JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Udi "Lübeckisches Addresbuch, 1824, ver legt von S. C. Schmidt, 399 S. 8, fandt jeg en kort Beskrivelse over Byen. Et ældre topographisk Skrivt fortjener Erindring for de mange historiske Optegnelser det har, nemlig: M. J. J. v. Melle grundliche Nachricht, von Lübeck. 3te stark vermerte und umgearbeitete Ausgade (von J. H. Schnobel. Lübeck 1787. 546 S. gr. 8. Derved Grundtegning og Prospekt. Den første Udgave er fra 1713. 8. Kurge Beschreibung der freien Hansestadt Lübeck, mit besondrer Hinsicht auf ihre nutzlichen Anstalten. Junachst for Fremde und Reisende bestimmt. (Von H. Chr. Ziet.) Lübeck 1754, XIII. 246 S. 8. Med en Grundtegning. Ansichten der freien Hansestadt Lübeck und ihrer Umgebung. Von H. Chr. Zietz. Mit 16 Kups. Frankfurt a. M. bei Wilmans. 1822. gr. 8. IV u. 536 S. Udtog af dette Skrift med typografisk Skjønhed og med Kobbere, der afbilde enkelte Dele af Lübeck med Omegn, er givet i Schl. Holst. L. Prov. Berichte 1825. 2tes H. 297 o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Af danske Reisende har Hofboghandler J.L. Beeken, i første Deel af sin Reise i Nordtydskland 1825. S. 263345, korteligen beskreven Lübeck, og givet et Udtog af dens Historie. Til dens Historie og Trængsler under den Napoleonske Periode ere gode Bidrag i Staatsburgerl. Magazin, i sammes Chronik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Om Stadens ældre Historie haves et udførligt Værk: J. R. Beckers, B. R. Licentiat, umstandliche Geschichte der Stadt Lübeck. Lüb. 1782 1805, 3 Bde. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Mange Bidrag i Dr. J. C. H. Dreyer's Samml. vermischter Abhandl. zur Erlaut. d. Teutschen Rechte u. Altherth., og hans flere Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Om Lübeks ældste Historie havde Hr. Justitsraad Dr. Schmidt i Schl. Holst. Prov. Ber. 1817, 6 H. og 1818. 1 H., meddeelt nogle Undersøgelser. Hr. Pastor Scholtz i Cappeln fremsatte i Statsburgerl. Magaz. V. B. 1 H. 153 nogle Erindringer, og Justitsr. Dr. Schmidt. har giensvaret i bem. Magaz. Vl B. 1 H. 1826. To af Hr. Profess. Grautoft i Lübeck. udgivne Programmer 1822 og 1824 vedkomme og Lübecks ældste Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
En af de vigtigste Kilder til at blive bekjendt med en Stat, stor eller liden, er dens Grundlove og Lovsamlinger; og det er en af de første Kilder jeg, næst efter topogr. Beskrivelser, søger paa Reiser, naar jeg ønsker at blive bekjendt med Stedets eller Landets Egenheder. J saadanne Lovsamlinger, eller ofte i enkelte trykte Anordninger, bliver man best bekjendt med Organisationen af Stiftelserne og de offentlige Indretninger, og hvilke derefter sees med desto større Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Blandt Grundlovene for Lübek hører den Stadsret, som i Midten af det 12te Aarhundrede blev udstædt, og som 1586 blev revideret, hvorefter den under Titel: Der Kaiserl. freien undReichsstadt Lübeck Statuta u. Stadtrecht, udkom i Trykken f. A. 4. - Nyere Udgave 1728. Siden 1739 og oftere. Den reviderede hører endnu til de for de holstenske Stæder, Altona undtagen, gieldende Love, ligesom og for de slesvigske Stæder Tøndern og Burg paa Fehmern. Om denne mærkelige Stadsret, de forskjellige af de ældre og nyere Udgaver &c. &c. har man Oplysninger i Dr. og Prof. Falchs Handb. d. Schl. Holst. Privatrechts. IV. 1825. S. 121. 