JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Af en tilforladelig Skrivelse fra West Chester i Provinzen Nye=Nork, den 10de Nov. Saasnart den sidste Division Hessiske Tropper var ankom men, fortsatte General Howe sine Operationer. Omtrænt 20000 Mand bleve indskibede og efter en besværlig Passage giennem Hell Gate (Helvedes Porte), hvor Provincialerne havde ladet nedsynke et Skib, landede den 23, 24de og 25de Oct. ved Nye=Rochelle. Det blev befundet umueligt, ved en formelig Attaque at forcere Provincialernes Linier, i Kingsbringe; hvorfor General Howe tog den Beslutning, at foretage denne Maneuvre, for at angribe Armeen i Flanken. Men Washington havde ved 3 Deserteurer faaet Efterretning derom. General Putnam besatte strax med 1200 Mand nye Engelske Tropper en nye Skandse, kaldet Washington, tæt ved Kingsbringe, i den Hensigt, derved at holde et stærkt Corps Kongelige Tropper beskæftiget, da Washington imidlertid forandrede sin Disposition og giorde Anstalt til, at trække sig bort med Armeen. General Howe lod Lord Percy og General Kniphausen blive tilbage med 6000 Mand, for at beleire Putnam i Fortet Washing, ton. Vi have erfaret, at denne, da han er bleven opfordret, har svaret: Han ville forsvare sig til det yderste. Man har i Sinde at bombardere Fortet. - Da vi lande de ved Nye=Rochelle, fandt vi Kirken opfyldt med Salt. Vore Tropper avancerede til West=Chester, hvor vi erobred General Lees Bagage. - Den 26de ejusd. gjorde Genral Howe en Disposition til at angribe Washington; meda der faldt en stærk Regn og Soldaterne havde været 8 T. mer i Vaaben, blev saadant udsat. Regnen forskaffede Wahington Leylighed til at faae alle sine Feldtstykker bragte bor hvilket han og iverksatte, og den 27de om Morgenen saa vi, at hvad som Dagen forhen havde været hans Flankvar nu bleven hans Arriergarde, som stod meget fordeelatig posteret paa Høyene af den Vestlige Side mod Whitplains, og at Armeens store Corps defilerede langt borte mo Hudsons Floden. Det Corps paa Høyene blev commanderet af Washingtons Adjutant Hr. Misslin. Dagen derpaa i den 28de gav General Howe Ordre, at angribe denne Post Fienderne modtoge os bedre, end de i nogen Americansk Ege hidindtil havde gjort. Det heder, at Mifflin er den eeneste i Officeer, som Washington kan forlade sig paa. Vist er det at disse Folk meget vel have opnaaet deres Hensigt, nemli at forskaffe Washington Tiid til, at trække sig bort med Armeen. Vort avancerte Partie blev drevet tilbage med Foliis. Men General Howe sendte et stærkere Detachemensaa at Mifflin endelig blev nødt til at rykke tilbage, da Wahington allerede var saa langt borte, at vi ikke meere kund indhendte ham. Det giør mig omt, at jeg maae sige, at vi saae os bedragne i vor Forhaabning; thi vi ventede en Hoved=Trefning, og derudi reent at ødelegge Provinalerne, eller i det mindste at adsprede dem, men Washinton gaaer til Verks med stor Forsigtighed og Overlæg.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Constantinopel, den 8de Nov. De ubehagelige Efterretninger, som her uophørlig indløbe om de Persers idelige Fremrykkelse i vore Asiatiske Land, foraarsage en Divan efter den anden. J hvor hemmelige saavel benævnte Efterretninger, som Folkes Dom derover, end blive holdte, saa lader den meenige Mand sig dog ikke betage den Mistanke, at det overalt seer slet ud med os De ere derfore meget utaalmodige og true bestandig med Oprør og Ødeleggelse. J sær ere de derover meget opbragte. at Russerne have flere Skibe paa det sorte Hav, end Tyrkerne, hvilket efter deres Jndbildning er den største Beskiæmmelse, som nogensinde kan vederfares den stolte Port.