JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
J Kjøbenhavn opholder der sig i denne Tid en Underofficier fra Guldbrandsdalen i Norge, som er 112 Aar gammel og som har tjent i tre Kongers Tid. Han skal være kommen her til Staden, for at ansøge en Pension, og man skal have bevilget ham 80 Rdlr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Den berømte Riebuhr har ved sin Hjemkomst fra Arabien, som en Curiensiret, medbragt en complet Arabisk Dragt, hvortil der hører to smaa Flaskekurve, efter Arabisk Smag. Denne Dragt, som hidtil – af hvad Aarsag veed jeg ei - har været gjemt paa Universitetsbibliotheket, skal nu være bleven bragt til det Kongelige Konstkammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Rygtet siger, at der i den nye Criminallov, som er under Arbeide, ikke skal bestemmes Dødsstraf for flere end tre Forbrydelser: Oprør mod Staten, Religionsbespottelse og Snigmord. - Der skal med det første i en Afhandling i dette Blad blive viist, hvor ædelt og rigtigt det er, efterhaanden at afskaffe Dødsstraffene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Hvorvidt man i Kjøbenhavn har bragt det i Gymnastiken sees deraf, at en Arbeidsmand, paa 60 Aar, i Løverdags Eftermiddag skal være sprungen baglænds ned af Rundetaarn. Han endte med et eneste Hop sin jordiske Løbebane og Aaret 1803. Det kan man kalde at gjøre store Spring!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Ligesom General Moreau er en stor Virtuos i Krigskonsten, saaledes er hans Gemalinde en stor Virtusinde paa Fortepiano og i Dans. Hun lader sig ikke sjelden høre i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Da Engellænderne den 15 f. M. gjorde Angreb paa Boulogne, seilede den første Consul, midt under den stærkeste Jld af en Engelsk Fregat, omkring paa Reden, og da han mærkede, at de fiendtlige Kugler aldeles ikke naaede Batterierne, lod han sig sætte i Land, og befalede Artilleristerne at lade Mørserne stærkere. Dette skeede; en Artillerist yttrede Frygt for at affyre en Mør ser, fordi han troede, at den, formedelst den stærke Ladning, vilde springe. Strax greb Bonaparte selv Lunten, løsnede Mørseren, og Bom den knuste Bogspryttet af den Engelske Fregat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Et Engelsk Transportskib strandede for nyligen paa Cap Grine. Capitainen vilde ikke overgive sig, da han haabede, at Skibet skulde blive slet igjen. Men nogle Canonskud fra Kysten nødte ham til Overgivelse. Jmidlertid tabte Glæden over denne Fangst sig snart, da man erfarede, at hele Ladningen bestod af 70 Fruentimmere, - og endnu oven i Kjøbet af Fruentimmere, som skulde transporteres til Botany Bay, Engellændernes Munkholm. For ikke længe siden har en Mand i Sverrig remitteret, under det Svenske Cancellies Segl, tre Pakker med Danske Bøger, som for største Delen kun bestode af naturhistoriske, physiske og andre videnskabelige Værker. Det Svenske Forbud mod Danske Skrivters Jndførelse i Sverrig forbigaaer jeg her med Taushed; thi jeg tænker som Wessel. - Han for nær er vore Grændser. - Fik da Landet Krig med ham, hvis var Skammen? Autors Skam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
J Jsland, hvor man endnu ikke har indført Masquerader, fordriver man, som bekjendt, de lange Vinteraftener med at læse gamle Krøniker, hvori de gamle Islænderes Bedrivter findes optegnede. Jstedet for at mangen en Madame hos os ved Midnats Tider begiver sig fra sin Ægtemands Side hen paa Masquerade, sidde Huusfædre og Huusmødre her midt i Kredsen af deres Familie og forelæse deres Børn og Børnebørn deres Forfædres store Daad. Disse Krøniker, som ere særdeles vigtige for Fædrenelandets Historie, bevares sædvanligen fra Slægt til Slægt som en sand Skat, og ere næsten ikke at faae for Penge. Hr. Justitsraad og Stiftamtmand Stephensen skal for omtrent 3/4 Aar siden have fattet den patriotiske Beslutning, at oprette i Reikevik et Selskab, som indkjøber og samler saadanne litteraire Skatte. Det skal allerede bestaae af 36 Medlemmer. Foruden et Jndskud af 10 Rdlr. betales der 2 Rdlr. i aarlig Contingent. Selskabet eier allerede 8 saadanne Krøniker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Det Røgelsekar, som Hr. Capitain Abrahamson nyligen har læst over i det Skandinaviske Selskab, er af Malm, og forfærdiget i det 14de Aarhundrede. Runeinskriptionen er ved de tilføiede Lapper bleven utydelig. Men ved at dechifrere den har Hr. Capitainen fundet, at den indeholder Mesterens Navn og adskillige Ord af Ave Maria.