JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
) med Dannebrogsmændenes Sølvkørs benaades: Oberstlieutenant og Ridder Ludvig Ricolaus Hugo v. Buchwald, Capitain i Søe-Etaten og Ridder Frederik Holsteen. Stabocapitain og Ridder Louis le Normand de Bretteville. Second Lieutenant i Søe=Etaten og Ridder Lars Flor. 3) Til Riddere af Dannebrogordenens ade Klasse udnævnes: Oberst Johan Christoph v. Sukg. Kammerjunker Gotsche Hans v. Krøgh. Major Peder Daniel Jsaac v. Castopier. Premiermajor Christian Peder v. Christensen. Major Raphael Thune v. Pristroph. Capitain Friderich v. Golonin. Capitain Wilhelm Christian Carl v. Müller. Stabscapitain Peder Svane v. Steffens og Hans Jvacim. v. Seidepits. Capitain Conccha Frederich v. Flemenrich, Frederich Schov. Secondritmester Peter Ottov Rosenern Capitain Wilhelm ve=Lobedantz. Stabscapitain Gustav v. Abertran og Heinrich v. Ramhusch. Overkrigscommissair og Overmagasinbestyret Andelm Frederich Fischer. Premierlieutenant Christian Baron v. Vedell Jarsberg, Jens Frederik v. Lassen, Carl Andreas Leopold, v. Preusser, Martin v. Willemoes, Carl Rochus Ludvig v. Kindt og Hoachim Henrich August v. Schaumburg. Secondlieutenant Niels Jachim Christian Vibe v. Stokfleth, Johan Georg v. Sposten Peder Andreas v. Schielderup, Carl p. J cobsen, Georg Martin Halvor v. Schmidt, Johannes v. Detleften og Peter Carl Diderick v. Funck. C. Til Dannebrogsmand udnævnes: Dragon Jens Nielsen Grønlund, Vagtmester Sørensen KornoralHørgen Jørgensen og Adlers. Underofficer Jessen Dragon Niels Jensen Vindeby. Inger Schrøder, Musketererne Hans Nielsen Seers og Hans Paulsen Odis. Jæger Sveck. Underofficeer Jørgen Hansen, Musketererne Hans Feddersen og Schwalbe. Jægerne Koldenberg og Motfeld. Musketeer Frederik Johannsen. Foureer Bohnsteen, Korporal Hagen. Jægerne Both, Pipgrass, Bernbard Jobnke, Harder, Claus Mohr, Jacob Thomsen, Asmus Hinrich Schulz. Underofficererne Trulsen, Basse. Vicecorporal Poul Stendrup, Dragonerne Anders Svendstrup, Hans Jørgensen. Vagtmester Hansen. Dragonerne Steen Nielsen, Hans Andersen. Qvarteermester Petersen. Korporal Hemming Erichsen. Trompeter Christian Marto. Jæger, Munster, Korporal Køhler, Musketeer Jens Ploug. Underofficeer Greve, Jæger Thomas Herregaard. Sergeant Kimmerling. Jæger Daniel Møller. Baadsmandsmath Lars Pedersen. Endvidere, Giestgiver Fischer, i Kiel, som paa en udmærket Maade har viist sig som en brav dansk Patriot, ved paa a 4 Maader at understøtte de fangne, udplyndrede og saarede danske Officerer og Soldater. Horst, Jndvaaner i Rendsborg, som af fri Villie uden Opfordring daglig lod bringe varmt Ol, Brød og Brændeviin ud til hele Mandskabet, som stod paa Vagt og Piqveni Kronværket og udenfor Fæstningen, medens Bloqveringen at Rendsborg fandt Sted. Skipper Henrich Bendz Lorenzen fra Kappeln, og Lods Christopher Hernbrodt, som med megen Fare have været Sølieutenant Flor behielpelige i at komme ind i Frederiksorts Fæstning, skiønt samme var omringet af fiendtlige Tror per, og igjen at bringe ham lykkelig bort derfra i det Øieblik da Fæstningen, ifølge Commandantens Capitulation, skulde besættes af Fienderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Ifølge nærmere Oplysninger og indkomne Beretninger har Rytter Peter Fischer af Livregimentet Rytteres 4de Eskadron den 31te Mai 1812 paa en hæderlig Maade deeltaget i at tilbagetage et dansk Skib, som ud for Stevns var bleven erobret af Fienden. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Ligesom Hs. Majestæt til sin Tid har benaadet de Personer, som meest have udmærket sig ved denne Leilighed, med Dannebrogsmændenes Sølvkors, har Hs. Maj. ligeledes under 23de dennes allernaadigst udnævnt bemeldte Rytter Peter Fischer til Dannebrogsmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Ved Avisens Slutning manglede baade Dansk og siges Tydsk Post.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Ribe. den. Prædikanterne: I Domirken 3die Søndag i Faste Hr. Capellan Hansen. J Catrinekirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
