JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
(Af samme Blade) Ogsaa i England gives Opkiøbere, som finde deres sk. Fordeel ved at tilveiebringe Dyrtid. J Carlikke er derover skeet en Opstand af omtrent 3000 Mennesker, som vilde forbyde nogle med Levnetsmidler ladede Skibe. at løbe ud af Havnen. Dette Anslag blev vel hindret ved militair Magt; men ved deres Tilbagekomst til Staden bleve nogle Magistratspersoner og Officerer angrebne af den opbragte Mængde med Steenkast, og Soldaterne maatte tilsidst standse Oprøret ved at fyre med Skarpt, hvorved Adskillige bleve saarede og en frugtsommelig Kone dræbt. Lignende Optrin have fundet Sted, i Manschester, Bristol, Cornmall og paa flere Steder, Efterretningen om Lord Sidmouths Ansættelse som Præsident i Conseilet, og Grev Buckinghamshires som Præsident i Controulen er bekræftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
I en Viener Tidende gives følgende Beskrivelse af de spanske Jnsurgenthobe eller Guerillas, De bestaae af Borgere og Bønder, adspredte Soldater fra de ordentlige Jnsurgent=Armeer og Deserteurer af alle Nationer. Anførerne søge at fængsle deres Undergivne ved en kost har Mundering, smukke Heste, god Betaling og store Løvter. Paa Lighed i Klædningsstykker sees ikke; men Enhver bærer et rødt Livbelte, i hvis ene Ende er en Pengepung. Hatten er sædvanligt prydet med høie Fiedre. Naar de giøre franske Monderinger til Bytte, trække de dem gjerne paa for at afstedkomme Feiltagelse og Forvirring. Deres Vaaben bestaae i 2 Pistoler, en Sabel, en Musket og en Landse. Jstedet for Sadel have de ofte kun et Uldent Dække, men ere ikke destomindre gode, veløvede Ryttere. De rykke mod Fienden, uden Orden, med et vildt Skrig. Saa heftigt deres Angreb er, udholde de dog ikke nogen regelmæssig Modstand, men adsprede sig og ile tilbage i deres Smuthuller paa Biergene. Pardon give de ikke og tage hel ter ikke imod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Fra Stettin advares imod de Agentere, som fremmede Regieringer betiene sig af, for at lokke andre Landes Undersaatter til at udvandre og begive sig under deres Scepter. Saaledes har en fremmed Magt ved falske Løvter bevæget mange Beboere i Tydskland, Preussen og Rhinegnene til at nedsætte sig i dens Ørkner, hvor de landt alle deres glimrende Forhaabninger uopfyldte, og 3 deres Sted Elendighed og Trældom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Den bekiendte Theolog, Doctor Griesbach, er død i Jena den 24 Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Hertugen af Rag usa (Marmont, har opfundet en Haandmølle, gandske af Jern og Staal, og dog ikke tungere end 17 til 18 Pund, saa at dette Slags beqvemt kan føres med Armeen. En saadan Mølle kan uden Vanskelighed befæstes ved et Bord, en Bænk eller en Hiulege, den sættes i Bevægelse af en eneste Mand og giver i en Time 40 til 50 Pund Meel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
De saakaldede Landsmandskaber ere nu ogsaa afskaf sede i Gottingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
