JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Den sidste fra Rom til Contributionens Betaling afgangne Summa er lykkelig kommet tilbage, hvorimod den franske Agent Cacault eftertrykkelig har protesteret. Krigsanstalterne fortsættes ivrigen. Den regulaire Miliz forøges betydelig, og alle Deserteurer tilbydes Pardon, naar de inden 14 Dage komme tilbage. J adskillige Stæder, som Viterbo, Montefascone oprettes talrige Corps Borger, eller National-Garder. Paa det Rygte, at Jndvaanerne i Bologna og Ferrara true med et Jndfald, har man sendt et Corps paa 700 Mand Jnfanterie, og 500 Mand Cavallerie til Romagna, og til disse skulle paa Marchen de forskiellige Provindsers Recruter støde. Ogsaa har man sendt Tropper til Faenza og Voltri. J en anden Efterretning fra Rom hedder det: Alle Stænders Jver her og i hele Kirkestaten stiger daglig. Fyrsten Colonna opretter paa sin Bekostning et Regiment paa 12 Compagnier Jnfanterie, og to Compagnier Grenaderer, fuldkommen væbnede og munderede (altsaa formodentlig og med de ved de pavelige Tropper brugelige Parasoller). Andre Adelsmænd og Rige efterligne dette Exempel, og stille 10, 20, 50, til 100 Mand, dem de og væbne, og besolde. Saasnart den keiserlige Armee igien agerer offensiv, skal et stærkt Corps pavelige Tropper støde til den; (hvortil de da formodentlig først maae have Buonapartes Tilladelse; man seer ellers ikke let, hvordan de slippe igiennem). Mod indre Uroeligheder har Neapel lovet Paven sin Bistand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Paris, den 7de November. J Gaars-Mødet er endelig af 500s Raadet Definitiv=Affatningen af Commissionens Forslag om 3 Brumaireloven antaget, og de lange og hæftige Debatter herom ere nu sluttede. Mellem Bornes, een af dem, der især paastod Brumaivelovens Jnconstitutionalitet, og Legat, var det i denne Anledning nær kommet til en Tvekamp, som imidlertid Bornes, der havde tilbudet den, næste Morgen under Paaskud af Sygdom, fandt for godt at undvige. Crassoux, Defermont, og Savary, der havde gjort Forslag til Udvidelse af Brumaireloven, blev Commissionen tilføye de. Madier, som skal findes paa en Emigrantliste, æskede selv en Commission nedsat over sig. Det vil nu komme an paa, om Oldingsraadet kiender dette altsammen ved Magt. Det samme gielder om den ny Post taxt, hvorved alle periodiske Skrifter, le Defenseur de la Patrie undtagen, maae betale to Sk. per Ark Postpenge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Efter en official Skrivelse fra Buonaparte skal Wurmser i Mantua lide yderste Nød, især fattes Viin og Fourage, spise sine Heste, og have 15000 Syge. Ogsaa skal et Krudttaarn der være sprunget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Rustningerne og Jndskibningerne langs Kysterne ved Brest o. s. v. meenes blot at være en Demonstration, for at giøre Engelland frygtsomt. Andre, men endnu ikke stadfæstede Efterretninger tale midlertid om en Landgang og en Opstand i Jrland. Fra Dunkirchen ere vel 7000 Mand gangne ombord, men deres Bestemmelser, meenes for det første blot at være, at komme til de øvrige samlede Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Wien, den 9de November. Den slette er om Natten ankommet en engelsk Coureer fra Paris og Basel; han var forsynet med Pas fra Directoriet, og man forsikkrer, han har overbragt det herværende Hofde forslag, Engelland har gjort i Paris. Vore Politiker paastaae, de skulle være følgende: Engelland beholder sine til Søes gjorte Erobringer; Arvestatholderen faaer en Deel af Nederlandene; Sardiniens og Pavens Anliggender restitueres in integrum, og de Franske forlade Lombardiet. Keiseren faaer til Skadesløsholdelse Elsas og Lotthringen. (Neppe kan det vel være Engellands alvorlige Meening, at disse Vilkaar skulde antages) Andre Efterretninger foregive, at Holland, de geistlige Churfyrster, og Østerrig skulde betale Gildet; men da det endnu ikke er til Ende, kan Regningen umuelig alt opgiøres. Qvosdanowich, Dawidowich, og Alvinzy siges at have begyndt deres Operationer, og