Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-08-01
Ligesom Vi og ville, at alle Decani herefter, paa det de kunde have desto nøiere Opsyn med deres Alumnorum Sæder og Levemaade, tillige skulle være Inspectores paa Regentzen, og der, dog uden at tage Deel i de Penge, som indkomme af Liigbæren, eller dermed have noget at bestille, hver have 2de Kamre med sædvanlin Brænde 16 Saa længe en Decanus vedbliver at være duelig og i sin Opførsel anstændig, forbliver han ogsaa ved sit Embede; og saadanne Decani fra denne Kongelige Stiftelse ville Vi, skulle altid tillige med andre dygtige Mænd foreslaaes Os tilConrectores, Rectores og Professores. 17. Saa mange af Decanis, som finde sig beqvemme, og have Lyst til, over en eller anden enkelt Deel i den eller de Videnskaber, som de meest have lagt sig efter (det være sig Theologien, Jurisprudentzen, Philologien, Mathematiquen eller andre Videnskaber) for Studentere at holde private Forelæsninger, skulle dertil have Vores Allernaadigste Tilladelse, og det ei være dem formeent, af Studentere, som saaledes høre dem, at lade sig betale noget taaleligt efter deres Omstændigheder, dog at disse Decani legentes raadføre sig med en eller anden Professor, i hvis Videnskab de ville læse, angaaende disse Partes speciales, som enhver Decanus vil paatage sig at behandle, saa og skriftlig indgive en Anmeldelse over den Deel, de have igiennemgaaet, hvad Tiid de derpaa have anvendt, og hvad Antal af Tilhørere de have havt: hvilken Anmeldelse overleveres den Professor, han har raadført sig med, som igien leverer den til Rector Magnisicus, for igiennem Vores Danske Cancellie aarlig at indsendes til Vores Eget Høie Allernaadigste Eftersyn. 18. Da der, efter hvad forhen er befalet, ingen til Decanus maa antages, uden de, som allerede ere bekiendte for de lærdeste og skikkeligste Personer i eller uden for Communitetet, og de desuden cedelig skal forpligte sig til, at vise Fliid i deres Embede og Anstændighed i deres Sæder; Saa formode Vi ikke, at nogen af Deelene hos dem skulle savnes, men skeer det, og en Decarus er af Provsten formedelst Forsømmelse af hans Pligter bleven uden Frugt 3de Gange advaret, melder Provsten ham som uværdig for Theologe Inspectori, som 4de Gang paaminder ham; frugter det ikke, da andrager Provsten det for Facultetet, som in Consessu sidste Gang paaminder ham, og forsømmer han endda sine Pligter, har Facultetet ham uden videre fra sit Embede at afsætte, hvilken Afsættelse Facultetet strax til Vores Danske Cancellie indberetter. 19. Efterdi disse 2de Stipendig, Communitetet og Regentzen, egentligen ere stiftede allene for flittige, skikkelige, duelige og fattige Studentere, som, ved en i Skolerne allerede lagt god Grundvold i deres Studeringer, give et temmeligt got Haab om, at de kunde blive til Nytte i Kirken og Staten; Saa paalægge Vi herved alvorligen alle Vedkommende, nemlig saavel det Theologiske Facultet som Præpositus Communitatis, der herefter, som hidindtil, ogsaa skal have Tilladelse til i sin Tour for Facultetet at foreslaae værdige Alumos til Communitetet og Regentzen, ved disse Benesiciers Uddeelelse efter Samvittighed og Pligt saadant nøie at holde sig efterretligt, og endvidere at lagttage, at ingen Student i Almindelighed (de allene undtagne, som herefter i den 21 Spho kaldes dertil privilegerede) maa faae Communitetet. og Regentzen med det dertil lagte sædvanlige Brænde, naar han ikke har Exammen philosophicum, og den, som ikke tage Exammen philologicum, beholder disse Stipendig allene i 3 Aar, men, naar han inden disse 3 Aars Forløb tager denne Exammen, da nyder han endnu i 2de Aar denne Fordeel. 