JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-02-18
Efter skeete Omvurdering og i Følge Vedkommende Skifteforvalters Forlangende, bliver 5te og sidste Gang Mandagen den 11te Martii Kl. 3 udi afg. Christen Pedersens Stervboe Huus uden Kiøge Nørreport beliggende, stillet til Bortsælgelse, ved Auction 1, Forbemeldte nyelig opbygte Vaaningshuus, de staaende af 10 Fag, et Loft høit, Muur og Ege Bindingsværk med Steentag, hvorpaa ere 2de Tviste, og er Huset indrettet til 3de Stuer hver paa 3 Fag og til 2de Kamre, det en paa 2 Fag og det andet paa et Fag, foruden Forstue paa et Fa desuden er han ved et Sengekammer paa 4 Fag og et Kiøkken a lige Størrelse, samt derved et Spisekammer paa 2 Fag. Ven dette Huus er en indhegnet Haugeplads, hvorudi er en nye opsat Brønd, 2) Et lidet Vænge, og 3 Een der nye opført Hollandsk Mølle, hvorunder er en muret Fod af 3 Alens Høvde i og en halv Alens Tykkelse forneden, og 1 og en Fierdedeel Alen. for oven; Mallen er i Løfter høns opbygt af Pomerske Forretamer, og er det underste Loft indvendig dyb 14 Alen og det overste Lan ved Hatten 7 Alen død, udi Møllen er en grov Qværn, en Stal og en Spidse Dito; Møllen er beklædt med enkelt Brædebeklædning, og Omgangen omkring Møllen belagt med tykke EgePlanker, under Omgangen er opført Bindingsværk, hvorande i Hiørner paa den søndre Side er muret andrettet til Mare. rialkammer, Køe og Hestestald, med videre. Denne beskrev ne nye hollandske Mølle med dertil hørende Huus, Hauge, og Vænge bliver som meldt ved Auction bortsolgt paa meget billig. Vilkaar, og hvoriblandt er denne, at endeel af Kiøbe Summen kan ventes at blive staaende paa 1ste Prioritet udi disse Enendomme, naar Kiøberen derom henvender sig til rette Vedkommende. J øvrigt tilkiendegives, at en Familie vel kan under holdes ved Næringen af denne Mølle, som allerede har endeel Malegiester, og hvoraf ved god Omgang kan den 1. gesom og god Afsætning paa Perlegryn og alle Sorter Meel. Kiøge, den 13de Februari 1818. An En afg. Kiøbmand Christian Friderich Goldschmidt. Stervboe tilhørende og i Kiøge Kirkestrædet beliggende Gaard. med Jnventarium af Brændeviinskiedel m.v. samt Kakkelovn, Gaard og Haugeplads, saavelsom en paa Hiøbet af bemeldte Stræde og Tørnet beliggende nye opdagt Gaard, samt en Baraque til Militair Jndsvartering og vedliggende Væng i Væstergade, bliver stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auctionden. 10de Februarii inddag Kl. 11, og saamt intet antagen at Gud da skeer, bliver forbemeldte Eiendomme tillet til Auction 2den Gang den 26de s. M. og endelig 3die og sidste Gang den 1te Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 1, saa bliver ogsaa Stervboe Gaarden den 6te Maren Foranddag Kl. 10. foretaget Auction over ermeldte Steryders Løsøre og Creature, hvilket til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres af undertegnede Auctions Dirette i Kl. Mandagen den 11te Marii 179, bliver i Tiunge Tanke, gaard holdet en Skiftesamling udi Hammerden pane. forhen afdøde Husenes Anna Pes Stervboerne Rige. da Stutiomingen normans Handlinger indløbes eller og taget til Slutte, som herved til alle Vedkommendes Efterret. ning bekiendtgiøres. Tiustrup, den 5te Februarii 1793. S. Badeele. Provst i Øster Flakkeberg Herred.
