JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-18
Kongen af Vestphalen har under d. 28 Junii udgivet et Decret hvori fastsættes: at den Gield, som af den forrige Regjering er contraheret og i Overeenstemmelse med de existerende Love og Decreter erkjendt for Rigsgjeld, skal uden Forskjel, om den allerede er liquideret eller skal liquideres, være reduceret til en Trediedeel af dens nuværende Nominalbeløb. Fra denne Rebuction undtages og beholde deres Værd: 1) De Obligationer, der er udfærdigede for de Laan, som ere gjorte i Overeenstemmelse med Decretet af 19 Oct. 1808 og 1 Dec. 1810. 2) Alle Capitaler, hvis Renter i Følge den 4de Artik. i Loven af 14 Julii 1808 ere forvandlede til evige Renter, og tilhøre Vaisenhuse, gudelige eller andre almeennyttige Stiftelser, der staae under Statens umiddelbare Styrelse og Opsigt og til hvis Vedligeholdelse, den offentlige Skat maa giøre Tilskud, i Fald deres Fonds ikke skulde strække til. 3) Alle Obligationer, der ere blevne udstedte for Cautioner, der siden Kongens Tronbestigelse ere blevne indbetalte i den offentlige Skat. - Hertugen af Tarent (Mardonald) har i Tilsit under d. 24 Junii udstedt følgende Parolbefaling: "Rusland vil have Krig! Den har begyndt. Den store Armee, til hvilken J høre, seer Eder med Fornøielse i sine Rader. Vore ophøiede Monarker stole paa Eders Tapperhed; de fæste deres Blik paa Eder, for at skienke Eder bifald og Belønning. - Fyrsten af Poniatowski, der commanderer det 5te Corps, er d. 29 Junii rykket ind i Grodno. - Ved Polangen ere 2 Russ. Magaziner faldne den allierede Armee i Hænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-18
Fra Riga, Liebau og de øvrige Havne i Østersøen flygte mange Engelske Kjøbmænd, 93 Kjøbmænd have allene forlodt Liebou. - Engellænderne have atter landsat et Skib med hundrede Ulykkelige, hvoriblandt Fruentimmer og 5 Børn, paa Watterne i Nærheden af Hamborg, hvor de ere blevne optagne med største Gjestmildhed. De ere alle af Rhinforbundslandene og havde kun at bebreide sig, at de i de Engelske Geleder have understøttet det Brittiske Ministeriams stolte Fordringer. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-18
Warschan d. 2den Julii. Vor Tidende indeholder følgende Parolbefaling til Storarmeen. Hovedqvatteret Wilkowiskis d. 22 Junii. Hs. Maj. befaler alle Marschaller, som commandere Armeens forskjellige Corps, alle Generalcommandeurer for Divisioner og Brigader, saavelsom de enkelte Corpsers Chefer, at tage de fornødne Forholdsregler, for at holde Armeen i største Orden, og hindre de Uordener, der begynde at hærge Landet. J Følge heraf skal hver Marschal eller General, der commenderer et Armeecorps, udnævne en Krigsret, bestaaende af 5 Officierer, for hvilken skal stilles enhver Soldat, eller til Armeen hørende, der har forladt sit Regiment uden lovlig Aarsag, hver Marodeur, og ethvert Jndivid, der bliver grebet enten i at plyndre eller fornærme Landets Jndbyggere. Commissionen skal dømme de Skyldige fra Livet, og inden 24 Timer lade dem henrette. En Krigsret skal nedsættes i Warschau, under Commando af General Dutaillis, Gouverneur i denne Hovedstad, hvem tillige dens Organisation er overdraget. Trehundrede Mand af Storhertugdommets polske Tropper, og 10 Gensd' armer, skulle udgjøre en Mobilcolonne, der skal deles i 10 mindre, og som det overdrages at gjennemstreife Departementerne Warschau, Kalisch, Krakau, Cubau og Siedler. Nationalgarden skal gjøre den