JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-04-14
Fra Bergen skrives under 25de Marts. At der her fra Byen ogsaa i Sommer vil foregaae en Udvandring af Landsmænd til Nordamerikas Steppeland er en sørgelig Tidens Frugt af at enkelte Mennesker, som ere gaaede forud for dem, have i Breve til deres Hjem givet en Skildring af deres Tilstand, hvori de have forsømt at gjengive den mørke Side. Alene fra Voss Præstegield have en Snees Personer begieret sig udslettede af Mandtals-Listerne. Alle unge og kraftfulde Mennesker.
Viborger Samler, 1839-04-14
Fra Tromsøe skrives under 4de Februar. Ulykkeshændelser paa Søen hører nu nær sagt til Dagens Orden. At imidlertid Overtroen ogsaa kommer Dødsengelen virksom til Hielp viser følgende Historie, For fjorten Dage siden kuldseilede en Baad med fire Mand i Nærheden af Strømmen en god Miil her sønderfor. Alle Fire klavrede sig op paa Qvælvet og skrege om Hielp. Paa Gaarden Balsnæs hørtes Skriget, og en ung Dreng, som skjønnede, at det maatte komme fra Folk, som vare i Havsnød, vilde springe til Nabogaarden for at skaffe Hielp tilveie; men hindredes af en gammel Kone, der tilligemed to andre Qvinder vare de eneste Voxne paa Gaarden; hun sagde, at det var Drauen, som skreg, og afskrækkede Drengen fra sit Forsæt. Fire til fem Timer efter bragtes dog de Forulykkede Redning fra Gaarden Slotnæs, men da var kun En live; af de øvrige Tre vare de Tvende ihielfrosne, den Anden nedgleden fra sin usikkre Stilling.
Viborger Samler, 1839-04-14
Jndenlandske Efterretninger. Da Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har behaget efter Ansøgning i Naade at entledige den Kongelige danske Consul Stook i Gibraltar fra denne hans Post: saa ville derværende Handlende, som maatte attraae denne Consulatpost, indgive Ansøgninger derom inden 3 Maaneder.
Viborger Samler, 1839-04-14
J Sø-Etaten ere fremdeles følgende Officierer ud commanderede, med Cadetcorvetten (foruden Capitain C. Paludan) Capitain-Lieutenanterne Walterstorff og Liebmann, Premier=Lieutenant Prosilius, Secondlieutenanterne Marstrand og O. Pedersen; – med Corvetten Galathea til Middelhavet: Chef Capitain J. Seidelin, Capitain=Lieutenant A. Kierulff, PremierLieutenanterne v. Dockum, C. Krieger, Kobke og Gottlieb, Serond=Lieutenanterne Bielke, Agerskou, C. C. Tuxen, O. Skibsted, Moe, Bruun og Schønheyder, med Briggen Mercurius til Vestindien (foruden Capitain-Lieutenant Mourier) Premier-Lieutenant Dirckinck; Second-Lieutenanterne Brandt, Gottlieb og Wilde; med Briggen St. Jan, ligeledes til Vestindien, (foruden Capitain-Lieutenant Giødesen) Premier-Lieutenanterne Næser og Steenbach, SecondLieutenanterne A. Krieger, Buchwald og Gandil; Premier-Lieutenant Bocher er udcommanderet paa Opmaaling.