J Wien havde en Borger, som var kied af Livet, ladet en Skarpretter hente, som han tilhød 6 Duca er for at hænge ham efter Kunstens Regler, men i Vægrings Tilfælde truede han ham med en ladt Pistol Skarpretteren lovede at tiene ham heri, men betingede sig, at han ligesom Enhver anden, der skulde hænges af Bøddelen, først maatte lade Hænderne bagbinde. Da dette Vilkaar var indgaaet og opfyldt, gik Skarpretteren hen og angav Sagen for Politiet. Spaadolini, en berygtet Røveranfører, som i 23 Aar havde foruroliget Roms Omegn med sin Bande, er endelig falden i Snaren, som Politiet saalænge forgieves havde opstillet for ham. Han selv og 10 af hans Staldbrødre ere dømte til døde, 15 til Arbeide i Lænker, 4 overleverede til det høiere Politie, og 12, som vare tvungne til at indtræde i Banden, satte i Frihed. Det lange Forhør gjorde ham ganske utaalmodig; men hverken Dødsdommen eller dens Fuldbyrdelse bragte ham udaf Fatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Jndenlandske Efterretninger. (Af Stats= og Handelst. s. og i Av. samt udg.) Netop ved samme Klokkeslet, som Ilden opkom i den den 17de paa Christianshavn afbrændte Bryggergaard, nemlig 12 1/4 om Natten, opkom atter Huusild sammesteds den 21de, som dog lykkelig i mindre end een Time blev dæmpet, saa at den anrettede Skade blot bestod i nogle Trappers og Værelsers Ødelæggelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Hr. C. Molbech har atter beriget vor Litteratur, med et lidet Skrivt, kaldet: Antonio Allegri da Corregio, et biografisk Udkast, med nogle Betragtninger over Konst og Malerie, Videnskabers og Kunsters fortroelige Ven og ædle Forfremmer, Geheimekonferentsraad Bülow tilegnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Den Lybekker forrige Raadsviinkielder skal nu den 25 Mai udtømmes ved Auction. Denne var den første i Verden af Størrelse, Lagerindhold og Ælde. Den gik under adskillige lange Gader, var belagt med 2 Rader Stykfade, hvoraf nogle saa store som et heelt Værelse, der ikke kan bringes ud, uden de tages i Stykker. Alle disse Uhyre Masser vare opfyldte allene med Rhein=, Stein= og Mosel=Vine, af en Ælde fra 1660 af. Der gjordes ikke Jndkiøb af ny Vine, uden i de Aar, som havde frembragt gode Væxter. Naar Fremmede besaae Kielderen, bleve dens Gader illuminerede med Voxlys, som vare anbragte i bestemt Frastand paa Stykfadene. For Viinelskere var dette en saare behagelig Promenade under Duften af den vederqvægende Rhinviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Blandt de sidst anførste Bidrag til det Norske Universitet, er ogsaa 500 Rdlr. fra Hr. Justitsraad Knutzen i Odense, som nok ere de første fra denne Bye. Antallet af de Personer, som hidtil have gives Pengebidrag til Universitetet, beløber sig til 2437, og 121 have givet Kornbidrag. De fra Norge til Kiøbenhavn nedkaldte Kommissairer for det Norske Universitet ere igjen reiste tilbage. Man anslaaer de til sammes Oprettelse behøvende Omkostninger til 8 a 10 Tdr. Guld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
J Fyens Stifts Adresse Avis læses følgende: Som i man seer af Gaars=Avisen, er i Kolding statueret et Exempel paa at hemme utilladelig Smør=Forprang, og vist vilde det være den største Fortieneste, at kunne alvorlig standse den hele Prangerhær, som for Tiden er Landets største Plage i Alskens Henseender, hvilket retsindige Landboere selv tilstaae. Thi klart er det at alle Priser derved opskrues til det Uendelige, og Begiærligheden, denne Moder til saa mange smukke Børn, derved ypperlig trives. De, som udsælge Levnetsmidlerne, vide snart ikke meere hvor højt de skulle spænde Buen. Faaer man i Dag 14 Rdlr. for en Halvotting Smør, saa er det i Morgen for lidet; man forlanger da 2 Rd. mere, og faaer dem. Overmorgen prøver man at lægge 2 Rd. paa igien o. s. fr. Opkiøberne give hvad det forlanges, ja overbyde hinanden, give Douceurer til deres Støvere o. s. v., der alt kan være dem ligegyldigt da de, som skal have Varene, maae betale og lønne disse Blodsuere til ovenikiøbet. Mod Prangeriet forslaaer al Fabrikstid intet. Andre, som og skulle leve, forhøie