JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Skibe til Brest henskicket, som i det sidste Søe-Slag blef beskadiget, hand self hafver med Floden været paa Kusten og alle de Saarede og Svage ladet komme til Lands, hand hafver ogsaa indskibet ofver 4000 Mand Jnfanterie og 400 Cavallerie, mueligt en Landing udi Engelland at forretage. De Galley er som udi Canalen ere ankomne, hafver sig med hannem conjungeret, og ere derefter imod Pleymuth hen seiglet. Monsr. le Marqvis de Powis, Lord Dortmouth, Monsr. de Crecqvi og Bussis ere fra Jrland tilbage komne. Ellers vil mand forsickre, at Kongen hafver givet Ordre, om at afhente alle de Franske Tropper som sig udi Jrland, befinder. Thi samme Rige for Kong Jacob umueligt kand conserveris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Spanske-Nederlande. Den 13 hujus hafver den Brandenburgiske Armee sig med den Hollandske conjungeret. Den Spanske Gouverneur hafver Chur-Førsten Maanedlig 40000 Rixdaler tilsagt. Formedelst det continuerlige stærcke Regn Veyr hafver Armeen ingenstædskundet fremkomme, men staar endnu ved Lembeck udi det Hennegoviske, og den Franske Armee ved vevrain.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Tvende Capere af Ostende, hafver et Fransk Skib, kommende fra Jrrland, taget, dends Ladning bestod i Passagiers, Talck og Smør, iblant Passagiererne findis 5 fornemme Officerer, og nogle Damer, med ald deris Bagage, som bestod i Servies af Sølf, 2 Punge med Guld-Penge, og andre Kostbarheder. Dn. Dynkircken. Jmellem Franck rige og de Herrer Stater er en Tractat sluttet om de Fangne Matroser af begge Nationer, som bestaar af følgende Poster: 1. Skulde paa begge sider alle Fengseler blifve aabnet og alle Fangne Matroser foruden nogen Betaling vorde løsgifvet. 2.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Jngen Fange skal herefter opholdis, som til Søes blifver fangen, men straxen frigives, og med et Pass forsiunes, at de fri kand komme hiem. 3. Og de som icke kand komme til Lands hiem ad bevilliges at de til Skibs paa fri Skibe maa himreyse. 4. Skulde de Herrer Stater være forpligtet at forskaffe de 80 Franske Fangne som de bekom paa det Ost-Jndiske Skib ved Cap, til Europa, og skulle alle fangne, som paa begge Sider udi Jndien, Asia, Africa og America er taget, eller ogsaa herefter tages, strax ved første Leylighed hiem ad forskaffis. Dynkircken den 15 Julii Jtalien. Venedig. Udi Morea holdis endnu den Tørckiske Festning Napoli di Mølvasia bloqveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Udi Dalmatien hafver den Extraordinaire Provediteur Duddo, 500 Tørcker ved Tribiqveslaget, samme Pas og det Slot Pandoriza sig bemægtiget, siden hafver hand i Stæder ladet afbrænde og ved 1000 Christen med sig til de Christelige Lande ført. Piemont. Monsr. de Catinat, lod den 5 passato en Skantze, som de Savoyiske Tropper hafde opkastet, og med 400 Mand besat, med 3000 Mand anfalde, dog maatte de med u-forret Sag igien afmarchere. Waldenserne hafver slaget en Franske Convoye, og faaet stort Bytte. Til Vercelli ere 800 Bayriske Curasserer ankommen. 2000 Franske som Villafranca vilde ofverrumple, ere med Blodige Hofveder derfra afviste. De Franske hafver Lucern og St. Michael afbrendt og forladet. Mons. de Cattinat hafver ved Monsr. de St. Sylvestre Mareschal de Camp den Stad Cavours som icke er fast, ladet indtage, Guarnisonen hafver sig imellem Biergene retireret, Staden blef udplyndret, og forbrænt, og baade Gamle og Unge ubarmhiertig nedhuget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Kiøbenhafn. deris Majesteter Kongen og Dronningen samt Hans Kongl. Høyhed, reyste den 10 hujus