20. Da der iblandt de Studentere, som aarlig komme til Vores Universitet, deels ere nogle, som ikke formodes at kunde have nogen Hielp af deres Forældre eller Venner, der og ere andre, om hvilke saavel Vore Høisalige Forfædre, som Vi selv, Tiid efter anden have af færdeles og vigtige Aarsager befalet, at de skulde til disse Stipendig frem for andre forhielpes; Saa ville vi nu her i denne Vores Fundats saavel til allerunderdanigst Efterretning for Stiftelsernes Forefatte, som for de Privilegerede selv, atter igientage de derom udgangne befalinger og fastsætte de Privilegeredes Antal 21. Vi ville da a) at saa mange, som hvert Aar maatte komme til Vores Universitet fra Jsland, Færøe eller Grønland, skulle strax ved deres Ankomst, saasnart Plads er ledig, nyde Benesicium paa Communitetet og Værelser paa Regentsen, og det saaledes og i saa lang Tiid, som den foregaaende 19 Sphuus omtaler, b) De, som oplæres i sin Tiid at tiene ved Missionen i Finmarken og Nordlandene i Trundhiems Stift og i Grønland, skulle ligeledes til disse Stipendig være berettigede, naar Missions=Collegium, som udnævner dem, det begierer, hvorved dog mærkes, at disse ikke maa være fleere paa een Gang end 7 i Tallet, nemlig 4 af den Grønlandske og 3de af den Finmarkske Mission, da de 4 første nyde hver en dobbelt og de 3de sidste hver en enkelt Portion ugentlig, hvilke Penge, for saavidt de ikke oppebæres af de her værende Seminarister, udbetales til Missions=Collegium, da de 3de Finmarkske Seminarister tillige af Legato Steenbuchiano ad Pauperes Nidrostensees, saavelsom af andre smaa legatis acagencis, nyde saa meget, at hver af dem aarlig kan have 70 Rdlr., Communitetet iberegnet; Og skulde Communitet og Regentzen af Collegio de cursu Evangelipromovende begieres til nogen eller nogle af de Ostindiske Seminarister, naar de ere tilstæde, maa det heller ikke nægtes. e) For fire af dem, som aarlig deponere fra Trundhiems og for 2de fra Frederichsborg Skoler, skulle disse Stipendig paa samme Maade, som under Lit, a angaaende dem fra Jsland, Færøe og Grønland er meldet, ogsaa staae aabne, naar de først for Præposito have gjort det sædvanlige Prøve=Specimen eller Stil d) Fremdeles skulle og 5 Præceptores adjunct paa Viisenhuuset, samt 2de Studentere, som ere antagne til at bruges ved astronomiske Observationer paa Runde=Taarn, saavelsom (indtil Vi anderledes beslutte) 6 Landmaalere, hvoraf 3de gives en dobbelt Portion, nyde disse Stipendig, naar det af Vedkommende forlanges. Videre e) maa og Capellanen og Catecheten ved Trinitatis Kirke, saavelsom en Catechet ved Bremerholms Kirke, item Jnformatoren ved de 32 Mænds Skole her i Byen, beholde ugentlig 1 Portion, og Famulus ved Vores Bibliothek 3de Portioner. Endelig f) skal Sognepræsten ved Trinitatis Kirke og de 2de Ministri Academie fremdeles nyde det, dem hidindtil aarlig har været tillagt, nemlig den første 99 Rdlr. 2 Mk., og enhver af de sidste 43 Rdlr. 2 Mk., men Famulus Communitatis, som tillige er Ringer, skal, i Betragtning af det ham herefter i §. 46 paalagde Tilsyn og Ansvar ved Bibliotheket paa Regentzen, forundes et aarlig Tillæg af 28 Rdlr. 4 Mkr. til hans hidindtil havde Løn, som har været 121 Rdlr. 2 Mk., og følgelig saaledes erholdgaarlig uden Afkortning 150 Rdlr., og Famulus ved Bibliotheket paa Runde=Taarn skal ugentlig have 5 Mk., som alt tager sin Begyndelse fra denne Vores Fundations Dato. Disse foranførste skulle allene være og kaldes Privilegerede, fleere slige ville Vi herefter ikke bevilge, da Vi ønske, at Tallet paa de andre Alumnis, der skulle bivaane Øvelserne, saasnart mueligt, maatte kunde forøgges, hvilket dog ei maa skee, førend der er sørget for, at de nu værende Alumni kunde hver nyde ugentlig et Tillæg af 2 Mk. eller 1 Rdlr. om Ugen. Med de øvrigres Antagelse forholdes ellers, som udi §. 