JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Den i Preussen nylig indførte mundtlige Procesmaade aabnedes den 4de Januar i den berlinske Kammerret. Kien terne førte ved denne Leilighed selv Ordet, og man bemærker, som et interessant Curiosum, at den første Proces, som af i gjordes paa denne Maade, var imellem to Damer, hvilke man, efter denne første Prøve, ikke kunde frakjende det Talent: at besidde Veltalenhed for Skranken. Fra Berlin skrives endvidere om Schleiermachers Død Staten taber i ham en af vor Tids aandrigeste og lærdeste Theologer og Philologer, og Berlin isærdeleshed en af sine meest yndede Prædikanter og Religionslærere. Jblandt hans Skrifter have især hans Dogmatik og hans Oversættelse af Platos Værker forskaffet ham et udødeligt Navn. J Malland har Grev Ferd. Luchesi Pali, Onkel eller Broder til Hertuginden af Berrys Gemal, formælet sig med Signora Rodi, første Sangerinde ved Theatret deellaScala. Sangerinden er saaledes bleven Hertugindens Tante eller Svigerinde, Würtemberg er for Tiden det eneste Rige i Tydskland, hvor Eftertryk er lovligen tilladt og i fuldt Flor, og nylig ere endog Uhlands Digte, der ere forfattede og forlagte i Würtemberg, blevne eftertrykte af en Würtemberger og talbudne lige for Forfatterens og den retmæssige Forlæggers Dine.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
J Leipzig tildrog sig nylig, at en ung Kjøbmand S. blev ved sit Forlovelsesgilde med en Demoiselle T., saa rasende jaloux paa sin Brud, fordi hun, efter hans Formening, talte for mildt til en ung Mand, som sad paa hendes anden Side ved Bordet, at han stødte hende sin Kniv i Brystet, saa hun nogle Timer derefter døde i sine Forældres Arme.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Politiet i Frankfurt har udsendt Stikbreve efter Student 1/2 Peter Feddersen af Altona. Ligesom man har Flipper af Papir, saaledes har man nu ogsaa i Paris Handsker af valket Papir, som ere meget smukke; de ere af en blændende Hvidhed og af en almindelig Clasticitet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Paa Grund af den i Rusland herskende Kormangel har Keiseren tilladt at der indtil videre maa brændes Brændeviin, af Runkelroer og Kartofler.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Blandede Efterretninger. Af en udførlig Biografie over afdøde Conferentsraad Monrad, meddeelt i Bladet, Dagen, uddrage vi følgende Han var Tid efter anden Medlem af forskjellige Commissioner. Saaledes af en Commission angaaende de norske Byxelgaardes Overdragelse til Embedsboliger; - af den borgerlige Indrullerings-Commission i Kjøbenhavn, hvis første Medlem han i næsten 5 Aar var; af Sessionen for det Aaret 1808 oprettede Kjøbenhavns Infanterie-Regiment; - af Commissionen for Christiansborg Slots, samt Raad= og Domhusets Opførelse; - af Commissionen for Fødsels- og Pleie=Stiftelsen; - af 12 forskjellige Commissioner det borgerlige Militaire samt Landmilitsvæsenet vedkommende; af den bestandige Commission for Oldsagerne, i hvilken Egenskab han var den Første der ordnede og ophængte de Sager, som blev Museets Eiendom. Efter Geheime-Conferentsraad Colds Døds første Medlem af den Arnæ=Magnæanske Commission; ligesom han ogsaa var Medlem af Commissionen for at ordne og beskrive de paa daværende Kunstkammer opbevarede Kunstsager og Kostbarheder. Han var bestandigMeddirecteur af det efter afdøde Geheimeconferentsraadinde Wærn stiftede Opdragelses- og Underviisnings-Jnstitut paa Frederiksberg. Med-Directeur af det Kgl. Blinde-Jnstitut heri Staden, og Medbestyrer af den i Aaret 1829 indrettede Bespisnings-Anstalt for Trængende. - Han deeltog med fine Venner, Baggesen og Pram, i at udgive J. H. Wessels 1787 udkomne samtlige Skrifter. Selv leverede han Poesier i Minervas første Aargange, i Nytaarsgave for Damer, i Rahbeks Lommebog for Skuespilyndere 1788, i Venners Minde, og flere Steder. Han har og ladet trykke, Sange til Brug i det Wærnske Jnstitut, som Manuskripfor Jnstitutets Elever. Kbhvn. 1817. 