JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-07-02
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, bliver herved med i 2 Ugers Varsel, saavel Arvingerne efter Dagleier Jørgen billes her i Byen afdøde Hustrue Karen, Andersdatter, saavelsom Boets Creditorer, saavidt en allerede have meldet sig, indkaldet at møde, de første for at iagttage deres Ret, skiøndt ingen Arv efter Boets Forfatning kan ventes, og de sidste for at anmelde og legitimere deres fordringer for undertegnede Skifteforvalter ved den i Boet berammede Skiftes ling den 31te Julii d. A. Stege den 8de Maj. Jørgensen. J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 26de April sidstleden, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 28de f. M., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre vitterligt: at Vi, efter Hof= og Stadsrets=Procurator Niels Christian Bierring, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladte saa og hermed bevilge og tillade, at Planter William Armstrong, af Vort Elland St. Croix i America, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle sine Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over- og Underrettet paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eilande, boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Planter Armstrong at anmelde og beviisliggiøre; dog skal fornævnte Planter Armstrong være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder=Contoirer paa bemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclamat andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 26de April 1804. Under Vort Kongelige Segl. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Knudsen. Monrad. Hansen. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med saadan Varsel, som Bevillingen foreskriver alle de som formeensig at have nogen Fordring paa Hr. Planter William Armstrong, hvad enten saadant Krav haves paa ham som Planter, Medlem af Borgerraadet, Executor, Commissarius, Fuldmægtig for Nærværende eller Fraværende, Formynder, Curator, Laugværge eller hvad anden navnlig Maade tænkes kan, dermed for ham paa St. Croix at fremkomme og beviisliggjøre, da enhver kan vente at nyde Ret efter Loven og Anordningerne. Kiøbenhavn den 12te Junii 1804. N. C. Bierring.
Berlingske Tidende, 1804-07-02
(3/4 1804) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 23de Maji 1804 og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 4de Junii næstefter, ere alle de, der maatte formene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Frue Bispinde Karen Hviid, fød Fielsted, og hendes forhen afdøde Mand, Biskop Matthias Hviid, efter hvem hun i Følge Kongelig allerne digst Bevilling have hensadt i uskift Boe, indkaldede, dermed at melde sig for Hof og Stadsrettens Skifte=Commission inden 12 Uger efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, ligesaa ere og, med lovlig Varsel, indkaldede, de afdøde Ægtefolkes Arvinger, om andre end de ved Forseglings Forretningen i Boet opgivne Børn og Børnebørn maa være til, for at beviisliggiøre deres Arveret og paasee deres Bedste under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1804-07-02
De som maatte have noget at fordre efter den ved Døden den 11te Junii 1804 afgangne Sognedegn til Greve og Kildebrynde Menigheder i Siælland Jørgen Morsleth, vilde behage at anmelde sig med deres Fordringer inden den ved Placaten af 26de October 1792 foreskrevne Tid hos mig Underskrevne. Kiøbenhavn den 23de Junii 1804. C. Nerenst, Kammerraad. H. B. holder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Skrivelse fra Constantinopel, den 26de Maji. En af de mærkværdigste Mænd i det tyrkiske Rige Dezzar Pacha er Løvi en meget høi Alder. Han gjorde sig, som bekiendt, for 20 Aar siden nesten ganske uafhængig af Porten, bederskede hele Syrien og de tilgrændsende Lande med Streng og blev især meget bekiendt, da han i Aaret 1798 forsvarede St. J and Acre mod det franske Angreb. Porten, som i endeel Aar har følet ham meget og nylig endog tilbudet ham Egyptens Regiering, faaer nu ved hans Død atter uindskrænket Herredømme over hiin Egn og har allerede udnævnt Pacha Jbrahim i Aleppo til Pacha i Arre og Damas og Hourschis Pacha til Pacha i Egypten.