19 er fastsat. 22. De Studiost, som herefter antages til at nyde Communitetet og Regentzen, skulle have Friehed til at høre Collegie over hvilke Videnskaber de lyste, og ikke allene have Friehed dertil, men endog under Stipendiernes Tab være dertil forbundne. De skulle derfore ved deres Antrædelse nævne 2de af Professorum Collegia i det mindste, som de dagligen ville høre, og bevise, naar paaæskes, at de flittig høre dem. 23. J de første 3 Aar Alumin have disse Stipendig, skulle de paa Klosteret legge sig just efter de Ting, som til Exammen Philologicum fordres, og ugentlig deri for deres Decanis vil se deres Fremgang, hvorfore de 3de første Dage i Ugen skulle til disse Øvelser være bestemte gandske i Overeensstemmelse med Forordningen af 11 Mai 1775 om Examing academica dens 12te Articul, saaledes at Mandagen anvendes til det Latinske, Tirsdagen til det Grædske og Onsdagen til de øvrige i samme Articul fastsatte Videnskaber, hvorved nøie paasees, at det i den allegerede Forordnings ommeldte Articul fastsatte Pensum inden 3de Aar bliver igiennemgaaet, og paa det at dette kan skee, skulle Alumni, saasnart de komme til Bordet, for Decano erklære, hvilken af de foreskrevne Bøger de ville først foretage sig at læse, som da paa den forhen ommeldte Maade antegnes af Decano i den anbefalede Bord=Protocol, efterdi Alumus uforanderlig maa følge, hvad han ved Bordet indgaaer. 24. Fire Alumi skulle skifteviis hver Dag, hver i et Qvarteer, vise deres Decano, hvad de have læst, spørge ham om hvad de ikke forstaae, og høre lærvilligen hans Anmærkninger, og paa det at dette des beqvemmeligere for Decano og med desto større Nytte for Alumnis kan forhandles, skulle de 4 Alum, som næste Dag have Arbeide paa Klosteret, Aftenen tilforn, i den af Decano fastsatte Time, melde ham, hvad de næste Dag, i Anledning af det de have læst, have at erindre og fremføre. 25. Med Øvelsernes Omverling skal saaledes forholdes, at de fire Alumni, som sidste Gang havde den Latinske Philologie, anden Gang skal have den Grædske og tredie Gang 2de af dem den Hebraiske og 2de Historie og Geographie, paa hvilken Maade Øvelserne bestandig fortsættes helst paa Latin, naar Leilighed og Omstændigheder det tillader, men i de 2de sidste Aar maa ved Øvelserne ikke bruges andet Sprog end det Latinske. 26. Læse= og Læremaaden ved disse philologiske Øvelser de 3de første Aar skal fornemmelig indrettes saaledes, at Alumnus enten ved at give en Plan af et mærkværdigt Stykke, den forehavende Antor eller Poet, eller ved at forklare et besynderlig vanskeligt Sted derudi, eller ved at udkaste Hoved Anlægget til en Oration efter de der befindende Tallekonstens Regler, eller giøre Reflexion over de Tiders Tænke= og LeveMaades Forskiellighed fra vore Tider, eller sammenligne en Autor eller Poet imod en anden, og vise, hvorvidt den ene har været lykkeligere end den anden, aflegger kiendelige Prøver paa, hvorledes han dyrker de deri forekommende Videnskaber. 