Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Formanden i Bestyrelsen, Parlementsmedlem William Smith, bekræftede, hvad han havde omtalt nogle Uger tilforn, at Vignolles var beredt til at stille Sikkerhed for Fuldendelsen af Themsveien, for en Sum, der blev noget mindre end Halvdelen af de Omkostninger, som Brunels Overslag over den rimelige Udgift beløber sig til. Brunels Forsvarere bestræbte sig for at modarbeide det heftige Jndtryk, som disse Omstændigheder gjorde paa Forsamlingen, i det de paastode, at da Brunel havde været den, der havde praktisk viist Mueligheden af at udføre Themsveien, ved at udføre den til en Længde af 600 Fod, burde han ogsaa være den, der brugtes til at fuldføre den, uden at man burde bekymre sig om, hvad Udgift det vilde foranledige for Actiehaverne eller Landet. William Smith den yngre, hvis Tale ved denne Leilighed især fortjener Roes for den Aand og Dygtighed, hvorved den udmærkede sig, erklærede, at der ikke kunde paaaligge Compagniet nogen saadan Erkjendtlighed mod Brunel, hvorved det kunde bringes til at opofre sin egen Fordeel for hans Ved en Mængde Detailler viiste han, at det, at Omkostningerne overstege Brunels Overslag, ikke, som Brunel havde paastaaet, havde sin Grund i uforudseelige Omstændigheder, men ene og allene i Ødslen. Marquien af Salisbury, Admiral C. Codrington, og Hr. J. Martin talede heftigt for den samme Anskuelse. Omsider blev med stor Stemmeflerhed taget en Beslutning, som bemyndigede Direktørerne til at afskedige Brunel, og indgaae Contrakt med hvilkesomhelst andre, for at fuldføre Themsveien paa Betingelser, som de maatte finde antagelige. – Da en Actiehaver spurgte, om der var nogen Tegning eller Model af Viignolles Plan i Værelset til Eftersyn, svarede Formanden, at Vignolles havde undslaaet sig for at fremlægge Detaillerne af hans Plan, førend Direktørerne vare bemyndigede til at underhandle med ham, men at han havde viist en Model og Tegninger af Planen til adskillige Herrer i sit Contoir i Furnvals-Jun. Hr. Bramah sagde, at han var en af dem, som havde seet dem, og at de efter hans Mening ikke lode nogen Tvivl om den fuldkomment praktiske Muelighed af den Udhulings Methode som Vignolles havde i Sinde at bruge. U. M. Et Jordskjelv i Lima 1828. Den 30. Marts laae Skibet Solage af den engelske Marine for Anker i Callao Bugten. Himlen var fuldkommen klar, da imod Kl. 7 1/2 en let Skye drog hen over Rheden, og en saadan Tummel lod sig høre, som her til Lands pleier at ledsage Jordskjelv, og som ligner en fjern Tordens Rullen. Skibet begyndte nu stærkt at bevæges, og Vandet hvislede, som naar man neddykker et hedt Jern deri. Der viiste sig pludseligt en utallig Mængde Blærer paa dets Overflade, som, i det de brast, udbredte en Lugt, der lignede Uddunstninger af et Morads. Udraabet: Eil see Staden, leddede pludseligen min Opmærksomhed hen paa Lima. En uhyre Støvsky, foraarsaget ved en vedvarende Oscillation af Jorden, og ved Indstyrtning af Huse, indhyllede Staden saa aldeles, at ikkun Garnisons Kirkens Taarn var synligt, men efterat ogsaa dette i nogen Tid havde bevæget sig frem og tilbage, styrtede det ned, i Ruiner til alle Sider. Den store lodrette Klippe paa østre Ende af Øen San-Lorenzo spaltede sig, og et Brudstykke af omtrent 30 Fods Tykkelse styrtede sig under en rædsom Bragen i Havet. Havnedæmningen revnede paa flere Steder, og en af disse Revner var ikke mindre end atten Tommer bred. Mange Mennesker mistede Livet. Jblandt andre blev en Præst i en Kirke sønderslaaet af en Statue, ved hvis Fødder han bedende havde knælet. Dog denne løse Skildring giver kun et svagt Billede paa det forfærdelige og rædsomme Skuespil, hvortil jeg i disse gyselige Øjeblikke var Vidne. Vi lettede et af vore Ankere, for at see hvorledes det var beskaffent. Kjeden syntes paa et Sted at have lidt noget. Efterat vi havde renset det fra det Mudder, hvormed det var overtrukket, fandtes flere af dets Lænker at see ud som om de havde været i Jlden. De vare bedækkede med smaa cylindriske Blærer, men som ved blot Rivning faldt af. Vor anden Ankerkjede havde ingen Forandring lidt, og andre Skibes, som laae paa samme Rhed, ei heller. Det er upaatvivleligt, at for JordskjelvsPhænomenerne ligge samme Aarsager til Grund, som vulkanske Udbrud vise, og at Electriciteten ofte spiller en stor Rolle derved. Mueligt, at de særegne Virkninger, som vi her have fortalt, ere at tillægge denne. L. B. d. B. 425.