JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Førstkommende 26de Septbr. lader Hr. Etatsraad de=Conin, ved offentlig Auction opbyde Dronninggaards Ladegaards Avling og Hollænderie paa Kiøbenhavns Amt til Bortforpagtning i Elleve Aar, at regne fra 1ste Mai 1800, Gaardens Agerland er 266 Tdr. Land geometrisk Maal, Eng og Moseland 173 Tdr. dito, item af Kaningaardens Jorder, Agerland og Engbund, circa 31 Tdr. 4 Skp. dito. Agerlandet er inddeelt i 11ve Sædekobler, fra 24 til 2. Tdr. Lands Størreise, dog Et paa 31 en halv Tdr., foruden Engbund; Af hvilke Kobler 5 bruges aarlig til Sæd, 1 til Brak 1 til Kløverslæt og 4 til Græsning. Med Forpagtningen leveres til Besætning, 16 Heste, 70 Køer, (i forrige Aaringer holdtes 100de) foruden Faar og Sviin, item fornødne Vogn Avlings= og Meierie=Redskaber, saaog nogle Folkesenge; Ligesom det fornødne Sædekorn, alt imod Ansvar ved Forpaatningens Fratrædelse, Gaardens Beliggenhed som saa nær Kiøbenhavn, gjør at Meierie= og Kornvare kan udbringes til muligste Fordeel. Til Tærskningen overlades Forpagteren en, i afvigte Aar af en Engelskmand, indrettet, og særdeles brugbar Tærske= og Hakkelse=Maskine. I Gaardens Bygninger ere beqvemme Værelser for en Forpagter; Saa er og indrettet en god Melkekjælder, og de øvrige Bygninger beqvemme til Avlingens Drift og Kreaturers Holdelse. En Kiøkkenhauge er ogsaa indrettet til Forpagterens Afbenyttelse. Auctionen holdes i det store Værtshuus i Kongens Lynbye om Formiddagen Kl. 10, og kan Conditionerne til Forpagtningen forinden faaes til Eftersyn hos Hr. Justitsraad Engelbreth i Kiøbenhavn og paa Dronninggaard hos Forvalter Komp. Kiøbenhavn den 20de August 1799.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Tiirsdagen den 24de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Lundegaard foretaget offentlig Licitation over endeel Muur=Tømmer=Snedker=Smede= og Glarmesterarbeide, efter de derover forfattede og af den høie Direction approberede Overslage, hvilke tilligemed Conditionerne kan faaes til Eftersyn paa Lundegaard fra den 7de September til Licitations=Dagen; Thi ville enhver, som maatte have Lyst at paatage sig dette Arbeide, indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Lundegaard den 2den September 1799. Paa 672. ET T T T. er at bekomme extra god Sæderug, naar Liebhaberne derom melde sig paa Gaarden, hvor Rugen forevises og Prisen. erfares.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Det lovgivende Korps Beslutning om Kaper=Priserne, angaaende Appellationen fra Handelsretterne til Departements=Retterne. 20, Fægtning med Piemonteserne ved Landsbyen St. Michel. 21. Staget ved Mondovi (Franzoser og Piementeser) Med et Tab af 1300 Md., 8 Kanner og 11 Faner trækker Colli Levningen af sin Hær, som fra 40000 var smeltet sammen til 12000 Md., tilbage til Carmagnole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Franzoserne vare nu Mestere af det hele Land mellem Tanaro og Stura. Naar Buonapartes Kanoner tordnede engang endnu, vilde Turins Skiebne blive afgjort. 