JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Dr. M. Stephensens Skrivt, Jsland i det 18de Aarhundrede, hvoraf der sees: at i de paafulgte Uaar, for en stor Deel Følger af bemeldte KotlugiansOmvæltelser, indsvandt Jslands Folketal henved 9744 Mennesker. Nu bebudede heftige Knald, Raslen i Jis bjerget, Myrdals Jøkel, og stærk Lynen allerede den 22 Juni 1823 dets indre Urolighed, som dog først kom til alvorligt Udbrud den 26 f. M., da en stor Mængde Aske og Pimpsteen udkastedes over den underliggende Bøigd, den vestligere Myrdal; Røg= og Damp=Støtter indhyllede Bjergene og formørkede Luften, der ikkun oplystes ved idelige Lyn, hvormed fulgte heftig Torden og Jordskjælv; endelig sprængte disse hele Fieldmasser af Bjergets Jis henslængte dem over den underliggende Bøige og Sand ørkner, og, med gyselige Vandflod og Strømme, førte en Mængde af disse Field-Jismasser lige ud i Havet, men bedækkede Jorden og Bøigden med en Dynd, som Grød, af vulkanisk Aske og Pimpsteen, saaledes at 3 af de bedste Gaarde, deriblandt den store og ypperlige Gaard Sølheimar (eller Solhjemmet) blev for nogle Aar i det mindste aldeles ødelagt, nogle Kreaturer omkom, alle Folk flygtede bort med de øvrige til de mindre farlige Naboegne, og ligesaa fra de øvrige 2ødelagte. Jngen Mennesker komtil Skade; Egnen sattes for en stor Deel under Dynd af Aske og Vand. Handelskibe i 20 Miles Afstand fra Landet bleve stærk bedækkede med den udkastede vulkaniske Aske. Veien over Myrdalen og Sønden om Jisbjergene blev ube farlig formedelst Vandflod og de hvert Øieblik befrygtede Udbrud af Ask- og Vandstyrtninger, hvorvel denne er Alfareveien fra hele Skaptefjelds Syssel. Med stor Besværlighed maatte en lang Omvei søges Norden for den store Fieldstrækning af Jisbjerge, kort fra Gabet Køtlugjan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Man regner ellers ikkun 3 meget store og heftige Udbrud og Udkastelser af Aske, Stene, Gruus, Pimpstene og Vandstyrtninger at have endnu fundet Sted, og Vulkanen siden at have forholdt sig noget roligere. Bestandig N. V. Vind har og - til Lykke - ført Asken allene over den samme Egn, Vester=Myrdal ud til Havet, og endnu ladet de øvrige Egne ikkun lidet beskadigede. Jøvrigt har det bestandig tørre og kolde Foraar og nu stærk Hede i Juli, i Landets fleste Egne gjort Jordens Afgrøde saare ringe, hvortil kommer, at den Grønlandske Jis i Foraaret nu skal have lukket og tilsluttet de nordvestlige Landes Egne, er længe bleven seet udenfor Nordlandets Kyster, og siges nu i Julii Maaned nylig at have opfyldt, Havet lige til Kysterne af Hunevands Syssel. Paa Nord landet spores Trang i mange Egne. Sundhed har ellers blomstret overalt blandt Mennesker, men kraftesløst Vinterfoder i en stor Strækning af Landet, meget udmavret Kreaturene, hvoraf - især Faar - en stor Mængde styrtede i Foraaret; de øvrige give en usædvanlig ringe Melk, og bebude en ny Trang paa Fedevare. Af mærkværdige Dødsfald anmærkes især Konferentsraad og Amtmand i N. og P. Amtet, Ridder af Dannebr., Stephen Thorarensen, som ved hastig Død blev bortkaldet den 12 Marts d. A. Han var født den 24 August 1754, og havde tjent som Amtmand i 10 Aar, paa 2 Maaneder nær, nemlig fra 12 Mai 1783, med udmærket Flid og Embedsiver. Til at besørge hans Amtmandskabs Forretninger i Vakancen, har Hr. Stiftamtmand Moltke konstitueret Kancellieraad Thord Bjørnsen, en Mand af fortrinlige Jndsigter og Embeds Duelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Blandinger. J Anledning af Hs. Majestæts forhaabede Besøg til Provindsen Jydland i næste Aar, anfører Viborger Samler nogle Grunde for, at Viborg=Egnen, vilde være den bedst skikkede til en Troppe=Mønstring. Det var i Alt 26 Stykker Panteobligationer, hvis Beløb udgjorde 99, 439 1/2 Rbd. Sølv, som den 19 f. M. bleve solgte ved offentlig Auction paa Kjøbenhavns Børs for i Alt 12,028 Rbd. rede Sølv, med Tillæg af 6 Procent Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Politievennen anker med Føie over, at Monumentet paa Skibskirkegaard for 2 Aprils faldne Krigere, allerede er saa tilgroet af Græs og Ukrud og i det hele saa ødelagt, at det med Sandhed kan siges: Den Krands, som Fædrelandet gav, Den visner nu paa faldne Heltes Grav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Af feilfulde og latterlige Jnskriptioner paa samme Kirkegaard anføres ogsaa en heel Hob, saasom: "Viil med Fred. - Fred omhylde Dette stöv, - Sörgen de Egteseelde. - Af hans Efterladte. Kone. Sat ham. Ditte Minde, etc. etc.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Odense. Efter Forhandlingerne i det Fyenske patriotiske Selskabs Møde den 22 f. M. havde denne Forening fra dette Aars Begyndelse virket til sit Formaal følgende: Ved et rentefrit Laan paa 5 Aar af 500 Rbd. Sedler havde det bidraget til at fremme Fiskeriet i det store Belt og under Samsøe især af Kabliau og sammes Tilberedning til tør og salt Fisk. Sagen har allerede god Fremgang og lover det bed 1ste Held. Et rentefrit Laan af 24 Rbd. Sølv, som Selskabet i sin Tid havde givet til Fiskerie i det Mindre i det lille Belt, blev Vedkommende ganske eftergivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Ved et Forskud af 60 Specier til Nogle af Norup Sogn paa Sletten, nemlig til Ankjøb af Hør og Blaar, havde det for en Deel bidraget til at vedligeholde hiin Egns saa bekjendte som vigtige Huusflid, der ellers formedelst Hørrens Misvext forrige Aar havde maattet standse iaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
For udmærket Huusflid og Duelighed i qvindelig Haandgjerning igjennem en Række af 12 Aar, var skjænket Pigen, Gjertrud Jensdatter i Dreslette et Agtelsestegn til 25. Rbd. Sedlers Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Huusmand Mads Johansen i Vaaring tilstodes 200 Rbd. Sølv ligeledes for særdeles roesværdig Vindskibelighed, og Kunstflid i Træarbeider, især Skeer af alle Slags, til hvis endnu smagfuldere Form og Udziring Hr. Adjunkt, Stifts bygnings=Konducteur Hanck derhos lovede at tjene ham med Mønstre. Ogsaa til Niels Poulsen, som for det meste med egne Hænder havde bygget en lille Oliemølle paa Nonnebakken herved Byen og der slaaer Olie, gaves en lille Gratifikation af 15 Rbd. Sedler. Ligeledes erholdt Strømpevæver R. Poulsen i Odense, en Gave af 20 Rbd. Sedler til Hielp ved Jndkjøb af Uld og Farvematerialier. En Skyldner til Selskabet for 900 Rbd. Sedler, i sin Tid laante til en Pottefabriks Anlæg, fik Eftergivelse af de resterende Renter for 3 Aar, paa Grund af, at han som nuværende Besidder af det stillede Pant havde med Tab maattet tilbagetage dette af den egentlige Laaner og dermed dennes Forpligtelse til Selskabet, hvilken han uden at ødelægges ikke under nærværende Omstændigheder kunde fyldestgiøre, derhos bevilgedes herefter Moderation saavel i Renter, som Kapital afdrag ; alt dette saa meget mere, som Manden ved troværdige Vidnesbyrd erkjendtes