JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-09-26
Den 21de Septbr. har Hof= og Stadsretten afsagt Dom i Sagen: Fæstemand Joh. J. Malthe mod Redacteuren af Bladet "Corvetten Politivennen", Michael Leonard Nathanson. Ved denne Dom ere de af Jndstævnte M. L. Nathanson om Citanten Malthe brugte ærerørige Udladelser kjendte døde og magtesløse, saa at de ikke komme ham til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte, og Jndstævnte for sit udviste Forhold dømt til at bøde sine 3 Mark, og være livsvarig Censur undergiven. Endvidere skal han betale Sagens Omkostninger, og for utilbørlig Skrivemaade 20 Rbd. til Fattigvæsenets Hovedkasse og lige saa meget til Justitskassen. (Bl. Td.)"Morgenposten for 18de Septbr. er lagt under Beslag. De nyeste Efterretninger fra Island melde, at Veirliget der i dette Aars Sommer har været slettere og ubehageligere (ved ideligt Uveir, Regn og Kulde), end Nogen nu kan erindre. Dertil stødte en næsten almindelig Sygdomstilstand. Mæslingerne rasede over hele Landet, og bortreve mange Mennester (hvoriblandt den særdeles retskafne og virksomme Sysselmand i Hunevands Syssel, Blondahl, fra Kone og 10 Børn). Efter den fulgte en anden Epidemi af dysenterisk Art, saa at baade Fiskeri og Havl ogsaa derved ere blevne betydelig standsede. Alt dette har været til betydelig Hinder og Besvær forde danske, tydske, belgiske, engelske og franske Naturforskeres Reiser til Boula, Krafla, Hekla o. s. v. Den sidstnævnte Vulcan havde længe været rolig; men sidst i August skal den, efter Rygtet i Reikiovig (hvor man mærkede en Jordrystelse), ved et nyt Udbrud have opkastet nogen Aske. Nærmere Efterretninger herom kunne ventes.
Viborger Samler, 1846-09-26
Efter Breve fra Thorshavn af 26de August kunne Færingerne heller ikke mindes en slettere Sommertid, formedelst Regn og Uveir. Med Mæslingerne fulgte andre Sygdomstilfælde, som ofte bleve dødelige, og efter dem viste sig pludselig en meget smitsom og ondartet Katarhalfeber, som atter kastede Folk paa Sygeleiet. Kornet lod til at ville mislykkes og ligeledes Kartoflerne paa mange Steder. Den gjennemblødede Brændselstørv var for det meste bleven ubrugbar. Grindefangsten er i den sidste Tid aldeles ophørt. Græsværten var meget frodig; men Høbjergningen dog kun mislig(Berl. Tid.)¬
Viborger Samler, 1846-09-26
De danske Østifters Stænderforsamling har i Mandags den 21de De, endt sine Møder i Roeskilde. Roeskilde Stænder. J den foreløbige Behandling af Værnepligtssagen meddeelte Skibsclarerer Kirck en ham tilstillet Petition til Forsamlingen fra Helsingøers Borgerrepræsentanter. Denne Petition anholder om: 1) at Forsamlingen vil fraraade, at Værnepligtsanordningen bygges paa de Ulighedsprinciper, der ere lagte til Grund for Udkastet; 2, at den vil andrage paa et Væbningssystem, der medfører, at enhver vaabendygtig Yngling øves i at føre Vaaben til at værne om Fædrelandet, uden nogensomhelst Undtagelse, betinget enten af Paagjældendes Stand, Formuesomstændigheder, Dannelse, Lykke ved Lodtrækningen a., men at Værnepligten bliver een foralle Stænder, den Bemidlede og Ubemidlede, den Dannede og Udannede, da Alle antages lige interesserede i det fælles Fædrelands Forsvar; dog at der sees hen til, at Vaabenøvelserne blive saa lidet byrdefulde, som muligt, og foretages i Hjemstavnen eller i dennes Nærhed, og at Garnisonstjenesten, ifald det kan skee, i Fredstider forrettes af dertil lønnede Tropper, og 3) at Stænderne, for det Tilfælde, at de gaae ind paa det kongelige Lovforslag om Bibeholdelsen af en egen Væbning for Kjøbenhavn, ville anbefale Organisationen af en lignende Væbning for Helsingør, for hvilken ligesaa vægtige Grunde kunne anføres, som for Hovedstaden. (Stændert.