herfra, Hans Kongelig Majestæt med Hans Kongelig Høyhed til Holsten, men hendis Majestæt Dronningen følgede ickun til Kolding. Udi Glyckstad blef Hans Kongelig Majestæt at Hertug Friederich af Saxen Gotha, som sig nogen Tid til Hamborg hafver opholdet, opvartet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Til Rensborg besigtigde Majestæten de nye anlangde Fortifications-Vercker, og loed paa atskillige stæder en deel af dend Kongelige Militz udi egen høye No. 69. Nerværelse mynstre. Og ere nu, Gud skee Lof! den 26 samtligen lyckelig og vel her i Deris Kongl. Residentz igien ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Tydskland. Af det Lyneburgiske. ChurFørstinden af Brandenborg hafver sig udi nogle Uger her i Landet opholdet, som er af Hendis Høy-Førstlige Forældre og Hr. Fader-Broder med ald optænckelige Lystbarhed blefven tracteret. Resten af det Regiment, Cavallerie som i den Battaille ved Fleury blef ruineret, er her i Landet ankommen, og skal nu med ald muelig Flid blifve recruterit.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Engelland. Den Engliske oc Hollandske Flode har haft deris Rendevous til Spithead, til Portsmuth er ved 10000 Mænd og et skiønt Artillerie sampt Gevæhr for 4000 Mænd vorden indskibet; Bemelte Armee skal af General Malbarough commanderis, oc Floden af tvende Commissariet, nemlig Ahsby oc Haddock, som begge sig paa det Skib, kaldet Royal Souverain befinder. Jngen kand vide hvorhen ofven bemelte Militze skal blifve transporteret. Udi Canalen krytzer en Engliske Esqvadre. Fra Jrrland berættis, at Hans Mayestæts Leyer en Mil fra Limmerick var ankommen, deromkring fandtis Landet med mange Af snitte oc Grafver befæstiget oc med Fodfolck besatte, som samme Dag strax af det Danske Cavallerie oc en deel Hollandske Dragoner blef for jagd oc i Staden inddrefven; Siden er den gandske Armee gaaen ofver Shannons Flod og sig for Staden, leyret; Hans Kongel. Mayest. lod Staden opfordre: Men Commendanten, som skal være en Fransmand ved nafn Boisseau, svarede at Staden var hannem anbetroet, oc forhaabte hand, Hans Mayttz. Berømmelse derudi at fororde; Den Jrriske Obrist Sarsfeld, som hafde faaet faaet Kundskab, at en liden Convoy med 8 Stycker, oc en deel Vogne med Krud og Granater beladen, til Clm, 10 Mile fra Leyren var ankommen, oc laae der gandske sickre, marcherede med 500 Mænd ofverKilvelings Broen, ofverfaldt Convoyen som bestod af 50 Mænd, og dennem samtlige nedhuget, forbrænte alle Laveter paa Styckerne oc stack Jld i Krudet oc Granaterne; Derfra begaf hand sig til St. Albert Cunning ham, hvor en Deel Jniskillingske Dragoner stod: Men disse var om hans Ankomst underrettet, hvorfor de marcherede hannem imod, og tvang bemelte Obrist at gifve sig paa slucten med 20 Mænds forliis, hvoriblant var 1 Major oc 1 Capitain. Den 11 hafver Hans Majestæt Staden Limmerick recognogsceret, oc beseet Grunden hvor best var at approchere, derefter ble strax Trencheerne aabnede. Den 12 gaf sig det Castel Commel som ligger ved Shannons Revier, paa discretion, Fangerne blef til Waterforhenskicket. De Franske som laae til Limmerick ere samtlig til den Stad Gallemay henmarscheret, oc da de koll, at Staden, vilde Jndbyggerne dem er indtagen, nogle Dage derefter, kom de alligevel der ind, Monsr. de Lauzun lod tvende af de Fornemste ophænge, som var aarsag, at dennem Indgangen saa længe blef forveigret. Beleyringen for Limerick er den 29 Augustii, formedelst det continuerlige Regnveir, ophæfvet; oc Kongen lyckelig i Londen ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Seyervindingen som Monsr. de Calinat udi Piemont erholdet hafver, foraarsager at mand den