Berlingske Tidende, 1777-07-14
Slutningen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premie som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab, udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Land udi Aaret 1777. (See fra No. 46 til 15.) 10. Naar Træet har staaet en Nat over efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og sict, og faaer det endnu eengang rage, for det bortfores fra Salte Stæder, 11. Jntet Træe maae udføres, før Silden haver ligget 10 Dag efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae sice i Huus, eller om Natten. 2. Man giør Forskiel paa Merkerne efter Jacobi, den 25de Juli, efter Barthold mær, den 24de August, og efter Kortsets Dag, den 14de Sept., for derved at kiende Fangsten og Sildens Godhed. 13 Fiorten om Bord saltede Træer regnes tun at gjøre i efter Ompakning, efterde Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøyere, end om Bord, kan iagttages. Al Fangst til Saltning maae see imellem den 7de Julii og 1ste Januarii, og uden for de hitlandske, islandske og nerske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøye paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Satter, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgiøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er gangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden, gel ides af bemelte tilforladelige Beviiser inden 1ste December 1777. Den eller de, som eengang haver vundet den 1ste og 2den Premie, kan itte æste Premie til Ernoldelse deraf oftere. 19 For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, i de norske Farvand langen og i lukt Fartey strax virket og best nedsaltet feed Host=Sild, Selskabets større Guld=Medaile eller 100 Rdlr. Premien maatte æstes inden 1ste December nestkommende, og i det mindste maatte af forbemelte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning ned sendes fom Fierdinger. Attesterne maae en allene formeligen og ordentligen gotgiøre, at Siden er fangen benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøy, som forhen med er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at fangsten og De handlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den heele Mængde virkeligen er sidet ved et og det samme Farten, Ved Æstningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som naa alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentle- og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade: at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom og Fartøyets Størrelse og Beskassenhed, samt om hvor, og hver langt fra Kysten, Fangsten er skeet 20 Da man har merket, at Spinderier, tienlige for Manufakturister og Fabrikarer, ere kuni en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde kommer i Gang, saa udsettes følgende Premier for alle smaae Kiøbstædet For den Kiøbmand, eller anden, i Kiøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger eller vedligeholder de største Spinderier (de være tilforn anlagte og begyndte eller ikke, ) og deraf erhverver det meeste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1777. For den største Mængde ikke mindre end 400 Pund, Selskabets mældre Guldmedale eller 50 Rdlr. For neste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. Forneste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attesterne af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden den 1ste October 1777. J samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies bekientgiørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maae følge Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slags Spind finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tillige med det heele Spinderies Hænder efter Kiøn og Alder, denne regnet til Ungdom under tretten Aar, Middelalder derfra til fyrretive Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kiøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter Kongelig Befaling brugelige Hasper, to Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af ti Knek, hver Knek til fyrretive Traade: uden hvilket Maalantet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse rea nes Mængden mod Finhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har høyeste og fleeste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt Skotterokke Garn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Kunsten vel, da et meget større Arbeyd giøre: en kortere Tid end ved andre Rokke; saa dog, da Manufakturerne har