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Der skal oprettes Garnisoner i de fornemste Stæder i Ru melsen, for at standse Røvernes farlige Streiserier sammesteds. Begyndelsen dermed er allerede skeet i Adrianopel.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Skrivelse fra Semlin, den 7de Junii. Serviernes Hovedarmee staaer endnu for Belgrad uden at have foretaget sig noget af Vigtighed. Den 3die rykkede 1000 Tyrker ud af Belgrad, men trak sig igien tilbage uden at det kom til nogen Trefning. Jnsurgenterne have nu ogsaa besat Egnen omkring Jmele og Havalla, for at afsklære Tyrkerne Tilførsel til Søes. De have taget 4 Fartøier fra Fiskerne sammesteds, men betalt dem rigelig. Disse Fat tøier have de armeret som Cakker, for at patrouillere paa Floden med dem. De beleire endnu Semendrin, som de beskyde med 2 Kanoner. Tyrkerne i Proserenze have maattet betale dem en Contribution af 115000 Piastre og desuden give enhver Jnsurgent af Beleringscorpset 1 Ducat. J Belgrad stige Priserne paa Levnetsmidlerne hver Dag, og de bevæbnede Kerzlaler, der staae i Deyernes Sold, opføre sig saa vilde og voldsomme, at Jndvaanerne frygte meere for disse Forsvarere, end for Jnsurgenterne. Viziren Bekir Pacha, der var sendt af Parten som Mediateur og var paa Marschen til Belgrad med et Troppecorps, har pludselig standset sin Marsch og skal allerede være i Begreb med at marschere tilbage. Man har mange usikkre Rygter, men ingen paalidelige Efterretninger om Aarsagen dertil.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Skrivelse fra London den 19de Aunii. Ved den store Kamp, som Ministeren Pitt hidtil daglig har i Underhuset mod en saa talrig Opposition, ligner man hans nærværende Stilling med den, hvori han var ved Slutningen af Aaret 1783, da han ved sin Udnævnelse til Premierminister dengang ligeledes havde en meget talrig Opposition imod sig, hvis Formænd vare de Herrer Lord North og For mod hvilken sidstes ostindiske Bill han havde en lang Kamp, indtil han endelig fik afgiørende Overmegt og hans uafbrudte 17aarige Ministerium fulgte paa denne Kamp. Nu giør han sig rimeligviis Regning paa Anliggendernes ligesaa gunstige Vending; imidlertid giør man her den saa natuelige bemærkning i Henseende til Nationen, at omstændighederne da og nu ere gandske forskjellige. J Aaret 1783 betraadte Nationen ved en begyndende Fredsperiode en for samme tiltagende Velstand, hvorved Landets indvortes Kræfter virkede saa mægtig, at enhver enkelt Mand i Staten følte en Forbedring i sine Kaar og følgelig var tilfreds med sin Stilling og med den Statsforvaltning, under hvilken han sporede disse lykkelige Virkninger. For nærværende Tid have vi derimod begyndt en ny Krigs=Epoke, til hvis Fortsættelse vivelhave Kræfter, men som tillige paalægger os Byrder, der tilligemed de allerede værende ikke gjør os synderlig tilbøielig til at finde vor Stilling behagelig eller til at bifalde mange Vildfarelser af dem, som have Bestyrelsen af de offentlige Anliggender i Hænde. Kun en heldig Krig og hurtig Fred, hvortil nu just ikke er stort Haab, kan sikkre Hr. Pitt en varig Overvægt. Vare vi ikke indviklede i en Kamp for Landets Existence, saa kunde vi med mere Rolighed afvente Udfaldet.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Et af vore politiske Blade kalder Hr. Pitts ny Forsvarsbilet sandt Tvedragtvæble for de forskjellige Partier i Underhuset, skiøndt det er øiensynligt, at denne Bill blot er et Skiul man betiener sig af, for at give Rum for alle de første løbetientes Æresyge og Jalousie. Blandt Bebredelsom herved ere blevne giorte Ministeren Plit, udmærker man især Hr. Windhams Svar fuldt af bidende Critik og bitter Partiaand. En anden af Billens heftige Modstandere, et irlandsk Medlem, Hr. Moore, bragte i samme de irlandske Anliggender paa Bane. Blandt andet sagde han : Dersom Hr. Pitt ved Tiltrædelsen af sin Ministerpost havde gjort, hvad man ventede af ham, nemlig at afhielpe de Besværinger, som man især havde anbragt under det forrige Ministerium, saa vilde det nu ikke være nødvendigt, i Jrland at underholde en Armee paa 28000 Mand som Skildvagt for denne Nation. Denne Hr. Moorels Yttring blev imidlertid efter Fortieneste dadlet af andre, som beviiste, at det med en fiendtlig Jnvasion truede Jrland for nærværende Tid høilig behøvede en talrig Krigsmagt til Forsvar, som ikke var nødvendig for at holde Jrland selv i Tømme.