at forbedre Pantet som duelig og stræbsom Landmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Endnu fortjener at bemærkes, at Selskabet i forrige Aar havde anskaffet en Hørbrydningsmaskine til 140 Specier samt en Kornrensnings Dito til 80 Rbd. Sedler, hvilke begge vare hensatte paa passende Steder i Landet til Landbrugeres Afbenyttelse. Desuden havde det ved Laan af 1500 Rbd. Sedler til et Par skikkelige Haandværkere friet disse ud af en trykkende Pengeforlegenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Missionsvæsenet har nu ogsaa udbredt sig her til Fyen, hvor Hr. Pastor Rønne fra Lyngbye paa Missions=Selskabets Vegne i denne Tid reiser omkring og lader indrette Missions bøsser, som alt ere anskaffede af mange Præster og ophænges i Forstuen, med en trykt Opfordring ved Siden. Bemeldte Bøsser ere (efter Forskriften til Blikkenslageren) fiirkantede, til 2 Laase og sort lakerede med hvide Bogstaver og følgende Paaskrifter: 1ste Side: Missions-Bösse for N. N. Sogn. 2den Side: En Skjærs til Hedningers, Tyrkers og Jöders Omvendelse. 3die Side: Tilkomme dit Rige. Math. 6, 10. 4de Side: En glad Civer har Gud kjær. 2 Cor. 9, 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie. Den 20 August er Kand. juris J. Jørgensen beskikket til Kopiist ved Kjøbenhavns Politieret og Politiets øvrige Forretninger; Exam. juris W. N. Nehring og A. G. Nye til Prokuratorer ved Underretterne i Sjællands Stift, med Undtagelse af Retterne for Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Expederede Skibe paa Odense Toldkammer, fra den 24 til 30 August 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Jndklarerede. Skipper. Ladning O. Jensen Slup, Trælast m.m. SchjenH. Holbech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Jagt Christiania.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Salt m.m. H. L. Schmidt, dito Olie, Potaske m.m. Pedersborg. M. Andresen Slup. Amsterdam Stykgods. M. Hansen Jagt Tag= og Muursteen. Sønderborg. A. Nielsen Baad Frederikshald, Trælast. J. M. Andreasen Jagt Rudkjøbing Brænde. b) Udklarerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Skib Skipper. Ladning L. R. Schmidt. Jagt Kjerteminde. Baglast. J. Tornøe. dito Drammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Kornvarer. N. P. Ley dito Middelfart. Baglast. H. Tornøe dito Drammen Rug og Smør. 4de disse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Hvor nogle Pigebørn af honette Forældre kunne er NB. holde fuldstændig Underviisning i Blomsterarbeide, anviser Adressekontoiret. Paa Stamhuset Hverringe paa Hindsholm, pr. Kjer NB. teminde, er 14 Stkr. store, gode og særdeles vel græs fedte Stude, samt nogle Stkr. store fede Senekøer til Salg; Alle fortrinlig skikkede til Drivt til Kjøbenhavn som Slagterqvæg. De, der ønske at entrere i Handel herom, bedes at henvende dem til Forvalter Olsen sammesteds. Jacobsens nye Kogebog, 2det Oplag, faaes nu heftet for 8 Mk. hos Hr. Bogbinder Busch i Nyborg. og i Odense hos F. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Reserverne af Svendborg Amts: 27de Lægd, No. 88, Jens Pedersen Sorterup, 42 Aar gammel, en Søn af Peder Sørensen, og 28 - - 16, Rasmus Pedersen Næraae, 45 Aar gammel, en Søn af Peder Huusmand, hvis Opholdsteder er ubekjendt, efterlyses herved, med tjenstligst Anmodning til Enhver, der om dem maatte kunne give Oplysning, at meddele denne hertil. Svendborg Amthuus, Hellerup den 25 August 1823. Sporon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Virkelig fransk Viinæddike til Syltning, bekommes hos Kjøbmand Rasmussen i Odense. Jfølge Forlig og Udlæg samt Vedkommendes Begjering, bliver den Selveiergaardmand Stephan Nielsen tilhørende og paa Trunderup Mark i Jordløse Sogn beliggende Gaard med tilhørende Hartkorn, af Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr., stillet til Salg ved 3 Auctioner: den 10 Septbr. samt 1ste og 15 Octbr. i hver Gang Kl. 10, Formiddag. førstkommende, Bygningen bestaaer af 15 Fag Stuehuus og 18 Fag Udhuus. De to første Auctioner holdes paa Herredskontoiret og den sidste paa selve Gaarden. Konditionerne ere forud til Eftersyn her paa Kontoiret. Salling Herredskontoir i Faaborg den 15 August 1823. Wiborg. Arvinger saavelsom Kreditorer efter her i Byen ved Døden afgangne: a) forhenværende Kjøbmand og Forligelseskommissair Jens Gieding, og b) Dagleier Peder Sørensen, blive herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 Octbr. 1792 og 5 Juli 1822, indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at møde, de første for at legitimere deres Arveret og de sidste for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Det anmærkes, at Peder Sørensens Arvinger skal være 2 Brødre af Navn Hans Christen Sørensen af Qvi Bye i Ribe Amt, og Christen Sørensen ogsaa i Jylland, samt en Søster, navnlig Kirsten Sørensdatter i Jylland eller Holsteen. Middelfart Byefogedkontoir den 19 August 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
J Overeensstemmelse med Plakaten af 26 Octbr. 1792 indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboerne efter ved Døden afgangne: a) Degn og Skolelærer Niels Andersen af Causlunde Bye og Sogn i Wends Herred, og b) Selveiergaardmand Lars Hansen af Mosegaarde i Balslev Sogn, samme Herred; til at fremkomme med og for undertegnede Skifteret saadant deres Krav at beviisliggjøre. Wends Herredskontoir i Middelfart den 19 Aug. 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-02
Reditorerne efter afg. Jndsidder Lars Hansen paa Kjertinge Mark, dennes ligeledes afdøde Søn Lars Larsen i Kjertinge og Skolelærer N. Larsens afg. Hustrue Mette Maria Rasmusdatter i Birkende, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, for undertegnede Skifteforvalter. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 19 Aug. 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
52 Aargang. No. 125. Fyens Fag. Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 5 September 1823. Jndhold. Krigsskuepladsen i Spanien (Underhandling om Corunnas Overgivelse. Milans marscheret til Solseng, Hostalrich rømmet. Konstitutionelle i Estremadura). Spanien (Stigende Misnøie over den franske Forordning om de politiske Fangers Løsladelse. Spektakler desangaaende i Bilbao og Vittoria). Jtalien (Pius Vildes Død). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Fædrelandet: Kongehuset. Handels-Efterretning. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Krigsskuepladsen i Spanien. Pariser Blade meddele allerede Breve fra Puerto S. Maria, hvorefter Hertugen af Angouleme er i høieste Velgaaende indtruffet dertil den 16 August, og modtaget med den ubeskriveligste Enthusiasme saavel af Armeen som Jndvaanerne. Den 17 mønstrede han Tropperne, som brænde af Lyst til at slaaes med Fienden, og den 18de blev holdt Krigsraad med samtlige Generaler. Uhyre Tilberedelser ere trufne og Alt færdigt til et Bombardement hvis Cortes endnu skulle vægre sig for ubetinget Underkastelse. (Angaaende Underhandlingerne findes det Videre nedenfor under Spanien).