JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-10-12
NOTIFICATION. Nachdem die Vernenerung zur fünsten Classe der Sten Königl. allein privilegieten Copenhagener Lotte rey geschehen mus ene und bevor die hiesige sowohl als auswartige Herren Collecteurs verpflichtet sind ihre Appellations-Rechnungen, die den 15. Octob. a. c. bey mir eingekommen seyn mussen, zu schliessen und einzusenden, immassen die Ziehung besagter Classe den 22. Oct. ohnfehlbar vorgenommen werden soll; Sus werden diesenige Jnteressenten, welche die Vernenerung ihrer Lossen noch nicht besorget haben, hiedurch erinnert, mit selbiger je her je besser sich einzufinden; zumahlen diesenigen Losse, deren Vernenerung in der solchergestalt bestimmen Zeit versaumet werden mochte, ganslich heimgefallen sind, und für 10 Rthlr, das Stück, als den Einschus sammtlicher 5 Clæssen, an andere Liebhaber uberlassen werden. Alles vermoge des Plans. Copenhagen, den 1. Octob. 1759. Jonas Collin, Jhro Königl. Majestat Canzeley Rath und Lottere Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1759-10-12
AVERTISSEMENTS. Mittwochs, den 17 October um 9 Uhr Vormitags, soll ein Theil Guth und Mobilien, als Silder, Leinenzeng Bücher und Schildereyen, sel Rector Johannes TorchillusNachlas zustandig, durch offentliche Auction verkauft werden, bey dem Weinhandler Sr. Kaasbel, wohnhaf auf die Ecke von der Wagenmand und Myntstrase, allwo auch die Catalogi zu haben find. Montag, den 15 Octob um 12 Uhr, wird auf hiesiger Börse durch offentliche Auction angebothen und verkant, das Schnaw=Schiff, der Wilde Manngenannt, auf 28 Commerce=Lasten, welches im Haven bey dem Schifs-Werftauf Christianshaven, so den S. T. Hr. Etatsrath Fabritius, zustandig, liget, allmoselbiges bey Meister Ole Gad, taglich kann in Augenschein genommen werden. Am Freytage, den 9 Nove nachstkommend, um 12 Uhr, wird af der Börse durch offentliche Auction verkauft werden 16840 Paar kure hald feine Strumpse, 108 Paar grobe dito, 78 Tonnen Talg, 4 Tonnen Butter, 11 Sa ske Federn, 3 Sacke Wolle, 14 Bunde Fellen. Diese Waaren sind alle gesund und gut von Førde, nenlich zu Hausegekommen, und konnen in Augunschein genommen werden, 4 Tage vor der Auction von 10 bis 12 Uhr, in dem Packhause bey dem Blauen Thurm. Wosern das noch zuerwartende Schiff vorher ankommen salte, wird eine kleinere Parthey von seldigen Waaren zugleich mit verkaufet. Das weiter Erforderliche wird auf der Auctionsstelle bekannt gemacht. Welches denen Liebhavern, welche Belieden wollen sich an besagter Stellezungefesten Zeit einzufinden, zur Nachrichtigemeldet wird. Mittwochen, den 17 October, Nachmittages zwischen 1 und 3 Uhr, so durch offentliche Auction zum 5tenund letzteenmal augebothen, und dem Meistbiethenden absolute ver kanst werden, des Brauers Sr. Christian Weydes Haus, in der grosen Violstrase belegen. Die Beschaffenheit des Hauses zeiget de gedrukten Placaten. Nachdem der Studios. Theolog. Ole Hansen Rasmussen, mit Tode abgegangen in Aale Priester=Wohnung, in Wratzharde, des Stifts Aarhus, sost dessen Nachlas registriret und vurdiret und die Theilung vorgenommen worden, 12 Wochen nach der Publication in den Danischen und Deutschen Zeitungen; da aber keiner sich eingefunden, der einige sichere Nachrichten von denen Erden des Verstorbenen; ver und woeste sind, hat geben konnen, ist die Theilung ausgesest bis uder Jahr und Tag, als am 25 Febr. 1760. Diesemach wird solches von dem Geistl. Theilungsgericht in Wratz Harde Hiedurch in den danischen und teutschen Copenhahner Zeitungen, dreymal nach einander bekanntagemacht, weil der Zustand der Sterbbude nicht erlandet, ein ordentliches Proclama zu bekosten, damit alle rechtmassige Erbeen, mit samt Credit und Debitoren, sich beliebig anbemeldetem Orte einstellen wollen, um ihre habende Rechte zu beobachten. Am Donnerstage, den 11ten October des Vormittags, zwischen 9 und 11 Uhr, wird durch offentliche Auction zum viertenmal augebothen, und denen Meistbiethenden verkauft, Ægidius Nielssen Laurups Brauerhoff, in der Farberstrase belegen.
