Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-05
Den gl. storbrittaniske Gesandt ved det danske Hof havde henledet vor Regjerings Opmærksomhed paa, at Slaver, som tilhøre brittiske, paa Anguilla etablerede, Undersaatter, ikke sjeldent i Løbet af de 2 sidste Aar af dem ere blevne bragte til St. Thomas, hvor nogle ere solgte, andre holdte i Slaveri af deres brittiske Eiere, og atter andre førte til Portorico og der solgte. J Anledning heraf har det behaget Hs. Maj. Kongen, under 9de f. M. allernaadigst at befale: at naar en brittisk Neger, der ulovligt er bleven udført fra en brittisk Coloni, befindes paa de danskevestindisk Besiddelser og det behandles som Slave, skal han, uden Hensyn til om han fra hine Colonier directe eller indrette et kommen til de danske besiddelser, uvægerligen tilbagegives paa Begjæring fra den brittiske Regjerings Side, mod Udbetaling af den Sum, hvortil en saadan Neger, betragtet som Slave, kan ansættes, dersom han er udført inden 1ste August 1834; men i modsat Fald uden Vederlag af bemeldte Regjering; hvorimod det naturligviis maa være Besiddere overladt at søge Negres hos deres Hjemmelsmænd. (Berl. Td.) Hvis en Krig udbryder mellem England og Rusland, da bliver det et interessant Spørgsmaal, om Danmark vil tage Parti, eller rettere, hvad Parti det vil tage. Thi at vi med vor Beliggenhed skulde kunde blive neutrale, kunne vi mere ønske, end haabe. Et Ønske var dette ellers nok værd. Vi vilde ved at være neutrale i en Krig mellem Rusland og England sandsynlig komme til at drive Handelen mellem begge Staterne. Men England vil sikkert gjøre Alt for at standse Ruslands Udførsel, om det end selv vil lide derunder, og i militær Henseende er det altfor vigtigt for begge Partier at faae os paa deres Partii, til at vi turde haabe at kunne vedligeholde vor Neutralitet, især da vi ikke have Kræfter til at forsvare den. Naar vi da skulle tage Parti, hvil tet ville vi da tage, Spørge vi, hvad Folkets Tilbøielighed taler for, saa troe vi, at det, uagtet det ikke har glemt det engelske Overfald i 1807, dog uden Betænkning vilde erklære sig for England. Og dette er ei forunderligt; vor hele Culturtilstand forbinder os paa det Bestemteste med Vesteuropa og fjerner os fra Østen. Dog er dette langtfra det Eneste, der taler for en engelsk Alliance. Vore Producter afsætte vi i Reglen til England, ei til Rusland. Er det end sandt, at England ofte i flere Aar efter hinanden kun modtager Ubetydeligt af vore Kornvarer, saa indtreffer der dog nu og da Aar, hvor de ere nødte til at indføre Korn. Nogle Artikler kunne desuden stadigt indføres, og England bliver altid det Marted, hvor vi snarest kunne haabe at finde Afsætning for vore Producter i det Store. Under en Krig, mellem England og Rusland vilde vi ved at tage engelsk Parti høist sandsynligt finde en meget fordeelagtig Afsætning i England, da Udførslen fra Rusland vilde standses eller i høi Grad generes, og de engelske i Østersøen stationerede Flaader vilde behøve en betydelig Deel Provisioner. Vor Skibsfart, vilde, ved en engelsk Alliance, ubindret kunne drives paa alle Have, undtagen Østersøen, ja selv paa dette Hav vilde den ei ganske forstyrre es, da en engeliksdansk Flaade sikkert vilde have Overvægt over en russisk eller russisk svensk. - Alle disse Fordeele vilde tabes ved en Alliance med Rusland. Sæt ogsaa, at det ved Ruslands og maaskee Sverrigs Hielp lykkedes os at spærre Østersøen for England og derved sikkre os en rolig Handel paa dette Hav, saa vilde denne Fordeel dog aldeles ikke kunne sammenlignes med Fordelen af en Forbindelse med England. Vore Skibe vilde bidrage til at føre de russiske Producter til Havnene i den vestlige Deel af Østersøen, især vel til Lübeck, hvorfra de over Elben vilde komme i Handelen. Men paa alle andre have vilde vor Skibsfart blive forstyrret; for vore Producter vilde vi ingen Afsætning finde; thi sielden behøver Rusland Noget af hvad vi kunne undvære, og Udførslen vilde ophøre ei blot til England, men ogsaa til de andre Lande, hvorhen vi føre vore Varer, Norge, Holland o. s. v. Vor Fordeel tilraadet os saaledes det Samme, som det Culturtrin, hvorpaa vi staae: Alliance med England. (Fædrel., Fyrlygten paa Anholt i Kattegattet vil i indeværende Aars Sommet blive ombygget, da det derværende Steenkuls=Blusfyr skal forandtes til et fast eller stillestaaende Lampefyr. Medens dette Ardeide, der omtrent vil begynde med Juni Maaned, udføres, vil Lygten paa Anholts Fyrtaarn midlertidigt blive oplyst om Natten med Lamper, til Veiledning for Skibsfarten i bemeldte Farvand. O. 19de Marts om Aftenen opkom Jld i en Kjøbmand Hage tilhørende Gaard i Stege. Jlden udbrød i en Udbygning og lagde denne, tilligemed et tilstødende Korn-Magazin i Aske. Jlden vedvarede hele Natten igjennem uden at udbrede sig til andre nærliggende Steder. (Berl. T.)