JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-05
Undertegnede er forsynet med et Udvalg af Dreier arbeide i de nu brugelige Facons, saasom: store Pibetøier med indlagte Rør, mindre Ditto, Reiseviber, Tyslinder og Veisalør, store og smaae Hestehaarsrør, Kjærnspidser, Pibehoveder, Spadserstokke, samt forskjellige fine Arbeider af Been og Palmenød. Tillige modtages Parapluier og Parasoller til Betrækning, samt alt andet Dreierarbeide til Reparation. Adelgade sal. Hansen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-05
Ank. Nyb. til Kreibergs Bogh. i Thisted, Udvikling af de christelige Religions=Hovedlærdomme. Af Dr. H. N. Clausen 2den Udgave 15 Mk.; Atten opbyggelige Taler af S. Kirkegaard 18 Mk.; Om Kirketvang ved baptistiske Børns Daab. Af Dr. B. N. Clausen, 2 Mk.; Udkastet til en ny Trykkelov fra Literaturens Side betragtet og fraraadt af Grundtvig 3 Mk.; Fredmanns Epistler og Sange af Bellmann 5 Mk.; Jllustrationer til den evige Jøde 1ste Hefte 2 Mk.; Selskabsvisebog. En Samling af de meest yndede ældre og Selskabssange 40 sk.; Grækerfamilien. Et Digt af O. Fabricius 1 Mk.; Den vidtberømte Baron v. Münckhausens vidunderlige Hændelser, dristige Vovestykker og mærkværdige Fataliteter under hans Ophold i Rusland. Udgivet af J. Christiansen 1 Mk.;
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Nr. 68. Aar 1845. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsavis, og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne Løverdagen den 7de Junii. Reveres, tilles og udgives i Thisted af Joh. G. Land
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Udlandet. Fra Madrid skrives under 20de Mai, hvad der i denne Tid fortrinlig sysselsætter Publikums Opmærksomhed, er Forviklingen af den spanske Regjerings Underhandlinger med Rom. Den bellige Stoel forlanger nemlig de urimeligste Opoffrelser for at meddele Jsabellas Regjering sin Anerkjendelse, alle disse ubillige Fordringer understyttes af Enkedronningen Christine, medens derimod Ministrene med Kraft have modsat sig samme; Følgen, deraf har været i Madrid, at Statspapirerne paa Børsen ere faldne. Hertugen af Rianzares, Christines Gemal) har i en hemmelig Mission været i Paris, og har havt en Samtale med Kongen i Fontainebleau, og er derpaa vendt tilbage til Madrid, det synes i det Hele taget, som om der i Spanien forbereder sig noget Afgiørende, og at en Crisis er atter for Haanden. Hvad der ogsaa i denne Tid har i den politiske Verden vakt megen Opsigt er Don Carlos's Abdication. Aktstykkerne i denne Anledning bestaae i et Brev fra Jnfanten Don Carlos til hans Søn Prindsen af Asturien, dat 18de Mai, hvori han erklærer, at han resignerer paa hans Rettigheder til Thronen, og fra den Dag af, antager Navnet Grev af Molina, desuden medfølger en Abdicationsact af samme Dato, og et Svar fra Prindsen af Asturien, hvori han erklærer at have modtaget de overdragne, Rettigheder, som han bevidner kun at have medtaget til Spaniens Held og Lykke, og endelig følger et Manifest fra denne Sidste, hvori han erklærer, at han ønsker ingen Borgerkrig, siger at han vil glemme alt det Forbigangne, og erklærer at han anerkjender Tingenes nærværende Tilstand i Spanien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Fra Petersburg skrives, at i Gouvernementet Grodno er der, for at afvænne Jøderne med deres eiendommelige særegne Dragt, paalagt en Afgift for enhver der bærer denne Dragt, og om 5 Aar skal den være gandske forbuden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