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Nogle hollandske Fiskerfartøier ere igien blevne opkaprede af vore Krydsere, som ikke tillade hollandsk Fiskerie uden i aabne Baade.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
London den 23de Junii. J Forgaars bragte Krigs schaluppen Surinam den Efterretning til Portsmouth fra Vestindien, at den hollandske Colonie Surinam er bleven indtaget af de brittiske Tropper. - J Gaar oversendte LordCanden den officielle Anmeldelse desangaaende til Lord=Majoren med følgende Note: Downing Street den 22de Junii. Mylord, Jeg har den Fornøielse at kunne melde Dem, at Depescher i GaarAftes ere indløbne fra Generalmajor Green, Øverstcommanderende over Tropperne paa Leewards Øerne dat. Paramaribo den 13de Maji, med Efterretning om Kolonien Surinams Overgivelse til Hs. Majestæts Tropper. Overgivelsen skrete den 4de Maji. Vort Forliis af Folk ved denne Leilighed var ubetydeligt. Jeg har den Ære o. s. v. Camden.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Alle i Plymouth liggende Krigsskibe have faaet Ordre, ufortøvet at afseile til den store Kanalflaade. Hs. Majestæt Kongen giør sig daglig Bevægelse ved Ridning. Det hedder, at Holstsamme vil den hele Sommer blive i Kew og at der ikke bliver noget af Reisen til Søebadet ved Weymouth. 3 Procent red 55 1/4.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Skrivelse fra Haag, den 30te Junii. En Division af vor Flottille, bestaaende af 25 fladbundede Fartøjer, seilede den 23de fra Vilestingen og ankom samme Dag til Ostende, uagtet Engellænderne kanonerede meget heftig paa den.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
J denne og forrige Uge er et stort Antal smaae Baade gaaet ud under neutralt Flag fra Vlaardingen og Maassluis paa Sildefangst. - Engellænderne have atter taget endeel hollandske Fiskerfartøier. De tilstæde ikkun Fiskeriet i aabne Baade.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Fra Antverpen meldes, at Seiladsen paa Schelde nu er i fuld Gang, da Engellænderne lade alle neutrale Skibe uhindret passere; især har Tilførselen af Colonialvarer med nordamericanske Skibe været meget stærk.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Skrivelse fra Paris den 25de Junii. Moniteuren indeholder en officiel Efterretning om de 47. Anklagedes Skjebne, og melder tillige, at General Moreau er afreist fra Paris, for at begive sig til Nordamerica. Han havde, efter Begjæring, faaet Tilladelse dertil af Keiseren, og blev Natten til den 22de under en Escorte af 50 Mand af Gensdarmeriet afhentet fra Temple og ført ud af Paris. Man siger, at han for det første skal bringes til Perpignan, hvorfra han gaaer til Spanien, for at indskibe sig til Nordamerica.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Keiseren har, som bekiendt, benaadet 8 af dem der vare dømte til Døden. Herom melder Moniteuren: At Keiseren har i et Geheimeraad, som blev holdt den 21de i St. Cloud, benaadet de Dødsdømte, hvilke han ikke allerede havde beviist Naade ved Amnestien for dem som have ført Vaaben, mod Frankerig eller deeltaget i Borgerkrigen.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Moniteuren. bekiendtgjør ogsaa de Slotte, hvori de Benaadede skulle holdes fangne, nemlig: Bouvet de Lozler og Armand Gaillard i Slottet i Bouillon, Lajollais i Slottet i Bellegarde, Roussillon og Carl d'Hozier i Slottet i Lourde, Rochelle i Slottet Jf, Carl Riviere i Slottet Jour og Armand Polignac Slottet Ham, hvor hans Broder Julius Polignacogsaa skal tilbringe sin 2 aarige Arrest.