Viborger Samler, 1848-03-24
Fra Bondestanden i Loll. Falst. Stift er indgivet en med omtrent 4000 Underskrifter forsynet Adresse til Hs. Majestæt, hvori udtales Ønsker om Nedsættelsen af en Landboecommission, om Ophævelsen af de ved tvende Rescripter af 12te Mai 1846 gjorte Jndskrænkninger i Bondestandens Forsamlingsfrihed, om en tilstrækkelig Repræsentation i den paatænkte stændiske Forfatning, og endelig om, at Hs. Maj. vilde udvælge Mænd af Bondestandens, Midte til Medlemmer af den Forsamling, som skal overveie Forfatningsudkastet. En Deputation, bestaaende af Gaardmændene, Stænderdeputeret P. Steffensen og Amtsraadsmedlem H. Olesen, har i Løverdags Formiddag overleveret Adressen til Hs. Majestæt, der efter sammes Modtagelse udtalte først sin Tak for den deri indeholdte Lykønskning, og dernæst med Hensyn til de Foranstaltninger, der petitioneredes om, yttrede, at han vel ikke øieblikkelig kunde give noget bestemt Løfte, men vilde forsikkre Deputationen om, at han stedse, som han ogsaa tidligere havde lovet, vilde være Bondestandens Ven og Talsmand, og hvad angik den svagere Repræsentation, denne Stand, vilde faae i de erfarne Mænds Forsamling, bad han at man vilde erindre sig, at han valgte 16 Medlemmer til denne og i sit Valg hverken var bunden ved Stænderanordning eller Nogetsomhelst. At Hs. Majestæt havde antydet en Forandring i Forfatningen, maatte forøvrigt være Borgen for, at han gjerne bortgav noget af sin Magt, for at gjøre sit Folk lykkeligt. (Loll. Falst. Av.) I Hemp. Av., hedder det i et Brev fra Kbhavn, at Grune er bleven en saa øvet Taler, at Folket nu forguder ham; det var hans uendelige Beskedenhed, hans Mistillid til sig selv, der tidligere gjorde ham mindre skikket til Taler, men efterhaanden som denne Mistillid er vegen, har han uafladelig forbedret sig og vi erkjende ham nu foren af vore bedste Talere. Fra Haderslev til Kbhvn, indtrufne Reisende, hvis Udsagn Fdrl." mener at have al Grund til at troe, berette: at Beseler og en anden Jurist fra Slesvig havde i Torsdags Aftes den 17de Marts aflagt et Besøg i denne By, og at de derværende Schleswig=Holsteinere bagefter selv ikke kunde tie med, at hine politiske Agenters egentlige Ærinde havde været, at aftale en Opstand, som om kort Tid skal udbryde paa en fastsat Dag eller Aften i alle Holsteens og Slesvigs Kjøbstæder, saaledes ogsaa i Haderslev. J Hamborg og andre af Tydsklands befolkede Nabobyer, fortæller man, engaaeres og organiseres i Stilhed tydske Friskarer af de fattige Klasser, Haandværksvende osv., der egne sig bedst til hvad man har i Sigte: at udplyndre de Mænds Huse og hærge de Districter og Egne, som ei ere Separatismen hengivne, overhovedet udbrede Forvirring og Skræk. Man agter, ved Hjælp af de holsteenske Jernbaner, i faa Timer at kaste store Hobe af disse Friskarer midt ind i Hertugdømmerne. Ved Opstanden haves til Hensigt, at proclamere Staten, Schleswig=Holsteins Uafhængighed og ganske løsrive Samme fra Kongeriget, som Belgien 1830 løsrev sig fra Holland. Af de haderslevske Schleswig=Holsteineres vigtige Miner fremlyste ogsaa store Planer. Latinskolens Elever, ophidsede i Skolen mod Alt, hvad der er Dansk, agtede paa et Par nær om Aftenen den 31te Marts at bringe de aftrædende Lærere et Fakkeltog, ved hvilken Leilighed Borgmester Lassens Vinduer skulle klirre og "Dannevirkes" Trykkeri demoleres. En Subskription var igang blandt Schleswig=Holsteinerne til Oprettelsen af en privat tydsk lærd Skole. Herredsfoged Thomsen, havde tegnet sig for 200 Rdlr. Cour. Fra Kiel var lovet flere Tusinde Daler, og hvad der endnu manglede, kunde faaes i Tydskland. Kammerjunker, Amtsforvalter v. Krogh betegnedes almindelig som Hertugens Redskab og den, der styrede de separatistiske Anliggender i Haderslev. Han gjorde ofte Reiser til Augustenborg. Hr. v. Krogh skal ogsaa have betalt de to Borgeres Reiseomkostninger, som for en 14 Dage siden kom til Kjøbenhavn, for at bede Kongen om at lade den haderslevske (Fædrel.) Latinskole vedblive at være tydsk.