige Arvinger efter afgangne Gaardmand Hans Pedersen Smeds Enke, Karen Hansdatter, i Brandstrup, bliver den Boet tilhørende Hovedparcel af Arvefæstegaarden Lykkesæde kaldet, beliggende i Brandstrup By, Thiersted Sogn, Lollands Fuglse Herred, under Grevskabet Christianssædes østre District, saafremt Salg underhaanden ei for finder Sted – stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i den sælgende Gaard Løverdagen den 25de Juli d. A. om Formiddagen Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Gaardens Jordtilliggende bestaaer af en samlet Lod circa 19 Tdr. Land af udmærket god Bonitet, skyldsat for gl. Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. og ny Matriculs Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med Gammel skat 22 Rbd. 59 s. Sølv, og Gaardens Bygninger bestaaer af 21 Fag Huus, beqvemt indrettet. I Kjøbet med følger den paa Marken værende, i særdeles frodig Væxt staaende, Afgrøde, samt Foder og Gjødske. Af Kjøbesummen kan 16 a 1800 Rbd. forventes at blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritet; og Conditionerne for Gaardens Salg kan forinden erfares hos Godsforvalter Ferrall paa Christianssæde. I Tilfælde af Gaardens Salg vil ovennævnte Dag endvidere blive bortsolgt Gaardens Besætning og Jnventarium samt Stervboets Løsøre og Effecter, bestaaende af 2 Heste, 2 Køer, 12 Faar, 1 Sviin, 1 Vogn, 3 Plove, 2 Harver samt Borde, Stole, Bænke, Skabe, Sengeklæder, Kjøkkentøi og andet Huusgeraad m. m. Pederstrup, den 30te Juni 1846. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Arvefæstegaardmand Morten Jensen Skafte af Raunsholt indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariebo, den 22de Juni 1846. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Creditorerne i Jomfrue Sophie Froms Stervboe heraf Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og bevise deres Tilgodehavende. Rødby Kjøbstads Skifteret, den 25de Juni 1846. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Ved Tallotteriets 1592de Trækning i Kbhavn udkom: No 18. 67. 82. 76. 39.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester v. Sigsfeldt, syned og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbi¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Møller. Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Tøverdagen den 4de Juli. No 80,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Jndenlandske Efterretninger. Hs. kongl. Høihed Kronprindsen er i Torsdags Middags ankommen til Kjøbenhavn med Fregatten Gefion" Den svenske Eskadre, der i flere Uger har lagt ved Helsingøer, er ankommen paa Kbhavns Rhed i Onsdags Aftes. Prinds Gustaf Osear, Hertugen af Upland, som har været ombord i et af Krigskibene, kom i Land, og tog ind hos Hs. Exc. den svenske Minister. Under 30te f. M. har Hs. Majestæt allern, udnævnJustitsraad Stampe til Skjørringegaard til kongelig Deputeret i forestaaende Stænderforsamling i Roeskilde, istedetfor Kammerherre, Amtmand Moltke, der er forhindret fra at give Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Deres Durchlauchtigheder, Prindserne af Augustenborg, ere blevne udnævnte til Oberstlieutenanter i den danske Armee. – Hertugen er, som meldt, reist til Svereig, efter Forlydende for at kjøbe Godser. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Orlogsbriggen Mercurius, har paa sin Hjemreise fra Jsland anløbet Færøerne, og medbringer ingenlunde beroligende Efterretninger med Hensyn til MæslingeEpidemien. Den havde udbredt sig paa de fleste Øer, kun fra Sand og Suder har man ikke nogen Efterretning. Fra Thorshavn skriver man den 8de Juni, at der var begravet 4 Liig den foregaaende Dag, 3 den samme Dag, at 5 laae ubegravede, og at Adskillige stredes med Døden. Aarsagen til Sygdommens Dødelighed søger man deri, at den ligesom i 1781 er forbundet med Diarrhoe og Blodgang. Under denne sørgelige Tilstand, maa det høiligen beklages, at Handelen deroppe skal være utilstrækkelig forsynet med flere Artikler. Den 13de Juni klagedes der især over total Mangel paa Havregryn, en Artikel, der netop i et saadant Sygdomstilfælde næsten er uundværlig. Maaskee tør man dog antage, at Directionen, efterat den har faaet Underretning om Mæslingernes Udbrud og epidemiske Characteer, har draget Omsorg for, at der med sidst