Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-08
Spanien. Marquis v. Lazans (Fader til General Palafor) Udnævlelse af Regentskabet til Vicekonge i Navarra og Præsident i det Kongelige Raad sammesteds, er stadfæstet at Kongen, som ligeledes, til Belønning for hans glimrende Fortjenester og Troskab, har udnævnt Marquis Eguiatil Generalkapitain i Provindsen Tuy. Skriget om at faae Jnqvisitionsretten tilbage bliver dog ikke bønhørt, men i dets Sted skulle biskopperne vaage over, at Religionen agtes og overholdes i sin Reenhed. Marquiv. Almeenara skal eenstemmig være udnævnt til Bankdirektor og ansees bestemt til Finantsminister. J den Audients, som det høie Raad af Castilien nylig havde, lykønskede dets Præsident, Hertugen af Jnfantado, Hs. Majestæt til det skjønne Øieblik, da de Lænker, som Ugudelig hed og Rebellion havde paalagt ham, bleve brudte af den tapre franske Tropper, forsikrende, at Kongens sidste Tilbagekomst til Madrid var endnu skjønnere, end de han efter Napoleons Fald blev sit Folk gjengivet. Endnu har Hs. Majestæt ved Dekret af 20 f. M. bekræftet den provisoriske Juntas og Regentskabets Beslutninger ihenseende til den henrettede General Elio, hvorefter hans ældste Søn faaer Titel af Marquis de la Lealtad (Loialitet), Enken og Børnene efter hende beholde den Afdødes hele Gage, og Familien berettiges til, i sit Vaaben, at føre en Krone, med Begyndelsesbogstaverne af Ordene: Troskab, Loialitet og Ære. Marquis v. S. Cruz og de øvrige Medlemmer af det forrige Municipalitet i Madrid, som bleve arresterede Dagen før Jndtoget, ere efter Hs. Majestæts befaling igjen løsladte, og Politidirektoren, har faaet en Næse for sin derved udviste utidige Nidkjerhed, Greverne Torrealta og Salamanca, der udmærkede sig saa meget i Garde-Opstanden den 7 Juli 1822, og hvori den Første nylig satte en Ære i, ved sin grusomme Medfart at forbittre General Riego sit Fængsel, ere derimod at Kongen forviste, fordi de havde underskrevet den Forestilling af Ballesteros, hvorved Hs. Majestæt den 7 Marts 1820 lod sig bevæge til at antage Forfatningen. Det var især Geistligheden, som paa Hs. Majestæts Reise til Cadix stræbte at lægge sin Hengivenhed for Dagen, og de af Kapitlet i Sevilla, Cordova a. tilbudne Summer skulle beløbe sig til 12 Millioner Realer somtrent 1 Millior, Specier). Man venter i Alt, som Forskud til de ødelagte Finantser, 200 Millioner Realer af hele Geistligheden og tillige saa meget af de spanske Grands, som dem, der have vundet meest ved de fatale Reformatorers Udryddelse. Jmidlertid ville disse Summer ikke forslaae, hvis der for Alvor skal tænkes paa Udrustninger til Sydamerika, men Man bliver i saa Fald nødsaget at tage sin Tilflugt til nye Laan. Pengene ere overalt saa sjeldne, at Man næsten ikke seer uden franske Mynter i Omløb, og fra den Side skulde troe sig henflyttet til Frankerigs Hovedstad. Det hele 4de Korps forlader Catalonien, og selv den til Gouvernør i Barcellona udnævnte General Vasserotskal afgaae med. En Kommission, bestaaende af nogle franske og spanske Armee-Chefer, er nedsat, for at overveie, hvorfra Omkostningerne til Okkupations=Hæren skal tages. Told=Jndtægterne af Cadix, Mallaga, Corunna o. fl. Steder, samt 1/2 Deel af Tienderne siges at være bestemte dertil. Efterhaanden begynder Man ogsaa at mistvivle om Muligheden af at bringe Alt tilbage i den gamle Form. Hvor ønskeligt ethvert Middel, som kunde bidrage til Maadehold og Forsonlighed, end vilde være, prædike Munkene ganske det Modsatte, hvorfor Man ogsaa skjælver for en Reaktion, saasnart de Franske have rømmet Catalonien, thi ikke Alle tænke som Alvalden i Girona, der ved en Proklamation har formanet begge Partier til Eftergivenhed og Forsigtighed. Omtrent 10,000 Personer af hver Alder og Kjøn have i den senere Tid forladt Madrid allene, og dog opholder en fransk Tidende sig over, at der ikke skeete flere Hæftelser for Kongens Jndtog i Madrid, hvor den forsikrer, der endnu gives meget liberalt Utøir at udfrie, for Man kan haabe i Mag at nyde den kjære Fred.