Berlingske Tidende, 1759-10-12
Da der auf Munkholmen in einigen Jahren gewesenen Capitain Johann Rantzau Munth, vor einige Zeit gestorben, so wird hiedurch von uns angeordneten Commissariis 3 Posttagen in den Zeitungen kundgethan, das die Theillung zur Endschaft soll vorgenommen werden, den ten Decemb. erstk. bey mit Oberstlieutn. Andreas Benedix Heyde, in Drontheim wohnend; zu welcher Zeit alle Debie und Creditores der Sterbbude sammt dessen Erden eingeladen werden, sich entmeder selvst oder durch Bevollmachtigten einzusinden, da einem jeden was recht undgesetzmasig ist, geschehen soll. Drontheim, den 22. Sept. 1759. A. C. Meyer, S. L. Blix, A. B. Heyde, Garnisons Oberstl.u. Chef der Dront. Capitain und Auditeur. heimischen Garn Comp. Wachtm.
Berlingske Tidende, 1759-10-12
Am Montage den 22. October des Vormittags um 9 Uhr wird die Auction uber die nachgelassene Bibliotheck Dero Excellence des sel. Hr. Geheime-Rath Grasen von Berkentin angefangen in dem Hochgrafl. Borkentinischen Palais ju der Neuen Friedrich Stadt hier in Copenhagen. GALETTE
Berlingske Tidende, 1759-10-12
HISTORIOUEE POLITIOUEDe COPENHAGUE. Sal. No. 82. ag Bood AVEC PRIVILEGE DUROI. Du Vendredi, le 12 Octobre.
Berlingske Tidende, 1759-10-12
De PARIS, le 14 Sept. SITE de la Reponse du Roi aux Remontrances. I. Edit pour la suppression des Officesur les Ports. Vest principalement dans les cir constances og les besoins de l'Etat sont grands, & forcent. 72 de recourit i des Imposition, nouvelles, quil est convenable de ranimer la conhiance des Peuples par Peconomie de Padministration. Faire cesser des allenations onereuses à Etat, cest exercer la justice generalle qun Souverain doit á tous ses Suets, qui supportent toujours à regret des charges dont les reve nus publicane profitent paa. Les Officiers des Ports, Quis, Halles. & Marchen de la Ville de Paris, ont Stealiener a des pris excessivement avantageur aux Acquercurs, & le Roi doit, au bien de som Etat & de ses Sujets, rentren dans cette portion de son Domaine qui produira un secours reel aux Finances apres le remboursement des Engagistes, om qui mettra S. M. en Stat d'accorder du soulagement à ses Peuples. Les Possesseurs actuels de ces Officesne peuvent reclamer de la Justice du Ro que le remboursement dont S. M. est tenue envers ceux dont ils sont les ayant cause, & sur ce qui a 8te representee a S. M. par som Parlement. Elle Sest determinea faire libeller les clauses dudit remboursement dans les termes de la justice la plus exacte, tant envers les proprietaires desdits Officesquenvers leurs Creanciers, en dissinguantes sommes qui ont ere fournies en argent de celles qurnont et fourmesqueneffets, de en mamteliant les sti 2 13: Alpulations des emprunts qui ont et auto risen par Lettres Patentes. S. M. ne see propose cependant paa de faire executer cette liquidation dans toute sariguent; mais som intention eft de concilier sa bonte avec sa justice, & le bien general de ses Sugets aveccelut des Familles particulieres qui son interessees dans ces Offices. Cest ce quelle sera en Stat de faire ave plus de connoislance, lorsquele resultat de la liquidation aura constate letat veritable de ces differentes Communauter d'Officiers. Si les circonstances Leussent permis, S.M., en soulageant les Habitans de sa Capitale des Droits sur les Ocufs, le Beurre & les Laitages, dont la consommation eft, surtout pour le Pauvre, une des premieres necessiter de la vie, wauroit