JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Ifølge en Skrivelse fra Madrid af 18 Dec. sætter det kongelige Museums Pragt og Skjønhed, enhver Fremmed, som besøger denne Stad, i den største Forundring, og giør, at han maa beklage, at Udlandet, ja hvad der endnu er mere saa mange Spaniere selv, kun vide lidet eller intet af at det existerer. Det var efter Carl den 4des Befaling det skulde bygges, med Bestemmelse for de skjønne Konsters Studium. Bygmester Don Juan af Villanueva, som overdroges at bygge det, fuld bragte det, beggeistret af Hengivenhed for sin Konst, og af Nationalstolthed, og det er et Værk der forener Pragt med Hensigtsmæssighed og Smag. Det Hele danner en retvinklet Figur, hvis forreste Fagade holder 378, og med Sidefløiene 680 Fod i Længden. Det gjør strax et behageligt og majestætisk Jndtryk paa Tilskuerne. I det Indre er der strax bag ved Hovedindgangen en Rotunde, hvis hvælvede Loft ender sig i en Ring af 10 Fods Gjennemsnit, og tjener til Forværelse for to paa Siden liggende Sale, enhver af 141 Fods Længde, 36 Fods Brede. Denne prægtige Bygning leed desværre betydeligt under den franske Invasion, ved at bruges til Andet end efter dens Bestemmelse, og Tagets slette Tilstand lod Regnen frit Spillerum. Ferdinand 7de gav, ved sin Regjerings Tiltrædelse, strax 240000 Realer til fornøden Instandsættelse, og befalede derhos, at alle Malerier af Betydenhed paa de kongl. Slotte skulde samles, og i dette Museum opstilles. Det kan endnu ikke vides, hvor stort Antallet bliver paa de Konstværker, som det vil komme til at indeholde, naar først alle Sale ere blevne satte istand til at optage dem, men det vil sikkert ikke blive under 2,000, blandt hvilke Mesterstykker af alle Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
J Natten mellem den 11te og 12te Jan. d. A. befandt fire Studenter fra Tubingen sig i en Gjæstgivergaard i Urach. Efterat de høist sandsynligen havde nydt lidt vel meget af det Gode, fik de Lyst til endnu ogsaa at besøge et andet Værtshuus, omtrent en Fjerdingvei derfra. Da de ankom dertil, fandt de Huusdøren lukket og Eieren ikke tilbøielig til, strax paa deres larmende Banken at lukke op. Uden videre sprængte de ikke blot denne Dør, men ogsaa en anden ind til det Værelse, hvori Værtinden sov. Enten nu Døren, som man vil vide, faldt denne Kone paa Hovedet, eller en grændseløs Alteration var Skyld deri; kort – saa meget er vist, at hun i samme Øjeblik opgav Aanden. Der opstod Allarm, de kaade Ynglinge bleve grebne, og befinde sig nu i Rettens Hænder i Urach.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Med Understøttelse af Kongen af Sachsen foretog Professor Gustav Seyffert sig en videnskabelig Reise igjennem Tydskland, Jtalien, Frankrig, England og Holland, hvorfra han for nyelig er tilbagekommen. Han har anmeldt at begynde igjen sine Forelæsninger ved en Cursus over den ægyptiske Archæologi og den ægyptiske Litteraturs nærværende Standpunkt i Europa. Under hans næsten treaarige Ophold i Udlandet har han undersøgt næsten alle i Europa værende offentlige ægyptiske Museer og Bibliotheker med Privatsamlinger, og bragt for Lyset en stor Mængde mærkværdige ægyptiske Skrifter, og hidtil ubekiendte koptiske Manuskripter, af hvilke mange have en Alder af 200, 2400, 2600, 2800, ja endog 3300 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Den af ham medbragte Samling, som tæller mere end 10000 Nr. i 21 Foliobind, er saa meget mærkværdigere, da den for største