Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-27
Politiske Nyheder. Engeland. Mai har nu officiel det nye Ministeriums Sammensætning, foruden Hertugen af Wellington, Lord Lynhurst og Sir Robert Peel som første Skatkammer-Lord, er Grev Roslyn udnævnt til Præsident for Conseilet, Lord Warnkliffe til Geheime-Seglbevarer, Hr. Goulburn til Statssecretair fordet Jndre, og Hr. Bering til Præsident forHandelsdepartementet; desuden blev Sir Knatchbull, Sir Scalet og Sir C. Sugdon optaget i Geheimeraadet; Grev Jersen udnævnt til Overkammerherre, Grev Howe til Overkammerherre og Grev Denbigh til Overstaldmester hos Dronningen. Det hedder at Grev Aberdeen skal have Colonial-Departementet; foruden dette, er der adskillige mindre Udnævnelser, hvoraf man seer at Forandringen er omfattende. Parlamentet er den 18de Decbr. blevet prorogeret, og man troer, at det efter Juul vil blive opløst. Med Hensyn til det System, som det nye Ministerium vil følge, da har Sir Robert Peel i en Adresse til Vælgerne i Tamworth, lagt dette for Dagen ganske aabenlyst med følgende Ord: "Jeg paa min Side erklærer uden videre, at jeg ikke vil opgive de Grundsætninger, hvorefter jeg hidindtil har handlet, men jeg vil tillige erklære, at jeg hverken for eller efter Reformbillen, har været Forsvarer af Misbrug, eller en Fien ende af vigtige Reformer. Med Hensyn til Reformbillen, da gjentager jeg min Erklæring, da jeg første Gang traadte ind i Underhuset, som Medlem af det reformede Parlament, at jeg nemlig anseer Reformbillen, som en desinitiv og igienkaldelig Afgjørelse af en stor constitutionel Qvæstion, en Afgjørelse, som ingen Ven af Landets Rolighed og Velfærd, paa directe eller inddirecte Maade, kunne ønske ugjort. Hvis forøvrigt det skal forstaaes ved Reform billens Aand, at vi skulle leve i en vedvarende Agitation, at Statsmænd kun da kunne finde en Stytte i den offentlige Mening, naar de hengive sig til ethvert Udtryk af Folkets Folelser, og afhielpe enhver Ting, som enhver kalder Misbrug, og at støde Agtelsen for alle Rettigheder og alle Hensyn mod erhvervet Magt, ganske fra sig; da antager jeg ikke samme Naar derimod Reformbillens Aand, er en omhyggelig Revision af alle Jnstitutioner, saavelverslige, som kirkelige, med sikker Opretholdelse af alle erhvervede Rettigheder, Afhielpelsen af beviste Misbrug, og Entledigelsen af virkelige Besværinger, da foretager jeg mig i Forening med mine Colleger, at handle i en saadan Aand og i saadanne Hensigter. Med Hensyn til Revisionen af Pensionslisten, da har jeg modsat mig samme, fordi det hører til Kronens Religheder at uddele Pensioner, og ingen derfor kan gjøres ansvarlig for ufortjent meddeelte Pensioner, derimod vil jeg paastaae, at kun for Fremtiden skal personlige Tje lester mod Kronen, eller Udmærkelse i Staten, Eiereste, berettige til Pensioner, og denne Grundsætning, vil jeg som Kronens Minister blive troe. Med Hensyn til Kirke-Reformen, da kan jeg ikke give mit Samtykke til Anvendelsen af Kirkegodset i nogen Deel af Kongeriget, uden i rene kirkelige Øiemeed; med Hensyn til den herskende Kirke i Engeland, da er mine Anskuelser, at naar, ved en bedre Fordeling af Kirkens Jndkomster, Kirkens Jndflydelse er bleven udvidet, og den herskende Troes sande Jnteresse er bleven befordret, maae alle andre Hensigter blive underordnet. Med Hensyn til de udenlandske Anliggender, da er Regieringens Omeed, Opnaaelsen af den almindelige Fred, og en samvittighedsfuld Opretholdelse af alle med fremmede Magter afsluttede Tractater, af hvilket politisk System, de ogsaa maatte være udsprungne. (Af det Hele synes at fremlyse, at Ministeriet kun vil understytte de Forbedringer, som ikke krænke det store Hofvarties, Torrypartiets og den hierarkiske Geistligheds Jndflydelse og Jnteresse, det er hos disse, Ministeriet skal have sin Stytte, hos Folket kan det vel neppe vente samme, især da det er bleven et aldeles torrysindet Eet, og er stridende mod Tidsaanden.)