JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Den 12te marcherede Alvinzy ud fra Møntebaldo, gik paa 2 Steder over Etschfloden, og angreb et CorpsFrantsoser af 6000 Mand, drev dem paa Flugten, gjorde 1000 Fanger og trængte frem indtil Rivoli, hvor den Franske General Joubert befandt sig i en meget kritisk Tilstand, da Buonoparte og Massena tilte ham til Hielp med 7 a 8000 Mand. Den 14de vilde Alvinzy angribe Frantsoserne paa alle Punkter, men de kom ham i Forveien, og begyndte allerede om Morgenen Kl. 4 selv Angrebet. Slaget varede fast den hele Dag. Begge Parter fik Forstærkning; men endelig stillede Buonaparte sig i Spidsen af adskillige Batailloner og aabnede sig med Basonetten en Vei igjennem Østerrigernes svækkede Contrum. J samme Øieblik fik Frantsoserne en Forstærkning af 1000 Mand, som kom til Vands over Gardasøen, faldt Østerrigernes høite Fløi i Flanken og tvang den til ligeledes at trække sig tilbage. Begge Parter have lidt stort Tab. 3 Østerrigske Jægercompagnier have maattet give sig fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
General Provera som den 12te med 15000 Mand. var rykket frem mod Legnano, gik der, efter to lykkelige Fægtninger, paa to Steder over Etschfloden, og sendte sine Pontons tilbage til Padna, for at vise fine Tropper at de enten maatte undsætte Mantua eller døe. Men Buonaparte skal efter Seiren over Alvinzy ogsaa være marchert imod ham, og man siger at han med 5000 Mand har reddet sig til Mantua.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Wien den 23de Januarii. En Conrer fra Jtalien, som den 23de om Natten kom her til, har medbragt den ubehagelige Efterretning at Alvinzys nye Operationer ikke have havt det lykkelige Udfald som man ventede sig. Aar sagen dertil skal være at nogle Afdeelinger, formedelst Oversvømmelser og andre Vanskeligheder, ere blevne forhindrede fra, at ankomme til rette Tid paa de anviiste Punkter. General Provera kom hele 4 Timer, og andre Generaler meer eller mindre for sildig, saa at der ei herskede nogen ret Eenhed i Træfningen. Man siger at Tabet skal beløbe sig til 10000 Mand. Dog - alt hvad man veed berorr kun paa Rygter, thi Hoffet har ikke bekiendtgjort noget. Man siger nu igien, at Erkehering Joseph, ledsaget af General Mack, gaaer til den Jtalienske Armee for at bringe meer Eenhed og Sammenhæng i Operationers Gang. - Man regner at i en Tid af 3 Uger, 10000 Mand Ungarske Tropper ere gaaet til Jtalien, og der afgaae endnu bestandig fleere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Basel den 24de Januatii. Den Franske Gesandt Barthelemel, har bekiendtgjort følgende Depesche: Divisions=General Berthier til General Kilmaine d. d. Roverbello den 15 Januarii. "Je meldte Dem i Gaar, at vi havde slaget Fienden ved Rivoli. I stedet for 3000 Fanger som jeg angav, et de 4200. J samme Øieblik slog General Angerean, den fiendtlige Colonne, som ved Porto Legnan var gaaet over Etschfloden. Han har gjort 2500 Fanger, erobret 8 Kanoner og 21 Munitions=Vogne. I Dag forfølge Jonberts og Massenas Divisioner Fienderne, og have igien gjort 6000 Fanger, og erobret 7 Kanoner. Et fiendeligt Corps af omtrent 5000 Mand. er sluppet fra Smeral, Angerenn, og har rettreret sig til Mantuns Muure. Vi bryde i dette Øieblik (Kl. 11 om Aftenen) op for at indslutte det. J Morgen haaber jeg, er det ogsaa ude med den fierde Østerrigske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Frankfurt den 28 Januarii. Breve fra Jnspeuk angive de Keiserliges Tab ved Alvinzys mistykkede Forsøg til 4000 Mand og 20 Kanoner. Mantna ansees nu saa got som tabt, og her har man allerede udspredt det Rygte, at det virkelig skulde have overgivet sig til Frantsoserne Efterretninger fra Botzen derimod forsikkre, at Sagen ikke er saa farlig, og Tabet ikke saa stort, som man først havde troet; at hele Ulykken bestaaer i at Østerrigerne igien have maattet forlade nogle Punkter, som de havde indtaget; men at det ellers ikke kan have nogen betydelig Jndflydelse for Fremtiden, da de Keiserlige endnu bestandig faa Forstærkning, og Mantua endnu kan holde sig i 3 Maaneder a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Jtalien den 18da Januarii. Engelænderne have forladt den Toskaniske Kyst da General Rusen rykkede imod dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Man forsikkrer at den Franske Minister de la Croix har gjort de i Paris nærværende sombardiske Deputerte den Erklæring: At saasnart Mantun, hvis Modstand endnu gjorde Lombardiets Skiøbne, uvis, var erobret, vilde Directoriet i Overeenstemmelse med Jndvaanernes Ønske og Frankerigs Jnteresse, erklære sig disse Landes Uafhængighed angaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