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Man kan med det første vente en Beskrivelse derover og en Afbildning deraf i det Skandinaviske Museum. - Ved denne Leilighed kan jeg ikke undlade at erindre, at Hr. Professor Begtrup paa sin Reise i Fyen har truffet paa tre rare Codices (af Salust, Livius og Ciceros Taler), skrevne paa Pergament. Disse litteraire Skatte, som end ikke det Kongelige Bibliothek kan opvise Lige til, er Hr. Baron Lehn Eier af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Hr. Baron Selbye skal have solgt sin Gaard paa Hjørnet af St. Anne Pladsen, og Amaliegaden til Hr. General-ConsulRomais for 36,000 Rdlr.; dog paa Vilkaar, at Baronen vedbliver at boe der for 800 Rdlr. aarlig Leie. Ligeledes skal Skrædermester Hr. Schlegel have solgt sin Gaard i Vimmelskaftet til Hr. Supercarge Ancher for 25,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Paa Hr. Rauls næstsidste Masquerade var der otte gamle Kjellinger med deres Psalmebog. De sang alle Slags snorrige Psalmer, og holdt moralske Forelæsninger for de Masquerede. Ligeledes var der en Vægter, som sang Vægterviser, passende til Dagens og Stedets Høitidelighed. Af brillante Masquer var der en meget prægtig klædt sort Prinds. Man regnede Masquernes Antal i det Hele for 600. Et Fruentimmer i hvid Atlaskes Trøie og Skjørt udmærkede sig som Vellystens Gudinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Efter Forlydende udkommer der med det første en Forordning angaaende Befordringsvæsenet i Dannemark, i Følge hvilken det skal være enhver Vognmand paalagt, at anskaffe sig beqvemme Reisevogne med ordentlige Sæder og Hynder. Enhver Postil lion skal have en Løgte og Lysestumper med sig, samt et i Engelland opfundet compendieust Jnstrument, der seer ud som en Hammer, men som indbefatter en Kofod og nogle andre til en Vogns Reparation fornødne Redskaber. Derimod skal det være Vognmændene tilladt at tage for saadan Befordring 8 s. mere for hver Miil end sædvanligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. No. 13. Den 9 Januarii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Om Skolevæsenets Forbedring, paa Amager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Amagerland har, formedelst sin isolerede Beliggenhed og sine Jndbyggeres Tilbøielighed til at følge gamle Vedtægter og Sædvaner, hidtil staaet temmelig tilbage i Cultur og Oplysning. Skolevæsenet har især været paa en temmelig slet Fod. Men efter et Rescript af 12 Oct. 1802 er, i Følge Provsten Hr. H. J. C. Høeghs og Sognepræsten Hr. L. D. Bruuns Forslag, Degnekaldet i Taarnby nedlagt og Jndkomsterne fordeelte paa Sognets Skoleholdere. Taarnby har nu 7 Skolelærere. Hvert Aar anvendes 50 Rdlr. til Læsebøger, og Landkort, og en Præmie af 10 til 15 Rdlr. er bestemt den af Skolelærerne, som viser meest Flid ved Ungdommens Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Naar den bestemte Afgivt af Sognekaldet til Skolevæsenet stiger til 100 Rdlr., saa skulle Præmierne udvides til 3, een paa 15, een paa 10 og een paa 5 Rdlr., og til Skole- og Præmiebøger anvendes da 15 til 20 Rdlr. - Skolerne i Taarnby Sogn ere nu, ved Præsten Hr. Bruuns Nidkierhed, blevne forsynede med Bøger og Landkort, overeensstemmende med Lærlingernes og Lærernes Tarv. For at gjøre Skolerne saa almeennyttige som mueligt, har Skolelærer Hr. Holms Hustru i Sundby Vester, den største By i Sognet, efter Præsten Hr. Bruuns Anviisning, paataget sig at give Pigebørnene Underviisning i at sye, og binde, ligesom hendes Mand selv i sine Fritimer giver den voxne Ungdom Underviisning i Regning og Skrivning. De heldige Frugter, man allerede synes at høste af disse for Almuens Oplysning nidkiere