Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-08
Landvæsnets nyeste Historie. Vi ville i en fortsat Skildring forsøge paa at give en kort Oversigt over alt det Nye, som i den senere Tid er kommet for Lyset angaaende Land væsnet og Oekonomien i Almindelighed, saavel af de udkomne indenlandske og udenlandske Skrifter, som af de meddeelte Erfaringer, Forsøg, Betragtninger og Forslag. 1) Den indenlandske bekonomiske Litteratur. a) J dette Blad er tilforn efterhaanden leveret Udtog af de vigtigste Beretninger, som den berømte Landmand Hr. Drewsen har meddeelt i sin udførlige Recension over Hr. Professor Olufsens Lærebog i Land=Oeconomien. En Ubenævnt bar i 4de B. 1ste H. af Landekonomiske Tidender, S. 5881 gjort nogle Jndvendinger mod de af Hr. Drewsen i denne Recension fremsatte Yttringer, som denne igien besvarer. Saaledes mod Beregningen af den Giødning som Qvæget giver af sig naar det foeres med Kartofler. Hr. Drewsen, tilstaaer, at de Forsøg, hvorpaa slige Beregninger grunde sig, ere ubehagelige og vanskelige, og at han, ihenseende til Thaers Beregninger, holder sig mere til hans Grundsætninger for Land-Oeconomien end til hans Annaler, da det første Skrift, maae betragtes som hans Hovedværk. – Jhenføende til Hr. Drewsens Mening: at det er betænkeligt og vanskeligt at udføre i det Store at bløde Sædekornet for at bringe det til hastig Groening, bemærker han, at han i 4 Aar har altid vasket eller svømmet sit Byg førend Saaeningen, og at han finder den dobbelte Nytte derved, at Sædekornet bliver meget renere, fordi alt det lette Ukrudsfrøe- og Smaakornet fra skummes, og det kommer kiendelig hastigere i Groening derefter, hvorved hans Byg altid bliver fortrinligt skiønt og stort. Jsær holder han det fornuftigt i tørre Foraar. Jkke heller er det vanskeligt at udføre i det Store, naar man har Kar nok dertil; thi med 3 Mand har han mageligen paa een Dag kundet svømme 20 Tdr. Byg, dog tilstaaer han, at det mislykkedes ham med en Ærte- og Vikke=Saad ifior, da de øverstliggende Ærter og Vikker skrumpede ind- og toge Skade af Tørken. Hr. Drewsen tilstaaer, at Blodningen kan maaskee gaae an, naar enten Sæden nedpløies og ikke blot bedækkes med Harven, eller naar det falder i en Regntid, eller paa leeret Jord, som længere holder Vædsken ved sig; thi den engang udblødte Sæd trænger til megen Fugtighed. For at rense Sædekornet behøves ikke Blødningen, da dette skeer sikkrere ved Kastning, Blæsning og Sortering, eftersom de tunge Sorter af Ukrudsfrøe synke til Bunds ved Blødningen. Præsten Høegh erklærer sig i sit Skrift mod at faae Hveden vaad naar man har kalket og blødt den. (Ogsaa Bechmann, i sit Landvæsens System, erklærer sig mod at udbløde Sæden.) – Endelig bifalder Brevskriveren Hr. Drewsens Forslag at nedpløie Bygsæden paa lette Jorder, hvorved den kommer jevnere op og bliver ikke tvegrødet. Bønderne i hans Egn undrede sig i Begyndelsen over denne Nedpløining; men nu følge de den efter. Exstirvatoren giør vel dette Arbeide hurtigere, men ikke nær saa godt som Pløiningen. De give forresten ikke nogen Forøgelse af Arbeide, da man kun behøver to Pløininger, og i det høieste tre, som er almindeligt ved Bygjord. Hr. Drewsen erklærer sig nu bestemt for at bruge Exstipatoren dertil, da den ikke allene sparer saameget Arbeide, men ogsaa, efter hans Formening, forretter Arbeidet fuldkomment godt. Jmidlertid tilraader dog Hr. Drewsen at anstille omhyggelige Forsøg, med disse tvende Redskaber, hvilket der er det bedste til at nedpløie Sæden; og meddeler udførlige Anvisninger til hvorledes saadanne Forsøg bør anstilles. (Fortsættes.)