22. Kongen af Sardinien, der nu frygtede lige saa meget for Piemontesernes revolutionaire Stemning som for den fiendtlige Krigsbær, holder et stort Statsraad, hvori besluttes at sende Deputerede til Fredsunderhandling med den franske Republik. Buonaparte afslaaer samme paa de Betingelser, som den først blev foreslaget, med det Svar til Underhandlerne: siger til Eders Herre, at det staaer i min Nagt, om der i Morgen skal være en Konge af Sardinien. Herpaa bliver den 28 Vaabenstilstanden mellem den franske og Piemontesiske Armee sluttet, under Vilkaar, hvorved Ruonaparte i Grunden blev Herre over hele Piemment- og kunde nu diktere Kongen af Sardinien Fredsloven efter eget Behag. Ved den blotte Vaabenstilstand kom den franske Republik i befindelse af alt det erobrede Land. Fortet Cona, Fæstningen Coni og Tortona, og blev bevilget at maatte lade Armeen uhindret sætte over Po nedenfor Valena.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Paa Søen tildrog sig i denne Maaned følgende: 5. Den Engelske Admiral Duncan støder paa en liden Division af den Hollandske Eskadre, som igien vilde vende tilbage fra Norge, og bestod af Fregatten Argo og Brig gerne Mercur, Mug og Echo. Argo og Mercur bleve tagne af Britterne, de to andre Brigger blive lige de paa Grund, hvor de siden ødelagtes af Storm og Brændinger. Duncan bleketer fra nu af Texelen, og truer hele Strækningen af Hollands Kyster. 18. Sidnen Smith forfølger med Fregatten Diamandden franske Kaper Vanguard (Hævneren.) lige til Havnen ved Havrede Grace. Da den sidste søger Til slugt ind imellem Klipperne, hvorhen Fregatten ikke kan følge den, saa sætter Smith sine Baade ud, erobrer og gaaer ombord paa Kaperen; men da Ankertouget bliver kappet driver Strømmen ham ind i Havnen, hvor han, efter en hæftig Fægtning, som varede 40 Minuter, maae overgive sig med 32 af Sine til en fransk Kutter og 5 Kanonbaade. Paa Direktoriets befaling bliver han, som en Mordbrænder, ført til Paris, og indspærret i Temple=Taarnet, hvorfra han, da alle Forestillinger fra Engelsk Side ikke formaaede at befrie ham, først efter 2 Aars Forløb frelste sig selv ved en farlig Flugt. Fra denne Tid ophørte al Udverling af Fangerne mellem Frankerig og Engelland, 20. Engellænderne bemægtige sig de Hollandsk Vestindiske Etablissementer Demerary og Essequebo, hvor de, foruden 70 rigtladte Koffardieskibe, endnu erobre en Hollandsk Fregat paa 24, og en Kutter paa 12 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
22. Den Engelske General Abererombie afgaaer med 12000 Md. fra Barbados til den franske Vestindiske Øe St. Lucie. Maj. 1. Da Kongen af Sardinien forlader Koalitionen, nødes Østerrigerne Cunder Beaulien) til i to Kolonner at trække sig tilbage over Porved Valenza og Voghera. 2. Den Bataviske Republikerklærer Storbrittannien Krig, 8. Buonaparte sætter over Po ved Piacenza, Fægtning ved Fombio. Ved en Krigslist havde Buonaparte i Vaabenstilstanden med Kongen af Sardinien betinget sig Overgang over Poved Valenza. Medens Beau lien derfor tog en fast Position paa den hele Linie fra Vaalenza til Pavia, trængte Buonaparte frem til Piacenza, og landede med sine Tropper paa hiin Side Po. 2 Eskadroner Husarer, som gjorte forgiæves Modstand, forenede sig siden med General Liptavs Korps, hvilket stod 3000 Md. stærk forskandset i Byen Fombio. Her lod Buonapartdem angribe i begge Flankerne og forfra, og nødte dem, efter en hæftig Kamp til at trække sig tilbage til Pigtighentone, ved Adda Floden. Det Neapolitanske Rytterie, som kort tilforn var indtruffen ved Beauliens Armee, leed i denne Fægtning det første Stød. - Ved denne Manøvre vare Østerrigernes Forskandsninger ved Ties sin o og Redouter ved Pavi attournerede, og Buonaparte saa snart kommen over denne Flod, som endnu er berømt af forrige Krige, og som satte Franzosernes Seire, under deres krigerske Kong Franz 1, uoverstigelige Hindringer. 