Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-09
Efterat ieg saaledes har fremsat mine Tanker og Hegnets Deeling efter Hartkorn, og besvaret adskillige Jndvendinger, kommer jeg til Hr. Lütkens Ord til Publikum i Adressebladet No. 48. Jeg blev forbauset over denne prægtige og store Titel; men var glad over at finde Jndholden hverken større eller vigtigere, end et Forsvar for halv Hegn. Hr. L. begynder med at tilstaae, at ingen Sætning kan være almindeligere Tvivl underkastet end denne, og det lader til, at han ei giør Regning paa Pluraliteten, om Stemmerne med og imod skulde tælles. Enelides har for meer end 2000 Aar siden beviist, at ligedannede Figurer forholde sig som Qvadraterne af deres eensbeliggende Sider, og altsaa, naar en Qvadrats Side fordobbles, bliver Figurens Jndhold fire Gange større. Heraf beregner Forfatteren en Tabelle, som for Qvadrater, men ei for andre Fiaurer er rigtig. I Grunden siger den intet andet end den bekiendte Sandhed, at Hegnet bliver større, naar 4 Tønder Land indgraves til 4 Vænger, hver paa 4 Tønde Land, end 4 Tdr. indhegnes i et Vange. Videre slutter han, naar nu den større og den mindre Bye tager halv Hegn med hinanden, da har den større Bye, som har sine Grunde længere borte, igien den Lettelse af mindre Hegne paa lige Hartkorn, og den mindre Bye, som faaer større Hegn paa lige Hartkorn, har igien den Lettelse, at dens Grunde ligge dem nærmere. Skulde de derimod tage Hegn efter Hartkorn, da tabte den større Bye den med Besværligheden af Grundens Fraliggenhed forknyttede Fordeel af mindre Hegn paa lige Hartkorn. Til min Skam maae jeg tilstaae, at jeg ingen overbevisende Kraft finder i alt dette, uagtet jeg har gjort Forsøg paa at henbringe det tilsammenhængende Fornuftslutninger. Skal der være noget Argument i anførte Hr. Lütkens egne Ord, saa bliver det følgende: Fordi de store Byer have deres Jorder længere fraliggende, derfor skal de have al muelig Lettelse i Hegnet, og fordi de mindre Byer have deres Grunde nærmere ved deres Gaarde, derfor skal de have al muelig Besværlighed i Hegnet, hvilket de og ærlig og rigtig erholde, naar Hegnet dem tildeeles efter det halve. Dersom Hr. L. Slutningsmaade er rigtig, saa er det ude med alle smaa Byer, og Gaardmændene i dem maae ligesaa godt først som sidst løbe fra Huus og Hiem; ei allene fordi det halve Hegn virkelig vil ødelegge dem, efter hvad jeg forhen har viist; men og fordi Hr. L. kunde faae i Sinde videre at slutte, at som de have den store Herlighed af Grundens Nærhed, og derfor bør have den Besværlighed af halv Hegn med de større Byer, saa bør de og imod dem svare halve Skatter, forrette selv Hovning o. s. v. Er ci den udkommende Sætning sand, saa er i det mindste Slutningsmaaden rigtig efter Hr. Lütkens Logica. Videre paastaaer Hr. L., " at en Bye eller Gaard hverken bør tabe eller vinde i Hegnets Tagelse, ved det de paa stødende Byer eller Gaarde ere enten større eller mindre. Dette skeer just ved halv Hegn. Ergo er halv Hegn det billigste og retteste. Her antager han uden al Beviis og som en af sig selv klar Grundsætning, at det strider imod billighed at tabe ved mindre og vinde ved større Naboer. Det er saa langt fra at jeg anseer dette som en Troes Artikel, at jeg tvertimod mener at kunde bevise Kontrarium, nemlig: Efter billigheds og Nødvendigheds Regler bør en Bye eller en Gaard vinde eller tabe i Hegn altsom Naboerne ere større eller mindre i Grunde og Hartkorn.