J Genua have Frantsoserne en betydelig Forraad af Krigsmunition som efterhaanden føres til Armeen. Jblandt andet over 10000 Bomber og 700 Fade Krudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Efterat den hellige Fader ved en Coureer fra Wien har faaet den Forsikkring, at Keiseren tog levende Deel, i den hellige Stoels Anliggender, og at 20 a 15000 Md. Østerrigske Tropper skulde foreene sig med hans Armee, et han bleven ganske døv imod den Neapolitanske og den Franske Ministers Forestillinger, som søgte at bevæge ham til Fred med Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Paris, den 22 Jan. I Gaar Høitideligholdtes Ludvig den 16des Dødsdag. Direktoriet ledsaget af de 7 Ministre og en Deel Genera er og Officierer, indfandt sig i denne Hensigt i den forrige Notre Damekirke. Batras, som Directoriets nærværende Præsident, holdt en Tale og aflagte, derefter den foreskrevne Eed, som af hans Colleger, Ministerne og de øvrige Embedsmænd blev igien tagen. Musik og Kanonernes Torden besluttede denne Høitidelighed. Af de de fremmede Gesandtere vare kun de Republikanske nærværende. – J 500 Raadet, holdt Præsident Rivn i Overgaars en Forberedelses=Tale, til denne Fest, i hvilken han blandt andet sagde, Lange fra mig være den Tanke, at høitideligholde en Dødsdag, og at vilde forurolige en Mands Aske, som hviler i Gravens Nat; denne Dag er ikke allene Tyranniets Dødsdag, den er ogsaa Republikens befæstelses Dag Vogter eder for to lige frygtelige Klipper, Røjalismen og Anarkiet, kæmper imod begge disse Uhyrer hvad enten de virke hver før sig eller forsamle sig under een Fane. - J Oldingraadet giorde adskillige Medlemmer det Forslag, istedet for i Almindelighed at tilsværge Kongedømmet Had, blot at sværge, Kongedømmet i Frankerig Had, for ikke at støde andre Nationer, men dette Forslag blev forkastet. - Mange Journalister, og selv sandanne som ellers ere meget republicanskindede giøre samme Jndvending imod denne Eed, som det officielle Blad derfor har søgt at giendrive. Allerede nogle Dage tilforn havde de jacobinske Journale forkyndt Uroeligheder, og virkelig skeede der et Skud paa Borger Malo, Chef ved den forrige, Politie=Legion, som gjorde saa gode Tienester imod Tertorister i Leiren ved Grenelle. Skuddet skeede da han med en Eskadron af den lovgivende Forsamlings Garde marcherede over Invalidpladsen, dog traf det ikke ham, men nogle Dragoner og en Officier bleve saarede. Det officielle Blad siger at kun en Dragoner bleven saaret og at Skuddet kun er kommen fra nogle uforsigtige Bagere som øvede sig i at skyde. -Men hvorledes end Sagen forholder sig, saa har denne Tildragelse dog opvakt nye Bekymringet; Vagterne ere blevne fordøblede, og man hav patronillerte. hele Natten igiennem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
General Hoche skal allerede være ankommen hertil, for at give Directoriet Efterretning om hans mig lykkede Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Minister Benerechreiser i Morgen herfra til Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Brussel, den 26 Jan. Baron Morseele blev den 20de overgivet til en Militair Commission og uden mange Omstændigheder dømt til Døde. Og uagtet saavel han som hans officielle Talsmænd, hvoraf han ikke havde mindre end 8, prote sterte imod denne raske Fremgangsmaade og beviisde af Constitutionen at han ei bunde dømmes af en Militair=Commission, men af den sædvanlige Criminal ret, saa hialp det dog altsammen intet, men han blev endnu samme Aften skudt ihiel. Over 2000 Mand af vore Harnison let sagede ham til Døden og sikkrede Expeditionen. - Jmidlertid vedvare Urolighederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
