JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-26
En saa godt som nye opbygget Gaard, beliggende imellem Sore og Ringsted, er underhaanden at faae tilkjøbs med eller uden Besætning. Endeel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden. Jorderne ere godt besaaede med Vintersæd af Hvede og Rug. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus eller ogsaa Bomforpagter Peer Thomsen i Fiennesløv Bom som paaviser Eiendommen. Een i sit Fag ovet og duelig Skytte, ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai Condition paa en Herregaard. Attester om Duelighed og Orden ere til Eftersyn, og nærmere Anviisning i Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-26
Til forestaaende Paaske Flyttetid bliver i Hr. Bacharias's Gaard, No. 3 paa Slagelse gl. Torv, Qvist Etagen til Leie, bestaaende af tvende Stuer, et Kammer, Kiøkken m. m. En ugift Jurist af fat Alder, som kan godtgjøre sin Duelighed og tillige har Kundskaber i Landvæsenet, at traaer en Tieneste som Godsforvalter til 1ste Mai d. A. Reflecterende ville behage at aflægge en Billet hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, mærket W.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-26
Extra godt, frisk Urtefrøe, samt ægte tydske Peber rods Planter, bekommes til billigste Priis hos Gartner Lorenzen. Bøstrupgaard pr. Slagelse. i store og mindre Partier, kiøKreatur=Been, bes og betales med den høist gieldende Priis af Consul Hatting i Restved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-26
Hos en Enkemand paa Landet med to halvvoxne Drenge, er en Kondition ledig til 1ste Mai for et dannet Fruentimmer, der vil paatage sig at styre Huusholdningen og have Tilsyn med Drengene. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-26
J Smed Nielsens Enkes Gaard paa Smedegade er 3 Værelser med Pigekammer, Kiøkken og Spiiskammer med Loftsrum og Brændehuus til Leie til Paaske Flyttetid; sammesteds er 5 Tdr. Land til Leie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Efter den for Østerigerne fordeelagtige Bataille mod Napoleon ved Aspern, begav Wilhelm Friedrich sig til den Østerigske Armee og fægtede med som Frivillig i Slaget ved Wagram, under Navn af en Østerigsk Generalfeldtøm ster, tilligemed hans Ven Fagel, af den berømte Hollandske Familie af dette Navn, der tiente i Armeen som Stabsofficeer; men Slagets Udfald var ikke heldigt; Napoleons Stierne opgik endnu engang i sin Glands. Det ulykkeige Feldtog til Rusland, brød først hans collossalske Magt, og nu opvaagnede Forhaabningens Epoche paa nye for de fordrevne Fyrster. J Holland var en stor Forandring foregaaet; det republicanske Parties Jdeer og Planer vare forlænge siden gaaede i Lyset. Holland var blevet forvandlet til et Kongedømme; dog saalænge Nopoleons Broder Ludvig regierede, var Folket ingenlunde tilfreds; han var en ædel og forstandig Mand og regierede i Nationens Aand. Men da Napoleon tvang ham i 1810 til at resignere, incorporerede Holland i Frankerige, reducerede Statsgielden til 1/3 paalagte en Afgift af 80 pr. Ct. paa Colonievarene, indførte Conscriptionen og udsagede Landet ved rovgierrige Præfecter og Embedsmænd, saa opstod det Ønske hos Nationen at faae sin gamle ærværdige Regentstamme tilbage. Den første offentlige Yttring deraf hørtes; da de Scheveninger Fiskere bleve i 1811 pressede til Marinen, og trak igiennem Leiden under det Udraab, Oranie Boven.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