Viborger Samler, 1846-09-26
Kiel, den 20de Septbr. Det kgl. Dampskib Hekla om hvilket man troede, at det skulde tjene til en Lysttour for den sig her i Staden for Tiden opholdende Forsamling af Naturforskere, har allerede igjen forladt vor Havn, da dets vigtigste Bestemmelse vel har været atter at føre Prinds Fredrik af Hessen, som fra Berlin vendte tilbage over Pløn, til Kjøbenhavn. Prindsen ankom hertil i Aftes, og snart derefter afgik Hekla.
Viborger Samler, 1846-09-26
Jfølge privat Meddelelse, lod Rectoren ved Kiels Universitet, Etatsraad Olshausen, nogle Dage for Forsamlingen i Nordtorf, opslaae paa det sorte Brædt udenfor Universitets Bygningen en Bekjendtgjørelse, hvori det bl.A. hedder: at da den af nogle Privatpersoner den 14de De, bestemte Forsamling i Nordtorf var bleven forbudt allerhochsten Orts, saa bleve alle Studerende germahnt und gewarnt ikke at tage Deel i denne Forsamling. Derfor var ogsaa kun meget faa Studenter i Nordtorf, og de, der toge dertil fra Kiel, vare for største Delen Bønder fra Preetzer Provsti, simple Folk, Commercebrødre, nysgjerrige Dagdrivere og slige. Man havde navnlig i Kiel regnet paa, at flere tusinde Dithmarsker Bønder vare komne; men der kom næsten slet ingen. Jstedetfor 10 2 20,000 kom overhovedet kun 4 a 5,000 for det meste nysgjerrige Dagdrivere fra de omkringliggende Kjøbstæder og Flækker, navnlig Rendsborg, Kiel, Preetz, Neumünster, og Altona, som man paastaaer. Stemningen blandt Tropperne er fortræffelig. Som et Exempel kan anføres, at da Ritmester N. v. Torp den 13de marscherede med 4de Escadron af 3die Dragonregiment fra Pløen til Nordtorf, gjorde han holdt underveis og holdt en kort, fyndig Tale til Soldaterne, hvoraf Hovedindholdet var, at han haabede at kunne stole paa sine Folk og at de som brave Karle vilde følge ham og de øvrige Officerer; hvorpaa Vagtmesteren traadte frem og forkyndte i Escadronens Navn, at enhver vilde gjøre sin Pligt. (Brig. Td).De kielske Burscher, som havde været med i Nordtorf, lode om Aftenen ved Hjemkomsten deres Ærgrelse gaae ud over Universitets-Curator Jensens og Politimester Witt rocks Vinduer. Da Jægercorpsets Mandskab i denne Anledning gjorde Gaderne ryddelige, blev Lieutn. Scharffenberg rammet af et Steenkast paa Munden, hvorved han mistede nogle Tænder; men en Hornblæser, som stod ved Siden af ham, trak strax sin Hirschfænger og mærkede Gierningsmanden eftertrykkeligt. Der hersker overhovedet den bedste Aand i Corpset. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1846-09-26