paa cherchededommager ses revenus de cette remise, par Puniformite des Droits sur tous lesVins qui entrent dans Paris. Cette compensation a paru autant plus juste, que le Riche seul fait venir des Vins à son adresse, tandis que le Pauvre Pachete en detail, charge non seulement de ces Droits, mais encore du profit des Marchands. Taugmentation dont il Sgit, nest que de sig deniers par bouteille, Elle eft simodique, quelle ne pent-Stre regrettee, par aucun de ceur qui y seront susets. Les Bourgeois de Paris Nont, commeBourgos, aucun privilege particulier, Par rapport i Pentree des Vins dans la Ville de Paris. II Ny a point d'exemption qui seur soit propre pour les Vinde leur cru, leurs prerogatives, & cet gard, dans cette Capitale, leur domicile habituel, om une residence passagere.
Berlingske Tidende, 1759-10-12
Au surplus, cette augmentation de Droit, & celle des Droits sur le Gibier, affectant que la classe des personnes al sees, sont de nature i subsister autant que les autres Droits, & jusqua ce que la situation des affaires permette a S. M. de soulager toutes les classes de ses Suiets, qui en ont egalement beson, en commencant toutetois par ceur don les faculter som les plus bornees. H. Edit pour la suppression des Officiers des Curs. Tinegalite des Droits eft un des plus grands prejudices qui puissent Stre porten, a Etat, parce qu elle prive les diverses Provinces du Royaume de la faculte d'employer leurs avantages naturels. Ainsi il a 8te necessaire d'etablir sur les Curs unDroir uniforme. Cette uniformite a 8te reglee sur un pied au dessous de ce quedoivent les Curs dans un graud nombrede lieux og les Droits en som etablis, & par compensation, il a 8te necessaire que ceur og il avoit et accorde des moderations particulieres, eprouvassent quelquaugmentation. Mais la suppression du Droirde revente, celle des Droits au passage d'une Province à Pautre, ensin la restitution du Droit a la sortie pour Etranger, sont un dedommagement reel qui interesse a la foris touttes les Provinces, dont les interets Particuliers doivent se confondre & se reunir dans Tinteret general de Padministration de Etat. Enfiin la porte du Droit et simodique, que les plus pauvres memes en peuvent en souffrir de prejudice sensible sur le detail de leurs consommantions. III. Edit des Recheveurs des Rentes Tobiet essentiel des Creanciers publice domicilien en Province og en Pays Stranger, est d'etre assurer des faculter & de la fidelite de ceux qui doivent recevoir poureux. Cest ce quiresultera de lacreation des Offices des Receveurs des Ren res, den le prix, lasolidte, & la bourse commune, offrent des surerer qulon, ne trouve point dans des Particuliers.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
En No. 83. Allisin Mand, Danske Kiøbenhavnske Oldinder.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Mandagen, den 15te October. at at han Breslau, den 24de Sept.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