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Speier, den 28de Dec. J Morges tillig Kl. 3 fornam vi et Jordskjælv. Man fandt stærke Bevægelser med Bulder imellem ved Dørre og Porter, samt ved Skabe i Kamrene. Dog gik, Gu være lovet, alting i en Tiid af 2 Minuter, uden Skad forbie.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Manheim, den 29de Dec. J Gaar Morges Kl. 3 1/2, ere her 2 befrygtelige Jor skiælve fornumne, paa nogle Stæder meer, paa andre min dre hæftig og mange Mennesker ere derved blevne opvakte at deres Søvn: Jordens Rystning var saa stærk, at liggende Sager ere paa mange Stæder fløttede af deres Sted og lydende Jnstrumenter bragte til at give Lyd og Klang. J øvrigt var Himlen klar, Veyret koldt, og meget stille Luft da det Churfyrstel. Astronomiske Observatorium ere derved ligende Omstændigheder blevne bemærkede. Begyndelsen, Rystningen lod sig høre som et svag Canonskud, der kunde ere omtrænt en Miil borte. Ved en i selv samme Øyeblik Agende Bevægelse, fornam man i de øverste Deele i Obseratorium en larmende Raslen, som naar man støder noget m. Et andet derpaa følgende Knal var svagere end det ørste, men den dermed foreenede Rystning meget stærkere. den virkelige Tiid var Kl. 3. 15 Minuter, og vedvarede 1 til 15 Secunder. Det gik, saavidt man kunde mærke, saa Nordvest mod Sydost, følgelig kan det maaskee være formmet i Uetrecht, Gülich, Coblens, Maynz &c. og opaUlm, i Tyrol og Venedig. De 2 Hovedstød skeete fra den af og opad. Dunstkredsen viiste og den Gang ingen Forbud eller Tegn til Jordskjælv. Barometeret stod 27 Toner 6 1/2 Linie høyt. Det Reaumurske Thermometer stod 2 Linie over Frysepunkten inden fra, og uden fra 3 1/4 Linie under Frysepunkten. Den Magnetnaal, som er en Foed ling, viiste heller ikke medens Jordskjælvet varede, nogen underlig Afvigelse. Man fandt samme paa den 19de Grad 18 Minuter mod Vesten. Jordskjælvet fulgte 39 Minuer, efterat Maanen var gaaet igiennem vor MiddagsskredsLissabon, den 9de Dec.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Hs. Majests., Kongens Tilstand, er, efter al Anseende, ske slettere, end den for nogle Dage siden var. Hs. Mast. spiser og sover temmelig vel. Jmidlertid bliver Slag goden i de selvsamme slette Omstændigheder, og Hs. Tale er endnu ligesaa utydelig, som ved første Anfald af samme.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Jblandt andet have Lægerne foranstaltet en Fontenel, hvoraf man venter en god Følge. Som man forsikrer, skal Hr. Horta, som med sidste Paqvetbaad afgik herfra til Engeland, afløse Hr. Cunha, som Kongel. Gesandt ved General=Staterne.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Af en Officeers Skrivelse i General Howes Armee, af 11te November. Vi ere alle blevne meget bedragne i vort Haab, da vi ikke have kundet bringe General Washington til nogen Action Vor General havde indrettet sine Sager og sin Plan efter at omringe ham. Lord Percy skulde gaae hen op paa Hudson=Floden, og General Clinton rykke frem over West=Chester, og, naar de vare forenede i Ryggen af General Was hingtons Armee, saa skulde de der anfalde samme, medens General Howe gjorte det samme foran i Fronten. Men til al Ulykke fandt vi Farten paa benævnte Flod gandske tilsperret, ved Skibe, som ved Jndgangen vare nedsænkte. Altsaa kunde Planen kun for det halve udføres, hvorom og saa Washington fik Efterretning; thi da vi fra West Chestevare paa Anmarchen, gik han med sin Armee og lette Artillerie derfra. Et Detaschement bedækkede hans Eftertrop, logholdt sig brav. Noget oven for Vest-Chefter fandt vore For et Fad Viin, som var addresseret til General Lee, og 195de Rom. Paa disse Fade bleve Bunden strax indslagne, at vores Folk ikke skulde drikke sig drukne. De fra Val det syntes herudover at giøre en Opstand og vare ikke at bringe til at marchere videre frem. Da General Washington, havde taget sin Vey til Biergene, saa beredte vi os paa at gaae igien tilbage. Fortet Jndependentz er, som jeg fornemmer, indtaget med stormende Haand, og derved ere omtrent 17 af vore Folk dræbte.