Forliis udi de Piemontiske Dahle ey meere agter. Grefinden af Tyrconel er med et stort Følgeskab af andet Fruentimmer fra Jrland ankommen; De berætter at det skulde endnu staae vel til der i Riget for Kong Ja cobs Parthi, dog flyer de alligevel af Landet, hvilcket gifver adskillige Discurser. Af Vest-Jndien fornemmis, at de Engliske udi de Franske Colonier hafver store Progresser. Monsr. le Comte de Tourville hvilcken den Kongl. Flode i Aar commenderet hafver, er til Hofve ankommen; men blef icke af Mayestæten venligen imodtagen: Aarsagen skal være, at hand siden den Hollandske Flode blef slagen, intet videre hafver forrettet, oc derimod Søen qvitteret,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
at de Fiendtlige Floder nu igien ere Me Mestere udi Søen. Mand vil sige at Marskall d'Estre udi tilkommende Aar skal Floden commandere. Nu sigis for gandske vist at Monsr. de Lauzun med de øfrige sig udi Jrland befindende Tropper skulde være indskibede, for at komme her i Riget, igien, ocsaa at Limricks Beleyring den 29 Aug. blef ophæfvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Pohlen. J forleden Augusti Maaned hafver dette Rigis Armee deris Fældt. Tog begyndt, og er nu Dniester-Floden ofvergangen, mueligen i Vallachiet at indfalde, for at giøre Tørckerne en Diversion, om de ellers bedre fremgang end de forrige Aaringer kunde hafve. Græshopperne hafver sig nu ved Høstens Tid her oc oc der i saadan skreckelige mængde ladet finde, at de paa mange Stæder ald Grøden, som stod paa Marcken fortæret hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Jtalien. Rom. Fra Malta hafver Paven bekommet Efterretning at Gros Mesteren af Malteser-Orden Don Gregorio Caraffa i sin Alderdoms 77 Aar var ved Døden afgangen; udi hans Sted hafver de forsamlede, Riddere der paa Stæden den store Prior, som er af Fransk Nation, udvælget. Cardinalen Cavallieri er ocsaa ved Døden afgangen, ved hans Død er den anden Cardinals Hat blefven ledig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Venedig. Napoli 1 Malvasia, som er den beste Festning udi Morea, hafver endeligen med General Capitainen capituleret, oc sig paa disse Conditioner den 1 Augusti opgifvet: At Gvarnisonen med deris Gevæhr, oc saa megit Bagage en hver kunde bære, maatte afmarchere, oc med Republickens Skibe til Canea vorde transporteret. Savoyen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Piemont. Valdenserne hafver gandske uddrefven de Franske af Dahlene, udi samme Action miste de Franske 1400 Mænd; og maa mand forundre sig ofver disse Valdensers lyckelige Progresser, som indtil dato meere udrettet hafver end den gandske Allierede Armee som staar i Piemont. Eftersom den Franske Armee, under Mr. Catinat, blef med nogle 1000 Mænd forstærket, marscherede den lige paa de Allieredis Leyer, som ved Stafferda oc Rivello stode meget vel posteret, hafvendis paa den eene Side et Morast. Men saasom Msr. Catinat tilforn hafde god Kundskab, at mand lettelig kunde marschere ofver Morasset, gjorde hand Anfald paa samme side, hvilket bragte de Savoyiske Tropper i Confusion, som dog dog strax igien kom i deris Ordning, de Franske bekom og stor forhindring af nogle smaa opkaste Skantzer, men i det de Savoyiske med stor Furie dref dennem indtil en liden Skow, som uformodendis med Fransk Infanterie oc Stycker var besat, af hvilcke dennem stor Skade tilføyedis; hvorudofver den venstre Vinge kom i Uordning, at de sig maatte retirere, efterladendis nogle Feldt-Stycker, og endeel Proviant og Bagage Vogne. Skiermytzeringen varede i 8 Timer, paa begge Sider er meget Folck blefven, og vil mand forsickre at der blefve fleere Franske