Delen bestaaer af Gjennemtegninger og Aftryk, hvorved særdeles Masser og Substantser ere anvendte, og Afstøbninger i Gibs, som have Originalernes Værd. Jblandt de sidste er ogsaa en Afstøbning af den berømte Jndskrift af Rosette. Da disse Olddokumenter, hvis Afziffring er at ansee som en af de vigtigste Opdagelser af det nittende Aarhundrede, ere for største Delen af historisk Jndhold, saa vil deres Tid efter Tid tilvejebringende Bekjendtgjørelse til Udvidelse af den ægyptiske Litteratur, i hvis Gjenoplivelse en stor Deel af det dannede Europa tager Deel, ikke bidrage lidet til Historiens og andre Videnskabers Opklarelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Professor Oct. Hanel, som fra Aaret 1821 har været paa videnskabelige Reiser igjennem Sveits, Frankrig, Spanien, Portugal, Jtalien, Sicilien, Holland, England og Skotland, til Undersøgelser i disse Landes Bibliotheker, saa vidt de gamle Love angaaer, er kommen tilbage i Midten af forrige Aar. Resultatet af hans Reise bestaaer i en kritisk Benyttelse af alle de Haandskrifter, der kunde være at faae, hvorved flere Inedita ere bragte for Dagen, og en nye kritisk Udgave af denne Ret er gjort muelig, fremdeles i en fuldstændig Benyttelse af Haandskrifter i den vest gothisk romerske Ret, hvorved og mange hidtil ubekjendte Bearbeidelser af denne Ret i Middelalderen ere bragte for Dagen, paa hvis Udgave han allerede arbeider; i Afskrifter af flere ei hidtil udgivne Skrifter af den græske Ret, i Samlingen af mere end 100 Kataloger over Haandskrifterne i de af Hr. Prof. Haeneel undersøgte Bibliotheker, hvis Afskrifters Trykning er begyndt, da de for største Delen ere utrykte, eller omtrykte og sjeldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Februar 1829. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 20 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 149 3, 150 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 3 2 Rbs. Tei. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 Rbd. Sedl. 85 1/4 i Banco. Dito Dito. . . . ...... Nationalbank-Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1833.) Rbd. r. 6. Dito Dito ..... i Bane o. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 106 1/2 i Banco. 4 pCt nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 61 1/2 61 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. commenconannonSexogtyvende Aargang. No. 12. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne Samfundet til den danske Litteraturs Fremme. da paapan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Tirsdagen den 3die Februar sidstleden blev en Generalforsamling holdt. Samfundets Formand Hr. Excellence Hr. Overkammerherre, Overhofmarschal v. Hauch, Ridder af Elefanten, Storkors af Dr. Dom. etc. etc. aabnede Mødet og indledede Forhandlingen ved nogle Ord af Jndhold: at Nationens almindelige Festdag, dens elskede Regents vor allernaadigste Konges Fødselsdag som den Dag, paa hvilken Samfundet blev grundlagt, var bestemt som Tidspunktet for Beretningers Aflæggelse om Samfundets Virksomhed og Fremskridt, hvorfor dets Love anordnede at samme Dag eller den efter Omstændighederne nærmest beleilige Dag skulde en Generalforsamling holdes, og Opfyldelsen heraf var Øjemedet for Mødet; hvorefter Hs. Exc. overdrog Samfundets Secretair, Etatsraad Thaarup at oplæse den Udsigt over Samfundets Virksomhed og Fremskridt, som saaledes var at forelægge, tilligemed Resultatet af Regnskabet. Denne Udsigt