I det Lüttichske og Limburgske hersker megen Utilfredshed over de skeete Forandringer i de geistlige Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Minister Benezech ventes i Dag eller i Morgen hertil. Man haaber at hae skal afhielpe mange af vore Besværinger, og foretage sig en TotalreformLondon den 24de Januarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Alle Efterretninger bekræfte, at Lord Bridvort indtil den 18de slet ikke har seet noget Fiendtlig Skib, Han kom for tidlig til Brest, da de Franske Skibe endnu for største Deelen vare ved den Jriske Kyst, og for sildig til Bantrybay, da de allerede vare afseilede derfra. Men hvorfor ventede han dem ikke ved Brest Selv Ministerialbladene kunne ikke ret finde sig i denne Sag, og Oppositionsbladene ere fulde af Bebreidelser mod Admiralitæten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Commoder Pelow melder, at de Engelske Fregatte Jndefattigable og Amazonen mødte ved Brest et Fransk Skib paa 74 Kanoner, som kom fra Jreland. De Sloges fra Kl. 5, om Aftenen til samme Klokkeslet, om Morgenen, da endelig det Fiendtlige Skib blev dreven mod Klipperne. Vore Fregatter hvoraf den ene havde bortskudt 100 Fade Krudt, kunde kan med Møie tedde sig fra Klipperne, og Amazonen er saa i de tilredet, at man frygter for at den siden er gaaet til Grunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Depecher fra Admiral Kingswille stadfæste erobringen af de Franske Skibe Ville de Orient med 400 Mand Husarer og Artillerie, Corvetten Atalante paa 16 Kanoner og 112 Mand, Briggen Allegre paa 200 Tønder med Beleiningsredskaber, og en Kaper. Den 8de har man ved Qvessant paa nye erobres det Franske Transportskib Soufrein, som vor FregatJnson allerede havde borttaget Frantsoserne ved den Jriske Kyst, men som Frantsoserne siden havde tager igien. Den 16de har den Engelske Fregatte Umicorn opbragt en Fransk Corvette paa 18 Kanoner og 120 Mand til Cork. - Jmidlertid blive alle disse Priser meget ubetydelige ved den Tanke, at det havde var ret let at borttage Frantsoserne den største Deel af den res Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
I Gaar gik det Rygte her, at de Franske Directeurer, ydmyget ved deres feilslagne Forsøg mod Jreland, ved den Danske Gesandt skulde have ladet giøre nye Fredsforslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Breve fra Lissabon stadfæste Tabet af Skibet Bom bag Castle paa 74 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
J Fredags sendte Skatkammeret en kostbar med Diamanter besat Stierne og Epaulet af 6500 Pd. Sterl. Værdie, som en Foræring for Erkeherrug Carl, til Wien. Nogle mene at den Russiske Keiserinde kort før hendes Død har bestilt denne kostbare Foræring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
De nyeste Efterretninger fra Nyførk melde, at Hr. Adams er bleven valgt til Præsident og Hr. Pinkneytil Vicepræsident, den første havde 71 og den sidste 53 Stemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Beretninger fra Botanybag skildte denne Colonies Tilstand som meget blomstrende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Den ostindiske Compagnie har faaet den ubehagelige Efterretning, at der er udbrudt et Oprør blandt sammes Militair paa adskillige Steder i Bengalen. Man har derfor, sendt 2000 Mand fra Cat derhen for at tilveiebringe Rolighed igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Den 16de blev Parlamentet i Jreland aabnet igien. Hr. Pelham forelæsde et Budskab fra Vicekongen, som indeholdt Efterretning og Uenighederne med Spanien om Fredsunderhandlingernes Afbrydelse med Frankrig. og om den Franske Expedition mod Jreland. - Huset besluttede en Takaddresse til Kongen, især for den Hielp han til Jrelands Understøttelse havde holdt i Beredskab. Oppositionen gjorde vel nogle Jndvendinger og kunde blandt andet ikke ret finde sig i, at man skulde takke Regieringen for en Hielp, som man egentlig havde Stormen at takke for, men Oppositionen er i Jceland ligesaa afmægtig som i Engelland og udrettede ertsaa intet. - Huset besluttede fremdeles eenstemmigen en Takadresse til Tropperne