JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Fridericia, d. 10de Aug. Natten mellem Løverdag og Søndag kom en Estaffet ilende hertil, med Ordre, at det her i Cantonnerings-Qvarteer liggende 1ste Jydske Jnf. Reg, paa det hastigste skulde bryde op; men hvorhen, veed man endnu ikke tilvisse. Jgaar blev samme derpaa overskibet til Striib, for derfra videre at afgaae til dets Bestemmelse. J Dag have vi derimod igjen faaes nogle Compagnier af det 2det Jydske JnfanterieRegiment. - J Forgaars Aftes havde vi her en frygtelig Torden, ledsaget med stærk Lynild og Regn. Uveiret vedvarede fra Kl. 7 til 9 om Aftenen. - En Lykke for Fridericia er det, at Søen er saa nær, som trækker sligt Uveir til sig, ellers vilde herfra, saavelsom fra andre Steder ofte spores Uheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Under 12te d. M. er, igjennem det danske Cancellie, udfærdiget Ordre til Conferentsraad og Borgemester Hjorthøi, Justitsraad og Cancellie Assessor Lassen, Bank-Directeur og Grosserer Kirketerp og Grosserer Otto, angaaende at sammentræde i en Commission, for at tage under Overveielse, hvorledes Kjøbenhavn under nærværende Conjuncturer paa alle muelige Maader kan vorde forsynet med de fornødne Levnetsmidler, især med Meel og Kjødvare, og strax at føie de i denne Henseende fornødne Foranstaltninger Samme Datum er saavel Brand, som Vand Commissionen i Kjøbenhavn tilskreven, uopholdeligen at træffe alle de Foranstaltninger, som have fundet Sted i Aaret 1800. og Briggen Fama er ankommen til Kiel. Den 10 d. M. ankom de to Oldenborgske Prindser i Kiel paa Tilbagereisen fra Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Den i Gaar ankomne Engelske Avis siger, at Admiral Gambler har Ordre at behandle Dannemark og Rusland paa det venskabeligste, men i Tilfælde at hans Begjering afslaaes ham, at bruge Maar, og, naar det gjøres fornødent, at tage Kjøbenhavn i Besiddelse med sine Tropper. Men den Engelske Avisskriver siger, at det neppe vil komme saa vidt, da de Danske frygte (11) alt for meget for at komme i Uenighed med deEngelske En i Dag indløbet Efterretning melder, at Sverrig har sluttet Fred med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
J Slutningen af en Recension over SnomsDanmarks Historie, har Hr. Landsdommer Baden, gjøre opmærksom paa en Student Henrich Hansen, der har gjort sig meget fortjent ved sine Arbeider med de Suhmske Haandskrivter, men derved tillige bleven hindret i sin Plan at tage Embedsexamen; hvorfor Hr. Landsdommeren yttrer det sikkre Haab, at det lærde Collegium, hvis Lemmer vare Suhnæs fortroligste Venner, ogsaa vil understøtte den af Suhms Minde saa fortjente Hr. Hansen, om for Fulde komme tilbage til Universitetet, for at oprette det forsømte, Det theologiske Familtet i Kiel har meddeelt Præsten Hr. Jmmermavn paa Falster Doctorværdiginden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
J Gaar den 14de døde den fortjente Conforenceraad Johan Nicolas Tetens efter tre Maaneders Spadom af Følgerne af Vaterfor i en Alder af 12 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Udenlandske Efterretninger. J det Engelske Parlament roste nylig He No. Admiral Gantier, fordi han havde valgt Sir Home Popham til sin Capitain ved Expeditionen i Sundet, men anmærkede tillige, at Popham nylig har faaer en Jrettesættelse af en Krigsret, i Ar ledning af hans sidste Expedition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
