Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Tyskland. Allg. Zeit, indeholder følgende Artikel fra Berlin af 12te Mai. Man forsikkrer, at den franske Regjering har gjort Forestillinger mod det frankfurtske Gebeets Besættelse af preussiske og østerrigske Tropper og forlangt, at det frankfurtskeiSenats Ønsker skulle høres og hine Tropper trækkes tilbage. Dette Forlangende vil imidlertid ikke blive opfyldt, og Frankfurt vil maaskee for Fremtiden stedse beholde en Garnisons af Forbundstropper. Baade her og i Vien skal man i denne Henseende have erklæret sig paa det Tydeligste. Det synes, som om man i Paris ikke vil billige en saa overordentlig Forholdsregel, som Frankfurts militaire Besættelse, med mindre det kunde bevises, at de locale Øvrigheder paa de Stæder, hvor Uordener finde Sted, mangle de nødvendige Midler til Ordenens Haandthævelse, og følgelig først bede om fremmed Hielp, før denne maa ydes. Saaledes betragter man imidlertid ikke Sagen her, da man gaaer udfra den Synspunkt, at Forbundet udgjør et Heelt, og altsaa kan byde over alle Forbundsstaternes materielle Kræfter naar det gielder om at sikkre sammes Existence mod nogen somhelst Angreb. Deraf følger, at der i Tyskland ikke gives andre Tropper end Forbundstropper, og at det er upassende at tale om preussiske og østerrigske Tropper eller om militaire Forholdsregler af denne eller hiin Forbundstat, saa snart disse anvendes til det Heles Bedste. Det skal ogsaa være tilkjendegivet det franske Cabinet, at man under ingen Betingelse inddrømmer nogen fremmed Magt Ret til at udøve Jndflydelse paa Tystlands indre Forhold, og at det maa betragtes som en fjendtlig Adfærd facte d'agre sion) mod hele Forbundet, hvis Forbundsforsamlingens Foranstaltninger fortolkes urigtigen eller der lægges Hindringer i Veien for samme. Man forsikkrer, at der saavel fra vort Hof som det østerrigske er afgaaet Noter til Paris, hvilke vel ikke ere afleverede i Fælledskab, men dog kunne betragtes som fælleds, og paa hvilke Svaret endnu forventes. Naar man betænker, hvorledes Ancona besattes og hvorlidet den pavelige Stats Forestillinger angaaende sammes Rømning ere blevne lændsede, saa tør man formode, at hiin Erklæring vil oplys Cabinettet i Tuillerierne saa tilstrækkelig om Tysklands Forhold, at man kan blive fritaget for vidtløftigere Discussioner. J London, hvor Frankfurts Besættelse ogsaa har gjort stor Opsigt, vil det maaskee falde noget vanskeligere at overtyde Ministeriet om det Forsvarlige i Slige Forholdsregler, thi Lord Palmerston har, som bekjendt, altid været imod Forbundsbeslutningerne fra Juni f. A., ja han har endog i Noter erklæret sig imod samme. Man faaer nu at see, som han ogsaa vil følge Frankrigs Exempel i at protestere imod Frankfurts militaire Besættelse. J saa Fald vil han dog udentvivl udrette ligesaalidet dermed som Hertugen af Broglio. - Der skal fra Forbundets Side være gjort Forslag til paa sammes Bekostning at opføre Caserner i Frankfurt, for at Troppernes Jndkvartering ikke skal falde Jndvaanerne til Byrde. Om dette er sandt, maa være usagt, men at vor og den østerrigske Regjering ville opstille et eget Troppecorps, for i Nødsfald at kunne bruges paa hvilkensomhelst Punkt i Forbundsstaterne, er vist. Det er derfor har ønske, at alle Tyske ville vogte sig for, at den Oppositionslaand, der er uadskillelig fra frie Forfatningers Væsen, ikke skal udarte til en letsindig Partiaand og at de vilde undgaae Alt, hvad der kan styrte det fælleds Fædreland i en uoverseelig Ulykke.