deres Arbeider derefter, og hvor skal saa Enden blive For Kaffe, Sukker og desl. har man Surrogater; men hvad skal man sætte istedetfor Brød og Smør og næsten alle Levnetsmidler; Og med alt dette er den pludselige Mangel paa Tienestefolk paafaldende. Jsær skulde man troe at alle Piger vare emigrerede. Paa tienstagtige Rendekiellinger er Trangen derimod mindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Aalborg. Følgende Arbeider modtages til den offentlige Udstilling for 1812 her i Aalborg, under Medvirkning af det occonomiske Selskab: Al Slags smagfuld Snedkerarbeide, især af indenlandsk Træe; Guld og Sølvarbeide, al Slags smagfuld Dreierarbeide, Uhrmagerarbeide, Kobbersmedarbeide, Stolemagerarbeide, Blikarbeide, Saddelmagerarbeide, Kurvemagerarbeide, Kleinsmedarbeide Giørtlerarbeide, Tinstøberarbeide, Hattemagerarbeide, Legetøi for Børn, af hvad Slags det end maatte være; Gudumlunds Steentøi, Kartemagerarbeide, Naalemagerarbeide, Seil, Flag- og Compasmagerarbeide, alle fine qvindelige Udarbeidelser, samt enhver anden Kunst og Flids Frembringelse af hvad Slags det end maatte være, modtages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Kiøbenhavn, den 27de April. Da forhenværende Storkors af Dannebrogen Kammerherre, Wachter, formedelst adskillige vanærende Foretagender, ved en den 10de Januar 1810 i Paris afsagt Dom, er bleven i dømt en Straf, der medfører den offentlige Agtelses Fortabelse, har Hs. Majestæt Kongen, i Anledning af en fra de Kongelige Ordeners Kapitul under 15de dennes derom indgiven allerunderdanigst Forestilling, allernaadigst befalet: At Storkors=Ridderen Kammerherre Wachter, som uværdig til at bære Dannebrogordenen, skal udslettes af Listen over de med Dannebrogens Storkors Hædrede, hvormed forholdes efter 28 s. i Ordensstatuterne af 1 Decbr. 1693, samt at bemeldte Wachter fratages den ham hidtil forundte Decoration, naar og hvor han maatte antræffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Hs. Majestæt Kongen har under 20de April dette Aar allernaadigst befalet: at forhenværende Storkors af Dannebroge, Kammerherre Wachter, som for adskillige vanærende Foretagender, ved en den 10de Januar 1810 i Paris afsaat Dom er bleven idømt Straf der medfører den offentlige Agtelses Fortabelse, skal udslettes af Listen over de, som med Kammermerherre Nøglen ere benaadede, samt at bemeldte Wachterskal fratages Kammerherre Nøglen, hvor og naar han antræffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Fra Sandbierg Telegraf er indberettet: "de engelske Krydsere have den 22de dennes frarøvet vore Fiskere 27 Fiskegarn. Oliegivende Træefrugter. Kiernene af Nødder ere meget oliegivende, saavel den sædvanlige Haffelnød, som de dyrkede Afarter: Lambertsnød og Zellernød. Man regner at have af 100 Pd. Nøddekierner 50 Pd. Olie. Saalænge Olien er frisk, overgaaer den den bedste Bomolie i Sødhed og behagelig Smag. Den er desuden brugelig til Lysning og til Oliefarvers Tilberedelse, vigtig for Malere og Snedkere. Vil man anvende Nødder til Olie, maa man saasnart de ere plukkede af Træet tage dem af Hassen, brede dem tyndt ud i et luftigt Værelse, lade dem der tørres i Skyggen, at Solen ikke skal udtørre Olien. Naar de ere blevne tørre i Skallene, tager man disse af, og afgiver Kier nerne med sin brune Hinde til Oliemøllen, thi selv denne Hinde giver dem meste Olie. Af vilde Kastanier kan man presse en god Brændeile. Man tager Kastanierne ud af deres piggede Huse, henlægger dem paa et Loft at tørres, og førend de bringes til Møllen, tages den brune Skal af med. Olien deraf