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Følgende er Jndholdet af det kelserlige BeenaadingsbrevNapoleon, af Guds Naade og ved Rigets Constitutioner, de Franskes Keiser til Præsidenterne og Medlemmerne af Criminaltribunalet i Paris. Vort Hierte blev saa meget mere rørt over de ny Complotter, som Frankerigs Fiender have smedet mod Staten, da to Mænd, som have beviist Fa drelandet store Tienester, have deeltaget der. Ved Deres Dom af 10de Junii have De dømt en af de Medskyldige Bouvet de Lozier til Døden. Hans Forbrydelse er stor, men Vi have ved denne Leilighed villet lade ham føle Virkningerne af den Miildhed hvortil vi stedse have havt en udmærket Tilbølelighed. J Følge heraf og efterat Vi den 21de Junii harde forsamlet Rigserkekantsleren, Ærkeskatmesteren, Connetablen, Overdommeren, den udenlandske Minister og Krigsministeren, Senatorerne Francols Neuschateau, Laplace og Fauche, Statsraaderne Regnaud og Lacue samt Medlemmerne af Cassationstribuualet Muraire og Ondart til et Geheimeraad i Vort Pallads i St. Cloud, have Vi erklæret og erklære, at Vi fritage (nu følger den Benaadedes Navn, for Dødsstraf og forandre benævnte Straf til Deportation, som skal vare 14 Aar, i hvi ken Tid den benævnte Beenaadede skal holdes fangen paa det Sted, der bliver ham anviist. Vi befale og forordne, at nærværende med Rigets Segl forsynede Brev skal, inden 3 Dage efterat Vor Generalprocurator har faaet det, overleveres i offentlig Audience, da den Benaadede skal føres frem for Dem, for staaende og med blottet Hoved at høre det oplæse. Givet i Palladset i St. Cloudunder Rigets Segl, den 4de Missidor (23de Junii) i Aaret 12.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Napoleon. Moniteuren meddeler Criminaltribunalets Dom over de Anklagede. Dødsdommen grunder sig paa Loven af 3die Brunaire i Aaret 4 hvilken lyder saaledes: "Alle Sammenrottelser og Complotter, der sigte til at forurolige Republiken ved en Borgerkrig, i det man bevæbner Borgere mod Borgere og mod Udøvelsen af den lovmæssige Autoritet, skulle straffes med Døden, saa længe Dødsstraffen vedvarer, og med 24 Aars Slaverie, om Dødsstraffen bliver afskaffet. Cassationstribunalet har i Forgaars efter lang Overveielse forkastet de Dødsdømtes Appellationer. Deres Hovedgrund til Appellationen vare: først, at Criminaltribuaalet ikke havde været competent til at dømme de Anklagede, fordi disse, i Følge Senatusconsultet af 18de Maji skulde have været henviste til den keiserl. Overret; og for det andet, fordi man havde afhørt adskillige Vidner og Anklagere, som havde faaet Penge eller andre Fordeele for deres U sigende. Cassetionstribunaler erklærede, at den første Grund ikke kunde antages, fordi den keiserl. Overret selv i Følge Senatusconsultet endnu ikke var fuldkommen organiseret, og den anden Grund maatte forkastes, fordi den ingenlunde var bleven b. viist.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Efter Statsraad Portalis's Forestilling har Keiseren forbudet den nye Munkeorden, som nylig er bleven etableret : Rom og ligner meget Jesulterordenen, at indføres i Frankerig, Moniteuren melder, at den hollandske Kaper Hoose paa 12 Kanoner og 30 Mand, som commanderes af en fransk Capitain og er nylig bleven udrustet paa det gode Haabs Forbierg, har paa Kysterne af Angola ved Entring efter en blodig Trefning taget det engelske Skib Neptun paa 16 Kanoner, og 60 Mand. J Trefningen mistede Kaperen 10 Mand og Fienden 16. Det engelske Skib havde 350 Negre, meget Elfenbeen og andre africanske Varer inde.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
