Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-27
Tallet paa de Fattige i Bergen er overmaade stort. Den, som vilde modsige denne beklagelige Sandhed, maatte enten være Fremmed her, eller brænde af Lyst til at nægte alt hvad andre tilstaae. Men er det ei mueligt, er det ei let at formindske dette de Fattiges Tal, Jeg drister mig til at svare: o. Hvorledes skulde dette kunde tilveiebringes, Ved at skaffe den Fattige Arbeide, ved at opmuntre ham til Arbeidsomhed. Ved hvilke Midler kunde vel dette Øiemærke best og sikkerst naaes, Efter mine ringe Tanker, maatte det ei skee ved Tvang. De Anstalter, som dertil behøvedes, vilde koste formeget, ubemeldede andre Vanskeligheder. De fleste Fattige ere blevne det, fordi de er kand faae Arbeide. Græmmelse derover haver vel her til bragt til Ladhed og hvad derved følger. Mange søge Brøder ved ulovlige, Midler, fordi Veien til at fortiene det ved lovlige er dem tillukked. Var det vel fornødent at søge disse bragte paa ret Vei ved Tvang, Belønninger for det meste og bedste Arbeide vilde vel mere hjælpe til at bringe baade disse og flere til Arbeidsomhed. Var der ei de Private, som vare patriotiske nok til at udgive slige Belønninger, saa kunde det Almindelige, som herved vandt saa meget paa en anden Kant, taale at udgive dem. Paa den Maade bleve der vel tilbage faae Fattige, med hvilke det kunde blive fornødent at bruge alvorligere Midler. Det er ligesaa meget udenfor mit Forsæt som over min Ævne her at nævne og beskrive alle de Arbeider, hvorved den Fattige kunde reddes fra Ørkesløshed og medfølgende, Fattigdom. Skulde jeg tie med alt, fordi jeg ei formaaer alt, Nei, da var jeg alt for uværdig til Navn af en retskaffen Patriot, et Navn, som jeg agter over alle andre. Jeg vil frembære hvad jeg kand til almindelig Nytte, med Ønske, at de, som veed noget mere og vigtigere, de som bedre og ordentligere kand frembringe hvad de haver tænkt og erfaret, heri vilde handle ligesom jeg. Jeg troer vist, at meere end den halve Deel af de Personer, som nu fødes af Almindelige uden at kunde giøre nogen Nytte, vilde nære sig selv og tiene det Almindelige, naar man vilde sætte dem. i Arbeide ved Spinden. J de fleste Huusholdninger bruges aarlig en temmelig Deel Lærred, For dette, som nu for det meste kommer Udenlands fra, udgaae anseelige Penge af Landet, som saa lidt kand undvære dem. Om dette tviler ved ingen. Men det vilde dog endnu mere klarligen kunde sees, dersom det var mueligt derom fra Vedkommende at faae og lægge det Almindelige for Øine de fornødne Efterretninger. Var det ikke nyttigt og høistnødvendigt, om dette Lærred, kunde arbeides hos os selv, Dette kunde vel aldrig skee paa bedre og lettere Maade end naar hver Huus-Fader af skikkelige Vilkaar aarligen lod spinde og væve Lærred af 2, 4, 6 til 8 Vaager Lin i det ringeste. Herved vandt de, som lod spinde og væve, herved levede de, som spandt og vævede med flere, alle disse, som her saa meget maa sukke efter det Brød, som de Fremmede have fra dem. Linets første Kiøb var alt hvad det kunde siges at udgaae af Landet. Det øvrige var alt vunden. Var det ikke ønskeligt, at man ved en Udgivt af et Snees Rigsdaler kunde indbringe Landet et Hundrede og meere, uden selv at tade noget, men meget mere at vinde noget anseeligt, mere end dobbelt saa meget, som ved de høieste men dog lovlige Renter af udsatte Capitaler var at erholde. Burde ikke enhver af os, hvis Pligt det er at medarbeide til Landets Opkomst, saadant og andet nyttig kappes med hinanden, Det er et vanskeligt at nævne de Fabriker, som paa denne Maade, ligesom af sig selv, ere blevne baade større og bestandigere end de, hvorpaa man har anvendt stor Bekostning, hvilke man paa een Gang har vildet fremdrive til Fuldkommenhed. De fleste af dem, som nu baade ansees for og ere Fattige, ere ei saa skrøbelige, at de jo skulde kunde spinde. Disse forstaaer det og alle, om en alle lige vel, dog alle saa vel, at deres Arbeide bliver antageligt. Kand de ei alle herved fortiene alt til Livets Ophold Fornødne; saa vilde de fleste ved sligt Arbeide dertil vinde en anseelig Hjælp. Mange, som nu ere Fattige, mange, som nu ere skrøbelige, kunde ved Arbeidsomhed været bevarede fra den Fattigdom, hvori de nu ere nedstyrdede, reddede fra de Sygdomme, som ælendig giøre og forkorte de flestes Liv. Dett, hvori Ørkesløshed har lastet dem, vilde vist nok Flittighed have befriet dem fra Nytten af det Foreslagne for det Almindelige tviler vel ingen paa. D. og vil jeg bevise baade denFordeelagtighed for det Almindelige og for de Foretagende i følgende paa min egen Erfaring, grundede Beregning. 8 Vaager Lin til 20 Mk. - - 26 Rd. 4 Mk. - s. Drager-Løn. Hegle-Løn. . . Spinde-Løn for 70 Mk. Lin a 9 sk. 6 for 204 Mk. Lin a 8 sk. 17. for 276 Mk. Stry a 5 sk. 14 Aske og Brændeved . . Arbeids-Løn. . . . Spole-Penge i alt . . 1 Skiære-Penge for Sneset 8 sk. 3 Fortæring og Drikke-Penge Væver-Løn for 84 Alen Lin-Lærred a 7 skilling for 240 Alen dito a 6 sk. 14 for 260 Alen Strylærred a 4 sk. 10 16 Rd. 3 Mk. t. Deres muur, og solgt. 84 Alen Lin-Lærred 6 Qvarter bred a 1 Mk. 10 s. 22 Rdlr. 4 Mk. 8 238 Alen dito a 1 Mk. 8 sk. 53. 200 Alen Strylærred 5 Qvarter, bred a 14 s. 16 Rd. 3 Mk. t. meget fatat. 4 Alen Lin-Lærred 6 Qvarter bred a 1 Mk. 16 sk. 22 Rdlr. 4 Mk. 8 38 Alen dito a 1 Mk. 8 sk. 59. 50 Alen Strylærred 5 Qvarteer bred a 14 sk. 20 Rd. 1 Mk. - Altsaa her ved vunden, 13 Rd. 3 Mk. 8 sk.