Berlingske Tidende, 1836-03-12
Nr. 44 af Jtzehoer Stænder-Tidende indeholder Slutningen af Beretningen over Beraad Flaaningen i det 46de og 32de Møde, den 5te og 13de Febr., over de af de Tilforordnede Hr. Grev v. Baudissin, Hr. Grev v. Reventlow og Hr. Kammerjunker d'Au dert fremførte Finantspropositioner. Committeen, androg efter det forhen Anførte paa, at den allerunderdanigste Petition til Hs. Majestæt Kongen maatte i Henseende til Hovedindholdet gaae ud paa, at Hs. Majestæt vilde udnævne en Commission og give den det Hverv, at prøve Stats-Jndtægterne og Udgivterne og indgive til Hs. Majestæt Forslag om, hvorledes Statens Finantsvæsen kunde uden Paalæg af nye Afgivter reguleres ved Besparelser og Jndskrænkninger i Statshuusholdningen. Ved den herefter begyndte foreløbige Beraadslaaning yttrede mange Tilforordnede at være enige med de i Committeens Beretning indeholdte Andragender, Ligesom ogsaa Proponenterne i Almindelighed erAærede at være enige med Committeens Anskuelse og at ville modificere deres Forslag derefter. Flere Medlemmer bemærkede dog, at Afgivternes Forøgelse i de sidste fem og tredive Aar ingenlunde vare saa betydelige som Committeen havde skildret dem; med Hensyn hertil blev navnlig udhævet, at Nationalformuen var ligemæssig betydeligt forstørret, saa at ingenlunde et paafaldende Misforhold fandt Sted mellem Jndkomster og Afgivter. Man gjorde ogsaa opmærksom paa, at Committeens Beregning, hvorefter der var en aarlig Deficit af 1,600,000 Rbdlr., hvis den og i og for sig var rigtig, dog ingenlunde gave et saa ugunstigt Resultat, som man efter de valgte Udtryk skulde troe; thi man kunde ikke belægge de til Chausseeanlæg bestemte Summer, ligesaa lidt som dem, der anvendtes til Statsgieldens Dækkelse, med Udtrykket "Deficit", ligesom man heller ikke kunde tage Hensyn paa de ved Cholera fremkomme, ganske overordentlige Omkostninger. Efterat Beretningsføreren havde svaret herpaa, at man i Stedet, for Deficit rigtignok meer betegnende kunde bruge Udtrykket: "Staten brugte meer, men at ogsaa da var Resultatet, at Staten aarlig anvendte 1,600,000 Rbdlr. meer, end der ved Stats-Reventerne indkom, opstod ogsaa en Discussion om og hvorvidt Contraheringen af nye Laan involverede anticiperede Skatter, i hvilken Henseende i Særdeleshed et Medlem af de anførte Talforhold og ved at beraabe sig paa et Foredrag af den forrige Minister Lafitte, ligesom ogsaa paa Malthus, beviste, at nye Laan havde ogsaa været til stor Fordeel for Staten, saa at den Paastand, at de stedse involverede nye Skatter ikke viste sig ligefrem som grundet. Hr. Kammerjunker v., Neergaard foreslog følgende Amendement: at bede Hs. Majestæt Kongen om, at Allerhøistsamme vilde give den Commission, der efter Committeens Forslag skulde udnævnes, det Hverv, at indgive Forslag om, hvorledes Statens Finantsvæsen saaledes kunde indrettes, at uden Skatternes Formerelse og ved forholdsmæssig Formindskelse af Statsgielden en større Deel af Statsindkomsterne kunde blive anvendte til Landets Bedste. Hr. v. Halem gjorde derpaa følgende Amendement: at bede Hs. Majestæt om, at Allerhøistsamme vilde forordne, at for Fremtiden kunde ingen Statstjener gjøre Fordring paa Pensionering men at en Pension kunde i de Tilfælde finde Sted, naar dens Nødvendighed anerkjendtes af den Stænderforsamling, der skulde træde i Stedet for den An søgendes Fødested. Hr. Grev v. Reventlow foreslog det Amendement, at man i den