London d. 4 Aug. De Expeditioner, som i en rum Tid har sysselsat vor Opmærksomhed, ere nu alle afgaaede, og vi vente nu med Længsel Efterretninger og Udfaldet deraf. J Søndags seilede den sidste Expedition, nemlig 5 Linieskibe og et anseeligt Troppecorps, samt lette Fartøier. Es cadren commanderes af Admiral Essington, og Tropperne af General Baird. Den sidste gik i Løverdags ombord paa Fregatten Comus i Harwich, hvor ogsaa Tropperne, som havde indskibet sig, under Generalerne Grosvenor, Ward og Lord Nos lyn, ere seilede med Transportskibene, paa hvilke det 14de, 23, 28, 79, 52 og en Deel af det 9 Regiment befandt sig, paa Veien vil denne Expedition eller nogle Skibe deraf passere Hull, og indtage der den endnu tilbageblevne Deel af den Tydske Legion, endeel Lootser, samt de fornødne Forraad, og derpaa ile til sin Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Denne Bestemmelse, føier i Dag Ministerbladet the Porning post til Efterretningerne om sammes Afseiling, er rimeligviis ingen langt borte liggende, og vi haabe om nogle Dage at kunne bebude dens vigtige Følger." At ikke den hele afsendte Land- og Sømagt har eet Bestemmelsested synes vist. Fra Admiral Gambier er der allerede indløben Efterretning om, at han er ankommen til Jndløbet af Sundet, og der er nu ingen Tvivl, om, at Kjøbenhavn, eller rettere den derværende Flaade, er Gjenstanden for den Brittiske Expedition. Adskillige klogtige Politikeres Mening, at Anledningen til denne Flaades Afsendelse ere nogle Artikler i den Fransk-Russiske Fred, hvilke vor Regjering kjender, og derved seer sig nødsaget til at bruge alvorlige Forholdsregler mod Dannemark, at denne Magt har anholdt om Engellands Mellemkomst o. des. ville kun Fremtiden stadfæste. Mange formode, at Cronstadt er med indbefattet i de Brittiske Flaaders Virkekreds. Den sidst udløbne Expedition synes at være bestemt til en langt kortere Reise. Man har berettet meget om de foranstaltede Rustninger. J et Brev fra Hull herder det, at Antallet af flade Baade og Bombardeerfartøier ved Expeditionen er meget stort, og at Mængden af Sandsække, der ere bestemte til, indtil videre, at opkaste Brystværn ved en hurtig Landgang, er uden Exempel. Commodore Omen, der isar nøie er bekjendt med Canalens Kyster, skal uventet have faaet Befaling, at følge med Engditionen. Landmagten bestaaer af den Tydsk omtrent 16,000 Mand stærke Legion, 16 Regimenter, 1 Corps Skarpskytter, 1 Brigade Garder paa 26000 Mand, 8 Artilleriecompagnier (bestaaende af 1000 Mand. Den første Division, under Adm. Gambier, Viceadm. Stanhope og Commodore Sir Sam. Hood, bestaaer af Linieskibene: Prinds Wales paa 98 Canoner, Pomper, Contour, Alfred, Ganges, Captain, Goligh, Orion, Hercules, Vangaard, Spencer, Brunswick og Maida paa 74 C.; Nassau, Dictator og Ruby paa 64 C., fremdeles af 8 Fregatter, 13 Krigschalouper, og et Bombardeerskib. Den anden Division, under Adm. Russel, bestaaer af Linieskibe ne Menotaur, Majestatie, Mars, Defence, Resolution og Vaillant paa 74 C., Agamemon paa 64 C. og Smaaskibene, Cajenne paa 22 C., Hus far paa 38 C., og af 5 Brigger. - Den til Tønningen bestemte Handelsflaade, hvis Afseiling var udsat til i Morgen, har faaet befaling, at forblive her endnu indtil videre Ordre. Præmien for neutrale Skibe til Tønningen er 5 Guineer p. C. t. med 2 p. C. r. Ristorno, naar Skibet ankommer lykkeligen. - Siden Embargoens Ophævelse tør ingen komme ud af Landet, og alle tidligere uddeelte Passer ere erklærede for ugyldige. Adskillige Passagerer, der allerede have opholdt sig otte Dage i Harwich, kom i Gaar tilbage for at forskaffe sig ny Passe. - Efter Forlydende er der nu indløben Forslag til en Fredemægling fra Rusland. - Lord St. Helens, som under Navn af Allevne Fitzherbert, sluttede Freden imellem Frankrige og Storbritannien 1783, belaver sig til en Reise til Fastlandet. - Her hersker stor Stilhed i Handelen. J Varepriserne er ingen Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Vi ere i spændt Forventning angaaende den saa hastig udrustede og afseilede Expedition, bestaaende tilsammen af 23 Linieskibe og en Mængde Smaaskibe. Der er tillige afgaaet 14,000 Mand Tropper, hvortil, som man troer, en stor Deel af den i Stralsund, værende Tydske Legion skal støde. - De her værende Russiske Kiøbmænd ere bekymrede for deres Eiendom paa Søen, og lade dem forsikkre, men de maa betale istedet for 3 PC. ni PC. - Mange En gelske Kjøbmænd i Petersborg have opgivet deres Forsæt, at vende tilbage til Engelland. Nogle af de kon anseeligste Kjøbmænd, der handle paa Rusland, have i Gaar ladet forsikkre det af deres Gods, som kommer fra Rusland, med det Tillæg: "fri for Borttagelse og Confiscation. - Blandt de Commanderende paa den Engelske Flaade i Sundet er ogsaa den bekjendte Sir Sidney Smith.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Den for kort Tid siden ved Vollerwick ankomne Londoner Convoy, er, uden at gaae op til Tønningen og uden at losse, vendt tilbage til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