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Bastia, den 13de Dec. Efter Nationens Begiering, haver Hs. Allerchristlige Majest. tilladt, at der paa Øen Corfica ere blevne oprettede 4 Collegier til Ungdommens Underviisning. Hs. Majest. haver dertil ladet anvise Jndkomsterne af de forrige Jesuiter Godser. Men da de ikke vare tilstrækkelige nok, siden den heele Omkostning beløber sig til 20000 Franker, saa har Kongen selv skiænket det, som fattedes. De 4 Collegier ere oprettede i Bastia, Ajaccio, Cervione, og Calvi, og allerede i saadan Tilstand, at deres høytidelige Aabning skeete den 3die Nov. Lærerne for Ungdommen ere deels Corser, deels Fransoser, som ere udsøgte med megen Prøve, og blevne satte i disse Collegier.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Warschau, den 1ste Jan. Alting gaaer nu igien herfra til Dubno og Lemberg ud paa Contrakt. Alle Vexeler og Forskrivninger maae denne Gang skee paa stemplet Papier, og derfor er der ogsaa fra Cron=Skatte=Commissionen afsendt en stor Mængde af saadant Papier til Dubno. J Morges tilig Kl. 7 skiød man Nye=Aar ind med 100 Kanonskud. Hoffet lod sig see i Gala, og Hs. Majest., Kongen behagede at modtage Lykønskninger, og bievaanede der Gudstienesten i Collegiat=Kirken.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Her gaaer det Rygte, at Græv Revnski vil endnu engang duellere med General Koslovski, og han skal ogsaa allerede have fordret ham ud.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Corsøer, den 13de Januarii. Uagtet indfaldende Tøyveir er dog endnu saavel i Havnen, som omkring i Beltet, i sær i Havbugterne endeel Driv Jis, hvorved Transporten noget hindres. - Udgaaet den 11te huj. Proviant Skriver Berg, Styrmand Jensen, og Skipper Haug til Holsteen. Jndkommen den 11te hul. Agende Post Bramslew med 3 Læs.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Helsingøer, den 17de Jan. Den Danske Fregat, som den 10de huj. med Jisen blev uddrevet, var ikke Capit. Casten Hansen, men Capit. Kruger af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, men den 13de huj. ankom i Sundet tilbage fra Kiøbenhavn Capit. Casten Hansen, som for 14 Dage siden var afseylet til Kiøbenhavn, og den 15de huj. gik til Seyls til St. Croix med god Vind af S. O., som siden har vedholdt. Den 16de huj. passerede gjennem Sundet 2 Engelske Skibe fra Landscrone, som for 14 Dage siden afseilede derhen, for der at overvintre, men fortsatte nu Coursen hiem med S. O. Vind. Vi have paa nogle Dage havt stærk Tøe og mildt Veyr, saa at Sundet og Havnen er gandske frie for Jis, og langs med Landet er ey heller ringeste Jis.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Kiøbenhavn, den 17de Januarii. Den 30te Dec. 1776 er Renteskriveren for det Islandske Finmarkske og Færøeske Contoir ved det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer Hans Christian Hilmand allernaadigst beskikket til at være virkelig Kammer=Raad. Den 2den Jan. 1777 haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bestilt Oberste Francois d'Aubert til Commandeur ved det Kongel. Artillerie=Corps; Ligesaa er Major Hans Friderich von Bøyesen bestilt til virkelig Oberst=Lieutenant, og Capitain Carl Frederich von Bielefeld benaadet med et Compagnie ved bemelte Artillerie=Corps; Saa er og Krigs=Commissaire Jens Henrich Brodtkorb benaadet med Ober=KrigsCommissairs Caracter.