er ligesaa god som Roeolie, men den giver ei saa megen, da der er mere Meel end Olie i Kastanier. Bog giver mere Olie, hvilken strax, efterat at den er presset, kan spises, men længe holder den sig ei før den bliver harsk, til Lysning er den altid god. De bedste Kierne udsøges til Olie, tørres og berøves deres haarde Skal. Blommekierner give en feed og velsmagende Olie, at fortrinlig Godhed, ligeledes kan fiin Olie virkes af Kiernerne af Ferskener, Apricoser og Kirsebær. Lindefrugt giver en meget god, sund og velsmagende Olie. Olien er Sitronguul, og ligesaa god i Smag som Provenceolien. Man udtager Kiernerne af Skallen, forinden de hengives til Oliemøllen. Man regner af 100 Pund Kjerner 50 Pd. Olie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Odense, den 22 April. Stiftamtmanden Geheimeconferentsraad Grev Moltke har i Aar begyndt med at indrette et Høravlings-Jnstitut ved Stamhuset Moltkenborg, ganske efter Schills Grundsætninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Kammerherre Grev Reventlow paa Brahetrolleborg har nu faaet det af ham anlagte Garverie i den fuldkomneste Stand, saa det leverer Varer, der kunne sættes i Ligning med de bedste udenlandske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Kammerjunker Grev Schaffalitzky de Muckadel, til Grevskabet Muckadel, har i Aar faaet Privilegium til Anlæg af en Papiirsmølle. Han har endvidere anlagt en Vævefabriktil alle Slags Linned= og Uldenvarers Forarbeidelse. Ved er duelig Mester, og under Overbestyrelse af Grevinden, er der bleven begyndt paa at virke Damaskes Dreiler. Greven vil udvide denne Indretning til 12 Væverstole, samt, hvis Fabriker, faaer den forhaabede Fremgang, anlægge Spindeskoler, hvori Spindekonsten kan læres til Fuldkommenhed. Endelig agter han ogsaa at anlægge en Stampemølle, hvor enhver kunne faae hiemmegjort Klæde stampet og appretteret, samt hermed at forbinde er Farverie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Apotheker Kriger har, foranlediget ved de hyppige Klager, om Viins Forfalskning, præpareret et lidet Viinprøve=Apparat, som med fuldstændig trykt Brugsseddel bestaaer af 3 smaae Flasker, og faaes til en billig Priis i det patriotiske Selskabs Boutiqve for indenlandsk Konstflid, samt hos ham selv paa Hospitals=Apotheker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Ribe. Prædikanterne: I Donkirken 5te Søndag efter Paaske Hr. Pastor Lindhers. I Chatrine Kirke Hr. Pastor Sattrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Copulerede. J Ribe Domkikke den 30te April Hans Schallevad og Pigen Maren Mortensdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard den 27de April, Jørgen Christensen, 60 Aar gl. Den 29de Claus Dreier, 62 Aar gl. Samme Dato Jacob Pedersens Datter, Marie, ger gl. En Th. At min ældste Datter Augusta, efter en lang Tids Lidelser, den 25de d. M. ved Døden er afgaaet, bekiendtgjöres vore fælleds Venner i det mig uforglemmelige Ribe Stift og Amt. Forvisningen om disse vore Venners ömme Deeltagelse i dette for mig høist smertelige Tab, et en söd Lindring i min Sorg. Frederichsberg den 28de April 1812. W. Moltke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Oldingen Provst Riis i Dahler, Fader til 16 Børn, hvoral 9 levende, endte den 27de hujus sin fordiske Løbebane i sit Alders 90de Aar, efterat han havde forestaaet Lærre=Embedet i 55 Aar og deraf 53 som Præst for Dahler Meenighed. Dette Dødsfald ville vi ikke undlade at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner. Ribe, den 1ste Mai 1812. H. Müller. C. Müller født Riis. J. Riis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