9. Træsning ved Coldagno, hvor et Østerrigsk Korps paa 5000 Md. stødte paa General Laharpes Fortrav, og fægtede med slig en Tapperhed, at Franzoserne bleve trængte tilbage fra Codagno, mistede 6 Kanoner og mange Fanger. Laharpe selv blev skudt. Men da stedse flere franske Tropper indtraf, tabte Østerrigerne igien alle disse Fordeele, og maatte i største Til trække sig tilbage. Med Fragmenterne af sin Hær trak Beaulien sig nu hen til Lodi, ved Ad daen: i den dobbelte Hensigt, ved denne Stilling at dække Mailand, og blive i Forbindelse med Mantua, den eneste Hovedfæstning, hvorpaa Jtaliens Skiebne endnu beroede. – - Fra Feldttogets Aabning i Jtalien var neppe forløbet en Maaned, og med Fuglens Fart var Bupnaparte gaaet over de Apenninske Bierge, havde tordnet i Nærheden af Turin, ydmyget Kongen af Sardinien, derpaa styrte sig paa Østerrigerne, sat over Pofløden, og opfyldte nu hele Jtalien med Skræk og Beundring. Alle store Familier flygtede fra Majland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Senatet i Venedig anmoder Greven af Provence(Ludvig Tvill kaldet, om ufortøvet at forlade Verona og Republikens hele Gebeet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Vaabenstilstand med Hertugen af Parma hvorfor denne maae betale 2 Millioner Livres, 1700 Heste 2000 Oxer, 10000 Centner Korn og 20 af de smukkeste Malerier til den franske Republik. - Mellem disse sidste valgte Buonaparte strax selv den hellige Hieronymus af Correggio, denne udødelige Malers Mesterstykke, og gientog nu sin indstændige Begiering, om at faae Lærde og Konstnere tilsendt. Direktoriet udnævnte nu Naturforskerne da Billardiere og Thonin, Maleren BarthelemiBilledhuggeren Moitte, Chemikeren Berthollet og Gromme, tren Mange, for efter Buonapartes seierrige Armee af samle Kiernen af Jtaliens litterære og artistiske Rigdomme, og bringe disse til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-20
Den franske Ambassadeur i Schweitz, Borger Barthelemy, fører i en Skrivelse til Kantonen Basel de eftertrykkeligste Klager over den partiske Beskyttelse, som Emigranterne og allelags Modrevolutionister stedse havde nydt i Schweiz 10. Slag ved Lodi. - Buonaparte fulgte sin Vaabenlytke med grændseløs Virksomhed. Den 8de havde han sat og ver Po, og alt den 10de tiltvang han sig ved det endnu af alkiekkeste og blodigste Slag ogsaa Overgangen over Adda. Da Østerrigerne først vare fordrevne fra Staden Lodi, trak de sig over paa den venstre Side af Addaen. Her stod nu Beaulien i Slagtorden med sin Armee, 20 Kanoner, som forsvarede Overgangen over Broen, spyede uophørlig Jld og Kugler, saa at de første, der vovede at træng frem, uden Redning vare ofrede Døden. Desuagtet lod Buonaparte under en Karteskhagel opføre 2 Kanoner ved Enden af Broen, og traf alle Anstalter til en Overgang. Saasnarden Kolonne, der skulde trodse Døden af 20 Jldsvælg, var ordnet, giennemløb Buonaparte Gelederne. Soldaterne hilse ham med det gientagne Raab: "Leve Republiken Storm Marschen slaaer, og med Lynets Fart styrter Kolonnen frem paa Broen. Men et Jldhav aabner sig imod dem. Tordenen, af 20 Kanonmundinger og en uafbrudt Musketild komme, dem til at vakle. Nu iler General Berthier frem Spidsen; ham understøtte Generalerne Massena, Cervoni og Dallemagne; Kolonnen kommer over, borttager alle de opplantede Kanoner, og en blodig Fægtning begynder, som først bliver afgjort til Franzosernes Fordeel, da Augereau kommer dem til Hielp med sin Division. Den indbrydende Nat og Troppernes Udmattelse giør en End paa