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Londonner Blade melde ellers om et nyt Udfald fra Øen Leon den 26 Juli af de Seviller Frivillige med nogle flere Regimenter og Artillerie, hvorved blev rekognosceret til Chiclana og Puerto Real; men da Man ingen Modstand traf, vendte Man tilbage uden at løsne et Skud. Dagen forud havde Forposterne ved Sugjobroen taget en Genie-Officeer og 8 Troessoldater tilfange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Fra de sydlige Egne fortæller Bladet Stjernen endnu uden videre officiel Stadfæstelse, at Algesiras har kapituleret den 14 August efter et forenet Angreb af Land= og Søemagten, hvorved Hr. v. Laurision sen Søn af Marskallen) anførte den første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Fra Corunna har Garnisonen Natten imellem den 10de og 11te endnu gjort vældig Jld paa de franske Beleringstropper, som dog kun foraarsagede ubetydelig Skade. Flere Huse - siger imidlertid General Bourke i sin Beretning af 13 August - omkring mit Hovedqvarteer bleve beskadigede, og Tobaksmagasinet kom i Brand, men blev snart igjen slukket. Om Morgenen Kl. 8 saaes en hvid i Fane udstukket og en Parlamentær kom med Fredsforslag, Men Fienden gjør store Prætensioner, og forlanger, at jeg skal erklære, at han har gjort sin Pligt og adlydt Ferdinand VII. Hertugen af Angoulemes Beskyttelse vil han nok give sig under, men intet høre om et Regentskab i Madrid. J denne Stilling vilde han oppebie Udfaldet ved Cadir og Kongen af Spaniens Befaling Jeg har ladet ham vide mit Ultimatum, som er: at jeg enten som Ven eller Fiende vil rykte ind i CorunnarEfter to Dages Underhandlinger var Man endelig om Aftenen den 13de kommet overeens om, at Garnisonen stiller sig under General Morillos Bestemmelse, til hvem den derfor har afsendt 2 Officerer. Jndtil deres Tilbagekomst, som vel kunde vare 4 til 5 Dage, er der Vaabenstilstand. Af en Dagbog fra Corunna selv erfares endnu, at da den franske Kommandant i Forrol vilde udskrive Matroser til Kanonbaadene, som skulde bruges imod Corunna, forstak de sig alle, for ei at tjene imod deres Landsmænd, hvorpaa deres stakkels Koner og Børn bleve satte fast, for at angive deres Opholdsteder. Brød og Kjød var især steget i Corunna, og det Værste endda, at Fienden har afskaaret Vandet. J General Bourkes Opfordring, af 6 August gav han Kommandanten Novella mange gode Ord, for at bevæge ham til Menneskelighed imod den haardt ængstede Stad; men denne svarede, at han med hele Garnisonen havde besluttet at vove det Yderste, efter den aflagte Troskabs-Eed til sin konstitutionelle Konge. Vel kunde han som Menneske føle ved de Rædsler, der truede et uskyldigt Folk, men denne Ulykke, siger han kommer fra Deres Excellenz. Og da det beroer paa de af Dem saakaldte Fredsstiftere og Kong Ferdinands Venner at afværge samme, hvi vil De da lødelægge en Stad, som forsvares af dennes hengivne Undersaatter Hele den følgende Nat beskjød Fienden Staden fra 4 Batterier, som især vare stillede paa det skjønneste, af Kjøbmænd beboede Qvarteer, og gyselig lød Koners og Børns Skrigen, den hele Nat. De Franske havde især rettet en hæftig Kartætskild imod de Steder, hvor det brændte, hvorover endeel Oldinger, Koner og Børn, som bare Vand til Slukning, bleve dræbte. Desuagtet lode Jndvaanerne dog ikke Modet synke; men alt Mandkjøn, gamle og unge, vare under Vaaben og beredte til Kamp, hvis Fienden skulde storme, medens Qvinderne bragte Sandsække og arbeidede paa Skandserne. - Fra Santona haves den sørgelige Efterretning, at den tapre Garnison omkommer af Hunger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