den største Deel af hans Tropper, der ere gangne over Plavefloden, siges allerede at være rykkede frem til Bossano. De Franske skulle have draget sig tilbage paa Brentas venstre Bredde, da de her ikke vare stærke nok. Paa Overgangen over denne Flod skal altsaa alting komme an. Og ønskes de nuværende Operationer desindstændigere fuldkomment Held, da Wurmser, hvis Communicationen med ham ikke paa ny aabnedes, vilde befinde sig i en slem Stilling, og Mantua endnu nøyere blive indsluttet af Fienden. (Andre paastaae, at Mantuas Skjæbne beroer paa den til Wien sendte, og endnu ikke der affærdigede franske Coureer).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Jtalienske Grændse, den 2den November. Efter flere eenstemmige Beretninger var Neapels Tractat, med Paven kun undertegnet paa Vilkaar, at den Coureer, der ventedes fra Paris, ikke bragte ønskelige Efterretninger; men da disse den 24de indtraf, er hiin at ansee, som ugiort. Fra Rom høre vi, at Domicaner-Generalen Qvi mones har paa Pavens Befaling maattet forlade Rom, og er, da han kom til Viterbo, bleven hæftet, da han var af samme Meening, som de spanske Theologer, at Paven, uden at træde Religionen for nær, kunde antage de 64 af det franske Directorium foreslagne Artikler. Fra Antibes berettes, at en spansk Flode paa 36 Skibe skal være indløbet i Toulons Havn, har foreenet sig med den derværende franske Eskadre, og vil derfra snart gaae under Seyl til en hemmelig Expedition. Man er begierlig efter at see, om Admiral Jervis tør byde denne Overmagt Spidsen med sin Eskadre, eller om han, som og er sagt – allerede tyer til Gibraltar. Den ovenfor omtalte cispadansk Confoederation har allerede adskilt sig, efter at den har decreteret alle Privilegiers, Adelens, Feudalrettigheders, o. s. v. Ophævelse, samt udstædet to Manifester til Romagnas, og til samtlige Jtaliens Jndbyggere, hvori siges, at den ny Republik ønsker at leve i Fred med alle sine Naboer. Til Mayland er sendt en egen Deputation, for at notificer det lombardiske Folk den ny Confoederation. Denne Forsamling skal den 24de December paa ny træde sammen i Regio. For Mellemtiden er oprettet en Militair-Commission, som skal organisere Borgergarden, og oprette 5 saa kaldte Cohorter, hvoraf een skal bestaae af fremmede. Det synes hidtil ikke, at den pavelige Provinds Romagna vil slaae sig dertil; heller ikke synes det, at være de Franskes Alvor, at fratage Paven den. General Buonaparte har begivet sig til Mantuas og Veronas Egne, for at føye de fornødne Anstalter mod Alvinzys Frembrud. Ved hans Hær skulle være nogle 1000 ny hvervede Jtaliener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Frankfurt, den 12te November. Efter en Skrivelse fra Stuttgard skulle de Franske efter en skarp Fægtning med Generalen Frøhlich og Prinds Conde have forladt Broehovedet ved Huningen, og afbrudt selve Broen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Rhinen er ikke forladt endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Den 9de forefaldt ved Mannheim en mærkværdig Samtale mellem den keiserlige General Hoze og den franske Ondinot. General Desais gjorde nemlig deri forslag til en partiel Vaabenstilstand for de Corps, begge commanderede; men de Keiserlige vilde ikke tilstaae den paa andre Vilkaar, end at de Franske skulde drage sig bag Linierne ved Lautern. Dog arbeides nok flere Stæder paa lige Underhandlinger. Angrebet paa Kehl er endnu ikke begyndt; men der væbnes skrækkelig fra begge Sider. Ved Mannheim ere forefaldne nogle afgiørende og uafgjorte Fægtninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Haag, den 12te November. J Forgaars kom de 21 Medlemmer, der have udarbeidet Planen til den ny bataviske Constitution, in Corpore i Conventen, og overantvordede deres Arbeid ved deres Præsident Simon Styl, hvorpaa de igien tiltraadde deres Pladser i Conventen, som, formedelst dette deres Arbeide, havde været besatte med Supleants, der nu aftraadde, ligeledes efter en Tale fra deres Ældste, Borgeren Lüblingk. Man