Kampen. Østerrigerne mistede 1000 Fangne, dog var Antallet paa de dræbte og saarede Franzoser langt større; Jtalienske Beretninger ansætte dem til 5000. Men saa var denne Dags Fordeele ogsaa umaadelige for dem. Beau lien maatte nu opgive Majland og hele Lombardiet og trak sig tilbage til Mincio, stottende sin høire Fløtil Gardasøen og den venstre til Fæstningen Mantua Franzosernes høire Fløi forfulgte ham over Pigtighetone; denne lille Biergfæstning overgiver sig den 12 efter en hidsig Kanonade med 300 Md. Ligesaa aabne, - Cremona, Malands Naboestad, sine Porte for Franzoserne 13. Franzosernes venstre Fløi rykker nu frem i Lombardiet. uden at have nogen Fiende meere imod sig, drager ind i Pavia (hvor det berømte, nu hensovede Universitæt) og Dagen derpaa den. 14 i det folkerige Maland, Hovedstaden i Lombardiet (Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Krigskuepladsen. Batavisk Republik, Rygtet om en nye Træfning til den fransk=Bataviske Armees Fordeel var ugrundet; til den 14de havde denne endnu samme Stilling, som den indtog efter Slaget den 10de. De officielle Beretninger om dette sidste ere nu bekiendte paa begge Sider, og stemme overeens i at det Engelske Artillerie gjorte saa skrækkelig en Virkning, at Franzoserne og Hollænderne sikkert havde over 2000 Dræbte og Saarede. General Brune ansætter selv Antallet paa de Saarede til 650 Franzoser og 450 Hollændere, hvoriblandt den franske Genera David, som døde Dagen efter. En eneste fransk Bataillon mistede 22 Officerer, og 30 Grenaderer, som vilde svomme over Kanalen, for at borttage en Skandse, druknede tilhøbe. 2 Engelske Fregatter, som fra Strandbreden uophørlig fyrede paa Fienden, anrettede ogsaa sto Skade paa den venstre Fløi. Angrebet skeete paa alle Punk. ter af Engellændernes Linie fra Sudersøen til Nordsøen med en Armee paa 26000 Md. Den venstre Fløi, som bestod af 7000 Franzoser under Vandamme, og Centrumet, som den Bataviske General Dumonceau kommanderede under Overgeneralen Brune vare i Begyndelsen lykkelige, og indtoge virkelig nogle Batterier og Byen Petten, som de dog igien maatte forlade; men den høire Fløi under Daendeels skadede meere end den gavnede, da den ene Deel blev uvirksom, og den anden Deel kom i en panisk Skræk, ved at høre nogle Forrædere raabe, der ere Engellænder. ne, de omringe os og løb til alle Sider. Alle Feige blive nu bortskaffede fra Armeen, hvilket blandt andet han været Tilfældet med 2 Batailloner ved Centrummet, som ikke heller gjorte deres Skyldighed. Af de paagrebne Deserteurer som tildeels have lagt sig efter Plyndring, ere alt en stor Deel skudte for Fronten. Regleringen har af Brune faaet Forsikring om, at 12000 Franzoser endnu ere underveis til hans Forstærkning; saasnart disse ere ankomne, venter man, at der skeer et nyt Angreb. - Det var nogle Skotske Høilændere i deres National=Uniform, som Hollænderne havde taget for Russerne; thi, som man seer af Londoner Breve, kunde hverken Russerne eller den anden Division under Hertugen af Vork endnu være kommen til Holland, da den sidste (som er udnævnt til Generalkapitain for alle Engelske og allierede Tropper) først den 10de d. gik under Seil fra Deal til Texelen med over 10000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Landtropper - og Kapitain Popham er ankommen til Par mouth med en Transportflaade paa 8000 Russer, hvor den skal oppebie de 11000 Russer, som ventes med den anden Transportflaade, for samlede at gaae til Holland. Til Varmouth ere Admiralerne Duncan og Dichson ogsaa indløbne med deres Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