Bistand, og enhver Skulker, Marodeur o. s. v., skal anholdes og dømmes af Krigsretten i Warschau. Pladscommandanterne ved Weichselen, nemlig i Warschau, Plock o. s. v., skulle opholde alle enkelte Personer, enten de som Convaleseenter komme fra Hospitalerne, eller under noget andet Paaskud have fjernet sig fra deres Corps, saalænge til de af dem kunne danne et Detachement, der da skal sendes til sit Corps. Pladscommandanterne, Hospitals-Directeurerne, Krigscommissarierne, der give enkelte Personer Marchrouter, og de Magazinforvaltere, der lade den faae Levnetsmidler, ere ansvarlige for Overtrædelsen af denne Foranstaltning. Desangaaende ville Krigscommissarierne, Hospitalsdirecteurerne, og Magazinforvalterne, af Generalintendanten faae egne Jnstructioner. De bevægelige Colonner hefte ethvert Jndivid, der handler mod nærværende Bifaling. Den skal trykkes, forelæses alle Corps ved Parolen, bekjendtgjøres i alle Pladser, og opslaaes paa alle Hospitalers, Amtstuers og Raadhuses Dørre. - Napoleon. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Ro Niende Aargang. No. 59. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 21 Julii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Udtog af en Skrivelse fra Værdalen, fra den derværende residerende Kapellan Hr. Parelius Dreier, dateret Øikstad Bondegaard, den 20de Junii, 1812. Jeg har, aldeles ikke, endnu opgivet den Yndlings-Jder, den engang tagne faste og ufravigelige Beslutning: i antiqvariske Hensyn at beresse vort paa endnu overblevne Monumenter fra Oldtiden saa rige Jndthrondelagen og som formedelst de, i det sig endnu befindende, Mindes mærker fra Hedenold s. f. Ex. Kæmpegrave, heden. ske Aftare, Thing- og Offer-Steder, Dommersæder, Bautastene, Runestene, Mure, Voldsteder og Levninger af ældgamle Bygninger fra Middelalderen, er den meest klassiske Egn i hele Norge; om dette Forsæt modnes til Udførelse vil beroe paa den betydelige Omstændighed: dersom mine Kaar bedres – thi i en af mit Fødelands yndigste Dale er jeg vel Kapellan, men har hverken Huus eller beqvem Gaard, da den til mig, som Præstegieldets residerende Kapellan, udviste Embedsgaard: Senne, har sin Beliggenhed blandt Lexdalens Skove og utilgiengelige Klipper - og at jeg sukker under Mangel paa det høistnedvendige Udkomme vil le begribes af hver den, som daglig vil overtyde sig om vore Penge-Jndkomsters nuværende Utilstrækkelighed. Ja, Hvor oprigtigt er ikke mit Ønske: at kun ene, om Øst- og Vest-Indherredet, levere Efterretninger i samme Form udarbeidede saaledes som den vittiige Chr. Molbech i sine tækkelige, den danske Læseverden saa velkomne, Breve paa en Reise gjennem den sydøstlige Deel af Sjælland til Møen; Reise i Nordsjælland; Breve fra Sorøe, m.v. J saadant Hensyn blev forrige Sommer spildt for mig - af mange Aarsager, med hvis Jgiennemlæsning jeg, ingenlunde, vil kjede Dem, nogle vil jeg dog nedskrive: Bøger til Veiledning og nødvendig Oplysning manglede jeg ogsaa - og forinden jeg fik dem fra Throndhjem var den travle Høsttid over Folk og Heste den antiqvariske Reiselagttager maatte da finde sig i smukt at blive hjemme. - Det vil ogsaa vorde et langt møisommeligere Arbeide at forfatte en antiqvarisk Reiselagttagelse, efter Molbech, i disse norske Egne end i Sorøe Egnen. Her ere norske Mile og tildeels bratte Veie - her ere ingen Kjøbstæder og - ofte – ti engang trivelige Nattecherberg - her er intet optegnet i Forveien til VVeiledning, Oplysning, Rettesnor