8. Collegialtinden, den var han fra sammes Begyndelse 1798 Medudgiver af indtil hans Collegas, Conferentsraad Knudsens Død 1813 derefter til Juli 1815 Ene=Udgiver, og fra sidstnævnte Tid i Forening med Hr. Conferentsraad A. S. Ørsted. - De Naturhistorien, især Mineralogien, var hans Yndlingsvider, ab, havde han tilveiebragt flere videnskabelige Samlinger, af hvilke især hans Mineralie=Samling er betydelig og sielden. Denne findes omtalt af flere berømte Mineraloger i deres Reisebeskrivelser, blandt andre i Hausmands Reise durch Skandinavien. 1 Theil. Pag. 6567. Af hans Samling af Gemmer eller antike skaarne Stene har hans Ven, afgangne Etatsraad B. Thorlacius, beskrevet flere. J Universitets=Programmet for 1813 ere 2 af disse beskrevne og stukne i Kobber. J Programmerne for 1814 og 1818 findes ligeledes 1 i hvert beskreven og stukken i Kobber. 1790 blev han corresponderende Medlem af et Tranquebarsk oprettet Selskab for indisk Oplysning og Flid. 1811 fil han Diplom som Medlem af Videnskabernes, Literaturens og Kunsternes Academie i Livorno. 1817 Æresmedlem af det mineralogiske Selskab i Jena.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Ved Hof= og Stadsretten, saaog ved Høiesteret, er en J. W. H. Aagesen for begaaet Falsk, dømt til at have forbrudt Ære og Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Et Fruentimmer er for Barnefødsel i Dølgsmaal døm af Hr. Herredsfoged Qvistgaard, og ligeledes ved Overretten si Viborg, til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage; men ved Høiesteret er hun kun dømt til Tugthuusstraf paa et Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
En Skomagerlærling i Skads Herred er for Jldspaasættelse ved Underretten, saaog ved Overretten i Viborg bleven dømt til at have forbrudt sin Hals og at steiles, ved Høiesteret slap med 3 Aars Tugthuusstraf.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Toldvæsenet i Sæby havde anholdt for Værtshuusholder Anders Møller sammesteds 408 Potter Brændeviin. Hr. Byfoged Heiberg dømte, at Brændevinen skulde udleveres Møller, hvorimod han skulde betale i Mulct til Toldvæsenet, 50 Rbd. Sølv samt alle Proces=Omk., hvoriblandt 15 Rbd., til Procur. Hassing. Ved Høiesteret (for Overretten blev den ikke ført) er i denne Sag dømt strængere: det anholdte Brændeviin bør være confiskeret til Deeling efter General Toldkammerets Bestemmelse. Proces=Omkostn. for begge Retter betaler Møller skadesløst, samt derunder Salair til Procurator Hassing 40 Rbd. Sølv og til Kammer=Advocaten 80 Rbd. Sølv samt til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. Husumer Ugeblad melder følgende næsten utrolige Tilfælde fra Kiel. En Student B. blev nylig paa en Viinkielder givet saa fuld i heed Grok, af Studenterne C. K. og V., at han aldeles tabte Bevidstheden, derpaa klippede de Haaret af hans Hoved, klædte ham af, og bemalede hans hele Legeme med Kul og Talg, skrev paa hans Pande Germania, og saaledes lode de ham slæbe hjem over Gaden, at hans Hoved slog mod Stenene. Den Ulykkeliges Moder, til hvem de bragte ham, blev ovenikjøbet krænket med Grovheder. Han selv lider af Hjernebetændelse og skal være uden Redning. De skammelige Gierningsmænd, der snart skulde have været oppe til Exammen, ere under stræng Tiltale.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Overauditeur Lassen ved holsteenske Infanterie=Regiment er allern, udnævnt til Landfoged paa Sylt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Den 7de Ds. druknede 2de Drenge i Flensborg, ved at slippe igjennem Jsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Ved Angeln i Holsten har tildraget sig den næsten utrolige Begivenhed, at 2de Drenge, der for en 3dies Skyld bleve straffede af deres Lærer, have, for at hævne sig, skudt sidste med en Pistol der var ladet med Papir. Hans ene Kind og Øie ere stærkt forskudte, og man tvivler om hans Liv Om Hr. Borgemester Ræders: Udsigt over Horsens Byes occonomiske Tilstand, siger Hr. Cancellier. Hempel Det var i høi Grad at ønske, at der i hver By udkom en lignende Oversigt, som ikke alene vilde give Borgerne forsøget Jnteresse for Communens Anliggende, men ogsaa være til Gavn for en Nu= eller Fremtidens Statistiker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
