JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1771-04-19
Mad. sal. Danchel i Ringsted, agter under Haanden at fri ge sin iboende og i Nørregaden beliggende Gaard, bestaaende til Gaden af 15 Fag Muur= og Bindingsværk, med 4 Fag Qvist overtil begge Sider, indrettet med Værelser, Kiøkken, Loe, Lade og Portrum; en Dito Længde paa 6 Fag, hvorudi er Pige=Kammer og Bryggerhuus ; en Tverlængde paa 5 Fag, hvorudi er Stalderum til 4 Heste og 8 Køer, samt Karle=Kamer, udi Gaarden er en god Brønd, samt en god Frugt=Have og et lidet Vænge; Liebhaberne vilde behage herom at accordere med Eieren. Ringsted, den 13de Mart. 1771.
Berlingske Tidende, 1771-04-19
Da Under=Officeer Hans Peter Sidelman, ved Døden er afgangen, hans ringe Efterladenskab ved Fuldmagt er den geistlige Jurisdiction i Hørns=Herred i Sielland til lovlig og ansvarlig Skifte Behandling overdragen; saa adverteres samme 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender, om nogen imod Formodning noget skulde have at fordre i dette ringe Stervboe, der ey formaaer nogen op dentlig Proclama, de sig da inden 6 Uger a Dato vilde mælde hos Provsten i Horns Herred. Schibye, den 9de Mart. 1771. H. J. Weile.
Berlingske Tidende, 1771-04-19
Et smuk Huus, beliggende i Østersnede Bye tæt ved Kirken, som har en kiøn og frugthar have, og er rummelig og anstændig, som enten for en Præste Enke eller andre honnette Folk, er at faae til Kiøbs enten under Haanden, eller og ved Auction, som er berammet at holdes i Huset den 28de Junii førstkommende, Kl. 10 Formiddag; ville nogen under Haanden kiøbe samme, saa ville Liebhaberne behage at addressere dem til Eieren. En Gaard i Schanderborg, beqvem til Giæstgiverie og Kiøbmandskab, er under Haanden til Fals, samme bestaaer af 48 Fag Stuehuus Bygning og 25 Fag Udhuus, hvortil ligger en stor Have ned til Søen; Liebhaberne vilde melde sig hos Doct. Muncheberg i Schanderborg, hvor nærmere Underretning kan faaes : skulle nogen ey vilde have hele Gaarden, kan den uden Skade og separeres og saaledes sælges.
Berlingske Tidende, 1771-04-19
Den geistlige Skifte Ret i Hindborg og Rødding Herreder, Schivehuus Amt, Wiborg Stift, lader herved 3de gange i de til Forsendelse med Posten allene privileg. Kiøbenhavnske Tidender og Altonaiske Tydske Aviser bekiendtgiøre, at Jens Nielsen Flye, forhen Sogne Degn for Lem og Weibye Meenigheder i Rødding Herred, ved Døden er afgangen sidstafvigte 16de Januar. a. c., da Stervboen strax efter Dødsfaldet er taget under lovlig Skifte=Behandling; men som bemelte afg. Jens Nielsen Flye, i Kraft af en Kongel. allernaadigst Bevilgning dateret 28de Decembr. 1764. havde som Enkemand til sin Dødsdag hensiddet uskiftet Boe efter hans forhen afdøde Hustrue Anne Jeppes Datter Møller, med hvilken sin Hustrue han i Ægteskabet havde avlet og efterladt sig en ene ste Søn og Livs=Arving, navnlig Oluf Jensen Lem, der, da han var nogle og 30 Aar gammel, begav sig til Skibs, formodentlig til China eller Vestindien, og ingen Oplysning haves om hvorhan nu er eller sig opholder, om han er levende eller død, eller omhan kan have været i Ægteskab og efterladt sig Børn eller Arvinger, saa vorder bemelte Oluf Jensen Lem eller Arvinger, herved indkaldet, at indfinde sig til de i Loven fastsatte Tider, for at modtage sin Arv, om noget kan overskyde fra Gielden; iligemaade indkaldes Credi= og Debitorerne til 12te Ugers Dagen fra undertegne de Dato, at møde i Stervboen i Lem Degneboelig, de første for at angive deres Fordring, og de sidste for at betale hvad de til Stervboen kan være skyldige. Brøndum Præstegaard, den 28de Febr. A. Fries.