bringes til offentlig Kundskab. Samfundets første Aar hengik deels med at voxe i Styrke eller i Medlemmers Antal, da det uden Midler, pecuniaire og intellectuelle, er kan virke, deels med at faae Love og Regulativer forfattede og dets Organisation fuldført. Ved Aarets Udgang, nemlig under 21 December 1827 erholdtes allernaadigst Confirmation paa de 88 af Tirsdagen den 10 Februar 1829. Lovene, som angaae Sikkerhed for Lovenes Overholdelse og for Samfundets Formues Anvendelse efter dets Formaal, og dens Overgivelse til stedsevarende offentligt Brug i det mulige Tilfælde af Samfundets Ophævelse. I det andet Aar, hvorom Beretning nu gives, havde det Anledning til at virke noget til dets Øiemed, og dette bestaaer i 1. Det modtog en Forestilling om Bidrag til Professor Nyerups Udgave af Peder Lolles Ordsprog, da Subskriptionen paa samme ei havde havt det Udfald, at Forlæggeren kunde blive skadesløs, uagtet Hr. Professor Nyerup havde aldeles renonceret paa Honorar for sit Arbeide ved dette vigtige danske Sprogværks Udgave. Samfundet tegnede sig for et Bidrag af 100 Rbdl. Sedler. Det betingede sig dog for Bidraget 20 Exemplarer, for derved at befordre et andet Lemed, nemlig, ved at afgive et frit Exemplar til de bestaaende offentlige Stifts- og Amtsbibliotheker at vise, hvorledes Samfundet ønsker at benytte de Lejligheder, der kunne forekomme til at tjene dem. Saaledes bevirkedes Udgaven, og til saadanne Bibliotheker ere Exemplarer afsendte; dog har Selskabet 5 Exemplarer liggende, det ene for at forblive ved Selskabet, og de 4 for mueligen opstaaende nye Provincialbibliotheker, eller anden Disposition efter Omstændighederne. (Repr. Møde 2 Sept. 1828.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Antallet af Selskabets contribuerende ordentlige Medlemmer i Aarets første Qvartal, efter den trykte alphabetiske Fortegnelse af 5 Marts 1828, var 134. J Aarets Løb til nærværende Dag har Samfundet faaet i alt 11 nye Medlemmer (to idag Indgaaede medregnede, derimod mistet ved Dødsfald 5, nemlig den bekjendte Zolog Regimentsqvarteermester Faber (9 Marts), Hs. Exc. Greve v. d. Schulenburg (d. 29 Marts), Boghandler Schubothe (d. 4 August), Justitsraad og R. af Dr. Fischer (11 December), og Justitsraad Th. Eich. Bartholin (d. 12 Januar dette Aar). Ved Udmeldelse ere fire udgaaede, og saaledes er Tallet for Øjeblikket 136. Af disse havde Hr. Conferentsraad Pedersen, dansk Minister-Resident ved de nordamerikanske forenede Stater, Command. af Dr., betalt for 5 Aar forud paa engang. Paa den trykte Medlemslistehar man ogsaa anført en Mand, der nu paa tre Aar har givet et Contingents Bidrag under Mærket F. Han har indfundet sig aarligen hos Samfundets Secretair med sit Bidrag, og lovet at vedblive, og paa Spørgsmaalet, om han ikke vilde samtykke i at nævnes, svarer han: Han glæder sig ved Samfundets Tilværelse, dets skjønne Formaal, dets Udsigter, og det er fordi han er en simpel og læg Mand han ikke vil have sit Navn nævnet, for et ringe Bidrag, der kun i Forbindelse med mange flere lige, kan befordre Samfundets Viemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Efter det aflagte Regnskab for Aaret 1828, har Samfundets Indtægter og Udgivter været følgende: r. Sølv. S. og T. Rbd. H. Rdl. 8.1. Fra det Classenske Fidekommis. 2. Af Hr. Greve A. W. Moltke til Bregentved, Deputeret i det kongl. Rentekammer, og for Finantserne, St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
