Berlingske Tidende, 1832-05-05
Det er et Særsyn i Literaturen at en Subskriptionsplan, nyder den Ære at give Stof til en Recension paa 55 Sider, Thi Recensionen angaaer og kan kun angaae Indbydelsen, ikke Selskabet, som er er til. Dette skal først vorde, og kan altsaa ei bedømmes af nogen som ei har guddommelig Forudvidenhed. Men Hritiken, uagtet den, forsaavidt som den vi strække sig ud over det endnu ikke existerende Selskab, kun kan være bygget paa idel Hypotheer, kan dog være det i sin Tid fremstaaende Selskab til Nytte, og vil vist vorde det, og derfor skyldes Hans Durchlauchtigheds gode Villie Tak. Bemærkningerne selv ere i ovrigt for en stor Deel ordlydende, men vidtløftigere udførte, Gientagelser af det, Hr. Ritmester v. Paulsen lod indföre i Fölgebladet til Aarhuus Avis et Öieblik efter at Indbydelsen udkom, og som sammesteds tilstrækkeligen er gienddrevet. For en Deel træffe de ikke engans Undbydelsen, da de paaanke Ting, som ikke findes deri, og tildeels grunde de sig paa aabenbare Misforstaaelser. I Hovedsagen - Indførelse af Fuldblod og Væddeløb - kan og maa Hans Durchlauchtighed være aldeles enig med Indbydelsens Udstedere. Betænkehghederne ved nogle af de øvrige i Planen nævnte Gienstande for Selskabets eventuelle Virken for Ex. Assurance, ville, naar Selskabet först træder i Virksomhed, og kan benytte sig af de her givne Vink, af sig selv forsvinde Anken over at Forslagene ere upraktiske er i praktisk Henseende ægyal Nul. Planen kunde indeholde Forslag, der vare titusinde Gange saa upratiske, som de, der findes deri, beskyldes for at være, og det tilkommende Selskab, som efter lingen naturlig eller positiv Retslære, kan have nogen Forpligtelse til at rette og efter Planen, da Subskribenterne ikke ere Contrahenter, i alt Fald ikke for længere Tid end de selv ville, - kan blive det fortræffeligste i Verden. Et Exempel paa at der i Recensionen paaankes Tind i Planen, hvilke ei findes deri, er den bittre Dadel over at Bedækningen skulde skee for en billig (wohlseil) Betaling ; men dette er ikke i fierneste Maade med noget Ord antydet. Tvertimod det hedder, at den skal skee for en passende, eller paa anden Dansk, hensigtsvarende Betaling, som, om den ikke vi kune kaldes ubillig, dog vil være langt fra at kunne kaldes wohlseil. Et Exempel paa Misforstaaelserne er: Beskyldningen, af Planen kun lover to Væddelöbspræmier, een paa 300 Rbd. og seen paa 1500 Rbd. I Et roligt Bik paa Planen opdager let de tre Ord: "efter Selskabets Formue." Præmierne kunne jo alt saa efter Planens udtrykkelige Ord ogsaa blive 5000 Rbd. og 1500 Rbd. Og at der ved to Præmier maa menes to Præ mer for hver Væddelöbsbane, viser Contexten. Udfaldet paa de danske Heste, at sammenligne dem med Eller er upassende. Fordi de i et Væddelöb kunne komme til at staae tilbage for de holstenske, vilde det være ligesaa ubillig at kalde dem Esler, som at kalde de holstenske Heste, der tabte i Samløb med mechlenborgske, Skindmære. Bebreidelsen, at det fynske Selskab ikke er omtalt, bortfalde efter den bekiendte Regel, non entis nulle sunt affectiones. Det er ikke let at begribe hvad der skulde siges om et Selskab, som laae udenfor de tilværende Tings Række. At rose den fra Fyen udgivne Plan til et Selskab vilde have været latterligt, at laste den, nanstændigt. - At nogen Pluralitet i Fyen har vægre for Deeltagelse i det for de danske Provindser projecterte Selskab, er til Datum aldeles ubekiendt. Selskabet har skriftligt Löste om Deeltagelse for over 100 Portioner. Det kan i det første Aar disponere henved 6000 Rbd. Vistnok ikke nogen Fuhyre Sum, men selv Rom blev jo ikke bygget paa een Dag. Overbeviste om, at Hesteavlens Forædling og Forbedring hurtige og sikkrest fremmest ved Veddelöb, have Undertegnede besluttet, at stifte en Forening, hvis Öiemeed skal være, at indföre Heste-Vedde löb i Nærheden af Kiöbenhavn, efter de Grundsætninger og Bestemmelser, som for saadanne ere antagne og sulgte i Hertugdømmene og i Fyen.