afsendte Skib er afgaaet et behørigt Qvantum af denne Fornødenhedsartikel. (Fdrl.) Corvetten Galathea, er ifølge Hand-Tid. afgaaet den 10de April fra Sincapore til Batavia Collegial=Tidenden meddeler nu Oplysninger om de tvende nylig omtalte, i den christianshavnske Straffeanstalt indsatte Negere, Hovdingen Adum og Tolken Sabah Akim. Nordlig for det danske Fort Christiansborg paa Kysten Guinea ligger under dansk Høihed Landet Aqvapim, der i den senere Tid har lidt af indvortes Uroligheder, foranledigede ved Hovedsmand Adums ved Drikfældighed bevirkede hæftige og voldsomme Adfærd. Jmod ham havde der dannet sig et Parti med hans Successor Ussu Akim i Spidsen, og disses Stridigheder gjorde hele Aquapim usikkert for fredelige Handlende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Jfølge den anerkjendte danske Høihedsret indkaldte Gouverneur Carstensen begge til Christiansborg for at tilveiebringe Enighed. Begge mødte den 25de November 1844, men først anholdt Hovdingerne i Byen Ussu om Tilladelse til ifølge gammel Vedtægt at mægle de Stridende, imellem. Dette tillod Gouverneuren. Men Ussu-Negerne vilde først have Betaling af Ussu-Akim, hvilket denne nægtede, hvorfor de mishandlede ham. Nu flygtede han efterat hans Folk havde skudt paa den forsamlede Mængde, hvorved 3 Menneskeer bleve dræbte. Ussu-Negerne forfulgte ham, skjøde ham med flere af hans Ledsagere og fangede 46 Aqvapimaer, som paa Gouverneurens Forlangende udleveredes og af ham frigaves. Men Ussuerne havde beholdt Ussu-Akims tvende fangne Sønner. Disse myrdedes Natten til den 26de November efter Adums Tilskyndelse. Dette erfarede Gouverneuren og lod Morderen Sabah Akim, der havde tjent som Tolk, gribe, og paalagde Byen, der ei havde villet udlevere ham, som deelagtig i Mordet, 200 Rd. g. C. Nu viste nogle Tilhængere af Morderen Tilbøielighed til at dræbe Gouverneuren, men denne dæmpede Urolighederne og lod en Deel af Byen, der stødte op til Fortet, til Advarsel sløife.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Det fortjener at anføres som et glædeligt Beviis paa, at det Offentlige paaskjønner deres Daad, der med egen Livsfare redde Medmenneskers Liv, at det kgl. danske Cancelli har tilstaaet nogle Fiskere, som have reddet Mandskabet paa de i afvigte Vinter paa Kysten af Trans og Harboer Sogne indstrandede Skibe: "Algonquin", "der Friede" og "Norge, Belønninger af resp. 32 Rbd., 80 Rbd. og 128 Rbd., til Deeling imellem dem. (Rgk. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Redacteuren af hippologiske Blatter, Grev v. Holmer i Kiel, har, som det synes, for at gjøre de Danske forhadte i Hertugdømmerne, ladet indrykke en Oversættelse af Bekjendtgjørelsen om det sidste ved Kjøbenhavn afholdte Væddeløb, med den hadefulde, falske Forandring, at Heste fra Hertugdommerne vare udelukkede fra Løbene, skjøndt det Modsatte var Tilfældet. Comiteen for Selskabet til Hesteavlens Fremme har nu i denne Anledning, tilskrevet nævnte Blad en fortjent Protest, der tillige er indrykket i "Berl. Tid." og som den forventer optagen i hiint Blad. – Som en Mærkelighed maa anføres at denne Protest er af Censor i Altona bleven strogen og forbudt at optages i Altonaer-Mercur,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Fra Mariebo skrives af 2den de i "Lollands Posten: "J Gaar afholdtes det aarlige Landemode i Domkirken her i Byen, under Præsidium af constitueret Stiftamtmand Hr. Justitsraad Stampe og Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. Gad, Ridder af Dannebroge. Biskoppen prædikede over 2 Tim. 4, 2–5. Han gjorde opmærksom paa, at vor Tid er en i religios Henseende sær bevæget Tid, og han udviklede efter Apostelens Formaning de Pligter, der paaligge Ordets Forkyndere: at de skulle søge at erhverve en klar Erkjendelse, en fordomsfri Opfattelse af de religiøse Sandheder, for at de, selv vidende, kunne være istand til med Viisdom at overtyde Andre; at de maae dømme med Skaansel, straffe og formane i Langmodighed og Overbærelse; i Alt gjøre en Evangelists Gierning og lade deres Levnet og Vandel ligesaavelsom Læben prædike den sande christelige Fordragelighed og Kjærlighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Nykjøbing, den 4de Juli. Fra Christen Andersen Thyregod læses i Veile Avis følgende