af Dr. og Dom. etc. som overordentligt Medlem. 3. Af Selskabets ordentlige Medlemmer det bestemte Contingent, 4. Kjøbt kongl. Obligationer, hvis Beløb beregnes her i Sølv. imod Udgivt i Sedler og Tegn 400. 5. 1 Aars Renter af samme 16 Rbd., samt Renter fra Sparekassen. Er 669. 80. 536. 90. Dertil til Beholdning og Restancer fra 1827. Er 719. 80. 896. 82. Lignet mod Udgivten har Regnskabsføreren tilgode I. 24. Balance 724. 8. 886, 32.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Udgivten har været: 1. For Protokoller, Papir og slige Contoir-Nødvendigheder, 2. Porto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
3. Bekjendtgjørelser i Statstidenden og Adresseavisen, 4. Budet for Opvartning og Jnkassation . . Ham udbetales 30 Rbd. Sedler aarligt i Løn, og 4 s. af hver Rbd. som indkasseres. 5. Inventarium, Signetets Forandring. 6. For Trykning af Medlems lister, og Aarsberetningen om Samfundet for 1827. 7. For Trykning af det af Professor Nyerup forfattede Program til Prisopgaven i Anledning af den høje Formæling 1ste Novbr. 1828. 8. Sammes Indbinding og Hæftning 9. Understøttelse til Udgaven. af Peder Lolles Ordsprog, 10. Smaae Udgivter til Lys ved Repræsentantmøder, til Værelsers Opvarmelse etc. 11. For de to kongl. Obligationer, hvis Beløb i Sølv under Indtægten er anført, betalt Er 48. 24. 598. 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Beholdning. Balance 72. S. 896. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Af Beholdningen er contant i Cassen 39 Rbd. 46 S. og T. J Sparecassen staaer, som indsat efterhaanden ligesom Indtægten er falden, 275 Rbd. 80 tz. Sølv og 130 Rbd. S. og T. Selskabet eier kongl. Obligationer af Beløb 400 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Efter Samfundets Love §. 21 skal en Fierdedeel af Samfundets fulde aarlige Indtægter være bestemt til at oplægges til et fast Fond. Beløbet var: r. S. Sedler. For 182. . . . 38. 48. 140. For 1838. . . . . 42. 44. 184. J alt 80. M. M. N. som ere indbegrebne i den fornævnte Beholdning Efterat denne Udsigt var given, aabnedes den med hin Devise betegnede Seddel, hvorved befandtes, at Hr. Seminarielærer Niels Matthias Petersen var Forfatter af den indkomne Afhandling, der blev tilkjendt den udsatte Præmie. Endeligen skred man til Forhandlinger, Samfundets indre Anliggender vedkommende, saasom Valg af sex nye Repræsentanter istedetfor de sex, som ifølge Lovenes 12 s. udgaae efter den foretagne Lodkastning m. m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Dette Blads Redacteur tillader sig at gientage nogle bemærkninger, som han har for et Aar siden fremsat dette Samfund vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Fædrenelandet har mange videnskabelige Samfund, der fremme den danske Litteratur paa forskjellige Maader, meest for enkelte Videnskabsfag, og næsten alle bestaaende af Lærde der ved videnskabelige Arbeider ville virke med hinanden til de vedtagne Øiemed. Af disse forskjellige Samfund have det kongelige Landhuusholdnings=Selskab, Selskabet for Naturlærens Udbredelse, og det nordiske Oldskriftselskab en saadan Organisation, at det gjelder om en Forening af Lærde og Veldædige, de Førstnævnte, færrest i Antal, for med Raad og Daad videnskabeligen at virke; de Sidstnævnte, i Antal de Fleste, for især med Pengebidrag og praktisk Virksomhed veldædigen og patriotisk, som Videnskabernes Venner, at virke, samtlige til et stort Maal: Videnskabernes Fremme. Hvad der saaledes gielder om Arbeider til de Videnskabers