besluttede paa Præsidentens Forslag, at udsætte Planens Forelæsning til Mandag; da een af de 21 Borgeren de Casteele, præliminariter protesterede mod Planen, som ikke noksom grundet paa Eenhed og Udelelighed. Nu forlangte adskillige Medlemmer, at den strax maatte forelæses, for at tilintetgjøre Casteeles Angivelse; andre paastode derimod, at Planen, hvis han havde Ret, strax maatte forkastes. Endelig udsattes dog efter hæftige Debatter Forelæsningen til den 14de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Kiøbenhavn, den 21 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Barom. Varme. O. S. O. 14 Novbr. O. S. O. O. S. O.S. O. O. S. O.S. O. O. S. O. 27. II. 2. 3 Følgende nye Bøger har nylig forladt Pressen, og faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet: 1) Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden, til Breve, Obligationer, Skiøder, Kiøbe=Contracter, Regninger, m.v., samt de første Grunde til Tegning, ved Mag. Lauriz Hasse, Provst i Elboe Herred og Sognepræst til Michaelis Kirke i Fridericia, 24 Sk., indbunden 40 Sk. 2) Procedure og Dom i Sagen, anlagt ved Hof- og Stads=Retten, af Doctor og Professor Horneman, imod Bogtrykker Holm, angaaende Skriftet, en Drøm, om Prof. Horneman og Malthe Conrad Bruun, 12 Sk., hæftet 14 Sk. 3) Endnu haves nogle Exemplarer af Wolfs Mathematik, med 6 Kobbere, uindbunden 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Kiøbenhavns No. Aar. er an, liti. anviishost-Tidender. ansees. skal Fredagen, den 25 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Regensburg, den 9de November. Et her forikke længe siden udkommet anonymt Skrift under den Titel, Troe Fremstilling og Bedømmelse af Rigsforsamlingens Handlinger ved dens nyelig i Fare værende Sikkerhed, forsvarer Rigsforsamlingen mod de i Sartoris Ministerialtidende indeholdne Beskyldninger, at Rigsdagens Forhold skulde have været constitutionsstridigt. Strax i Begyndelsen fortælles, at selv den østerrigske Gesandt med de fleste Gesandte havde yttret det Ønske, at den preusiske Gesandt i sit Hofs Navn maatte interessere sig for Rigsdagens tilkommende Sikkerhed, og at kun nogle saa, der netop havde været de første til at rømme, ikke havde stemt med derfor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Det hedder, at der vil komme et stærkt Forbud mod anonyme Rigsdagsskrifter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Turin, den 20de October. Den sardiniske Konges Død frembringer en gandske anden Stemming i vore Stater. Neppe var denne bekiendt i Nationen, før Landfolket i det piemontesiske med væbnet Haand satte sig mod et fransk Corps Giennemmarch, og Regieringen har endnu intet forordnet herimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Fra Constantinopel mældes her, at Krigstilberedelserne daglig sagtnes, at Divannet synes meget uroeligt over det ny Forbund mellem Sverrig og Rusland, da det rimelig kunde regnet paa Sverrigs Understøttelse, hvis Brud indtraf. Den afskedigede Ratib Effendi beskyldes for ikke at have opdaget fra Begyndelsen de Skridt, der have bragt Giftermaalsforslaget mellem Kongen af Sverrig og en russisk Prindsesse til Modenhed. Morusi beskyldes for Forræderie. Den svenske Ambassadeurs Stilling er meget vanskelig, han er en Armenianer af Herkomst, fød i Constantinopel; men han har en offentlig Caracteer, som Porten ikke kan miskiende. Midlertid har vor Minister Verninge viist megen Forbittrelse, og vil intet forsømme, for at bringe Porten til at dele den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Paris, den 11te November (med overordentlig Leilighed). Under dette Datum beretter altonaiske Mercurius, at Admiral Richery er lykkelig undkommet de paa ham lurende Engelske, og sluppet ind til Rochefort, og har Søeministeren Trugvet i et officielt Brev tilmeldt Directoriums Præsident Barras dette Om Corsicas Rømning har Thevenard fra Toulon berettet, at tre Livorneser Skibe, der med 316 fangne franske Søesoldater den 14de October vare afgangne fra Corsica, havde meldt, at ved deres Afgang hele Øen var i Opstand mod de Engelske, og havde bemestret sig Vicekongen og de fornemste Embedsmænd, og havde da den første maattet forbinde sig at blive som Gidsel, indtil den franske General Gentilii kom, de øvrige havde faaet Lov til at flygte. (De engelskes Tvivl, om Corsica og virkelig er rømt, synes altsaa saare ubeføyet).