AVERTISSEMENT. Tvende Prædikener efter Tidens Leilighed. af V. K. Hjort. biskop over, Ribe Stift. Ridder at Dannebrogen, faaes tilkjøbs her paa Adresse Contoiret. Underhaanden er at faae tilkjøbs en god Væverstoel, af Egetræe med ganske Tilbehør hvor iblandt er 13 gode Hamborg Rører. Anviisning hvor samme er at faae, gives paa Adresse Contoiret i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Søndagen. Den 13de Marts, bliver Hal 1 Kibe, forenede Klub. Ballet begynder Kl. 6. Salt, Tiære, Tran 5 Jern, Steenkul, Tobakker, Hamp, Hampeblaar, Bomuld, dansk og fransk Brændeviin kan bekommes i større og mindre Par Frederik Kolvig. tier hos i Sönderportsgade No. 199.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Tirsdagen den 12te April næstkommende om Formiddagen Klokken 9, lader Enkefrue Landrup afholde offentlig Auction paa Hovedgaarden Lunderup ved Warde, over circa 80 Stykker Hollænderie Kjör afholsteenske Race, samt endeel Qvier og Kalve, Höllænderie Kjörene skal kalve indeværende Foraar. Saalnart denne Qvæg, besætning er bortsolgt, begynder samme Dags Eftermiddag Auctionen over Indboe, m.v., bestaaende af Borde, Stole, Speile, Skabe, Linned og sendes : Sengeklæder, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Vogne og Avlsredskaber, hvormed continueres fölgende Dage, saalænge deraf er noget at sælge, Lunderup, ved Warde den 3die Marts 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Paa Sønderskov er 20 a 30 Tønder velsmagende og vel conserverede Kartofler tilkjøbs i større og mindre Partier efter Enhvers Forlangende, saaog nogle Tønder reen og god Bøgeaske. J Septbr. forrige Aar fandtes i anddreven paa den Kongelige Forstrand ved Blaavand og Weiers en liden norsk aaben Baad, samt 9 hele og 2 halve Tønder med Tran, Med Baaden var ingen levende Folk, og da den af Brændingerne var itustagen, var et heller Navn eller Mærke at opdage, derimod fandtes de biergede Tønder, med Tran forsynede med følgende Mærker, een med en Triangel i hvilken staaer 2, en anden J. C. en tredie HW. den fierde en Triangel i hvilken staaer et 5 Tal, den femte en Qvadrat hvori et 5 Tal og en Triangel oven over, den slette K. H.E., den lyvende en Triangel hvori et 5 Tal, den ottende H, den niende er Triangel hvori et 5 Tal samt en Stræg tvers over, den ene Halvtønde den anden - Saavel Vraget, som Trannen blev strax ved Auction bortsolgt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Ligesom nu Stiftamthuset i Christiansand paa Grund af en blandt Vraget forefunden Skrivelse herom er underrettet, bliver Eieren til Foranførte herved endvidere indkaldt til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid og formig godtgiøre sin Eiendomsret sub poena præclusi &. perpetui silensii. Ribe Stiftamthuus, den 26de Febr. 1814. H. Koefoed. Elias Canten Meulengracht, som til en Til var boesiddende i Horsens, og senere har været ansat som Told= og Konsumtionsbetient i Kierteminde, men som nu ikke vides hvor er, indkaldes herved inden 6 Uger fra Dato at melde sig her ved Amthuset for at afgive Erklæring over een af hans fra Bord og Seng fraskildte Hustrue Kierstine Orløff indgivne Ansøgning til Hans Majestæt Kongen, om deres Ægteskabs aldeles Ophævelse. Weile Amthuus, den 22de Februar 1814. Selmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
