Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-25
Af Admiral Duperres nu i Monitøren meddeelte Beretning af 2 Juni sees, at Flaaden, som bestod af 75 Krigsskibe og med den ene Division af Konvoyen paa 55 Skibe den 25 Mai forlod Toulons Rhed, seilede i sluttet Linie, indtil en Storm af O. og O. S. O. Natten mellem den 27 og 28 Mai overfaldt den paa Høiden af Mallorca og Minorca. Da Veiret atter var blevet skjønt, samlede Admiralen Armeen og Konvoyen og styrede til Algiers Kyst, som han rekognoscerede Aftenen den 29de. Den 30 om Morgenen Kl. 4 befandt Flaaden sig udenfor Cap Caxine; men en ny Storm af O. S. O. og Taage forhindrede Landgangen, som 3 Dages vedholdende Storm gjorde end mere umulig. Admiralen troer ikke, at Flaaden formedelst det taagede Veir blev bemærket fra Kysten. Der blev da intet andet tilbage for ham, end at søge ind til Palma=Bugten hvorhen ogsaa endeel af den anden Konvoy, som strax efter Afseilingen fra Toulon den 27 Mai blev adspredt af en her tig N. O. Vind, siden er indløbet. Om kort Tid haabede Admiralen atter at sætte Armeen istand til at handle, og ventede tillige Landgangsflotillen, hvorom han endnu savnede Efterretning, da den bestod af gode Skibe og Veiret ikke var saa slet, at Man havde Aarsag til at frygte for den. Elementerne - udbryder til Slutning Admiralen - vare mig imod, og jeg kunde kun modsætte dem menneskelige Anstrængelser. Armeens Sundhedstilstand er god, og Stemningen den samme som ved Afseilingen, det vil sige fortræffelig. Tillige medfulgte en rædsom interessant Beretning fra Søe=Lieutenant d'Assigni om de Skibbrudnes sørgelige Skjebne fra de to paa Kysten strandede Skibe. Paa een Mand nær, som druknede, kom de alle lykkelig i Land. Efterat Officererne havde holdt Krigsraad, enten Man, i Haab om Hielp fra de andre Krigskibe, skulde sætte sig til Modværge, eller ikke, og det sidste var antaget, begav de sig paa Veien til Algier; men havde neppe tilbagelagt en Fjerdingmiil, før de stødte paa en Horde væbnede Beduiner; for hvis Blodtørst selv Tyrkerne skjælve. En Malteser, som forstod Arabisk, opofrede sig, saa at sige, for Alles Redning, ved at forsikre Araberne, at det var Engellændere. Tree Gange satte Man ham Dolken paa Struben, for at friste ham; men ved sin Fasthed imponerede han Araberne, og de lode det blive ved at udplyndre de Ulykkelige lige til Skjorten. J alle Landsbyer maatte de udstaae Mishandlinger og Trudsler, indtil en tyrkisk Vagt omsider indtraf til deres Redning, med Undtagelse af dem, som vare blevne paa den anden Side af en Flod. Thi til al Ulykke havde nogle franske Skibe nærmet sig Vragene, af de strandede Brigger og begyndte uden Nytte at fyre paa Beduinerne. Forbittrede herover nedsablede disse nu de øvrige Franske, og da de Frelste, 74 i Tallet, den 21 Mai indtraf til Algier, vare alt 20 af deres Kammeraters Hoveder udstilte paa Deyens Palai, hvilket Syn angreb dem saaledes, at flere besvimede. Man førte nu Mandskabet. til Galei=Fængslet. De engelske og sardinske Konsuler vilde hos Deyen udvirke Tilladelse for Officererne at maatte optage dem i deres Huse; men de vilde dele Skjebne med deres Landsmænd og frabade sig det. Jøvrigt var Deyen selv saa menneskelig, at lade Fangerne tilsende nogle Forfriskninger. For dem, som holde en Verden uden Barbarer for en Uting, haves nu den glædelige Forviisning fra London, at Traktaten imellem Frankerig og Løypten er forpurret, og Deyen af Tripolis, som allerede traf Forsvarsanstalter imod Paschaens Rustninger, kan altsaa være rolig.