Viborger Samler, 1839-04-14
Til at oprette en academisk Læseforening er der i Kbhavn udstædt Jndbydelser, som ere henlagte paa Studiegaarden og Regentsen, i Studenter-Foreningen og i Læse-Foreningen. Et foreløbigt Møde afholdtes den 5te April. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-04-14
Den i dette Blad tidligere, i Anledning af Drabet af et Fruentimmer i Antonistræde omtalte, Svend Johansen, blev i Løverdags som overbeviist om ved høist utilbørlig Misbrug af Nødværgsretten at have forøvet denne Misgierning, ved Hof= og Stadsretten idømt 3 Aars Forbedringshuusarbeide. (B. T.) Som bekjendt blev der anlagt Sag imod Hr. J.C. Lange formedelst en Artikel og Worm i Commissionstidenden. J No. 58 af "Nyeste Morgen post læses nu et "Forsvarskrift, af Hr. Lange, fremlagt i den kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret, betræffende Actors (Hr. Nyholms) Jndlæg. Hr. L. andrager principaliter paa Afviisning, eller Frifindelse for sit Vedkommende, da han ei erkjender Artikken, saaledes som den er trykt, for sit Arbeide, idet nemlig Redacteuren af Commissions tidenden, uden Forf. Vidende og Samtykke, har sendt Artiklen i Correctur til den Politidommer, som Tilsynet med den kjøbenhavnske Literatur er overdrager" – en ny Titel, ja kjært Barn har mange Navne), – hvilken øvede practiske Jurist lod Stykket passere paa nogle Forandringer og Udeladelser, nær. Hr. Lange mener altsaa, at enten maa Redacteuren, Hr. Larsen, eller Correcteuren, Hr. Reiersen (, bemeldte Politiedommer, paa en Maade ansees for Anfor, hvorimod han selv, efter en saadan Manuscript-Omdannelse, ikke længere kan erkjende Arbeidet for sit eget. – Skulde dette Tiltaltes Andrag om Frifindelse, eller Afviisning, ikke finde Rettens Medhold, udbeder han sig Opmærksomhed for det Paafølgende i Jndlægget, i hvilket han iblandt Andet søger at oplyse Muligheden af, at Tønder slet ikke var myrdet, samt forsvarer sin yttrede Mening, at Worm var sindsforvirret eller ikke aldeles sin Forstand mægtig. Om sidstnævnte Punkt hedder det: "Jeg har hermed ikke i mindste Maade dadlet Domstole eller Collegier, langt mindre Hs. Majestæt, der stedse beslutter og handler efter de Sidstes Jndstilling, (hvilket ogsaa er skeet ved at stadfæste den over Worm ergangne Dom) og altid maa ansees ansvarsfri, især i en Stat som Danmark, hvor Ministrene efter Kongeloven ere ansvarlige for Alt, hvad de tilraade. Jeg har kun yttret mig uenig med Lægeautoriteterne, hvis Eragtning har motiveret Dommene." (Den Frisindede.)¬
Viborger Samler, 1839-04-14
Man læste i f. A. med stor Forundring i de franske Blade, at Keiseren af Rusland vilde forbyde det ene af Dampskibene fra Havre at fortsætte Farten paa Petersborg, fordi Hs. keiserlige Majestæt havde monopoliseret det andet. En lignende Sag sværer i dette Øieblik for den kjøbenhavnske Politiret angaaende Dampskibsfarten herfra til den svenske Kyst. Det er ikke den russiske Keiser, ikke den svenske Konge, ikke engang nogen svensk Undersaat, nei, det er en dansk Undersaat, Havnecapitain Eskildsen i Kjøbenhavn, der vil forbyde Dampskibet Malme at fortsætte sine Farter imellem her og den svenske Kyst. Man skulde troe, at en Sag, der ikke angaaer mindre end den frie Communication imellem tvende Nationer, de Svenske og de Danske, maatte afgjøres ved et skandinavisk Folkething; langtfra, det er Kjøbenhavns Politiret der skal afgjøre denne Sag, der af Privilegiehaveren betragtes som en simpel Laugssag. (Capt. Eskildsen har nemlig Privilegium paa en Færgefart med Baade og Joller, med hvilke Reisende til enhver Tid kunne blive sat over til Sverrig.) (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-04-14
Af Jndustriforeningens Tidende erfarer man, at Dampkraft nu kan faaes til Leie i Hovedstaden, naar man henvender sig til Urtekræmmer Øst.