27. Naar enhver af de til disse Øvelser bestemte Bøger er igiennemlæst, giøres af enhver Alumo et kort Specimen eller Udarbeidelse i Anledning af den læste Bog, hvilket Spec men, ogsaa forfattet efter den Plan, som i næst foregaaende Spho om Øvelserne er foreskrevet, til Jgiennemlæsning og Bedømmelse, forevises Decano, med hvilken Alum i Almindelighed have private Samtaler at raadføre sig, Studere Maaden betreffende, og han derom at give dem Underretning. 28. J de første 3 Aar paa Klosteret skal Alumni forblive ved det Bord, hvor de ved Antrædelsen sættes, og under samme Bords Decanus, men, naar de 3 Aar ere fuldendte, erklære Alumni sig til deres Hoved=Videnskab, eller den, de agte bestandig at vedblive, og saa skal de for de 2de sidste Aar forflyttes til et Bord, hvor Decanus er af den Videnskab, som de have valgt, og da forblive de der deres Tid ud. 29. Men i denne Tid, nemlig i de 2de sidste Aar, Alumni ere paa Klosteret, lægge de sig ene med al Flid paa deres Hoved=Studium, enhver paa det han har udvalgt eller bekiendt sig til. Bøgerne, som i enhver Hoved=Videnskab skal bruges, og Maaden, Videnskaberne skal dyrkes paa, ville Vi nu her, dog kun i Almindelighed efter Tidernes nu værende Beskaffenhed og Smag, bestemme, forbeholdende Os, efter Vedkommendes allerunderdanigste Forslag, naar Tiderne og Omstændighederne udfordre Forandring, derudi anderledes at anordne. 30, Ligesom de 3de første Dage i Ugen skal, efter hvad forhen er anordnet, være bestemte til de philologiske Øvelser, saa skal de 2de derpaa næstfølgende Dage, nemlig Torsdag og Fredag, allene tilhøre dem, som allerede have erklæret sig til en Hoved=Videnskab, og af disse, enhver i sin Tour, efter den Orden, som herefter fastsættes, anvendes til for Decano at giøre Reede for, hvad de i de dem foreskrevne Bøger, have læst, og for den Fremgang, de i samme daglig maatte giøre. 31. De Skrifter, som herefter indtil videre i Videnskaberne ere foreskrevne, maa nøie og grundig igiennemgaaes, da Vi ved disse Skrifters Læsning have havt til Hensigt, at Videnskaberne i deres Deele kunde blive desmere bekiendte. 32. Hvad nu da Theologien angaaer, saa skal enhver Alumus i enhver af dens Deele læse følgende Skrifter. a) En af følgende 5 Bøger: 1) J Patristiken. Justini Martyris Apologia longjorOrigenis Libri 8 contra Celsum. Augustinus de civitate DeiLactantii institutionum divinarum libri 7. Fusebii præparationevangelica. b) En af disse 3de: Theodoret Commentarius in epistolas Paulii. Asidori Pelusiotæ Epistole. Augustinus de doctrina christiana c) En af disse 2de: Chrysostomus de SacerdotioAugustinus de side, spe & caritate. d) Eusebii Historia ecclesiastica, som læses af alle a) En af disse Forfattere: 2) J Exegest og Critiken. Joh. Dav. Michaelis, hvad han over det gamle Testamente har skrevet. Pritii Introduction libros novi testamt. Editio Hoffm. Michaelis Einletung in die gottlichen Schriften des neuen Bundes. Ernesti Institutio Interpretis novi testamentiSchmidti Historia & Vindicatio Canonis antiqvi & novi Foederis. Glassii Philologia Saera. Editio Dathiib) Louth de Poesi Sacra Hebræorum c) Een eller fleere af følgende: Observationes in bros Novi Testamenti deels af Raphel, deels af Krebs, deels af Kypke, deels af Keuchen, Alberti og Munthe, Mosches Bibel=Freund, og Lynars Umschreibung der Evangelien und Epistelen. a) En af følgende 6 3) J Dogmatik og Moral. Melanchtonis Loci Communes Hustrati a Chemnitioant Strigelio. Buddei Theologi Dogmatica, Clems volstandige Einletung in die Religion. Gerhardi loci Theologici. Edit. CottaPaffii Theologia dogmatica & moralis. J. C. Walchs Einletung in die dogmatische Theologie. b) En af disse 2de: Buddei Theologia moralis. Crusi Theologiske Moral. a) En af disse 5.4) J Kirke=Historien.