Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-03-11
Paven skal nu have anraabt de udenlandske Magter og Biestand imod sine insurgerede Undersaatter, uagtet han nyelig har i en Bekiendtgiørelse af 16de ladet sige: at Jnsurgenternes Plan, ikke vil lykkes, fordi det guddommelige Forsyn stedse vaager ved den hellige Jomfrue Marias virksomme Mægling, som er Roms gudfrygtige Beboeres særdeles Beskytterinde og ved de hæderfuld, Apostles Petri og Pauli Biestand ved Roms Forsvar; saa er dog tre Dage efter at denne Bekiendtgjørelse udkom, den ubehagelige Efterretning indløben til Rom den 17de Februar at Oprøret har udbredet sig til Deelegationen Perugia og at Hovedstaden deri af samme Navn, og som med sine Forstæder har omtrent 60000 Jndvaanere er tilligemed Castellet gaaet over til Jnsurretterne. Paven har nu afsendt Cardinalerne Benvenuti og Rivaroli til Provinserne. Bologneserne have vel modtaget deres elskede ErkebeskopOppizoni, som er kommen tilbage fra Rom, med store Æresbeviisninger, men de have tillige sendt ham en trefarvet Kokarde. Man har givet ham en Ærevagt og anstillet Festiviteter for ham; man erkiender hans Authoritet i geistlige Anliggender, men tillader ham ikke at indblande sig i noget po besk, Tropper ere afsendt fra Bologna til Aucona for at bemægtige sig Castellet der som endnu holder sig. Man har sagt i Paris, at det allerede var indtaget; men som dog ikke forholder sig saaledes: men dersom dette Castel maa overgive sig saa befrygter man at det vil have de værste Følger for alle Deelegationerne lige indtil Grændserne af Neapel. – Det er gaaet med Rom saaledes som man kunde forvente det, naar man er bekiendt med Tilstanden i Kirkestaten. Massen af Jndvaanerne især af Almuen ere den pavelige Regiering hengivne. Man skal slet ikke i det heele taget være stemt i Rom for Revolutionen. De diærve Transteveranere, som ere ligesom et fra den øvrige Folkemængde afsondret Folkeslag, og som udgive sig for et ægte Afkom af Roms gamle Jndvaanere, der ikke have blandet sig med et Folkeslag, som i Middelalderen ødelagte Jtalien (Man læse Gierlers Breve over Jtalien 2den Deel Side 6 til 7) have erklæret Paven, at de vilde forsvare ham til det Yderste, og de ere ikke gode at have med at bestille. Folket lade sig i Mængde indskrive i den nye oprettede Borgergarde og mange rige Romere og selv flere Munkeordener understøtte Regieringen med Penge; men den veed desuagtet at der gives et hemmeligt Partie endskiøndt maaskee ikke det talrigste, som er fiendtligt findet og Regieringen erholdt nyelig en Prøve derpaa; thi da Statssekretairen Cardinal Bernetti lod den 14de om Aftenen opslaae en Placat om de Forholdsregler, som skulde tages dersom Uroligheder skulde begynde paa nye, saa saae man Folk fra alle Kanter komme ud paa Gaden med Lys i Hænderne for at læse den; men om Morgenen derpaa var saavel Corso som flere offentlige Pladser bestrøede med en stor Mængde trefarvede Kokarder af Papiir. Nogle hvid, grønne og røde Farver, som ere de gamle Jtalienske Republikkers; andre hvide, røde og blaae som ere den Franske Frieheds Farver, med det Motto. Questo a la morte (dette eller Døden. – (Jnsurektionen i Jtalien er ligesom den i Polen fordetmeste en Adelsinsurektion. De gamle adelige Familier især i Kirkestaten, have selv fra Middelaldernes Periode været iversyge over Pavernes politiske Magt og bestræbt sig for at fratage dem, den. De Colonnas, de Ursinis; de Frangipanis Opstand imod Paverne ere godt bekiendte af Historien.)