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Hs. Majestæt har allernaadigst skiænket det nyttige Selskab i Bergen 11 Hæfter af Flora Danica, med dertil hørende Nomenclatore Botanico &c.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Af det Kongel. Collegio Medico blive for Aaret 1777 følgende Priis=Opgaver til Besvarelse forelagde dem i de Danske Stater, som ere kyndige og erfarne i Medicinen. 1) Er det virkelig saa, at de spasmodiske og convulsiviske Sygdomme, i de sidste 10 til 20 Aar jævnligere forekomme, end forhen Hvad er da Aarsagen til den almindelige Udbredelse af disse Sygdomme, og ved hvilke Midler lade de sig best afhielpe? 2) Hvorfore møder i vore Tiders medicinske Praxi saa jævnlige Forraadnelses Febre, som tilforn ere holdte for meere sieldne? Hvad er Forskiællen paa Forraadnelses og andre hidsige Febre, og hvilken er den beste Maade til at behandle og hielpe samme, Prisen for den beste Besvarelse paa hver af disse Opgaver er 50 Rdlr. dansk. Forfatterne kan efter Behag skiule deres Navn under en Devise. Afhandlingerne maae være forfattede i det latinske, danske og tydske Sprog, og inden October Maaneds Begyndelse indsendes til Collegii Medici Secretair, Archiater Jensenius. J Begyndelsen, af Aaret 1778 blive begge Priserne tildeelte de beste indleverede Afhandlinger. Carl Jensenius.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Ved Tal=Lotteriets 127 Trækning i Altona udkom No. 66, 70, 55, 21, 90.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Ved Tal=Lotteriets 149 Trækning i Kiøbenhavn udkom No. 9, 52, 58, 10, 50.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Udi Kirke=Aaret 1776 ere i Tronhiems Stift copulere de 1343 Par, fødde 2414 Drenge, 2342 Piger, tilsammen 4756, døde af Mandkiøn 1907, af Qvindekiøn 1870, i alt 3777, ere altsaa 979 flere fødde end døde. Jblant de Døde have 10 opnaaet en Alder af 100 Aar og derover. Ved Døden ere afgangne. J Aalborg Stift den 2den Januarii Hr. Jacob Holm, Sognepræst for Jerslef og VesterBrøndersleff, 79 Aar. J Aalborg den 6te huj. Mad. Catharina Margaretha Sternberg, Kiøbmand Wulfs Enke, 84 Aar. J Riber Stift den 26de Decbr. Hr. Damianus Knudsen, Sognepræst til Felding og Tviis Meenigheder.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
J Wiborg Stift den 11te Nov. Hr. Christen Holst, Sognepræst til Oddinse og Otting. J Randers den 17de Dec. Sr. Cordt Mortensen, Kiøbmand og Kønrøgs Fabriqveur, 57 Aar. J Wiborg den 19de Dec. Hr. Søren Lauritzer, Haaslund, Kiøbmand, 56 Aar. J Odense den 4de Jan. Frøken Mette Marie Rosenkrantz, 57 Aar. Michel Michelsen Hanskemager, 66 Aar. J Helsingøer den 10de hujus afg. Tobakspinder Peder Jørgensens Enke, Mette Peder Jørgens Dotter, 77 Aar. Stads Adjutant Sr. Gerners Stif=Søn Johannes Glasser, 15 Aar. Her i Staden, den 11te huj. Jfr. Cecilia Catharina Ravn, 22 Aar. Den 12te hujus Vertshuusholder Lorenz Svendsen, 59 Aar. Mad. Theodora Magnus Dotter, Jslandsk Kiøbmand H. Alstrups Kiæreste, 36 Aar. Den 15de huj. Hr. Friderich Conrad Grashoff, 73 Aar. Christian Hørring, Bud ved Brygger Lauget, 62 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Vexel Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 3 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 16 1/2 PC. Altona Bco. 14 Dages Sigt a 24 m. Hamborg Bco. 14 Dages Sigt a 24 m. C.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning for de Herrer Jnterressentere udi det privat L. Liv Rente Societet meldes, at Policerne for deres anmeldte Portioner kan ventes udfærdigede sidst i Febr. Maaned næstkommende, og da afhentes hos Selskabets Bogholder Hr. Stephansen, boende i Badstuestræde No. 76. Kiøbenhavn, den 10de Jan. 1777. Bruun. Krebs. Hvass.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
