Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-07-04
Frankerig. Forventningen om hvad Fremtiden vil bringe ængster Alle, og overalt spores i større eller mindre Grad en Opposition mod Regjeringen. Det Optrin, som fandt Sted ved Kongens Gjennemreise i Metz, viser, at han ikke ubetinget tør stole paa Aanden i Nationalgaden. Ved en Valgforsamling i et af Paris's Distrikter vare nylig af 1108 Vælgere kun 8 for Pairværdighedens Arvelighed, hvilken Ludvig Philip skal have lovet de fremmede Magter at opretholde, som en Garantie for Frankerigs monarkiske Politik, hvorimod han ved sin Tronbestigelse gav Løfte om, at den skulde blive afskaffet. En Battaillonschef ved Nationalgarden i Flavigny betjente sig i en Tiltale til Kongen af følgende Udtryk: "Vi haabe, at en af Barrikaderne fremgaaet Konge vil slutte sig til Nationens aandige Adel, for endnu at udfylde det Manglende i vore Jnstitutioner, hvorpaa Kongens Svar lød: at det retteste var, som han hidtil havde gjort, at opretholde Jnstitutionerne." Det Eneste, hvorpaa Man synes at stole, er, at ved en egentlig Revolution staaer Middelstandens, og med den Nationalgardens Jnteresser for meget paa Spil, til at den ikke med al Magt skulde modsætte sig samme. Men paa den anden Side har Juryen i Hovedstaden i lang Tid frikjendt alle politisk Anklagede, og Mairen i en Provindsstad har endog sendt Ministerpræsidenten Æreslegionens Kors tilbage. En saadan Oppositionsaand er altid betænkelig, og fornemmelig i nærværende Øieblik, da Valgene foretages. Af større Vigtig hed end alle Frihedstræer og al anden Opposition er dog Laafapette. Han viser sig atter offentligt, sees ofte med Odillon=Barrot, og har i en stor Mængde Blade høitideligen erklæret, at Juliprogrammet ikke var opfyldt. Vel havde ingen anden end han selv givet dette Program, men Kongen havde dog givet sit Minde dertil. J en Skrivelse til Vælgerne i Meaux siger han iblandt andet: "Hvormeget jeg end, efter at have dannet 170,000 Nationalgarder, glædede mig ved mine Vaabenbrødres Tillid, saa vilde dog Publikum, hvis jeg havde beholdt min Post, kunne være blevet skuffet med Hensyn til Afvigelser fra Juli Jmpulsen. De næst Valg ville afgjøre, om disse meere skulle finde Sted, og Vælgerne behøve, for at forvisse sig om en Kandidats Tænkemaade, kun at forelægge ham det Spørgsmaal: ØnskeDe arvelige Lovgivere og Repræsentanter, som kun repræsentere sig selv, eller ikke, Frihedslystne Patrioter kunne dog ikke ansee Blodet af 6000 Tappre for at være betal med en Qvasirestauration, og mig, den paa Frihed grundede Ordens gamle standhaftige Forsvarer og hengivne Opfer, mig, som uden Hensyn og Partiesyge til alle Tider, brændemærkede Forbrydelsen, bekjæmpede Undertrykkelsen, og aldrig bøiede mig for Folkets Uretfærdighed og Voldsomhed, mig vil vist Jngen, som har en Smule Hukommelse og sund Menneskeforstand, holde for en Fiende af den offentlige Orden. Vendeen er tilsyneladende bragt til Rolighed, uden at General Bonnet har seet sig nødsaget til at bruge Magten, hvilket ogsaa var ham forbudt, saalænge han ikke blev angrebet. J Paris, hvor Kongens Nærværelse ansees for at være af stor Vigtighed, har Politiet nylig konfiskeret en stor Deel Kaardestokke. De nye Kamre ere indkaldte til den 23 Juli, istedetfor at deres første Møde forhen var fastsat til den 9 August. Kongen forlod Strasburg den 21 Junii. Til de protestantiske Præster i Kanton Pfalz. burg skal han have sagt: "Forkynd De modigen Evangeliet i det skjønne, kraftige tydske Sprog, som jeg elsker og endnu taler jævnligen. De veed maaskee, at jeg befandt mig i Forhold, hvorved jeg fik Leilighed til nøie at kjende det. Den forrige Keiser af Brasilien har den 23 Juni indske bet sig i Calais til Engelland, da han var misfornøiet med at det blev ham nægtet at opholde sig i Paris, og at derimod Slottet St. Germain en Laye (i Nærheden af Versailles, i Seine= og Osse=Departementet) var anviist ham til Bopæl. Han vil herefter blot føre Titel af Hertug af Braganza, og har ved den forrige brasiliske Gesandt, Hr. v. Regende, der for Eftertiden blot fungerer som Hs. Ma stæts Kammerherre, underrettet Grev Sebastiani herom. Gesandten, som reiste Keiseren og hans Familie imøde til Cherbourg, troede at finde ham i dyb Sorg, og blev der Ss Ss for høist forundret ved at træffe Alle ved godt Mod. Da Præfekten ved Ankomsten vilde trøste ham med, at han kunhavde nedlagt en Krone, for i Europa at modtage en anden (Portugals), svarede han ordlydende saaledes: "Gud bevare mig i Fremtiden for en saadan Torneprydelse! Jeg giver Afkald paa alle Troner, og paa den Ære at gjøre Nationer lykkelige. Ved den Almægtige, vore vilde Dyr i Brasilien ere taknemmeligere end Nationerne. Jeg har villet give Portugal en Konstitution; det har foretrukket min meenederske Broders Pidsk. Jeg har gjort Alt for Brasiliens Vel, mit Liv vilde jeg have hengivet for det, det har forstødt mig. Naar jeg undtager en god Samvittighed, saa er der levnet mig lidet, ei engang nok til at leve som Privatmand; men for skal Man see mig dyrke Sukkerrør og Kaffe, før jeg igjen bestiger en Trone. Himlen give, at deres gode, kun altfor gode Ludvig Philip ikke maa deele mine sørgelige Erfaringer!