og Jnteresse, som paa hine sjællandske, tet bebyggede, minderige, Sletter. - Thi vide bør De, at det norske Riges gamle Documenter og Oldsager maa søges i Danmark. - Der, ikke her, maa hentes paalidelige Efterretninger om de Oldsager, som her endnu have Tilværelse eller om hvilke Fortiids Minder nøjagtig og paalidelig Kundskab ønskes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Her ligger det raae Thingsted, den overgroede Kæmpekreds, den tildeels granbevoxne Houg for mig - og Sagnet veleder mig ikke endgang paa Spor til at kunne optegne noget vigtigere end at paa Gaarden N. N. der findes Grav- og Offer Houge saa vide og høie - der siges en Næss eller Fylkis=Konge at have boet, thinget og døde o. s. v. At poetisere paa en gammel Hedenolds Hong, at sværme, og, efter Naturen, skildre vore Egne, der ere saa rige paa majestatiske og yndige Skjønheder, det er let tænkt, men - Digteren selv vil her mistvivle om sit Forsøgs Held, - Penselen vil falde ham af Haanden, om han ellers er van til at male, og aldrig vil han have Dristighed til at trække Sløret tilside og blotte sin Moders Norges Ansigt - dette maae ene beskues - dette kan kun uforstaaeligt beskrives - dette kan aldrig livagtigen skildres. Ja, vist er det interessant at kunne læse hvad Jndtryk vort paa Alderdoms Levninger saa overordentlig rige Jndthrondelagen vilde gjøre paa en enthusiastisk Alderdomsven; og bedres mine Kaar - vil jeg dog, i antiqvarisk Hensyn, undersøge Omegnen. Saa langt jeg endnu har været op imod Fieldet, henved 3 Mile, har jeg tydeligen seet Sporet af Forfædrenes Mandom og deres Omhue - at forgjeves. – for deres Navnes Bevarelse og Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
J Følge Fortalen til Axel Thordsen og Skjøn Valborg, en norsk Ballade, med Anmærkninger, af vor utrættelig arbeidsomme, fortjenstfulde, Professor R. Nyerup, Kbhavn, 1809. 63 S. i Svo, har jeg nedsendt til Herr Professoren nogle gamle Sange, imellem disse er et Digt, 7) Det Kgl. Norske Videnskabers Selskab har udsat sin store Sølv Medaille, eller 100 Rdlr. D. C. for den bedste og meest fyldestgjørende Besvarelse, indsendt inden Julii Maaneds Udgang 1813, d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Spørgsmaalet, hvad var den norske Stormand Audun Hugleikson Hestakorn's Forbrydelse, thi han blev rettet 1302 i Bergen; og Jsabella af Julich, som, ved Audun Hugleikson's Mægling, forlovedes i Paris med den norske Hertug Haaren, kom hun nogen Tid til Norge, See. Dansk LitteraturTidende for 1812, Nr. 1. fra Middelalderen, som, i sin profane Dragt, nok vil fortjene Offentlighed. Det bestaar af 24 Vers og har til Opskrivt: Greven og Kreedatteren; ogsaa lille Lises og Ridder Videvolds Vise, i hvil ker Middelalderens, gamle, Qvad der er megen Handling, og, efter mit Tykke, har den poetisk Værd, og skjøn Melødie, har jeg sendt. Et Par norske Qvad, ældgamle, sigtende enten til Jdterne, eiler, efter Christendommens Jndførelse, til de raae afsides Hedningers Liv og Plumphed, ere snurrige nok og fortjene at komme under en Nyerups Behandling, - og Opbevarelse blandt Alderdommens Levninger. De Gamle havde sin Memonik, eller Hukommelses-Øvelser, som vi nu mangle. De havde ogsaa Øvelser til at skjærpe den rene og skarpe Udtale, især af vanskelige Ord og Ordføininger; af disse har jeg samlet nogle ældgamle eller dog norske Prøver; *) de ville have Værd i sit Fag om en 30 Aar – om en Menneskealder ere de maaske glemte. Forresten