døde, end Savoyiske; Hvorimod de Franske bekom 800 Fanger. Paa den Savoyiske Side ere efterfølgende Officerer blefven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Den Ridder Grimaldi, Marqvis Boglio Obrist ofver det Savoyiske Regi men, 1 Obrist Lieutenant ofver det røde Dragoner Regiment, samt andere fornemme Personer, og mange Qveste. Af de Franske er 2 Obrister blefven og ved 240 døde og qvæste Officerer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Siden hafver de Franske Stafferda afbrænt, og Saluzzo, Savillano og Villafranca, unden Modstand indtaget, fordi Hertugen af Ordre at samme Stæder, som ey ere befestiget sig ikke skulde sætte til værge. Hertugen hafver efter Slaget 4000 Mænd udi Carmagnola lagt og sig med den øfrige Armee til Monealieri leyret. Bemelte Leyer er nu ved de Kæyserlige Regimenters ankomst og 4000 Mænd af det Mæylandiske temmelig blefven forstærket. Jndbyggerne af St. Mortens Dahlene hafver adskillige Landsbyer udi Dauphine afbrænt og ved 500 stycker af alleslags Qvæg, derfra ført. Ofver det hafver et Parthi Valdenser en Fransk Convoy af 400 Mand slaget, og 200 Mul-Esel med Proviant beladen, bekommet. Udi Savoyen er den Franske General Monsr. de St. Ruth, med nogle 1000 Mand ankommet og sig den meste Deel af Førstendommet bemægtiget, i de Stæder Chambery Annecy, Cluse, Bonne og Ripaille, som samtlig icke ere fast, hafver hand Gvarnison lagd, hvorved de det gandske Land i Contribution sat hafver. Den Festning Monmelian hafver de icke endnu angrebet. Spanske-Nederland. Den Franske og de Allieredis Armeer ligger imod hver anden, ligesom tilforn, de Franske er saaledis posteret at ingen dennem kand tilkomme, inden faae Dage gaaer begge Leyer udi Vinterqvarteerene. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-09-01
Tractaterne imellem Kong Willum af Engelland og de Protestantiske Can koner ere nu fuldkommeligen sluttet, og til Engelland at ratificere henskicket. de samme bevilliges, at Kongen disse Tropper maa bruge hvor hannem lyster. Hverfvingen er med stoer Tilløb begyndt, og Officererne af den Kongelig Envoye antaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned ere tvende Kongl. Forordninger udgangne: 1. Om-Korn oc Proviant Skatten udi Danmarck for Aar 1691, dateret den 28 Sept. 2. Om Kop Qvæg- oc Jldstæd-Skat udi Danmarck, dateret den 28 Septembr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Den 13 hujus er den berømdte Professor ved dette Kongl. Academie, Hr. Oluf Borck, Kongl. Maytz. Cancellie-Raad, Assessor udi høyeste Ræt oc Consistorial-Collegio, salig udi Herren hensofvet; og den 30 ved en høyanseenlig Comitat udi vor Frue Kircke, nedsat. Liig-Prædicken hafver bemelte Kirckis Sogne-Præst Hr. Mag. Johan Adolph Bornemann holdet, oc Texten af Epistelen til de Hebræer c. 12. v. 6. forklaret. Den Sal. Herre, hafver sit Fæderne Land til gafn oc be No. 70. ske, et fortreflig Stipendium for 16 studerende Personer, funderit, som deris Værelse i det af hannem udi Canicke-Stræde kostelig opbygte COLLEGIUn MEDICUM skulle hafve; Til hvilcket hand derforuden 24700 Rixdalr. legeret hafver; Or den Ofver-Jnspection dette Kongl. Academiets Consistorium anbetroet, til Ephorum Kongl. Maj. Assessor i høyeste Ræt, Cancelli, oc Consistorial Collegio, H. Paul Vinding, udvælget; iblant forbemelte 16 studerende Personer skal være, een Medicinæ oc Botanices, een Chemiæ, een Matheseos, tre Philologiæ, oc Ti Theologiæ Studiost: Oc skal altid der iblant findis tvende Persohner fra Riber Skole. Herforuden gifvet Riber Skole 600 Rdlr. til fattige Studentere 500 Rdl., oc til fattige Huuss-Arme 500 Rixdaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Af Søen indkommende Tidender, melder om store Søe-Skader, oc er allerne, udi sidste Storm, af den Hollandske Kiøbmands-Flode, som vilde gaae af Øster-Søen, 18 eller 20 Skibe imellem Skagen og Kulden, forulycket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