De officielle Depescher og Flaadens Overgivelse og Hel ders Jndtagelse ere af Admiral Mitchell og General Abercrombie. Den første indeholder intet af Vigtighed, som ikke alt er bekiendt, og den sidste stadfæster, at de Hollandske Tropper ikke modsatte sig Engellændernes Landgang men ved de blodige Fægtninger, som siden forefaldt den 27de, beløb de sidstes Tab sig til 54 Dræbte, hvoriblandt Oberst Smøllet og Hav, og 371 Saarede, blant hvilke General Pultenen. Foruden en uhyre Mængde Krudt og Kugler erobrede de paa Helder i alt 161 Kanoner. Jblant de hollandske Tropper, som ere gaaede over til Engellænderne befinder sig ogsaa en Hr. General Søndag. Ved Rhinen: C. H. Karl følger med en utroelig Til efter General Starray henimod Manheim, for (som det hedder i Hoftidenden) at sætte Franzosernes Udbredelse i Tydskland Grændser, og var alt den 11te d. med sin hele Generalstab i Stuttgard. J Breisgau har han kuns ladet blive saa mange Tropper, som behøvedes til Forsvar imod et fransk Angreb. J øvrigt er det ligesaa ugrundet, at General Starray (som først den 11te d. blev ventet til Pforzheim) har undsat Philipsburg, som at den franske Rhin=Armee under General Müller er i fuld Retirade over Rhinen ved Manheim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Helvetisk Republit: Af Hoftidenden sees nu ogsaa, at Hobe, efterat være bleven trængt tilbage ved Glarus og Nasels, har taget sin Stilling langs med Linth, for at dække Granbunden. Souwarow siger man, kommer nu virkelig til Schweiz med 10000 Russer, og faaer her med Korsackows Armee og det Condske Korn 52,000 Rd., næsten tilhøbe Russer, at anføre. Hobe bliver ogsaa i Schweitz. De øvrige Russer i Jtalien forlade ligeledes efter Sigende den Keiser, lige Armee og marschere imod Ancona, Civitavechia og Rom. Den 10de eller 11te d. skal have været bestemt til et nyt Angreb paa Franzoserne, hvilke endnu ingenlunde havde opgivet Genna, men ved Tilførsel fra Toulon igien faaet Kornmangelen sammesteds afhiulpen. Det eneste officielle, som ellers meldes fra Jtalien, er temmeligt gammelt, nemligt at den sidste Plads i SpegiaBugten, St. Maria, blev indtaget den 27 August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Ostindien: Britternes Vaabenlykke omspænde i Aar næsten hele Jorden, Tippo Saib er itte mere: Efter 5 Dages Bombardement, indtog General Harris den 4 Ma Hovedstaden i Mysore, det stærk befastede Seringgapatnam, med Storm, og forfulgte Tippo Saibs Tropper lige til Palladset, hvor de endnu gjorte Modstand saalænge, indtil de hørte at Tippo, som ikke vilde overleve sine Stater, selv var dræbt. Hans Broder, 4 Sønner og hele Armeen overgav sig derpaa til Engellændernes Naade deriblant vare ogsaa Monsieur Chapue og de fleste Franzoser, som havde Jnstruxer fra den franske Regiering. Tippos Liig blev funden i en af Portene mellem de andre Dræb. te, og fik en standsmæssig Begravelse. Seringapatnams Jndtagelse kostede 70 Europæer og 13 Jndfødde Livet, 297 Md. bleve saarede. – Foruden de umaadelige Skatte, som ere faldne i Britternes Hænder, have de ved den ne Seier over den største Rival befæstet deres Herredømme, Indien, og kunne nu være roelige for at Bunaparte her vil giøre dem nogen Skade!