Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Placat for Kjøbenhavn, angaaende de i dansk Courant tegnede Assurancers Omsætning til Rigsbankpenge. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. gjøre vitterligt: At Vi, i Henseende i Assurancers Omsætning fra dansk Condant til Rigsbankpenge for de Bygninger, der ere forsikkrede i Kjøbenhavns Brandcasse, have fundet for godt at fastsætte, som følger: §. I. Assurancesummen for alle de Huse, og Gaarde, som ere forsikkrede i Overeensstemmelse med Taxationer, iværksatte førend den 11 Sept. 1807, skal, saafremt Assurancen ikke, paa Grund af nye Taxation, senere er bleven forhøiet, gaa over fra dansk Courant til Rigsbankpenge Sølvværdie med et Tillæg af 60 Procent. Dog forbeholdes det saavel Eierne som Assurance=Bestyrelsen, at forlange Omtaxering, hvis nogen skulde troe sig brøstholden ved denne Ansættelse; men saadan Begjæring bør skee, inden 2 Maaneder fra denne Anordnings Kundgjørelse. §. 2. De Huse og Gaarde, som ere forsikkrede i Medhold af Vurderinger, som ere yngre end 10 Sept. 1807, eller hvis forhen tegnede Assurance paa Grund af nye Taxation, efter bemeldte Tid er forhøiet, skulle samtlige, uden Undtagelse, strax omassureres. §. 3. Ved forommeldte Omvurderinger (S. 1 og 2) skal den, i Aaret 1793, approberede Tabel følges, saaledes at 60 Procent tillægges Summerne, og det hele Beløb da ansees at være Rigsbankpenge. Sølvværdie. §. 4. Den Huus, eller Gaardeier, som vid benytte sig af den ham, i §. 1, hjemlede Ret til at forlange lovlig Amtaxering, bør udrede de fulde med Forretningen forbundne Bekostninger; men, hvor Omtaxeringen, enten i Følge §. 2, er nødvendig eller forlanges fra Brandforsikkringens Side, skulle de Mænd, hvis Pligt det er at foretage eller overvære Omvurderingen, ikkun nyde halv Betaling, imod hvad der ellers er bestemt for saadan Forretning. §. 6. Alle Assurancesummer, saaledes som de vare den 31 Nr. 1812, skulle, uden Hensyn til Taxationens Ælde, interimistisk gaae over ti Rigsbankpenge Sølvværdie med Tillæg af 60 Procent; og, da denne Omsætning skal ansees at være traadt i Kraft med 1 Jan. d. A., saa bliver og Præmien, samt Afgivt til Contoiret, i Overeensstemmelse hermed at beregne og erlægge for de, fra den Tid, aforlødne Betalingsrerminer, og fremdeles indtil der, ved anden lovlig Taxation, skeer Forandring i disse Assurancer. §. 6. Det følger i øvrigt af sig selv, at den temporaire Forhøielse af Assurancen, som hjemles i den, ved Cancellieplacat af 27 April 1811, bekjendtgjorte allerhøieste Resolution, nu aldeles bortfalder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 28 September 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederiks Jgjennem General-Post-Directionen er, under 24 Sept. d. A., udfærdiget en Placat, hvorved Forbuddet i Placaten af 19 Oct. 1811 mod danske Banksedlers Forsendelse til Stæderne i Hertugdommene, sydligere end Hadersleb og Tøndern, ophæves, af følgende Jndhold Hs. Maj. Kongen har, under 16de dennes, allernaadigst befalet, at det ved Placat af 19 Oct. 1811 kundgjorte og hidtil bestaaende Forbud mod danske Banksedlers Forsendelse til Stæder i Hertugdommene, sydligere end Hadersleben og Tøndern, skal for Fremtiden og indtil videre være ophævet, dog saaledes, at saadan Forsendelse under de hidtil gieldende Straf bestemmelser, ikke maa skee paa anden Maade, end med Pakkeposten; hvorhos det tillige allernaadigst er fastsat, at alle Pengebreve