Berlingske Tidende, 1793-02-18
Ved Proclama læst inden Helsingøers Byetings Ret, den 14de Jannarn sidst og ved Siellands Landstingsret den paa al gende ande emadem, ere afg. Mad. Anna Cathavne Bieseldes fød Clausen, Enke efter forhen afdøde Jørgen Biefeldt, KongeleFuldmægtig ved Translannen paa det Øresundske Told Lan mer, hendes Arvinger, om nogen skulde være til, indkaldede med Aar og Dags Varsel at melde sig hos S. : Hr. Justitsraad rinde, Cafferer ved Particulair og Statte Cassen i Kiøbenhavn, for inden berørte Tid at legitimere deres Arve Rettighed. og hos ham som lumerial Arving paa hans Frues Vegne, med. lage de dem i Følge oprettet og commeret Testamente af 9de April 179, logerede 2 Rdlr.; hvilke i Overeensstemmelse. med det oprettede Testamentet Mangelandshørt Ammeldelse og regiinationinden forbemeldte Tid bliver til andre Vedkommende at udbetale, hvilket hervedenandermere bekiendtgiøres. Udi Hr. Grosserer Christen Hansens Boe, som behandles af os underskrevne Etatsraad Bruun og Grosserer Beck, som allernaadigst anbefalede Comminarier holdes før det førte Sr. sten hver Torsdag Formiddag Kl. 10, udi bemeldte Hr. Hansen. Gaard paa Amagertorv Nr. 3. Bruun. J Bea.
Berlingske Tidende, 1793-02-18
Da min Spigerlader Krigsraad Frand Skjette Aarestrup. consumtions Skriver ved Nørte Paris Commations Como under 24de Januarii sidaldes Døden er afgang saa indkaldes. derved med 12 Ugers Varsel den eller de som maatte have nogen. retmællig og behaglig Fordring i bemeldte Afdødes Boe, dermed anden foreskrevne Til at melde og hos undertegade, som den Afdødes umerselle Arving. Kiøbenhavn, den 11te Febr. an 1783. daalegad boende i Gaarden No. 94, paa Kultædet. (af) De, som maatte have noget at fordre at tilende. Johan Hama Paar gamthoe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commion, for at anmelde og bevise deres. fordringer. Un haltort han i 3 Aar over demier, og en NB. 1, saa allene, naar til Salg i Tollet brække Cura alle Romands og kaldet. hanen ved Hr. Lientenant Opholms Afrelse til Venindsen haver tilforhandlet mig saa overalenne Exemplarer at hans udgivne Verk, hvortil der en vare Præmmerantere, nemlig: Anviisning til Feldte Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærk. linger over adskillige Bequenheder og Tilfælde i Angen, samlet og overtal at da deste Militairskrifter, især at Hr. Artillerie Capt. laman Tielden Feldte Ingenien, oplæst ved Exemaler af lærensen. Trigadenivenheder og forklaret ved 38 Plan, nalg i Kobber, saa bekiendtgiøres hermed at samme ere at bekomme paa ade Søn. sens Boglader, hos Hr. Goldendal Silkegaden, og hos mig sel Friderichsberggaden, naale saa paa fiint Papiir for 5 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolans Møller Kongelig Dal=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Paris, den 4de Februarii. Den 1ste d. M. blev i N. C. oplæst en Beretning fra den franske Republiks Consul, Borger Digue i Rom, hvori meldes : at da det franske Vaaben blev medtaget af hans Huus og Republikens Vaaben i dets Sted ophængt, opkom derved en Oprør i bemeldte Stad, og da hans Secretair Basseville, med sin Kone og Barn samt Major Defløtte som kiørende, og havde National=Kokarden paa Hattene, raabte Pøbelen : Kokarderne af : at samme derpaa kast de en saadan Mængde Stene paa Vognen, at Borgeren Basseville maatte, for sin Sikkerheds Skyld, retirere ind i Banqueren Moultes Huus med sin Kone og Barn; at derpaa vel nogle Tropper, varerykte frem, for at besætte Huset, men at Folkemængden var trængt igiennem og kommen ind i Huset, og bemelte