En Dreng af skikkelige Forældre, kan strax blive antaget i Lære her paa Bogtrykkeriet. Helst ønskedes at han var confirmeret. og Srs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
En Doppe, som skal fole til Foraaret er at faae tilkiøbs eller Ombytning hos Stifsphysicus Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Undertegnede har nylig bekommet godt Salt, Kaffebønner, Lys Kandis Sukker, dito mørkere, Catun, Catuns- og Musselins=Halstørklæder, hvis Cattun, Gaase og hiemmegjordt Klæde, med mere faaes til billige Priser hos J. Borring. Ribe, den 21de Februarii 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Et ungt Menneske, der ikke har Lyst, eller mange ler Kræfter til at tiene som simpel, Gaardskarl, kan til 1ste Maji d. A. faae en Tieneste, hvori han, foruden Kost, Logie og Lön, i sine fra andet le Arbeide, Fritimmer, kan blive underviist i et Fag derkan skaffe ham Udkomme ifald han faaer Lyst til at erhverve det paa denne Maade. Han melder sig paa Bogtrykkeriet. gav. .De Underskrevne, ere ifølge allerhøieste Commissaril d. d. Gottorff den 4de Jan. h. a. blevne kommitterede at regulere Stervboets efter afdøde Frue Kantzelteraading Outzen i Lygumkloster. Jødenne Antedning bliver da alle og enhver, som meene at have nogle Fordringer eller Tiltaler til Efterladenskabet af benævnte Frue Kantzelieraadinde Christiana Hanna Outzen udi Lygumklofter herved indbudne og befalede at angive deres Fordringer og Tiltaler, sub poena præclusi et perpetui silentii, de under dette Amt Sorterende førend 6, og de ei herunder Sorterende forend 12 Uger en dato publicationis hujus proclamatis, ved den undertegnede Commission, at producere de i Hænder, havende Documenter, at afgive vidimerede Afskrifter af protocollum af samme, og hernæst at vente det nærmere Lovlige. Ligeledes bliver ogsaa alle de som ere blevne bemeldte Frue Kantzelieraadinde Qutzen noget skyldig, eller som besidde Pant eller Gods af hende, herved opfordret og befalede i den benævnte Frist sub poena dupli et amisse juris 1/2 her at angive det og dernæst at vente det Videre. Lygumkloster, den 24de Februar 1834. Tolde. . Meyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
J Forbindelse med hvad der i det Kongelige danske Cancellies Placat af 8de f. M. H. 5. betreffende de udstædte Committte=Sedlers Modtagelse ved Rente=Betalingen til Banken, er meldet, nemlig : at Banken vil modtage disse Sedler saavidt som samme kan anbringe dem ved Betalinger til de Kongelige Finantser, bekiendtgiøres herved, at samtlige Vedkommende i Danmark, som for de fastsatte tvende Betalings=Terminer i Aaret 1813 have Renter af de Banken ved dens Fundation tillagte Hæftelser at udreede, kunne afdrage en femte Deel af saadanne Renters Beløb med titnævnte Committe=Sedler, som ved denne Ligvidation modtages for deres paalydende Sum. Rigsbanken, den 21de Februar 1814. Rosenstand Goiske. v. Schmidt PhiMalling. seldek. Schønheyder. Lind. Feilberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-11