For nogle Dage siden blev den halve Deel af de i Lausitz, tagne Krigsfanger, som i alt beløb sig til 1058 Mand, hvoriblant 24 Officierer, her indbragt. De øvrige, hvis Tal daglig formeerer sig, skal snart følge efter.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Erlangen, den 5te Oct. Da alle Preuss. og andre fra Sachsen kommende Mynt forter af Keiseren ere forbudne, saa har Kongen af Preussen, ligeledes forbudet Rigsmynterne, hvilket giør Handelen megen Skade.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Frankfurt ved Maynstrømmen, den 6te Oct. J Forgaars Aftes kom Hertugen af Broglio hid tilligemed Græven, hans Broder. Han besøgte det Franske Comoedie=Huus, hvor man spillede Voltaires Nanine. Alting kom ved hans Ankomst i Bevægelse af Glæde. Man klappede med Hænderne, og en Acteur en Domino holdte en Tale til ham, som af alle blev applanderet. I Gaar Morges, fortsatte Hertugen sin Reise til Paris. Man siger, at han skal være erklæret til Marechal af Frankrig, og maa for Kongen personlig aflegge sin Eed. Han skal inden 12 Dage komme igien, og maaskee paatage sig Commando over heele Armeen. Græven, hans Broder, gik i Forgaars Aftes Kl. 8 tilbage til Armeen, for at commandere Reserve=Korpset.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Prinds Ferdinand lader i Egnen af sin Leyr bygge bedækkede Baraquer og Hytter, hvad de Franske giøre derved, vil Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Det hedder, at Sachserne den 21de hujus gaae til det Würtzburgiske. Men 12000 Würtemberger skulle komme til den Franske Armee.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Magdeborg, den 8de Octobr. Da den Russiske Armee havde brækket op fra Guben, saa fik samme fra den Dauniske Armee en nye Forstærkning af 5 Regimenter Cavallerie og nogle Batailloner, hvilke den 21de Sept. stødte til Russerne ved Christianstadt Fiendens Hensigt var uden Tvil at gaae for Glogau, for at angribe denne Fæstning med forenede Kræfter. Hs. Majestæt Kongen besluttede, ved hastige Marcher at komme dem i Forveyenhvilket og lykkedes saavel, at Han, uagtet Fienden havde en meget kortere March, kom den 21de til Sagan, og den 22de til Neustadt. Fienden kom først den 22de til Freystadt, og marcherede af Oderstrømmen, hvilket viiste, at han vilde marchere langs ved denne Strøm, og gaae til Beuthen. Hs. Majest. satte sig derpaa med sin Armee paa Høyene bag Beuthen fra Neukersdorf og Baunau. Begge Armeerne bleve Natten over i Vaaben. Fienden giorde adskillige imod hinanden stridende Bevægelser, af hvilke man intet andet kunde slutte, end at han ville angribe den Kongel. Armee, eller at hans Plan var forrykket. Ligesom den Kongel. Armee ogsaa virkelig havde besat et Stykke af den Leyr, som Fienden havde villet tage. Den følgende Dag kom det fiendtlige Generalitæt for at recognoscere vor Stilning; Men det drog sig i al Stilhed tilbage, enten fordi den syntes for stærk, eller af andre Aarsager, og henimod Middag saae man Fienden slaae sine Telter op. Efterat de den 27de havde faaet en Coureer fra Feldt-Marechal Daun, lod de ved Corolah slaae en Broeover Oderstrømmen, og kom den 28de til at gaae derover Saasnart Hs. Kongel. Majestæt havde faaet Efterretning derom, ilede han med nogle Batailloner og Escadroner derhen, for at foruroelige den fiendtlige Arriergarde; Men de vare allerede overgangne, og der bleve ikkun nogle faa tagne til Fange. Derefter maatte Armeen marchere til GlogauHs. Majestæt har med en anseelig Deel af samme passeret Oderstrømmen, og taget sit Hovedquarteer til Førhau, for at give Agt paa Fiendens Bevægelser fremdeeles. Russerne stode den 5te ved Billaba, og Østerrigerne ved Kuttow, men siden ere de marcherede mod Schlichtingsheim.