J Catalonien er ingen Ende paa de gjensidige Armeers Krydsning. Af Marskal Moncey haves hele to Officialberetninger fra Viqve den 17de og Manresa den 19 August. Efter samme har den slagne Fiende i hans Sprog trukket sig tilbage til Gironella, skjøndt dette ligger imellem Manresa og Urgel. En saaret Oberstlieutenant, som den 14de blev taget tilfange ved Caldes, har ogsaa udsagt, at Milans Plan har været at ophæve Ur gels og Figueras Blokade, og efter med disse Stæders Garnisoner at have forøget sine Stridskræfter til 101 i 12000 Mk., forsøge at ophæve Barcellonas Blokade. Siden vil Man vide, at Fienden, tilbørlig forfulgt af General Tromelin og Baron Eroles, begiver sig over Solsona til Tora og formodentlig videre over Montbland tilbage til Tarragona. Min Plan - siger Marskallen - er at klemme Fienden ind i Leiren ved Tarragona, i for enten at paaskynde hans Underkastelse, eller tvinge ham i til at indslutte sig i sidstmeldte Stad. Fra Seo Urgel, som Marskallen havde opfordret til Overgivelse, ventede han hvert Øieblik Oberstlieutenanten ved Regimentet Majorca, som Garnisonens Officerer skikke til hans Hovedqvarteer, for at underrette sig om Tingenes sande Tilstand. Det var den 7 August at 8 til 9000 Mk. gjorde et Udfald fra Figueras, men som allevegne blev tilbageslaaet. Hvor alvorligt det maa være tilgaaet i de sidste Fægtninger ved Manresa, kan skjønnes deraf, at de Franske selv anslaae deres Tab til 200 Dræbte og Saarede, hvilket er det høieste, de endnu nogensteds foregive at have mistet. Naturligviis havde Milans da ikke mindre end 600 Dræbte, og mange Saarede. 2 Heste bleve skudte under Baron Eroles, og en af hans Ordonnants-Officerer dræbt. Ved at lade Stormklokken overalt ringe, skal han iøvrigt have faaet en Forstærkning af 2 til 3000 Md. - Endnu meldes fra Perpignan, at Fortet Hostalrich er rømmet af de Konstitutionelle, som have ladet deres Syge blive tilbage Af Hertugen af Reggios sidste Krigsberetning sees endnu, at 2 Eskadroner af Regimentet Dronningen ved Zamora have forenet sig med de roialistiske Tropper og at, saasnart Corunna er faldet, skal Larochjaqvelins Brigade marschere til Estremadura, hvor nogle konstitutionelle Tropper atter have ladet sig tilsyne. En Skrivelse fra Perpignan lægger endnu megen Vægt paa General Milans Marsch i Ryggen paa den franske Armee, og finder deri et nyt Beviis for enten at Jndvaanerne maae være ham meget hengivne, eller og de franske Speidere slet underrettede. Troppebevægelsen til Grændsen vedvarede derfor i hele Departementet og alt det Skyts, som kunde undværes i Perpignan, var bragt til Montlouis. Den 15 f. M., kom endog en Guerillas paa 3 til 400 Md. fra Bjergene til St. Felin de Guijola, og brandskattede under Raabet: leve Konstitutionen!" Paa Raadhuset lod Anføreren sig alle Papirer udlevere, og lagde komstitutionelle Proklamationer i deres Sted. J Landsbyen Tosa udskrev de Levnetsmidler og opsnappede en Armee Koureer i Codola, hvorefter de paa 3 smaae Baade indskibede sig til Barcellona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Spanien. Jndtil den 18 August befandt Kongen og den kongelige