J mit eget og samtlige her i Ribe sidstafvigte Vinter inqvarterede Officerers Navne, aflægger jeg min ærbødigste Tak til Hr. Stiftamtmand Etatsraad Koefoed, for hans mod Os udviste Venskabelighed og Artighed. Enhver som bidrog til at giøre Os Opholdet her behageligt, modtage ligeledes vor uskrømtede Tak. Jsær takkes Byens Jndvaanere for deres Godhed mod Mandskabet som drager, herfra med den Overbeviisning, at der for Soldaten ei kan gives bedre Cantonnement end Ribe. Sucow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Land Eiendom tilkiøbs. J en af Nørre Jyllands frugthareste og behageligste Egne, omtrent 2 Mile fra en Søestad, er, en smuk, og for et Herskab vel indrettet Land Eiendom, tildeels frie Hovedgaards Taxt, underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes til 1ste November d. A. Til Gaarden som ligger midt i sin Mark, og hvis Bygninger alle ere grundmurede, og i den almindelige Brand=Kasse assuerede. haves Overflødighed af Skov, foruden en tæt ved Gaarden nopskiærlig Tørvemoese. Saa oppebæres og in natura til samme, Konge=Tienden af henved 300 Tdr. Hartkorn. Nærmere Underretning saavel om Eiendommen, som Prisen og Penge Conditionerne, faaes hos Hr. Forvalter, Heegaard i Raadved pr. Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Tirsdagen den 19de Man Formiddagen Kl. 10 bliver paa Aarhuus Byes Raadstue foretaget offentlig Auction over Ladningen af den af den jydske Roeflotillie opbragt og derefter ve Over Admiralitets Retten priisdømt Briig, Skib Navigation, bestaaende af circa 1800 Tdr. Engelsk Salt. Conditionerne findes til Eftersyn hos Auctionarius Hr. Overkrigs Commissair og Mynsterskriver Storm i Aarhuus og hos Undertegnede Realisations Commissairer. Weile og Aarhuus den 29de April 1812. etche. Fulling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Efterat en Transport Smør paa flere Vogne var den 22de dennes og paa følgende Nat bleven anholdt deels paa Strandbreden af Colding Bugt deels i Landsbyen, Raadevad, og Dagen derefter dømt consiskabel formedelst dermed forøvet Forprang, var det imidlertid lykkedes nogle Vogne om Natten at undgaae Anholdelsen i Raadevad hvorfra de flygtede ud paa Markerne, og i de omliggende Moser og Grøfter afkastede deres Last, hvoraf adskilligt siden er opdaget og fundet, samt deraf for mig anmeldet følgende: nemlig af Politiebetienterne i Colding 19 Fierdinger Smør, som de den 23de dennes fandt nedsænkede i en dyb Tørvegrav paa Raadevad Mose, og af Borger Jer Mathiesen i Colding 4 Fierdinger Smør, som han den 26de næstefter fandt i en dyb Vandgroft, paa Markerne omkring Raadevad; hvilke 23 Fierdinger, Smør ere hertil indbragte og foranstaltede bortsolgte ved offentlig Auction, saasom de vare hastig bedærvelse underkastede. Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for Vedkommende, ifald nogen skulle finde sig foranlediget til at legitimere sin Eiendomsret til det fundne Smør, hvorom da lovlig Paatale maae skee forinden 6 Uger fra Dato, i hvis Mangel dermed omgaaes efter Anordningerne og de oplyste Omstændigheder. Colding, den 29de April 1812. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
De meest brugelige Sorter af hvid Steentøi ere at faae hos Organist Hobolt. Viinædike 4 Mk. 8 s. Potten og Syetraad af alle Conleurer er at faae hos Kæmner Matzens Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