384400. Tillæg XXXIV. c. Schraders Lehrb. d. Schl. Holst. Landesrechte. 1 Th. Kiel 1800. S. 150169. En fuldstændig kritisk Udgave af den lybekske Stadsret kan ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Af Skrifter til Oplysninger om den lybekske Forfatning og Lovene nævne vi, Dar. Mevius Comment. in jus Lubecense. Frcof. 1664. Fol oftere udgivet, saasom Frankfurt 1744. - Joach. Ludw. Stein, Abhandlung des Lübischen Rechts. Leipz. u. Rostock 1738-1745. 5 Dele 8. Sammes Einleitung zur Lübeck. Rechtsgelahrtheit. Rostock u. Wismar 1751. 8. - C. C. Gesterding thesaurus juris Lubecensis continens varia interpretum opuscula. Gryph. 1787. 1790. 12 Tom. 4. - Ejusd. Analecta juris Lübec. ibid. 18004. - Collectio dissertationum jus Lub. illustrent Lipo. 1793. 4. - C. N. Carstens Betrage zur Erlaut. des Lübeck. Rechts. Th. I. Lübeck 1801. Th. 2. 1814. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
J. C. H. Dreyer Einleitung zur Kenntnitz, Lübeckscher Berordn. Lübeck 1769. 4. - H. C. Bünekau biblioth, juris Lubec. Lud. 1776. 4 Chr. N. Caretens occessiones ad bibl. ele Lub. 1803. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Om den ældre og nyere Lybske Ret og sammes Gyldighed i de slesvig-holsteenske Stæder læses en Afhandling i schl. holst. Anzeigen 1818. S. 1446 o. f. Det er et Udtog af en fra den Glückstadske Overret til Cancelliet afgivet Beretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
J Schlegel's Encyclovædie (som i mange Henseender trænger til Berigtigelser af Feil og Manglers Udfyldelse, nævnes S. 441 blot de anførte af Mævius og Stein udgivne Skrifter. Ved Griffenfelds Grav.) Og det er Dit, Du Ædles, Hvilested, Du som blev fød til Held for Nordens Egne, Du som gav Dana fordums Herlighed Og bragte Statens Fiender til at blegne. Du Folkets Pryd, Du Seklets første Mand, Du Mand, hvis Statskunst end ei fandt sin Lige Du, som blot leved for dit Fødeland, Du, ved hvis Haand det blev det første Rige. Hvi her? Hvorfor ei i den Stad, Hvor Du Din Plan til Danmarks Ære lagte Hvor Jordens Førster om Dit Venskab bad, Og Alt Dig Tegn paa Agt og Hyldest bragte Er det fordi Din Glands og HerskermaDig røved blev ved usle Skurkers Rænker, Fordi Du blev til Retterstedet bragt Og sukked mange, mange Aar i Lænker. Dinet, thi alt man skatte kan Dit Værd, Alt seer man Dig som Nordens første Gjæve, Hvis første Formaal var for al Din Færd, Dit Norden til det første Land at hæve. Men her, hvor Du først Fred og Hvile fandt, Hvor Vennens Haand Dig reiste Hædersminde, Hvor Datters Taare ved Din Gravhøi randt, Bør for Dit Støv Du evig Bolig finde. Fred med Dit Liig, Fred med Din høie Aand, Fred, evig Fred Du hos Alfader nyde, Og for at Dana ledtes af Din Haand Vil fyrig Tak hver ædel Dansk Dig yde. J. Jørgensen Somton.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
(Jndsendt.) En Løverdag for fjorten Dage siden om Morgenen, havde man, paa et langt Strøg af Byen, fra Amagerport til Politiekamret, et førgeligt Syn af en Flok af nogle og tyve usle Mennesker af begge Kjøn, for det meste i beste Arbeidsalder, under Ledsagelse af Gade-Commissairer og Opbringelses-Betiente, hvilke vare optagne som løse, huusvilde Mennesker, deels uden for Amagerport, deels langs med de øde Steder ved Volden paa Christianshavn. Ved Middagstider førtes de fra Politiekamret til Vartou, for at sættes under Fattigvæsenets Forsorg. Man saae nogle af dem falde kraftesløse om, og de opvakte i det hele Menneske