Tarv, der ligge inden for de nævnte tre Selskabers Virkekredse, gielder om Arbeider for Videnskabernes Fremme i Almindelighed forsaavidt det nye Samfund angaaer, om hvilke Beretningen ovenfor er optaget. Paa hvilke hensigtssvarende Maader Samfundet vil virke, er i dets Loves 1ste §. opgivet, saasom: a) ved at bidrage til Afhandlingers Trykning, som en eller anden Forfatter kan have liggende færdige, men ved Omstændigheder er hindret fra at faae udgivet; b) ved at fremme Værkers Fortsættelse, som hidtil ved Omstændigheder har været standset; c)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
ved at besørge smukke Udgaver af nogle af vorNationalliteraturs ældre Frembringelser – eller d) ved at udsætte Præmier for nye danske Skrifters Udarbeidelse – o. s. v. Der skal store Midler til at opnaae noget Stort, eller Meget af det Tilsigtede; eller, ere Midlerne smaae, medgaa desto længere Tid, eller det der udrettes kan kun blive lidet; men den Tanke var den herskende, ved dette Samfunds Grundlægning, ogsaa det Lide kan gavne, og under gunstige Omstændighede fremvore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
De to Beretninger, som nu for 1827 i 1828, de to første Aar af Samfundets Tilvære ere fremlagte for Publicum, vise hvorledes det ha søgt at virke til dets Formaal i Forhold til det Evner. Det har vundet mange Medborgeres Befald og Tiltrædelse, og Udsigterne for Fremtideere gode. Det aarlige Bidrag er kun ringe. V. denne Leilighed tilføjes, at Samfundets Love, Liste over dets Medlemmer kan erholdes hos de Secretair Etatsraad Thaarup, i hans Bopæl Kl. deboderne 102, eller paa Dagens Contoir, Storm den 204; paa sidstnævnte Sted, imellem Kl. 12 og Et nyt Udtryk J en Anmeldelse af Statsraad Krogs J defærd, indført i den norske Rigstidende No. og derefter i Dagen No. 284 f. A. hedder de J Kirken holdtes inden Jordfæstelsen, Ligtale etc." Indsenderen heraf har efterslaaet Kongl. Danske Videnskabers Selskabs Ordbog og fundet der Jordfæster og jordfæstet, men ikke Jordfæstelse. Betyder dette Udtryk det samme som Fæstelse til Jorden, i Analogie med jordfast (s. Ex. jordfaste Pæle) saa forekommer det ham temmelig upassende; thi et Liig fæstes jo ikke til Jorden, og Meningen kan dog vel neppe være andet, end efterat Liget var nedsænket i Graven. Meel paa brændt Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Dr. Michael Ward i Manchester fraraader alvorligen, paa brændte Saar, frembragte af hvilkesomhelst brændende eller hede, faste eller flydende Legemer, at anvende Linimenter, Salver eller andre Smørelser, der indeholde Olie, da han anseer dem i deslige Tilfælde særdeles skadelige og for ligesom at give Jlden Næring. Derimod anpriser han høiligen Anvendelsen af Meel, paa følgende Maade: Den Syge bringes, saa hastigt muligt, i en Seng eller paa en Sopha, Klæderne aftages ham, og ved Hjælp af et sædvanligt, med temmelig store og mange Huller forsynet, Kjøkkendørslag anbringes paa de brændte Steder, i Mængde og med Hurtighed, Meel, ovenpaa hvilket lægges tørt reent Linned og Sengeklæder eller anden Beklædning, der formaaer at holde den Syge passende varm, men ei hed. Den første Virkning er sædvanlig en pludselig Ophør af Smerte. Saasnart denne paany indfinder sig, løsnes lemfældigen og aftages Bandagen fra de smertende Steder, hvorved man dog maa undgaae at borttage, andet Meel, end det, der ligger løst. Ved Dør slaget strøes derpaa lige og rigeligen Meel paa de mertende Steder, som forhen. Strønningens