J Aaret 1813 efter at Russerne havde besat Hamborg, udbrøde oprøriske Bevægelser i flere Byer, som maatte dæmpes ved Franske Krigsfolk. Hem melig dannede sig et Oranisk Forbund i de høiere Stænder og i Borger Classen under Greve van Limburg Styrum og Hogendrops Bestyrelse for at forberede alt til en Opstand. De Franskes Vanheld i Tydskland, deres Flugt til Holland satte Mod i dette Partie, uagtet General Molitor endnu stod ved Uttrecht revolterede Jndvaanerne i Haag og paasatte den Oraniske Cocarde. Van Hogendorp og van der Duirn organiserede en Regiering for samtlige forenede Nederlande indtil Prinsen af Oraniens Ankomst. Den ne Fyrste havde begivet sig til England; de Herrer Fagel og Perponcher begave sig til ham, som Deputerede fra den nye Regiering, for at formaae ham til selv at overtage den, han modtog strax Jndbydelsen, uagtet det Draniske Partie ikke havde endnu den Gang faaet fuldkommen Overmagt i Holland og de Franske endnu ikke vare fordrevne. Efter at være længe blevne opholdt af Modvind gik han i Land i Scheveningen d. 30te November paa samme Sted hvor han havde forladt sit Fædreneland for 19 Aar siden; han begav sig til Haag, hvor en almindelig og frivillig Jllumination betegnede Folkets Glæde. Partierne forenede sig om at forvandle Repupliken til et constitutionelt Monarkie og strax d. 1ste December 1813 blev han proclameret i Amsterdam til souverain Fyrste over de forenede Nederlande Vilhelm Frederich begav sig den følgende Dag til Amsterdam, blev modtaget med en overordentlig Jubel; men modtog først Souverainiteten efter megen Betænkelighed og sagde i sin fra Raadhuset. i Amsterdam under 2den December udstædte Proclamation: Velan, jeg modtager den; men kun under Garantien af en med Viisdom indrettet Con(Fortsættes). stitution.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Nyeste Post-Efterretninger. De nyeste Efterretninger fra Amsterdam tale om, af et nyt Østerrigsk Statslaan er bragt i Forslag paa Børsen i Amsterdam; det skal beløbe sig fra 30 til 40 Millioner Gylden og forventes afsluttet til 84 eller 86 Proc. (En saadan Efterretning giør omtrent samme Jndtryk, som naar man seer Qvægsølvet i Barometret synke ned til Storm)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Jfølge private Efterretninger fra London vil man vide, at Frankerige og England have erklæret Cabinettet i Haag i en peremtorisk Note, at naar ikke alle de omtvistede Punkter ere afgjorte til den 19de Februar, saa ville begge Magters Flaader fremtvinge den fuldstændige Execution af Tractaten af 15de Nov., og altsaa ogsaa den frie Seillads paa Schelden, da intet tilfredsstillende Resultat kan forventes af videre Underhandlinger. Derimod hedder det i den Harlemer Courant, at man forsikkrer: at de sidste Forslag af den Hollandske Regiering ere blevne godt optagne af den Engelske og Franske Regiering; kun forlanges nogle Oplysninger angaaende Schelden. Den Hollandske Regiering har givet Ordre til, at det tilbageviste Østerrigske Skib nu maae passere frit ned af Scholden. Man veed at Paketbaaden At wood har overbragt Kongen af Hollands Contra forslag; men dets Jndhold er ikke blevet bekiendt i Publikum. Et Toryblad, altsaa af det Hollandske Partie, vil vide, at Kongens Svar er sat paa Skruer, men indeholder i Grunden en Forkastelse, af Englands og Frankerigs Propositioner. Kongen vil underhandle; men ikke med Frankerige og England allene; men med alle fem Magter, og det ikke i den Form af en Conference; men med dem som de, der have garanteret Kongeriget Nederlandenes Jntegritet. - Det Engelske Ministerium vilde gierne have tilendebragt det belgiske Anliggende inden Parlamentets Aabning; hvilken Kongen selv vil foretage den 4de eller 5te Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Fra Madrid berettes under 10de Januar: at Hr. Stratford Canning har hyppige Conferencer med det Spanske Ministerium og de udenlandske Diplomater. Han skal have udverket at de Spanske Krigskibe i Cadix skulle afseile og støde til den Brittiske Flaade i Tajo; hvorpaa Admiral Parker skal peremtorisk forlange af Don Miguels Regiering, at Fiendtlighederne skulle ophøre inden en meget kort Tids Forløb, og ifald han afslaaer det, saa skulle begge Flaader bemægtige sig Castellerne ved Tajo. Naar Kampen er forbi, saa skal Don Miguel afsendes til Østerrige, og i Portugal oprettes et Regentskab for Donna Maria, hvormed Don Pedro ikke skal have noget at giøre. Qvartaliter skal Portugal tilbagebetale Spanien de giorte Forskud. Saaledes gaaer Talen i Madrid, Carlisterne ere i høi Grad misfornæiede med dette Projekt. - Fra England berettes saa omtrent det samme. - Den 