Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-07
Politiske Skildringer. Englændernes betydelige Erhvervelser, af Landstrækninger i Nyeholland. (En Gienstand af stor politisk Vigtighed.)De Engelske Establissementers i Nyesydvallis Vigtighed og heldige Fremskridt, have for faae Aar siden i England bragt den Beslutning til Modenhed, at lægge Grunden til flere Colonier paa forskjellige andre Punkter paa det udstrakte Kontinent af Nye Holland (som ogsaa af den Aarsag er nødvendigt, da man ikke kan samle alt formange Forbrydere sammen paa et Sted.) At en saadan Forholdsregel ikke burde opsættes, blev saameget mere følt, som den Franske eller Hollandske Regiering, ellers vilde forekomme England og kunde have ladet tage enkelte Deele af dette store Landstrøg i Besiddelse, hvorved England havde erholdet om ikke farlige saa dog concurerende Medbeilere. – Den største Deel af disse Kyster var hidindtil endnu ubekiendt, og det var derfor vanskeligt i Forveien at udvælge det til Anlæggelsen af en Colonie passende Sted. Capitain King fik af den Aarsag Befaling til at bereise og undersøge dem. Resultatet af hans Opdagelsesreise, som snart bliver bekiendtgjort, er i Almindelighed, at det store NyeHolland havde Kyster af omtrent tretusinde Miles Udstrækning. Ved hans Tilbagekomst til London overleverede Capitain King Regieringen, de Documenter og Opmaalinger af Kysterne, som vare en Frugt af hans Expedition, efter at have undersøgt deres Jndhold, udvalgte man et Sted hvis Beliggenhed syntes at forene alle ønskelige Egen. skaber med hinanden. Der blev udrustet og afsendt et Krigskib, for at tage hiin Position i Besiddelse. Man bemærkede en hemmelighedsfuld Taushed med Hensyn til dette statskloge Foretagende og Europa erholdt først Kundskab derom da Hensigten virkelig var opnaaet. Det Skib, som var overdraget Udførelsen af denne Plan heed Tamar, Kapitain Bremer. Det forlod England i Februar 1824 med den Ordre at styre til Nye=Syd vallis, der at indtage de nødvendige Soldater, Arbeidsfolk, Artillerie og Levnetsmidler, og derpaa at seile til den Punkt af de nordlige Kyster af Nyeholland, som var udsøgt for Anlæggelsen af den nye Colonie. Jmidlertid blev Tamar tvunget af Storm til at gaae for Anker ved det gode Haabs Forbierg, og der at blive indtil Julii Maaned, Men hvor stor var Kapitain Bremers Forbauselse da et Hollandsk Skib forfulgt af de samme Storme gik for Anker i den samme Havn og han nu erfarede at dets Bestemmelse var den samme som han Om den Engelske Plans Hemmelighed er bleven opdaget ved Hollandske Spioner, eller om den Hollandske Regiering tilfældigviis paa samme Tid som den Engelske har fattet samme Plan, og har villet bringe den i Udførelse, veed man for Tiden ikke. Men vistnok er det at det Hollandske Skil forlod Cap endnu førend Tamar; dette styrede til Batavia for der at tage de for dets Sendelse nødvendige Levnetsmidler ombord. Men det blev saalænge opholdt i Batavia, at det først ankom til sit Bestemmelsested 14 Dage efter Tamar, da allerede det Engelske Flag var opplantet paa et i Hastværk opbygget lidet Fort. Denne nye Colonie ligger paa Nordkysten af Nye Holland, omtrent ligeoverfor Havnen Cockburn (Nye Gui nen) ved Strædet Apsley imellem Øerne Bathurst og Melville. Kapt. Bremer havde i den Engelske Krones Navn taget hele Kysten i en Udstrækning af 129 til 135 Grad østlig Længde i Besiddelse. Det er høist at formode at denne Colonie vil er erholde en meget stor Vigtighed: Dens Afstand fra de Hollænderne tilhørende Specerie=Øer udgiør kun faae Daareiser; den er et nærmere Fremskridt imod Nye Guinea, dette saa interessante men for Tiden endnu kun lidet bekiendt Land Vandene det vrimler af Mollusker, som saa meget blive søgte af Chineserne, og vistnok ville Malayer, og Chinesere henstrømme til den nye Colonie, saasnart de lære at kiende Fordeelene af Handelen der, ja man maae formode, at i Tilfælde af en Uenighed med China, ville Kiøbmændene i dette Land bringe deres Thee paa det nye Torv. – Kapitain Kings Reise vil, som ovenfor sagt, snart blive givet i Trykken, aff denne fortiente Søeofficeer, Den maae under alle Omstændigheder indeholde meget interessante Detailler over dette nye Land Denne Efterretning, som læses i Bielaget til Allgemeine Zeitung No. 286, har en stor og følgerig politisk Vigtighed, som fortiener at sættes i et klart Lys: Først et Par Ord om Kings Reise. Om denne ville vi meddele en Efterretning af Has sels udkomne ny Grographie over Anstralien, Side 227. Paa den nordlige Kyst af Nye=Holland er en Bugt, som kaldes Vandiemens Bugten, ved denne opdagede Lieutenant King, som undersøgte Nord- og Nordvestkysten af Nye=Holland i Aaret 1817 en stor