Berlingske Tidende, 1771-04-19
Hos Sadelmager Claus Andersen fra Horsens bliver at faae Wiborg Snaps=Ting, en ganske nye Kareth til 3 Personer en dito til 4 Personer, en dito til en Perion noget brugt, en Diable, en ganske nye Chalse der og er Jagtvogn, en dito, en dito noget brugt, nok en Jagtvogn ligeledes med Overdæk, ganske læt til 2de Bæster ordinair Veyviid, en dito Jagtvogn med Svanehals, en Kane, en dito Biældertøy, en Cariol med eller uden Tøy, Modens Hestetøy med Messing Rand og Beslag, adskillig Slags Modens Sadler, samt Reyse=Cufferter med mere paa et Aars Prove.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Porto Ferrajo, den 21de Martii. Efter Breve fra Bastia er et fremmed Skib der indløbet, om hvilket Capitainen efter Tilspørsel har svaret, at han ingen forbudne Vahre havde om Bord, men da man visiterede Skil bet, bleve fundne 300 Munderinger, mange Flinter, Munition a., hvorpaa Skibet er taget i Beslag, og Capitainer sat i Arrest.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Rom, den 24de Martii. Man forsikrer at det Bourbonske Hof har gjort nye og meget kraftige Forestillinger hos Hs. Pavelige Hellighed, til Jesuiter Ordenens Undertrykkelse. Den hellige Fader har imidlertid ladet forkynde et uformodentlig Jubilæum, for at anraabe den Almægtige om Bistand i nærværende Kirke=Sager.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Livorne, den 27de Martii. J disse Dage er her falden saa stor en Mængde Snee, som man end ikke i den strængeste Vinter har kunde formode. Den 29de Martii. Alle Breve fra Copern bekræfte Al Beys hastige Progresser, og at han med sin Armee alt er træng ind i Syrien. Patres i Jerusalem have gjort sig saa elsket at ham, at har har skiænket dem den hellige Grav, med Løfte at han vilde reent overlade de Christne Jernsalem, saasnart han var bleven Mester af Damasco og Aleppo.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Venedig, den 29de Martii. Vor Regiering har tilladt de K. K. Tropper, som skal gaae fra Lombardiet til Ungern, fri March igiennem de Venetianske Stater. Den 16de April ventes Prints Xaver hertil fra Sachsen. Vi have længe ingen Efterretning havt fra Levante, og vide altsaa ikke hvorledes det staaer med Russerne og Tyrkerne. Saa meget vide vi, at endeel af deres Skibe har overvintret ved Paros, og endeel ved Naxia. - Det hed, der at vor Republik vil af nogle afskaffede Klosters Jndkomster oprette et Hospital til Koppernes Jndpodning.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Madrit, den 15de Martii. Efter Hoffets Befaling bliver ikke langt fra Oran i Africa anlagt en nye Fæstning. Mohrerne søge vel ved bestandige Anfald at forhindre saadant, men man haaber dog at komme i Stand dermed.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Marseille, den 29de Martii. Fra Cairo meldes, at Ali Bey har forlangt af den Franske Nation, foruden 200 Baller Klæde for sin Hofstaat og sine Tropper, endnu 30 Baller til de Foræringer, som Emir for den fra Cairo til Mecca bestemte Caravane skal giøre til de Arabiske Printser, igiennem hvis Lande han passerer. Ali Ber har og forbudet al Udførsel af Caffee fra Egypten til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Paris, den 1ste April. Med Breve fra Cadix berettes, at den Spanske GallanOristamme sidstafvigte Julii er forulykker paa Kysten af Kongeriget Chilv. Dette Skib var i Febr. afgaaet fra Cadix med en Ladning af 12 Millioner Livres til Lima, og havde 300 Mand Skibsfolk tilligemed mange Passagerer om Bord. At disse Mennesker vare de fleste alt døde af en smitsom Sygdom, men de øvrige ere ved Skibets Stranding omkomne. Af Ladningen er næsten intet bierget.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Genua, den 26de Martii. Fra Mahon meldes, at den der værende Danske Estadre giør sig færdig til igien at gaae til Algier, og bombardere Staden.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