J Landsbyen Lemb, Hiørring Amt, afbrændte den 19de Ds. Mads Christensens Raaling, der til Lykke var assureret, dog ikke hans Jndbo, hvoraf det Meste gik i Løbet. Branden opkom i en Ende af Huset, hvor ingen Jld var.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Uagtet det stormende Veir, der kastede store Jldmasser paa Nabo=Bygningerne, bleve disse dog til Forundring frelste, i med megen Anstrængelse. Om Forstaaelsen af Censor-Jnstruxen. (Af Dagen.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
J Nr. 32 af Kjøbenhavnsposten yttres i et Stykke, der handler om Trykkefriheden her i Landet, iblandt Andet, at naar man seer hen til den af Cancelliet under 25de April f.A. kundgjorte Jnstruction for vedkommende Censorer, hvorved Consor erklæres berettiget og pligtig til at udslette Alt, hvad han selv finder at være utilbørligt, er det indlysende for Enhver, for Meget her er overladt til denne Embedsmands Cirkumspektion, Konduite og personlige Charakteer, og det bemærkes derhos, at hvor Frimodighed og Varme spores i Diskussioner af offentlige Anliggender, har Cenfor saaledes sin ikke ringe Andeel i den Roes, som derfor ydes; thi en overdreven Ængstelighed eller Betænkelighed fra hans Side vilde være nok til at stemple hine Egenskaber som utilbørlige.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Man vil udentvivl ofte have havt Leilighed til at høre denne urigtige Fortolkning af hiin Jnstruktion, og det ikke sjeldent af Folk, af hvem man mindst skulde vente det, og det turde derfor ikke være af Veien at berigtige Publikums Mening om dette Punkt, ved at gjøre opmærksom paa, at den nævnte Jnstrux aldeles ikke tillægger Censor over Forfattere i Almindelighed nogen saadan Myndighed som i hiint Stykke forudsættes. Jnstruxen giør, i saa Henseende, aldeles ingen Forandring i Forordningen af 27de September 1799, men indskjærper kun Censorerne at efterkomme de dem ved denne Forordning paalagte Pligter. Nu existerer der hos Os, som Enhver veed, efter denne Anordning snaar man undtager de politiske Blade) aldeles ingen Censur over Forfattere, der ikke allerede engang ere dømte for Overtrædelse af Trykkefriheden, men alle Skrifter, der ere 24 Ark store eller derover, udgaae uden Videre og tilstilles aldeles ikke vedkommende Politi=Embedsmand, og Blade og Skrifter, der ere under denne Størrelse, tilstilles ham kun til Gjennemsyn, uden at han er berettiget til deri at forandre saameget som en Tøddel eller fordre blot et eneste Bogstav deraf udslettet, hvorimod Alt, hvad han kan gjøre, hvis han troer at finde noget Lovstridigt i Skriftet, er at indsende Samme til Cancelliet, der da, hvis Collegiet billiger hans Anskuelse, foranstalter Forfatteren derfor sat under Tiltale og suspenderer Skriftets Udgivelse, indtil Sagen ved endelig Dom er afgjort. Det er altsaa Domstolene, og Domstolene alene, der udøve Censen, embedet her i Landet, og man har for et Par Aar siden havt det eklatanteste Beviis herpaa, da en Forfatter, der af Cancelliet var sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefriheden, blev af Høiesteret aldeles frikjendt. Hverken vedkommende Politiøvrighed eller Cancelliecollegiet ere altsaa Eensorer i den Forstand, hvori saadanne existere i andre Lande, at det nemlig beroer paa dem, hvad der maa trykkes eller ikke trykkes her i Riget, og det er, Gud være lovet, endnu ikke kommet saa vidt med Os, og det vil, saalænge Sjette Fredrik beklæder Danmarks Trone, og et oplyst Regjerings collegium sidder ved hans Side, med Guds Hielp heller aldrig komme dertil, at det skulde komme an paa en eller anden Politimester, om der maatte spores Frimodighed og Varme i Diskussioner over offentlige Anliggende." Derimod er det en utilgivelig Svaghed, hvis nogen Forfatter, der veed med sig selv, at han ikke har skrevet Andet, end hvad sandt ter, og hvad han ved Domstolene trøster sig til at forsvare, vil, om Vi saa maae sige, gaae paa Accord med Consor, og, for uden Uleilighed, at faae sit Skrift ud, underkaste dette de Forandringer og Udslettelser, som denne Embedsmand maatte behage at forlange, dersom disse Forandringer iøvrigt ikke ere saadanne, at Forfatteren selv maa billige dem, da han i saa Fald naturligviis endog maa være Censor takskyldig, fordi han har gjort ham opmærksom derpaa, og ingen Censor vil vel heller let vove, tænke Vi, at anmode nogen navngiven Forfatter og andre Forandringer i hans Skrift, send saadanne, hvormed Forfatteren for sin egen Skyld vil være vel tjent.