En nye og vel indrettet Tal Lotteries Lomme=Bog, som ikke allenE. viser de Tal, som fra Lottoets Begyndelse af ere udkomne paa alle tre Stæder i de Kongel. Danske Lande, hvor samme blive trukket, men endog viser Træknings Dagene for Aaret 1777, mk. trende vel indrettede Register=Tabeller, som viser hvor ofte og hvad Trækning et hvert Tal er udkommet, samt trende besynder. ge, paa en artig Maade indrettede Tabeller, hvoraf man kan se hvor mange Amber og Terner der er i et hvert Tal fra Enerne til Nullerne ere udkomne, den er at bekomme hos Mad. Godiche boende paa Gammel Torv Nr. 141, og koster indbunden 7 Stil Den christelige Troes hellige Lærdomme, til Overbeviisning og Opbyggelse foredragne i offentlige gudelige Taler, at Dr. Nicolay Edinger Balle, Kongelig Dansk Hofpræst og Professessor, Første Bind. Denne Deel bestaaer af 50 Ark i stor 800, og sælges paa Trykp. for 8 Mk. hos Boghandler Gyldendal, boende, Silkegaden No. 66, samt tillige subscriberes paa de følgende Dele, da Subscribenternes Navne skal blive indførte i det ande Bind. Samme Sted bekommes ogsaa Doct. Johan ChristiaSchønheyders, Sognepræst til Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn, anden Aargang af Høymesse=Prædikener, holdne i Aaret 1776 for 1 Rdlr. Ligeledes sælges ogsaa til Gratist=Skolens Besteren Prædiken, holden i Christiansborg Slotskirke sidstafvigte 23 Sen dag efter Trinitatis, af Doct. N. C. Balle, forestillende: Christi Lærers herlige Indstydelse paa det Borgerlige Livs Sk. kerhed og Velfærd; indheftet for 10 s.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Mandagen den 3die Februar. og følgende Dage bliver, Stervboets Gaard paa Nye Torv Nr. 134., Kl. 9 om Formiddaggen, ved offentlig Auction bortsolgt sal Hr. Etats=Raad og Geheime=Archivarii Langebeks Bibliothek, bestaaende af en stor Samling vare trykte og utrykte Bøger i alle Videnskaber, dog meest tilden nordiske Historie og Litterature, Land=Carter, Prospecter og Protraiter med videre; Betalingen erlægges strax, eller naar forlanges, til Lotto Advocat Damkiær, og ere Catalogi at bekomme paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
NB. Det maatte behage alle udenlandske Liebhavere at forsyn dem med en Dansk Borger til Commissionair, som paa deres Vegne kan indestaae for Betalingen. NB. Paa Marieboe Ladegaard i Lolland kan under Haanden, faaes til Kiøbs 60 gode Hollænderie-Koer og 2 Tvie, samt endeel ungt Qvæg, item Heste, Faar og Sviin, som alt kan blive ved Gaarden, og föder indtil 1ste May 177.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Paa de respective Arvingers, efter Hans Excellence Hr. General Grave Wedel Jarlsberg, Vegne bekiendtgiøres herved, at Sønderskou Hovedgaard med underliggende Bøndergods og Tiender i Riberhuus Amt, under Haanden er at faae til Kiøbs; Gaarden haver frie Hovedgaards Taxt Ager og Eng 23 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr., Sviins Olden 7 Skpr. 13 Fdkr., Bøndergodsets Hartkorn er Ager og Eng 231 Tdr. Skpr. 1 og en fierdendeel Alb., Folding Sogns Konge Korn og Qvæg Tiende 9 Tdr. 5 Skpr., samme Sogns Kirke Tiende 9 Tdr. 15 Skpr., Feuling Sogns Kirkens