JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Den i forrige Aars Oversigt udtalte Overbeviisning, at den almindelige Stemning iblandt Folket i Storbrittannien ikke spaaede Torv Ministeriet, under Peel, nogen lang Levetid, blev fuldkommen bekræftet i det forløbne Aar. Efter en heftig Valgkamp, hvori begge Partier, de Conservative og Reformisterne, opbøde alle Kræfter for at sikkre sig Seiren i Underhuset, lykkedes det de Sidstnævnte med en liden Majoritet at see Valget paa Husets Præsident (speaker) falde ud til deres Fordeel, idet Reformpartiets Candidat, Lord Abercromby, kaaredes til denne vigtige Post. Lord John Russell indbragte da seirende sin Motion om de irlandske Kirkeindkomster, og Toryernes Fald var uundgaaeligt. Den af dem fortrængte Premierminister, den liberale Lord Melbourne, kaldtes atter i Spidsen af Kongens Raad, som han sammensatte af ligesindede Mænd, hvoriblandt Lord John Russell, hvis deraf følgende nye Valg til Parlamentslem Torverne første Gang med Held, men anden Gang forgiæves ivrigen modsatte sig. En kraftig Støtte erholdt Ministeriet ved O'Connells Understøttelse, hvilken det, næst Regjeringens ærlige Stræben efter at forbedre Jrlands Stilling, især maa tilskrives, at en usædvanlig Rolighed herskede i dette Land. Det lykkedes nu ogsaa, at sætte Municipalreformen igjennem i Underhuset, og, ved nogen Eftergivenhed, tillige i Overhuset. Efter Parlamentets Slutning benyttede He Sild. OConnel en Reise i Skotland og Jrland til at forberede Gemytterne paa en Reform af Overhuset. Den forbausende Jndflydelse, denne Jrlænder udøver paa Folket, understøttedes i denne Henseende af flere Parlamentslemmer. - Af de øvrige indre Anliggender tildrage især de offentliggjorte Oplysninger og de saakaldte Orangeloger sig Opmærksomhed, og Regjeringen torde vel see sig foranlediget til at gribe kraftige Forholdsregler imod dem, med Hensyn til den dem tillagte Tendents ved en forestaaende Thronforandring, skjøndt Kongens Broder, Hertugen af Cumberland, ikke synes tilbøielig til at fratræde deres Overbestyrelse. - Thronarvingen, Prindsesse Victoria, blev i det forløbne Aar confirmeret. - J den udenlandske Politik, der sandsynligviis, saafremt Torverne vare forblevne ved Roret, vilde have taget en ganske anden Vending, holdt Lord Melbourne fast ved sit tidligere System, og Forbundet med Frankerig synes at være blevet end fastere, skjøndt det gamle politiske Barometer, Fyrst Talleyrand, skiftede Plads. Megen Vigtighed tillægges den djærve og frisindede Lord Durhams Sendelse til det russiske Hof, hvorhen han lagde Veien over Grækenland og Tyrkiet. Det er det nye Aar forbeholdet at oprulle Teppet for de Scener, han vil bringe paa Diplomatiens og Politikens Skueplads. - Den afbrudte Handel med China blev gjenoprettet, og en temmelig langvarig og forbittret Kamp imellem de brittiske Tropper paa Cap-Kolonien og Kafferne, endtes med en Fredsslutning, hvori Englands Herredømme, (Slutningen følger). over Colonien erkjendes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Odense. Ved denne Kjøbstads Forligelses=Commission ere i Aaret 1835 foretagne 173 Sager; deraf ere forligte og hævede 109, udsatte 8, til Retten henviste 56 og der indstævnede 14.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
(Formedelst Helligdagen er ingen Børs=Cours noteret.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
AVERTISSEMENTS. Det blev vores tunge Lod at tilkjendegive Familie og Venner, at vores elskede Søn, Søren Mikkel Nielsen, blev os ved Døden berøvet den i dennes, i sit 19de Aar, af en voldsom Brystkrampe, efter 3 Dages Sygeleie. Fred hvile over dit Støv, du elskede Søn, Skibhusene den 3 Januar 1836. H. Nielsen. K. Nielsen, fød Winther, Bespiisningsanstalten. Gaver: Fra Kr. N. 8 Rbd. 12 s.; Khr. v. H. 5 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Ap. K. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Mus. F. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s.;J. F. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s.; M. K. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s.; H. 2. H. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s.; N. 5 Rbd. 1 Mk. 8 s.; J. L. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; D. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; R. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s.; C. J. i Corf. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; N. F. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s.: Just. J. 4 Rbd. 5 Mk. 4 s.; C. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s.; J. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s.; Schw. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s.; P. P. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s.; Th. T. 4 Rbd. 5 Mk. 4 s. - Tilsammen 55 Rbd. 3 Mk. 12 s., som med de forhen anmeldte 170 Rbd. 5 Mk. 5 s. udgjør ialt 224 Rbd. 3 Mk. 1 s. De kjærlige Velgjørere hæve deres Løn i egen Barm, og i den Trængendes Taknemmelighed, Odense den 1 Januar 1836. Bestyrerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Skuespil i Svendborg. Fredagen den 8 Januar har det tirchenske Skuespillerselskab den Ære at give den 2den Forestilling: Christen og Christine, Skuespil i 1 Act; derefter: De to Ægtemænd, Lystspil i 1 Alt; til Slutning: Den unge Oberst, ny Vaudeville i 1 Akt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Søndagen den 10 Januar: Hvedebrødsdagene, Lystspil i 2 Akter; derefter: Rataplan, den lille Tambour, Vaudeville i 1 Act. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Udpantning for efternævnte resterende Skatter af Odense Kjøbstads Jndvaanere vil blive foretaget saaledes: for Fattigskatten for Octbr. Qvartal 1835 d. 8 Januar førstk.,- Skoleskatten for samme Qvartal . . . 11 - anden Halvdeel af Jndqvarteringsskatten, for 1835. hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Forordn. Juni 1850, til Restancedragernes Efterretning. Odense Byefogedcontoir den 28 Decbr. 1835. S. Klauman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
En rødbroget Støver=Hanhund, som lyder Navnet Aller mo, er bortkommet fra sin Eier. For Tilveiebringelsen af samme loves en passende Douceur. Vulderslev. Rasmus Smed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Paa Nislefgaard ved Odense ønskes en dygtig Meierske til 1 Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst til at lære Snedkerhaandværk, kan strax blive antaget hos Snedkermester Haugsted. 3800 Rbdlr. Sølv, kan erholdes til Laans i denne Termin, imod første Prioritet og tilstrækkeligt Pant i Jordegods, naar man derom henvender sig til Undertegnede, hvorefter det videre kan aftales med mig og Laugværge. Kapitalen kan forventes at blive staaende uopsagt i flere Aar. Assens den 19 Decbr. 1835. C. sal. Lindegaards.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Fladstrands Östers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
extra gode a 4 Rbd. pr. 100 Stk. bekommes paa Nyborg Postgaard. Emballage beregnes aparte, J. F. Schalburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Fladstrands Östers a 4 Rbd. pr. 100 Stk. bekommes paa Odense Overgade No. 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Fiin hvid Punsch-Extract til 5 Mk., ord. bruun dito til 500 s. pr. Bouteille faaes hos M. T. F. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
J Gaarden No. 20 paa Vestergade i Odense er øverste Etage at erholde til Leie førstkommende Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Et Huus ved St. Jørgensport, 3 1/2 Fag stort, med Hauge, er til Paaske Flyttedag at erholde til Leie. Man henvender sig desangaaende til Muurmester J. Crone. Saaderup Kroe i Skjellerup Sogn, Winding Herred, med tilliggende Jorder, kan underhaanden faaes i Fæste, naar Lysthavende derom melde sig hos Forvalter Eggers paa Rønninge søegaard pr. Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Torsdagen den 14 Januar førstk. holdes i Brahetrolleborg, Naaleskove Auction over en betydelig Deel Gran= og Fyr Træer, tjenlige til Bielker og Spær, samt over 285 Snese slingede Fyrlægter, fra 8 til 16 Alens Længde. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. i Kremmerhuset ved Nybygtgaarde. Brahetrolleborg Birks Kontoir den 2 Januar 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Auctions-Direkteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Skov-Auction. Løverdagen den 9 Januar næstkommende afholdes Auction i Høisholt Skov, Tommerup Sogn, over endeel paa Roden, staaende Bøge, tjenlige til Vogntømmer, Bødkertræe og Favnebrænde. Liebhaverne anmodes om at møde ved Skovfogedhuset Kl. 10 om Formiddagen. Odense Herredskontoir den 28 Decbr. 1835. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Ved Proklama, som læses inden vedkommende Under- og Overret, ere Kreditorerne i Stervboet efter afgangne Pastor Gumme Jacob Brandt af Gamtofte og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, inden foranførte Tids Udløb. En Samling i Boet er bestemt at afholdes paa Assens Raadstue den 30 Januar 1836, Formiddagen Kl. 11, til hvilken Tid samtlige Vedkommende anmodes om at give Møde, da Ting af Vigtighed, Boet betræffende, da bliver afhandlet; de ikke Mødende antages at være enige i, hvad de Mødende beslutte. Baag Herredskontoir den 29 Decbr. 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-03
Gundorph. (I Udgiverens Fraværelse redigeret af Ove Thomsen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
No 2. 65 Aargang. Stikts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Trykkes og udgives i Odense, 5 Januar 1836. Tirsdagen. Jndhold. Tilbageblik paa Aaret 1835. (Sluttet). Tilbageblik paa Aaret 1835. (Slutning: see Avisen No. 1.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Forholdet imellem de to Dele, hvori det forrige Kongerige Nederlandene er opløst, er endnu ligesaa lidet afgjort, som ved forrige Aars Begyndelse. J Belgien herskede Rolighed, og dennes Vedbliven erholdt en ny Borgen i Dronningens Forløsning med en Prinds, hvorved Thronfølgen haabes sikkret. Ved Kongens og Dronningens Reiser til deres kongelige Slægt i England og Frankerig knyttedes Baandet med disse Magter end fastere, ligesom det ogsaa imellem Belgien og Portugal vinder fornyet Styrke ved at en nær Slægtning af Kong Leopold er kaldet til at dele den portugisiske Throne. - Hollænderne ere et trofast Folk, der ei skyer Opoffrelse for at lette sin Konge de Byrder, Forholdene have bragt over ham og Riget. Jmidlertid fandt dog nogle Uroligheder Sted i Amsterdam, fremkaldte ved den nødvendige Jnddrivelse af resterende Skatter hos den fattigere Deel af Folket; men de vare ikke af politisk Natur og de dæmpedes snart, idet de Skyldige overgaves i Rettens Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Jmellem Schweiz og dets tydske Nabomagter greb alt fra Aarets Begyndelse et tiltagende spændt Forhold indder hos de frie Bjerges Sønner fremkaldte en krigersk Stemning, som truede med at gjøre Brud paa Freden, en Fare, hvilken Underhandlingerne dog afvendte, om end ikke enhver Spire til Mistillid kunde udrøddes. De tydske Flygtninger fandt imidlertid mindre og mindre Beskyttelse. En fransk Jødes Bosættelse i Basel=Landskab, hvor Menings friheden endnu er saa bunden, at mosaiske Troesbekjendere ei taales der, havde til Følge, at Frankerig, der beskytter enhver Borgers Rettigheder uden Hensyn til Troesbekjendelse. afbrød sine Forhold med denne Canton, der i dette Punct, ikke synes stemt til Eftergivenhed. Dette saaledes endnu uafgjorte Forhold gav de Franskes Konge Leilighed til at udtale sig paa en Maade, der udbreder Humanitetens og Oplysningens Glands om hans Navn. Den tvungne Rolighed, der hersker i Jtalien, led saa at sige ingen Afbrydelse; thi en Sammensværgelse i Florents kom ei til Udbrud. Et Mordforsøg paa den neapolitanske Prinds Leopold var muligen meere Aarsag til den Reise, han foretog sig, end den projecterede Forbindelse imellem ham og en fransk Prindsesse. Ved Domfældelsen over politiske Fanger udmærkede især Modena sig ved Strænghed, hvorimod Sardinien tilstod en Amnestie for de Prosskriberede af 1821. De Rustninger, som fandt Sted i denne Stat, og som man en Tid lang søgte at tillægge en almeen politisk Vigtighed, synes dog kun at have Hensyn til Spændingen med den portugisiske Regjering. - Den Velvillie, hvormed de fordrevne Medlemmer af den spanske og portugisiske Kongefamilie