Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-03
Jfølge nyere Efterretninger fra Ny-Guyana af 16de Juni, havde General Morales, sendt et Korps paa 300 Ryttere til Guayabal, for at recognoscere Jndependenterne i deres Stilling ved San Fernands. Dette Korps blev ved det sidst omtalte Sted hugget sammen eller taget til Fange. paa Commandanten og fire Mand nær. Da Morales fik Efterretning derom, rømmede han Calabozo, og trak sig tilbage til Biergegnene af Sombrer, 20 Liguos fra Calobezo. Jndependenternes talrige Rytterie, som siden den Tid er bleven forstærket i San Fernando til en halv Gang saa mange, tillade ikke Spanierne, som hine Beretninger tilføie, at holde sig i Sletterne; deres Rytterie har lidt overmaade meget ved Cogede, og det har tabt sine bedste Officerer. Tabet af de sidste bliver i det hele anslaget til 200 i dette Aars Felttog, og maatte nødvendig lamme Morillo's Foretagender. Bolivar haabede snart igien at blive Herre over Passerne ved Aqueda. General Bermudes var med 1000 Mand endnu altid i Puerto de la Madera, 3 Leguas fra Cumana og General Marino, i Curiaco med samme Magt. - Alle disse Begivenheder lade sig godt forklare, hedder det i en Skrivelse fra London; hvert Aar føres Krigen i Venezuela paa den samme Maade; Jnsurgenterne ere i Besiddelse af det indre Land, Spanien af Søekysten, saasnart den gode Aarstid kommer, trænge Jnsurgenterne frem til Kysten; Spanien kaste sig ind i Fæstningerne, og Jnsurgenterne kunne da ikke udrette noget mere imod dem, naar disse have fortæret alle medbragte eller forefundne Forraad af Levnetsmidler, og naar Regntiden begynder, saa gaae de tilbage til deres Land, de Spanske Tropper indtage deres gamle Positioner, og pompøse Seiers=Beretninger udbredes, som gielde saalænge indtil Regntiden er forbi, og den gamle Historie begynder forfra; dette vil nu vare saalænge ved indtil enten alle Landets Jndvaanere ere dræbte, eller Spanien bliver træt af at sende Folk dertil og at udøse Penge for at lade de udsultede Søestæder proviantere fra Havet. JnfurgentArmeen bestaaer for en stor Deel af halvvilde Spanske Ereoler eller af Amerikanere, som nedstamme fra Spanierne, hvilke meest ernære sig af Qvægavl, og med deres Horder giennemstreife Sletterne paa hiin Side af Biergene og af Drinoco(deraf kommer det at de have saameget Oxekiød) af friegivne Negerslaver, som dyrke Jorden til Nødtørft og af de vilde Jndianere, som holde med Jnsurgenterne; da en saadan Frieheds Tilstand udbreder sig blandt Jnsurgenterne og alle Classer af Landets Jndvaanere komme til at tage Deel i deres Gode, saa har det tilfølge, at mange af Beboerne i de store Stæder, som tilforn vare varme for Uafhængigheden, nu slutte sig til Spanierne, da de ikke ville være Kammerater med deres Negerslaver, imidlertid bliver denne Republik overmaade vanskelig at betvinge og Tiden synes at være forbie for Amerikas Lydighed mod Europa. – De Engelske Journaler ligge i et bestandigt Skiende rie om dette Æmne; Coureren paastaaer at det er Coloniernes Pligt at underkaste sig Spanien. Morgenkrøniken mener nei; den forsvarer Colonierne med Nordamerikas Exempel; og paastaaer at hele Europas Magt ikke vil kunne forhindre Coloniernes Løsrivelse, da begge de største Søemagter ikke ville understøtte et saadant Foretagende; Englænderne ikke, fordi Coloniernes Friehed forskaffer deres Handel de største Fordele, og Nordamerikanerne ikke, fordi deres Politik altid vil gaae ud paa at fierne al Europæisk Jndflydelse fra Amerika, og Colonierne maatte selv være blinde, naar de ikke attraaede at blive uafhængige, thi enhver Colonial-Regiering er ledsaget af store Misbrug.