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Efterat Hans Majestet Kongen havde begivet sig paa Marchen mod Russerne, blev Communicationen, imellem Kongens og Prinds Henrichs Armee, saaledes ophævet, at Hs. Kongel. Høyhed Prindsen ikke kunde faae den mindste Underretning fra Kongen. Jkke destomindre fandt han dog Middel til med Fordeel at understytte Kongens Forehavende. Efterat han havde sørget for de Schlesiske Bierges Sikkerhed, forlod han Leyren ved Schmuckselffen, og marcherede i en Hast til Sagan, hvorved Hr. Feldtmarchal Daun blev forhindret i at forene sig nærmere med Russerne, eller skikke dem fleere Hielpe Tropper. Da denne General derpaa stillede sig imod Hs. Kongl. Høyhed Prindsen ved Soran, saa vendte denne sin Armee, ved en overSprottau og Buntzlau tagen March, hvilket ikke allene tvang Hr. Feldtmarchal Daun til at drage sig tilbage til Gørlitz; men bragte og General de Ville til at forlade sin fordeelagtige Post ved Lauban, og drage sig til den Dauniske Armee. Prindsen besatte herpaa den Post ved Lau ban, og betiente sig af Leyligheden, til at afsende det hidindtil ved Marklissa, under Generalmajor v. Stutterheim mod General de Ville standne Corps til Bøhmisk Friedland og Zittau. Bemeldte Generalmajor fik i Friedland, 2 Oberstl., 4 Capit., 5 subalterne Officierer og 669 Grenaderer til Fange, tilligemed 2 Canoner, og lod, saasom ham fattedes Vogne, fordærve 1600 Centner Meel, 4000 Schefl. Havre og 10000 Portioner Brød. Han rykkede derpaa lige hen mod Zittau, men Østerrigerne havde forstærket Garnisonen, og vilde bringe Magazinet der i Sikkerhed til Gabel. Denne Transport traf han underveys, hvorpaa de som kiørte med den, reede derfra med Forspandshestene; Generalmajoren sendte derfor Major Retzenstein med 100 Mand til Gabel. Herfra marcherede 120 Mand Jnfanterie ud imod Husarerne; men de sidste satte, med Sabelen udi Haanden, ind iblandt dem, toge 103 Mand til Fange, sablede de øvrige ned, og havde indtaget den lille Stad Gabel, hvori den heele Østerrigske Armees Bagage skal have været, dersom de allene havde havt nogle Fodfolk og Canoner med sig. Jmidlertid bleve ved denne Leylighed atter 5000 Fade Meel, 10000 Centner Høe, mange Fade med Geværer og mange Vogne forbrændte. Derimod har denne heele Expedition ikke kostet vore meer, end 15 Mand, døde, saarede og bortløbne.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Generalmajor von Stutterheim, kunde i Mangel af svære Canoner intet foretage sig mod Zittau, og maatte derfor lade det beroe ved de erholdte Fordeele. Jmidlertid saae Hr. Feldtmarchal Daun sig derved nødt til at drage sig fra Gørlig tilbage indtil bagenfor Bauzen, da derimod Hs. Kongel. Høyhed Prindsen rykkede frem til Gørlitz. Generalmajor v. Krokau fandt Leylighed, ved den fiendtlige Armees March til Bautzen, at tage endeel af Fiendnes Arriergaarde til Fange, samt at borttage og forbrænde 500 Bagage=Vogne og Meel=Karrer. Da Hs. Kongel. Høyhed Prindsen, siden fandt fornødent at nærme sig til Elb strømmen med Armeen, saa brækkede han om Aftenen i al Stilhed op fra Gørlitz, og vendte den Dauniske Armee atter med saadan Behændighed, at han efter 3 Marcher d. 24 Sept naaede Staden Hoyerswerda, hvor han fandt General Wehla med et Corps, omtrent paa 6000 Croater og Husarer, hvilket han med Fortropperne angreb, og saaledes kastede over Ende, at omendskiønt det retirerede sig ind i en derved liggende Skov, saa blev dog Gen. Vela selv, tilligemed 24 Officierer og 1500 Mand fangen, og 3 Canoner tagne; men Resten adspredt, efterat 1000de vare blevne paa Pladsen og i Forfølgelsen i Skoven. Derimod beløber vor Forliis sig allene til 60 Mand døde og saarede. Feldmarchal