udi Haderslef har en Person, som nu sidder fast, myrdt sin Søster, hendis Børn oc Pige. Tydsk. Aaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Tydskland. Rin-Strømmen. Efterat den Franske Armee under Monsr. le Dauphins Commando sig indtil Breysach hafde retireret, oc de Allierede som dennem indtil Vald-Stæderne forfølgede, i meening at komme til en Action, hvilcket dog icke kunde fuldkommes, ere begge Parterne, uden nogen videre Forretning i enhver deris egne Lande, gaaen Vinter-Qvarteer. De Svenske Tropper gaaer tilbage. Det Corpus som stod udi Eyseln, hafver taget deris Vinterqvarteer i de Cølniske, Gyliske oc Bergiske Lande. Vien. Marggrefven af Doria, hafver medført oc ofverlefveret et Bref til Greffinden af Teckely fra hendis Gemahl, som saaledis liuderGud trøste Eder oc giøre Eder oc mig lyckeligere paa en bedre Tid.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Iblant mangfoldige Ulycker, hafver Gud mig udi disse forledne Dage med Lycksalighed besøgt, i det jeg Heusler og Doria, med mange andre Tydske Officerer, (som hidindtil efter mit Lif hafver stræbet) til fangne bekommet hafver: derved GUD Eder Leyligheden viser, at erlange Friheden. Hvorfore jeg Doria, paa Heuslers Caution, ti Eder skicket hafver, i særdelished for Eders Skyld og Forretninger, oc hafver hannem min Tienere Mickel til Selskab medgifvet, paa det hand Eders Beskaffenhed oc Tilstand med sine Øyne self kunde see og erfare, oc ved hans Tilbagekomst, til mig sit Vidnisbyrd derom aflegge. Lefver vel; Af den som stræber efter ald det Gode, Emericus Teckeli. Gref-indens Svar liuder saaledis: Nest GUDs Velsignelsis Forønskning, Jeg tacker Gud, at jeg endeligen seer et Skrifvelse af min kiere Gemahls egen Haand, oc derudaf fornemmer, hand endnu paa mig tæncker. Marggrefven af Doria hafver mig Eders Sundhed oc Ecte Kierlighed mundligen forstændiget, oc tvifles intet hand jo mit Svar for Hans Kæiserl. Mayestæt skal hafve fremført: at jeg som staaer under GUDs oc Hans Kæiserl. Mayttz. Vold, er villig oc bereed, med god Leylighed og Sickerhed, mig til min kiereste Emmerick (som jeg med Ecteskabs Plict er tilforbunden) igien at begive. Marggrefve Doria skal E. K. berætte, hvad det Kæiserl. Hoff Hoff om de Fangnes vegne er sindet; oc som hand til Hofve er vel bekiendt, har hand sin Commission snart oc med faa Ord udrættet. Jeg hafver ocsaa talt med den til mig hidskikket Tiener, som i Begyndelsen var stug, men nu igien helbred, Jeg hafver ocsaa igien erlanget min Sundhed. Min værdigste Emmerick, maa skee, hafver tænke, at jeg var blefven en Nonne, fordi hand kalder mig icke sin Ecte-Kieriste. Guld blifver udi Jlden bevaret. Jeg længis efter friske Skrifvelser, fra min kiere Gemahl; Gud forbarmee sig de Fangne oc trøste de Bedrøfvede. Hafver altid udi Minde Eders Ecte-trofaste Helena Cerinin. Datum Vien udi Lorentzer-Kloster. P. S. E. K. lader Gu. Heusler min venlig Hilsen vide, at jeg af mi inderste Hierte ønskede, hand var paa min, oc jeg igien paa hans stæd Med hvilcket Bref, saa oc den Keyserlige Resolution, Marggrefven af Doria, som i forrige Relation blef meldet, er igien til Teckely af reyst. Chur-Førsten af Pfaltz er med hans Frue Moder til Vands reyst herfra ad Neuburg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Paris. Udi de Vest-Jndiske Øer som voris Konge eyer, spiller de Engliske Mester; de Øer St. Christoffel, Fort Royal og Cavours ved Canada, hafver de allerede sig bemægtiget; Nu forfærdiges en stærk Succurs derhen. Monsr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