Folks Bestræbelser, give Haab om, at den samme Indretning snart vil blive indført i flere af Sognets Skoler. For at opmuntre Skolelærerne til at anvende al muelig Flid i deres Kald, blev der foreslaaet i en Ansøgning til H. M. Kongen at uddele Præmier til dem af Skolelærerne, der gjøre sig værdige dertil; men da Rescriptet vil, at dette først skal skee om to Aar, saa har Hr. Bruun, paa ny gjort Forestilling om, at Præmiernes Uddeling maatte tage sin Begyndelse med dette Aar, især da han hos Skolelærerne sporer Lyst til at følge de givne Vink. Og for des snarere at naae Maalet har Hr. Bruun været saa patriotisk at paatage sig at betale for et Menneske ved Seminariet, som han ved forefaldende Leilighed ønsker at faae ansat som Skolelærer i Sognet. - Det maa inderlig glæde hver Fædrenelandsven at see saa lysende Exempler paa den Jver for Menneskeheld og Oplysning, der i denne Tid besjeler saa mange af vore Geistlige. Præsten Hr. Bruun fortjener især at tælles blandt dem, der med Eftertanke og sand Uegennyttighed søger at fremme Oplysningen blandt Almuen. Held ham og Held enhver, der følger hans Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
J Anledning af Afhandlingen om Gymnastik i No. 9 af dette Skilderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Jndsendt.)Er det en Sandhed: at Sielens Virke kraft er mindre, jo større Legemets Mangler ere, saa synes det indlysende, at der bør sørges for Legemets Uddannelse. Da den practiske Gymnastik er den Konst, der viser Mennesket, hvorledes han rigtigst og hensigtsmæssigst skal uddanne sit Legeme, og i mødende Tilfælde bruge det med Aandsnærværelse, saa bør denne Konst, videnskabelig behandlet, i en velorganiseret Stat være een af Opdragelses-Grenene. Gymnastikens. Misbrug bør ikke fremvirke Gymnastikens Tilintetgjørelse; Misbrug af det Gode bør ikke hindre det Godes Tilværelse. Alt kan misbruges: Moral, Religion, de for Menneskeheden meest velgjørende Opfindelser, og de ædleste Videnskaber ere misbrugte. At Mennesket ved at undervises i Gymnastiken mueligen kan lide Skaar paa dets Lemmer og Helbred, kan ikke benegtes. Men at Tilfældet vil være sieldent, naar Underviisningen deri er rigtig, og naar derunder Veiledningen bruges tilbørlig Forsigtighed, kan positiv bekræftes. Den, der er veløvet i Gymnastiken, har paa Livets Bane store Fortrin fremfor den Uøvede, thi hiin kjender fremfor denne, gjennem flere Tilfælde, gjennem eftertænkte og veiede Grundsætninger, byggede paa Kraftens Love og Legemets særegne Natur, sin Styrke og Færdighed, han handler roligere og forsigtigere, han veed at benytte Fordele og undgaae overhængende Fare. Vel den Mand, der vældigen og med Kraft angriber Misbruget af Gymnastiken, der opdager utilgivelig Skjødesløshed og Mangel af varsom Forsigtighed under Veiledningen af denne velgjørende Konst! Vel enhver, der bidrager Sit til denne for det menneskelige Samfunds Tarv saa vigtige Opdragelses=Green!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Anecdote. En paltet Tigger mødte engang een af vore gode Skuespillere og omfavnede ham med et Slags Henrykkelse. "Hvem er Han, min "Vene" spurgte hiin: "jeg veed ikke, jeg kjender ham." - "Da have vi dog meere end eengang betraadt den Danske Skueplads sam"men, var Svaret. - Hvilken Rolle har "han da spillet?" - "Tro ikke, jeg skjemter, go"de Herre, da De agerede Ulysses von Jtaca, var jeg eet af Svinene."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Kjøbenhavnske Nyheder. Paa een af de Franske Canonbaade, som nyligen er bleven tagen af de Engelske, fandt man Hjerneskallen af et Menneske. Baaden ansees for at være god til at seile med i en Flod, men ikke i Søen. Fra Kabyten indtil Formasten kunne Bræderne paa Dækket tages op, paa det Soldaterne, hvis Hoveder man allene seer, kunne affyre Canonerne i det nederste Rum. En svær 18 Pundiger Canon staaer i den forreste Deel af Baaden og en 24 Pundiger Haubits i Agterdelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Hertuginden af Bedford havde nyligen for 50,000 (2 1/2 Tønder Guld) Juveler paa sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Det