De Hollandske Tropper ved Kysterne af Zeeland ere formedelst den Engelske Expeditions ubekjendte Bestemmelse bestandig paa deres Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
J Kongen af Preussens Proclamation til Jndbyggerne i de afstaaede Provindser siges blandt andet: "mine Vaaben maatte bukke under for Ulykken; Anstrængelserne af den sidste Levning af min Armee vare frugtesløse. Tilbagetrængt til de yderste Grændser af Riget, var, efterat min mægtigere Bundsforvandt selv faae sig nødt til at indgaae en Vaabenstilstand og Fred, intet at gjøre meere for mig, end at ønske Landet Ro efter Krigens Trængsler. Freden maatte sluttes saaledes som Omstændighederne bøde det! Den paalægger Mig og Mit Huus, den paalægger Landet selv de smerteligste Offere. Hvad Aarhundreder og brave Forfædre, hvad Forbund, hvad Kjerlighed og Tillid havde forenet, maatte adskilles af Et interessant Bidrag til Kundskab om den Franske Krigskunst, er den Maade, hvorpaa Eleverne opdrages i Militairskolen i Paris. Herfra kom, som bekjendt, i sidste Vinter, et Antal Elever gjennem Berlin, som vare ansatte som Officierer ved Storarmeen. En forhenværende Preussisk Militairperson, der undrede sig over deres ungdommelige Udseende og tilsyneladende svage Constitution, kunde derfor ikke lade være at spørge en Officeer, som ledsagede dem, om de ogsaa kunde udholde det nordlige Clima og de mange Strabadser i den raa Aarstid, "Min Herre, svarede Officieren - der vil neppe kunne møde disse unge Mennesker noget, hvorpaa de ikke alt ere forberedte. Enhver af de Ynglinger, som de her seer, har en større Grad af Erfaringer, end mangen gammel Officier i en anden Armee, og deres Legemsbygning er tidlig bleven hærdet mod alle Besværligheder. De vil ikke finde en eneste iblandt dem, der ikke med egen Haand har arbeidet paa en Skandse, hele Nætter staaet Skildvagt under frie Himmel i det haardeste Veir, gjort en militair Promenade paa 16 til 20 Lieus, klattret over Bjerge midt i den største Sothede, svømmet gjennem forlige Floder og levet hele Dage, uden hverken at spise eller drikke Vil de nu gjentage deres Spørgsmaal. – 2 Man fortæller, uden dog at indestaae for Rigtigheden, at Keiser Alexander i sin Samtale med Keiser Napoleon om Fredspræliminarierne ønskede at der strax maatte sluttes en Definitiofred imellem dem, men den Franske Keiser svarede, at han med saa meget større Grund maatte overlade denne Forretning til sine Ministre, som det er for farligt for ham og vilde sætte ham i Forlegenhed, da han ikke kan negte Keiser Alexander noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Videnskabelige og Fønstefterretninger. Universterter i Leipzig her, for at forevige Mindet om Keiser Napoleons Nærværelse i Sachsen og hans Forening med dets Konge, efter Professorerne Hindenburgs og Rüdigers Raad, besluttet, at kalde Stjernebilledet Orions Belte og Sværd, og de der imellem liggende Stjerner, af hvilke ingen enkelt har noget eget Navn, i Fremtiden Napoleons Stjerner, da dette udødelige Navn er saa passende dertil. Thi denne skjønne tindrende almindelig bekjendte Stjernegroupe hæver sig af Siden til over Eridanus (Po), ved hvis Bredde engang Napoleons Morgenrøde opgik i hans første store Daad, den strækker sig til Æguator, og forener saaledes Nordens Jnteresse med Søndens, og indbefatter tillige den største og skjønneste blandt de saakaldte Taagestjerner. Ved denne ny Bostævnelse forandres aldeles intet i denne ælde gamle Constellation. De Stierner i samme, der alle have bestemte Navne, høre desuden ikke dertil. Selv den allerede indførte Bogstavbetegnelse vedbliver. De specielle Benævnelser