le Dauphin er af Tydskland til Fontainebleau ankommen. Monsr. de Cauzun, Grefven af Tyrconel, Mr. de la Hocqvette ere med deris Tropper lyckeligen ankommen: Den første er til Hofve anlanget, oc hafver H. K. Mayest. Monsr. de Boisselois, som var Gouverneur udi Limrick, forrestillet, hvilcken hannem for sin Tieniste til Brigadier giort hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Engelland. Londen. Den 5 passato gick Hans Mayest. ved den Skantze, Duncannon paa Revieren af Vaterfort til Skibs, oc ankom den følgende Aften her udi Riget til King rod ved Bristol, den 8 var hand til Kensington, hvor Dronningen oc det gandske Hoff undfangede Hannem. Samme Aften kom Printzen af Danmarck til Londen, oc Hans Mayest. den 12 passato. Parlamentets Forsamling blef strax ved Hans Maytts. ankomst, paa den 2 October udskrevet; oc Floden ordineret at gaae til seigls, for at lande ved Korck, hvor deris indehafvende Milice skulde udskibes. Kongen hafver uddeelt Commissioner for 30 Capere, oc dennem anbefalet sig udi trende Maaneder at proviantere, at de den gandske Vinter ofver, ved de Franske Kuster sig kand opholde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Den 2 hujus forsamlede sig Parlamentet; Hans Mayestæts Proposition bestod fornemmelig der udi, at hand sin yderste Flid giort hafver, Jrland under Engelands Devotion igien at bringe, hvilcket oc saa vidt er kommen, at Resten foruden stor Umag og Bekostning kand forrettis: det kunde lætteligen i Aar være kommen til Ende, om Parlamentet hannem for med Krigs-Midlerne forsiunet hafde, at hand betimeligen i Foraaret kundet kommen i Marcken; hvorfor hand dennem formanede, at de nu strax vilde være be tænckt paa de Midler som udi tilkommende Fældtog behøfvis, efftersom de seer, at Franckerige ald sin yderste Flid anvender, med Mact at fortsætte Krigen; Oc saalænge at Franckrige var ved saadan Mact, kunde den Engliske Nations Frihed ey være i Sickerhed. Hans Mayest. begiærede ogsaa at de hans Jndkomster til sin egen Underhold vilde regulere oc fast stille, paa det hand kunde vedlige holde de med andre Potentater gjordte Alliantzer. For det sidste begiærte Hans Mayest. at Parlamentet Grefven af Torring ions Sag vilde examinere, oc de Skyldige afstraffe. Parlamentet besluttede, Kongen for sin Propost, on at tacke, oc forsickre, at de hannem med Lif oc Blod vil bistaa. Den 19 blef en Tacksigelse-Fest holden, for Hans Mayttz. lyckelige Fremgang, udi Jrland, oc hans Hiemkomst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
Jrrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-10-01
At Hans Majestet Beleyringen for Limmerick maatte ophæfve, blef udi forige Maanedlig meldet. Omstændigheder derom, som siden indkom, ere saaledis: Den 26 Augusti blef efter Majestætens befaling, Stormen paa Contreskarpen foretaget, Anfalden, gjorte en deel commanderende Granaderer, hvilcke af de Danske, Hollandske og Brandenburgiske Mandeligen blefsecunderet ; at de ey alleene Contreskarpen, men ogsaa en Skantze, neden for Volden indtog. Men i stæden de sig der skulde hafve forskaantzet, som deris Ordre var, stormede de paa Breschen, saa at den Fynske Battaillon kom ind i Staden, hvor de u-formodendis fand nogle Afsned for sig, som Fienden giort hafde, hvilke med Stycker stærck var besat, hvormed de de DappreStormere tvang at vige tilbage udi deris Approcher, efterat de ved 3 Timer sig med de Beleyrede slaget hafver og Fienden derhos en Mine loed springe, som og ingen Skade gjorte.