Viborger Samler, 1839-04-14
En Jndsender klager i "Politivennen over, at det stundom skeer, at Theaterkatten, endog medførende sine Killinger, kommer ind paa Scenen paa det kongelige Theater i Kjøbenhavn og bivaaner Aftenunderholdningerne. Paa Phantasiens O," saaledes hedder jo China i Balletsproget, skal, efter en paalidelig, nu afdød, Chinafarers Beretning, – hedder det i den Frisindede – følgende Historie have tildraget sig: En chinesisk Fuldmægtig, eller deslige, var gift med en Paarørende af Hotschington, en fornem Mandarin, Favorit hos Himlens Søn, d. c. Keiseren, og som tillige beklædte en Post, der omtrent kan svare til en Overpræsidentsi Magistraten hos os. Fornævnte Repot blev anklaget formedelst Underslæb, suspenderet og Sag indledtes imod ham. Men da Criminalforhørene vare i fuld Gang, bleve de pludselig afbrudte, netop som Dommeren var færd med at erholde de forhaanden værende Beviser stadfæstede ved den Tiltaltes egen Tilstaaelse. Afbrydelsen af denne Justitssag, hvis Resultat sandsynligviis var bleven en Bambus-Bastonade, foranledigedes, paastaaes der, ved et keiserligt Firmaneller Rescript (hvad det nu hedder i det chinesiske Sprog), som Mandarinens geheime Jndflydelse hos Kienelong havde udvirket. – Den utro Forvalter drog fra Peking til Dschehol, i Nærheden af Keiserens Sommerresidents, hiinsides den store Muur, og istedetfor Straf, erholdt han af sin Velynder Løvtet om, naar den aldrende Forstander ved en mild Stiftelse afgik ved Døden, da at erholde dennes Plads.
Viborger Samler, 1839-04-14
Tvende i Beliggenhed fortrinlige og ved senere Forbedringer særdeles vel og hyggeligt indrettede Eiendomme i Nærheden af Helsingør have i denne Tid skiftet Eiere. Gaarden Meulenborg er for 6500 Rbd. solgt til Generalconsul Ewerlöf, og Gurrehuus for 9500 Rbd. til Silke- og Klædehandler. Jac. Raphael. (H. Av.)J "Alt. Mercur finder man en meget interessant Oversigt over Toldintraderne i Hertugdømmerne i forskjellige Perioder af et heelt Seculum, og det glæder os siger Berl. T. – at den saakyndige Forfatter ikke har optaget den temporaire Tønningske Periode baade forinden Krigens Udbrud og under selve Krigen i Aaret 18091810. Af denne Oversigt erfares, at BruttoToldintraderne med Undtagelse af Canaltolden har 1822. . . 526,951 Rbd. været: Nettobeløbet af Toldintraderne i Aaret 1838 har været med Jndbegreb af Canaltolden 511,105 Rbd. Sammenligne vi nu disse Jntrader for Aaret 1838 med Netto Jndtægten for de 3 næstforegaaende Aar, da faae vi følgende Resultat: Aaret 1835 var Jntraderne 660,882 Rbd. Toldintraderne have altsaa i et Tidsløb af 3 Aar betydeligt forøget sig og udgjorde i 1838 næsten 38 pCt. meer end i 1835.
Viborger Samler, 1839-04-14
Toldintraderne i de første 2 Maaneder af Aaret 1839 i Hertugdømmet Holsteen alene var 60,600 Rbd. Brutto, medens disse i de samme 2 Maaneder for 1838 kun have været 31,800 Rbd.
Viborger Samler, 1839-04-14
Lauenborg. Den 8de Marts om Aftenen, under en stærk Sneefog vandrede tvende Haandværksvende paa Veien fra Bergedorf til Lauenborg. Den ældre, G., en Slagtersvend fra Bøhmen, som kjendte Veien og Forholdene, og havde i fem Aar været Landstryges, var Veileder; den yngre W., en Muursvend fra Helsingør, var for nogen Tid siden kommen til Tydskland fra Norge, sandsynlig for at uddanne sig i sit Haandværk. Tegneinstrumenter, Bøger, gode Haandskrifter forraadte større Dannelse, fine Klæder og Summen af de ham sandsynlig frarøvede Penge en betydelig Velstand. Hans Pass var paategnet: fra Altona til Berlin. G., en Mand af kjæmpemæssig Legemsbygning, maa – thi kun Formodninger kunne trænge ind i den natlige Daad – have erhvervet sig den lille, fiinbyggede W. Tillid og givet efter for Begierligheden i at bemægtige sig sammes rigelige Formue. Man seer paa en lang udstrakt Kuppel imellem Landsbyen Fahrendorf, i hvilken begge om Aftenen Kl. 5 ere seete, og det nærliggende Hohenhorn Spor af en halv Times ubestemt frem og tilbage Vanken, imedens hvilken G. har overlagt sin paatænkte Gierning og, som det synes, udsøgt et passende Sted dertil. Nogle hundrede Skridt videre, paa en ellers befærdet Vei, opdager man blodløse Spor af Mordet, der sandsynlig er udøvet mellem Kl. 9 og 10.