London, den 29de Martii og 2den April. Endskiønt de indenlandske Affaires give vore Ministre no at tænke og giøre, saa maa dog endeel af deres Omsorg og gaae ud paa de Udenlandske Affaires, dersom det er sandt, at der imellem vort Hof og Hofferne i Madrit og Versailles skal foretages en ny Undersøgelse angaaende den første Eiendoms Ret til de Maluiniske eller Falklands Øer. Man har bekiendtgjort derom følgende Omstændigheder for tilforladelige: "Sidstafvigte 4de Martii vare Ambassadeurerne fra Frankrig og Spanien i Conference med Stats Secretairen, Græven af Rochsort, for at forpligte denne Minister til at fastsætte en Dag for at afgiøre omtalte første Rettighed til disse Øer. Lord Rochsort ville ikke beqvemme sig dertil. Derover begyndte Stoks at falde. 3 Dage forhen var Hr. Walpolkommen fra Paris. Den Spanske Courier, som bragte Copie af Kongen af Spaniens Ordre til at udlevere Havnen. -Comønt til Engellænderne, blev den 5te huj sendt tildage til Madrit. Han tog Veyen over Paris, og havde en Depeche at aflevere til Hs. Allerchristel. M. Den 5te, 6te og 7de Martii confererede vore Ministre tilligemed Hr. Stuart, Markenzie med Ambassadeurerne af Frankrig og Spanien, Den 11te begave disse tvende Ambassadeurer sig igien til Græven af Rochsort, og forlangte ikke allene det samme forhen, men føyede og til at de have faaet Ordre at begiære at en Dag maatte blive fastsat til efter Løfte at forlade Falkland. Græven af Rochfort erklærede bestandig at han derover ey kunde indlade sig i nogen Underhandling. Sagen blev bekiendt Vore Ministre nægtede det. Jmidlertid blev en Couriet sendt til Hr. Harris vor Minister i Madrit. Den 19de Martii ankom en Courier fra Græven af Harcourt, vor Ambassadeur i Versailles, med den Efterretning, at Kongen af Frankrig havde sendt en Skrivelse til Kongen af Spanien, hvorved han tilmeldte ham: at han forundrede sig over det Londonske Hoffes Forhold. Han var færdig tilligemed Kongen af Spanien at arbeyde paa at udføre de Messyrer, som maatte blive fundne fornødne. Han overlod samme ganske til Hs. Catholske Msts. Direction og Viisdom, og bad ham allene ved sine tilkommende Operationer at see paa Frankrigs nærværende Beliggende. Dagen derpaa overleverede Lord North og begge Stats=Secretairerne Kongen denne Depeche, som blev meget forundret over sammes Jndhold. Man seer let forud, heder det videre, hvorledet Klagen af Spaniens Svar vil blive, saasom sammes Ambassadeur alt tydelig nok har ertlæret sig for vore Ministre. Af disse blive derfor gjorte alle fornødne Anstalter til Krig, endskiønt endnu ikkun hommelig, hvoraf dog saa meget en aabenbare at en talrig Fløde forsamler sig i Spithead, som den 12te April skal være seylfærdig for at hindre den Franske og Spanske Flødes Forening. - Parlementet i Jrland er forlænge til den 30te April. J denne Sommer skal Riddernes Jnstallation af det blaa Hosebaand gaae for sig til Wind ser. De fornødne Anstalter blive alt gjorte dertil. Den 5te April. J Dag forsikrer man at Freden imellem Rusland og Tyrkerne virkelig skal være sluttet.