modtages ved de italienske Hoffer, synes iøvrigt at være meer end den, der skyldes Ulykken, og følges derfor af Politikeren med et opmærksomt Blik Den paabudne Taushed, der hviler over Tydsklands indre Forhold, gjør det vanskeligt, at erfare noget Paalideligt desangaaende. At de politiske Fangers Tilstand er langt fra at være saa frygtelig, som franske Blade skildre den, derfor synes den Omstændighed at tale, at Benaadninger begynde at blive hyppigere. Forfølgelsen imod det Samfund af Digtere og Videnskabsmænd, med den kun 23. aarige Dr. C. Gutzkow i Spidsen, hvilket man tillægger Benævnelsen det unge Tydskland, *) kan næppe siges at være af politisk Natur. - Om Forhandlingerne i de forskjellige Staters Stænder erfares i Almindelighed kun Ubetydeligt, dog veed man, at Pressens Frihed har varmeTalmænd ved den baadenske Landdag. - En Miniatur Revolution i Schwarzburg-Sondershausen førte Regjeringen over fra en svag Olding til en kraftig yngre Fyrste, der synes med redelig Villie at fremme sit lille Folks Lykke. - Enke Landgrevinden af Hessen-Rothenburg overbeviste sig om, at hendes Svangerskab kun var formeentligt, hvilket har havt en Retsstrid til Følge imellem hende og nogle andre tydske Fyrstehuse om hendes saaledes uden Livsarving hedengangne Gemal ikke ubetydelige Arvegodser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Østerrigs gamle Keiser Frantz, en Fyrste, der som Menneske vandt Alles Hjerter, henslumrede blidt, og fulgtes i Regjeringen af sin Søn Ferdinand, der, understøttet af Fyrst Metternich, fortsætter den i samme Aand, som Fa Af 2. Øvrige som i Almindals had paan til detta Samfund, er Børne næsten 50 Aar, Heine næsten 36, Wien, barg over 30, Lewald saavel 30 Aar. Lande, mund*) Af de Øvrige, som i Almindelighed regnes til dette Sa fund, er Børne næsten 50 Aar, Heine næsten 36, Wiebarg over 30, Lewald saavel 30 Aar, Lande, min og Kübne skulle være under 30. Samfundet synes iøvrigunder Forfølgelsen, at ville reducere sig til Gutzkow Wienbarg. Cassderen. Et skjønt Træk har han viist, ved at lade den sande Benaadelse tilflyde adskillige politiske Domfældte, at sende dem til Amerika. Med alvorlig Stræben søger han at ind Den Utilfreds føre Besparelser, hvortil Riget trænger. hed, som tidligere havde yttret sig i Siebenburgen, vedblev at gjære, og Regjeringen maatte ved Landdagens Opløsning tage alvorlige Forholdsregler derimod. Ogsaa i Ungarn synes en Misnøiets Gist at ulme; men det er dog ikke usandsynligt, at det vil lykkes Regjeringen at befæste Folkets Tillid til dens gode Villie. - Den udenlandske Politik var uforandret, og navnligen gik Bestræbelsen ud paa, at knytte Venskabet imellem Østerrigs, Ruslands og Preussens Monarker endnu fastere. Troppesamlingen ved Kalisch, Monarksammenkomsten i Tøplitz, den russiske Keisers Besøg i Østerrig og Preussen, vidne noksom for den inderlige Forbindelse imellem disse mægtige Fyrster, hvilken de ligesom bare til Skue for Verdens Øine, idet de i Forening lagde Grundstenen til Monumentet for de ved Culm faldne Russer, og i Hærens og Folkets Paasyn omfavnede hverandre som Venner. Forsaavidt hiin Sammenkomst endnu maatte have andre politiske Øiemed, derover hviler endnu Hemmelighedens Slør. - J selve Preussen, gik Alt omtrent ved det Gamle. Dog kunde de gode Berlinere ikke finde sig i, at man vilde hindre dem i at yttre deres Glæde over deres Konges Fødselsdag, som sædvanligt, ved Skud. Følgen heraf var nogle ikke ganske ubetydelige Optrin i Berlin, som endog kostede Menneskeliv, men dybere Betydning tillægge de preussiske Blade ikke Sagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Om de forskjellige Provindsialstænders Forhandlinger erfarede man, at Regjeringen ikke kunde bevilge noget af den posenske Stænderforsamlings mange Forslag. - Den russiske Keisers Liv synes i det forløbne Aar flere Gange at have svævet i Fare, navnligen paa Reisen til hiin Sammenkomst; dog er noget fuldkommen Paalideligt ikke blevet bekjendt desangaaende. J sin ydre Politik stræbte Regjeringen især efter at befæste Forbundet imellem de østlige Magter, hvorhos man holdt et vaagent Øie med den Aand, der