Viborger Samler, 1839-04-14
J den tykke paa et høit Dige staaende Hegn viste sig Fodtrin og hinsides deraf fandtes et fuldkomment afklædt og udplyndret Liig, skjødesløst tildækket i den dybe Snee, under Hagen om Halsen ombunden med et dybt indsnørende Sælebaand. Rimeligviis havde Morderen regnet paa, at den faldende Snee vilde skjule hans Daad; men Sporet viser at Sneefogen strax havde ophørt efter samme og det bleve derfor muligt, efter den om Morgenen skete Opdagelse og Undersøgelse, at forfølge Gierningsmandens sandsynlige Skridt, saa at han allerede om Aftenen kunde blive arresteret i Staden Lauenborg. Efter Forlydende erfares, at en Slagtersvend om Natten Kl. 11 underveis var taget indi den saakaldte Ziegenkro ikke langt fra Landsbyen Gesthacht i den mest modløse Tilstand. Dødbleg, skjælvende, faldt han jamrende i Søvn, men lod alligevel det røvede Guld med Selvbehag komme tilsyne. Ligesaa nedslaaet viste han sig i Herberget i Lauenborg, men syntes dog ogsaa her paa en Maade at søge Styrkning i Guldet. Arresteret og Aftenen skulde den Anklagede tidlig om Morgenen have været ført for Retten, men fandtes desværre, uden at kunne blive afhørt, hængt i Fængslet i en afreven Ende af hans Skjorte. Hvorledes han har udøvet det paa W. tilsyneladende Mord, er, da Ligets Aabning ingen sikkre Kiendetegn afgav om Dødsaarsagen, endnu ikke udviist. Sandsynligviis har Skrækken af at blive angrebet af den Mand, til hvem han havde anbetroet sig, jaget Blodet ud af den Myrdedes Hjerte og Aarer og Morderen qvalt den stivnede Livsgeist. (Alt. Merk.)
Viborger Samler, 1839-04-14
Redacteuren af Jtzehoer Wochenblatt erklærer sig nu villig til at modtage milde Gaver fra Venligt sindede til de haardt betrængte jydske Vandlidte, hvilke, om de end ikke have samme Sprog, dog have samme Hjertelag, samme Tro, samme Regjering og samme Jnteresser."
Viborger Samler, 1839-04-14
Odense, den 9de April. Den i disse Dage i den herværende Realskole, der tæller omtrent 140 Elever, afholdte Exammen sluttedes igaar Eftermiddags med en Høitidelighed, der besøgtes af en meget talrig Forsamling af begge Kjøn, og ved hvilken Hs. H. Hr. Biskop Dr. Faber. R. af Dr., holdt.
Viborger Samler, 1839-04-14
Talen. - Det Titchenske Selskabs Fremstilling den 7de April af Oehlenschlagers navnkundige Hakon Jarl var i det Hele særdeles tilfredsstillende og Man maa beklage, at Besøget ikke var saa talrigt og opmuntrende, som Man uden Ubillighed kunde have ønsket. J Hr. Orlamundts særdeles vakkre Udførelse af Titelrollen var der endog mange brillante Momenter; dog syntes Publikum med mere Velbehag at dvæle ved Hr. Bentzons livfulde Fremstilling af Olaf Trygvason, – Noget der ellers ved det kongelige Theater i Kjøbenhavn pleier at være omvendt ved disse to Roller. Det fortjener at udhæves, at Hr. Titchen ingen Omkostninger havde skyet, for at udstyre Garderoben paa en virkelig brillant Maade. (Af fyenske Aviser.)