Beretning, der skulde afgives til Hs. Majestæt Kongen, overhovedet ikke skulde tale om et nyt Laan Med Hensyn til sin Proposition bemærkede Hr. Grev v. Baudissin, at han fuldkommen var af Committeens Mening; men i Henseende til det Finantsbudget, man androg paa, foreslog han følgende Amendement: at der i dette Andragende blev tilføjet, at der af det Kongelige Finants-Collegium aarlig aflagdes Regnskab for det henvundne Finantsaar, hvoraf man med Bestemthed kunde see, hvorvidt det Foreslaaede havde været tilstrækkeligt til at bestride Udgivterne for Statshuusholdningens forskjellige Deele. Hr. Kammerjunker d'Anbert var ligeledes i det Hele taget enig med den af Committeen udviklede Anskuelse, men erklærede ikke at være af den Mening, at man behøvede udtrykkelig at bede om Budgettets aarlige Bekjendtgjørelse. Han fremsatte dernæst følgende Amendement: at man ved den Bøn, man vilde indgive, sluttelig skulde tilføje, at Hs. Majestæt Kongen vilde til samme Tid allernaadigst befale, at de i Budgettet som uomgjængelig nødvendig antagne Udgivtsposter ikke maae overskrides af noget Collegium eller Øvrighed. Hr. Overrets=Advocat Lock ansaae, Committeens Arbeide for fortjenstligt og aldeles lykkedes, dog ønskede han at tilføje følgende Amendement: at Hs. Majestæt Kongen vilde allernaadigst befale, at der i det Budget, der aarlig skulde bekjendtgjøres, maatte optages alle Statskassens Jndtægter og Udgivter, og det i begge Rubrikker, saa afsondret, at man ikke alene heraf kunde see Jndtægten af Hertugdømmerne, men ogsaa deres Concurrents til Udgivterne, med Jndbegreb af de maaskee af enkelte Collegier forvaltede Fonds, og under Angivelse af Forvaltnings- og Jnddrivelses Omkostningerne. Saavel ved den foreløbige Beraadslaaning, som ved den formelige Forhandling gjorde den Kongelige Hr. Commissarius adskillige bemærkninger. J Henseende til Committeens Beretning anførte den Kongelige Hr. Commissarius, at den i samme fremhævede Utydelighed i Finantsberetningen vilde forsvinde ved de Oplysninger, han meddeelte. Naar iøvrigt den bekjendtgjorte Finants=Status var blevet kaldt ufuldstændig, og det i Særdeleshed for, at ikke deraf fremgik de enkelte Undersaatters Ydelser, saa var det klart, at sidste ikke var gjørligt, og ikke kunde udføres paa nogen anden Maade, end naar nemlig Communal-Præstanda kunde optages med; men at overhovedet denne Status ikke i Fuldstændighed stod, tilbage for nogen anden Stats. J Henseende til de fremsatte Amendements yttrede den Kongelige Hr. Commissarius, at flere af dem ikke lode sig bringe i Samklang med den almindelige Lovs Grundsætning. Men iøvrigt maatte han gjentage, hvad han forhen havde meddeelt Committeen, at allerede førend den ærede Forsamling var traadt sammen, havde Hs. Majestæt Kongen behaget at resolvere, at Muligheden af Besparelser skulde undersøges af dertil bestemte Personer og at derover skulde gjøres Forslag. Her var tillige den bestemte allerhøieste Villie blevet udtalt, at den strengeste Sparsomhed skulde derhos overalt anvendes. Efterat de Herrer Grev Reventlow af Farve og Kammerjunker d'Anbert havde erklæret de af dem fremførte Amendements som bortfaldne, skred man til Afstemning, hvilken gav det Resultat, at Committeens Andragender antoges af Forsamlingens Majoritet, men at alle de fremsatte Amendements afvistes; derpaa fik Committeen det Hverv, at gjøre et Udkast til den Beretning, som herover skulde afgives til Hs. Majestæt Kongen.