Dann, har efter Prinds Henrichs Bortgang fra Gørlig i største Hast trækket sig derhen, i den Tanke, at Prindsen var gaaet til Hs. Kongel. Majest. i Schlesien; men da han blev sin Feyltagelse vaer, og saae at Hs. Kongel. Høyhed allerede stod bag ham, saa er han ligesaa hastig, med en forceret March, igien gangen tilbage til Bautzen, og derfra til Dresden. For at hindre de Svenskes Fremgang har Hs. Kongelige Majestæt afsendt General Manteuffel med nogle Tropper; Han har den 23de Sept. brækket op fra Berlin, og den 28de fordrevet de Svenske fra Prentzlau. Den 29de bortdreve de Bellingske Husarer een af disses Forposter, bestaaende af 40 Dragoner, og toge Lieut. Horn med 15 Mand til Fange. Den 30te angreb Regimentet von Hord en anden vigtig Post, men maatte i Mangel af Kanoner drage sig tilbage, med 30 Mands Forliis. Samme Dag skiermysserede en Commando af den Stettinske Besæning med et fiendtligt Partie ved Zarrenthin, een Miil fra Pasewalk, og bragte deraf 4 Krigsfanger ind. Den Svenske Armee staaer nu i en fordeelagtig og befæstet Leyr strax ved Pasewalk, og den har, ved at trække de detacherede Tropper tilbage, forladt baade Øen Usedom og Passen ved Løcknitz.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Fra Sachsen, den 7de Octob. Armeerne under Feldtmarechal Daun og Prinds Henric staae for nærværende Tid alene 2 Miile fra hinanden.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Leipzig er Besætningen voxet i 11 Batailloner. Commandanten har erklæret for Magistraten, at han havde befaling til at værge sig til det Yderste, og dersom han blev tvungen dertil at lade Forstæderne afbrænde. Da den første Termin af de Penge, som Staden skulde betale, beløbende sig til 100000 Rdlr. ey har kundet tilveiebringes, saa ere de, som ikke have betalt, belagte med Militair=Execution, bestaaende af 3 til 10 Mand.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Frankfurt, den 5te Octob. Fra Bentheim fornemmer man, at et Fransk Detachement der havde gjort Besøgelse, og bortført alle de Penge, som vare i Cassen. Dette Detachement var saa uformodentlig kommet derhen, at man ingen Tid havde til at redde dem.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Neapolis, den 12te Sept. De Commissarier, som af Kongen vare udnævnede til at undersøge og tilkiendegive Prinds Philipps Tilstand, have endelig erklæret, at Hs. Kongel. Høyhed aldeeles ikke var i den Stand, at han kunde bestige Thronen. Altsaa er nu intet andet at giøre, end at udraabe Prinds Carl til næste Arving.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Paris, den 1ste Octobr. Hs. Majestæt skal den 4de i denne Maaned reise til Fontainebleau. Hans Følge skal blive meget lidet, og Reisen kort. Man taler om adskillige Lettres de Cachet, efter hvilke nogle anseelige Personer skulle gaae i Landflygtighed, da de ikke skal have opfyldt deres Pligt ved en vis vigtig Leilighed, hvis Følger kunne drage Krigen længer ud. Midt i disse Fortrædeligheder synes Kirke-Disputerne paa nye at oprippes, da en Desservant ved Kirken af St. Leu har negtet at meddeele Sacramentet til en Syg; Parlamentet vilde taget ham fat, og overtalt ham dertil; men han fik Snu deraf, og undløb.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Livorno, den 15de Sept. Vi ere ikke i liden Uroelighed for vore Handelskibe. Et af dem, som blant andre Vahre havde 20000 Zechiner contant om Bord, saa og et med Salt laddet Svensk Skib blev i disse Dage borttaget af en Kaper under Preuss. Flag. Derimod have 2 Franske Galleer i Bugten ved Giano borttaget et Engelsk Skib med 27 Mand Skibsfolk paa, og opbragt samme til Antibes.