Følgende Bøger kunne faaes hos Undertegnede, Smit og Taare, drammatisk Nytaarsgave for 1814 ved N. i Bruun. Orientalin, Julenqve for Unge og Gamle ved N. T. Bruun. Bognteller, fem nye Drikkeviser, efter Tidernes Tarv, af N. T. Bruun. Bærens Mythologie Behrmans tydske Læsebog. Møllers Exempelsamling af tydsk prosaisk Still. Gedikes franske Chrestommathie. Munthes Fædrelands Historie. Kjerulfs Geographie. Rector Blochs Elementarbog i det latinske Sprog. Nissens dan P. T. Hanssen. ske Grammatik. Taheller til Lettelse af Beregninger i Rigsbankpenge og som, blandt andet viser Forskiellen mellem Rigsbankenge S. V. og Rigsbankpenge Navneværdie, efter den 1ste August satte Bank=Cours, faaes herpaa Adresse=Contoiret for 18 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
(Af Statstidenden.) Paris, den 11te Febr. (over England, Jgaar attakerede Keiseren Fienden ved Champoubert, sammes Styrke bestod af 12 Regimenter med 40 Kanoner. General en Chef Ousouwieff blev taget til Fange med alle sine Generaler, Officerer, Munition og Bagage, 6000 Mand gjordes til Fange, de Øvrige bleve deels dræbte, deels siddende i Morads. Keiseren forfølger GeneralSacken, som er afskaaren fra Blücher, den 11te forlod Keiseren ved Daggryet Champoubert, og lod et Corps rykke mod Chalons, for at observere de fiendtlige Co konner, som havde vendt sig der. Selv marscheerte han mod Montmerail; hvor han stødte paa Blücher, og efter en Fægtning paa 2 Timer blev den hele fiendtlige Armee slagen. Fienden flygtede i Uorden; Jnfanterie, Artillerie, Munition, Alt er i vor Magt. Den russiske Armee er tilintetgjort. Den 12te forfulgte Keiseren sin Seier. Blucher søgte at naae ChateauThierry. Hans Armee blev dreven fra Position til Position, et helt Corps som skulde dække hans Tilbagetog blev afskaaret, Generalen, som commanderede samme, blev fanget. Vore Tropper forfølge Levningerne af denne Armee der er ganske i Uorden paa Veie til Soissons. Man har erobret 50 Kanoner og en Mængde Bagage. 3,000 Mand ere tagne til Fanger, og hvert Øieblik indbringes flere, deriblandt 5 til 6 Generaler, som ere skikkede til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Efter en Beretning af 15de er den hele schlesiske Armee omtrent 80,000 Mand i 4 Dage total Slagen. Frankfurter Avisen af 1ste Marts melder fra Aachen under 2de Febr. følgende: "Nat er en Officeer som Coureer til Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrig passeret her igiennem, der har udsagt, at der var forefalden en 3 Dages Bataille. Paa den Første vare de Allierede drevne 5 Mile tilbage; den Anden vare de igien fremrykket 7 1/2 Mile, og den Tredie rykket ind i Paris. Marsk. Ney skulde være dræbt. Den Farnske Armee total slagen og havde trukket sig 5 Mile tilbage bag Paris. I Hele Paris havde man paasat den hvide Cocarde. Vendeen var i Oprør mod Napoleon. Keiserinden og Kongen af Rom havde forladt Paris. - Hvorvidt nu dette er sandt eller ikke, maae da næste Post lære os. - Freden skal være meget nær, i det mindste gives allerede venskabelige diplomatiske Dines.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Ifølge indkomne Efterretninger til Haag fra den store Armee, der gaae til den 18de har General Sacken forenet sig med Blücher, der vedblev at agere offensiv. Efter Beretning fra General Winzingerodes Hovedqvarteer i Rheims, hvilke gaae til den 19de, skulle de Allieredes Sager staae paa en fordeelagtig Fod. Troyes, den 21de Febr. Den schwartenbergske og Blücherske Armee concentrerer sig i denne Egn for at levere et Hovedslag. Kronprindsen af Würtemberg har den 19de ved Moutereau viist megen Tapperhed. 8,000 Würtembergere have i 12 Timer opholdt 50 til 60,000 Franske, anførte af Keiseren selv, og trak sig derpaa i stor Orden tilbage gjennem Troyes, til deres Plads i den nye Slaglinie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