rørte sig saavel i andre Landes Cabinetter som hos selve NaJ de tionerne. Kortsynet er Ruslands Politik ikke. indre Anliggender stræber Regjeringen kraftigt efter, ei alene at bevare den russiske Nationalitet i selve det uhyre Rige, men ogsaa at udbrede den over det undertvungne Kongerige Polen, der nu aabenbart behandles som en russisk Provinds. Uagtet det Mulm, som omhyller disse Rigers indre Tilstand, trænger dog stundom et enkelt Lysglimt igjennem, som tillader et flygtigt Blik paa Forholdene. Unægteligen bevæger sig i selve det bundne Polen endnu stedse et Liv, om end kun sukkende og taust, men dog et Liv, og er det end der, som Frihedshelten Theodor Korner fang: Et Jntet er Livet, hvor Friheden faldt, saa droge dog saa mange af Polens Sønner ud i Verdens vide Kreds, med et mægtigt Liv i Hjertet, brændende Kjærlighed til den Grund, hvor Barnets Vugge stod, med den bittre Følelse: Hvad byder den vide Verden vel For Fødelandets hellige Grund, og de bevare, idet de bygge paa den civiliserede Verdens Medfølelse, dette indre Liv, i Fortrøstningen til, at Gjen de fødelsens Time engang vil slaae for det betrængte Fædreland, saa at de slumrende Kræfter skulle vækkes til ny Virksomhed. Denne Fortrøstning har især fundet ny Næring, siden Keiser Nikolaus's Ord til det Warschauer Municipalitet ei ved de lukkede Dørre hindredes fra at naae til hele Europas Øren. Om det er saa, at de vestlige Magter styrke dette Haab, og om Polens Nationalitet skal gjenfødes, er vel skjult for vort Blik; men en ny Fortrøstning dertil synes at maatte kunne grundes paa Keiser Nikolaus's bekjendte og saa ofte priste Retfærdighedsfølelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Den alderstegne Kriger, som bærer Sverrigs og Norges Kroner, gjorde en Reise igjennem begge Riger, paa hvilken han blandt Norges Fielde med Ærefrygt mindedes sin store Forgjænger: Fjerde Christian, 25 Aars=Dagen efterat han første Gang betraadte Sverrigs Hovedstad, holdt han paany sit Jndtog i denne, under Folkets Jubel. En Ønsket om skjøn Aften for et bevæget og daadrigt Liv, en fuldkomnere Representation i Sverrig næres endnu stedse. Under den nu sluttede Rigsdags lange Forhandlinger viste unægteligen Borgerstanden meer end sædvanligt det Talent og den Energie, som man tidligere meest Adskillige frisindede. fandt hos Adelen og Bondestanden. Rigsdagsmænd undgik ei Ugunst ved Hoffet, men vandt Agtelse og Hæder hos Medborgere. - J Norge ere de nye Rigsdagsvalg næsten fuldbyrdede, som sædvanligt i en liberal Aand. Grækenland behøver Tid til at forvinde de dybe Saar, Frihedskampen bibragte det, og det er intet Under, om den i Athen reiste Throne stundom synes at vakle under den unge Kong Otto, ved hvem dog visseligen Folket i Almindelighed hænger med Kjærlighed. Hans Fader, Baierns Konge, gjæster Sønnen ved Aarets Slutning. Maatte hans faderlige Raad bidrage til at udbrede Velsignelse over Landets classiske Jordbund. - Tvende af Frihedens navnkundige Stridsmænd, Kara-Jskakis og Miaulis indgik til den evige Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Med større Held end i flere Aar har været Tilfældet vaagede Sultan Mahmud over sit Riges Vedligeholdelse. Frygtelig Pest i Ægypten og flere ugunstige Omstændigheder for Mehemed Ali nødsagede denne til, fremdeles at bære det Aag, han visseligen gjerne vilde have afkastet, og at erlægge Sultanen sin skyldige Tribut. Ogsaa lykkedes det denne at vedligeholde sin Souverainitets=Høihed over Tripolis, og at dæmpe tvende Opstande i Albanien. Sultanen fortsatte sine Bestræbelser, for at udbrede europæiske Skikke; men hans Andest hos Muselmændene stiger ikke derved. At iøvrigt saavel hans som hans Riges Stilling, er høist kritisk, er erkjendt. En nærmere Undersøgelse heraf vilde føre for langt fra vor Plan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Om de øvrige Verdensdele maae vi fatte os endnu kortere. J Persien endtes Borgerkrigen, uden, som man havde frygtet, at have indvirket forstyrrende paa Forholdet imellem Rusland og England. En gjærende Stemning hersker overalt i Ostindien, der torde være bestemt til engang at spille