vennens Medynk. Jevnligen skee saadanne Opbringelser. De ere til Politieorden i en stor Stad nødvendige; men skulde der ikke kunne gjøres noget til saadanne beklagelige Menneskers Husvalelse fra Opbringelses Øjeblikket indtil de ere anbragte i de Fattighuse hvor de vorde forsørgede? Hvorledes er Forsørgen for dem, og gjøres der noget til at de kunne gjengives Samfundet i Virksomhedens og Erhvervelsens Veie, Den største Deel af disse Mennesker ere vel fødte i Fattigdom og Lediggang, og under de slette Exempler, der gives af Forældre af saadan Klasse og hvis havte Opdragelse var af samme Natur. Sandeligen, en af Fattigforsørgelsens vigtigste Midler til Almeenvellets Tarv maae søges i Opdragelsesanstalter. Niels Hansen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
(Jndsendt.) Hvorledes kan i et oplyst Land og i en oplyst Tidsalder et Munke=Skrift anprises, som iblandt unægteligen mange gode og fromme Sententser, der dog ligesaa got ja bedre ere givne af nyere kristelige Skribentere, ogsaa indeholder vrange Begreber og falske Lærdomme. Man læser f. Ex. S. 167: "Foragt al timelig Ære. 1. Min Søn, lad det ej gaae dig nær naar du seer, at Andre hædres og ophøjes, men du selv foragtes og tilsidesættes. Hæv dit Hjerte til Himlen, og da vil Verdens Foragt ej bedrøve dig. 2. Herre, Vi vandre i Blindhed, og enhver Forfængelighed forfører os let. Naar jeg retteligen betragter mig selv, saa har ingen Skabning endnu tilføjet mig nogen Uret, saa at jeg ej med Rette kan klage mod dig, meget mere, da jeg saa ofte og groveligen har syndet mod dig, saa har jeg visseligen fortjent, at alle Skabningerne væbne sig imod mig. Mig tilkommer, efter Retfærdighedens Lov, Intet uden Haan og Foragt, men dig Lov, Priis og Ære. Ja, hvis jeg ikke gjør mig fattet paa, gjerne at foragtes og forlades af alle Skabninger, og gandske at ansees for Intet, da vil jeg ej kunne erholde den indre Fred og Fasthed, ei aandeligen vorde oplyst, og fuldeligen vorde forenet med dig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
(Jndsendt.) Saa ønskeligt det er, at Mennesket i ethvert Fag, og enhver Stilling i det borgerlige Liv, søger at skaffe sig den muligste Duelighed og Brugbarhed, saa beklageligt er det, naar en smaalig Forfængelighed tager overhaand, thi den dræber saalet det sande Agtværdige i enhver Borgerklasse. Det i Skilderiet Nr. 64 under Indsendt anførte, foranlediger saare naturlig denne bemærkning, da den honnette Ambition, i Holbergsk Betydning, kjendelig fremlyser af det. Jndsenderen kan ikke taale den Benævnelse: "simple Haandverksmænd og har derfor, uagtet sin egen øiensynlige Simplicitet, vovet paa at skrive offentlig i Anledning af et Spørgsmaal, som skal være anført i Skilderiet Nr. 62. Han lader til, at troe, at simpel og respectabel ere hinanden modsatte Begreber, og at det første af disse Prædikater udelukker det sidste; ligesom han synes at mene, at naar en Haandverksmand kan stille sig ved Siden af en Jnteressent i et Handelslaug eller en Handelsforening, saa ophører han at være simpel og vorder respectabel. Fremdeles gjør han opmærksom paa, at Jngen er død af, at være bleven Capitain eller Major ved Borgervæbningen. Heri har han vist bogstavelig Ret; men det er dog muligt, at denne Ophøielse kan have bragt en eller anden Haandverksmand til, at forsømme sin Dont, og forandre sin Levemaade, saaledes at han ruinerede sig og sin Familie, og maaskee tilsidst græmmede sig tildøde