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Directoriet har maattet lade gaae et Budskab til 500s-Raadet, anlangende den Mængde Ulve, som end- og i Nærheden af Paris anstille deres Ødelæggelser; ligeledes har Boissy d'Anglas faaet Straffelovene mod Hazardspil indskiærvede. Decretet og tredie Brumairelovens Overholdelse er af Oldingsraadet stadfæstet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Haag, den 13de November. J Gaarsmøder forelæstes Constitutionsplanen paa sidste Artikel nær, som skal læses i Dag, for at afgiøre, om Planen overhovedet uden nærmere Discussion skal forkastes, som Casteele, Hahn, og flere paastaae, eller om Forsamlingen skal discutere derover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
J Gaarsmødet meddeelte den franske Minister Conventen den vigtige Tidende, at i Jrland en almeen Opstand mod Regieringen skulde være udbrudt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
London, den 9de November. Efter Breve fra Gibraltar har General Ohara befalt de der liggende Coffardieskibe strax under Admiral Manns Beskyttelse at gaae til Lissabon, for ikke, da Gibraltar snart til Lands og Vands vilde blive belagt, at falde Fienden i Hænderne. Et Forsøg at afbrænde den hollandske Flode i Vies singen og Texel er opgivet som ugiørligt. Ved den ny Lordmajors Jndsætning viiste Mængden For, og nogle Aldermans af Oppositionen megen Yndest, mishandlede derimod de Ministerielle, især Master Pitt, som ved Politiet blev reddet fra at falde i dens Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
J Northamptonshire har Folket forenet og forbundet sig, ikke at tiene i Milicen, ja tildeels grebet til Vaaben. Om Opstanden og en fransk Landgang i Jrland. mælde vel de londonske, ja selv en dublinsk Underretning intet, men at Folket der er meget opbragt, har Hr. For i Underhuset vedgaaet, ogsaa har Vhigelubben under Grattans Forsæde foretaget sig alvorlig at drive paa Undersøgelse af Jrlands Repræsentation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Washington har i en Afskeedsadresse nedlagt sit Præsidium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Den i Persien indbrudte russiske Armee paa 36000 Mand skal have liidt et fuldkomment Nederlag ved Der bent, saa dens Anfører General Subow med 4 eller 5 er flygtet til Astracan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Frankfurt, den 15de November. Man vil i Dag forsikkre, at Vaabenstilstand for Mannheim alt er aftalt, og ved Neuwied underhandles. Kehl og Hüningen ere endnu i de franskes Hænder. J Tyrol have de Keiserlige gjort nogen Fremgang, derimod skal Nøden i Mantua være saa stor, at Klokkerne ere tagne ned, paa det ikke de Misfornøyede skulle ringe Storm med dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
Kiøbenhavn, den 25 November. J Tallotteriets 614 Trækning i Altona, den 22de November, udkom følgende Nummere: Fra Pressen er nylig udkommen; Undersøgelse om, hvad der nu bør og kan foretages med den Kiøbenhavnske Waysenhuus Stiftelse, efter at dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige fremsatte Spørgsmaale, af C. Pram, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-25
