Københavns Adresseavis, 1765-07-08
Besvarelser. Paa No. 47.) Da der var meldet om nogen var at finde af en Russisk General=Lieutenant af Cavalleriet Bauman kaldet af Schønleuenbaum, som tilsidst var Commandant i Lybeck. Saa tiener hermed til Efterretning, at endnu lever trende Børn, 1 Søn og tvende Døttre, som er fød af Stamme Navn Bauman, mens kand ikke siges hvad Faderen for en Familie var af: thi han er i deres spæde Aar reyst til Rihnstrømmen, med det høylovlige Dombrogske Regimente, nu kaldet Prins Frederichs Regimente, og var en Tydsker af Fødsel, men fra hvad Sted vides ikke. Paa No. 68, 3.) er dette et general Middel imod Gift som hver burde have i sit Huus, og som man kand bruge ved alle Leyligheder, Tag et Pund Sommerhylde=Kierner, (Grana Ebuli). Sommer=Hyld er en Plante, som voxer, paa Marken, og i Hekker og Gierder, og har Blade, og Frugt næsten ligesom Hylde=Træet. Ved Kier nerne forstaaes de smaa Korn, som ere indsluttede i Sommer=Huldens sorte Frugter. Lad dem tørres i Luften, eller i et Kammer; kom den saa i en halv Potte Fransk Brændeviin at udblodes over heed Aske, indtil at Kier nerne har inddrukket al Vædsken. Kom derefter disse igjennemdrukne Kierner i en tyk linnet Klud, vel sammenknyttet og sammenbunden. Udtryk dem i en Perse, og op tag den Olie, som gaaer ud deraf, hvilken maa forvares i en vel tilproppet Flaske. Tag deraf en halv Skeefuld i en Skeefuld Fransk Brændeviin, imod al Slags Gift. (Dette er taget af Diction. Medicinal. par J. G. Doct. en Med. Merk: Om nogen tog denne Drik ind, endskiønt han ikke havde faaet Gift i sig, skulde han derfor ikke kunde holdes for en Daare= 1746 frelste en vis Person som kalder sig Leichtersen, sit Liv her i Kiøbenhavn med denne ModGift, og haver siden den Tid (efter hans egne Ord) hiertelig ønsket sig et Raad der kunde være saa got imod den Slags Gift man kalder Ærgelse og Græmmelse, som fornævnte var imod hiin Gift, han havde faaet ind i en Drik. Samme fornævnte Remedium berømmes endogsaa imod Pest, Vattersoet, Orme, Faldende=Syge, Guul=Soet, og alle Slags Febre, l. c. Spørsmaale. 1) Carl i Staden Rouen stiler i December 1763. en Vexel paa hans Ordre paa Peter i Paris, som accepterer, den, og Vexelen skal betales den 11 December 1764, Carl endosserer den paa Nicolaus i December 1763, og Nicolaus endosserer den til Jacob i October 1764. November endosserer Jacob den til Ludvig; og Ludvig lader Vexelen protestere paa Forfalds=Dagen, da den skulde betales, den 11 December, efterdi Carl, som har udstædet Vexelen, er bleven fallit og hemmelig undvigt. Peter derimod er ikke fallit, men forføyer sig til et sikkert Sted. Ludvig har da beholdt Protesten fra den 11 December til den 8 Martii, og da først ladet Jacob og Nicolaus citere, til at betale Vexelen; disse paastaaer, at Ludvig ingen Ret har mere, til at søge sin Regres hos dem, efter at han har ladet denne Sag staae hen næsten i 3 Maaneder 30 Mile fra Paris. Ludvig siger, at Jacob og Nicolaus bør bevise, at Peter, som har accepteret Vexelen, havde Penge i Hænder fra Carl. Jacob og Nicolaus spørger altsaa, om de ere forbundne til saadant Beviis, da Vexelen er accepteret, og om ikke, saa snart en Vexel er accepteret, det er at formode, at den, som har accepteret Vexelen, har Penge i Hænder fra den, der har udstædet den, De Herrer Kiøbmænd ombedes, at sige deres Mening herom.