derover. For øvrigt fortjener at bemærkes, at allerede Ordene: Haandverk og Haandverksmænd bebude noget – simpelt; da de hentyde til, at Hænderne skulle bruges meer end Hovedet, og at altsaa ikke en vis Grad af hvad man kalder Cultur forudsættes. Men i alle Forstandiges Øine er den duelige og retskafne Haandverker, der forstaaer, hvad han bør, og gjør Ret og Skiel imod enhver, særdeles agtværdig, og hans Agtværdighed ved hans Haandtering, kan ikke forøges ved en Majors eller Capitains Characteer eller ved en Plads i Rangforordningen; ligesom det muligt stundom kan være Tilfældet, naar man vil have syet en Kjole eller et Par Støvler, at man da hellere søger den simple - Mester end Capitain Skræderen og Lieutenant Skomageren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Jndenlandske Efterretninger. Fortsættelse af stat, geogr. og økonomiske Efterretninger angaaende det Østsiellandske, saavelsom det Sydlige og Sydøstlige af Øen. (See No. 69.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Viborg, d. 28de August. Uagtet Hunde dagen ere forbi, have vi endnu en vestindisk Hede, der truer at ødelægge alt Levende af Plante og Dyreriget. Det tegner hver Dag til Regn; for 8te Dage siden faldt noget her, men da Duggen om Natten udebliver, forsvinder Virkningen snart paa Vexterne. - Foruden Kighoste, der i nogen Tid har gjæstet Børn, ere vi dog endnu fri for Sygdomme, slig en usædvanlig Hede kunde vente at medbringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Blandede Efterretninger. De galiske Højlande, de skotske Højlande og Øerne indeholde 171 Kirkesogne og bestaae af Grevskaberne Argyle, Jnvernes, Nairn, Ros, Cromarti, Sutherland, og Cathnes, Orkney, Schetland-Øerne, og de gaeliske Kirkesogne i Moray og Perth. Sammes hele Befolkning udgjør 461,000 Sjele, af hvilke 3/4, altsaa omtrent 30,000, tale gaelisk. Dette er næsten uden Undtagelse Tilfældet paa de hebridiske Per, og i de vestlige Dele af Argyle, Ros og Sutherland. Det halve af denne hele Befolkning kan ej læse. Paa Hebriderne og i de vestlige Dele af Jnvernes og i Ros 70 af 100. J de andre Dele af Jnvernes og Ros og nogle flere Egne 40 af 100. J Argyle og Højlandene af Perth 30 af 100. Paa Orkney-Øerne og Schet land (hvor kun tales engelsk, 12 af 100. Den første Bog i det gaeliske Sprog blev trykt 1690. Det var Psalmerne og Troes-Artiklerne. Ved samme Tid trykkedes 3000 Exemplarer af den iriske Bibel, for Højlandene. 1704 stiftedes Selskabet til Christendommens Udbredelse, hvilket i lang Tid gik ud fra den forkeerte Grundsætning, at det gaeliske Sprog maatte udryddes. Endeligen overtydedes man om at det, ved at ville i Skolerne udelukke det Galiske, forfejlede sit Maal, og nu underholdt det 134 Skoler, i hvilke læres at læse galisk og engelsk, og desuden 76 Jndustriskoler for Piger. 1760 trykkedes det første Nye Testamente i gaelisk Sprog; 1802 et Oplag af 5000 Exempl. af hele Biblen, 1807 et nyt Oplag paa 20,000 Exempl. 1811 stiftedes det gaeliske Selskab i Edinburg; – kort derpaa de i Glasgow og Jnvernes. Man kan regne, at nu ere 30,000 galiske Bibler, og 80,000 Nye-Testamenter. Disse, Blairs Prækener, 10 til 12 andre religiøse Smaastykker, og nogle Bind Digte, udgjør den hele gaeliske Literatur. (Forkortet af Britannia. Juli.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Anecdoter. (Meddeelt. 7.) 2. Den fallerende Skoflikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