er, Jndthrondelagen, i hvilket der er saa megen Kultur (Politur vilde jeg sige), ikke det gamle Norges troe Affødning - Neil i Romsdalens indre dybe Dale og paa Nordmør - der ville man vel finde de ægte Spor af Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Vor heldige, elegante, Digter, Taler og Oversætter, Feldtprovst Storm Munch, er til Sinds, i en kortet Udgave, at levere de Norske Viser, hvilke ere tilføiede, som Anhang, Herr Dr. L. Hallageres norske Ordsamling eller Prove af norske Ord og Talemaader. Kbhavn, 1802. 197. Sider i 8vo, forlagt af S. Popp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Ved Forordning af 30 Junii d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. at befale: At, forat hæve al Tvivl om, hvorvidt Kjøb og Salg af Priisparter, som tilkomme dem der staae i den Kgl. Land= eller Søemilitair-Tjeneste, kan agtes tilladt, vil Hs. Maj. allernaadigst have fastsat: at ingen maae afkjøbe de i den Kgl. Søe= eller Landmilitair Tjeneste ansatte Mandskaber, den disse af den Kgl. Casse udbetalende Andeel af saadanne Priser, som ere tagne af Kongelige Krigsfartøier, Fæstninger eller Batterier, med mindre vedkommende Chef dertil har meddeelt skriftligt Samtykke, under Straf af at tabe det Tilkjøbits Værd, som tilfalder Angiveren, og derforuden at erlægge til Fattigvæsenet paa det Sted, hvor Kjøbet er indgaaet, en Mulct ligesaa stor, som den Sum, hvormed det Kjøbte er betalt. Jgiennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under den 17 Julii d. A. udferdiget en Placat af følgende Jndhold: " Følge Hs. Maj. Kongens allerhøieste Resolution af 13de Dennes skal det under 13 Martii d. A. befalede Forbud mod Udførsel af bagt Brød herfra Staden være forandret derhen, at grovt Brød af Rug eller Blandings=Korn, som med Providerings Commissionens Mærke er forsynet, maae ikke udføres gjennem Stadens Porte, under Straf af Confiscation og 4 Rdlr. Mulct for hvert Brød, der forsøges udført; hvorimod fornævnte Forbud angaaende bagt Brøds Udførsel fra Kjøbenhavn iøvrigt skal være ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Postefterretninger. Frankrig. Moniteuren indeholder en Samling officielle, hvist mærkværdige Actstykker, nemlig: I. En Note fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til den Russiske Kantsler GrevRomanzow, dateret Paris, den 25de April 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
J samme hedder det, at Rusland i 1 1/2 Aar bestandig har lagt Haanden paa Sværdet, hver Gang der gjordes det Arrangements=Forslag; at Hs. Majest.,der saaledes seer sig nødsaget til at opgive alt Haab fra Ruslands Side, har, forende han begynder denne Kamp, anseet det for sin Pligt at henvende sig til den Engelske Regjering, og at den ulykkelige Tilstand, hvori Engelland befinder sig og den Forandring, der er foregaaet i dets Regjering, har bevæget Hs. Maj. dertil; at ingen Agent er bleven sendt til Engelland og at ingen Communication har fundet Sted, men at Skrivelsen til den engelske Statssecretair, er i rum Sørsendt, Commandanten for Stationen ved Dover. 