Basseville var af een af samme bleven stukket i Maven med en Kniv og var død af dette Saar 24 Timer efter. - Efterat denne Beretning var oplæst hørte man raabes : Vaticanet maae stikkes i Brand!" og efter nogle Stridigheder blev besluttet : "at det skulde overdrages det fuldbyrdende Raad, at føle de hastiaste Anstalter til, at tage en kiendtlig Fyldestgiørelse derfor, at den afdøde Bassevilles Barn skal opdrages paa Republikkens Bekostning og hans Enke have en aarlig Pension af 1500 Livre. Man forsikrer, at den allerede er at et en Courer til vor Flaade, for at befuldmægtige Admiralerne, de la Touche og Truquet, til at løbe ind i Havnen ved Civilavechia, og trænge frem lige til Rom, for at hævne Borger Bassevilles Død. - Da Krigen mod Kongen af England og Statholderen i de forenede Nederlande var den 1ste d. M. erklæret og Forslaget gjort til at forfærdige endnu for 800 Millioner Afsignater, har Cambon holdt en vidtløftig Tale, og blandt andet sagt : Den Krigsetiæring, som De have gjort Holland, er det dødeligste Slag de kunde give vore Fiender i Finantsvæsener; thi det et i Holland, hvor Keiseren, Kongen af Preussen og Keiserinden i Rusland tage deres Tilflugt, for at optage Penge til at bestride deres Haffers Omkostninger med; Holland understøtter ved fælles Handel den engelske Credit. Velan da de som Deres seirende Hære rykke ind i Amsterdam, saa ere alle deres Finantskilder tilintetgjorte og De skulle tvinge Desorterne til at erkiende Rettighedernes Liighed og Folkets Souverainitæt.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Mainz, den 5te Februarii. En saakaldet Velgiørenheds Commission, som her er opstaaet, lader ihenseende til Armeens bedrøvelige Tilstand en Seddel af følgende væsentlige Jndhold aflevere Huus forHuus til Borgerne: "Brødre og Søstre, Vore tapre Vaabenbrødre lide stor Mangel paa de fornødne Klæder, Vinteren. trykker dem haardt, og vi see dem i Kamp for Friheden imellem Jis og Snee, at ikke være tilstrækkelig beskyttede imod samme. De Sygdomme, som Soldaterne for største Delen døe af i Vinter, ere Hoste, Flod, Gigt, Sidesting, Brystsyge, Feber o. s. v. Skulde dette Onde ødelægge vore Venner, medens vi ligge trygt i de varme Fiær, kunne J være, saa uføelsomme, saa utaknemlige, at ikke bidrage noget til deres Lindring, Dog forlange vi ikke af eder blot nogle Penge, men Skoe, Strømper, Overbuxer, Skjorter, varme Veste og Kapper for vore Brødre. Didrager dertil, J Mo dre og Døttre i Maynz, betænker, at der i Oldtiden gaves Qvinder, som bragte Fædrenelandet deres lange Haar, forat slette Skibstov af samme imod Fienden.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Wien, den 6te Februarii. Man seer nu med det første vigtige Efterretninger i Møde, fra de ved Rhinen staaende Armeer. Efter al Formodning : skal Felttøimester, Grev von Clairsalt, aabne Felttoget, efterat han har faaet og trukket til sig den forlangte nye Forstærkning af 17000 Mand Infanterie og 5000 Mand Cavallerie. Den clairsaiske Armee bestaaer nu altsaa af omtrent 60000 Mand, og man forsikrer, at denne General skal igien agere offensiv med dette Antal, og snart rykke frem, for at foreene sig med General Beauliens Corps. Erkehering Carl, der allerede i forrige Høst blev udnævnt til Stueralmajor, har nu paataget sig Commanden over en Brilgade af 3 Batailloner Grenaderer ved Grev Clairfatte Armee.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Paa en Tid af 8 Dage er der afgaaet overordentlig magte senet Beleringsskyds, og endnu ulige større Transporter ville skee, naar Donan igien bliver sikker seilbar, hvilket det gunstige Veirlig med det første lader haabe.