J Følge Meddelelser fra Tiflis af 20de April, havde Grev Woronzow allerede tiltraadt sine Functioner, som Generalcommandant for den caucasiske Armee. Hans første befaling angik Bygningen af flere Fæstninger og mindre Forier paa Kysten og langs Linien. Allerede paa Reisen havde Generalen udstædt flere Proclamationer til Bjergfolkene i det tyrkiske, persiske og armeniske Sprog; han taler der om Keiserens velvillige Hensigter, en directe Anmodning om Underkastelse findes ikke deri, men det hedder at Rusland, vil tilsyneladende være tilfreds, naar Stammerne ville holde Fred. Proclamationerne synes imidlertid ikke at have gjort nogen Virkning, da Jndfald skee i alle Retninger. Den indbyrdes Krig raser i Svrien af al Kraft; den 29de April udbrød Fiendtlighederne for Alvor mellem Druserne og Maronitterne, i det de Første angreb og udplyndrede Maronitklosteret Rame; men derpaa bleve de igjen drevne tilbage og deres Bytte frataget dem. J denne Fægtning faldt 6 Christne; dette var imidlertid Begyndelsen til en almindelig Kamp, som blev fort ved Dampbaadens Afgang med største Forbittrelse paa begge Sider, og med deelt Held indtil mod Slutningen, da Druserne bleve total slagne og have i flere Byer maattet strække Vaaben, 12 Landsbyer ligge i Aske. Druserne have derimod det hele District Sabel i deres Magt. Man kjendte endnu ikke Antallet af de Døde paa begge Sider. Den tyrkiske Wedschibi Pascha var nu uddraget for at styre tilfreds med sine Tropper. J Naplus og Omegn gaaer det ligeledes til som paa Libæron, og ved Jernfaler driver den bekjendte Avn Gøsch sit Uvæsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Man har nu Efterretninger fra Ny-York, der just ikke ere meget trøstelige med Hensyn til Fredens Opretholdelse. J de den 28de og 29de April holdte Conseils, har nemlig det nordamerikanske Cabinet erklæret, at det har sit Forblivende ved den af Præsidenten Polk i Budskabet meddeelte Erklæring med Hensyn til Oregongebetet, og at det i denne Henseende ikke vil vige en Fodsdred, da de forenede nordamerikanske Staters Rettigheder til den fuldkomne besiddelse af dette Geber er klart og nomtvistelig. Fra Mexico skrives, at Ministeren Culvas havde i Kongressen foreslaaet, at man strax skulle anerkjende Texas som uafhængig Stat, for at forhindre det fra at indlemmes i de nordamerikanske Stater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
J Følge Beretninger fra Larisa skulle 5000 græske Kleyler have overskredet den tyrkiske Grændse, og plyndrende have adspredt sig over hele Landet. Seraskieren var uddragen med 8 af 10,000 Md. mod dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
J Neapel udrustes i denne Tid en Florille, som vækker meget Opsigt og har fremkaldt de æventyrligste Rygter; imidlertid siges der nu at den kun skal være bestemt til Øvelsen paa Kysterne af Calabrien, Messina og Catanea.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Paa Otaheiti staae Sagerne værre end de nogensinde have været: den afsendte franske Admiral Hamelin har været nødsaget til at handle ligesom den desavouerede Admiral Dupetit Thouars, efter at alle Underhandlinger have været frugtesløse, har han erklæret Dronning Pomare for afsat, og har oprettet en provisorisk Regjering under en de Franske hengivne Chef Tati, som er bleven udnævnt til Formand for samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
J Marseiller-Bladet Gazette du Med læses Følgende: Den 16de Mai indskibede sig en Dame, af fornem spansk Familie, tilligemed en Dreng af kongeligt Blod, herfra til Jtalien. Det var Grevinde Brunetti, Enke efter den forhenv. østerrigske Gesandt ved det spanske Hof, hun ledsager en Søn af Marie Christine og Hertugen af Narvaes til Rom, hvor han under den hellige Faders umiddelbare Protection skal opdrages til den geist J lige Stand. Drengen kan omtrent være 10 Aar, gammel, har et udtryksfuldt Phystognomi og er allerede temmelig udviklet, men noget mager, som de fleste fornemme Spaniers Børn. Efter hans geistlige Bestemmelse at slutte, er han vel ikke den ældste af Sønnerne."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Undenlands. J Løverdags Aftes Kl. 8 udbrød en afskyelig Strid mellem endeel Sjouere og civilklædte Soldater udenfor Christianshavns Jnfanterikasserne i store Kongensgade. Der vankede blodige og blaae Pander, flere Rekruter bleve slemt medtagne og Fortougene laae fulde af faldne Krigere." To Gange blev Emeuren, stillet; men brød ud igjen, eftersom nye Kræfter arriverede. Omsider ankom Vagten, og da Sjouerne heller ikke vilde lyde denne og stille forføre sig bort, men endog satte sig til Modværge, maatte Soldaterne bruge Sabel og Bajonnetter, hvorved een af de mandaftigste Sjouere, Peter Husar, fik kløvet Hove vet; men, som det haabes, uden Dødsfare. Han blev strax ført til Hospitalet og de verste Urostiftere arre(Flyvep.) steredes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Danmark er berømt for sine Forligelsescommissioner. Lord Broughum, som i det engelske Overhuus nylig havde bragt otte Lovforslag til Forhandling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