mindst Mangel paa Skotterokke=Spind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, ey heller om Spindet er at kommet eller kardet Uld 21. For de trende Stiftelser, Christians=Pleyehuus, det almindelige Hospital, og det under Hr. Pastor Lorcks Opsigt staaende Opfostringshuus forgattige Pigebørn paa Christianshavn, udsetter Selskabet efterskrevn. Premier: For beste og fineste Linnet Svind i største Mængde, 20 Rdlr. For nes beste og fineste i nest største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig. For det neste derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelsevis saaledes, at en Stiftelse ey vinder meer end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf allene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere samme Stiftelse, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at merke, at den Spind, som Selskabet belønner, maae altsammen være af een og samme HaandEn Prøve af Priis Arbeyder, ikke mindre ind 2 Pund, maae være indleveret inden 1ste November indeværende Aar, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant Priis Spind der i dette Aar er forfærdiget, enten af en og samme Haand eller af fleere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlang r. Videre udsetter Selskabet for de her i Kiøbenhavn nye anlagde Fri=Skolen følgende Premier, der ligeledes skal vines koleviis, nemlig: En Premie paa 20 Rdlr. for det beste og fineste linned Spind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for det nest beste og fineste, ligeledes linned Spind, inest største Mængde. En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uld: Spind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig en Premie paa 5 Rdlr. for nest beste, ligeledes Uld Spind, i nest største Mængde Fierdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og komme det Barn tilgode, der haver forfærdiget det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeles til de beste og dueligste Spindersker eller Svindere i samme Skole, i Forhold til deres udviste Flid og Kunst, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspetterer, Prever af ethvert Priis=Spind, i det mindste af to Pund Garn, maae forevises, og paalidelige Attester medfølge, hvormeget at disse Spind af lige Godhed er spunden af een og samme Haand. Den Skole, der vinder en Premie for et Slags Spind, være sig enten ulden eller linnet, skal derfor ikke udelukkes fra at kunde tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet har erfaret, at nogle af de indsendte Prover Spind haver været spundne til en større Finhed end Hørren har været heglet, hvorved Spindet, har tabt i sin Styrke, saa agter Selskabet derfor for fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Attest følger derved, at Spindet ey er udbragt havere end i Forhold til Hørrens Finhed. Til videre Opmuntring for fint Spind, vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linnet Spind, ey under tolv Strenge, alt paa ovenmelte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse som konturrerer, kun imellem sig selv bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priis=Spindet maae være indleveret inden November Maaneds Udgang dette Aar. 22. Det er betient, at Hamrum, Lysgaard, og Middelsom Herreder i Jylland haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele og tilveyebragt sig megen Berømmelse ved deres slittige Strømpe Strikken eller Binden, det første i Henseende til Uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til Linnede=Strømper. Da nu Selskabet baade anker, at disse viinskibelige Egne ey allene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provinzer i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange Vinter=Aftener sig selv og Handelen til Fordeel, saa udsetter Selskabet olgende Premier for linnede Strømpers Stritning, nemlig: For den Huusfader eller Huusmoder blant Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustvende efter denne Premie=Listes Betientgiørelse beviisliggenforarbeyder de beste og fleene linnede Mands Strømper, finere end nu sædvanlige og af dobbelt (ikke enkelt) Garn, ikke mindre end et Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For nest beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. Forneste Sort, ligeledes, 6 Rdlr. For neste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer Strømper paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af dobbelt Garn, ikke mindre end et Dosin, 8 Rdlr. For uest beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. Forneste Sort derpaa, 4 Rdlr. For neste derefter, 2 Rdlr. For beste Børne Strømper, af forskiellige Storrelser, finere end nu sædvanligen og af dobbelt Garn, ikke mindre end et Dosin, 6 Rdlr. Fornest deste Sort, 4 Rdlr. For nest paafølgende, 3 Rdlr. For neste derpaa, 2 Rdlr. Denne, Skoleholdere og Møllere kan tonturrere for samme Mængde som Bønder. Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig: 2 Dosin eller 24 Par. Premierne udsettes særskilt: 1) for Nørre Jylland, 2) for SønderJylland eller det Schlesvigske 3) for Sielland og Fyen under et. Til enhver Sirkel regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den portise inddeeling. Den første Premie for hver Sort Strømper, eller de trende høyeste Premier for hver Æstningsragne udsettes atter for hver i for dobbelt, nemlig: for Mandfolk og Fruentimmer hver for sig, dog i Sammenligning: saa denne Premie ikke af Mandkiønnet, samme Cantan vindes, naar Qvindekiønnet sammesteds overgaae det i finere levend ved Strømper af samme Sort. Men naar høyeste Premie derimod tillige anvindes for andfolks Strining forhøres den med 2 Rdlr, efterdi Selskabet især ønsker at opmuntre dette Kiøns ost i ledige Timer til ovenmelte Fliid. De ovrige Premier vil des rel i Samastning af degge Kiøn efter enhvers Fortieneste med hinanden; dog med den Forskiel, at naar Premietimendes for Mandfolks Skrivning, tillægger Selsabet den endnu 1 Rdlr. til Forhanelse. Jnden October Maaneds Udgangnestkommende Pargang maatte stningerne være undløbne. Med samme maat følge et Par Strømper, franio, af det Slags som Premie stor, og troværdige Attester af Stedets Præst og Egnens Strømpe Handler, eller andre bekiente Lundige, i Mangel siden, for gotgiøre, at den Mængde, hvorfor Premiefordres, vitteligen var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af en Familie eller et Huus, at det er skeet af Mandfolk eller Fruentimmer, eller begge tillige; at Strømperne ere den indsendte Prov fuldkommen lige; at Arbeydet er gjort i Aften Tin er eller paa anden belenlig Tid, uden at være Agerdyrkningen til Hinder: uden hvilke Omstændigheders nøiagtige Anførsel Attesterne ikke vedkomme i nogen Betragtning. Heraf indsees altsaa, at een og samme Familie kan vinde fleere end een Premie, nemlig, baade for Mandfolk og Fruentimmer=Flid, ligesom for Strømpet af ulige Sorter, Dersom nogen Proprietær eller anden anseelig Mand paa Lande maatte vise sig saa ædelmodig at see Selskabets Hensigter heri opfylte enten ved gode Raad eller ved Opmuntringer eller anden berømme, lig Omgang med deres Underhavende til Befordring af denne Flid saa vil Selskabet giøre sig en merkelig Fornøyelse af at belønne saadant med Medalier efter enhvers Fortieneste, naar det derom underrettes. Samme tilsiger Selskabet og den eller de Kiøbmænd, Kiøbstæderne, som paa en merkelig Maade giør det let for Almuen at den til beleylige Tider, i smaae Mængder og for billige Priser, kan erholde de Sorter Hør til kjøbs (indenlandske især, naar den er god, eller fremmed) som man til de fine Strømper finder at være fornøden. Selskabet vil oftere igientage disse samtlige Premier, og naar det seer at det nytter, med Tiden udsette dem for Uldstrikningen efter Omstændighederne, samt ogsaa, om det skulde giøres nødig, strekke dem til Norge. 23. For den største Mængde af de beste Houers gjorte her i Landet, i Herding og Dannelse lig de engelske, tienlige til Plantasie Brug for Colonierne i Vestindien, For den største Mængde, ikke mindre end ti Dosin, Selskabets mindre Guld=Medalie, eller 50 Rdlr. For de nest beste, ligeledes ikke mindre end ti Dosin, 25 Rdlr. Ved Forfærdigelsen maae lagt tages: 1) At Herdingen er saaledes tempereret, at Houerne hverken springer eller lægger sig, naar de i Arbeydet treffer paa stentGrund. 2) At endeel af det forlangte Priis Arbeyde er af adskillig Størrelse, til Voxnes saavelsom Halvvoxnes Brug. 3) At de indsendte er stemplet med Fabrikens eller Mesterens heele Navn Tilnavnet i fulde Bogstaver. 4. At Priis=Arbeydet fremsende uden Anstrygning. 