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Constantinopel, den 4de Martii Man udryster sig med Jver til at fortsætte Krigen, og det synes som at den saa meget forlanger Fred ikke saasnart torde komme i Stand. Porten troer enten den Østerrigske Mediation ikke ret, eller smigrer sig med at faae Hielp imod Russerne. Det sidste torde vel slaae feyl, og i den Fald sees ikke, hvorledes man paa Tyrkisk Side kan have mindste Haab til lykke. lige Progresser. Vi have altsaa Grund til at frygte, udi for restaaende Feldtog at opleve bedrøvelige Tider. Levnetsmidler bliver daglig dyrere, Folket er meget vanskelig, og Tropperne have intet Moed mere. Russerne have en liden Flode i det sorte Hav. Deres Tropper fra Georgien ere rykkede frem til bemeldte Hav. Ali Bey er soverain i Egypten. Hans Armee, som anføres af hans Svoger, skal erobre Syrien, Den har slaget Bassen af Damas, og som man forsikrer, bemægtiget sig Jerusalem. Jntet mangler nu til reent at omstorte dette Rige, end at Russerne sendte endeel bevæbnede Fartøyer herhid, og deres Escadre fra Archipelago tillige forerede Dardanellerne, hvilket var ganske mueligt. Rusland Hensigter forekomme os meget mørke og vidt udseende.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Donaustrøm, den 4de April. De i Ungern inquarterede K. K. Regimenter ere alt op brækkede for efterhaanden at drage til det store CampementsSamlings=Plads imellem Pest og Waitzen. Til Hs. M. Keiserens Afreise giøres endnu Anstalter. J Wien bliver med nogle af Keiserens Heste, som staae i en Stald for sig selv, og af en egen Vagt blive bevogtede, gjort et Forsøg, som alt skal være gjort i Rusland. En har nemlig anmeldes en vis Composition, som bestaaer i en Dey, hvorved Hæst uden nogen anden Føde og ved alle Strabadser, paa nogle Dage kan underholdes.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Petersborg, den 29de Martii. Den 15de huj er den Engelske Admiral Krowles, som at vort Hof er forskreven til Engelland, her ankommen for at føre Ober Opsigt over det her værende Søn Vasen og Skibe Byggerie. General Bauer er den 11te huj. afreyst, dog skal han opholde sig nogle Dage til Novogorod for at giøre Anstalter til de der værende Salt Værkers Opkomst, da det hidindtihar manglet paa got reent Salt, hvorfor betydelige Summe aarlig ere blevne betalte for fremmed Salt. Den Seraskier som blev sangen ved Benders Erobring, er ankommen til Moscan og ventes her med første. Der er bestemt et store Huus til at modtage ham, og et andet for hans Følge, som skal bestaae af 80 Personer. Han er alt til Alders, men har foruden nogle Concubiner en skiøn Gemahlinde paa 18 Aar. hos sig.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Stockholm, den 5te April. Fra Østad meldes under 26de Martii, at der fra Søndagen af har bestandig været et forskrækkeligt haardt Veyr, og at Sneen er blæst sammen 3 til 4 Alen høyt paa Veyene, som desaarsag ere blevne ganske impassable. General=Lieutenan- og Commandeur af den K. Sverd-Orden, Friherre Bernde von Lieven, er den 9de Febr. ved Døden afgaaen paa sit Gods Lerckesholm ved Christianstad. Han var fød den 6te Febr. 1685. - Hs. K. M. har behaget at lade den Contract, som den Høystsalige Konge havde sluttet med den sig her opholdende Trop Franske Comoedianter opsige ved Hs. Excellence RigsRaad og Oberhosmarechal Græve Bielke, med den Erklæring at Hs. M. herefter ikke vil tilstaae dem den Soutien, de hidindtil have nydt. Dette første occonomiske Skridt er høyst glædeligt