angaaende Civil- og Criminaljustitsvæsenet, har i den Anledning beklaget, at der endnu ikke er skeet noget i England til Jndførelsen af Forligelsescommissioner og har derved henviist paa Danmarks Exempel, hvor blandt 7000 Processer de 5000 (o: Klager) ere blevne henviste til disse Commissioner, hvorefter Man ikke har børt videre til dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Ved Salget af Tranquebar m.v. sparer den danske Statskasse - ifølge Bil. Td., – i aarlige Udgifter omtrent 50,000 Rbd., og vinder i Renten af den modtagne Capital-Summa 45,000 Rbd.; altsaa er Afstaaelsen en aarlig Gevinst for Finantserne af omtrent 100,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Man vil af "Juridisk Ugeskrifts Liste over paa kjendte Sager see, at en Barbeersnude" og Skomagersvend ansees af Retten som grove og utilbørlige Udladelser, idet en Dagleier, som har kaldt en in functionibus værende Toldbetjent saaledes, idømt en Mulct af 20 Rbd. Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
J Brl. Td. læses følgende Avertissement: At den mod mig, forinden min Afreise fra Kjøbenhavn, i 1843. paadømte Sag, nu, ved min Tilbagekomst fra Udlandet til Danmark, agtes snarest mueligt udgiven i Trykken, dette finder jeg mig foranlediget til foreløbigen at bekjendtgjøre. - p. t. Odense, den 27de Mai 1845. Eibeschulz, Exam. juris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
J Ribe Avis læses følgende Uddrag af et Brev fra de danske Besiddelser paa Guinea, dateret den 12 Januar d. A.: "Den 25de Novbr. f. A. var jeg fra min Altan Vidne til en lille Træfning, som fandt Sted mellem Negrene fra Aqvapim og vore Ussu Negre, der var opstaaet Strid imellem dem, hvorfor Agpapimmerne kom 120 i Tallet til Ussu By, for at faa Sagen bilagt. De vare imidlertid bevæbnede med skarpladte Flinter og andre farlige Vaaben, og midt under Forhandlingerne, som holdtes paa Torvet lige nedenfor Fortet, bleve de uenige. Aqvapimmerne grede deres Flinter og nedskjøde nogle Ussu-Negere og saarede flere; men Ussuerne og Soldaterne fra Fortet dreve dem snart paa Flugten, gjorde 50 Fanger og dræbte mange, og deriblandt den fjendtlige Anfører. Denne havde faaet et betydeligt Slag-Saar i Byen og maatte sætte sig i en Kurv, som to Negere bare paa deres Hoveder; herfra skjød han efter en Ussuer, men feilede, hvorpaa denne skjød ham, saa han styrtede paa Hovedet ud af Kurven. Foruden Fangerne medbragt te Ussuerne og Soldaterne 5 afskaarne Hoveder, hvoriblandt Anførerens, og om Aftenen skare Negrene Hovederne af 2 af Anførerens Sønner, som de ikke havde leveret ind paa Fortet. Disse Hoveder reengjøres af Negrene og hænges som Sirat paa deres store Tromme, og Hjernerne gjemmes og nydes i Brændeviin ved høitidelige Leiligheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Fra Odense skrives under 2den Juni, Jmorges har en Dragon skudt sig i Kræmmermarken; Aarsagen hertil skal være, at han frygtede Følgerne af et af ham begaaet Bedragerie. Curieust nok, at han idag skulde indstævnes for Retten i en Paternitetslag. J forveien havde han udenfor Ægteskab med en Pige, hvem han endnu imorges skal have besøgt, et Par Tvillinger, Karlen var af et særdeles smukt Udvortes. De Dampskibet Christian VIII." i Søndags Af les vendte tilbage til Flensborg med et Antal Passagerer, som samme Dag havde bivaanet Sangfesten paa Augustenborg, bændtes hiinsides Kobbermøllen den Ulykke, at det overseilede en Baad, som derved ganske blev knust. Den saaledes forulykkede Baad formodes at have været en