1. Skrivelse fra Minineren for den udenlandske Anliggender til Lord Castlereagh, Hans Britt. Maj. Statssecretair for de udenlandske Anliggender, dat. Paris, den 17 April 1812. Efterat Ministeren har vist Hs. Mass, inderlige Ønske at erholde Fred, fremsætter han følgende Grundlag for et Arrangement, som tilbydes PrindsRegenten: Spaniens Jntegritet garanteres, Frankrige frasiger sig al Udvidelse paa Pyrenæernes Side, det nuværende Dynastie erklæres for uafhængigt, og Spanien regieres af en National-Constitution af Cortes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Portugals Uafhængighed og Jntegeitet garanteres ligeledes og Huset Braganza skal regjere; Kongeriget Neapel tilhøre Kongen af Neapel, Kongeriget Sicilien garanteres det nuværende Siciliauske Huus. J Følge disse Stipulationer rommes Spanien, Portugal og Sicilien, af de Franske og Engelske Land- og Sotropper. Hvad de øvrige Gjenstande for Discussionen angaaer, da kunne de underhandles paa det Grundlag, at hver Magt beholder det, som den anden ikke ved Krig kan fratage den. III. Fyrsten af Kurakius Note til Ministeren for de udenlandske Anliggender, dat. Paris d. 18 (30) April 1812. Heri hedder det: at det første Grundlag for Underhandling, kun er den formelige Forpligtelse, aldeles at romme de Preussiske Stater, hvad enten de ere besatte af de Franske eller allierede Tropper, til hvilken Tid og af hvilken Grund det end maatte være skeet; fremdeles Forpligtelse, angaaende Forringelsen af Danzigs Garnison, og et Arrangement med Kongen af Sverrig til Kronerne Frankriges og Sverrigs giensidige Tilfredshed. Naar benævnte Fordringer fra Frantages Side bevilges, som Grundlag for det Arrangement, der skal indgaaes, saa loves at dette Arrangement vil kunne indeholde fra den Russiske Keisers Side følgende Forpligtelser: Uden at afvige fra de Grundsætninger, som H. M. har antaget for Sine Staters Handel og de Neutrales Tilstedelse i Havnene under Hans Herredomme, Grundsætninger, som H. M. aldrig kan frasige Sig, forpligter H. M. Sig, i Følge Sin hengivenhed til den i Tilsit sluttede Alliance, ikke at tilstede nogen Forandring i de i Rusland indførte Forbud, hvilke hidtil strængelig ere blevne iagttagne mod den directe Handel med Engelland. H. M. er desuden beredt til, at komme overeens om et Acence=System, efter Frankriges Exempel, vel at forstaae, at dette System først da vil tilstedes, naar man har indseet, at det ved sine Virkninger ikke kan forøge det Tab, som den Russiske Handel lider. H. M. vil ogsaa samtykke i at slutte en Tusk-Tractat angaaende Hertugdommet Oldenburg mod et passende Æquivalent, som af H. M. Keiseren og Kongen foreslaaes, hvorved H. K. M. erklærer, at Han tilbage tager den Protestation, han har udstedt, for at reservere Sin Ret til Hertugdømmet Oldenborg. IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Lord Castlereaghs Svar paa Skrivelsen, fra Ministeren for de udenlandse Anliggender, dat. London d. 23 April 1812. Lorden beretter heri, at Ministerens Skrivelse af 7de er bleven Prindsregenten forelagt, men at H. K. H. har indseet, at Han skylder det Sin Ære, førend Han anthoriserer Lorden til at indlade Sig i nogen Forklaring over den skete Commuutation, at bestemme hvilken Mening den Franske Regjering forbinder med følgende Sted: "Det nuværende Dynastie erklæres uafhængigt og Spanien regjeres af en National-Constitution af Cortes. Naar saaledes, som H. K. H. befrygter, Meningen af dette Forslag er, at den Kgl. Authoritet, af Spanien og den af Cortes oprettede Regjering skal erkjendes, som om den indbefattedes i Broderen til den Franske Regjerings Thef og de under Hans Authoritet formerede Cortes, og ikke i Ferdinand VII. og hans Arvinger og i den overordentlige Forsamling af Cortes, som nu er beklædt med Regjeringsmagten i dette Kongerige a " saa maa han reent ud