Anpart Korn og Qvæg Tiende 36 Tdr., til begge Sogner er det Tiende pligtige Hartkorn, om trent 230 Tdr., og til den sidste Kirke er Jur. Patr. & Vocandi. Til Gaarden kan aarlig saaes over 60 Tdr. Rug, 45 Tdr. Boghvede, 50 Tdr. Havre, avles aarlig 300 gode Læs Høe, kan for res og græsses 100 Stkr. Kreaturer, foruden 12 a 16 Hæste og en stor Deel Faar og Sviin; Marken er af vidtløftig Strækning, og kan med Tiden formeres meget baade med Ager og Eng; en stor Deel deraf er ogsaa allerede indhegnet i Kobler; Gaarden som ligger smuk og plaisant, næsten omgiven med Skov og nær ved Konge=Aaen, er i forrige Aar for det meste sat i særdeles god Stand, og vel indrettet til Beboelse for et Herskab. Hoved Bygningen er stor og vidtløftig, 2 Etager, og altsammen tilligemed Ladegaarden, af Grundmuur. Kirkerne er ogsaa i god Stand og behøver i lang Tid ingen Reparation, ligedes er Møllen, som er matriculeret under Gaardens Taxt, og for nærværende Tid dertil bruges, i complet Stand og fordeelagtig, da den bestandig maler med tvende Qværner og haver god Søgning. Godset kan svare hvad det bør uden Restancer, og vel i Stand til at forrette deres pligtige Hoverie, og overalt i god Stand paa Bygning. Jordebogens Jndtægter eller den aarlige Landgilde bedrager Penge 434 Rdlr. 4 Mk. 9 Sk., Rug 50 Tdr., Byg 31 Tdr. 4 Skpr., Havre 6 Tdr. 2 Skpr. og Smør 33 Lpd. Til Gaarden er Overflødighed af Skov meest Eeg og Bøg. Fiskeriet og Jagten er anseelig. Gaarden kan tiltrædes 1ste Mai 1777. De Lysthavende vilde behage at mælde sig her paa Gaarden, hvor Jordebogen findes til Eftersyn og om Kiøbet kan handles. J Mangel af Kiøbere er Gaarden at faae til Forpagning paa meget fordeelagtige Conditioner, hvorom ligeledes kan handles her paa Gaarden. End videre averteres: at Martii Maaned bliver holdet offentlig Auction over Gaardens Besætning, bestaaende af omtrent 30 Stkr. gode Heste, hvoriblant et anseelig Spand, hvidbarkede med sort Man og Hale 8 Stkr. 60 Stkr. gode Køer foruden endeel unge Kreaturer, og en stor Deel Faar og Sviin af beste Slags; ligeledes over alle Stervboets Løsøre, som er anseelig og mangfoldige Sorter; Dagen til Auctionen bliver ellers nærmere i Aviserne bekiendtgjort. Sønderskov, den 3die Januar. 1777. M. Müller, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
NB. Mandagen den 3die Februar förstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver efter S. T. Hr. Etats Raad Schinkels Foranstaltning paa Constantinsborg ved Aarhuus, holdet ofsentlig Auction saa vel over nogle tet omkring og ved Gaarden beliggende Fyendoms Steder og Eenemærker, som Skovsparter, bestaaende at anseelige Eege- og Böge-Træer til Gavnings Brug, ned Under Skov, saasom behuset og Bispe-Skoven, begge Ste er vel bebygte og foruden tilhörende gode Eiendomme, hvorpaa kan holdes en anseelig Besætning, ligger meget fornøyelig med Skoven rundt omkring, har ogsaa god Torvegryst, Græsning, Jagt og Fiskerie. Ingerslef Skovhuus med den saa kaldte Ting Skov befindes i beste Floer og Crode med ranke og prægtige Eege-Træer, og endelig det saa kaldte StautrupSkov med tilliggende Mark og Fyendom, indgrændsende til Constantinsborg Hovedgaards Mark, men udvendig med Steengjærde indhegnet, derudi findes baade Eeg og Bög af fuldkommen Størrelse og betydelige Korn Marker med Jagt og andre Herligheder. Bemelte 3die Febr. og fölgende Dage bliver dernæst videre auctioneret og bortsolgt en stor Deel paa Constantinsborg befindende Effecter og Løsøre af Sölv Tin, Kobber, Messing, Malm, Porcelain, Glas og Steentøy, Jernfang, Kakkelovne, Træboeskab af alle Slags, Speyle, Skabe, Schatoller, Borde og Stoele, Senge- og Linklæder, Carosse, Schaise, Cariol og andre Vogne, Messing bellagen, Hestetøy til 14ten Heste, nogle Vogn=Hopper, Køer og Faar, med adskilligt mere som alt sælges paa billige Conditioner. Aarhuus, den 10de Januar. 