AVERTISSEMENT. Mandagen den 28de November førstkommenH. H. de om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre og Løsøre, bestaaende af Kniplinger, Halsklude, stribede og effene Nettelduger, Silke og Traadslore, Stoffer, Cammelotter, linnede Baand, Gorrasser, Baftas, Musseliner, Tørklæder, Bomuldstrømper, Caradarrisser, fiint bleget Garn, couleurte Sirtzer og Sirtzkattuner, Silkefryndser, Gin ganger, Embser, Forklædetøyer, hollandske, warendorfer og andre fine Lærreder, Porcelainer og Steentøyer, Meubellærreder, engelske Taffelknive, Pennefiere, Car duus=Tobak, tvende Casser hvid Sæbe, vog 38 Lispund, samt rødt og sort Lak, med mere. Jtem, endeel Guld, Sølv, Tin, deriblant et ovalt Fad, vog 15 Pd., Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøi, Glas, Mahonitræes og andre Meubler af Chatoller, Commoder, Dragkister, Sophaer, Ottomaner, Cana peer, Stole, Speile, Consolborde, Sengesteder med og uden Omhænge, samt adskillige andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Madratzer, Malerier, Kobberstykker og Bøger. Saa og en Toetage Vindovn med Kobbertromle og Rør, en stor Vindovn, en Lysekrone, Stueuhre, 2 Paksadeler, et Clavicimbal og et Claveer, som adskillige hollandske og andre Laase, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 4 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-28
Kiøbenhavns Aar. No. anJamme. ni. host-Tidender, som linen. publiMandagen, den 28 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-28
Ministerialbladene anmærke ligeledes, at selv i Engelland Ministrene skulde være forsigtige med den foreslagne Landvæbning, da Medlemmerne af det talrige corresponderende Selskab i Kongeriget vilde ved denne Leilighed see at komme til Vaaben, optages i Milicen, og øve sig. De anbefale til den Ende Ministeren et Slags politisk Jnqvisition (!) Hvad derimod skal giøres ved de Sammenrottede i Northamptonshire, som med Magt sætte sig imod denne Reqvisition, derom tale de intet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-28
Selv i London ere Aspecterne ikke saa saare glædelige. Da Løverdagen den 5te November, til Almin delse om den samme Dag 1605 opdagede Krudtsammenrottelse, Pøbelen in effgie brændte den engelske Regierings høye Allierede, Hs. Hellighed Paven, samledes Friehedens Venner i Kron og Anker Tavernen, at ihuhukomme Hornetovkes, og Hardys Friefindelse, samme Dag. En meget hæftig Tale holdt ved denne Leilighed General Tarlecon om Ministrenes adskillige Foretagender, men endnu stærkere Sensation gjorde Lord Stanhope, som da hans Skaal blev drukket, til Taksigelse foreslog at drikke de 80000 uforbederlige Borgeres, den Burke i sin Pamphlet havde opgivet, som Engellands Jacobiner, hvis Begreber og Friehed og Liighed vare uforanderlige. Dette Forslag vedtoges med almeent Jubelraab, og disses, samt Hornetookes og Carlerons Skaal blev drukket, ligesom og blev drukket paa Nationens Befrielse fra Egenvælde, Tyrannernes Styrtning. Menneskerettighederne o. d. l. Forrige Nat prøvede 40 saa kaldte slette Mennesker at giøre Modstand mod Politiet, der vilde drive dem af et Værtshuus, hvor de vare samlede paa en Tid, da formodentlig Svinemængdens ædle Foragtere endnu sad ved deres Dobbel, eller først var kommet til deres Fraadsen. Adskillige bleve saarede. Nogle af de Uroelige bleve hæftet, men igien befriede af deres Kammerater, hvorved atter 7 Mennesker bleve saarede. De fleste af hine uroelige Hoveder, som især vare Jrlændere, ere nu hæftede. Ligeledes ere sex af de Mennesker, der anfaldt Pitts Vogn, da han kiørte til Lord-Majors Gildet, og kastede hans Tiener med Skarn, blevne hæftede. En Prinds Ernst vederfores derimod samme Ære, som For, at Folket spændte Hestene fra, og trak deres Vogne, Prindsen af Wallis havde afslaaet Jndbydelsen, da han var paa Landet hos Lord og Lady Jersen hans gamle Veninde. Af at fundere Søegieldssedlerne, ventede Ministren sig blandt andet den Fordeel, at naar engang nye skulde behøves, disse bedre end de forrige vilde holde sig i Cours. Han har da og alt gjort et Forsøg, og den 25de udgivet nye Søggieldssædler. Men disse solgtes strax med et Tab f 10 Procent. Han har altsaa strax igien – Statskassen formodentlig til liden Fordeel – ladet dem opkiøbe, og skal nu være besluttet, at give de Kiøbmænd, han har Regninger at betale, Skatkammersædler, der skal betales om tre Maaneder. De Kiøbmænd, der havde faaet ovenomtalte Søegieldsedler, faae deres Skade godtgjort af Ministeren. At han til næste Aar ikke vil forøge Stoks ved Laan, derom er man enig, derimod skal han efter nogles Sigende have i Sinde, at giøre et tvunget Laan, hvortil enhver skal betale 5 Gange saa meget, som han erlægger i Huustaxe, og nogle andre Paalæg; dette skal forrentes, og Capitalen igien betales om fire Aar. Den, der lover, ikke at transportere sin Fordring, skal have større Rente. (Hvilket synes at være saare billigt, og i Liigheds Systemet, siden den Fattige vel nødes til Transport, da derimod den Rige kan beholde sin Fordring selv).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-28