Gjord og Sværd a. beholdes endnu. Universitetet giør Regning paa, at andre inden og udenlandske Academier og Astronomer ville give de anførte Sierner samme Benævnelse. - En Haandtegning, forestillende Napoleonsconstellationen, skulde overleveres Keiseren ved hans Reise igjennem Leipzig af en talrig Deputation fra Universitetet. De Studerende havde forberedt sig til et høitideligt Optog, som, hvis det havde været Aften, skulde været forbunden med Nattemusik og adskillige hundrede Faklers Lys. De Studerendes Anførere og Adjutanter havde ladet sig sye en meget elegant Uniform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Videnskabs=Societetet i Gottingen har kronet en Besvarelse af Spørgsmaalet, hvilken Jndflydelse eller Virkning have de forskjellige Slags Skatter havt paa Folkets Moralitet, Flid og Jndustrie, forfattet af Prof. Fulda i Tübingen. Førsteprimas har til Undervisning for unge Forstmænd ladet oprette et Læreinstitut i Aschaffenburg, hvor der undervises i alle de Gjenstande, der slaae ind i Forstvidenskaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Af de til Frankrige fra Krigsskuepladsen Hjemkomnes Fortælling kan man gjøre sig et Begreb om, hvilke Møisommeligheder og Strabadser Storarmeen havde at kjæmpe imod, især i Vinter. Der var ofte saa stor en Mangel paa Producter, at man kun kunde give hver Soldat en Kartoffel, og denne Mangel saavelsom Krigens Strabadser deelte Keiseren med Soldaterne. Han gik ofte 2 Timer til Fods paa Veien, hvor der hverken kunde kjøres eller rides. Mere end eengang traf det sig, at Keiseren ikke var kommet ud af Støvlerne. Marchalen, Prinds af Neuschatel, har ikke forladt Monarkens Side, men begge Feldtherrerne sadde bestandig over Landkortet, hver Gang der ikke blev fegtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Under Keiser Napoleons Ophold i Dresden kunde maa ikke noksom beundre, hvorledes en Mand, som Keiseren, der bestandig har saa mange vigtige Ting at tænke paa, alligevel iagttager med største Nøiagtighed den ringeste Etiquette og Galanterie mod Damerne. Han fulgte Dronningen bestandig med største Opmærksomhed fra Vognen op af Trapperne, paa det hun ikke maatte gjøre noget Tiltrin, og glemte derhos ikke, at hilse Publicum paa høire og venstre Side. Alle Hoffolkene kunne ikke noksom rose Keiserens og hans Følges liser Marchal Daroes, hoslighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
I dette Feldttog have mange Parisere, som ikke ere Militair, vant sig til en ganske anden og grovere Føde. Saltet og røget Kjød, hvilket de tilforn ikke kunde spise, er nu deres Yndlingsret; Øl, som forhen ikke behagede deres Gane, er dem nu langt mere velsmagende end Viin og Vand, som er dem for svag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
J Paris er det i denne Tid meget levende Foruden Jndfødte ankomme ogsaa dagligen Fremmede for at tage Deel i den Fest, som man her bereder. Handel og Vandel er fuldkommen oplivet igjen, og hiin vil først ret komme i Flor, naar Søkrigen er tilende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Den Franske Keiser har udsat en Belønning af 12,000 Fr. for den bedste Anvisning til at curere Halssyge hos Børn. Af denne Sygdom er Kronprindsen af Holland død. En Lydsk Statistiker har beregner, at Eprene indbefatter 171,395 Qvadratmile, hvoraf Frankrige enten regjerer eller beskytter 38,068; at det har 182 Mill. 599,000 Jndb., hvoraf 87 Mill. 50,000 lyde Frankrige eller høre til dets Føderalsystem, at det holder 2 Mill. 594,886 Soldater, hvoraf Frankrige kan sætte 854,860 i Bevægelse. Hele Europas offentlige Jndkomster anslaas til 1173. Mill. 730,000 Gylden; Frankriges Jndtægter ere 700 Mill. Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Bekjendtgjørelse. De, som ville beære Skilderiets Udgiver med Efterretninger, der i een eller anden Henseende kunne interessere Almeenheden, behage at indsende dem til Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. De skulle da ikke allene ufortøvet og uden mindste Betaling blive indrykkede, men Udgiveren vil endog være Jndsenderne særdeles forbunden derfor, Efterretninger, der fra ve en hastig Bekjendtgjørelse, kunne, naar de indsendes inden Kl. 11 hver Tirsdag og Løverdag Formiddag, blive aftrykte i det Numer, som udgaaer samme Dags Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Nyeste. Skilderie af K. jøbenhavn. De har er saa Fjerde Aargang. No. 89. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hoeckes Enke. Tirsdagen den 19 Augusti, 1807. Conferenceraad Terens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Den 15 d. M. døde Conferenceraad Johan Nicolaus Tetens. Han forenede sjeldne Dyder i sin Caracteer, og var ikke allene uden lands berømt som Lærd, men udmærkede sig ogsaa i Fædrenelandet som een af de meest forventeste Statsmænd. Tydskland har allerede længe kjendt ham som een af de første Philosopher, og hans Hæder og Fortjenester som Mathematiker ville endnu erindres længe, især af Fædrenelandet. Tetens er født i Staden Tønningen, i Hertugdommet Slesvig d. 10 September 1735. Han studerede i Kiel og Kjøbenhavn. Philosophier Pousik og Mathematik vare hans Yndlingsvidenskaber. Sin første practiske Løbebane begyndte han som Lærer i Mathe matiken i Bützon i det Meklenburgske. Han blev derpaa kaldet som Professor i Philosophie, Physik og Mathematik til Kiel, hvor han i adskillige Aar opfyldte sit Kald med udmærket Bifald. J Aaret 1777 tildrog han sig det lærde Publicums Opmærksomhed ved sine udgivne philosophische Versuche, og han blev nu i Fædrenelandet fra den fordeelagtigste Side bekjendt som pruetik Mathematiker. Regjeringen overdrog ham at undersøge Digevæsenet i Hertugdommene, og og ham derfor relse omkring i Landet a 2 henlands. Hans Forslag og Raad og gevæsenet at takke for fine væsentligste Forbedringer, og lige indtil sin Død tog han Deel i alle de er der vedkomme denne Gienstand. Efter Statsraad Braas Død blev dennes Post andetroet til Teiens Det vilde være for vidtløftigt at udvikle her alle hans Fortjenester af Financevæsenet; Almeenheden kjender dem desuden for nøie. Han var ogsaa Medlem af Overbranddirectionen, af Directionen for den almindelige Enkecasse, Forsørgelsescasse a. Han var et af de virksomste Medlemmer i det Danske Videnskabers Selskab. Lige indtil sin sidste Levetid fortsatte han sine lærde Grandskninger og Studeringer, og stod i Brevvexling med de berømteste Mænd saavel her til Lands som udenlands. Som Menneske udmærkede han sig ved sin oprigtige og retskafne Vandel, ved sin Gavmildhed, og Tjenstagtighed; i Selskab var han underholdende og lærerig. Han efterlader en Enke, men ingen Børn. Hans Ægteskab var et Billede paa Ømhed og Venskab. Jndtil det sidste Øieblik beholdt han sin Samling og talde endnu med megen dømmekraft om de politiske Begivenheder. Hans store Aand forlod ham først med det sidste Aandedræt, og selv i den sidste Dødstime, da han af Mathed mistede Mæ ser, udtrykte han endnu med et venligt Smil sin Deeltagelse i det en de Omkringstaaende talde til ham. Den 15de om Middagen Kl. 12 hensov han roligt og blidt. Han levede og døde som den lande PiseInden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Indenlandske Efterretninger. Efter Breve fra Hamborg af 12 d. M. skulle begge Prindserne af Oldenborg være ankomne fra Engelland til Slesvig. J Slesvig circulerede derpaa det Rygte, at i Følge de nyeste Efterretninger fra Engelland, den Engelske Regjering har afsendt andre Ordres til Anførerne for Expeditionen i Sundet, der sandsynligviis indeholdt befalinger, indtil videre at blive uvirksom, efterdi Expeditionen kun er afsendt i den visse Forudsætning, at det Holsteenske vil blive besat af fremmede Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Kjøbenhavnsposten var endnu ikke ankommen i London d. 14 Aug. Kl. 6 om Eftermiddagen. I Gaar Formiddags gik H. H. Biskop Balle igjennem alle Raderne af de paa Volden opstillede Fædrenelandsforsvarere og opmuntrede dem til at kjæmpe med Mod og Urokkelighed for Konge og Fædreneland. Han lagde dem paa Hjertet, at det er den retfærdige Sag, de stride for, og at kun Legemet, ikke Sjelen kan falde. Hans kraftige og med saa inderlig Bevægelse fremsagde Ord gjorde det skjønneste Indtryk paa Kiøbenhavns brave Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Landgreven Prinds Carl af Hessen har solgt Flekken Kappeln til H. M. Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Breve fra Altona af 10 d. M. melde, at et Compagnie Grenaderer ere marcherede fra Kiel til Fæstningen Frederiksort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Efter de sidste Engelske Aviser ankom d. 2 d. M. en Baad med Depecher fra Tønningen til London, men uden Brevsæk. Consulen i Tønningen har beordret Skibscapitainerne sammesteds, at holde sig beredt til, i Nødsfald at kunne seile strax bort, da der vil komme en Convoy fra Engelland for at hente dem af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Odense, d. 15 Aug. H. M. Kongen ankom Torsdagen d. 13 til Odensee, hvor Høistsamme tog ind paa Slottet. Samme Dags Middag Kl. 1. afreiste Hs. Maj. videre herfra til Colding. Under hans Ophold her havde det Borgerlige Militaire Vagt paa Slottet. J Landsfaderens Følge ere adskillige Ministere og Deputerede i Collegierne. H. K. H. Kronprindsen, som ogsaa kom tilbage med Kongen, afreiste strax igjen til Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Med Gaarsposten ankom ingen Engelske Aviser. De sidste gaae til 31 Julii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Udenlandske Efterretninger. Fra Frankfurt meldes under 4 Aug. Der er Fred imellem Frankrige og Rusland, Fred imellem de to første Magter og Preussen, og desuagtet ophøre dog ikke Troppemarcherne til de forskjellige Franske Armeecorpser. Dette forekommer nu rigtig nok mangen en politisk Grubler besynderligt Men man burde betænke, at der vel er Vaabenhvile, men ingen Fred imellem Rusland og den Ottemanske Port, og at det altsaa endnu er uvist, om den vil komme istand eller ei, og om der i sidste Fald, hvilket Gud forbyde, ikke paa ny maa gribes til Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Fra Frankfurt meldes under d. 4 Aug. Man forsikkrer, at dersom Engelland indtil d. 6 Aug. negter at deeltage i Freden, at al Communication med Fastlandet skal være spærret for det, og at Rusland tilligemed alle Fastlandsmagter skulle optræde offensiv fiendtlig mod denne Fredens almindelige Fiende. Et Corps af 3000 Franske skulle i saa Fald, i Forening med de Danske spærre Sundet, og paa det hurtigste opkaste saadanne Landbatterier, der kunde gjøre det umueligt for Engellænderne at bombardere Kjøbenhavn. De fornemste Marchaller ved den Franske Armee ere blevne kaldte til Paris og tildeels allerede underveis, for at modtage deres Jnstructioner, hvorledes de i paakommende Tilfælde skulle agere med deres Armeecorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Fra Bayonne meldes under 24 Julii, hos os faaer Alting et krigersk Udseende. Vi vente her Franske Tropper, som skulle udgjøre en Armee af 4,000 Mand, og ere bestemte til at tvinge Portugal at lukke deres Havne for Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Moniteuren indeholder Udtog af Engelske Blade, ledsagede med Anmærkninger, hvori der f. Ex. siges: Ratificationen af Tractaten imellem Frankrige og Preussen udvexles ikke; Preussen luk ter ikke allene alle sine Havne for Engelland, men erklærer det ogsaa Krig. - Tappre og ulykkelige Svenske. Disse (Subsidierne) ere de Penge, som forvolde eder saa mange Gjenvordigheder, O, naar Engelland skulde betale eder al den Uret, det har tilfølet eders Handel, eders Ære, og det Blod, som det har kostet eder Men J føle det; man maa beklage eder, at J have mistet alle eders Privilegier, eders Constitution, og mangle Forsvar &c. Disse 300,000 Rdlr., som ere givne Preussen (for de i Følge Tractaten anvendte Bekostninger), have været bestemte til at stifte Oprør i Slesien og danne det Blücherske Corps. Dette har tjent de Engelske Agenter til Paaskud, for at kunne tilvende sig disse, i alle Henseender saa ilde anvendte Penge.