Sandbaad, og Sammes Eier, en gammel Sømand ved Navn Lindschau, at have været ene i denEn skrækkelig Ulykke kunde en Dag, i forrige Uge, vær have tildraget sig ved en Hovedgaard i Nærbeden af Hjørring. Forvalteren havde givet Ordre til at en Tyr, der oftere havde yttret Tegn paa Uregjerlighed, ikke maatte føres af Stalden. Røgteren, der overtraadte denne befaling, i den Formening, at her Jntet var at befrygte, var nær bleven et Offer for sin Sølvraadighed; thi aldrig saasnart var Tyren udenfor Stalddøren, førend den rendte Hornene mod sin Befrier og kastede ham omkuld, tog derefter, i stærk Løb, Veien til en Park, der ligger i Nærheden af Gaarden, hvor endeel Børn, alle af de fornemmere Familier i Hjørring, just legede. Disse, der tidlig nok bemærkede den overhængende Fare, havde den Aandsnærværelse øieblikkelig at springe i en lille Baad, i i hvilken nogle andre allerede iforveien befandt sig, og støde fra Land. Jmedens Tyren begyndte at forfølge dem ud i Vandet, havde man fra Gaarden overskuet den Fare, hvori Børnene svævede, og en Rytter 1 sprængte saa hurtig som muligt til deres Undsætning. Da Dyret bemærkede denne Fiende, lod det sig ingenkunde forjage; men vendte sig tvertimod for at angribe Forfølgeren, og stødte med rasende Kraft Hornene i Bringen paa den ulykkelige Hest, saa at denne styrkede; det belavede sig just paa at byde den til Jorden kastede Rytter det samme Tractement, da den se haardt saarede Hest, med et dybt og gabende Saar i Bringen, atter kom paa Benene og, i ædel Harme, gi et Spring kastede sig over Ryggen paa Tyren, og et gav den et voldsomt Bid i Halsen. Saaledes i nog gen Tid fæstholdt og betvunget, lykkedes det, ved den tillende Hjælp, igjen at fange det ubændige Bestie- og føre det tilbage til Stalden. Hesten, der, trods e den Fromhed, man sædvanlig tillægger dens Charac n teer, opførte sig saa modig, skal næsten være ødelagt, a af de erholdte Saar. - Det var at ønske, at denne fandfærdige Fremstilling maatte tjene Andre til Advarsel, saa at slige farlige Dyr altid maatte blive holdt inde. (Hiør. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
En Bonde, der forleden i Krostedet "Pinen" ved 3 Sallingfund havde drækket sig en Perial, fandtes Da e gen efter død paa Marken. Da Værten i Krostedet, som Rygtet sagde, skulde have blandet Hovedvand i det Brændeviin, som bemeldte Person havde drukket, kom forskjellige Relationer i Omløb, det bevirkede en retslig Undersøgelse. Liget blev saaledes, efterat hai ve ligget 3 Dage i Jorden, opgravet og efterseet af 3 Læger. Undersøgelsen ledede imidlertid ikke til Spor at Forgiftning havde fundet Sted, hvorimod det antoges at Døden var fremkaldt ved Apopleri, Wib Ao.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Om en sørgelig Jldebrand i Kondrup hedder det i Randers A. af 31 Mai: "Ved en i Forgaars Formiddag, under en stærk Blæst, hos Gaardeler August, P. Hald i Kondrup, 1 Miil norden for Randers, opkommen Jld, har en af de meest velbyggede Byer i Amtet liidt et betydeligt Uheld, idet 4 store Gaarde, og 2 Huse, indeholdende tilsammen 337 Fag Huus, omtrent i Løbet af en Time aldeles bleve ødelagte, med Størstedelen af hvad der var i Samme. - 25 Tjenestefolk ere næsten uden Undtagelse blevne berøvede Alt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Fra Hjørring skrives under 31te Mai; Atter et Selvmord, En Fæstegaardmand i Volstrup Sogn, Dronninglund Herred, havde levet i over 16 Aar med sin Hustrue. Han var 47 Aar, hun derimod 20 Aar gle; begge af fredsommelig Charakteer. Konen skal i det sidste Halvaar periodisk have været henfalden til Tungsind, der undertiden gik over til en let Grad, af Vildelse. Den 25de De vare begge Ægtefolkene til Alters; men saavel paa Henreisen til Kirken, som paa Tilbageveien talede hun meget forvildet. Efterat have spiist til Middag gik Manden ud for at røgte sine Kreaturer, medens Konen blev allene i Huset; men en Time senere kom hun ud til ham, der havde lagt sig til at sove i Haven, og gjentog sine forvildede Yttringer. Han søgte at berolige hende og