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Paris, den 8de Februarii. Det ledige Krigsministerembed er i Mandags af N. C. overdraget til General Bournanille, hvilken, som bekiendt. Enthusinsmen tillagde i sidste October Maaned Navn af den franske Aar. - Dumourier har under den 2den d. M. skreven et meget mærkværdigt Brev fra Antverven til N. C., hvori han udtrykker sig saaledes: "Dersom Omstændighederne. ikke hindrede det, skulde jeg selv komme for N. C. Stranker, forat fordre, at de Stykker, som jeg kunde angive, at Jacobinerne ved den første Committerede i Krigscontoiret, Hassinafras, have indgivet, skulde bringes for et Tribunal, paa det endelig saa mange mod mig fremførte falske Beskyldninger kunde blive bedømte. Jeg fordrer det som Borger, thi jeg behøver mine Medborgeres hele Tillid. Armeen be haver meget. Jntet er nødvendigere, end at sørge for et Hielpemiddel mod saa mange Ulykker. Jntet er nødvendigere end Krigsministeriummets Forandring. De øvrige Armeer. som kun skulle agere desensiv, kunne nok bie, men den beske Armee kan ikke bie længer, den kan ikke udføre Offensiv krigen i den Tilstand, hvori den befinder sig. - Tropperne have Mod nok, men man maae understøtte dem og give dem. hvad de behøve. Dumourier. Ludvig Al. Enke, Datter, Søster og Søn ere endnu stedse i Templetaarnet berøvede Knive, Saxe, Penne, Blat- og Papiir. En dyb og mørk Bedrøvelse er udbredt over denne ulykkelige Familie. Af det parisiske Borgerraads Dagbog, sees, at Ludvig R VI Datter virkelig er syg, da den hos hende indsluttede Løge Brugnet ogsaa har forlangt Saarlægen, Lacasses Hielp til hende, som strax er bleven ham tilgaaet. saasom foruden den ene Skade, som denne ulyttelige Prindsesse har paa Føden, en anden endnu truer at udbryde raaden anden Fod, hvorimod Lægen har anordnet de nødvendige Midler. - Efter de nyeste Bere ninger er Caaliari indtaget. Trugnet skal fuldføre Sardiniens Erobring medens Latouche, med sin Sqvadron og en Suceurs af 6000 Marseillere angriber Civitavechia. Dette er kun Forbudet for den Havn. som vor Nation tænker at udøve og virkelig vil udøve over Rom, formedelst den formente Folkerets Fornærmelse, hvori ved Hugand Dasseville, fransk Befuldmægtiget, er omkommet. - Publikum smigrer sig med snart at faae Efterretning om Mastrichts Jndtagelse; Approcherne skulle allerede for nogle Dage siden være gjorte. - Den Rye skal være overfaldet af Engelænderne. Marseille og de omligaaende Departementer sende 11000 Mand til Sardiniens Erobring.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Haag, den 16de Februarii. Fiendtlighederne imellem Frankrig og Holland ere allerede begyndte. Der vare virkelig Fredsunderhandlinger i Gang, men de ere blevne afbrudte. De Franske have indstant Maastricht, plyndret adskillige Huse i en derved liggenLandsbye, Hersen, og taget Landsdommeren med sig som Gise. Franskmanden giorde forrige Søndan Mastil 2. taae Venle i Befindelse, men Prindsen af Drundrig forekomdem, og lad denne matis Fæstning forrige Tirsdag d. satte med 4000 Mand Preusiere. Det heder, at de Fransk, haver Onsdags besat Fortet St. Michel, som ligger tar ved Venle og ladet anbringe meget Skyde. J kanen af Eng haven have de ogsaa forrageret, og alle have streiffet ned indtil Grave og plandet. Til Søre have de ogsaa udøver, Fiendtligheder, og tager adskilgningelske og hollandsk Still. de. General Dumourier har den 11te værer i Antverpen, og havt en lang Confereer med de hollandske Patrioters Deputerte; men derpaa