5) Priserne, som Mesteren eller Fabriken kan forfærdige dem lige saa gode for i Mængde, maatte tillige skriftligen meldes, og en troværdig Attest medfølge, at Arbeydet er forfærdiget her i Landet. Premien maae æskes, indtil October Maaneds Udgang 1777, ved Provers Jndlevering og det heele Qvantums Foreviisning, naar Selskabet det forlanger. De som een gang haver vundet Premie kan ikke oftere til Samæskning indfinde sig. 24. For norske Træe=Kar, beviislig gjorte af danske eller norske Undersaatter, samt nedførte til Sal i Kiøbenhavn, udsette Selskabet følgende Premier: For den største Mængde og beste Sort ikke mindre end 100 Rdlrs. Verdie, 50 Rdlr. eller Selskabets mindre Guld Medalie. For den nest beste og største Mængde, ey mindre end 50 Rdlrs Værdie, Selskabets større Sølv Medalie, eller 20 Rdlr. Verdien maae bevidnes fra vedkommende Øvrighed paa det Sted, hvorfra Udførselen skeer. Premien æskes indtil October Maaneds Udgang 1777. Troværdige Beviis, at Karrene, hvorfor Premier fordres, ere gjorte af Kongelige Undersaatter, maae tillige medfølge, og indsendes inden October bemelte Aar. Selskabet udsetter samme Premie for Aaret 1778. 25. At Sælhundennes Mængde omkring de danske Strandbredde, især imellem Øerne, er Fiskeriet til merkelig Albræk, er noksom bekient, ligesom at deres virksomste Ødeleggelse kunde blive Fiskerierne og de Fiskende til betydelig Fordeel. For derfor, saavidt Selskabet mueligt, at befordre dette sidste, udsettes følgende Premier: For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab i høyeste af 4 Mand, beviisliggiøfor Selskabet, paa een eller anden Maade, med Garn, Harpuner, eller andre Jnstrumenter at have fanget eller dræbt de fleeste Sælhunde enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jisen om Vinteren, at regne fra denne Pæmie=Listes Bekientgiørelse til Medium November 1777, udsetter Selskabet følgende Premier For et Antal, ikke mindre end 40 voxne eller store Sælhunde, eller 60 smaae og unge Dito Selskabets mindre Guld Medallie eller 50 Rdlr. For den neste Mængde, ikke mindre end 25 store eller 40 smaae, Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. Foden nest største Mængde, ikke mindre end 15 Stykker store eller 25 smaae, Selskabets mindre Sølv=Medalie eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae medfølge Premie=Æstningen, at den angivnMængde er fanget af Vedkommende efter Premie=Materiens Forskrift, og ikke af andre de Premieæskende overladt, for at vind Premie. De Proprietærer, Forpagtere, Jagt= og Strand=Betiente, eller andre, som understøtter, og bidrager til, at ovenmelte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortienester, eller ved Belønninger i Medallier, erklære inOpmerksomhed. Premie=Æstningen med tilhørende Beviser og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende, indsendes til Selskabet, til Mitten af November Maaned 1777, eller i det seeneste inden samme Maaneds Udgang. 26. Da det overflødige Vand paa mange Steder i Ferøe gjør største Skade især paa Engene, hvorved ey allene sammes naturlige Produkter forringes, men endog Faarene som ere Landets Styrke og Rigdom, lider meget, ja tildeels af en saa kaldet Vattersoet bortdøer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bod paa dette store Onde, allene ved at aflede Vandet formedelst tilstrækkelige Grøfter, saa udsettes sol gende Premier: For den Odels= eller Kongs Bonde i Ferøe, som fra denne Listes Bekientgiørelse indtil Efterhøsten 1778 graverde fleeste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne og tienlig Afledning fra Agre, Enge eller Myrer. For den største Mængde 24 Kroner. For den neste 12 Kroner. For den neste 6 Krone, Udi Attesterne, som maatte være nøiagtige og paalidelige og sendes med Post Skibene 1778, ventes fuldstændig Efterretning er aller om Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, sam om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar ficere Lods ver med forenede Kræfter arbeyder herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og til sammen een Premie, som da bliver at deele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeydet. Disse Premier udsettes af forhenmelte Hr. Justitsraad Vilhelm August Hansen. 27. For den Bye i Aastrup Sogn under Carisfelts Gods paa Falster, hvis Rug Sal hidindtil meerkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vilke(en Art meget stadeligt og deri Landet meere og meere overhaantagende Ukrud,) og som herefter saaledes lægger Vind paa at ud ryde samme, deels ved at anskaffe sig reen Sæde Rug, deels ved at udluge dette Ukrud af Agrene, ifald det enten skulde have indine get sig i Sæde=Korner, eller ligge forborgen i Giødningen eller Jorden, at der i den heele Byes Rug Mark ikke findes nogen PoliVikke, paa den Tid de blomstrer, nemlig i Julii Maaned 1775 udsettes en Premie af 20 Rdlr. For at kunde nyde Deel i denne Premie maatte hver Mand i Byen i det mindst have saaet 2 Tønde, Rug. Premien æstes inden 1ste November 1777. Denne Premie, hvilken Hr. Pastor Bierring i Mosebye paa Falster, som en Agtelses Tegn af Selskabet haver erholdet, bliver her igien af han udsat. 