J Følge Breve fra Capenne af 8de April nød denne Coloni fuldkommen Rolighed. En Bande Negre, som allerede i Aaret 1794 var flygtet til Skovene og siden havde opvakt nogen Uorden, var bleven omringet i en Skov af Linietropperne og Colonisterne, som havde fanget 2 af deres Chefer. Paris den 26de Juni (Over Holland). J Gaar Formiddags Kl. 10 bleve Georges, Picot, Roger, Coster, Deville, Joyault, Burban, Lemmercier, Leian og Merville, henrettede paa Grevepladsen. De førtes Natten forud under stærk Escorte fra Blertre til Conclergeriet, hvor deres Doms Stadfæstelse af Cassationseribunalet blev dem bekiendtgjort. Alle bade derpaa om Skriftesædre. Georges laae længe med stor Andagt paa Knæe for den Geistlige. De linqu nterne førtes til Retterstedet paa 3 Karrer og bleve henrettede ved Guillotinen. Georges blev først henrettet, Lemereler sidst.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Skrivelse fra Berlin, den 28de Junii. Den franske Gesandt Hr. la Forest overrakte Forgaars i en privat Audience Hs. Majestæt Kongen sit ny Creditiv fra Keiser Napoleon.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Vi have faaet meget sørgelige Efterretninger og Oversvømmelserne i Schlesien. Byen Sagan har staaet aldeles under Vand, hvorved 49 Mennesker ere omkomne. J Egnen deromkring bleve mange Huse, Bønderbyer. Broer og Marker bortskyllede, hvorved henimod 200 Mennesker og en stor Mængde Qvæg omkom i Bølgerne. Byerne Christianstadt og Neutrick have ogsaa liidt meget. En Mængde Huse ere bortskyllede og mange Mennesker have sat Livet til.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
J Staden Budissin bleve endog stærke grundmurede Huse bortskyllede. J Byen Rumburg, som leed meget ved Oversvømmelsen den 14de, udbrød den 16de en meget heftig Jld, som lagde Raadhuset, 14 Huse og endeel Lader i Aske. Skaden paa Møller Magasiner og Hammerværker er overhovedet meget stor.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Blandede Efterretninger. Frankerig. De nye Mynter skulle derefter have den Omskrift: Napoleon, de Franskes Reiser. Det nye kelserl. Vaaben skal forestille en Løve i himmelblaae Feldt med en Stiernekrone over. Den Keiserl. Kappe bliver af Purpurfarve besat med Hermelin.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Keiseren har nylig i Parken ved St. Cloud med stor Opmærksomhed beseet 7 forskellige Modeller af Velociseres. Han anmærkede, at disse lette Vogne vare meget fordeelagtige for Brolægningen. En Militairvogn af en ny Bygningsmaade, som rummede 25 Mand af den keiserl. Livgade og blev trukket af 4 Postheste, kjørte meget hurtig igiennem en Aller i deres keiserl Majestæters Nærværelse, som viste sig meget naadige mod Opfinderen og hans Familie.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Hr. Messier har nylig observeret Doctor Olders's ny Plenet Pallas. Denne Planer sees blot som en af de mindste Stierner og er meget vanskelig at observere.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Den 19de Junii, om Aftenen Kl. 5 observerede man i Paris, at Solen havde et phosphoriskt og purpurfarvet Skin; Armospharen var meget taaget og Magnetnaalens Afvigelse var ligesaa stor, som den efter Hr. Lemoniers Observationer var ved de store Jordskielv i Lissabon og Messina. Man har derfor Grund til at troe, at en stor vulcansk Explosion er indtruffen et eller andet Sted.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Hr. Mendelssohn har bekiendtgjort i vore Tidender, at han vidste bestemt, at Hr. Wilhelm von Humboldt, kal preussisk Resident i Rom, har faaet Breve fra Havannah af 28de Martii fra sin Broder Alexander von Humholdt, som melder, at han om 12 Dage vilde begive sig til Charlestowvn, for at indskibe sig derfra til Havre.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
For nærværende Tid opholde 4 pommerantsgule Mennesker sig i Lægekonstens Skole i Paris. Disse Mennesker ere Arbeidere fra Egnen af Valenciennes, hvor de have arbeidet i en Steenkulsgrube. Denne Grube blev aabnet for 12 Aar siden og Arbeiderne mærkede ikke nogen Forandring; men for 1 1/2 Aar siden aabnede man en ny Gang og siden den Tid ere alle Arbeidere, som bleve ansattt i samme, blevne ganske gule uden ellers at mærke mindste Upasselighed. De spise, drikke og arbeide som Folk der nyde en fuldkommen Sundhed. Disse 4 Mennesker har man sendt hertil, fordi Lægekonstens Skole ønsker at undersøge Aarsagen til en saa forunderlig Forandring. den Antverpen har tilbudet de Militaire, der saa mode forsvaret den Plam, som fører Stadens Navn, en Belønning. Disse vilde ingen Belønning modtage, men bade, at man vilde uddeele samme imellem deres Kammerater, som bleve Krøblinger i Slaget og imellem Familier efter dem, der faldt i Slaget.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Man har allerede begyndt nogle af de befalede Canalanlæg, J Egnen af Rennes graves en Canal, for at forene Vilainemed Rence. Floden Blevet forenes ved en Canal med Rheden ved Brest, for at lette denne havns Proviantering.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
