Berlingske Tidende, 1812-04-17
(The Courier.) De offentlige Fonds nylige Synken tilskrives til deels Fondsforpagternes Attraa at faae det nærmeste Laan paa de fordeelagtigste Betingelser; men Oppositionen tilskriver den det som de kalde "vore Anliggenders ulykkelige Tilstand. Det er os behage ligt at kunne give dem, som denne Phrase kunde vildlede, den Oplysning, at Mændene i hiint Partie ikke forstaae andet derunder, en at de ei selv have de offentlige Embeder, og at de desaarsag giøre alt for at svække Energien og stække Nationens Anstrængelser mod den fælleds Fiende. Jfølge dette deres Talent, at fremstille alle Kiendsgierninger i et falske Lys, hvilket er et caracteristiske Træk hos dette Partie, anmelde de Nationen, at, hvor stor endog den Ulykke er som den nu bærer, hvor stor den Elendighed som hviler paa den, alligevealle Onder strax skulde svinde, naar man blot vilde antage et andet politisk System; og de søge at giøre Folket utilfreds, i det de forsikkre at Nationens Hielpemidler forgieves bortødsles, og tiene Bestikkelsen, til Bytte. Men hvorfor bevise de ikke dette der hvor Beviset skulde føres, hvis de havde Beviser derfor, Det maae være paapassende Opsynsmænd over de offentlige Udgivter, som uden for Parlamentepaastaae, at man anvender dem til forhadte Øiemed, men aldrig vor re at fremkomme med nogen formelig Anke imod disse unyttige Udgivter. Derfor udbryde de i evige Klager: "at der fra alle Engellands Dele skee de meest trængende Fordringer og Levnetsmidler imedens Regieringen giør de kostbareste og unyttigste Foretagender. Ere Fordringerne og Levnetsmidler virkelig saa trængende som de skildre dem, haabe de da at tilfredsstille dem, ved at opvække Misnøie og Uroligheder, Kunne vi byde over Aarstiderne? Skulde vi svække vore Anstrængelser mod den fælleds Fiende, og tilstaae, at vi et længere ere istand til at kiæmpe imod ham, Kan de Raad Feigheden, giver, skaffe Overflod og Velfærd? At underkaste sig Napoleons Magt, er det Midlet til at oplive, sikkre, udvide Handelen, De maae ophøie deres Hengivenhed for Fædrelandet, deres Attraae efter dets Hæder og Velfærd, saameget de ville; det bliver desuagtet sandt, at den umiddelbare Virkning af at følge deres Raad, maatte være, at man erkiendte Frankrigs Overmagt, og henkastede den engelske Nation for Napoleons Fødder. Dette Malerie, foreholdet dem i sin nogne Sandhed, vil maaskee ryste dem noget; men det er dog saaledes at det virkelig forholder sig. Enten maae Krigen kraftig fortsættes, eller vi feigt underkaste os de Franske. Vi have med den Gallier at giøre, som kastede sit Sværd paa Vægtskaalen. Den nærværende Krig vil endnu koste os Penge og Blod, Laan og Paalæg. Hvormeget disse Laan ville beløbe sig til, vide vi ikke; men om de komme til at udgiøre 5, 10, 15 Millioner Pund Sterl. - dette er ikke den Synspunkt hvorfra vi have at skue Sagen. Vi bære disse Byrder, vi betale disse Afgivter, for vor Friheds, vor Uafhængigheds Vedligeholdelse, for vor Overmagt paa Søen og i Krigen, for vor Nations Storhed og Hæder, Vi bære disse Byrder, for at bevise Verden, at en Nelson ei faldt forgieves, en Wellington ei kiæmpet forgieves, Vi bære dem for at unddrage vort dyrebare, vort ædle Fædreland, vore Fædres Grave, vor Guds Altere, den Skjebne, som har styrtet alle øvrige Nationer i Støvet. - Ere disse Betragtninger endnu ei tilstrækkelige, til at bevæge os til frivilligen at betale hiin Tribut; saa lader os betænke, at Underkastelse vilde koste os ulige større Offere; lader os betænke, siger jeg, hvad det vilde koste os, at give Fienden Engellands Rettigheder, Uafhængighed og Ære i Volde; thi dertil maae vi nødvendig beqvemme os, hvis vi ei fortsætte Kampen med Kraft og Mod, hvis vi et med Hierte og Opofrelse af alt hvad vi eie, fuldende den Den 28de Marts. Efter Breve, som imorges ere ankomme fra Liverpool, er der lagt Embargo paa alle americanske Skibe, indtil de fra America forventende Depescher ankomme. Den 31te Marts. J den Underhandling, som har havt Sted, imellem Regieringen og det ostindiske Compagnies Directeurer, er man kommen overeens om, at Compagniet skal beholde Bestyrelsen over Sagerne i Indien, og forblive i Besiddelse af de Lande man har erobret i Asien. De 4 Batailloner af det 60de og 103die Regiment have faaet Ordre at indskibe sig til Nordamerica.