Varighed bør rette sig efter Heftigheden og Graden af Smerten, og Dr. Ward erklærer, at man baade ved den første og flere af de følgende Strø ninger bør stadigen holde ved, indtil de angrebne Dele blive noget rolige, eller ere blevne belagte med 1/4 1/2 Tomme (?) tykt Meel. Derpaa anlægges Bandagen, som forhen. Saasnart Smerte, eller Uroe begynder at indfinde sig, gjentages samme Fremgangsmaade een, to, tre Gange daglig eller saa ofte det behøves, og saaledes vedbliver man, om behøves, i de første 2 - 3 Uger, eller indtil den Periode i Sygdommen indtræder, da det vil være nødvendigt at føie noget til Melet. Ward har da fundet en Blanding af Calamina praparata og Meel fuldkomment at svare til Hensigten, i det han først sætter 1 Deel Calamina til 3 Dele Meel og, efter Virkningen, efterhaanden forøger Forholdet af Calamina til lige Dele, og tilsidst, naar Saarene ere nær ved at tilheles, bruger Calamina alene, ovenpaa hvilken dog lægges et med Ceratum calaminæ meget tyndt strøget Stykke Lærred. Epr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Jndenlandske Efterretninger. Østersfiskeriet mellem Frederikshavn og Skagen er meget bekjendt. Vore Østers herfra ere meget større end de norske, men have, efter Nogles Mening, ej saa behagelig Smag. Fiskeriet er et Regale, og bortforpagtes til Fordeel for den kongl. Kasse; den aarlige Afgivt er for nærværende Tid 195 Rbd. Sølv, og til det kongelige Kjøkken 30 Tdr. Østers, hvoraf hver indeholder 600 Stykker, Østersbankerne ligge mellem den uden for Frederikshavn liggende Øe Hirtsholmen, og Skagen, som og nogle Banker ere tæt sønden Hirtsholmen, dog de rigeste ligge 3/4 Mile sydost for Skagen, paa nogle ere 9 til 10 Favne dybt Vand, paa andre 5 til 6. Fra 1 Maj til 1 Sept. maa der ej skrabes. Bemeldte Fisker drives med 19 store Baade fra Aalbek, og 4 fra Skagen, hver besat med 3 Mand. Forpagteren betaler for Tiden 1 Rbd. a 1 Rbd. 32 s. pr. 100 Stkr. at skrabe, hvilken Betaling deles saaledes, at Eieren af Baaden, Eieren af Skraberne, og Fiskerne faae hver en lige Lod. Hver Baad bruger 6 Skrabere, af hvilke de 3 gaae med 30, og de 3 med 26 Favne Toug efter Baaden. Den Skraber, jeg besaae, bestaaer af en to Alen lang Jernramme, hvortil var hæftet et Næt, over Ringen var en Jernbøile med et Øje, i hvilket Touget fæstedes der fiskes allene med Nordvest- og Sydvestvind Bramseilskuling. Strøm fra Sydvest giver de fleste Østers. Den sædvanlige Fangst med en Baad er 300 Stkr. om Dagen; hver af de 19 Baade fra Aalbek har i Foraaret 182, engang, da de bleve paa Bankerne Natten over, fisket omtrent 2000 Østers i to Dage, men denne var en usædvanlig riig Fangst. J Aaret 1826 udførtes 314 Tdr. Østers, hvorved dog maa komme i Betragtning, at der 1825 ei blev skrabet. Et Jnteressentskab afsendte 1820 en Ladning Østers til Libau, men Expeditionen svarede ei Regning; senere ere flere Ladninger sendte til Reval, men ofte med Tab, da der maa svares 35 Rubler i Told." (Af den interessante og indholdsrige Beskrivelse over Hjørring Amt, af Kammerjunker og Amtsforvalter A. C. Brink Seidelin, som nyelig er ukommen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Den unge Archæolog Lenormand, der ledsagede den fra Frankrig og Toskana afsendte Kommission af Lærde, skriver blandt andet under 9 August f. A. fra Alexandrien: At ville beskrive denne Stads Hurlumbe, forunderlige Skuespil, og særegne Sysler, vilde være en reen Umulighed. For en Stad, som Alexandrien, maatte først