erklære, at H. K. H. ikke kan antage Fredsforslag, der hvile paa saadant et Grundlag. Men naar imidlertid ovennævnte Udtrykke ere at anvende paa Spaniens nuværende Regiering, der udøver Ferdinand Vildes Authoritet, saa er Prindsregenten beredt til fuldkommen at forklare Sig over det Grundlag, der er blevet oversendt, og at tage, samme i Overveielse a. - V. Skrivelse fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Fyrst Kurakin, dat. Thorn d. 12te Junii 1812, med hvilken, i Følge den Franske Keisers Befaling, fulgte de af Fyrsten begierte Passe, med den Erklæring, at H. M. anseer den gjentagne Begjering derom for en Krigserklæring. Ministeren siger hert, at han hidtil har dvælet med Svar, fordi H. M. endnu gjerne vilde troe, at Fyrsten var gaaet uden for sine Jnstructioner, da han indgav en Note, hvori han bestemte som en formelig betingelse, hvad der kun kunde være Resultatet af Negotiationen, og i det han søger ved at begiere sine Passer at gjøre Ende paa alle Discussioner. Men da Grev Lauristons Depecher, de fra forskjellige Hoffer indløbne Beretninger og selv Bekjendtgjørelserne i de engelske Tidender vise, at hans Regjering har Underrettet sin Hovedstad og hele Europa om sin Beslutning, ikke at indlade sig i nogen Underhandling, førend de franske Tropper vare vendte tilbage til Elben, saa har Hs. Maj. Keiseren og Kongen ikke længere kunnet være i Tvivl om det Keiserlige Russiske Hofs Hensigter. (Efter Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. FaatraseNiende Aargang. No. 60. Udgives og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 25 Julii 1812. Udgives og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 25 Julii 1812. Hvilke ere Aarsagerne til den dagligen stigende Dyrhed, og hvilke Midler gives der til at standse den? Dyrhed – det er det evige Refrain, der gjenlyder fra alle Munde, den Landeplage, der ødelægger Frugterne af hver redelig Mands vrigste Bestræbelser. Lægge paa og atter lægge paa er den eneste Tanke, der sysselsætter alle Hjerner, lige fra den første Grosserer til den usleste Høker, ingen øiner nogen Grændse for dette evige Paalæg, ingen veed nogen bedre Trøst, end den, igjen at lægge paa det er med andre Ord, trykke for at trykkes, udsufor at udsues, uden at Trykkeren eller Udsueren, i hvilken Stilling han end befinder sig, i Grunden har nogen egentlig og virkelig Fordeel deraf, da Trykkeriets og Udsueriets electriske Gnist løber med Lynets Fart igjennem hele Raden af de forskjellige Stænder, der berøre den store Statsmaskines Kjæde. Lad end være, at nogle føle mindre til Trykket end Andre, ganske undgaae det kan ingen. Vee den Enkelte, der aldeles ikke kan trykke igjen, eller hvis Arbeider eller Productioner ere af det Slags, at de hverken tildre Sandseligheden, smigre Forfængeligheden eller høre til Livets indbildte eller virkelige Fornødenheder, Han knuses af Skaren fordi han ikke kan trykke igjen. Spørger man Kjøbmanden, hvorfor Alting nu er 6 til 8 Gange dyrere end fordum, saa svarer han, det er Coursen, det er de forøgede Afgivter saavel her som udenlands Skyld i; spørger man Bonden, der ikke har mindste Begreb om Coursen, saa taler han dog derom og siger: alt hvad vi skal have maa vi betale dyet. Paa disse Grunde forhøier enhver sine Varer og sit Arbeide efter eget Tykke, og med billig Harme seer man, at medens vor Cours i lang Tid har forbedret sig udenlands, forværres den i Landet selv, eller hvad der er det samme, faaer man