Københavns Adresseavis, 1766-05-15
Forfatterens Svar af Occonomiske Tanker over Island til høyere Betænkning, paa det i disse Efterretninger No. 113. af forrige Aar anførte andet Brev. Stiltienhed svækker ikke et got Haab, der med Længsel forventer noget bedre, af de Herrer Studerende fra Jsland, havde man, som meldt, det beste at vente, dersom De, den Jslandske Huusholdning angaaende, holdt det ikke for raadeligst at vende Kaaben efter Veyret: Enhver iblant Islænderne som nogenlunde er Hersker over sit Temperament, vil tilstaae min Hr. Philopator en fuldkommen Tilladelse. At have nogen Kundskab om en Statsmands Huusholdning er andført Oeconomiske Tanker 2den Deel Pag. 53, 6 Linie o. s. v. hvoraf de mindre Huusholdninger lære at sætte Tæringen efter Næringen. Forhindringer i et Oeconomisk Collegium kan den størsteskyldighed bringe tilveye, naar en fornem Patron ikke fuldkommen er underrettet om sin Clients retskafne Sindelang. Mineralogien er en af de herligste Videnskaber, der burde søges at bringes til høyeste Spidse i Island, og Botaniken indbefattet kunde et heel Academie have nok at bestille. En Porlopator undslaar sig gjerne alt Conversation, naar han ikkun er forvisset at et bedre Middel er for haanden; Megen Læsning giver Lærdom, meget Erfaring Viisdom. Bøger lærer og meget got, Erfaring det visse. Ein jedes Buch mus seinerSchusgeist haben, har det sin Rigtighed, saa har det og Recensentens Biefald. Paa Oeconomiske Skrifters Afsættelse aabenbares de Occonomisk Sindedes Overflødighed, Om Skriftet, Oeconomiske Tanker over Jsland, indeholder det som paa Jsland kand anvendes, gaaer til høyere Betænkning; man eftersee den 2den Deel Pag. 47, 5 og 6 Linie, Pag. 48. 5, 6, 7 Linie, Pag. 50. 13 Linie o. s. v. om det er Umagen værd. Stor er Naturens Videnskab; større er Velsignel, sen som er nedlagt i Naturens Rige, hvorfor Naturens Herre, til sin bestemte Tid vil æres. Paa den Grundsteen, som ud Oeconomiske Tanker over Jsland til høyere Betænkning.) er lagt, var det Anthors største Længsel, at kunde finde Leylighed at opføre en ganske Bygning, og har den Tillid til min Naboe, at han gjorde ligesaa om han var en Patriot; tilsidst lokkede en Naboe den anden prægtig at ziire den gandske Stad? Mine Tanker er i Island. J øvrigt være den Velsignelse stor over min Hr. Philopator, som mig er tiltænkt, da jeg med Fliid skal stræbe at blive derudi deelagtig. At Jsland bestaaer af 80000 Siæle, er fra en sikker Haand og tilforladelig. Om Luften vil mærkes, at den Tage, som om Sommeren falder i Landet, medbringer en frugtbar Dug, besynderlig den Taage sam falder af Søen: det øvrige besvares af 2den Deel Pag. 76. Om Sædens Vext. 1 og 2 Linie. (meere skal følge.) 1) Oeconomiske Tanker over Island til høyere Betænkning. findes tilkjøbs i alle Boglader, hos Sr. M. Lund, Urtekræmmer paa Christianshavn, og hos Thomas Balle Adelgaden, 1ste og 2den Deel 24 Skill. Den samme, som i forrige Aars November Maaned fremsatte det Spørsmaat om en Auction hos en Forpagter af en Landsbye Præstegaard, indsendte og det Svar, som No. 15. af disse Efterretninger indeholder. Anledningen dertil var er Hændelse, som tildrog sig ikke længe tilforn. En Herreds=Foged lod tillyse paa Kirkestævne ved endeel Kirker, at der om 10 Dage skulde holdes Auction i en Præstegaard over en Forpagters Løsøre og Besætning. Vedkommende