uden Undtagelse, som forsendes fra Stæder i Kongeriget Danmark til Stæder i Hertugdommene, skulle herefter afgaae ufrankerede, og Portoen deraf først erlægges paa Bestemmelsestædet i Hertugdommene i den der gieldende Myndt. - Hvad de fra Hertugdommentil Stæder i Kongeriget Danmark forsendende Venge i danske Banksedler angaar, da vedbliver den desangaaende fastsatte Bestemmelse, hvorefter de skulle frankeres til Grændsestædet i Danmark, men ogsaa kunne paa Afgangsstædet betales directe til Bestemmelsesstædet i Danmark. Hr. Capitain og Grosserer Daniel Guldborg, Eier af Aggersøe, Omøe a., har solgt, og Hr. Forpagter Jørgen Hellman kjøbt Gjestgivergaarden lille Norske Løve for 11,810 Rbdlr. S. V. Tilstanden af det Hans Majestæt Kongen tilhørende, Frederiksværkske Fabrikes Drivt i Aaret 1812. - Dette Værk beskjeftigede da 261 Arbeidere; hvoraf 26 vare Mestere, 98 Svende, 40 Drenge, 6, faste Arbeidere og 30 Dagleiere. – Fabriken har et stort Gjethuus med Magazin, 3 Dreierværker, 2 Borværker, 7 Krudtmøller, 1 Salpeterhuus, Kul huus, Tørve= og Sigtehuus med smaa Værksteder. Der er I Sabelfabrikhuus, 2 Hammersmedde, Slibehuus og Preshuus, 2 Møller, foruden smaa Værksteder og Boliger; i alt 63 Huse og 15 Vandhjul. - Hoved-Producterne ved denne Fabrik ere: Metal=Canoner, Krudt, Krudttønder, Kugler, Sabler, og Klinger, Knive og Gafler, Agerdyrknings Maskiner, Søm, Entrebiler, Strigler, Stillemaskiner, Gjortlerarbeid, Steensangblade, Sadelmagerarbeid, Øll og Brændeviin, Læder, Diverses. 4 Af indenlandske Materialier er forbrugt: Brærde for 4600 Rdlr., Trækul for 25,305 Rdlr., Tørv for 6503 Rd., Sæbe for 2136 Rd., Jernplader for 2000 Rd., Messinaplader for 2000 Rd., støbt Jern for 2723 Rd.; Læder for 4070 Rdlr., Diverses for 7988 Rd. Af udenlandske Materialier er forbrugt, raa Salpeter for 21,322 Rdlr., Svovl for 8000 Rdlr., Tømmer og Bræder for 3846 Rd., Kobber for 6686 Rd., Jern for 8152 Rd., Staal for 3286 Rdlr., Steenkul for 7646, Rd., Jerntraad for 1688 Rd., Diverses for 8900 Rd., Kornvarer for 30,000 Rd. (Handels-Tid.) Mariboe, den 4 Oct. J Schoulænge Sogn her i Lolland er indtruffen den sørgelige Begivenhed, at en Dreng har i sine Forældres Fravær ved at spøge med en ladt Bøsse, der stod i Stuen, af Vanvare skudt en liden Pige. Ogsaa i Nyekjøbing paa Falster er ved Politiets Opmærksomhed og Aarvaagenhed tvende omstreifende Opkjøbere blevne til megen Fryd og Gammen kne bede paa Næsen. 54 ulovligen opkjøbte Gjæs indbragtes til Nyekjøbing, bleve af Politiet anholdte, confisquerede og ved offentlig Auction bortsolgte. Gid slig en Skjæbne maatte ramme mange flere Landstrygere, - Fredag Morgen den 24 Septbr. rasede over Stubbekjøbing et grueligt Tordenveir, ledsaget med en Skylregn, som man i mange Aar ikke har kunnet erindre Mage til. Tordenen slog ned paa forskjellige Steder omkring Byen; splittede Masten, paa en Flensborger Jagt, kløvede Fisken; hvorpaa Straalen foer gjennem en tom, paa Dækket liggende, Øltønde, hen under Udlæggeren, der blev kastet af sit Sted bort hen til den ene Side. Det stærke Vandfald, især paa Bakkelandet, skullede meget Jord med sig. Paa en Tid, da mange Huse ere fulde af Sæd, var det en Lykke, at de byppige Lynstraaler ingen Bygning vamte i Byen, hvorved en farlig Jldebrand, især da det tillige blæste haardt af nordlig Vind, neppe havde kunnet undgaaes. - En svensk Jagt, ladet med Bøgebrænde, er som Prise indbragt til Stubbekjøbing, (Mariboe Av.)¬