for hele Landet. Hs. M. har og behaget i et meget merkværdigt Brev til Senatet, at erklære og forsikre samme om at ville begynde sin Regiering med en Forbedring i Occonomien. - Hofmarechal Baron Chrencrona har faaet Befaling at møde Hs. M. ved hans Ankomst paa Svensk Grund med de fornødne Kiøkken og andre Betientere. DesaarsageOberhofmarechal Græve Bielke, tilligemed bemeldte Hofmarechal og Betiente i Gaar afreist til Skaane. J tilkommende Uge skal Deres Excellencer de Herrer Rigs=Raader Græverne Eckeblad og Rudenschold følge efter derhen, saasom de ere ud seete til i Rigets og Senatets Navn at tage mod Hs. Majestet.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Til Hs. K. H. Prints Carls Afreise bliver og alting holdt færdig, dog skal samme først tiltrædes efter den Couriers Ankomst, som overbringer nærmere Efterretning om Hs. Msts. Ankomst Denne Printses Regiment, eller det Søndre Skaanske, skal ved denne Leylighed samles, for at forrette Vagterne og paradere hvor det udfordres.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Weichsel, den 6te April. Den Russiske Armee i Moldau har begyndt at bevæge sig. J Pohlen ere for samme udskrevne 3000 Læster Korn og 60000 Schefler Havre, tilligemed 25000 Vogne til Trand port, og saadanne Anstalter føyede at Armeen paa 6 Maaneder er tilstrækkelig forsynet med alt.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Pohlske Grændser, den 5te April. Man taler om en Convention imellem det Wienske og Dresdenske Hof, i Henseende til den Bøhmiske Skibs-Told, som skal være meget fordeelagtig for Sachsen, saa at man herefter vil faae de Sachsiske Vahre for meget billig Priis i Pohlen, og at de Pohlske Jøder flittigere ville besøge de Leipzigske Messer, Frankfurt am Mavn, den 22de Martii.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Man hører adskillige Domme over Churfyrstens af Pfalt- og Prints Carl af Zivenbrücken deres Reyse til München. De, som domme rimeligst, sige, at da denne Prints, i Fald hans Churfyrstel. Durchl. af Bayern skulle døe uden mandlige Arvinger, er naturlig Arving til Bayern som et Hertugdom, saa skeer denne Sammenkomst for med disse Printser at aftale en for begge Parter behagelig Formæhling, og besørge andre fornødne Familie Anstalter.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Hannover, den 12te April. I Dag er Hs. M. Kongen af Sverrig tilligemed Hs. K. Høyhed Prints Friderich Adolph, kommende fra Frankrig passeret her forbie. Hs. M. ankom om Middagen til Herrenhausen, og, imedens Hestene bleve skiftede, diverteerde Høystsamme sig omtrent et Qvarteer i den der værende K. Have, og fortsatte derpaa Reysen til Stockholm.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Neder=Elven, den 11te April. Fra det Mecklenborgske erfares at den store og skiønne ByeTello nyelig ganske er oversvømmet, og at man ikke har kundet komme Jndvaanerne til Hielp, saasom Elven er gaaet over Digerne og har været fuld af Driviis, hvorudover formodentlig Mennesker og Qvæg ere druknede.