Om Kongens Modtagelse og Ophold i Staden Slesvig ville vi efter "Bremer=Tidenden, og andre slesvig holsteenske Kilder endnu tilføie Følgende: Fra alle Sider var man meget spændt paa, hvorledes Konge-Hertugens Modtagelse vilde blive. Da man havde hørt, at Raadet og de deputerede Borgere for nærværende Tid havde anseet det for hensigtsmæssigt, at den Tale, som Borgemesteren, i Spidsen for det opmarscherede Borgerskab, efter Sædvane skulde holde ved Landsherrens Ankomst, ikke vilde slutte med et Hoch, men med et Gud velsigne Kongen og Landsherren, saa syntes man (2: Borgervæbningen) efter en stiltiende Overeenskomst at efterkomme Opfordringen til Udmarsch. Endnu gjenlød i Rækkerne den bekiendte Folkesang "Schleswig Holstein stammerwandt, da der indtraf Efterretning om, at Kongen var i Nærheden. Veiret var smukt, en stor Mængde Mennesker omgav de for Størstedelen i sort Dragt opstillede Borgere. Lydløs Taushed herskede, da Stadens Borgemester, Etatsraad Jensen, omgiven af Raadsherrerne, med blottede Hoveder nærmede sig Landsherrens Vogn og talede. Da denne Velkomsthilsen var tilende, kjørte Vognen forbi de tause Rækker af Borgere, hvis Ansigtstræk kun altfor tydeligt forraadte Alvor og Smerte, saavelsom gjennem den omgivende Mængde til Slottet Gottorf, hvor Allerhøistsamme modtoges af den ny Regjerings-Præsident v. Scheel, omgiven af Civil- og Militair-Embedsmænd. Saasnart Magistratens Medlemmer havde besteget deres Vogne, for at følge Monarken, gjenlød for dem et tordnende "Hoch fra de endnu opstillede Borgeres Geleder. Med Folkesangen Schleswig Holstein, meerumschlungen! under Anførsel af Borger-Officererne, vendte Borgerne tilbage til de forskjellige Dele af Staden, idet man i Forbigaaende bragte Overrets-Advocaterne Dr. Heiberg og Dr. Gülich kraftige "Hoch som sluttede med et for det forenede Slesvig-Holsteen." – Ved at omtale de om Aftenen stedfundne Uordener beretter Bremer-Tidenden, ogsaa, at Toldcontrolleur Møller, som tydeligt havde udtalt sine danske Anskuelser, fik sit Huus meget beskadiget.
Viborger Samler, 1846-09-26
J nogle Beretninger hedder det endog, at det vistnok var bleven aldeles ødelagt, naar Militairet ikke itide var kommen til og havde jaget Folket fra hinanden med Kolbestod. Da Folkemassen bragte den afskedigede Regjeringsraad P. Lüders et "Hoch!" traadte denne frem og yttrede: "at han ikke kunde tage imod denne Hilsen, hvis den skulde have Hensyn til hans Afskedigelse, da Kongen kun havde gjort hvad han havde Ret til. For hans Familie var der sørget, da han var gaaet af med sin fulde Gage. Gjaldt derimod dette "Hoch! hans hidtilværende stænderske Virksomhed, saa takkede han og gav den Forsikkring, at han fremdeles vilde gaae frem i den samme Mand, idet jo ogsaa Omstændighederne nu tillode ham, ganske at hengive sig til denne Virksomhed."