Præst, som ansaae saadan Tillysning for en Fornærmelse, deels imod Geistlighedens Fordeele, deels imod hans egen Huus=Ret, da det skeede uden hans Samtykke, aflyste 3 Dage for bestemte Tiid Auctionen, som den der var berammet af uvedkommende AuctionsForvalter, Virkningen deraf blev, at Auctionen maatte gaae over styre, siden der kom ingen Kiøbere. Denne Gierning blev af Herreds=Fogden anseet som formastelig og paa en bevægelig Maade forestillet paa vedkommende høyeste Sted til Rettelse og Straf. Præsten, som var begierlig efter at vide, hvorvidt han torde stoele paa det Begreb han havde gjort sig om de tvende Kongelige Rescripter af 10 Augusti 1753 og 4 Julii 1755, fremsatte først Spørsmaalet, og efter nogen Tiid lod det Svar, som findes i No. 15, ogsaa indrykke. Samme Svar, var i Henseende til Beviserne, et tilforladeligt Udtog af Herredts=Fogdens Klage, for saavidt samme blev den Anklagede bekiendtgjort. Hensigten er nu for en Deel opnaaet ved det Svar, som nu læses i disse Efterretningers No. 60, hvorfor Vedkommende paa det kiærligste takker sammes Forfattere som sin ukiente Ven. Jmidlertid maa dog i Kiærlighed erindres, at de verdslige Sysseler og Bestillinger, som Loven taler om Pag. 288. Art. 10, ikke just bør kaldes lumpne, fordi det er forbudet en Præst, at befatte sig dermed. Jkke heller bør eller kand Herredts=Fogden, som paa en forunderlig Maade har anført Lov, Forordning og Rescripter i Klagen, kaldes ufornuftig; thi det er han visselig ikke, men Mangel af bedre Beviis har foranlediget ham, for at saae andre paa sin Side. Og hvor almindeligt er det ikke iblant de smaa Jurister, at Lovgiverens klare Ord skal omdreyes paa tusinde Maader, hvorved saadanne søger, deels at vise deres Forstand, deels at naae deres Øyemeed. Herved maa ogsaa agtes, at Rescriptet af 10 Augusti 1753, er ikke gammelt og tillige stridigt imod den gamle Slentrian, derfor kan Herreds=Fogden, ikke heller see andet, end at baade han og en verdslig Mand bør taale, at den Geistlige Jurisdiction holder Auction over en Geistlig Mands Gods i en verdslig Mands Huus. Havde det nu ogsaa været Skik og Brug tilforn, at den verdslige Jurisdiction havde holdet Auction over Forpagteres Besætning i Præste=Gaarde, som det dog aldrig har, saa kunde man aldeles ikke forundre sig over Herreds=Fogdens Jndfald ved denne Tildragelse; thi at den gamle Slentrian har en langt stærkere Jndtryk, saavel i de Klogeres, som de Eenfoldiges Hierner, end de tydeligste nye Love, derpaa haves alt for mange Beviser. De ypperlige og dyrebare Forordninger, som for faa Aar siden komme for Lyset, for at befordre Rigets Lyksalighed ved Fælled skabs Ophævelse, de bleve vel læste for Retterne, men desværre har endnu ikke viist den forønskede Nytte, muelig fordi de ere nye; thi man kan vel reyse 10 a 12 Mille i Jylland uden at finde mindste Virkning af dem, endogsaa der, hvor den i adskillig Henseende er forlanget. Men hvis man ikke kiendte Herreds=Fogden bedre, skulde man troe, at han søgte at skille Geistligheden ved de Fordeele, hvormed den hidindtil har været forlenet. Skulde ellers Vedkommende synes at være fornærmede ved noget af foranførte og i den Henseende vilde vide Forfatterens Navn, da meldes til tienstlig Efterretning, at om samme end ikke er prentet her under, saa er det dog bekiendt paa Adresse=Contoiret.