Engelske Orlogskib Ardent, som den 2 April 1801 hørte med til den Engelske Flaade paa Kjøbenhavns Reed, har nyligen ved den Franske Kyst drevet en Fransk Caper paa Grund. Men da Ardents Chaloupe nærmede sig den, lod den tappre Besætning selv Skibet flyve i Luften, for ikke at falde i Fiendens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Hertugen af Ostgotland, som døde nyligen i Montpellier, havde nogle Maaneder i Forveien foræret enhver af sine Læger, i den Tanke at de havde fuldkommen cureret ham, en prægtig Gulddaase og 12000 Franker. - Man seer heraf, at man kan betale Doctorer alt for tidlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
De unge Mennesker, som i Vendee ikke skjette om at blive onroullerede til Krigstjeneste, skjule sig i Skove og Krat, og fyre herfra paa de udsendte Soldater. For Præfecten i Mans, som ronderede nyligen om Natten, bleve de Krigsfolk, der fulgte med ham, ihielskudte ved hans Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
J Leuden uddeles der nu ugentligen 3000 Portioner Rumfordsk Suppe til de Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
J Luzern i Schweiz er der nyligen udstædt en snorrig Politieanordning, hvori det blandt andet hedder, at saa ofte en Præst kommer gaaende med det høieste Gode, skal enhver, som er til Vogns eller Hest, stige af, og enhver Fodgjænger falde paa Knæ andre Religionsbekiendere skulle staae stille og tage Hatten af, indtil Præsten er forbi. Den, der handler herimod, skal paalægges en Mulct af 2 til 6 Franker, eller, hvis han ikke kan udrede den, afsone den ved en passende Poenitence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Kongen af Sverrig har nyligen taget den skjønne Trægrouppe ved München i Øiesyn, som Gustav Adolph i TrediveaarsKrigen (1631), da han opholdt sig her selv har plantet. - Ved denne Leilighed kan jeg ikke undlade at erindre, at der ved Jndgangen til Frederichsborg Slot ligeledes for endeel Aar siden skal have staaet nogle majestætiske Træer, som Dannemarks store Konge – Christian den Fjerde selv skal have plantet. Men, ak, de ere ikke mere. Ogsaa det Lysthuus, som samme Konge med egne Hænder skal have opført i Rosenborg, Hauge, er for nogle Aar siden blevet nedrevet. Det vilde være at ønske, at man mere vilde søge at bevare ethvert Mindesmærke, der kan fornye Erindringen om virkelig store Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Førsten af Anhalt Bernburg viser en stor Tolerance imod andre Religionspartier. Han har nyligen ansat Dr. Matthien, af den jødiske Nation, som Stadsphysicus med en anseelig Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Slottet Gottorp, som beboes af vor Konges Svoger og vor Kronprindses Svigerfader, Statholderen i Schlesvig, har, siger et Brev fra det Schlesvigske, en meget fortryllende Beliggenhed, da man herfra kan oversee hele Staden, den vestlige Kant af Slie, med Meevebjergene, Skibene og Baadene, og nogle af de tilgrændsende Eiendomme. Vandet i de saakaldte Borggrave, der omgive Slottet, staaer ikke i nogen Forbindelse med Sliefloden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
J de Kongel. Værelser findes der Malerier af den berømte Maler Oven. Paa Slottet holdes den saakaldte Over= og Land=Ret, saavelsom Over- og Generalconsistoriet; ligeledes den Schlesvig-Holsteenske Landcommission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Slotshaven Neumerk) er langt fra ikke meere saa smuk, som den har været. Af de forrige Seeværdigheder ere kun saa tilbage. Cascaden, Lysthuset Amalienborg og den store meget fuldstændige Hercules er endnu til. Men det saakaldte Kongetræ – et meget stort Bøgetræ - under hvilket Kong Christian den Femte havde sin Yndlingsplads, existerer ikke mere. - Tæt ved Slottet, paa den sydlige Side, ligger Grev v. der Nattes Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