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Brahesborg i Fyhn, den 17de April. Den 16de hujus døde her Hs. Excellence Græve Christian af Rantzau, Geheime Conference Raad, født udi Kiøbenhavn Aar 1683 den 23de Januarii. Hans Fader var Græve Otte Rantzau, til Asdall, Gammelmose og Rosenvold, Herre til Andberg, Arensberg. Hans Frue Moder var af de Kragers Familie. Hanvar gift 1) med en Dotter af sal. Geheime-Raad Giøe, som var Enke efter Oberst Mandrup Due. 2) Med Frue Elconora Hedevig af Plessen, en goddædig Dame, døde næstafvigte Aar. Af første Ægteskab havde han en Søn, Græve Otto Mandrup Ranzau, som er død for faa Aar siden, som Stiftamtmand paa Jo land, og Ridder af Dannebroge, og har efterladt en Comtesse Af andet Ægteskab havde foruden andre Børn, som tiligen ere døde, a Sønner, nemlig Græve Christian Rantzau, Stiftamtmand i Wiborg, som er død, og haver efterladt en Græve og ComtelleHan var Kammerherre. Baron Christian Ludevig Ranzau, som døde 1756 som Cornet ved Garden til Hest i Kiøbenhavn. Baron Carl Adolph Ranzau, Kammerherre og Amtmand over Callundborg Holbecks a. Amter. Baron Friderich Siegfried Ranzau, Kammerherre og Oberst Lieutenant ved Kongens Armee. Den sal. Herres Ærestrin har været: Først adskillige Forsendelser til fremmede Hoffer, hvoraf den første var til Engelland i Vinteren imellem 1708 og 1709. 1710 tilsendes ham Kammerherre Nøglen. i Berlin, der Envoye, og distineret Gesandt til Moskow, men forefandt Caren udi Thorn; 1713 Ridder af Dannebroge, siden var han Præses i Commissariatet i al Krigens Tid, og indtil Krigens Ende 1721; 1786 den 18de April blev Græve og Herre til de Grævelige Rantzauske Godser Asdall, Hammelmøse og Rosenvold; 1727 Commissarius udi Holmens store Commission ud Kiøbenhavn, og sidst udi samme Aar tilbuden Ambassaden til Frankrige; 1728 Geheime-Raads Bestalling tilkommen paa Brahesborg; 1730 den 12te Oct Med=Commissarius udi Odense, til at besørge Høystsal. Kong Friderich den Fierdes Ligbegiængelse og Begravelse til Roskilde udi December; derefter samme Aar Geheime Conference Raad; blev Præses for Søe= og Land Etatens General=Commissariatet; 1731 den 6te Junii ved nu Høystsalig Kong Christian den 6tes Salvelse blev han Ridder af Elephanten, med Symbolum andore & Havore : Ved Oprigtighed og Andest, og derpaa forsendt til Norge som Statholder : derefter blev han Stiftamtmand i Fyhn 1740, fra hvilket Embede han for omtrent 10 Aar siden resiguerede formedelst sin høye Alderdom. Han døde nu som Græve til Asdall, Hammelmos og Rosenvold, Herre til Brahesborg, Barlosegaard, Skovgaarde og Krengerup. Gammel og Aar 2 Maaneder og nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Corsøer, den 19de April. Transporten er endnu her meget besværlig formedelst en Mængde Driv=Jis, som den 16de huj. med S. V. og V. S. V. Storm kom hertil, og stoppede ikke allene uden for 1 Miil i Søen, men og herinde i Havnen, hvilket vedvarede til i Gaar, da Vinden blev ost lig og Jsen begyndte at drive herfra. Den 17de huj. Middag an som Brevsætten, afgik strax med en Jisbaad, hvormed var Hr. Justice Flaad Tyggesen, og som samme Aften til Fyhn. Den 18de huj. udgil den Svenske Brevsæk og Kammer Junier von Osten fra Odense, hvormed haves den Efterretning, at Jsen staaer endnu ligesaa fast til Slibs, saa at ingen Jagt kan komme til eller fra nogen Havn. Synden for Knudshoved er ingen synderlig Jis, men Norden for samme langs med Fyhns Land staaer megen Jis Helsingøer, den 22de April.