En Skoflikker fik det Jndfald at ligne Naboer og Gjenboer ved Opbud eller Fallering. Desaarsag aabnede han ikke Gadedøren om Morgenen, men lukkede sig inde. Op ad Dagen kom Adskillige og bankede paa, idet de skulde hente de hos ham bestilte Sager; flikkende, dog uden at aabne Døren, tilraabte han dem, at han var fallit. Endelig kom en Tjener, som skulde have sin Herres istandgjorte Støvler, men blev afviist paa lige Maade. Tieneren som Svaret syntes ligesaa latterligt, som sieldent, gjentog Anmodningen om Udlevering oftere, og tilsidst med Trudsel; men Skoflikkeren paastod at være insolvent, ligesom andre ærlige Folk. Dog Tjeneren vedblev desuagtet med haardere Trudsel at paastaae sig udleveret Herrens Støvler. Da nu Skoflikkeren merkede, at han ej kunde vorde ham qvit, aabnede han Dørren lidt og sagde: J er en uforskammet Karl, at J med Vold vil tvinge mig til Akkord. Paa det at J dog skal erfare, at jeg er en ærlig Banqverottør, saa betaler jeg Eder 50 pCt. Efter dette Tilsagn kastede han Tjeneren den ene Støvle i Hovedet, og beholdt den anden i Boden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Kjøbenhavns Børs, den 5 September 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler 168, 168 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 587582 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 82 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 71171 1/2 i Banco. Dito Dito. . . Nationalbank Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 16 165 Sedler. Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, i Banco ved Hambro & Søn. 893,90 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier .....L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa Room Re Treogtyvende Aargang. No. 72. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 September 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Bryllupsceremoni hos Bønderne i den bomske Egn Egern; fortalt af en Reisende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Ved Midnatstid føres Bruden til Sovekamret, Koner og Piger, Mænd og Ungkarle stille sig da i fire Hobe. Hine med Bruden og disse med Brudgommen i Midten. Musiken begynder og Alle danse saalænge til det lykkes Mændene og Qvinderne, enten med List eller Vold, at udrive Brudgommen og Bruden fra Ungkarlene og Pigerne, som holde paa dem, for at føre dem til Sovekammeret. Ofte vorder Striden alvorlig og da paafølger Haandgemæng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
(Jndsendt.)¬ J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for dette Aar No. 70 findes indført et Stykke under Overskrift: Nogle Ord om Coursnoteringen paa den Kjøbenhavnske Børs. Forfatteren klager blandt andet over, at Placaten af 2 Mai 1811, der bestemmer, hvorledes der skal forholdes ved Coursnoteringen, ikke følges. "Det er klart, siger han, "at ovennævnte Placats Bydende ikke følges, naar Committeen (som noterer Børs coursen) af Vexelmæglerne leveres Notater over det Kjøbte og Solgte, hvilke ikke indeholde bestemte Priser; man har indført en Skik, som afviger fra den, Lovbuddet foreskriver, og dette er uanordningsmæssigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Jndsenderen af nærværende Linier kan forsikkre, at denne Fremstilling af Committeens Fremgangsmaade – som vist vilde fortjene ovenanførte Benævnelse anordningsmæssig – er aldeles urigtig, eftersom han veed med Vished, at Committeen hver Børsdag modtager af Mæglerne Opgivelser af de Summer, disse have solgt, samt til hvilke Priser, da den uden dette sidste ei vilde være i Stand til at notere nogen Cours, og det vist nok ellers vilde være uforklarligt, som Forfatteren udtrykker sig, hvorfra Coursen, som sees noteret, havde sin Oprindelse; thi af Jntet kan ikke komme Noget. d. 5 Septbr. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Jndenlandske Efterretninger. Odense den 5 September. Den Concert, som her i Torsdags Aftes blev givet af den unge Hr. Simonsen fra Svendborg, fortjente og vandt uddeelt bifald. Det glædede derfor dobbelt, ved denne Leilighed at gjøre Bekjendtskab med et for sin Alder udmærket dansk Kunstner-Talent, til hvis Uddannelse Man med samme Føie tør lykønske den duelige Fader, som til hans to ældre Sønners, hvis musicalske Fortjenester ogsaa ere almindelig erkjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Aarhuus, den 5 September. J Løverdags Morges og i Søndags Eftermiddag havde vi atter her et meget stærkt Tordenveir med Lyn paa Lyn, der skal have slaaet ned adskillige Steder, her i Omegnen. Luften synes nu at være bleven lidt afkjølet. J Gantrup Bye, Tyrsting Herred, ere 5 Gaarde lagte i Aske ved Jldsvaade, og en Kone ynkeligt forbrændt, i Ormslev Bye, Ring Herred, afbrændte i Søndags Morges 8 Huse, hvorved en Kone blev saa forbrændt at hun døde 9 Timer efter, og 9 Familier bleve huusvilde, kun nogle Faa reddede ubetydeligt af deres Jndbo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
J Riber Avis læses følgende: Rold Skov og Kroe. Af Rold vidtløftige og i gamle Dage, formedelst Røvere, saa yderst farlige Skov, skuer den Reisende, der nu passerer Veien fra Aalborg til Hobroe, kun en saare liden Deel. De gamle ærværdige Træer, der stode i hundredeviis kneisende mod Himlen, ere forstørstedelen borte. Men træffer man endogsaa i den nuværende Roldskov ikke alle Steder Skygge, saa har man dog den Behagelighed, at man kan lædske sin Tørst ved de herlige Væld, der hist og her strømme ud af Skovbakkerne. Rold Kroe var i forrige Tider, og ikke for mange Aar siden, et meget besøgt Sted. Men siden den nye Landevei blev anlagt, tage nu faa Reisende dertil, hvilket baade er skadeligt og beklageligt for Kroeforpagteren. J Herr Knudstrups smukke lille Have i Roldbye faae Anmelderen et Røn-Træe, hvorom et paa en Stan fæstet Bræt gav følgende Underretning: Kirketaarnet 1800 var under Reparation, blev denne Røn, som var opvoxet i Taarnet, af sal. Jacob Lund nedsat her i Haven." Neden under stod følgende Vers: Som dette Træ er planted om J Havens Muld af Kirkens Gruus, Saa skal og Hver der vandrer from, Omflyttes i Guds store Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Blandede Efterretninger. Et Skrift af en berømt Forfatter er udkommet over et interessant Emne, nemlig: Ueber den sittlichen Einflus der Romane, ein Versuch von J. H. v. Wessenberg, Costanz, 1826. Efter almindelige Yttringer giver han en summarisk Characteristik af de meest udmærkede Romaner, gode og slette, tydske og andre, og overhovedet de som mest læses og have største Indflydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Oehlenschlagers "Den i Sydhaver, som paa tydsk i dette Aar er udkommet i den Cottaske Boghandling (Stuttgart u. Tübingen) er recenseret i det til Morgenbl. hørende Liter, Bl. No. 56 d. A. som et høistinteressant Skrift, hvori man finder historiske Characteer Malerier, som hos Walter Scott, didaktiske Digressioner, som i Tiecks Noveller, humoristiske som hos Jean Paul, noget Rædsomt som hos Hoffmann, en Rolighed, Klarhed og Blidhed i Fremstillingen som i Göethes Wilhelm Meister eller Novaliss Offterdingen, og sentimentalsk Sværmerie som i Øen Felsenburg, der ligger til Grund for det Hele. - En anden Recensent i Bl. 3 lit. Unterhalt, viser sig utilfreds med Skriftet. Hans Recens. er bleven oversat i N. Morgenbl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