For at høitideligholde det første Aar i det nye Aarhundrede ved en menneskekjerlig Handling, lagde Prinds Carl i Aaret 1801 Grundstenen til et nyt Arbeids- og Forbedringshuus i Schlesvig. J dette Huus optages nu tillige hielpeløse Barselkoner og forladte Syge. To af Stadens ædle Borgere skjænkede til denne Stiftelse Udvidelse 2000 Rdlr., og Frimurerne Schlesvig have til at bygge endnu en Etage derpaa foræret det adskillige Jorder, som allerede nu indbringe 140 Rdlr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Flensborgs Handel skal i denne Tid være af stor Vigtighed. Adskillige af de derværende Kjøbmænd udruste betydelige Skibe. Tönningen er ved Elbens Bloquering bleven til en meget vigtig Plads. Adskillige anseelige Kjøbmænd og Mæglere fra Hamborg skulle for nogen Tid siden have nedsat sig her. Men de have seet sig nødte til at gaae hjem igjen. Kniplingsmanufacturerne ere særdeles vigtige. Jkke allene i Staden selv, men ogsaa i Omegnen findes adskillige Tusinde, som leve af at gjøre Kniplinger. Et Antal af 10,000 unge Fruentimmer har været sysselsat her med at kniple.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Uagtet Rygtet har sagt, at det nye Stykke Danneqvinderne, formedelst Jomfru Astrups Sygdom, ikke kunde gives til Kongens Fødselsdag, have nogle, endskjønt uden Grund, dog endnu Haab om at vil blive opført til den Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
De sidste Engelske Efterretninger sige blandt andet: at de Franske Blade ikke have talet et Ord om, at en stor Deel Canoneerbaade, ved den første Consuls Ophold i Boulogne, ere aldeles gaaede under i en Storm. - De Engelske Volontair=Corpser skulle nu i det Hele bestaae af henved 380,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
En Engelsk Søcapitain, som i Begyndelsen af Krigen i Nærheden af Calais var kommen i Fransk Fangenskab, skal, under Forklædning af en Bonde, have befriet sig selv. Man seer heraf, at Masquerader dog i visse Henseender kunde være nyttige. – En Componist i London har faaet for Musiken til en ny Opera, som kaldes den Engelske Flaade, 1000 Guineer (5000 Rdlr. D. C.), og Forlæggeren skal desuden have givet ham en Douceur af 50 Pd. - Et ungt Menneske har nyligen myrdet sin egen Fader. Da Faderen var ham for stærk, tog han en Anden til Hielp og dræbte ham i Sengen midt om Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Af følgende Efterretning vil man kunne gjøre sig et Begreb om Engellands nuværende Sømagt. Canalfloden bestaaer af 20 Linieskibe, hvoraf tre føre 110, et 98, tre 80 og tretten 74 Canoner, samt ligesaa mange Fregatter, som krydse i forskjellige Directioner. - J Nordsøen. 10 Linieskibe og omtrent 20 Fregatter. - Paa den Jrlandske Station: 12 Linieskibe og adskillige Fregatter. J Middelhavet 13 Linieskibe og ligesaa mange Fregatter. - Ved Jamaica og Lewards Øerne: 8 Linieskibe og 15 Fregatter. - J Ostindien: 6 Linieskibe og 7. Fregatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Ordsproget siger: Efter en Sparer kommer en Øder, i vore Dage bør det hedde: Efter en Øder kommer en Sparer. Paa en Tid, da de formuende Stænder begynde at blive mere og mere ødsle, er det gavnligt og vigtigt for Menneskeheden, at der opfindes Midler, hvorved den Fattige sættes istand til at opholde Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Een af de Opfindelser, der med Grund fortjene at agtes af enhver sand Patriot, er den saakaldte Beensuppe. J Bielefeld. har man nyligen anstilt følgende Prøve dermed. Man tog 6 Pund Been, som først bleve knuste paa en almindelig Kjødblok, stødte dem derpaa i en Morter til en geleagtig Masse, kom en Haandfuld Salt, og siden to Gange efter hinanden 12 Potter Vand, derpaa. Efter at denne Masse havde kogt i 5 1/2 Timer, fik man 20 1/2 Pd. gjennemsigtig blegguul, velsmagende Gelee og 1 Pd. 8 Lod. fortræffeligt Fedt deraf. Sex Soldater i Casernerne fik om Middagen og Aftenen i 8 Dage Suppe af samme, og forsikkrede, at de aldrig havde smagt en saa nærende og velsmagende Ræt,) - Vi kjende denne Opfindelse blandt andet af Hr. Assessor Rafns derom udkomne korte Afhandling, som faaes hos Hr. Bogtrykker Popp. Men skal denne Opfindelse have nogen Fremgang hos os, saa maatte det vel paalægges vore unge Herrer at afskedige de mange Tusinde Puddelhunde, som Maatte kun denne ypperlige Opfindelse ikke bidrage til at forstørre Armeerne i Europa. de have i deres Tjeneste. Dog, det er sandt, endog Kjøbenhavns Puddelhunde ere for kræsne til at gnave Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Det er bekiendt, at vor Landsmand Hr. Thorvaldsen opholder sig nu i Rom og tiltrækker sig der almindelig Beundring. Hans Konst og hans Smag fortjene det ogsaa. Fru Etatsraadinde Bruun har i Jacobis Jris for 1804 sat ham følgende Hædersminde. Thorwaldsons Fason, Trau ich dem stammende Blik, ist's Wahrheit, was mir erscheint?