28. For den Bonde eller Bondebye i Dannemark, som først foreviser Selskabet Prover af velbrænte Steen, efter den Hr. Pastor Dyssel til Selskabet indsendte Afhandling om Teglbraderie, hvilken og af Selskabet bliver uddeelt, et Sølv=Beger i 8 til 10 Rdlrs. Verdie. Attest og Jndretningens Overeensten, melse med bemelte Forslag, samt om Provernes Rigtighed, maa meddeles af Præsten paa Stedet eller andre troværdige Kyndige Prover og Attester maatte indsendes inden Udgangen af Aaret 1775 Det er Hr. Pastor Dyssel selv, som udsetter denne Premie. Fortegnelse paa Selskabets Kommissarier, i dets efterfølgende Kommissioner, for dette Aar 1777. 1) Agerdyrknings Kommissionen. Hr. Wilhelm August Hansen, Justitsraad og MedDirektør, ved den kongelige almindelige islandske, finmarske og serøiske Handel og Fiskefangst. Kommissions Formand. Hr. Otte Christian Haaber, Kancellieraad, Med=Direktor ved det kongelige octroyerede asiatiske Kompagnie, Arkivarius i Raadstuen, i Kiøbenhavn, og Bogholder ved Kiøbenhavns Brand=Assuranse, Societets Kasse. Hr. Christian Sommerfelt Nerenst, Kammerraad, og Konsumsionsskriver ved Afsise=Kontoret ved Børsen Hr. Otto Friderich Müller, Etatsraad, Medlem af det rommer eyser, lige, svenske, hononiske og beverske Videnskabernes Akademier, at det arkadiske i Rom, af det kongelige kiøbenhavnske, norske og der linde Videnskabers Selskaber og det helvetiske i Schinznach, sam Korrespondent af Videnskabernes Akademie i Paris. Hr. Christian Sommerfelt, Sekretær og Renteskriver for det siellandske Rentekammer=Kontor. 2) Konst=Kommissionen. Hr. Henrich, Gerner, Kaptein og Fabrikmester, samt Selskabets Præsident. Kommissionens Formand. Hr. Hans Schiervin Knoph, Justitsraad, Myndt Direktør og Assessor i Berg=Direktorie. Dr. Peter Christian Abildgaard, Professor ved den kongel. Veteriær= eller Dyr=Læge Skole, Medicinæ Doktor og Stads=Fysikus, samt Selskabets Præsident. Hr. Johan Buntzen, Omspechaur og Megler i Kiøbenhavn. Hr. Thomas Bugge, Professor i Astronomien ved Kiøbenhavns Universitet. 3) Handels=Kommissionen. Hr. Christian Martfelt, Justitsraad og Kommerse Konsulent. Kommissionen Formand. Hr. Ernst Henrich Baron af Schimmelmann, Ridder. Kammerherre, Deputeret i General=Land=Ekonomie og Kommers Kollegie og Direkter ved den kongelige Banke. Hr. Eiler Hagerup Justitsraad og Kommitteret i det vestindiske quineiske Rente sam General=Toldkammer. Hr. Johan Ludvig Linn, Med=Direktøi ved det kongelige almindelige Grønlandske Handels=Valsiske og Kobbeslager=Kompagnie, Revisor ved det kongelige danske asiatiske Kompagnie, samt Deputeret Borger og Grosserer i Kiøbenhavn, Hr. Lauren Andreas Cramer, Grosserer her i Staden og Diretteved det kongelige octroyerede asiatiske Kompagnie. 4) Lov Kommissionen. Hr. Peder Uldahl, Justitsraad, Advocat i Høyeste Ret. Kommissionens Formand. Hr. Christian Friderich Jacobi Etatsraad, Assessor i Høyeste Ret og leitor hos Hans Majestæt Kongen. Hr. Benjamin Georg Sporon, Professor og Jnformator hos Hans Kongelige Høyhed Kron=Prints Friderich. Hr. Tomas Bierregaard, Hofmester ved de kongelige Pasier. Hr. Hau Henrich von Schilden, Kammerherre, og Deputeret i det vestindisk nu neiske Rente= samt General=Toldkammer. 5) premt Skrift, Kommissionen. Hr. Benjamin Georg Sporon, Professor og Jnformator hos hans Kongelige Høyhed Kron=Prints Friderich, Kommissionens Formand. Hr. Wilhelm August Hansen, Justitsraad og Mede Direktør ved den kongelige almindelige islandske finmarkske og fersiske Handel og Fiske angst. Hr. Henrich Gerner, Kaptein og Fabrikmester, samt Selskabets Præsident. Hr. Peter Christian Abildgaard, Professor ved den kongelige Veterinær, eller Der Læge=Skole, Medicinæ Doktor og Stads=Fyenius, samt Selskabets Præsident. Hr. Christian Sommerfelt, Sekretær og Rente kriver for det siellandske Rentekammer=Kontor. Efter Selskabets Ordre. C. Martfelt, Kiøbenhavn, den 30te Mart. 1777. Selskabets Sekretær. Ved Døden ere afgangne. J Slagelse Degne Enken Mad. Marie Krag. I Helsingøer den 7de Julii Mester Skomager og Oldermand Sr. Christen Jensen Nilman, 38 Aar. Her i Staden den 9de hujus Claus Nicolai Wille, Saldrager. Den 10de hujus Hr. Jens Sønnichsen, Grofserer, og en af Stadens 32 Mænd. Den 12te hujus afg. Tømmersvend og Bælgetræder Lantmans Enke, Anna Ma tie, 74 Aar.