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Hvad derimod de Forfattere angaaer, der allerede engang ere kjendte skyldige i Misbrug af Trykkefriheden, da har hiin Jnstruktion nærmere bestemt Censors Pligter og Rettigheder med Hensyn til disse, og det er i de af dem udgivne Skrifter og Blade, at det er paalagt ham at udslette Alt, hvad han finder at være u tilbørligt. Vi kunne imidlertid ikke antage, at en Censor nogensinde vil fordriste sig til, af en saadan Forfatters Skrift at udslette Noget, fordi det røber, Frimodighed, og Varme for offentlige Anliggender." Dette vilde for det Første være aldeles stridende imod Kongens egen i Forordningen af 27de September 1799 tilkjendegivne Villie, hvorefter Hans Majestæt, især under Trykkefriheden, fordi han anseer denne som det virksomste Middel til at udbrede Oplysning og almeennyttige Kundskaber iblandt alle Borger klasser, og desaarsag, for at fremme en for Menneskeheden saa velgjørende Sag, har ophævet Censuren og derved haabnet Vei for enhver oplyst og retskaffen Mand til at kunne meddele offentligen Resultaterne af sine Granskninger og ubehindret yttre sine Tanker og Meninger om, hvad der kunde bidrage til det almindelige Bedste, hvorfor Hans Maajestæt ogsaa senere i samme Forordnings 5 7 yttrer, at Allerhøistsamme aldeles ikke vil, at redelige og oplyste Mænd, skulle hindres fra, med Frimodighed og Anstændighed offentligen at tilkjendegive deres Tanker, om hvad der, efter deres Jndsigt, kunde bidrage til at fremme det almindelige Bedste, hvorfor det ciheller skal være Nogen forbudt at yttre sin Mening, angaaende hvad han troer der kunde være at forbedre eller rette i Landets Love, Anordninger og offentlige Indretninger, og det vilde dernæst være ganske udenfor den Censor ved hiin Jnstrux tillagte Myndighed, der kun tillader ham hos hine Forfattere at udslette, hvad han finder at være utilbørligt, hvilket strax nærmere forklares ved at være, ikke blot hvad der kan være fornærmeligt eller skadeligt for det Offentlige, men ogsaa hvad der kan være krænkende eller fornærmende for private Medborgere, idet det bærer tydeligt Præg af Æreskænderi, o. s. v. I ethvert Fald er det klart, at man ikke kan bedømme Nationens re Skrivefrihed efter den indskrænkede Ret, som en halv Sne domfældte Forfattere maatte have, hvorimod netop den Omstændighed, at Censor, kun med Hensyn til disse, er tilstaaer hiin ovennævnte Myndighed, paa det Klareste viser, at hans i ingen udømt Forfatters Skrift er beføiet til at udslette endog kun det Allerringeste. Algreen-Ussing.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Ledigt Skolelærer-Embede: Tylstrup Skole i Alstrup Sogn, Kjær Herred. Jndtægterne og Emolumenterne ere efter approberet Plan, 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura, 2 Tdr. Byg efter Capitelstaxten, Offer og Accidentser af Distriktet, 128 Lpd. Hø, 192 Lpd. Halm, anordningsmæssig Jord, 6 Favne Bøgebrænde, eller Værdi derfor efter Directionen Bestemmelse af Egnens Brændsel, fri Bopæl. Samme er i afvigte Sommer fuldført, og opbygt ganske af Nyt. Skole directionen for Aalborg Provst og Kjær Herred kalder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Døde. Enken M. S. F. Poulsen, f. Quverling, 58 Aar, i Odense. von