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Jst gefalle zwischen mir und die Autike die Kluft, Hat der Heroen Geschlecht der Jahrtausende Gra ber gesprengt? Wandeltes her und voll Kraft wieder auf Erden umher? Die Antike.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Aus des Vergessenheit Nacht ries mich des Genius Stimme, Und ich gehorchte dem Ruf, still sich entfaltende Kraft, Einfalt des Geistes, die Eines nur will, und Fulle des Herzens, Schaft das Unmagliche selbst in der entarteten Brust. *)) Kan jeg troe det forfærdende Blik Er det Sandhed jeg seer, - Er Svælget mellem mig og Antiken udfyldt? - Har Heroernes Slægt sprængt Aartusindes Grave? - Van Efter et Brev fra Dr. Mojon, Prof. i Chemien i Genua, skal Røgning med Saltsyre være et fortræffeligt Middel mod forpestet Luft. Da der i Aaret 1800 herskede i Genua en Epidemie, blev ikke en eneste af dem, der blev røget hos, smittet. Skrækkeligt er det, at Spanierne endnu aldeles ikke have betjent sig af dette Middel mod den hos dem herskende Smitte. Beklageligt er det og, at det Danske Skib Bonaparte, som har liidt saa meget af denne Sygdom, ikke, efter Hr. Assessor Rafns Beretning, har faaet Hr. Dr. Herholdts Afhandling herover med sig, som Videnskabernes Selskab til almindelig Nytte har ladet uddele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Den berømte Mademoiselle Raucourt er i Frankrige igjen optraadt som Dronning NB. paa Theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Journal de Paris har nylig anmeldt et nyt Digt i 4 Sange, hvis Titel er God dam og hvis Forfatter kalder sig french dog (Fransk Hund) - Dette er formodentlig den første Hund, der optræder som Forfatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
J Landsbyen Velluff i Skaane lever der en Mand ved Navn Friis, som er et drer den herlig og fuld af Kraft igien paa Jorden omkring? Antiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Af Forglemmelsens Nat fremkaldte mig en Genius's Stemme. - Og jeg adlød en tansk sig udfoldende Kraft. - Eenfold i Aanden, som Eet kun vil, og Hjertets Fylde - Skaber det Umuelige selv i det vanslægtede Bryst. sandt Vidunder. Han er Cantor, Medicus, Chirurg, Agerdyrker, Apotheker, Brokbaandsmager og Procurator. Han har et ordentligt Hospital i sit Huus. Man gjør Reiser paa 20 Mile, for at søge Hielp hos ham, og taler omhans Curer som sande Underværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Kjøbenhavn gaaer det ganske anderledes til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Her maa en Skoemager ikke sye Klæder og en Skræder ikke sye Skoe, fordi man troer, at Skomageren, naar han bliver ved sin Læst, og Skræderen, naar han bliver ved sin Sax, ville kunne levere bedre Arbeide, end naar Læst og Sax tracteres af een og den samme Mand. Men imidlertid gielder denne Regel dog kun for Skrædere, Skomagere og andre Professionister. Folk, som ikke høre til denne Classe, kunne, naar de forstaae deres Konst, gjerne drive tre, fire, ja fem Haandteringer paa eengang, - det kalder man hos os at tumle sig. 40
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
Kongen af Sverrig bliver paa sin Reise i Tydskland modtagen med megen Pomp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-09
J Carlsruhe var der ved hans Ankomst en Allee i en Skov paa en Strækning af 1 1/2 Mile illumineret med Lamper. J Durlach havde man foranstaltet en Viinhøst, hvor unge Piger af Stand, meget smagfuld klædte, samlede Druer, der bleve persede paa Stedet. Man præsenterede Kongen et Bæger med den nypersede Viin.