J München blev den Schlegelske Hamlet givet første Gang d. 25 Juli sidstl. Følgen var over al Forventning skjøn og ærefuld. Forestillingen blev snart given anden Gang, og har fundet en forøget Deeltagelse, og største Bifald. Urban's Forestilling af Hamlet har gjort en hæderlig Epoke i hans Kunstnerliv. Jeg holder mig her, hedder det i et Brev, kun til Resultaterne af hans Rolle, og sammes Virkning, som sandeligen var stor og afgjørende. Et Gravstille herskede hver Gang han viiste sig paa Scenen, men et eenstemmigt højtlydende bifald fulgte paa enhver af hans Scener, og enkelte udmærkede Monologer. Opmærksomheden varede til Stykkets Slutning Kl. 10 1/2, da en jublende Fremkaldelse sluttede Krandsen af de Hædersbeviisninger, som Hr. Urban begge Aftener nød, hvorved Publicum erkjendte hans Hamlet, som den skjønneste af hans Fremstillinger. (Dr. Ab. Bl. 193.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
En endnu ret vakker men noget aldrende Dame, som havde Navnet Rosine, fik engang følgende Smiger-Ord, O! at jeg, naadige Frue havde kjendt dem som Viindrue. Usædvanligt Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Anecdoter. (Meddeelt. 1.) 3. De beskjæmmede og uforskammede Kritikere af Fordomme. Ferguson havde i de yngre Aar lagt sig efter Portrætmalerie og just fuldendt en smuk ung Dames Billede. Hendes talrige Venner toge Deel deri og berømte Stykket; men der var dog ingen blandt disse, som jo med Kiendermine havde bemærket en liden Feil. Naar samme var forbedret vilde Liigheden vorde fuldkommen, Ferguson bad alle disse Kritikere paa en vis Tid til sig og efter hans Anmodning forebragde nu hver især sine Meninger. Han modsagde Ingen, tog Pensel og Palet i Haanden og lod, som om han rettede samtlige bemærkede Feiler; hvorefter han vendte Portrætet om mod Forsamlingen. Uforbederligt, Fuldkommen truffen, nu mangler intet Træk, raabte fra alle Sider smigret Egenkjærlighed. – "Og dog gjenmælede Ferguson: "undersøger engang Pensel og Billed." Begge vare ganske tørre og Kritikerne gik beskæmmede fra ham. 4. Ved Kampement ved Ofen i Ungarn 1774 kom en ubekjendt Tilskuer, hvis mageløse Høide forbausede. Keiseren selv kom hen til ham, og spurgte, hvor mange Fod - Schubehan holdt. Manden, som ej kjendte Militær-Sproget, svarede troskyldig: Et Par Skoe, og et Par Støvler. Nu det er mig kjert, tilføiede Monarken, som gottede sig over Svaret, der har han 3 Dukater til et Par Tøfler og saa, paa det at han kan have den hele Garderobe samlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Kjøbenhavns Børs, den 8 September 1824. Hamburg 2 M.a vista 227. Species 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/2 81 Rbd. Sedl. Dito Dito. 7171 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. 114 1/2 115 Sedler. Dito Dito....... 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 1025108 i Banco 4 pC. Dito nye..... 89 1/2 90 i Banco. i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 65 65 1/2 L. Sterl.