10de Januar ankom Skibet Savage fra Oporto, som det havde forladt den 3die, til Falmouth. Den 1ste Januar var Skibet London Merchant ankommen til Oporto, med General Solignac og Tropper ombord, da dette Skib var kommen en Dags Seillads fra Falmouth, saa udbrød Cholera blandt Mandskabet, hvoraf 6 Soldater og Baadsmanden døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Jfølge Bladet Times have de Constitutionelle bemægtiget sig nogle Positioner paa den nordlige Dourobred, hvorved Communicationen med Havet sikkres. Bombardementet har meget aftaget; dog faldt en Bombe den 29de i Toldhuset, som afbrændte. Konge Leopold og hans Gemalide ere komne tilbage til Brüssel den 18de Januar. - J Paris er en nye besynderlig Begivenhed forefalden: et philantropisk religiøst Selskab, som har en Tid hemmelig existeret, er nu offentligt fremtraadt i Form af den gamle, for saa lang Tid siden tilintetgjorte, Tempelherre-Orden; den 13de Januar, Kl. 7 om Aftenen, indviede den sit Tempel for et Auditorium af 22300 Personer af begge Kiøn. 30 Tempelherrer i en prægtig Costume og nogle unge Tempelherreinder giorde Ceremonien imponerende; et melodisk Orchester opførte brillante Symphonier og nogle unge Mandspersoner og Fruentimmer sang Kyrie-Eleison. Der blev holdet Bønner for Konge Ludvig Philip og hans Dynastie, holdet religiøse Taler og samlet Gaver til de Fattige. Templet var decoreret indvendigt med trefarvede Fahner. Tempelridderne paastaae at de ere de eneste sande Jesu Disciple og ere allene i Besiddelse af de ægte Evangelier. (Dem skulde de publicere at man kunde faae Lov at læse i dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Det er rimeligt at Apostelen Mathæus har ført en oprindelig Dagbog i det syrochaldæiske Sprog over sin Vandring og Omgang med sin Lærer og Frelser, og at det er den oprindelige Grundvold til de nærværende Evangelier, især til de tre forste, og Aarsagen til deres verbale Overeensstemmelse. Havde de den, saa var det en Eiendom af en uvurderlig Værdie.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Jndenlandske Efterretninger. Ved Kancellieskrivelse af 24de Decbr. sidstl. er bestemt : at naar et Tienestetvende, inden sædvanlig Fardag, paa lovlig Maade er blevet entlediget fra sin Tieneste og derpaa har taget lovligt Ophold i et andet Sogn, hvor det til Ex. har faaet Tieneste eller opholder sig hos Forældre eller deslige, maa Personens Sogneforhold i Almindelighed ikke bedømmes efter hiint ældre Opholdsted, men efter det senere erhvervede; dog kan denne almindelige Regel taale Undtagelse med Hensyn til Bestemmelsen af Personens Forsørgelseshiem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Jfølge heraf kan Brudevielse, i Tilfælde af ovenmeldte ophævede Tyendeforhold, endog forinden Fardag, foretages af den Geistlige, i hvis Sogn Bruden nu tager et lovligt Ophold; men iøvrigt bør Præsten i det tilflyttede Sogn lade sig Skudsmaal forevise fra den Præst, fra hvis Sogn Personen er flyttet. Kiøbenhavn d. 25de Jan. 1833. Fædrelandet har i den sidste Tid mistet flere af sine høiere Embedsmænd. Natten imellem Tirsdag og Onsdag døde saaledes Contredaadmiral Cornelius Vieugel, Rd. af D. og Obm., i sit 69de Aar. Han var som bekiendt, Næstcommanderende paa den af danske Søeofficierer besatte franske Eskadre, som for omtrent tyve Aar siden laae i Vli-singen, og modtog i denne Egenskab (tilligemed den Høistcommanderende, Admiral van Dockum af Napoleon Officiers Decorationen af Æreslegionen. I Tirsdags døde Committeret i det kongelige Rentekammer, Etatsraad Korfitsen, Rd. af D., i en Alder af over 80 Aar, og Mandagspaasten bragte Efterretning om at Regieringsraad i Hertugdømmet Lauenborg, Conferentsraad Prehn, Rd. af D. og Dom, ved Døden er afgaaet. Sidstnævnte, der udtraadte af sin Embedstilling i Rentekammeret, for at overtage den Post, han ved sin Død beklædte, har taget virksom Andeel i alle Foranstaltninger til Hertugdømmet Lauenborgs indre Bestyrelse, men var i den sidste Tid, formedelst Svagelighed, tilsinds at udtræde af Statstienesten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
(Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Nyborg den 18de Januar. Jsen i Fiorden er saavidt gaaet bort, at her nu igien er aabent Vand ved Skibsbroen, saa at Smakkerne og Postjagten kunne seile til og fra Broen
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Kiøbenhavns Børs, den 25. Januar 1833. Cours. Hamborg 2 M. - ovista 214. - Species 211 (d. 25. Januar 1832 211). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 10 1/2 s. i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 85 1/2 a 86 Rbdlr. Dito uden Renter i Sedler 91 1/2 a 92. (i Fior 89 1/2 Rbd.) Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102 Rbdlr. - - Dito i Sedl. 107 1/2 Rbdlr. 4 Procent Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. 103. Dito dio til 4 Procent. 98 1/2 a 59. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 98 1/2 a 99. - 4 pC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species 3 PC. Eng. Laan ved Wilson & Compagnie 68 a 68 1/2. NB. 1 Pund Sterling beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesdl. 150. (Jfior 151 1/2. Svenske Sedl. 43 1/2 a 43 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 25 Januar. Rug, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - M. - s. Hvede Tdn., 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Byg 2. Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Bygger. Tdn. 2 Rbd. Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. 4 s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Mk. 9 s. a 1 Mk. 11 s. Giær, Pd. Rbd. 1 Mk. 10 s. a Rbd. 1 Mk. 12 s. Siællandsk Smør pr. Td. - a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Beltpassage. Fra den 25de til den 27de Januar: Til Fyen. Søecaptainerne C. og F. Paludan, Skibstømmermand Richter; Cand. Theol. Gverdrup; Fransk Legations Secretair, Baron Lacella. Til Siælland. Styrmand Holm; Froken Lützen; Overkrigscommissair Albech, Handelscommissair Fischer, Forv. Trolle, Prem. Lieuten, Adjutant Sælboe; Kunst gartner Strarup, Stud. Theol Worm; Mastemester Caspersen, Krydsbetient Sandberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Kirkekjøbet i nye Sorøe Amt for Aaret 1832 Aars Afgrøde, er bestemt saaledes: Hvilket udgiør i Repr., efter Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
den gieldende Qvartalscours Rbd. Mk. s Rbd. Mk. s. Rug pr. Td........ 3 Byg pr. Td........ 2 2 6 3/4 2 2 14 Havre pr. Td......... 1 3 3 3/4 1 Ærter pr. Td........ 5 2 8 3/4 3 Boghvedegryn pr. Td. 6 8 7 1/2 7 = 12
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
AVERTISSEMENTS. Forpagtnings-Auction over Holbeks Slots Ladegaards Avling og Meierie vil næstkommende 7de Februar 1833, finde Sted hos Giæstgiver Petersen i Holbek. - Den bortforpagtes i 12 Aar fra 1ste Mai 1833. Der er et Areal af 5 a 600 Tdr. Land geom. Maal. og med Forpagtningen følger, et Sogns TiendeQvægbesætning, Meierieredskaber og en Deel til Gaardens Drift henhørende Jnventarium. - Conditionerne ere til Eftersyn i Kiøbenhavn paa Contoiret i Brogaden paa Christianshavn No. 18, paa Postgaardene i Ringsted og Roeskilde, hos Giæstgiver Petersen i Holbek, samt paa Holbeks Slots Ladegaard, hvor Gaarden, Besætning m.v. forevises af Avlsforvalteren. Grønneberggaard pr. Roeskilde den 17de Jan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Bortforpagtning. Hovedgaards Avling og HolRønnebeksholms ænderie samlet, og sidstnævnte særskilt, opbydes ved Auction, som Auctionsdirecteuren, har bestemt afholdt paa Nestved Raadhuus, Fredagen de 15de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, til Bortforpagtning fra 1ste Mai dette Aar. Jordarealet er circa 500 Tdr. Land, som for størstedelen drives ved Hoverie. Fuld Besætning og Jnventarium af alle Slags modtager Forpagteren; dog kun af Koer 135, Faar 85 og Sviin 30 Stkr. Beliggenheden, kun 1/4 Miil fra Nestved Kiøbstæd, er fordeelagtig. Conditionerne kunne om 14 Dage erfares paa Post og Herbergeergaardene ved Hovedlande veiene fra Kiøbenhavn til Middelfart, Aarhuus og Nyekiøbing paa Falster, nogle af de andre betydeligste Gjæstgiversteder og Kroer i Sielland, og i Giæstgivergaarden. Gardergaarden i Kiøbenhavn. Boerligere Oplysninger kunne erholdes hos Godsforvalteren, Hr. Lieutenant og Procurator Clausen i Nestved, paa Rønnebeksholms Skriverstue, hos Student Gruner i Læderstrædet No. 21, 2den Sal, i Kiøbenhavn, og hos Undertegnede, hvor Conditionerne strax kunne erfares. Ringsted den 13de Januar 1833. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