bravet sig igien til Bryssel. Paa 2 Dage. rykke de Franske fra Antverpen alt nærmere til de hollandske Grandser, og alt viser, at de have et Angreb paa Breda Side. Men man sætter sig sammestæds i Forsvarestand. Main Vor Forfatning bliver daglig bedrøveligere, daglig Frøkkeligere. Om den indførende Frihed tales nu ikke meer :men vi behandles paa en militairisk og despotisk Fod. Under Dødsstraf er det forhuden at tale med Cunne, som De kan, see af hosføiede Proclamation. Maatte sig dog snart kunne oversende Dem Capitulationen af Main, ved Overgang Oteusserne. - 6000 Franske boe her i Gren paa Panenham Huus, og disse have oprevet alle Gulvene, taget alle Paalingerne af Vaagene, og brændt dem i deres Kakkelovne.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Proclamation fra Generalqvarteret i Mainz den 17de December i Republikens første Aar. Hoved Generalen for den franske Republiks Armeer harmed Forundring erfaret at der gives Mennesker i Mang, som ere saa slette, at de sige, eller vel endog troe, at Kongen af Perussen kiender lidt net til min Caracter, for at opfordre mig til denne Stads Overgivelse. Bien maae de alt saa, disse forsaatte Skabninger, at mine Fiender have Aal. telse nok for mig, til aldrig at giøre mig saadanne Forsing. De vide, at man kun kan komme derhen, hvor jeg er, over Danger af Lug, og tænke de nogensinde at danne sig denne Vel, saa ere de og gandske visse paa, at falde Graven omMamt og Castel med deres døde Soldater. Harresten ladet Hovedanneralen Alle og Enhver videre til hvad Stand det end vare maatte, at dan, som undergaart sig at tale om Manges eller Castels Overgivelse, skal blive hængt paa Stadet. Den franske Borger, Smeral over Reondulene Armeer ved Rhen. Cistine. Befundet ligelydende med Originalen. Meyer.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Fransk Børger og Oster ved Generalstaben.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Den Glæde som fyldte alles Hierter ved Erindring af Hs. Kongel. Høiheds Fødsel, viste sig saavel i velmeente Ønsker, og Glædskabs Sange, som over et tarvelig Maaltid, under Musik og Kanoners Løsning af det gandske Selskab bleve stemmede, som i den Munterhed og Enighed, der lige indtil følgende Dag under Dands og Glædesange bestælede Selskabet. Og for tillige af foreene den følgende Dags, vor allernaadigste Konges Fødselsdags Høitidelighed med den nærværendes, blev Kl. 12 om Natten forestillet en Decoration, der viste Rigernes Enighed i at elske Kongen, ved tvende Altere som brændte paa hver Side af Kongens Navn, med Underskrift: Levi velsignet længe være. Landets Fader Christian. Varia Fred Dit Scepterfare, Lev at gavne Fødeland." Hvilken og følgende Dags Aften blev forestillet.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Fridericia, den 22de Februarii. Den 19de d. M. blev den, for fine Fortienester og Menneskekiærlighed saa almindelig elskede afdøde Conference, raad Hans de Hofmann, Amtmand over Coldinghuus Amt, hans Lig besadt her i St. Michaelis Kirke. Samtlige Bye ens Jndvaanere, baade Militaire og Civile kappedes om at bevidne den Afdødes Støv en udmerket Ære, og at giøre bane Ligbegjængelse høytidelig. Byens civile Kongelige Embedsmænd forenede sig om, uden Sørgehusets Forevidende, at tage Liget ud af Stuen og har det saa langt hen i Gaden som Amthuset strækker sig, hvor det af Ligbarerne blev modtaget. Ved Kirken modtoge disse Embedsmænd, Liget igien, og har det op til Chører i Kirken, hvor Bisættet, sen sterdte. Byens ridende Corps saae af egen Drift, og uden Sørgehusets Forevidende, Æreposter