for sammes udviste Jver, som og en Adresse til Vicekongen hvori der ansøges, at der maatte bestemmes en Dag til en offentlig Takkefest for Forsynets Beskyttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Madrit, den 30 Decht, Fredsfyrsten har gjort et roesværdigt Skridt imod Jugvisitionen. En Professor, Don Ramon de Salas, var af Jnqvisitionen, formedelst foregivne Kietterske Sætninger dømt til et Aars Fængsel og 4 Aars Jndsperring i et Kloster. Jmidlertid var Forbrydelsen, ikke beviist, og to Raadsherrer af Castilien som bivæanede Processen fandt derfor Dommen at være ubillig, og da Storinqvisitoren alligevel stadfæstede den, pendte de sig til Fredsfyrsten, uden at agte paa en Munks Skrig, at Salas var en Gudsfornægter som tvivlede paa Skiersildens Tilværelse. Kongen befalede nu at der skulde indgives en Beretning om denne Pro ges, men Storinqvisitionen nægtede dette under Foregivende at det var imod den hellige JnqvisitionsGrundstatuer, som for Alting fordrede Hemmelighed. En nye befaling fordrede Lydighed under Straf af Kongens Ungade. Nu fremkom Storinqvisitoren meget ydmyg for Dronningen, men hun optog hans Undskyldninger meget ilde og sagde til ham: I Hyklere og eders Lige ere Skyld i Revolutionerne, uropa. Ligesaa unaadig modtog Kongen og Fredsfyrsten biskoppen af Lorenzang. Dommen blev ens sert, og Salas sat i Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Blandede Efterretninger. Snart hedte det, at den nye russiske Keiser havde erkiendt den Franske Republik, snart at han havde erkiendt Ludvig 18, som Konge af Frankerig. Begge, Efterretninger, bleve siden i offentlige Blade erklærede for falske. Jmidlertid fortæller den Leipziger Tidende nu igien, at Keiseren har sendt en Gesandt til Ludvig 18, og at de Russiske Krigskibes Antal skulde forøges. Men denne Efterretning er igien bleven modsagt ved Breve fra Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Der skal nu virkelig være ankommet en befaling, fra den Franske Finant Minister til Regieringscommissairen i de af Frantsoserne besatte Preussist Lande, at lade i disse Lande Alting blive ved det Gamle, Forrige Postdag forsikkrede saavel den Hamborger som Altonaar Avis, at Hr. Edmand Burke i Engelland, var død, og den sidste holdt ham endog et Slags Pakentaion. Nu derimod forsikkres at han lever endnu, men er meget syg og gaaer til Bath for at blive frisk igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
De Keiserlige Tropper have paa nogle Steder i det Hessiske, hvor man, paa Grund af den imellem Franke rig og Hessen sluttede Fred, ved deres Giennemmarch nægtede dem Transport og Jndqvartering, taget begge Deele med Magt. Erkeherrug Carl lader stærk arbeide paa at sætte Mannheim i stærkere Forsvarstand, og har formeres Garnisonen indtil 11000 Mand. Mødehandlerne i Paris sælge nu Vitter paa hvilke man seer 5 brændende Fakler afmalede med Overskrivt Sparsommelighed fordrer at fire deraf maae slukkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Ved Tallotteriets 570 Trækn, i Wandsb. udkom Nr. 75, 58, 37, 42, 19.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Avertissements. Hr. Peder Bueb, kom var Tolder ved det Kongelige Toldsted i bemeldte Foldingbroe i Riberhuus Amt i Jylland, skulle have efterladt nogen mig ubekiendt Gield, finder jeg dog, som efter oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, fælleds Boe overladt, og at hensidde i uskifteBoe, mig anlediget at indkalde alle dem, som nogen loygyldig Fordring paa ham maatte have, derom inden lovbefalet Tid at melde dem hos mig eller undertegnede Laugværge, Hr. Assessor Cautrup paa Estrup ved Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Ribe, den 23de Januarii 1797. Som Langværge, M. Bue. H. Bautrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Paa Princesindegaden Nr. 242, er paa 2den Etage 2 til Gaden, Stuer at faae til Leie for ledige Personer, enten strax eller til næstkommende Paaske, og manglende Fald, kan samme ogsaa faaes til et Munderings Lammer. Nærmere Efterretning faaes i Huset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Hos Niels Hansen Fisker, er at bekomme gode gule Kaagrærter, for 6 sk. et