Ribe Stifts Adresseaviser, 1820-10-31
Sildesiskeriet i Fiorden har i den sidste Tid givet ret godt Udbytte. Noget om Jndbildningskraften (Ondsendt, Phantasia, Jndbildning, er en Sielevne som giør Fornuften til sin Slave men lader sig derimod beherske af Ønsket og Villien; den danner sig saavel behagelige som ubehagelige billeder, den giør sig Forestillinger og Ting, dem Øiet aldrig saae og Øret aldrig hørte. Det er Jndbildningen som hielper Kunstneren til at give sit Arbeide et skiønnere og for Øiet meere fortryllende Udseende. Jndvildningen har sat mangen en ung Herre Briller paa Næsen og klipper Skulderstykket af mangen en smuk Dames Kiole Det er Jndbildningen, som lader Digteren male Smaaeting som store, betydningsfulde og henrivende, og at forestille os det Langtfraværende som Nærværende. Hvad var det andet end Jndbildningen, der tilskondte den bekiendte Peder Paars til at seile til Aars, for at omfavne sin fortryllende Dorothea? Hvad andet end Jndbildningen, som forstørrede ham alle de Vanheld og Ulykker, der, ved hans uhældige Skibbrud paa Anholdt, i Hobetal styrtede ind paa ham, J Jndbildningen kunne Nationer tilintetgiøres, gamle Troner omstortes og nye opreises. Jndbildningen er mægtig nok til at omskabe den hele Jord til, det den ikke er, enten et Himmerig eller et Helvede. Men det vilde blive, ikke blot for vidtløftigt, men endog trættende, at tale om alt det, Jndbildningen formaaer at udrette: her vil jeg indskrænke mig til en eneste Gienstand, hvor Jndbildningen i vore Dage spiller en meget betydelig Rolle, og det er: Pengevæsenet, hvorover der skriges og skraales forskrækkeligt, og det ligefra Hovedstaden ned til Skagen, og jeg vover at sige: at det er Jndbildningen, som foraarsager dette kiedsommelige Skrigerie. Nu vil det komme an paa om jeg kan bevise det. Dengang da Handel og Søefart havde naaet en betydelig Høide her i Landet og Frugterne af samme udbredte sig iblandt alle Klasser af Nationer da opstode ved den Leilighed flere og flere Handlende, hvis første Bestræbelser fornemmelig gik ud paa at skaffe sig Anseelse og det man, i Almindelighed kalder Kredit, og, for at opnaae dette, indbildte man sig: at det var nødvendigt at giøre Opsigt: Jndbildningen tvang dem nu derfor til at flytte fra de tilvante smaae og til Tarveligheden passende Værelser, ind i store Palladser; Disse maatte dekoreres med nye og prægtige Møbler, med smagfulde og kostbare Malerier, kort: alt hvad som hører til den udvortes Glands ved store Giæstebude, maatte anskaffes, hertil hentede man fra Udlandet alt det, som Jndbildningen kunde udfinde kostbart, skiønt og pragtfuldt. Ved Gjæstebudene belæssede man Bordene med alt det, der kunde tænkes glimrende for Hiet og kildrende for Ganen; man lod sig ikke nøie med Landets Retter, tillavede at Landets Børn, heller ikke var et Slags Viin tilstrækkelig, man indbildte sig: at fremrede Kokke lavede bedre Mad, Jndbildningen fik os til at troe, at der til 12 a 16 Retter behøvedes i det mindste 5 Sorter Vine, ja det gik endog saavidt, at man indbildte sig: at en Poster, førkreven directe fra Frankerig, var nødvendig, for at vise Smeens Fuldkommenhed. Familieforbindelser, indbildte Nødvendighed og manafoldige andre Bihensigter indbyde Folk af forskillige Klasser til saadanne Giæstebuder, enhver af de Jndbudne blet det af Jndbildningen paalagt at giøre Eiengield, og hertil maatte de fleste gribe sig an over deres Evne, fordi Jndbildningen uaflideligen hviskede dem i Øret: Velanstændigheden befaler det. Dette Gøglerie greb om sig, og, inden man vidste et Oro deraf, havde det forplantet sig til den simpleste Klasse af Borgersamfundet, den ene kappedes med den anden om at vise sig; man maatte være med overalt, om Sommeren paa Skov= og Lysiturer, om Finte ren paa Komoedier, Concerter, Baller, Maskerader og alt det som Opfindsomheden tilveiebragte for at dræbe Tiden ligeindti det, som Udlandet underrettet om Nationens Skrøbelighed, overøle os med at bestue, ikke blot i Dyrehaugen, men endog paa Beskroro, hvorved man tilsidsatte eller forsømte, ikke blot de huuslige men meget ofte ogsaa Embedspligterne, og hvorfor, fordi Jndbedningen forestere os alt dette som en Nødvendighed, thi derved kunde man vise sig i de store Selskaber, man kunde riadre med og ofte indbilde andre, at man besad Smag og Kundskaber til at bedømme, recensere, kritisere o. s. v. Men ikke nok hermed. Jndbiidningen gik endnu videre den paalagde os som en Nødvendighed: en idelig Afverling og Forandring i Klædedragten, især for det andet Kiøn, hertil krævedes: ikke blot en stor men en kostbar Garderobe, ia, der var endogsaa nogle som gik saavidt i deres Daarskaber, at de lode Klæderne sye enten i Hamborg, London eller Paris. Saalænge nu Handel og Søefart storerede da gik alt saadant ubemærket af, men Standsningen heri har gjort en betydelig Forskiel. Dengang brugtes Overskuddet fra Handelen, nu derimod maae den erene Skilling spadsere ud for at tilveiebringe al den Pragt og Overdaadighed, som Jndbildningen har gjort nødvendig Ved den ere vi henrevne fra Nøisomhedens og Tarvelighedens glade og roelige Boeliger til Øppighedens, Forfængelighedens og PoFelhedens, med gyselig Nedstyrtning, truende Holvinger. Anstille blot en lille Sammenligning imellem Fortiden og Nutiden, Den gang fandte man Jngen andre end Konger og Dronninger prydede med Fløiel, Purpur og Diamanter, nu derimodemøder man afte hvert andet Skridten simpel Borger=Kone i sin Fløiels Pelts og behængt med Juveler, Standser og spørger: hvad er Skyld i alt hette, og Svaret vil upaatvivlelig blive Jndbildningen Jndbildningen er altsaa Aarsag i, at den sidste Skilling maae spadsere ud af Landet til disse indbildte Nødvendigheders Anskaffelse. Handelsperloden er forbi, Handelen er, i Sammenligning med Fortiden, saa at sige død, men Øppighedsaanden vedbliver og et endnu gandske lyslevende, og saalænge den er i Live, da kræve den Penge til sin Underholdning, og nødvendigviis maa disse derved dagligen formindskes og aftage. Jndbildningen skabte Øppigheden, Øppigheden formindsker Pengemassen, Formindskelsen hera frembringer det kiedsommelige Skrigerie, hvortil Jndbildningen er og bliver den oprindelige Aarsag. Mine kjære Landsmænd og Landsmændinder, bestræber eder dog ret alvorlig for at bekiæmpe og overvinde dette fæle, dette dræbende Udyr: Lurus og Overdaadigheds Jndbiidningen, og vi skulle derved befinde os langt roeligere, langt lykkeligere og langt giø dere, end de fordums Erobrere af Asien! Dadlesyge og Misundelse og alt det afskyelige, ligeindtil Opveroe og Bedragerie, som Yppigheden, Jndbildningens Datter, medfører, skal forsvinde af vort Samfund; hverken Stolthed eller Forfængelighed eller udvortes Glands, eller indbildte Fortrin skal forstvere Glæden i vore tarvelige Familiekredse, eller afstedkomme Misforunielse, Had, Misundelse, Efterstræbelse indertrykkelse og alt det, der kan sønderrive Borgersamfundets kiærlige og bellige Baand. (Kbhs. Skilderie.)