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Regensburg, den 4de Octob. Som Rygtet gaaer, saa skal den Kongel. Franske Minister, Marechal d'Etrees, være afgangen fra Armeen til et vist Sted, med vigtige Commissioner, som have visse Freds-Forslag til Grund.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Haag, den 6te Octob. Man er her nysgierig efter at vide, hvad en Coureer fra Petersburg, som sidste Onsdag meget hastig gik her igiennem til den i London værende Prinds Gallitzin, bragte med sig; da han med vigtige Depecher fra det Russiske Ministerioskal være affærdiget.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Fahlun, den 4de Octobr. Om Natten til den 29de Sept. Kl. 12 har en fattig Grube=Arbeiders Kone, 44 Aar gammel, her i Staden født et Pigebarn, derefter Kl. 2 nok et, Kl. 6 om Morgenen atter et, og endelig Kl. 8 et Drengebarn, hvilke alle, strax efterat de bleve døbte, ere døde. Moderen er meget svag, dog formodes, at hun bliver ved Live.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Helsingøer, den 14 Octobr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 11 hujus, Matz Hansen af Nedenes og Niels Smith af Arendal, begge fra Kbh. til Arendal med Støkgods. Matz Guldbrandsen af Drammen fra Kiøbh. til Drammen med Støkgods. Den 12 dito, Hans Krabbe af Sønderborg, fra Memel til Porta Port med Hør. Hans Lorents. Co lund af Flensborg fra Dantzig til Port a Port med Staver. Hans Christensen af Laurvig fra Kbh. til Laurvig med Stykgods. Den 13 dito, Hans Christensen af Odense fra Amsterdam til Kbh. med Støkgods.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Kiøbenhavn, den 15 Octobr. Den 26 Mai haver Hs. Kongel. Majestet allernaadigst beskikket Joseph Brecheisen til at være Miniatur=Skildrer, og den 29 Sept. Valentin Marr, til Rustmester ved det Kongel. Rustkammer. Den 5 Octobr. er Ole Stampe allernaadigst beskikket til at være virkelig Cancellieraad. Den 13 dito, er Andreas Biørn ligeledes allernaadigst beskikket til virkelig Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
J forrige Uge skal et Svensk Skib være strandet i KiøgeBugt; dermed fulgte 2de Officierer, som hid til Staden, ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
J disse Dage er S. T. Græv Rantzau hid ankommen fra Jylland, og Capit. Græve af Nostitz afreyst til Schlesien.
Berlingske Tidende, 1759-10-15
Udi forrige Uge fra den 6 Octobr. til den 13 dito, ere her i Staden copulerede 16 Par, Føde 32 Drenge, 18 Piger, tilsammen 50. Døde 13 Mænd, 18 Qvinder, 68 Drenge, 67 Piger, tilsammen 166. Ere saa 116 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 1, Barselseng 7, Blodgang 8, Brystsyge 5, Frisler 2, hidsig Feber 6, Hævelse 2, Kold fyr 1, Kopper 104, Nyefød 2, Slag 16, Svindsoet 4, ulykkelig Hændelser 2, u-angivne Svagheder 6. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 8 Octobr. til den 13 dito 113 Skippere indkomne med efterfølgende Vare, 556 Tdr. Rug, 334 Tdr. Hvede, 1624 Tdr. Byg, 657 Tdr. Havre, 153 Tdr. Erter, 583 Tdr. Gryn, 263 Tdr. Meel, 184 Tdr. Kiød, 1700 Tdr. Smør, 93 Tdr. Sild, 62 Tønder Malt, 25 Tdr. Tran, 24 Tønder Tælle, 957 Tdr. Frugt, 148 Ohl Eg, 72 Skpd. 11 Lispd. 6 Pd. Flesk, 161 Skpd. 12 Lispd. 12 Pd. Oste, 8471 Stkr. dito, 933 Favne Brænde. De Udgaaende ere 85 i Tallet.