En Jomfrue som har lært Meieriet hos tydske Folk, som tillige forstaaer saameget af Dyrelægevæsenet som dertil henhører, og kan føre en Landhuusholdning, og som selv har forestaaet disse Ting, baade i Fyen og Siælland og derom kan forevise gode Skudsmaale, søger Condition i samme Fag til næstkommende 1ste Mai. Aviserpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
En Land Eiendom med behørig Skon &c., helst med complet Hoverie, og som ligger i en behagelig Egn, enten i Siælland eller Fyen, og hvorpaa strax eller til 11te Juni kan udbetales en passende Capital, ønskes tilkiøbs. Vedkommende som agte at afhændige en saadan, ville behage at opgive det Fornødne i portofrie Breve, mærkede: Landeiendom, paa Bogtrykkeriet i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Et confirmeret ungt Menneske af honette Forældre, og som har de fornødne Forkundskaber, kan til 1ste Mai blive antaget som Discipel paa et Apothek i det nordlige Siælland. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Apotheker Knudsen i Slagelse. Brevstempler, som Dhrr. Præster og andre Embeds. mænd nu skulde bruges, forfærdiges og stikkes hos Guldsmed Dahm i Callundborg, til billigste Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Paa en Embedsmands Comptoir i Sielland er en Comptorist Plads ledig til 1ste Mai førstkommende. Bogtrykker Magnus i Slagelse giver nærmere Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
At Undertegnede er atter bleven forsynet med endeel Exemplarer af det fra Sønderborg udkomne Skrift: Den velmenende Raadgiver, et Hielpemiddel til Brug for Borgere og Landmænd a., bekiendtgiøres herved. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Een i sit Fag ovet og duelig Skytte, ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai Condition paa en Herregaard. Attester om Duelighed og Orden ere til Eftersyn, og nærmere Anviisning i Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
Chocolade i alle Sorter af 72, 80, 88 s., samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pd. af Undertegne det nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: hos S. T. Hr. Rbd. Consul Grønvold i Præstoe O. C. Boserup. i Kiøge i Kallundborg - - - -L. Hesselberg. Møller. i Hirchholm C. F. Thorsen, i Hillerød. C. P. Ludvigsen, i Nestved, O. R. Strande. i Slagelse. Tronter i Sorøe. S. H. Hoffmeyer, i Storeheddinge - - - - -N. P. Stausholm i Holbek. C. F. Eckardt, i Helsingøer. Otto Vallentin i SkielskiorOtto Grum. i Faxoe Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prom teste at besørge de Ordrer udsorte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn 1832. P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
En ugift Jurist af fat Alder, som kan godtgiøre sin Duelighed og tillige har Kundskaber i Landvæsenet, at traaer en Tieneste som Godsforvalter til 1ste Mai d. A. Reflecterende ville behage at aflægge en Billet hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, mærket W. i større og mindre Partier, kiøKreatur=Been, bes og betales med den høist gieldende Priis af Consul Hatting i Restved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-29
J Smed Nielsens Enkes Gaard paa Smedegade er 3 Værelser med Pigekammer, Kiøkken og Spiiskammer med Loftsrum og Brændehuus til Leie til Paaske Flyttetid; sammesteds er 5 Tdr. Land til Leie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-02-02