Viborger Samler, 1846-09-26
Ved den slesvigske Forenings Fest i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag talte Formanden Laurids Skau omtrent saaledes: "Da Hovedstadens jublende Skarer den 3 Decbr. 1839 hilsede Christian den 8de, var det vistnok Glæden over at see en oplyst Fyrste bestige Thronen, Tillid til Oplysningen, som det bedste Sværd i en Fyrstes Haand, og Haabet om, at den Hyldede vilde ikke alene modtage en Kongekrone, men ogsaa forhverve sig en Borgerkrone, ved at give sit trofaste Folk Fuldmyndighedserklæringen, navnlig en fri Forfatning, som han tidligere havde givet et elsket Broderfolk. Men det gik anderledes: Monarken havde i sin Biisdom ikke fundet Folket modent nok til dette Gode, og, hvad der endnu var beklageligere: han stillede Mænd i Spidsen for Hertugdømmernes Bestyrelse, hvis politiske Anskuelser syntes at stride mod Principet og Statens Eenhed og som ved deres iøinefaldende Høflighed mod Partiets Hovedmænd gav den Tanke Rum i selve Folket, at Statsmagten endog billigede to Stater, en dansk og en slesvigholsteensk. Denne Tanke har Majestæten nu gjort alvorlige Skridt for at tilintetgjøre, og med Glæde have vi og Mangfoldige lykønsket ham i denne Henseende. At der maa bringes Orden, i Forholdene, og Statsmagten sættes i Respekt, dette er Noget, vi Alle ere enige om, og min Skaal skal derfor gielde det ærlige Ønske, at Kongen og hans Raadgivere maae være heldige i at gjennemføre de paabegyndte Reformer, saa at Staten faaer den Eenhed, Soliditet og holdning, som dens Ælde og Stilling uafviselig fordrer. - Prof. Flor udbragte paa en meget humoristisk Maade en Skaal for hele Qvindekjønnet: Hustruer, Kjærester, Mødre, Døttre og Søstre. - A. Kloster: For de holsteenske Bønder, som ikke havde ladet sig forvirre og forføre af de slesvig-holsteenske Rænker og Lokkemidler, men ved deres sunde Forstand og ærlige Sind indsaae, at Kongens senere Foretagender tjente til Holsteens og hele Landets Vel, og derfor tilkiendegav dette i en Takadresse til Allerhøistsamme. Ogsaa tilføiede Hr. Kloster et Leve for den ny Regjerings-Præsident Kammerherre, Scheel, der havde begyndt saa vel.
Viborger Samler, 1846-09-26
Som vi erfare - hedder det fra Haderslev i "Dannevirke af 16de De. – vil der til Vinter foregaae nogen Forandring med Lærerpersonale ved Rødding Høiskole.
Viborger Samler, 1846-09-26
Cand. theol. Müller, som har taget anden Bestemmelse, forlader den, og den taber i ham en af sine redeligste og ældste Lærere. Derimod er som fast Forstander ansat Pastor Helweg, der som Prædikant allerede har erhvervet sig et betydeligt Navn; han tiltræder denne Post, som siden Pastor Wegeners Tid interimistisk har været forestaaet af Prof. Flor, ved Begyndelsen af Vinterhalvaaret.
Viborger Samler, 1846-09-26
Det har imidlertid særdeles glædet os at erfare, at Prof. Flor ikke destomindre agter at tilbringe den største Deel af Vinteren i Rødding og lade Høiskolen, saavidt hans Tid ikke paa anden Maade er optagen, nyde godt af hans udmærkede Aandsgaver. Den duelige og af Eleverne meget afholdte Landvæsenslærer, Hr. Thomsen, forbliver ved Høiskolen, og som Lærer i Naturvidenskaberne kommer Cand. Jensen, hvem vi have hørt omtale som en særdeles dygtig ung Mand, især som en fortrinlig Botaniker. Der vil saaledes findes meget betydelige aandelige Lærerkræfter til Vinteren paa Høiskolen, og den vil upaatvivlelig ogsaa blive stærkt besøgt, da det rundt omkring mere og mere erfares og erkjendes, hvor stor og velsignelsesrig en Jndflydelse Opholdet paa Høiskolen i Nød ding har udøvet paa de unge Mennesker, der have været saa lykkelige at kunne profitere deraf. Det er intet Under, at man flere Steder i Kongeriget arbeider paa at faae lignende Anstalter oprettede; men vi Nordslesvigere have vistnok al Grund til Glæde og Taknemmelighed over, at vi allerede ere i Besiddelse af en saa herlig Indretning.