En Kaper fra Rochelle har taget er engelsk Slaveskib og solgt Slaverne for 2000 til 2450 Fr. Stykket. Departementet Core der bliver meget ødelagt af Græshopper.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Engelland. En sørgelig Begivenhed tildrog sig nylig ved Øen Guernfey. En ung Kiøbmands Enke paa Øen Jersey var i Begreb med at givte sig med en Gentleman paa førstnævnte Øe. Fire af hendes Paarørende kom for at afhente og føre hende til Bruddommen. Skipperen seilede med den over nogle Klipper, som han tro de at kunne flyde over med sit lille Stiv; men det stødte paa en af Klipperne og saak i Øieblikket, Bruden, de fire Paarørende og tre Gentlemmen, i alt 8 Personer af de anseeligste Familier paa Jersey tilsatte herved Livet.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
De oprørske Skoemagersvende fik nylig deres Dom i Politiretten. Henimod 1100 af dem havde som for meldt giort et Slags Complot og nedlagt deres Arbeide for at tiltvinge sig forhøiet Løn af deres Mestere. Det hele lovstridige Forbund stod under Bestyrelse af nogle Hovedmænd, som kaldte sig Deligerte. Politiet lod 12 af dem arrestere, og da deres løvstridige Forhold tydelig blev lagt for Dagen i de afholdte Forhører; saa bleve 3 af dem dømte til 2 Maaneders haardt Arbeide i Tugthuset og en tredie til een Maaneds Tugthuusarbeide.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
En anseet Lord, som har beklædt en vigtig Post under Hr. Addingtons Ministerium og er bleven afskediget tilligemed ham, tabte for kort Tid siden i Hasardspil paa et Kaff huus 4000 Guineer endnu før Klokken var slagen 12. Ved at fortsætte Spillet vendte Lykken sig saaledes paa hans Side, at han inden Kl. 5 ikke allene havde sine tabte Penge igien men endog 1000 Punds Gevinst.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Batavist Republik. De første nye Sild ankom til Blaardingen den 28de Junii. Den første Tønde blev betalt med 1100 Gylden.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Helvetisk Republik. Et stærkt Tordenveir har sat alle Mennesker i Egnen omkring Arau i største Skræk. Efter et skrækkeligt Tordenslag, som blev hørt i hele Canton Argru og styrtede mange Mennesker til Jorden, slog en Lynstraale. der lignede et heelt Ildhavned i Slottet Biberstein, splintre de nogle Biesker i Taget, soer igiennem hele Slottet, hvor den knusede Vinduer, Speile og Paneel, og styrtede 5 Mennesker livlese til Jorden, hvilke dog ved vel anvendt Bistand bleve igien bragte til Live. Alle disse 5 Mennesker havde Brandpletter paa Legemet.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Tydskland. En heftig Jldebrand har fortæret en ster Deel af Byen Volkach. Omtrent 150 Bygninger lagdes Aske.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Jblant den berømte Posselts Manuscripter har man sundet et nesten heele udarbeidet Værk over General MoreausFeldttoge.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Preussen. Færgen ved Tangermünde er nylig kantret paa Elden, hvorved 4 Personer druknede, men de øvrige bleve reddedede af et Skib.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Rusland. Pesten er nylig pludselig udbrudt i Grusini- og har anrettet store Ødelæggelser. Det medicinske Collegium i Petersburg har afsendt Forholdsregler og Lægemidler dertil.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
Sverrig. Kronprindsen af Sverrig er i denne Tid bleven inoculeret med Kokopperne ved den kongelige Livlæge Doctor Rung.
Berlingske Tidende, 1804-07-06
To af vort ostindiske Compagnies Skibe, Gustav den 3de og Marie Caroline ere afseilede fra Gothenburg til Canton i China.