hver Dag mindre og mindre for sine Penge. Den sandsesløse Taabe, der, ligesom Høvedet kun har Øinen henvendte paa det Græs, der groer ligge for dets Fødder, siger: "det gaaer nok!" Tænkeren, som derimod har en langt videre Synskreds, indseer at Prisernes evige Stigen, tilsidst vilde udkræve Summer, som de fleste Mennesker ikke ville see sig istand til at tilveiebringe, og søger hellere at udfinde Midler til at standse det Onde i sine Fremskridt end at overlads sig til den daarlige, søvnagtige Tanke: "det gaaer nok!" Forfatteren af disse Betragtninger har ligefra Krigens første Udbrud været et temmelig opmærksomt Vidne til Pengevæsenets Forværrelse, og den deraf følgende Stigen i Priserne. Han troer derfor at kunne levere et authentisk Bidrag til hiint Ondes Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Udenlandske Efterretninger. (Slutningen af de fra Chefen for Norges flydende Defension, Hr. Contre-Admiral og Ridder Lütken, til Hs. Majest. Kongen indsendte allerunderdanigste Rapporter, see forr. No.) Allerunderdanigst Rapport,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Endskiønt det smerter Hans Majestæt at have ved denne Leilighed mistet endeel af Sine brave Officierer, og Søefolk, saa har Allerhøistsamme dog med særdeles Velbehag atter modtaget et Beviis paa, at Hans Majestæts Søekrigere ikke give deres Forfædre noget efter i Tapperhed og Mod, naar det kommer an paa at vise sig værdige deres Navn og at hævde Dannerflagets Ære, hvorfor Hans Majestæt har behaget at lade Capitain, Ridder Holm i Særdeleshed, ligesom og Cheserne for de vedkommende Kongelige Orlogsbrigger og Flotilleafdelinger samt de øvrige Officierer og Mandskabet i Almindelighed, tilkjendegive Sin allerhøieste Tilfredshed med deres ved disse Affairer udviiste Mod, Aandsnærværelse og udmærkede Tapperhed. - Hvilket efter allerhøieste befaling herved bekjendtgjøres. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 17 Julii 1812. F. Bülow, Generalmajor, Kammerherre, Hs. Majest. tjenstgjørende Generaladjutant og Chef for Generaladjutantstaben, Commandeur af Dannebrog, og Dannebrogsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Det har behaget Hs. Maj. Kongen, ved Forordning af 30 Junii d. A., allernaadigst at befale saaledes: "Ligesom Vi have fundet Os bevægede til at tilstaae de Embedsmænd, som lønnes med Sportler, en passende Forhøielse i deres Embeds Jndtægter, saaledes ville Vi endvidere, deels i Henseende til Pensioner som hvile paa disses Embeder, deels og, i Betragtning af den forøgede Jndtægt, Auctionsforvaltningen for Tiden afgiver, allernaadigst have fastsat og bestemt: §. I. At alle Embedsmand paa Landet og i Kiøbstæderne i begge Vore Riger Danmark og Norge, hvis Embeds Jndkomster bestaae i Rets=Gebyrer og Sportler, skulle i Fremtiden, saafremt der maatte hvile Pension paa Embedet, enten til deres Formænd i Embedet eller disses Enker, foruden Pensionen endvidere erlægge 76 Procent eller 3/4 Dele mere i Dansk Courant, end hvad der hidtil har været svaret disse i Pension. F. 2. At Auctions-Directeurerne paa Landet og i Kjøbstæderne i begge Vore Riger, hvor Auctions-Directeur-Tienesten har været forbundet med et andet Embede, være sig Birkedommer, Byfoged, Herredsfoged eller andet lignende, skulle til de Embedsmænd, der beklæde fornævnte Embeder, erlægge den halve Deel af de 25 Procent, hvormed Auctions=Salariet er forøget, imod selv at oppebære den anden halve Deel af Forøgelsen."