halv Fierdingkar, og dito graae Kaageærter, 5s et halv Fierdingkar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Som sædvanlig er alle Sorter friske og gode Arter HaugeFrøe at faae hos Aagaard i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Frankfurt, den 27 Jan. Broehovedet ved Huningen skal falde, hvad det end maae koste, paa det at Østerrigernes Hovedmagt kan vende sig mod Nederrhinen. Vel synes det for nærværende, at Frantsoserne kun ville agere defensive, men man frygter eget, at Erkehertugens Reise til Wien maatte foranledige Frantsoserne at forandre deres Plan, Fæstningsværkerne ved Kehl sløifes og istedet for samme anlægges nye længere ind i Landet ved Kork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Frankfurt, den 31 Jan. Det store Tab de Keiserlige have lidt i Jtalien vil maaskee foraarsage en Forandring i Krigsoperationerne ved Rhinen. Man siger allerede at Expeditionen, mod Dusseldørf og de offensive Operationer fra Maynz skulle indstilles, og man kun vil gaae desensive til Verks En Deel af Regimentet Jordis er fra Ehrenbreitstein. marchert her igiennem til Jtalien. - Erkehertug Carl er, førend han har tiltraadt sin Reise til Wien, gaaet til Hstningen for at fremme Broeskandsens Erobring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Efterretninger fra Jnspruk og Venedig stadfæste den Keiserlige Armees skrækkelige Nederlag i Jtalien. General Provera, som allerede næsten var trængt frem til Mantun, blev der ganske indsluttet af Frantsoserne, og efter en langvarig og blodig Træfning, nøde til at capitulere. Dette Tab af et Corps paa 12000 Mand, tilligemed dets hele Artillerie og Feldteqvipage, og en betydelig Proviantforraad for Mantua, er den største Ulykke, som er vederfaret de Keiserlige i denne Krig. Foruden General Prøvera ere ogsaa de Generaler Høhenzollern og Kölbel falden i Fransk Fangenskab. Den første har under den Betingelse ikke at tiene meere i denne Krig, faaet Tilladelse til at reise over Venedig til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Raadet er Dag og Nat forsamlet, paa de offentlige I Venedig frygter man meget for et Fransk Besøg Pladser oppeller Tropper, og Patrolle=Gondelerie, ere i uophørlig Bevægelse. Man paastaaer, at Durnaparte har forlangt at besætte Venedig. Padua er allerede besat af Frantsøserne og deres Forposter gaae indtil Ormag. - Fra Triest var den største Deel af Garnisonen tilligemed de 4000 Darmstædter, som Engelland overlader til Keiseren, i Anmarsch for at forstærke General Alvinzy.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Jnspruk, den 24 Jan. General Alvinzy er allerede kommen tilbage indtil Trieut. J 2 Dage haves her ingen Post fra Roveredo, hvorfor man troer at Frantsoserne allerede ere der Armeens Bagaae er i Brixen. Her ankomme dagligen Vogne med Saarede i Hundredetal. Erkehertuginden Regieringen o. s. v. ere igjen færdige til at flygte. Halv Tyrol er i Vaaben og marscherer mod Trient.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Wien, den 28 Jan. Hoftidenden af i Dag indeholder en Officialberetning fra General Alvinzy over vor Armees Operationer i Jtalien. Den er datert Avio den 16de Januarii og indeholder væsentlig følgende: "Den 7de Jan. satte Colonnerne fra Padaa og Bossand tilligemed den fra Bossano til Etschalen bestemte Forstærkning, sig paa engang i Bevægelse. Det Padraske Corps fordrev Fienderne fra den venstre Etschbred, og var den 13de færdig til at gaae over derne Flod. Samme Dag trængte Colonnen fra Bossand frem, indtil Veronas Porte. Forstærkningen fra Bossano kom imidlertid. ligeledes nærmere, og imod Fiendens Formodning, samlede man 24 lette Compagnier 26 Batailloner og 13. Eskadroner : Erschhvalen. 