Løverdagen den 9de Mai næstkommende Eftermiddag Kl. 3 en halv afholdes Lecitation paa Ribe Raadstue over Kiørsler med Materialer a. til Byens offentlige Brug i tilstundende Sommer, hvortil alle og enhver som holde heste og Vogne indbydes. Ribe den 25de April 1812. Blume. Løver dagen den 9de Mai næstkommende Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Ribe Raadstue afholden Licitation over Leverancen af 72 Tdr. Rug for Byens Kasses Regning. Rugen, der er bestemt til Brødbagning for de Fattige, modtages af Hr. Borgercapitain Ramsing paa een Gang eller efterhaanden ligesom Licitanten ønsker det, i Overensstemmelse med Conditionerne, som forinden er til Eftersyn paa mit Contoir. ----um Det har behaget Forsynet, den 12te April ved Døden at borkalde efter kort Lidelse, min uforglemmelig Mand Søren Ammidsbøll, dette mig saa smertelige Dødsfald, bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner af hans dybtsørgende Enke, og frabedes alt skrivtig Bevidnelse. Ryberg den 21de April 1812. Dorthe sal. Ammidsbøll, fød Kolbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-01
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved Credi og Debitorer i Stervboet efter afgl. Selveiergaardmand Peder Madsen af Sønder Wilstrup og forhen afdøde Hustrue, de første til inden lovbefalet Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste til at erlægge deres Skyld. Herredsskontoiret i Fridericia den 17de April 1812. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur Statstidenden og Hamborg Cørrespondent; Den russiske Legationssecretair v. Kraft er den 15de April reist igiennem Stuttgaard til Wien. Følgende Dag ankom Grev Rusumovsky hertil paa sin Reise fra Paris til Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Fra Frankfurt afgaae med første nogle Hundrede Mand for at fuldstændiggjøre Storhertugens Contingent. Heste, som kun holdes til Luxus, afskaffes heraf Mange formedelst Foderets Dyrhed. Adskillige franske Troppe=Depots ere den 13de og tvende følgende Dagerkomne her igiennem, og flere ere i vente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
J otte Dage til Dato, den 15 April, ere fremmede Tropper uophørligt passerede over de preussiske Grændser i Nærheden af Magdeburg. Ogsaa Feldpostamtet og det øvrige Tros er kommet igiennem Burg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Paa flere Steder i det Brandenborgske oprettes Magasiner til Troppernes Underholdning, hvorover Foderet; og alle Levnetsmidler stige i Prisen. Rigsmarschall, Hertugen af Reg gio, tilligemed Divisions Generalerne ved hans Corps vare den 26 April indbudne til det kongelige Taffel i Potsdam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Den keiserlige Garde under Marschal Vessieres, Hertug af Jstrien, er siden den 23 April rykket ind i Dresden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Kongen af Vestphalen er den 9de f. M. indtruffen i Kalisch, hvor han med megen Glæde blev modtagen af sin Armee, der skal have udholdt Marschen fortræffeligt, og overalt tildraget sig Opmærksomhed ved Troppernes skiønne Holdning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Ved sidste Jagt i St. Germainskoven besøgte Keiseren Cavallerieskolen og lod Eleverne manøvrere for sig. Hans Maj. fandt sig meget vel tilfreds og gav strax befaling til en stor Deel af dem at gaae til Tydskland for at fordeeles mellem adskillige Regimenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Hertugen af Dalmatien indberetter nogle Fordeele, som General Marausin har tilfægtet sig over Balleysteros. Denne Jnsurgentanfører havde den 14de Febr. gjort en Bevægelse for at angribe Alhaurin, men blev drevet tilbage; hvorpaa General Marausin tog Cartama i Besiddelse med 900 Mand. Den 