bad hende om at gaae tilsengs. En halv Time senere vilde han ind for at fre til hende; men fandt Døren lukket indvendig, og da han nu, ved at gaae ind i Vaaningshuset gjennem Bagdøren, faae at hun ikke var i Stuen, søgte han indtil han fandt hende hængende paa Loftet i et omkring Hanebjelken befæstet Reed. Han hidkaldte strax Naboen, der tilligemed sin Karl skar den 20-aarige Kone ned, og forgiæves anvendte alle mulige Redningsmidler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Torsdagen den 29de Mai, om Eftermiddagen, afbrændte Peder Rasmussen Lolliks Fæstegaard i Vaal se paa Falster, medens Mand og Kone og de fløste af Gaardens øvrige Beboere vare fraværende til et Gilde i Byen. 4 Heste, 5 a 6 Køer, samt mæsten alt Ind- og Udbo, hvoraf Jntet var assureret, brændte. Jlden var antændt af Fæsterens 29-aarige, aands svage Stedsøn, Rasmus Jensen, der var ene hjemme med 2 af Pigerne, og i det optagne Forhør har forklaret, at han med nogle Frictions=Svovlstikker, som han strøg paa Væggen, havde tændt Jld i endeel Foder, der laa ved Gaardens nordre Længde, og da det begyndte at brænde, havde han rigtignok begyndt at slukke Jlden, men forgiæves. Siden medens Gaarden brændte, hialp han til at redde Hvad han kunde, Denne Forklaring har han afgivet meget beredvillig og med en rolig Ligegyldighed, der synes at vidne om, at han ikke er sig det Brødefulde og Sørgelige i sin Gjerning bevidst. (Loll. Falst. St. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Fra Randers skrives under 4de Juni, Under et svært Tordenveir, som drog her over Egnen igaar Eftermiddags, dræbte Lynilden paa een Gang 3 Heste og 1 Føl, der tilbørte en Gaardmand i Landsbyen Harritslev (1 Miil herfra) og som stode tøirede paa hans Mark, i omtrent en Snees Alens Afstand fra hinanden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Det miller-orlamundiske Skuespillerselskab har nu, ifølge Dannevirke, adskilt sig, da det, især for de mindre besøgte Sommerforestillinger, var sammensat af for mange og kostbare Kræfter. Den ene Deel er da, under Direction af Hr. Müller, den 30te Mai fra Haderslev afreist til Ribe, for der og senere i Varde, Ringkjøbing og videre paa Vestkysten at give en Række af Forestillinger. Den anden Deel, der under Hr. Oxlamundts Ledelse ogsaa begiver sig tilbage til Kongeriget, synes at have valgt Jyllands Østkyst og at ville begynde i Veile og Fredericia.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Hr. Lange opholder sig i denne Tid i Hovedstaden, for at samle et nyt Selskab, hvormed han allerede agter at begynde den 1ste Juli, men han kommer nok næppe til Randers iaar. Han skal blandt Andet have engageret Hr. og Mad. Hendriksen, samt Dhrr. Schmidt, Benzon, Petersen. de. Odense : forhv. Godsforv. M. Thaarup. Maarslev Præstegaard: C. S. Melchior, f. Bach, Enke efter Byskriver Melchior i Kallundborg. - Steen vad Mølle: Peder Joachim Grandjean. - Næsborg Præstegaard: Mauriz Andreas Haar. - Baadsgaard Cathrine Marie Skov, f. Ravn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
gger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 31te Mai. Familien, J. Osmundsen, f. Mandahl til Nykjøbing med Trælast. De trende Brødre, A. Homme, fra Mandahl til Lemvig med Trælast. Udg. Den 2den Juni, Peter & Anne, N. A. Pedersen, fra Thisted til Chrsand med Kornvarer. Den gode Hensigt, T. Andersen, fra Struer til Mandahl med dito. Christine, J. Krog, fra Thisted til Chrsand med Muur og Tagsteen, samt Kornvarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Reisende med Dampskibet Liimfjorden. Den 7de Juni fra Aalborg til Thisted, Exam. juris Sørensen, Frøken Schønau, Pigen Pedersdatter, Kjøbmand, Hartvigson.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