1777.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Paa Hr. Herredsfoged Holmers og egne Vegne A. Gieding.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Da Sogne=Præsten for Rye og Sonnerup Meenigheder i Woldborg Herred, Hr. Matthias Hamborg Aagesen, er død, saa advares herved de Creditorer, som Loven befaler, at Dødsfald Sal anmældes for, at de, med deres Fordringer, beviist til Antagelse af Skifte Retten, indfinde sig i Stervboet den Tid, Hans Majests. Lov befaler, hver efter sin Afstand og Fraliggende fra Rye Præstegaard; og da Boet strax efter Dødsfaldet er taget under Forsegling, saa er 30te Dagen til Boets Aabning Mandagen den 27de Januar. 1777.; tillige ombedes Debitorer, som skylde til Stervboet, at ville betimelig indfinde sig med deres Gield, for at svare de Omkostninger og Uleyligheder, som anden Jndvarsel fører med sig. Onsted, den 29de Decbr. 1776. Møllestow, Provst i Woldborg Herred.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Den civile Skifte Ret i Aarhuus indkalder hermed 3de gange Creditorerne og alle, som have noget at fordre eller paastaae udi følgende fattige Stervboer, nemlig: 1) Tømmermester Hans Christophersen Arvs, 2) Avlsmand Peder Jespersen Kaarsbergs, 3) forrige Farver Michel Hornbech og Hustrues alle i Aarhuus, saadant deres Krav forinden 6 og 12 Ugers Forløb fra sidste Publications Tid for os at anmælde og legitimere, da enhver efter Stervboernes Tilstand skal skee Ret. Skifte=Retten paa Aarhuus Raadstue, den 10de Januar. 1777. F. C. Gleerup. C. Thrane.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Det bliver herved bekiendtgjort, at Tirsdagen den 21de Januar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, lader Creditor, efter foregaaende Dom og Udlægs Forretning, den undvigte Niels Gad i Slangerup, hans forhen tilhørende Gaard, med tilliggende Frugt=Haver, Jord og Enge i Byens Marker, stille til offentlig Auction; og som ey flere Auctioner, derpaa for det første er betænkt, saa ville de Lysthavende sig til ermelte Tid indfinde; Conditionerne ved Kiøbet bliver paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgjort. Slangerup, den 27de Decbr. 1776. F. C. Nørager.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
NB. Mathias Balm, Slagter, som nogen Tid her i Byen, haver boet, men med Kone og Børn hemmelig bortreyst, bliver herved paa nu brugelig Maade efterlyst og advaret, inden 3 Uger fra Dato hos denne Byes Fattiges Jnspecteurer at indfinde sig, for at indfrie og betale det til demisatte Pant for laante Penge, den fattige Christendoms Skole tilhørende, da ellers efter anførte Tids Forløb, bemelte Pant, til Gieldens Betalings Erholdelse, saa vidt tilstrække kan, ved offentlig Auction vorder bortsolgt. Marieboe, den 31te Decbr. 1776.
Berlingske Tidende, 1777-01-17
Til Efterretning for alle Vedkommende bekiendtgjøres herved 3de gange, at Skiftet efter Sr. Morten Widsteds afdøde Hustrue Mad. Cicitia Cathrina Bøye af Ballerup, er berammet at foretages og om mueligt sluttes i Stervboets Huus i bemelte Ballerup Løverdagen den 24de Januar. næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1 Slet, til hvilken Tid de, som derved maatte have noget at erindre ville behage at mælde sig, da Stervboets Formue er taaler anden formelig Proclama at udstædde. Friderichsberg, den 10de Januar. 1777. J. Nørager.