16 blev et Detaschemen, mere end 4000 Md. stærk, under Balleysteros egen Anførsel kastet tilbage, paa alle Puncteer. Cavalleriet gjorde et fortræffeligt Angreb, men Fiendens store Overlegenhed i Antal tillod ikke fuldkommen at benytte denne Fordeel. I det Øieblik, da General Marausin vilde angribe det siendtlige Centrum for at bemægtige sig Artilleriet, blev han let saaret. Da han altsaa ikke kunde udføre denne Bevægelse, indtog han igien sin Stilling ved Fuenta de Rey. General Reis Tropper vare Aftenen iforveien ankomme til Alora. Havde de om Natten forenet sig med Genr. Marausins Hær, saa havde det været ude med Balleysteros. Nu kunde Gener. Rei ikkun angribe det fiendtlige Bagtrav, som søgte sin Redning i Biergene. Balleysteros Tab i disse Treffninger regnes til 600 Md. (hvoriblandt 50 fangne Officerer, og 120 Heste; af Frygt for at afskiæres fra andre Tropper har han trukket sig tilbage under Gibraltars Canoner. Venedig, som Vicekongen vil sætte i lige Rang med Hovedstaden i Kongeriget Jtalien, skal som en Følge af denne Udmærkelse have sin egen Garde, som nu oprettes af dens unge Mandskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
London, den 16de April. Admiral Durhams Escadre, som var i Begreb med at forfølge Escadren fra L'Orient, er den 13 April vendt tilbage til Plymouth. Admiral Saumares har havt adskillige Conferenger med Lord Melville. Han vil ufortøvet afgaae for at paatage sig Commanden over Flaaden i Østersøen. Næstsidste Nat var en stærk Matrospresning paa Thomsen; mange Matroser blive anholdte. At nogle Tropper have faaet Ordre at indskibes til Nordamerica, beviser, at Regieringen har kun lidet Haab om et mindeligt Forlig med de forenede Stater. En engelsk Fregat, som var ude paa et Krydstig, har taget en Fregat paa 44 Canoner, som tilhørte Christophe og seilede imod Petion. Den strøg sit Flag først efter 2 Timers Kamp og efterat have mistet alle sine Master. Besætningen bestod næsten af lutter Negere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Petersborg, den 14de April. I Krigsministerens Fraværelse er Bestyrelsen af Krigsdepartementet overdraget General=Lieutenant, Fyrst GortschakovMaylland, den 18 April. I Gaar er Hs. kongl. Høihed, Prinds Vicekongen, afreist til Paris. Ørebroe, den 20de April. I Dag skeete Processionen til Kirken før Rigsdagens Aabning, i den Orden, som det derfor udgivne Ceremoniel indeholde, ved hvilken Leilighed Hs. Majestæt Kongen holdt følgende Tale til Rigets Stænder: Velhaarne, Ædle og Velbyrdige, Ærværdige, Værdige og Vellærde, Velbyrdige, Forstandige og Velagtede Hæderværdige og Redelige, Gode Herrer og Svenske Mænd, Fædrenelandets store Anliggender have paa nye bevæget Mig til at fremkalde Eders Beraadslagninger, forinden den i Regieringsformen foreskrevne Tid til Eders sædvanlige Sammenkomst er udrunden. Siden jeg sidst saae Eder forsamlede for Min Throne, ere flere af Eder vedtagne Forholdsregler, hvorpaa Rigets Held og Sikkerhed umiskiendeligen beroede, til deres ærefulde Fordeel blevne prøvede af Erfaringens Lære. Dersom det udgjør Menneskehedens Lod, med varm Bestræbelse for det der er ret, at forbinde Mueligheden af at tage Feil i Valget af de Midler som lede dertil, da bør det saavel for Eder som for Mig være høist tilfredsstillende, itide at kunne forekomme, de Uleiligheder Forholdsreglernes Jværksættelse har medført, og som allene, ved længere at fremfare saaledes, mueligen have kunne medføre betænkelig Ulempe fra Fædrelandets indvortes occonomiske Stilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-05-05
Adskilligt.