Viborger Samler, 1846-09-26
Handels-Efterretninger. Londoner-Kornmarkedet, den 18de Septbr. Hvedepriserne uforandrede; Tilførslen ikke stærk. J fri fremmed Hvede er Handelen bestandig indskrænket; dog synes Priserne ikke at dale; Bondhvede søges til Udførsel. Maltbyg 1 sk. lavere. Erter holde sig i Prisen; for at afsætte Havre maae Eieren finde sig i lidt lavere Priser. Hvedetolden 10 sk. Gjennemsnitspriserne for Ugen, der endte den 12te Septbr.: Hvede, 50 sk.; Byg, 33 sk. 7 d.; Havre, 23 sh. 5 d.; Rug, 32 sk. 4 d.; Erter, 38 sk. 10 s.
Viborger Samler, 1846-09-26
Beretning om Høstens Udfald fra Danzig, den 18de Septbr. Kartoflerne ere for en stor Deel mislykkede, saa at man, om endog de større Landeiendomsbesiddere have avlet mere end til egen Forbrug, ikke kan indsee hvorfra den fattige Klasse skal erholde Fødemidler; thi for denne ere Kartoflerne Hovednæringsmidlet. De fine Sorter have lidt meest; de store meelrige Sorter noget mindre; de røde Kartofler, der fornemmelig bruges i Brænderierne, vise ogsaa allerede sorte Pletter, og i samme findes en Maddike, der ligner Kornormeen. Rugen bar i nogle Egne lidt af Haglbyger; Straaet er rigeligt: Udbyttet af denne vigtige Sædeart er 1/4 mindre end i et almindeligt Aar. Hvedehøsten kan ansees for en god Middelhøst. Erter, Byg og Havre, sammenskrumpede. Af disse Artikler er endnu tærsket altfor lidt til at dømme om Udbyttet; men naar Befolkningen skal betjene sig af disse Kornsorter istedet for af Kartofler, saa turde der blive lidt tilbage til Udførsel.
Viborger Samler, 1846-09-26
Ved Tallotteriets 1594de Trækning i Kjøbenhavn, den 22de Septbr., udkom: Nr. 6. 75. 33. 18. 23.
Viborger Samler, 1846-09-26
Jmorgen prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1846-09-26
AVERTISSEMENTS. At det den 23de Dennes behagede Ham, der raader for Liv og Død, at bortkalde min kjære, trofaste Hustru Caroline Thøgersen, født Pedersen, i hendes 46de Aar, maa jeg herved med dyb Hjertesorg bringe til fraværende Slægtninges og Venners Kundskab. I henved 27 Aar forundtes det os at leve sammen, og leve lykkeligt, thi hun var den kjærlige, omhyggelige, virksomme og retskafne Huusmoder, og Enhver der har kjendt den Hensevede, veed derfor hvor smerteligt det Tab er, som jeg og vor Son samt den Afdødes gamle, 76 aarige Moder, ved hendes saa tidlige Bortgang have lidt. Søndergaard ved Viborg, den 25de September 1846. S. Thøgersen.
Viborger Samler, 1846-09-26
765 Rbd. 6 s. af Umyndiges Midler under Biborg Byes Overformynderie, kunne i forestaaende December Termin erholdes tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed. P. Gjølbye. B. Haubroe. 2000 Tød. ønskes til 11te December Termin d. A. til Laan imod første Prioritet i en god Bøndegaard. Vedkommende henvende sig til Overrets=Procurator Jespersen i Viborg.
Viborger Samler, 1846-09-26
En smuk og beqvem Leilighed for en Stænderdeputeret, kan faaes hos Cantor Wiberg.
Viborger Samler, 1846-09-26
Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagni maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade. af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, (med nogle enkelte Undtagelser) navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings Assurance. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt: for første Klasse til 24 s. aarl. af hvert 100 Rbd. r. S. som forsikkres, anden - 36 s. 7. tredie - - 72 s.
Viborger Samler, 1846-09-26
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policeblanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmere Vilkaar.