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Den Bataviske Flaades Overgivelse, Helders Jndtagelse, Tippo Saibs Død, de Allieredes Seier ved Novi a.a. have i de første Dage af denne Maaned opfyldt London med Glædeskud og prægtige Jlluminationer. Dertil komme, endnu den Beretning fra Lord Bridport, som siden d. 1d. kryd. ser med den store Kanalflaade paa 39 Linieskibe paa Høiden af Ouessant, at 3 af hans Fregatter uden for Brest have deels taget og deels ødelagt 16 franske Transportskibe, hvilke den Spanske Ferroler Eskadre skulde konvoyere. Da Sir Warren blev afsendt for ogsaa at giøre Jagt paa denne, flygtede den ind til L Orient. - Den 12te d. ankom den Hollandske Flaade til Nore. De Hollandske Matroser gjorte vel endeel Jndvendinger, da de skulde lette Anker, men nogle Engelske Matroser, som bleve fordeelte paa Skibene, holdt dem smukt i Ave; dog fandt Admiral Mitchell det fornødent at medgive dem en Eskorte af 6 Engelske og 3 Russiske Linieskibe. Dette var den første Reise det nye 3 Admiralskib Washington gjorte. – J Hoftidenden læses nu ogsaa Admiral Nelsons fuldstændige Officialberetning om Napels Befrielse fra de franske Røvere, som Nelson kalder dem. Kapitain Trowbringe har med sit Mandskab udrettet det meste hertil. Det var den 28 Julii at Capua efter 7 Dages Beleiring overgav sig paa Kapitulation, hvorefter den franske General Girardon med 199 Officerer og 2618 Gemene bleve Krigsfanger. Garteblev kuns blokeret, og den franske Garnison, bestaaende, af 83 Officerer og 1415 Gemene, fik frie Afmarsch. J den første Fæstning fandt man 108 Kanoner og 12000 Flinter, og i den sidste 95 Kanner, megen Munition a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Uagtet alle disse lykkelige Efterretninger, mærker man en modsat Jndflydelse paa de offentlige Fonds, som paa en Dag (den 9de d.) faldt 3 Procent. Ligesaa er Præmien paa det nye Laan i 24 Timer faldet fra 17 til 11 Procent. Da nu Anledningen hertil ikke kan være Pengemangel, saa tilskriver man den Efterretningen om nogle ganske uventede Rustninger paa det faste Land, med Hensyn til det Engelske Jndsal i Holland. Man forsikrer desaarsag, at Parlamentet skal overordentlig samles til den 24 d. M., for efter Formodning at lade en nye Bill passere, hvorof. ter endnu skulle sendes 30000 Md. Engelske Tropper til Holland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Blandede Efterretninger. Tyrkiet. Det skal have været i Midten af Julii Maaned, at Mustapha Pacha efter 9 Timers Storm indtog Abukir. Sidney Smith, som ankom 7 Dage derefter, udstædte en Proklamation til Franzoserne i Egarten, som dog nu om kort Tid maae have udspillet deres Rolle her da Storviziren snart med sin Armee er igiennem Syrien. Engelland. Den franske Eskadre i de Jndiske Vande skal paa Veien til Jøle de France være bleven angre den og jaget paa Grund af Commodore Losack. Alle Transportskibene af den første Division ere nu komne tilbage til Duinerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
De Engelske Matroser ere slet ikke fornøiede med Maaden, hvorpaa den Hollandske Flaade overgav sig, da de, om der blot var skeet et Skud, havde faaet deres Deel af Priserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Hollænderne bleve ikke lidet forhavsede, da de saa Admiral Mirchell med sin hele Flaade at komme seilende saa dristig giennem Texlen og Kanalen til Vlieter, endskiønt alle Signaltønderne vare borttagne af Farvandet. Da 2 a hans Skibe ogsaa virkelig kom paa Grund, saa nærmede han sig kuns Hollænderne med 9 Linieskibe - Mærkeligt nok at det var paa samme Punkt, hvor Abercrombilandede, at Hertugen af Pork (siden Jacob 