London, den 15de November. J Jrland er desværre udbrudt en meget alvorlig Rebellion, der er steget saavidt, at Underkongen tillige med 28 Geheimeraader har ladet udgaae en meget stærk Proclamation, hvorlunde adskillige ildesindede Personer i adskillige Deele af Grevskaberne Antrim, Down, Tyrone, Londonderry, og Armag have indladt sig i ulovlige og forræderske Associationer, og dræbt adskillige af Kongens gode og troe Undersaatter, i Staden belfast opbrudt det kongelige Tøyhuus, og udtaget 10 Fade Krudt, bemestret sig Staden Stewartsione, hvorfor de og advare alle og enhver for den Fare, hvori de ved slige Handlinger kunne styrte sig. "Og hvad endnu vil sige mere, Lord Carhampton, Armeens øverste befalingsmand er i største Hast, formedelst høyst vigtige Anliggender, reist i det Jndre af Landet. Da ikke desmindre Hr. Pelham forlangte Parlamentsmødet 14 Dage udsat, tog Hr. Curwen Ordet, og yttrede sin Forundring, at man endnu ikke først vilde anstille Undersøgelser, angaaende de i Grevskabet Armagh endnu stedse vedvarende Uroeligheder, da Protestanterne maatte udstaae de gruesomste Forfølgelser af de saa kaldte protestantiske Orangemen. – En Hr. Verner, som sagde sig at boe der i Provindsen, forsvarte disse Orangemen, som Kongens og Constitutionens Venner, og nidkiære Protestanter. Catholikerne havde tildraget sig selv disse Forfølgelser ved forrige Fornærmelser, og det var overdrevet, naar man paastod, at allerede 700 eller endog 1400 catholske Familier var tvungne at udvandre. Hr. Curwen troede, at Kongen ligesaavel vilde skamme sig ved slige Venner, som den protestantiske Religion ikke havde dem nødig, da de vare Natterøvere og Mordere, overalt var al dette kun en ny Grund til at anstille Undersøgelse. Jkke desmere blev uden Svar strax ajournert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-28
Om den franske Landgang ere Efterretningerne meget modsigende, nogle Ministerialblade forsikkrede i Gaar, at i Egnen ved Brest laae henved 90000 Mand reede til en Landgang; men her taltes blot om en Fregat og en Corvet, og ingen Transportskibe (hvilke man midlertid af franske og hollandske Beretninger veed ikke at fattes). Da imidlertid de ny Milicebills allevegne opvække megen Misnøye, og selv af Ministerens Venner erklæres unyttige og trykkende, og det og alt i nogle Grevskaber er kommet til Uroeligheder desangaaende, er det at formode at de – skiøndt de have det kongelige Assent, ikke vil blive satte i Udøvelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-28
J Dag er den Efterretning kommet, at Admiral Mann paa Admiral Jervis Befaling er gaaet til Middelhavet, for at forbinde sig med ham, og at General Ohara har befalet de i Gibraltar liggende Koffardieskibe ad at gaae til Lissabon uden Convoy. Det var af Vanvare, Prinds Ernst af Folket blev trukket til Lord-Major Gildet, da denne Ære var tiltænkt Hertugen af York, der undgik den ved at tage en anden Vei. Den bekiendte Bankier Thellusson, Pitts Ven, og Boyds Associe i de kongelige Laan har i disse Dage havt den Krænkelse, at hans Udnævnelse, som Parlaments lem for Sonthwark, er bleven kiendt ugyldig, og skeet ved Bestikkelse. Man anslaaer det hele følgende Tienesteaars Udgifter til 26 Millioner Pund Sterling, som for det meste maae tilveyebringes ved overordentlige Mider, da de faste Taxer ere bestemte til at afbetale Nationalgieldene. Huset har og ajournert til den 28de, for at give Ministeren Tid at udtænke, hvorledes alt det kunde skaffes tilveye.