Viborger Samler, 1846-09-26
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere: i Aalborg, Hr. Cancellieraad Jensen. Aarhuus, - Cancellieraad Otterstrøm. Ebeltoft, - Toldcasserer Bay. Fredericia, Procurator Jørgensen. Frederikshavn, - Collecteur Hygum. Grenaae, Postmester Schmidt. Hjørring, Forligelsesc. N. Christensen. Hobroe, Fuldmægtig Kehlet. Holstebroe, Procurator Repsdorph. Horsens, Overkrigscommissair Holst. Kolding, Fuldmægtig Kralund. Lemvig, Procurator Christensen. Løgstøer, Toldcontrolleur Brorson. Nibe, Procurator Høegh. Apotheker Begtrup. Nykjøbing p. M., Randers, Procurator Jensen.
Viborger Samler, 1846-09-26
Ribe, Stiftscasserer Andersen. Ringkjøbing, Søekrigscommissair Bagge. Skagen, Kjøbmand Christensen. Skanderborg, Assessor pharm. Sejdelin. Skive, Procurator Thorup. Sæbye, - Toldcasserer Grev Ahlefeldt Laurvig. - Postmester Carstensen. Thisted, Varde, - Collecteur Hesbech.
Viborger Samler, 1846-09-26
Veile, Cancellieraad Borch. Viborg, Landsoverrets=Proc. Jespersen. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 47de Assurance Aars Slutning, den 30te September 1845 efter Udbyttets Fradrag, var. 1,208,000 Rbd. 22 s.
Viborger Samler, 1846-09-26
Compagniets Risico var den 30te Juni 1846. 23,256,320 Rbd. - s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige BrandAssurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 10de August 1846. Lassen. Engelhardt. L. N. Hvidt.
Viborger Samler, 1846-09-26
Større og mindre hele Æblekager saavelsom i Portioner, faaes daglig, varme Posteier bekommes hver Søndag Formiddag hos Conditor Høyer.
Viborger Samler, 1846-09-26
Da Adskillige af Byens Jndvaanere benytte Muurmesterne til at besørge udført Lægtning af Tage og Forskallinger, hvilket Arbeide alene tilkommer Tømmermesterne, tillader jeg mig herved at advare alle Vedkommende imod denne Uskik, med Tilføiende, at jeg i Overtrædelsestilfælde for Fremtiden nød sags til at haandhæve Tømmermesternes Ret ved Søgsmaal. Viborg, den 22de Septbr. 1846. N. A. Svendstrup, Tømmermester.
Viborger Samler, 1846-09-26
En graahielmet Stud, mærket paa den høire Hofte med et Kryds, omtrent 4 Aar gl., er idag optagen paa min Mark. Eieren kan lade den afhænte imod at erstatte de medgaaede Omkostninger. Viborg, den 25de Septbr. 1846. C. Selling.
Viborger Samler, 1846-09-26
Flæsk kjøbes og modtages i Randers af P. A. Stilling.