ganske ny Udtryk skabes, thi de, som vi sædvanlig betjene os af, vilde kun give et falskt, med Virkeligheden i intet Forhold staaende Begreb. Benævnelsen Stad, saaledes som vi forstaaer det, forudsætter Gader, Brolægning, Huse, ja vel end- og en Maire og Gensd' armer; men heraf gives der slet intet, det synes som om Menneskene havde sammenhobet sig her paa denne Sandtunge ganske saaledes, som den rene Natur vilde det, og medførte det. Og hvilke Mennesker, hvilken Blanding af de meest ulige, for en Europæers Øine saa fremmede Folkeslag, Her en Tyrk i sin vide Klædning og med sin gravtætiske Holdning; der en Jøde, skjøn som Joseph eller hyklerisk som Caphas; paa den ene Side den blødagtige Armenier, paa den anden Beduineren med sit vilde Blik, malerisk indhyllet i sit lange hvide Gevandt og ridende paa en Dromedar; Araberens vide Kittel i Contrast med Europæerens Frakke, Jbrahims Soldaters røde Uniform ved Siden af vore Matrosers blaae Trøier; her en af Guld stivnet høi Officier, som har Slaver med Fakler foransig, der, en Gruppe af beslørede Qvinder og nogne Børn, der fremvise Billedet paa den høieste Grad af Elendighed. Og denne Blanding vandrende paa ujevne Gader, næppe omgivet af fuldførte Huse, med en Travlhed, en Virvar og forskjellige Sprogs Surren. At finde Lighed mellem en saadan Stad og vore Stæder, var som at søge den mellem Neapel og den thebaiske Ørk. Saadan er Alexandrien i sin Hurlumhens fulde Virkelighed, og i det ophøiede og burleske Fremmede ved Anskuelsen. Dertil maa man endnu tænke sig, at vi saae Alt dette ved Nattens Frembrud, ligesom gjennem et phantasmagorisk Prisma! mid. Vintersang. Efter det Tydske. opaa saaog Og for Din Vinter takke vi Du, vores Gud og Fader, Dig Ei blot for Livets Blomstertid, Og for Naturens Hvile blid. J Sølverfarvet, hvid Gevand Er Bjerge, Høie, Dal og Land Bedækked nu af Jis og Snee, Og Solens Straaler mildere. Nu Jorden pleier moderlig Nedlagde Sæd, som blidelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
J Høsten paa Dit Skaberbud, Skal folde Dine Gaver ud. Dog stille, hemmelighedsfuld Du virker i Naturen huld, Saa planter i det spæde Bryst En Moder Dydens Haab og Lyst Saa gjør - hvad Andre glæde kan En god, beskeden Dannemand: Gud Herren naadig til ham seer Ad Verdens tomme Roes han leer. Thi vel han veed ei Verdens Roes Vi som vor Løn opsøge os; Og ikkun Herrens Velbehag, Han agter for den bedste Sag. Dog vore skal vel Dydens Sæd, Omhegnt af Herrens stille Fred; Til rige Høst i Livets Tid, Men rigere i Evighed. See, Himmelkloders Guddomspragt Forkynde klart Din store Magt; Og Olding under Vintersnee Dit Aasyn haaber snart at see. Hor: Vinterstormen lyder her, Saa frygtelig - Du er os nær Thi Han Din Tjener er, o Gud Udfarer paa Dit Almagtsbud. Dog glæder Du os, Fader mild J Vinterkuld ved Arnens Jld Gid at vi da ei glemme maae De Arme, som i Kulde gaae. Som haardt maae lide Kulde, Nød, Og savne maae nødtørftigt Brød, Som Sygdom bandt til usle Hjem, Oplad Du Hjerterne for dem, De ogsaa Dine Børn jo er. Og Du som Fader har dem kjær, Hvor Mangen af Din Godhed nød Og dog, o Gud! Dit Bud ei lød: Som Din Natur, snart stræng, snart blid, Vi ogsaa har vor Hviletid. Og efter føie Dages Tal, Vi for Dit Aasyn stædes skal. Og vækked op af Dødens Baand I Herlighedens Klædebon, Vi prise skal Dig Fader, hist, Og vor Forløser Jesu Christ! Der vexler Vinter ei med Vaar Som een Dag svinder tusind Aar Du der os giver Fryd og Fred Unævnelig i EvigheC. Mülertz.