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. No. 40. Løverdagen den 2 Februar 1833. 10de ApKauschaager den 2. Foraar 1022 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Konge Wilhelm den Førstes Historie. (Slutning.) Saasnart Wilhelm Friedrich havde tiltraadt Regieringen, saa beskiæftigede han sig strax og utrættelig med at tilveiebringe indvortes Orden i dette Land, som havde lidt saa maet under saa langvarige Revolutioner og Krige. Han ophævede alle de Franske Censurlove og var især betænkt paa at indføre den nye Constitution, hvorpaa han aflagde Eed i Hovedkirken i Amsterdam den 30te Marts 1814. Efter Napoleons Fald og Fredens Afslutning til Paris, besluttede de allierede Magter at udvide Hollands Magt: Keiser Alexander besøgte Arvestatholderen i Haag og begav sig derpaa til England, hvor den Aftale blev gjort imellem ham og Kongerne af Preussen og Storbrittannien, at Belgien skulde forenes med Holland, og da den Østerrigske Keiser, ingen videre Paastand giorde paa dette fraliggende Land, saa blev Foreningen stadfæstet paa Congressen i Wien. Allerede i August 1814 havde Arvestatholderen begivet sig som Generalgouverneur over disse nye Provindser til Brüssel; den 16de Marts 1815 antog han Kongetitelen. Belgierne modtoge ham dengang med Jubel, uag ret Napoleon var kommen tilbage fra Elba og var paa Marschen til Paris, i Bataillerne ved Qvatebras og Waterloo den 16de og 18de Juni 1815 fægtede Belgier og Hollændere tappert ved Siden af hinanden mod de Franske. Kongens ældste Søn, Prinsen af Oranien, blev saaret i det sidste Slag og udviste saamegen Tapperhed, at Hertugen af Wellington sagde om ham: at Prinsen af Oranien kunde aldrig berømmes saameget som han fortiente det. Den anden Pariser=Fred af 20de November 1815 forskaffede Holland nye Fordeele. Det erholdt Fæstningerne Marienburg og Phillippeville, nogle Distrikter i Hennegau og Namur, de herlige Malerier tilbage, som Napoleon havde frataget de belgiske Kirker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-02-02
ligesom Statholderens Naturaliccabinet i Haag, som allerede i 1795 var bragt til Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-02-02
De belgiske Provinser havde i over 200 Aar været adskilte fra Holland; at hine holdt fast ved den catholske Religion, imedens de nordlige Nederlandske Provinser antoge den reformerede, var Hovedaarsagen til denne Skilsmisse; samme indvortes Grund til Misforstaaelse vedvarede ved denne efter saamange Aars Forløb paa nye foretagne Forening. Biskoppen af Gent Broglio protesterede mod Constitutionen, fordi den tilstod alle Religionsbekiendere samme Rettigheder; af denne samme bevædgrund blev Constitutionen forkastet i de Belgiske Notablers Forsamling af 796 Notabler og kun antaget af 527, dog drev Kongen Constitutionens Antagelse igiennem i Generalstaternes Forsamling og den 21de Sept. blev den høitidelig proclameret i Brüssel. Men den catholske Geistligheds Jntriger vedvarede og et nyt Partie af Misfornøiede bestræbte sig bestandig for at forhindre en nøie Forbindelse imellem begge disse Rigets Hoveddele. Dette Partie af Misfornøiede bestod af de høiere Stænder og tildeels ogsaa af Middelstanden, som havde siden Foreningen med Frankerige i 1795 antaget det Franske Sprog og Franske Sæder og ønskede at blive forbunden med Frankerige; en Forbindelse, som ogsaa var fordeelagtig formedelst Afsætningen af de Belgiske Fabrikater. Medlemmerne af dette Partie, som kaldte sig det liberale, vare for det meste Frietænkere og Tilhængere, af Bonaparte. Den største Deel af Middelstanden og Almuen derimod, som var ivrig catholsk, vare forbittrede paa Napoleon, formedelst hans Jndgreb i Geistlighedens Rettigheder og ønskede at faae den Østerrigske Regiering igien, der stode ganske under Geistlighedens Jndflydelse og afskyede Hollænderne som Kiættere. Desuden havde Holland som en Handelstat og Belgien, som en Manufactur- og Agerdyrkningsstat, meget forskiellige Jnteresser. (Hertil kan vel ogsaa Belgiernes gamle Had mod Hollænderne, formedelst Schelde Spærringen, som vel blev aabnet under den nye Regiering; men dog ikke paa anden Maade endat Amsterdams og Rotterdams Jnteresser kunde bestaae dermed.)