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Alle de sidst meldte Skibe ligge endnu her saavel ved Havnen, som uden for Cronborg, og formedelst det stille Veyr kan Jiser, ikke gaae bort førend Storm af N. V. og V. S. V. bringer høyt Vand. Omtrent 1 Mul herfra og lige til Kiøbenhavn ligger Jsen endnu ganske ast imellem Skaane og Sielland. Her ventes Skipper Andr. W. Afberg fra Bergen til Stockholm, som tilligemed flere her til Sundet bestemte har overvintret i Hitterne. For 2 Dage siden ankom et Fahrtøy fra Fladstrand med Flynder og andet meere, hvis Skipper beretter at der var ingen Ris, og at 1 Td. Rug galt der 3 Rdlr. 2 Mk. J Skaane gielder 1 Td. Rug 4 Rdlr. 1 Mk. 8 s., og 1 Td. Hvede 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Kiøbenhavn, den 22de April. Under Dato Christiansborg den 3de April har Hs. M. behage at udgive en Placat, angaaende at Justitien udi alle Gields Sager, uden Hensigt til Debitor Stand eller personlig Anseelse, promte skal administreres. Da Hs M. af mange paa nogen Tid til Hs. M. indløbne Ansøgninger have fornummet, hvorledes adskillige Creditorer have besværet sig over, at de hos een og anden af deres Debitorer ikke kunde komme til deres tilgode havende Fordringer, efterdi nogle Debitorers Stand eller hersen. lige Anseelse enten ganske betog dem Leylighed til at faae samme deres Fordringer ved Rettens Middet inddrevne, eller i det mindste gjorde dem saadant meget vanskeligt; saa haver Hs. M. desaar saa funden for got hermed at byde og betale, at der udi Gields Sager, med alle og enhver udi Hs. Msts. Riger og Lande, paa een og samme Maade skal forholdes, og efter Lovens Bydende paa enhver af Undersaatterne, fra den Fornemste indtil den Ringeste iblant dem, uden Forskiæl med al Strenghed forfares, saaledes at ud dette, ligesaavel som udi alle øvrige Tilfælde, hverken Gunst et ler Persons Anseelse skal have Sted; til hvilken Ende samtlige Rettens Middel og Betiente skulle være pligtige til, uden Hensigt til nogen Debitor Stand eller personlige Anseelse, ikke allene uden Ophold, paa Forlangende, at meddeele enhver, som maatte have noget at fordre hos ham, Stevning til Sags Anlæg og paa følgende Dom, men endog ellers, efter Sagens Beskaffenhed og Lovens Forskrift og Orden, være ham med Rettens Pleye, Beslag, Arrest, Jmmission og andre anordnede Tvangs=Midler behielpelig, og i alle Henseende promte administrere Justitien.
Berlingske Tidende, 1771-04-22
Under samme Dato har Hs. M. befalet, at den under 9de Januarii 1741 udgivne Placat, hvorved det er bleven Forældre tilladt uden Lov og Dom, at sette deres Børn i Tugthuset til Forbedring, skal herefter aldeles være ophævet. Om endskiønt det ved Rescript af 9de December 1740 til da værende Directeurer for de Fattiges Væsen udi Danmark er bleven anordnet, og derefter ved Placat under 9de Januarii i 4 i bekiendtgjort at de Børn, som af deres Forældre bleve anklagede for bemeldte Directeurer for en og anden grov eller liderlig Ting, maatte naar derhos vedfulgte nedkommende Sognepræstes og Ober Formynderes Attester om de angivne Forseelsers Sandhed, uden foregaaende Lov og Dom imodtages til Arbeyde udi Tugt og Manufactur Huset paa Møen eller udi Børnehuset paa Christianshavn, indtil de viste kiendelig Forbedring, og Forældrene forlangede dem ud igjen saa dog, da saadan Anordning lettelig kunde misbruges, og give Anledning til, at unge Mennesker enten af Passion eller utilladelige Familie Hensigter kunde blive forurettede, haver Hs. M., for sligt at forekomme, funden for got forskrevne Placaaf 9de Januarii 1741 hermed aldeles at ophave, saa at hverken Forældre eller Frænder i Fremtiden maa have Frihed eller Tilladelse til, uden foregaaende Lov og Dom, selv at lade deres Børn eller Paarørende for nogen Slags Forseelses Skyld hensette udi noget Tugthuus, men at det i Forveien paa lovlig Maade og ved Dommerens Kiendelse skal udgiøres, om, og hvorvidt, de saadan Straf efter Loven maatte have fortient.