Flod, som ved sin Munding danner et betydeligt Delta; han seilede 12 geographiske Mile og af denne Flod og fandt den endnu 400 Fod bred. Flodden gik meget høit op i den og dens Omgivelser udgjorde en bred Dal som har dannet sig ved Bortsvømmelser. Denne Efterretning læses i det 4de Bind af de nye Geogr. Ephemerider og var taget af en Fransk Kilde. Da Englænderne imidlertid ikke selv talte noget derom saa vilde man have Grund til, at omtvivle Efterretningens Sandhed, naar der ikke i Breve fra Sydney var bleven talt om at King havde foretaget sig denne Reise og at han har gjort Opdagelser paa den. Men ubegribeligt bliver det altid, siger Hassel, at Publicum har efter 6 Aars Forløb ikke erfaret noget videre derom. (En Ubegribelighed, som nu lader sig opklare. Forholder Sagen sig rigtigt saa er den for det første af den største Geographiske Jnterresse; NyeHolland er et Land der er næsten saa stort som Enropa; det har ligesom i enhver anden Henseende en høist forunderlig Naturbeskaffenhed og tillige det ganske besynderlige ved sig, at det endskiøndt smukt og frugtbart indvendigt, saavidt man kiender det, seer ud som en Ørken uden paa, fordi det er omgivet af en sandfuld Terrasse, hvori ingen Floden eller i det mindste høist ubetydelige forefindes med nogen Undtagelse paa den østlige Kyst, saaledes er intet andet Land paa Jorden stabt; man har derfor opstillet mange Hypetheser om hvor dette LandsVandsamlinger blive af, og har formodet at det indvendige af Landet var opfyldt med Moradser, eller at der er en stor Søemidt inde i Landet, hvortil alle indenlandske Floder kunde have deres Afløb. Men dersom nu en stor Flod har sit Udløb paa Nordkysten, saa er Gaaden opløst og saa kan der gives i en Retning mod denne et indvendigt Flodsystem, som vilde have en saameget større Jnterresse, som denne Flod havde sit Udløb mod Norden, og altsaa med det Sydindiske Archipel og aabnede saaledes de største Udsigter og Veie for Handelen. Om dette nu forholder sig saaledes vil man erfare naar Lieutenant Kings Reise udkommer hvorfor dette er blevet saalænge udsat og hvorfor manhar i saamange Aar fordulgt Resultaterne deraf i hvorledes saa disse Øer ere beskafne, er godt at forklare. Det er bekiendt at Hr. Canning havde den Plan for at afslutte et Arangement imellem Storbrittannien og Nederlandene, hvorved disse aftraadte til hiint alle deres Establisementer paa de Ostindiske Halvøer, hvorimod Storbrittannien igien opgav sine Besiddelser paa de Sydindiske Øer især det kostbare Bencoolen paa Øen Sumatra. Den desangaaende afsluttede Traktat var øiensynligen til Fordeel for begge Magter, da deres Ostindiske Besiddelser bleve derved skilte fra hinanden og saaledes al Anledning til indbyrdes Uenighed afskaaren. Storbrittannien blev nu allene Herre over det Jndiske Fastland og Nederlandene over det Jndiske Archipel. Men Hr. Canning havde derved dybere Planer; en Krig stod for med det Birmanske Rige, Tidspunkten nærmede sig, at Storbrittannien skulle udbrede sit Herredømme over Staterne i BagindiensDale; det var derved af Vigtighed at Nederlandene ikke vare længere i Besiddelse af Castellerne paa Halvøen Malacca og at de kom i Englands Magt. Allene syntes det at koste Overvindelse for denne sidste Magt at opgive at sin Jndflydelse paa det Jndiske Archipel. Men Occupationen af NyehollandsNordkyst har aabenbaret den hemmelige Hensigt derved, naar blomstrende Etablissementer reiser sig paa denne Kyst, saa kan et saa stort Fastlands Jndflydelse paa Handelen i det Sydindiske Hav ikke blive tvivlsom. Storbrittannien har saaledes vundet alt paa det Jndiske Fastland og ikke tabt noget i det Sydindiske Hav; men Planen maatte holdes skiult, da Hollænderne havde i det 17de Aarhundrede først opdaget disse Kyster og havde efter det almindelige antagne Princie Prioritets Retten derpaa. Har derfor Lieutenant King opdaget noget til disse Kysters Fordeel, saa er det begribeligt at disse Opdagelser saavel som det heele Foretagende maatte fordølge saalænge indtil disse Kyster vare tagne i Besiddelse. Denne Occupation er saaledes en saare vigtig politisk Plan, som nu først begynder at udvikle sig. Jnde i Nyeholland selv udvikler sig en anden vigtig Plan; men som er blot vigtig i commerciel og industris Henseende, nemlig de to store Australiske Compagniers Plan at ville drive den forædlede Uldavl i det store i Nyeholland. Sagen kommer i Gang; thi man hører nu at Compagniet har taget en Deel Sachsiske Faarebyrder i Tieneste for at lade overbringe til Nye=Sydvallis, en Eleve af Hr. Thaer, Hr. Wilhelm Dutton skal forestaae Skæfferierne i hine Egne og har opkjøbt et betydeligt Antal af Sachsiske Electoralfaar for at lade bringe dertil.