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Bekjendtgjørelser. Min inderlig elskede Söster, Frøken Ulrikke Antoinette v. Bertouch, blev mig, Natten imellem den 23de og 24de Febr., efter 8 Dages Sygeleie, ved Döden berövet. Dette mit, i min höie Alder, smertelige Tab, bekjendtgjöres her ved for den dyrebare Afdødes fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 24de Februar 1831. C. sal. Preetzmann, södt Bertouch. For den Opmærksomhed, som bevistes os paa vor Bryllupsdag, ved Jllumination &c., aflægge vi herved ver forbindtligste Tak. Aalborg, den 22de Februar 1831. C. M. Bomholt, Th. Bomholt. født Wang. Restancelisterne over Skatter, og Communal=Afgivter af Aalborg Kjøbstæds Jndvaanere for andet Halvaar 1833, ere nu approberede til Udpantning; forinden denne imidlertid iværksættes, bliver til Opfyldelse af Forordningen af 2den Juni 1830, Listerne endnu i 8 Dage fra Dato henlagte hos Skatte=Jndkassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne klarere deres Skyld, men efter saadan Tid paabegyndes Udpantning, uden videre Varsel. Aalborg, den 24de Ferbuar 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
NB. Underviisning paa Pianoforte anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. 200 Rbd. ønskes tillaans saasnart muligt, imod Sikker, hed i en god Eiendom; Adresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
En Reisevogn og en stærk Arbeidsvogn er tilkjøbs Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
En Beboelses=Leilighed kan erholdes til Leie næste Paaske Flyttetid, paa en reel Gade, af Stedet Nr. 620 paa Søndergade, som sidst har været beboet af Toldbetjent Kaastrup, med Have, Baghuus og Gaardsrum m.v., er til næste Paaske Flyttetid at faae til Leie, enten samlet eller deelt, hvorom kan accorderes med Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Nogle gode Bøndergaarde af forskjellig Størrelse, kan faaes tilkjøbs paa Kjolskegaard i Vensyssel af Hastrup.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Hos Gartner A. Poulsen udenfor Østerport kan som sædvanligt bekommes frisk og godt Haugefrøe, halv- og avstammede Frugttræer m. m. En confirmeret Dreng kan antages i Bagerlære. Adresse Contoiret anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Værelser i Stedet Petershaab, udenfor Vesterport, kan faaes til Leie til Paaske, af :P. Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Til Paaske Flyttetid ere tvende smukke umeublerede Værelser at faae til Leie, for en ugift Person, paa een af de reelleste Gader midt i Byen. Underætning erholdes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Til Paaske kunne Pigebørn modtages i Kost og Logie, og tillige erholde den fornødne Underviisning. Underretning faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Et Sortement smukt forgyldte Skilderirammer, meget anbefalende til Tegne=Elever, faaes meget billig hos D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Et særdeles godt Dansk bygget ege Brigskib, drægtig 78 1/2 Comme=Læster, med et udmærket godt og complet Jnventarium, er tilkjøbs underhaanden, for billig Priis. - Bemeldte Brigskib er beliggende i Kjøbenhavn, hvor det paavises af Mæglerne R. Schiøtt & Hochbrandt, hos hvem Jnventarielisten er til Eftersyn. Kys Teglværks Priser, for Aaret 1831. Heelbrændte Muursteen. . . 10 Rbd. Halvbrændte Ditto . . . . . 8 - pr. TuLöbne eller Vandsteen 10 Rbd. 3 Mk. sinde. Tagsteen . . . . . . . . . . . . 24 Rbd." Mönning, eller Sadelsteen . . . 8 Sk. pr. Styk. Materialerne blive leverede frit ombord uden videre Omkostninger. Kys pr. Nibe. Steinthal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-24
Auctioner. Den for resterende Skatter udlagte, Snedkermester Christian Bech tilhørende, Gaard, Nr. 147 i Urbansgade, stilles til en 6te Auction, som afholdes i selve Gaarden, Løverdagen den 1ste Marts næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, hvor Samme da, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, agtes bortsolgt. Til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres det, at Rigsbankhæftelsen er indfriet, og at Skatterne indtil sidstafvigte Aars Udgang, vill: blive Kjøberen uvedkommende. Denne Auction afholdes, i Continuation af de foregaalende efter Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjorte Auctioner. Aalborg, den 21de Febr. 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-26