Familie i Cadix sig vel. Paa Børsen i Paris har Rygtet, gaaet, at Hertugen af Angouleme fra Puerto S. Maria har skrevet til Hs. Majestæt, af hvis Svar Man forventede de lykkeligste Følger. Engelske Efterretninger forsikre derimod, at Cortes ei engang have villet modtage en Parlamentair fra Hertugen, med mindre han tillige var bemyndiget til at antage Engellands Mægling. Derimod lader Journal des Debats atter Hertugen af Jnfantado og Ministeren Saes den 19 August være afreiste fra Madrid til Puerto S. Maria. De Konstitutionelle ere efter Sigende deelte i to Partier, hvoraf det ene underArguelles slet intet vil høre om Underhandlinger med de Franske, som de endnu smigre sig med at ville med uforrettet Sag komme til at forlade Cadix, det andet derimod vil underhandle, men kun under Engellands Mægling. Som Man tilføier, vil intet af Partierne beqvemme sig til ubetinget Underkastelse, saalidet som at indrømme de Franske Cadix og Øen Leon. Engelske Fregatter ere afsendte, for at bringe de heftigere Konstitutionelle i Sikkerhed, hvis de skulde nødsages til at bukke under.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-05
Den sidstmeldte franske Forordning har ikke virket lidet til at ophidse Gemytterne, ja Man vil endog paastaae, at den indtil videre er suspenderet, og at det diplomatiske Korps har truet med at forlade Madrid, hvis den ikke blev tilbagekaldet. Saaledes synes den befrygtede Tilbagevirkning fra Roialisternes Side alt mere at nærme sig, og muligt kan det endnu komme dertil, at Man faaer mere at bestille med Ultra-Roialisterne end med de Konstitutionelle. J Bilbao er det f. Ex. kommet til aabenbar Strid imellem de Franske og Folket, da de Første ikke vilde taale, at nogle Konstitutionelle mishandledes med Stokkeprygl og arresterede de Skyldige. Disse bleve dem igjen med Magt frarevne. Kommandanten lod nu sine Tropper rykke frem med fældet Bajenet, og de roialistiske Jndvaanere grebe ligeledes til Vaaben, da det omsider lykkedes Authoriteterne at hindre Blodsudgydelse, ved at lade de franske Tropper vende tilbage i deres Qvatterer, og overdrage Patrouilleringen til de roialistiske Militier, over hvilken Føielighed den franske Koureer ikke lidet harmer sig. Magistraten vilde ei engang taale, at Kommandanten bekjendtgjorde den franske Anordning om Fangernes Løsladelse, men sendte strax en Koureer med eftertrykkelige Forestillinger til Regentskabet, i Madrid. J Vittoria har Fyrst Hohenlohe i samme Anledning maattet bruge 1 Magt imod den berygtede Trappist, som lod ringe med Stormklokken i alle omliggende Landsbyer. Han er siden forviist til Logrono, hvor han skal staae under Opsyn. Ved Portene vare opstilte Kanoner og Patrouiller gjennemdrog Gaderne. De spanske Authoriteter ere hæftede, og Tropper i al Hast afsendte fra Pampelona til Fyrstens Undsætning. J Madrid selv lader Regentskabet dog endeel af de for politiske Meninger Fængslede sætte i Frihed, deriblandt ere af Hof=Fængslet løsladte 140, men af Stadens Fængsel kuns 28. Generalkapitainen sammesteds har ogsaa seer at sig nødsaget til at udgive en Dagbefaling imod nogle Offcerers tumultuariske Opførsel ved det Kongelige Slo- og i andre af Stadens Distrikter, hvilke Uordener smitt Soldaterne, som gaae ind paa Kaffe= og Værtshuse, og forlange Alt omsonst. Det er Tid - hedder det :at der gjøres en Ende paa deslige Tøilesløsheder, og at de Militaire, som sædvanligt, forudgaae med Exemplet paa Agtelse for Lovene."