München, den 22de Februar. Man har her før gende Armeeberetning: Den bayersk østerrigske Armee stod den 12te ved Trainel, hvor General Wrede havde sit Hovedqvarteer. Grev Hardegg havde en Fægtning med Fienden i Nogent=sur=Seine, hvorved denne blev fordreven af den paa den venstre Side af Floden liggende Deel af Staden. Feldmarschal v. Blüchers Corps udgjorde efter Fægtningen ved Brienne atter det høire Fløi, og stod mellem Chanteau=Thiery og Laferts sous Jouarre, den 10de Samme Dag trængte Keiser Napoleon med betydelig Magt frem, og syntes at have til Hensigt at gjennembryde den schlesiske Armee. Dette bevægede Blücher til at trække sig tilbage til Egnen af Vertus, og at faae General Wrede til at falde Napoleon i Ryggen, hvilket han søgte at iværksætte ved at gaae over Seine ved No gent og Brav. Efter adskillige Fægtninger blev Resultatet dette at General Wrede ei kom længer end til Nangis, og at Keiser Napoleon trak sig til La Fertesous-Jouarre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Fra Troyes meldes den 22de Febr. De Allierede danne en Linie fra Tropes til Rheim; alle Anstalter ere trufne, for at levere et afgiørende Hovedslag, hvis Udfald ei kan være tvivlsomt. Foruden General Winzingerode have ogsaa Generalerne Bülow og Voronzou forenet sig med os, Kronprindsen fra Sverrig ventes hvert Øieblik. Betydelige Reserver rykke frem fra Schweitz og Rhinen. - Beleiringscorpserne, fra Schlettstadt, Strasburg og Hünningen stode ogsaa til, Landværn træder i deres Sted. Napoleon kan ei forhindre vort Indtog i Paris om han end i nogen Tid kan faae det opsat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Berlin, den 8de Marts. Jfølge tilforladelige Efterretninger fra Chaumont den 26de Febr. meldes Følgende: Schwartenbergs og Blüchers Armeer vare trængte paa forskiellige Puncter mod Paris. Hovedqvartererne vare i Troyes og Chalon sur Marne. Disse Corps vare imidlertid for langt fra hinanden og Fienden, som havde concentreret sig, leverede enkelte Fægtninger hvorved Blücher blev trængt tilbage til Chalons, men de enkelte Corpser, der havde staaet ved Chateau Thierry og Nogent, til Troyes. Derfor blev besluttet at forene Armeerne, og da dette var skeet, saa søgte man at faae Fienden til at fordeele sine Kræfter, for at Vi atter kunde faae Midler til at angribe offensive. Af denne Grund trak Reserven tilbage fra Bar sur=Aube gjennem Chaumont til Langres, men Armeen selv blev mellem Chaumont og Bar sur Aube, hvor Kongen af Preussen har sit Hovedqvarteer i Nærheden. Blücher marscherede til Arcis og trænger nu frem over Sezanne til Paris. Reserven skal nu følge ham, sandsynligen over Troyes. Det diplomatiske Hovedqvarteer er af Mangel paa Rum flyttet til Vesoul V. for Basel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Wien, den 26de Febr. Siden de den 8de forefaldne Fægtninger ved Mincioner intet Vigtigt forefaldet ved Armeen i Jtalien. Bellegade har igien forlagt sit Hovedqvarteer til Villafranca.