Belgien. Uenigheden mellem de hollandske og belgiske Autoriteter i Storhertugdømmet Luxemborg er endnu ikke bilagt. Gouverneurens Circulaire til Communernes Forstandere, om at hemme Recruteringen har ikke forhindret denne; derimod finder en meget levende Correspondence Sted mellem Gouver, nementet i Fæstningen og den belgiske Gouverneur i Provindsen. Det første skal have truet med at udvide Fæstningens strategiske Rayon lige til Steinfort, 1 1/2 Miil fra Arlon, og afbryde al Forbindelse med dette Sted. I det belgiske Kammer er Sagen bragt paa Bane, men Ministeren, søgte at undvige Spørgsmaalet ved den bemærkning, at man nu havde Budgettet at forhandle, og ingen Tid til noget diplomatisk Intermezo. Det synes iøvrigt af hans Yttringer, at Ministrene endnu ikke ere enige om hvorledes det skal behandle Sagen, men de har lovet at meddele Kamme nogle Oplysninger i næste Møde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-26
Efter en senere Beretning synes dog den belgiske Regiering at ville give efter. Dette bliver ogsaa nødvendigt, hviden ikke har i Sinde at haandhæve sine Paastande med væbnet Haand og begynde en lille Krig med Besætningen Luxemborg, thi Gouverneuren her vedbliver factisk at udfør sine Trudsler. Saaledes har 1000 Mand af Besætninger gjort et Udfald Natten mellem den 15de og 16de og omringet Landsbyen Bretenborg, der dog ligger udenfor Fæstningens Rayon, og derfra bortført den belgiske Districts Commissair. Indenfor Rayonen er samme Fremgangsmaade naturligviis endnu almindeligere fulgt; saaledes i Loventaveiles, hvor et preussisk Detaschement den 8de trængte ind i Borgermesterens Huus og borttog de Recrutteringer angaaende Decreter, der den følgende Dag skulde have været bekjendtgjorte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-26
Dette besynderlige Forhold er atter for nylig bragt paa Bane i de belgiske Kamre, og da Nogle af Oppositionertrængte ind paa Ministrene og forekastede dem Feighed i denne Sags Behandling, erklærede de omsider, at det var et tvivlsomt Tilfælde, om Commandanten i Fæstninger havde Ret til at modsætte sig Recruteringen eller ikke. J en Overeenskomst, som i Aaret 1831 afsluttedes mellem ham og den belgiske General Goethals, havde man nemlig paa belgisk Side forpligtet sig til, ikke at foretaget nogen militair Operation indenfor Fæstningens Ravon J Spørgsmaalet blev altsaa, om Udskrivningen kunde henPregnes til militaire Operationer eller ikke. Hr. Lebeau tilføiede, at man endnu ikke havde fattet nogen endelig Beslutning, fordi man i et saa vigtigt Anliggende ikke vilde gjøre sig skyldig i nogen Overielse. Senere erfares, at ved den sidste Session ingen fra de inden for Fæstningens Raponliggende Communer er bleven indkaldt til at give Møde; derimod ere de af de udenfor Linien boende Kammerater underrettede om Milits=Conseilets Beslutning: Udsættelse til næ 1ste Session.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-26
Spanien. Efterretningerne herfra ere kun af liden Betydenhed; man erfarer dog, at Urolighederne i de nordlige Provindser endnu sikke ere dæmpede. Saaledes anmelder den franske Moniteur en ikke ganske ubetydelig Træfning, som den 6te forefaldt mellem Dronningens Tropper og Jnsurgenterne, hvilke sidste vare omtrent 2000 Mand stærke. De begyndte Træfningen med at angribe et Compagni, der havde Post paa Landeveien til Vittoria for at sikkre Communicationen. Regimentschefen ilede strax det angrebne Compani til Hjelp med sine øvrige Tropper, men vilde sandsynligviis dog være bleven nødt til at vige for Overmagten, hvis ikke et Antal af christinske Frivillige var kommen ham til Undsætning. Ved disses Bistand nødte han Jnsurgenterne til at flygte tilbage til Bjergene. De efterlode et betydeligt Antal Døde og Saarede paa Valpladsen; de Kongelige Tropper mistede 60 Mand, hvoriblandt 2 Officerer. - En anden Rencontre fandt Sted den 7de, da den christinske Officeer, Zugarramudi tilligemed sit Detaschement nær var bleven overvældet af Jnsurgenterne, hvis han ikke var bleven undsat vedet af General Valdes udsendt Corps. Ved denne Affaire indtraf det i Borgerkrige ikke exempelløse, men altid oprørende Tilfælde, at Fader og Søn stode imod hinanden som Fjender. En Søn af bemeldte Z. er nemlig en ivrig Carlist.