Berlingske Tidende, 1764-12-14
den 5te Octobr., siger samme Stads høylovl. Magistrat, til Svar paa den Artikel som Kiøbmanden Hr. Paul No. guet fra Lyon har ladet indsætte i Tidenderne for Augusti Maaned forhen, i sær i den Hanquiske No. 135, og i den Frankfurtske No. 138. " At Paul Roguet, Kiøbmand fra 1., Lyon, har ikke undseet sig for falskelig at dadle og fornærme Stadens Øvrighed i offentlige Tidender, og det formedelst den lovmæssige Omgang, som han selv, og 1, ved sin egen Brøde, havde paadraget sig, og dertil at 1, misbruge det ved den høystpriselige Keiserl. Rigs=Hof 1, Raad under 24de Mai faldne Conclusum, ved med Flid, 1, at tilbageholde det afslagende Resolution, i Følge af 1, hvilken hans Ansøgning in puncto denneg, justit. satisfactionis atque protectorii, var bleven afslagen. Til behørigt Svar paa dette Foregivende, er Hr. Ro huet i Stand til at bevise tilforladelig, at det er den reene Sandhed tvert imodsigende; og, for at gotgiøre det, behover han ikkuns her at anføre den bemeldte allerhøyeste Resolution saaledes, som bemeldte Stads Magistrat selv har ladet den trykke i den omtalte Tidende. Den lyder der saaaledes: "Lun den 28 May 1764. Rognet Paul, Kausman von Lyon, contra den Magistrat zu Augsburg in puncto denegatte justitik, sa, tissactionis atque protectorii sive, ermeldter Rognet sub præsent. 14 decurentis Supplicat per Mayer, humilissime pro elementissime decernende Reseripto ad Magistratum Augustanum de informando super statu causæ cum intertione Protectorii appon" Lit. A. & B. in duplo. Hat das Begehren bewandten Umstanden nach nicht statt. Johann Georg Reitzer."Man maa betragte disse Ord hvorledes man vil, saa bliver deres Jndhold dog aldrig denne, at Hr. Roguet skulle være (i det mindste ikke ganske) afviist. Dette Rescript var ikke at finde i den citerede lærde Tidende: Beviser er klart nok, Tidenden er endnu ved Haanden. Og til hvad Ende skulle Hr. Roguet have forstukket Rescriptet i Fald han havde kundet bekomme det, da han flittig nok spurgte efter det Om det var mueligt at Omstændighederne ved hans Proces, saadanne som de i Sandhed ere, ikke skulle tillade den høyeste Ret at kiende i Hoved=Sagen efter Formaliteterne, hvilket Hr. Rognet aldrig kan overtale sig til at troe, saa blev dog dette et aabenbart Beviis paa at Hr. Rognet ikke har Uret. For at bestyrke ovenanførte, vil Hr. Roguet lade sig straffe efter de skarpeste Love, dersom Magistraten i Augsburg kan overtyde ham at hans Skrift indeholder nogen Falskhed, og han vil lade Dom overgaae sig, dersom Magistraten er i Stand til 1) at citere den Lov, som bestaaer med dens Kiendelser af 28de Junii og 6te August 1763, og kalder det uretfærdigt, at lade en Mands Skrift og Underskrift undersøge. 2) At fremskaffe uforkastelige Vidner, som kunde sige Hr. Roguet i sine Øyne at han havde sagt, ikke at ville drage fra Augsburg førend han havde hemmelig myrdet en af Peter Joseph Passi & Comp. deres, eller af Franz Bernhard Duerne, som kalder sig efter samme Huus, hans Familie. 3) At fremvise det Hr. Roguets Skrift, i hvilket, som dens Kiendelse af 6te August 1763. lyder, skal staae, at han ville bortføre en Madame Ducrue. Disse 3 Poster, dersom de ikke blive beviste, ere tilstrækkelige til at retfærdiggiøre Hr. Roguets Besværings=Skrift, hvilket er bleven censureret, førend det blev trykket, og hvilket Magistraten i Augsburg kalder et Skand=Skrift, og har ladet opbrænde offentlig. Approberet som ovenanført, den 20de Octobr. 1764. Paul Roguet. Kiøbmand fra Lyon. Logerer i Franfurt ved Mayn hos Hr. Fritsch, Giæstgiver i den gyldene Løve, eller i Paris, hos Mr. Joly de Fleury, General=Procureur ved Parlementet, og for alle uden for Kongeriget værende Franskmænd.