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Basel, den 22de Febr. Man taler bestandig om Sandsynlighederne af en nær forestaaende Fred. Jmidlertid skal Napoleons Underskrivt til den sidste af de allierede Souverainer gjorte Fredsforslag (hvilke, som Man vil vide have Frankrigs Grændser 1792 til Grundvold, ikke være ankommet til Chatillon den 19de. Naar Præliminairgrundvolden er lagt i Chatillon, skal en Kongres samles i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Ved Chamber har den 18de været en Fægtning, hvori der sloges med Forbittrelse, og de Franske tabte et Par 100 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Fra Leiden skrives den 28de Februar at der nu underhandles om Antverpens Overgivelse. Kommandanten har udjaget 2200 Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Fra Hamborg ere atter mange Indbyggere udvanbrede. Der skal nu kun være 55000 Mennesker i Byen. Nøden er meget stor, men man har gjort den Beregning at Besætningen skal kunne holde sig endnu i 10 Maaneder, thi Alt er sat i Reqvisition for Tropperne. Den er lagt Beslag paa al Viin, og alle Forestillinger om Skaansel ere frugtesløs, med den Yttring: "Viin og Brød maa Prindsen have til sine Soldater, han maa sørge for dem, som for sine Børn; han vil forsvare sig til det Yderste, og dersom det ei kan være anderledes, giøre et andet Troia af Hamborg, omendskiøndt han veed, at han har ingen Homer, der kan besynge hans Bedrifter." Flere til hinanden stødende Huse ere gjorte til Hospitaler, og forenede ved at giennembryde Murene, I Viborger Samler læses følgende: "Af Privatbreve fra Kiel erfarer man, at Jndbyggernes største Ulempe og Nød under de fiendtlige Troppers Ophold der, var at skaffe Jldebrændsel. Daglig blev indkiørt til Staden, endeel Favne Brænde af de omliggende Skove, for at afhielpe denne Mangel. Jndvaanerne vare ved Troppernes Jndqvartering forhindrede fra at passe deres sædvanlige Forretninger; men ellers skeete dem ingen Overlast, ligesom og Kronprindsen af Sverrig holdt en god Mandstugt. Af Kieler Wochenblatt seer man adskillige af den svenske Kronprinds udstædte Krigsberetninger, der i flere Ting ere det ganske modsatte af de danske Beretninger. Saaledes siger Beretningen No. 29 dat. Neumünster 12te Decbr. om Slaget ved Schestedt; at Gen. Walmoden, af hvis Tropper Avantgarden var rykket denne Side Eyderen og som havde detascheret Gen. Dørnberg mod Eckernførde, kæmpede med 1 Regiment Husarer, 4 Batailloner og 4 Kanoner en lang og baard Kamp mod 10,000 Mk. Danske, der havde et talrigt Artilleri. Slagets Udfald var længe uvis; Soldaterne vare ofte i Haandgemæng, men de Danske lykkedes det dog at naae Veien til Rendsborg. De Danske vare 3 Gange stærkere end Fienden siges der). De meklenborgske Jægere til Hest og Fods, som udgjorde General Vegesacks Avangarde, kom tidlig nok for at tage Deel i Affairen og give Udslaget. (Vel fægtede de tappert; men man veed, at de kom tidsnok, da kun saare faa Mand blev tilovers af heele Korpset) Prinds Gustav af Mecklenborg udmærkede sig meget; men hans Forvovenhed førte ham ind mellem Fienden, som fangede ham. Han blev strax udvexlet mod en Officeer af lige Grad. General Walmodens Tab i dette Slag angives til 1 Kanon og 5 a 6000 Md. dræbte og saarede. Fiendens Tab regnes for 1000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
J samme Blad meldes: at Professot Possina i Wien med stor Lykke har brugt den af Morveau opfundne Røgelse, mod Qvægsygen i Ungarn og Østerrig. Den bestaaer af Pulver af Kogsaltfyre forbunden med Magnesia (Bruunsteen) som opløses til Damp ved Hielp af Victrilolie. Et Medlem af det slesvig holsteenske patriotiske Selskab har bekiendtgjort det og Apothekerne i Kiel have tilbudet at levere Landmændene Victrillie under Apothekertaxten. J den af Hr. Kammerraad og Landvæsens Commissair Just i Viborg udgivne Bog Gode=Raad findes denne Røgelse og Omgangs maaden dermed anført Pag. 51.