en vigtig Rolle i Politiken. Ogsaa China har været hjemsøgt af Uroligheder, navnligen ved en Opstand i Nankin. - Ex-Deien af Algier og Beyen af Tunis ere begge afgaaede ved Døden. De indfødte afrikanske Stam Sade mer omkring Negercolonien Liberia føre indbyrdes Krig, ligesom Kafferne have bekjæmpet Cap-Colonien. En Expedition til det Jndre af Afrika vil forhaabentligen udbrede mere Lys over tildeels ubekjendte Lande. - Næst Spændingen med Frankerig sysselsættes den offentlige Opmærksomhed i de forenede nordamerikanske Stater især ved Udøvelsen af den saakaldte Lynch=Ret (Næveret), der paa en rædselfuld Maade især anvendes imod Slavernes Forsvarere. At man i det frie Land kunde bringe den i Anvendelse imod falske Spillere, er begribeligt, om ikke undskyldeligt; men hiin Anvendelse deraf er et sørgeligt Tidens Tegn. Et paa Præsident Jackson anstillet Mordforsøg, hidrørte fra en Sindsvag. - Næsten i alle andre amerikanske Stater forstyrredes den indre Fred ved større eller mindre Udbrud af Utilfredsheden, hvoraf de mærkeligste ere: J Buenos=Ayres dræbtes Præsidenten, General Qviroga, og General Rosas blev udnævnt til Dictator, i Venezuela, hvor Paes havde nedlagt Præsidentposten, nødsagedes den nye Præsident Vargas at flygte til St. Thomas, indtil Paes havde gjenoprettet Roligheden. Jkke ubetydelige Opstande udbrøde i Havanna, Callao, Mexico, Bogota og paa flere Puncter i Brasilien. Det Gjæringsstof, der saa rigeligen findes i de amerikanske Stater, vil behøve lang Tid til at udrase.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Beltpassage fra den 27 Decbr. 1835 til 3 Januar 1836. Fra Fyen til Sielland. Proprietair Schmidt; Ritmester v. Printzen; Agent Voigt; Kjøbmand Sonntag; Handelsbet. Edelheim; Propriet. Dons; Søekapitain Bodenhof, Hr. Ekstrøm; Handelsfuldm. Bendixen; Lærling Behrent; Hr. Schmidt; Grev de Yoldi med Tjener; Kammerherre Juel til Hverringe. Fra Sielland til Fyen. Proprietair Petersen, Kjøbmand Klinke; Gartner Nielsen; Kammerikr. v. Thienen: Jfr. Jensen; Forpagter Starup; Mad. Seidelin: Førstkandidat Ostvald; Kancellieraad Bruun; Prokurator Lund, Kjøbmand Mehren; Justitsraad Feddersen; Studiosus Feddersen; Groshandler Liedback; Tjener Stein beck, Kjøbmand Fenninger; Ritmester v. Qvalen; Kjøbmd. Wright og Jantzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
AVERTISSEMENTS. For en Dreng, der har Lyst til Gartneriet, staaer en Plads aaben strax. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Litterair Anmeldelse. Paa samtlige periodiske Blade (egentlige Aviser undtagne) og Tidsskrifter, som udkomme i Danmark, Norge og Tydskland, modtages Subskription paa Adressekontoirets Boglade i Odense fra 1 Januar 1836. - Bogladen besørger, paa Forlangende, tillige Bøger og Musikalier, som udkomme i Udlandet, og leverer samme som oftest til den Priis, hvorfor de noteres paa det Sted, hvor de udkomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Hos J. Milo faaes: Glædeskrandsen, eller Visebog for alle Stænder, af J. Wildt. 6 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Nye trykte Schemata til Ægteviede, Fødte og Døde. 8 s. Arket. Samling af fædrelandshistoriske Digte. Udgivet af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, 3 Mk. Om Landmilicevæsenet og Søeindrulleringen i Danmark. Af H. S. Blom. 5 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Fædrelandet. Redigeret af J. D. Hage. 1836, det 1ste No. Qvartalet 8 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Dansk Almeenlæsning. 1836, det 1ste No. Qvartal 3 Mk. Lectures Francaises par Borring. 8 Mk. indb. Nylig har forladt Pressen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Fyens-Reisen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Nytaarsgave af Oehlenschlæger. Faaes paa Adressekontoirets Boglade i Odense for 1 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Theater=Anmeldelse. Fredagen den 8 Januar, Skakmaskinen, Lystspil i 4 Optoge. Derefter: Den diplomatiske Skræder, Vaudeville i 1 Optog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Søndagen den 10de Axur, Konge af Ormus, Opera i 4 Optoge, Musik af Salieri.