Viborger Samler, 1839-04-14
Randers, den 11te April. Jgaar forlod os det müllerske Skuespillerselskab, efter at have paa Gjennemreisen til Aarhuus, i den korte Tid af 9 Dage, her givet ialt syv Forestillinger, som alle vare stærk besøgte. Saavel Valget af Stykkerne som Sammes Udførelse var imidlertid ogsaa ganske fortrinlig. Capriciosa og "Keangaves hver 2 Gange; Hans Sachs," "Farinelli og "Don Juan af Østerrig een Gang. Den sidste Forestilling, den efter Opfordring skeete Gjentagelse af "Kean," var til Benefice for den yndede Skuespiller Hr. Printzlau, som efter Stykket blev fremkaldt: Noget, der endnu ikke er bleven ganske almindeligt her i Byen. Ligesom de fleste reisende danske Skuespillerselskaber paa den senere Tid kjendelig ere gaaede frem til større Fuldkommenhed, saaledes kan man vist uden Overdrivelse paastaae: at det müllerske Selskabs nærværende mandlige Personale (det qvindelige forresten ufortalt) er det bedste, vi endnu have seet. Jsær udgjøre Dhrr. Printzlau, Wimmer, Lange og Müller et herligt Fiirkløver, der vilde gjøre enhver Scene Ære. (R. A.)Hr. Printzlau (ved det Müllerske Skuespillerselskab) der forener et smukt Udvortes med et ikke mindre smukt Tale-Organ, er, som vi høre, bleven engageret ved Theatret i Christiania. (Aalb. Av.)¬
Viborger Samler, 1839-04-14
J Thisted Avis af 4de De, har en Jndsender givet en Skildring af en Forsamling af de Opvakte, som den 3die f. M. fandt Sted hos en Fæstebonde i Tøving, under Hr. Algreens, den saakaldte "Apostel Peders Forsæde, og en anden hellig Mands, ved Navn "Blinde Berthels, Vice-PræsidioStuen, der i det høieste var 50 Qvadrat-Alen stor, vare, lavest antaget, 200 Mennesker af begge Kjen sammenstuvede, for at synge Psalmer og høre Apostelen Peder udlægge Ordet. Jndsenderen var selv, trængt af Massen, bleven indeklemt, og havde kun sin Lethed og hurtige Beslutning at takke for Livet, eller idet mindste for Jkketabet af Bevidsthed. En Yngling paa 18 Aar og en ung Pige fulgte Sporet, og kom ogsaa ud; men den Første tumlede halv afmægtig om paa en Bænk, og paa den Sidste stod Fraaden ud af Næse og Mund, og Øinene syntes at ville springe hende ud af Hovedet. Stedets aarvaagne Politimester, Cancelliraad Rummelhoff, kom just til i rette Tid, og et Ord af ham sprængte hele Massen fra hinanden. Jndsenderen paastaaer for afgjort, at Cancelliraadens Komme reddede Menneskelig, og Flere ydede ham Tak for deres Redning, idet de bemærkede: at de dog havde faaet det i denne Trængsel, som de aldrig vilde forvinde. Med Blidhed formanede han den store Mængde til at gaae hjem i Stilhed, og Folket adlød ham villigt. Kun en Pige, bortes med indædt Arrighed raabe: "Det skal min Sallighed aldrig skee, at han skal forbyde mig Himmelen
Viborger Samler, 1839-04-14
Copulerede i Viborg, den 11te April: Skomagermester, Peder Severin Jensen og Edle Ballund. Dom, afsagt i Landsoverretten i Viborg den 8de April.
Viborger Samler, 1839-04-14
J Sagen No. 329.
Viborger Samler, 1839-04-14
Ldsovrkt. Bastrup, befalet for det Offentlige, ctr. Ldsourpkt. Jespersen, mødte for Forvalter Holbek paa Bygholm.