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Christianstad, 15de Febr. Proclamation. Nordmænd,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Kongen af Danmark har, ved en, den 14de Januar sidstl. i Kiel afsluttet, formelig Fredstractat, for Sig og Sine Efterfølgere, samt for bestandig, aftraadt til Os og Vore Efter i følgere til Sverrigs Krone, alle sine Rettigheder og Adkomster til Kongeriget Norge, samt ifølge denne Aftrædelse, løst Eder fra den Troskabs= og Hyldingsved have aflagt til Hs. Kongl. danske Majestæt og den danske Krone. - Svenske Tropper skulle derfor betræde Eders Landser. Modtager dem med Rolighed og Tillid. De komme som Brødre, som Soldater af samme Folk, bestemt af Naturen til at være forenet. Ethvert fremmed Folkeslag, som kunde true Eders Fødeland, skulle ville røve Eders Eiendom og krænke Eders Rettigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
den svenske Soldat, Ætling af samme Stamme som Norges Folk, kommer for at befæste Eders Rettigheder og eders Frihed. - Vor Generalgouverneur skal raadspørge de meest anseete Mænds Jndsigter blandt Epeer, for at forelægge Os til Overveielse og Stadfæstelse et Forslag til en Statsforfatning, indrettet efter Eders Tarv og som kan betrygge Eders Lykke. Vi love Eder iforveien, at denne Statsforfatning skal hvil paa de to skiønne Rettigheder, som tilhøre et tappert og ædelt Folk, den at yttre sig ved sine Befuldmægtigede og at beskatte - sig selv. - Saadan er Vor Hensigt, Normænd, Vort Hierte, har intet andet Formaal end at berede Eders Vel, Vor elskelige Søn, Generalissimus for begge Rigers Krigsmagt til Lands og Vands, som i dette Øieblik strider for Nationernes Frihed og Selvstændighed, skal vide at agte disse Rettigheder høit hos Eder. Han nærer i denne Henseende ganske samme Sindeelag som Vi, og skal forplante det paa sin Søn. Fra dette Øieblik forsvinde al Advind mellem den skandinaviske Halves tvende Nationer, Deres fælleds Styrke beroer paa deres indbyrdes Enighed og Fortrolighed. De attraae ikke at udvide deres Grændser, men allene at forsvare deres Grund. Krigen skal ikke meere udstrække sin Ulykke til Eder. De Fielde, som adskille Sverrig og Norge, ophøre nu at være Grændser. Havet og Jndbyggernes Tapperhed ere herefter Vi have truffet. den eneste Formuur, disse Riger behøve. alle fornødne Foranstaltninger, for at paaskynde Korns Til En oplivet Handel og gienaabnede Havne. førsel til Eder. skulle i denne Henseende understøtte Vore Bestræbelser og berede Eder nye og længe savnede Kilder til Opkomst. J vil, derpaa tvivle Vi ei, ved Almeenordens Vedligeholdelse, ved den Lndighed J ere Eders nye Konge skyldige, ved den Tillid J skienke ham og ved sand Fædrelandskierlighed, giengielde den faderlige Omhu Vi aldrig skulle ophøre at nære for Eder. Stokholms Slot, den 8de Februar 1814. C. R. L. Natten til anden Anledag blev for alle Trondhiems Jndvaanere urolig, og for Mange meget sørgelig. Kl. 11 en halv vatte Branskuddet, Allarmtrommen og Vægternes Pi den dem op af Søvne, og nogle faae Øieblikke efter stode trende Gaarde i Søndregade i lys Lue. Uagtet Brandkorpset udmærkede sig ved Hurtighed og mandig Kiethed, var dem dog ikke mueligt at hindre, at 13 Gaard, og deriblandt 4 af Byens smukke, blev et Rov for Luerne. De Gaarde, som Au erne ganske fortærede, vare: Justitsraad Lysholms, Kiøbmand Lorenzens, Blechingberg, J. Wærdahls, Garmanns, Hoes, Madame Ordings, Stiftsrevisor Paasches, PræstenStørens, Kommissionair Bøyesens, Madame Axens, og desuden 5 Gaarde bleve meget ødelagte.