ved Sørgestueen, samt ved Indgangen til Kirken, meddene Ligprocessionen gil for sig. Stadens Musikant og Garnisonens Hauthøister overraskede Ligfølgen, ved Indtrædelsen i Kirken, med en behagelig og smuk Sørge=Musik som, efteren tørt, men opbyggelig Bøn eller Tale over Graven, blev fortsadt ved Udgangen af Kirken. Kort sagt, alle Byens Jndvaanere søgte i Sierningen at bevidne den store Høiagtelse og Kiærlighed de bare for den Afdøde, hvis retskafne og exemplariske Embedsførelse, hvis patriotiske og goddædige Hansanger vil giøre hans Minde velsignet og æret iblant de sildigste Slægter, kiær udi Coldinghuus Amt og Staden, Fridericia, som haver været hans vigtigste og tiæreste Virketredser, hvor nyttige og velgiørende Indretninger vil bestandigere og herligere bevare hans Mindemærke end den kostbareste Marmor
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Helsingøer, den 25de Februarii. Fra den 22de huus til i Dag ere 6 Skibe komne fra Østersøen, som alle ved Postens Afgang laar her paa Rehden.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Kiøbenhavn, den 25de Februarii. Med en i Løverdags den 23de fra Hamborg ankommen Estafette, som har medbragt de sidste hollandske Dreye, har man faaet den foreløbende Efterretning at Franskmændene ere indrykte i det hollandske Gebeet med 3 Colonner; men at deres Avantaarde ved Dreda er bleven slagen tilbage. Be dere Omstændigheder vides endnu ikke, men ventes med no ste Post.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Ved Tal=Lotteriets 500 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 53 69 11, 50, 22.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Den 2den Martii afgaaer den Kongelige agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 1ste Martii, fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag. Barom. Therm. i Vinden. 18 Februar. 128. A. o. 12 Varmel Uvis. 20 - - 28 4. 3. . - - udte. el 2. - - S. V. 22 - - 28. S. C. 22 - - Avnariskers. Følge tagen Beslutning af Repræsentanterne for den Danske og Norske Speciellande, bekiendtgiøres herved: at til 11te Juni Termin nestkommende ildet nyt Indskud i bemeldte Species-Banke med 10 pra Como eller 40 Rdlr. Species pr. Actic. Om Maadan, hvorledes Betalingen erlægges, vil det Fornødne henimod Termen. nærmere vorde tilkiendegivet.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Directionen for den Danske og Norske Species Banke den 9 Februarii 1793. Bielsen. L. I Cramer. O. Afalling. Larsen. Wendt. Fredagen den 1ste Martii næstkommende bliver paa Rosene) borg Slot foretaget det 6te Aars Trækning af de 232, Obligationer a 70 Rdlr., som den næstpaafølgende 30te Junii af den Kongelige Casse skal betales af de for indfriede Ønersøiske Actier under 1ste Julii 1787 af mante Collegie udstædte 9376 Stykker Obligationer. Finants=Collegium den 12te Februarii 1793. Pandagen den 4de Martii Kl. 10, bliver paa Rosenborg. Slot foretaget Trækningen af Nummerne paa de 133. Obligationer a 75 Rdlr. pr. Stykke, som til 11te Junii 1793 skulle indløses af det Antal, der under Kongel. allernaadigst Garanne ved Directionen for det graverede Østersølske og Gumelske Handels=Selskab den 11te Junii 178. er udstæde.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