Viborger Samler, 1839-04-14
(Under nærværende Sag har det Offentlige ved befalet Sagfører, Landsoverretsprocurator Bastrup, ladet paaanke en inden Bjerre Hatting Herreders Ret den 14de Mai f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt efter det Kongelige Rentekammers Foranstaltning imod Jndstævnte, Forvalter Holbek, til Jnddrivelse af en Jndstævnte formeentlig ifalden Mulct til Beløb 8,600 Rbd. r. S., for ei efter Licitationsconditionerne til bestemt Tid at have istandsat Veien over Bygholms Mark m.v.) Dom: "Jndstævnte Forvalter Holbet bør fordet Offentliges Tiltale i denne Sag fri at være. Henseende til det Prokurator Schmidt ved Underretten tilkiendte Salarium bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger for begge Retter." Ved Bjerre Hatting Herreders Ret den 13de Mai 1838 er af den constituerede Dommer Kammerraad Birkedommer Christensen dømt saaledes: "Jndstævnte Forvalter Holbek i Bygholm Mølle bør for det Kongelige Rentekammers Tiltale i denne Sag aldeles fri at være. J Procesomkostninger tilkjendes, ham 60 Rbd. Sølv. Den befalede Sagfører, Prokurator Schmidt, tillægges i Salair 30 Rbd. Sølv, hvilke begge Summer udredes af det Offentlige efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. ) Anm. Som Sagfører for Jndstævnte anseer jeg det for min Pligt, at gjøre opmærksom paa, at Overretten har hævet Processens Omkostninger, allene fordi den har antaget, at det Offentlige som Part ikke kan paalægges Udredelse af Proces-Omkostninger. Den vedkommende Passus af Præmisserne lyder saaledes: "Da det Offentlige er den tabende Part, ville Processens Omkostninger for Under og Overretten ikke blive at tilkjende Jndstævnte, hvorimod disse Omkostninger ville være at ophæve." Havde Forvalter Holbech procederet nærværende Sag med en anden Part end det Offentlige, var denne ei blot bleven paalagt Udredelse af Omkostninger, men rimeligviis ogsaa Mulct for unødig Trætte. – Denne Anmærkning beder jeg de Herrer Redacteurer, som anføre Sagens Udfald, at lægge Mærke til; ligesom det vel og turde være passende, at gjøre Publicum opmærksom paa det Farlige i, at indlade sig i et Contractsforhold med det Offentlige, hvoraf kan resultere en Proces, thi dersom det Offentlige, i det mindste naar Ordren udgaaer fra et Kongeligt Collegium, faaer i Sinde, endog uden mindste rimelig Grund, at anlægge et Søgsmaal imod en saadan Contrabent, og forfølger samme igjennem alle Jnstantser, kan den Saggivne derfor ingen Erstatning faae. C. M. Jespersen.
Viborger Samler, 1839-04-14
AVERTISSEMENTS. En nye smuk og beqvem Gig med Seletøi, en tostolet sjællandsk Fjellevogn, 2 nye fiirkantede Agestole med Fjedre, samt en meget smuk ny Doctorstol med engelske Fjedre, kan til meget billige Priser kjøbes af Skive, den 9de April 1839. J. Lazarus.
Viborger Samler, 1839-04-14
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications-Handels Damp-Chocolade-Fabrik, Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 36 s. a 1 Rbd. 32 s. pr. 2, hos: S. Buchwaldt i Viborg. L. K. Damgaard i Skive. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. F. C. Bruun i Holstebroe. R. Andrup i Lemvig. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1839-04-14
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for dets smagfulde Udstyrring.
Viborger Samler, 1839-04-14
En Sengs Klæder, anvises tilleie af Vagerer.
Viborger Samler, 1839-04-14
(Hermed følger Tillægsblad.) Samler No. 45. Tillægsblad til Viborger Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg. (Mandagen den 8de April 1839.)J Sagen No. 261. Ldsoprykt. Jespersen, mødte for Propr. Schuttecontra: til Bygholm, Ldsoprykt. Møller, befalet for Gaardmand Jens Rasmussen i Bottrup.