11) for 127 Aar. siden gjorte et mislykket Landgangsforsøg. Paa de samme Kyster har ogsaa staaet 2 Søeslag; det ene Ao. 1653, hvori Admiral Tromp blev dræbt, og det andet Ad. 1672. Ved Helders Jndtagelse bleve Tropperne understøttede af Søefolkene. Da man ingen Telter kunde faae i Land maatte Soldaterne staae en heel Uge under aaben Himmel De Londonske Damer og Heste ere i denne Tid ganske behængte med Orangebaand, som desaarsag ere stegne 25 Procent i Prisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Hollænderne i Surinam skulle nu ogsaa have give sig under Engelsk Herredomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Ved det Engelske Postamt er gjort en nye Indretning til Breves Forsendelse med Skibsleilighed for den halve Porto end sædvanlig. Fremmede giøre derfor vel i at sætte denne Udskrivt paa deres Breve og Pakker: By the ShirLetter Office.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
I Vestindien har Sukkerhøsten i Aar været overordentlig Den bekiendte For har paa Jagten saaret sin venstre Arm derved at hans Bøssepibe sprang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Dr. Posselts Avis er nu bleven prydet med et Aftryk af 16 berømte Britters Portraiter, hvis Levnetøbeskrivelser efterhaanden skal følge. Begyndelsen er alt gjor med For og Ditt. Disse to vare, ligesom deres navn kundige Fadre, stedse Rivaler. Endskiønt Pitt studerede paa Universitetet i Cambringe og For paa det i Opford, at hvilke det første var udraabt for at helde til Republitants. men og det sidste til Royalionien, saae man dog For at blive Repubricaner og Pitt Royalist. For tilsatte ved sin fordentlige Levemaade i sin Ungdom de store Midler, han have de arvet efter sin Fader, og søgte siden at erhverve sig en berømt Navn ved sin Jver for Friheden. Som Taler veed han at udbrede Lys over de mørreste Sandheder, at udsatte de meest indviklede Grunde fra hinanden og at bringe de subtileste Sætninger tilbage til de første Principer. Selbefielet af sit Emne, forstaaer han at røre og vinde Tilhører. ne ved Jlden i sit Foredrag. Derimod veed Pitt ved Bestemtheden i sine Udtryk og det kolde Blod hvormed han ofte slurter Oppositionens Jld, at tiltrække sig endog sine Modstanderes Beundring, og er unægteligen af de største Statsmænd, som har levet, da han besidder Kraft nok til at maale sig med paa uhyre en Tidsalder, som den nærværende, og stedse vil han blive anseet som en Hovedrilde til de Gode eller Onde, Efterslægten har i Vente. Han er fødte Aaret 1759, kom i Underhuset 1781 og bleve Aaret derpaa, sit 23de Aar, til Aller Forundring Statkammer=Kantsler, Batavesk Republik. I Haag er en Bogtrykker, som havde trykt det Engelske Manifest, bleven kagstryget og brændemærket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Fra Amsterdam er endnu sendt 100000 Dukater til Berlin, som bleve betalte i Guldstænger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Man siger nu at det Preussiske Korps under GeneralSchadel, som er paa Marschen til Wesel, kuns skal udgiøre Avantgarden af et langt større Korpe, hvilket Hertugen af Brunsvig endog torde komme til at anføre. Nat ren til den 9de passerede en nye Koureer fra Berlin til Paris igiennem Wesel, hvis Depescher skulle angaae de Hollandske Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-23
Frankerig. Man skulde næsten troe, at Paven gaaer igien, i det mindste modsiges hans Død nu i Propagateuren. Andre sige, at han har tilgivet alle Franzoser, førend han døde.