Viborger Samler, 1846-09-28
74 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 152. StiftsTidende. Vos Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Mandagen den 28de September 1846. Mandagen den 28de September 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Neitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-09-28
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. The Standard er den eneste engelske Journal af Jndflydelse, der ikke alene Jntet har at indvende imod Hertugen af Montpensters Giftermaal med Jnfantinde Louisa, men der endog i denne Forbindelse seer en Lykke for Europa, da den vil være et Middel til at udstrække til det urolige Spanien den Fredsmission, hvortil Forsynet har kaldt Kong Ludvig Philip. - Derimod bliver the Times's Sprog mere og mere bittert imod Frankerig og imod det projecterede Giftermaal. J en ny Artikel henvender denne Journal sig nærmest til selve Spanierne og bebreider dem deres Langsomhed i at fatte energiske Beslutninger. Vel, udbryder the Times, tør Spanien ikke afslutte sig som det himmelske Rige, men det maa dog stræbe efter at bevare under alle Omstændigheder sin Selvstændighed. Men denne Selvstændighed besidder Spanien ikke; det har paa en temmelig frisk Maade opsagt England den Jndflydelse, som dette Rige har udøvet i en lang Aarrække, og som forskaffede Spanien den constitutionelle Frihed, der ene og alene kunde begrunde dette Riges Selvstændighed. Men denne Selvstændighed er gaaet tabt; Spanien maa nu finde sig i hvad Marie Christine og den franske Gesandt have aftalt med hinanden. Og paa hvad Maade er dette Anliggende bragt istand, Gaaer til Madrid," skriver the Times, hvo sniger sig ud af Paladset Kl. 7 om Morgenen; altfor tidligt til et Besøg, for sildigt for en Fest. Hvilke Orgier ere feirede i de tvende kongelige Døttres Bolig. - disse Prindsesser, for hvis Sikkerhed hele det ridderlige Europa er gaaet i Borgen, Der gives visse Herrer i den franske Hovedstad, der erholde et eget Navn for deres eiendommelige Jndustrie af den ugeneerte Mine, hvormed de tidlig om Morgenen spadsere ud af Huset, hvis bedste Jndhold de have tilegnet sig om Natten. Denne Mand er en Franskmand, og denne chevalier d'industrie, der drager Fordeel af Spaniernes Enfoldighed, er ingen ringere Person end en stor Konges accrediterede og meest fortrolige Agent. Han bortfører en Jnfantinde i en Sæk! Courerer og Telegrapher og de endnu hurtigere Bevægelser af en Sympathie mellem Ærgjerrighedens Sjæl og sammes Redskaber tilmelde Louis Philippe det gjorte Bytte." – Times skildrer derefter med ingenlunde smigrende Farver den franske Diplomaties na lige Triumpher, og kommer til Slutningen atter tilbage til sit Hovedthema, at Spanierne nemlig maae tilskrive sig selv, naar det franske Parti, hvis Existence i Madrid man i det franske Kammer endog har gjort sig til af, for ramme Alvor bemægtiger sig Herredømmet i Spanien. Men, tilføier Times, volenti non sit injurial, og ender med den Erklæring, at England vil see sig nødsaget til at sidde med Hænderne i Skjødet.
Viborger Samler, 1846-09-28
The Times melder en Oversættelse af en Adresse fra det tydske Læseselskab i London, til deres Landsmænd, Slesvig=Holstenerne", og ledsager samme med en ledende Artikel, der har til Motto: "Colum, non animum mutant, qui trans mare currunt." Saaledes som den engelske Tourist i Udlandet intetsteds fornegter sin nationale Characteer, og ved den spanske Grændse ikke bliver til en Gascogner, eller under Sorrents agurblaa Himmel til en Luthspiller, saaledes forbliver Tydskeren ogsaa under alle Himmelstrøg sin Characteer tro d. er den enthusiastiske Drømmer og den paa himmelhøie Stylter span kende Phantast. Journalen spotter over de vage Talemaader, som skulle bevise Slesvig=Holsteens gode Ret, men som Jntet bevise; den erklærer at Tydskernes hele Argumentation i dette Anliggende gaaer ud paa Kraftyttringerne: Hoc volo, sic jube, stat pro ratione voluntas. - Til Lykke er i disse Dage Englands indre Politik ikke meget frygtsom, men saafremt mange lignende Actstykker med saadanne politiske Regler og Lærdomme, udgik fra Scotland-Aard, da maatte Politiet have et vaagent Øiet med det tydske Læseværelse. Vi kunne blot ønske, at denne Strid maa endes ligesaa hurtig, som den forhastet er begyndt, og at den paa den valgte ublodige Valplads maa bortpuffe sin Knaldkraft, førend Tidernes Løb kunde give Leilighed til større Ulykker."