Viborger Samler, 1839-04-14
(Citanten, Proprietair Schutte, paaanker under nærværende Sag en inden Bjerre Hatting Herreders Ret den 6te Novbr. 1837 afsagt Dom i en Sag anlagt af Citanten imod Jndstævnte, Jens Rasmussen, betræffende dennes formeentlige Forpligtelse til at fraflytte den Fæstegaard i Bottrup, han nu besidder og som i sin Tid har været bortfæstet til Søren Andersen, med hvis Enke Jndstævnte nu er gift; under hvilken Sag Jndstævnte havde institueret Contrasogsmaal, hvorunder han paastod sig meddeelt Skjøde paa bemeldte Gaard, m. m.) Dom. "Det under Sagen omhandlede Fæstebrev af 8de Octbr. 1809 bør være gjældende for Jndstævnte Jens Rasmussens Hustrue, Maren Sørensdatter. J Salarium til Jndstævntes befalede Sagfører i første Jnstants betaler Citanten 20 Rbd. Sølv og til Jndstævntes befalede Sagfører for Overretten, Prkt. Møller, i Salarium 25 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger iøvrigt ophæves for begge Retter. Det Jdømte at efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Bjerre Hatting Herreders Ret den 6te Novbr. 183, er af Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets-Assessor Herredsfoged With dømt saaledes: Contracitanten Jens Rasmussen i Bottrup, bør for Hovedeitanten Proprietair Schuttes Tiltale i Hovedsagen fri at være, hvorimod Hovedcitanten bor respectere det af Bygholms forrige Eier under 8de Oct. 1809 Søren Andersen meddeelte Fæstebrev som gjældende for hans efterladte Hustrue Maren Sørensdatter nu gift med Contracitanten, saa bør og Hovedcitanten betale til Contracitanten, de Kongelige Kasser, Dommer og Skriver saavel Hoved som Contrasøgsmaalets Omkostninger, Sidstnævnte som om Sagen ikke fra Contracitantens Side havde været beneficeret og derunder i Salarium til den befalede Sagfører, Overkrigscommissair Holst, 30 Rbd., Alt efter rigtig Regning skadesløs, men iøvrigt bør Hovedcitanten for Contracitantens Tiltale, i denne Sag fri at være. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til at den fremlagte Opsigelse ikke er skrevet paa Stempletpapiir. Det Jdømte at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1839-04-14
J Sagen No. 337.
Viborger Samler, 1839-04-14
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Gaardmand Peder Jacobsen af Høymosegaard, contra: Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard mødte for Gaardmændene Willads Nissen og Jep Hansen Skjøde af Øster Gjesten.
Viborger Samler, 1839-04-14
(Citanten, Gaardmand Peder Jacobsen, paaanker under nærværende Sag en inden Andst og Slaugs Herreders Ret den 3die Juli 1838 afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod de Jndstævnte, Gaardmændene Willads Nissen og Jep Hansen Skjøde, i Anledning af at disse imod Citantens Forbud have indgrøvtet en Vei over hans Mark og givet den en ulovlig Bredde m.v.) Dom. Denne Sag afvises fra Underretten. Processens Omkostninger ophæves. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at de Jndstævntes Jndlæg af 4de Febr. d. A. er skrevet paa ustemplet Papiir."
Viborger Samler, 1839-04-14
Ved Andst og Slaugs Herreders Ret den 3die Juli 1838 er af Overauditeur Herredsfoged Oxenbøll dømt saaledes: "De Jndstævnte Willads Nissen og Jep Hansen Skjøde i Øster Gjesten bør inden 8te Uger fra denne Doms lovlige Forkyndelse under en daglig Mulct af 2 Rbmk. Sølv til Ribe Amts Fattigkasse at anlægge over Grøfterne ved den omhandlede Vei de for Citanten Peder Jacobsen paa Hoymosegaard nødvendige Overkjørseler, saaledes som af Retten udnævnte uvillige Mænd ansee forsvarligt; men iøvrigt bør de for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1839-04-14
J Sagen No. 66. Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra: Ldsoprykt. Holm, Defensor for Arrestanten Henrich Wilhelm Schrøder. (Der tiltales for begaaet Hælerie.)