AVERTISSEMENTS. Jfølge det kongl. Rentekammers Bestemmelse vil et Møde blive afholdt der paa Amtsgaarden Fredagen, den 13de Juni førstkommende om Morgenen Kl. 8 af Amtmændene over de til Liimfjorden stødende 5 Amter, i Forening med en Naturkyndig, for a Forening at gjønnemgaae og afgive Betænkning i Anledning af de nu gieldende Bestemmelser om Puldsvaadsfiskeriet i Fjorden. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab for om Nogen heri Amtet ved den Leilighed maatte have Noget at fremføre eller oplyse. Thisted Amthuus, den 1ste Juni 1845. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Sukker, Hav. Caffe og Brændeviin faaes til billige Priser hos H. D. Lützhøft Citroner faaes hos Chr. M. Schiellerup. 3det jeg herved bringer til det ærede Publicums Kundskab, at jeg fra Dato har overtaget det af Hr. Jernstøber Krogh tidligere drevne Jernstøberie her i Byen, tillader jeg mig tillige paa det bedste at anbefale mig til Alle og Enhver, der ville beære mig med deres Søgning, og skal jeg stedse beflitte mig paa at udføre alle de Bestillinger der maatte indløbe til mig, paa det promteste og billigste. Thisted, den 1ste Juni 1845. Julius Ballin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
At Undertegnede fra i Dag af har forandret Bopæl, og nu boer hos Hr. Skræddermester Møller junior, bekjendtgjøres herved for mine ærede Kunder. Thisted den 7de Juni 1845. Hanne Holst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Mit iboende Sted paa denne Byes Nørregade med tilhørende Gaards- og Haugeplads, samt et Sidehuus i Gaarden, er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man snarest muligt desangaaende henvender sig til Adrian Dolleris. At, ifølge Aftale med Directionen, Klubbens Medlemmer er tilstaaet eene Adgang og Afbenyttelse af min Keglebane i Fuldmægtig Ovesens Have, hver Onsdag Eftermiddag fra Kl. 4, bliver herved bekjendtgjort. Fr. Zangenberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
En duelig Møllersvend, som har været i Faget i flere Aar, ønsker Condition til 1ste November. Redactionen anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-07
Undertegnede er forsynet med et Udvalg af Dreier arbeide i de nu brugelige Facons, saasom: store Pibetøier med indlagte Rør, mindre Ditto, Reisepiber, Tyslinder og Veisaler, store og smaae Hestehaarsrør, Kjærnspidser, Pibehoveder, Spadseerstokke, samt forskjellige fine Arbeider af Been og Palmenød. Tillige modtages Parapluier og Parasoller til Betrækning, samt alt andet Dreierarbeide til Reparation, Adelade sal. Hansen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-10
Aar 1845. Nr. 69. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. og Avertissementstidende. eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 19de Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-10
Udlandet. Den for nylig mellem Frankerig og Engeland afsluttede Tractat om Giennemsøgelsesretten og Undersøgelse af Slavehandelen, meddeles nu officiel i de franske Blade. Tractaten er afsluttet paa 10 Aar, og kan først efter 5 Aars Forløb opsiges, med 5 Aars Opsigelse paa enten af Siderne. Enhver af begge de contraherende Magter forpligter sig til paa den afrikanske Kyst at holde en af 27 af Danp- og Seilskibe bestaaende Flaade. Begge Nationers Flaader ville i Fælledsskab vaage over deres Nationers Skibe og tillige paa det virksomste arbeide paa at den Slavehandel Negerfyrsterne drive paa den afrikanske Kyst bliver gjort umulig. Den Fordring at Frankerig skal holde 27 Skibe paa den afrikanske Kyst, er mere trykkende for dette Land, end for Engeland, og det saameget desmere, som siden 1810 intet fransk Skib er grebet i Slavehandelen. Paa den africanske Station har Frankerig for Øieblikket kun 1 Dampskib og 10 Seilskibe, at forøge disse endnu med 17 forStørstedelen Dampskibe, vil betydelig formere Udgifterne i det franske Budget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-10
Man har deels ved Skyebrud og deels formedelst vedholdende Regnveir havt Oversvømmelse i Omegnen af Nürnberg, Bavreuth, Bamberg og Frankfurth; i Nürnberg vare en Deel af Gaderne oversvømmede, i Bayreuth vare paa Grund af en 18 Timers vedholdende Regn, de smukkeste Enge og Have=Anlæg satte under Vand; Bamberg stod Kapuzinergaden og de tilgrændsensende Wunderburg og Halstadt under Vand, og i Frankfurth stod Mainfloden meget høi.