92 det har behaget den 22de Gud, det 23de denne Maane viden still ogsaa Død at hankalde til sin Helle min i derlig elskede og uforglemmelige Omle, Hr. Excellence og Generallieutenants Dangemann, saa skulde jeg ikke undlade herved at anmelde dette for samtlige fraværende Fami- og Venner. Forsikret om Deres oprigtige Deeltagelse i mi og mines billige Sorg frabedes al Condolence. Kiøbenhavn, den 25de Februarii 1793. W. Stochsleth, Commandeur i Søn, aten. Følgende almennetlige Bøger til Opbyggelse i denne satte Til ere hos Undertegnede at bekomme: 1) Jesu Lavnes : storte ved den, 6 Dele, 2 Rdlr., indb. 12 V. B. 12 Al. 1) Opbyggelses Taler i enkelte Livets Tilfælde, af A. . Rebling, 5 Mk., indb. 6 Mk. 4 s. 3) Rambachs Betrag. ning over hele Chrisin Lidelse, efter døde Spangelisters hamoniske Beskrivelse, inden mk. 4) Daa gyldne Stal. kiste for Guds Børn, dets Gagender er i Halen, bestaaen, at advalgte Sprog at den balle Straft, samt høvede og gelige Anmærtninger og Rum, for hver Daan dels Aaret i lan et Anhann, kaldet rinets Strømme, 36 sk., indb. 32 s. Marvergers opbyggelige Dog, kaldet Syge og Død, Sangen, Skrivp. 3 mk., mode, at s. Doctor o.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Profener L. Smus Communion Dag til almindelig D. dannelse, inddeele s.; Stemanns Commedmand med inte Uldshemgrundige Tanker indstinge og tille theologiske Materier, til Natte og Fornelse, 3 indsat. S. Poulsen, Antommæde No. 324 da staldte Tidsfordrig for Dørn. Under denne Tilet bare. Udgivet et udet Helte, som indeholder inaa Samtale al Fortælligger, deels virtelige, deels opsigtede under samme Titel atter han at fortrætte det, saaledes at der omtrent hen halve har halde udkomme er lidet Stalte. Morge hans til advarsel. Underønning og Balledsaa for Børns Opdafortninger at samme indhold og korte Samtaler og Reden eller andre nyttige Ting alle alverie med manden det lidet Skrift: det nommesentandsedem Oplaget. S. len mig herved den Frihed at indbyde til Sadenden, som me tages hos de Herrer Boghandlere : Buld, Dagland og siung, samt der Bomratter Seen i Antomstræde No. 312, des Bo. binder de paa Odense, Klatter Hr. Rønner Frideraad og soriatieren paa andramen Relaan, det ogsaa det for dette er at bekomme. I den seneste anden Marts Maaneds Ud lang udbeder jeg paa Subscribenternes Manne tillendte, bo med jeg ønskede at pryde det andet Helte, som Lantes færdig. ser. Prisen og gandelene blive de sædvanlige: Tryk og Fe mat ligesom første Deel. Hvo som ønsker første Deel tillige, vil behage at tegne det paa Planen. Kiøbenhavn d. 11 Febr. 6. denne. Informater ved Hs. Høihed Prinds. Christiangrider. Fra Pressen er udkommen den første Deel af Statens Ve en Prisen er for Superkenerne 4 at vindhanden og 3 Al a. trindhanden. Da kan saa Exemalagerer anrette, saa de Herrer Subskribenter, til hvilke han alle kan hans Exel 3. olaaterne tilsendte, behagesorge dener attade Sagen af den gl. des Hr. Boghandler Rolde paa Børsen, som ligeledes udsælge. Resten af Oplaget for 3 Mk. Stykket, merandet mere. Johanne Døre. I straft af hans Kongel. Mairste allernaadigste Beviin. dateret 9de Rønder og læst og bekiendtgjort paa Wiborg. Borting, saavelsom ved samme Dag Raadans Ret, hvorver undertegnedentsgade, som Ereruter Tonamenti udi afg. Sal. lanterte Handler hans Danigs Bog Wiborg, at indkalde tur pæna praalan & paa alle med Aar og Dags Varsel. de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler, og den altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, alle dem som formen saa at have noget at fordre i bemelte afg. FranDanigs Boe, mekaldes herved bemelte Boes samtlige Credito rer, haarsgaderes Fordringer endog maatte rense sig at melde sig i Kalge bemelte allernaadigste Bevilling for undertegnede med deres Fordring og samme lovlig at beviisliggiør inden forskreve. ne Tids Forlod. Hørsen, den 29de Januarii 1793. Christian Ridter, Kiøbmand.