Erklæring"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Idet jeg med Taknemmelighed erkjender den Velvillie, Redactionen af "Lollands-Falsters Stiftstidende, gjentaget har udtalt mod mig, kan jeg ikke undlade at gjøre den opmærksom paa, at i den i nævnte Blad Nr. 74 indrykkede Artikel, hvori jeg omtales, er den Yttring, at Redactionen tidligere havde udtalt det Ønske, at jeg maatte i Hovedstaden finde Understøttelse til at vandre den Vei, hvortil Naturen havde givet mig Kald, efter min Mening mindre rigtig, da det var Veile Avis, der først udtalte dette, siden af forbemeldte Blad deelte Ønske. Jeg er derfor Sandheden den Erklæring skyldig, at, da det var Veile Avis, der først offentlig udtalte mit Navn, er det den, jeg har at takke for den Forrekommenhed og deraf følgende Understøttelse, der mødte mig i Hovedstaden, uagtet flere andre Blade efter Evne have bidraget dertil, efterat de af "Veile Avis, havde lært mig at kjende."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Kornpriser. - London den 26de Junii. Den nye Kornlov er endelig traadt i Kraft, og som Følge deraf er Prisen paa engelsk Hvede falden circa 3 Mk. pr. Tde., medens fremmed er steget i samme Forhold. Efter Byg var kun ringe Spørgsmaal. Engelsk Havre solgtes 1 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s. billigere, medens fremmed var omtrent ligesaa meget dyrere, end sidst noteret. Her er faldet Regn, som har havt en velgjørende Jndflydelse paa Vaarsæden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
(Folkebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Hamborg, den 30te Junii. J Ugens Løb solgtes 112 a 113 Pds. jydsk Byg, a 4 Rbd. 2 Mk. 10 s.; 111 a 112 Pds. Byg fra Nakskov, a 4 Rbd. 2 Mk. - 14000 Tdr. Foder=Ærter, solgtes til 4 Rbd. 2 Mk. pr. Tde. – J de sidste Dage er det aldeles stille med alle Kornsorter, da Kjøbere mangle. (S. Bl.) Kjøbenhavn, den 2den Juli. 800 Tdr. 111 a 112 Pd. fynsk Byg, betingede 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. pr. Tde.; 1000 Tdr. dito sjællandsk Byg, solgtes til 4 Rbd. 1 Mk. 12 s. - Af Rug til Forbruget her er solgt en Deel for 6 Rbd. til 7 Rbd. 1 Mk. 8 s. efter Qvalitet. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Kjøbenhavns Børscours den 3die Juli. - Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 197 1 a 197 1/2 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 3 a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 105 a Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 86 1/2 a 86 1/2 Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank Actier 175 1/2 a – Rbd. Nykjøbing Skibslifte fra 2den til 4de Juli. Jnd klarerede: Jagten Montommer, H. S. Sonne, af Rønne, fra Vordingborg med Pottetøi; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius af Marstal, fra Kiel med Stykgods; Sluppen Falster, R. Rasmussen, af og fra Nakskov ball. – Udklarerede: Sluppen Amalie Sophie, H. A. Brandt, af og til Nakskov med Brænde; Sluppen Falster, R. Rasmussen, af og til Nakskov med Muursteen; Jagten De 4 Søstre, H. C. Thærø, af Ærøeskjøbing til Kjøbenhavn med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Udenlandske Efterretninger. Fra England haves den vigtige Efterretning, at det peelske Ministerium, den 25de Juni, samme Dag som Kornbillen lykkeligt passerede Overhusetredie Gang, har lidt et saadant Nederlag i Underhuset, ved Forkastelsen af den irske Tvangs bill med 73 Stemmers Majoritet, at man bestemt antager, at det maa træde af. Kornbillen har imidlertid alt faaet kongelig Sanction og dermed Lovskraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-04
Den 3die Juni fandt i London Frimurernes Qvartalsmøde Sted. Stormesteren, Greven af Zetland, bad den store Loge om særdeles Agtpaagivenhed, da han nu skulde meddele den Resultatet af Correspondencen imellem den engelske og den preussiske Loge i Anledning af at den sidstnævnte Loge ikke vilde tillade mosaitiske Frimurere at møde i Forsamlingen. Secretairen oplæste derpaa Documenterne, hvorpaa den engelske Logen enstemmigt vedtog Stormesterens Andragende: at tilbagekalde sin Repræsentant ved den store Yorkloge i Berlin og at tilkjendegive den sidstnævnte Loges Repræsentant ved den store Loge i England, at han ikke længere kan beklæde denne sin hidtilværende Post.