24 lette Compagnie og 13. Eskadroner trængte den 13de fra Montebald frem mod Fiendens Hovedpost Rivoli. (At de, virkelige have taget Rivoli, var een af de mange Tyrolske Efterretninger, kun fortælle: ikke hvad der er skeet, men hvad man gjerne ønskede at det maatte være skeet.) Jndtil dette Øieblik gik alting efter Ønske. Og endskiøndt Tropperne, ved daglig at marchere i 10 Timer over steile Bierge, slette Fødst er og igiennem 5 Fød dyb Snee, vare yderst udmattede, vare de dog efter at have faaet Viin og Kiød til Vederqvægelse, saa Beredvillig til at fægte, at man kunde vente den meest afgiørende Seier. Slaget som herpaa forefaldt den 14de var længe afgiørende; endelig syntes allerede Fordeelen at være paa vor Side, da det lykkedes den Fiendtlige Generals yderste Anstrængelse, at faae en Hob Tropper til at angribe vor Eentrum og tillige ved en Cavalleriedevision at bringe vor venstre Fløi i Uorden. Denne Uorden udbredede sig efterhaanden videre, og, endskiøndt vor høire Fløi endnu seirede, var det dog umueligt at tilveiebringe Orden igien, og at vove et nyt Angreb. Hvad Fienden har tabt i dette Slag, kan sluttes deraf, at den ikke vovede at forfølge vore flygtende Colonner. Vort Tab han endnu ikke bestemt angives, ligesaalidet som den Paduaske Colonnesegentlige Skiæbne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Formedelst Privatefterretninger ved man at den hele Padnaske Colonne under General Provera er taget fangen af Frantsoserne. - - General Macker i Dag afgaaet til den Jralienske Armee, og Erkehertug Carl skal i den største Hast gaae til Tyrol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Paris den 26de Januarii. Vort officielle Blad af i Dag indeholder Directoriets Budskab til begge Raader, angaaende den Jtalienske Armees nye glimrende Seiervindinger, tilligemed Buonopartes Beretning om samme Gienstand, hvoraf følgende er det væsentlige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-14
Hovedqvarte er Roverbello, den 17 Jan. Borger=Directeurer, Siden den 11te ere der forefalden saa mange vigtige Operationer, at det ikke er mig mueligt, førend i Morgen, at give nogen nøiagtig Beretning om samme. Den 12te angreb Fienden General Massenas De Vesten ved Verona, dette gav Leilighed til et Slag ved St. Michel. Flenden blev aldeles Slaget, vi gjorde 600 Fanger og erobrede 3 Kanoner. Samme Dagangreb Fienden vor Linier ved Monteballo og foranledigede herved et Slag ved Corona men blev drevet tilbage. og tabte 140 Fangne. Den 13de slog den fiendtlige Division, som siden den 30te Decbr. stod ved Bevilaqva, hvorfra General Angereaus Avantgarde havde maattet. trække sig tilbage, i en Hast en Brøe over Etschfloden, lige over for Anguiari. Samme Dag om Morgenen, nødte en stærk fiendtlig Colonne General Jonberts Division at rømme Carona og at concentrere sig ved Revali. Jeg havde seet denne Bevægelse forud og forføiede mig om Natten derhen, og nu skeede det Slag ved Rivoli, i hvilket vi den 14 og 15de efter megen Modstand, vandt Seiren og borttoge Fienden 13000 Fangne samt adskillige Faner og Kanoner. Den 14de forsøgte General Guieur at forhindre Fienden fra at fuldende sin Overgang over Etschfloden ved Anguiari, han opnaaede ikke sin Hensigt, dog gjorde han 300 Fanger. Den 15de angreb General Angerean Fienden paa nye ved Anguarii og giorde 2000 Fanger, erobrede 16 Kau ner og opbrændte Fiendens Broer; men den fiendlige General benyttede sig af Natten for at trække sig til Mantiin. Han havde allerede naaet denne Fæstning paa et Kanonskud nær, og angreb den af os forskandsede Forstad St. Georg, men kunde ikke indtage den. Jeg ankom om Natten med Forstærkning, og nu fulgte Slaget ved Favoriten fra hvis Valplads jeg skriver Dem. Frugterne af dette Slag ere: 7000 Fangne, Faner, Kanoner, denne Armees Bagage, et Regiment Husarer og en betydelig Convoy Korn og Øxen som Fienden vilde bringe til Mantua. Wurmer forsøgte et Udfald, men blev modtaget som sædvanlig og maatte trække sig tilbage. Vi have gjort 23000 Fangne, iblandt hvilke 3 Generaler, 6000 Mand ere dræbte eller saarede, 60 Kanoner og 24 Faner erobrøde. Alle Winer Frikorps, hvis Faner Keiserinden selv har broderet, ere fangne General Alvenzus Armee, hvoraf en Deel var sendt med Posten, var 50000 Mand stærk. Buonaparte. Directoriets Budskab modtages i begge Raader med almindelig Glædesraab. Man vilde heller ikke, efterat have hørt den, foretage nogen videre Forretning; men da man havde decretert den sædvanlige Tak, blev Forsamlingen for denne Dag ophævet. J Olding raadet ønskede Dumas, at vore Seiervindinger endelig engang maatte forskaffe os en retfærdig Fred.