Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Striden mellem Walter Scott og General Gourgaud. Generalen følte sig fornærmet ved den Maade, som W. Scott omtalte ham paa i sit Skrift "Napoleons Levnet", og erklærede sig offentligen derimod. W. Scott lod derpaa i Edinburgh Journal indrykke et Brev, hvori han forsikkrer, at det, han har sagt om de Meddelelser, Gen. Gourgaud havde gjort det engelske Gouvernement og to andre allierede Magters Repræsentanter, var grundet paa officielle Documenter. Han havde hos den daværende Statssecretair for Coloniernes Departement, Lord Bathurst, udbedet sig de Papirer, der angik Napoleons Ophold paa St. Helena, og ved hans Undersecretairs Godhed bleve disse Papirer aabnede for ham. Han har gjennemseet over 16 Bind i 4to og gjort Udtoge, og laant Bemærkninger deraf, uden at bevæges dertil af andre Følelser end det Ønske, at lade Enhver vederfares Ret. Der har ingen givet ham Anviisning paa hine Papirer, og den Tanke, at de skjøndt daterede og attesterede, skulde være dig tede, for at vildlede tilkommende Historikere synes ligesaa urimelig og falsk, som at de skulde være smeddede i Forstaaelse med ham, der, i deres Datums Epoke, ikke havde mindste Kundskab om deres Tilværelse. Han vedbliver at beraabe sig paa, at Gen. Gourgaud, paa sit & resord, har skildret Keiserens Sundhed som god, hans Financer som anselige, hans Undvigelsesmidler som lette og mangehaande. Naar Gene talen vidste, at Napoleons Stilling i hver Hen fiende var den modsatte, saa burde han følt, at de falske Jndtryk, han gjorde paa de engelske Ministere, som naturlig Virkning, vilde frembringe en større Strænghed i hans Herres Arrest. Napoleon vilde ikke tilstede en engelsk Læge, som Sir Hudson Lowe syntes at have nogen Tillid til, Adgang til sig, og søgte, saa meget som mueligt, at undgaae hvert Forhold med Engellændere. Hvem skulde altsaa Sir Hudson Lowe og de engelske Ministere troe, i Henseende til Napoleons Sundhed, naar de ikke vilde troe hans egen Adjutant, en Officeer, af Udmærkelse, som ingen kunde agte istand til, at bagvaske sin Herre, i den Hensigt, at kunne reise lige til Engelland, for at undgaae Besværligheden af en Reise over Cap. - Det vilde blive for vidtløftigt her at fremsætte alle Gen. Gourgands Forsvarsgrunde mod W. Scott. De vigtigste deraf ville vi anføre: Først gaaer han løs mod Værket selv og siger, at Publicums Forventninger blive skuffede, at Forf. har forsømt samvittighedsfuld Grandskning og blot øst af engelske Aviser fra hiin Tidspunkt og nogle apocryphiske Memoires; at Alt vidner omJlfærdigheden i Arbeidet, der slette Valg af Materialier og den tilgiveligste Skjødesløshed. En eneste Tidspunkt er behandlet med særdeles Forkjerlighed. Det er den skuffede Gjæstret paa Bellerophoron, og det mordiske Fangenskab paa St. Helena. Og naar man bemærker, at den engelske Regjering selv har aabnet sit Archiv for Forfatteren, har man da ikke Ret til, at slutte heraf, at Napoleons Historie er intet andet end en Forerindring til et paalagt Værk, som blot er begyndt til Retfærdiggjørelse af dette dobbelte Attentat og i Hast blev kundgjort: De Beskyldninger, som W. Scott har fremsat mod General Gourgand, ere: 1) at denne har angivet Keiserens Sundhed for at være god; 2) at have meldt, at Keiseren havde 240,000 Fr. i Referve; 3) at have tilkjendegivet, at Restrictionerne ikke kunde forhindre hans blugt. - Gourgand gjennemgaaer derpaa disse beskyldninger Punct for Punct. 1. Sygdommen: Man udbredte i Catastrophens Øjeblik overalt, at Keiseren var død af en arvet Sygdom og bekjendtgjorde, at der var Huller i hans Mave. For at forklare denne Forstyrrelse, paastod man, at alle Medlemmerne af Familien maatte døe af samme Sygdom, som deres Fader, men Napoleon har aldrig klaget over sin Mave; tvertimod roste han endnu 1818 dens gode Tilstand. To Søstre af ham døde, men ikke af Mavesygdom. Hvorfor skulde af otte Familielemmer, Napoleon, med den bedste Legemsbeskaffenhed og det bedste Temperament, allene have været beladt med saadan naturlig Sygdom, Da Paastanden i Fremtiden ikke vil i ringeste Henseende troes, saa hviler der en svær Mistanke over Aarsagerne til Napoleons Død. Den Gang, Generalen forlod Longwood, havde Keiserens Sundhed forværret sig; han følte Smerte i Siderne, og Benene vare noget hovne. Men Maven var ikke forstyrret og naar han stod op fra Taflet dicterede han adskillige Timer efter hverandre. Han roste ofte sit Brysts gode Tilstand. Da Generalen kom tilbage til Europa sagde han, at det var paa Tiden at forekomme de forenede Virkninger af Kummeren og Climatet; at man mindre strængt skulde bevogte Keiseren, og især hæve de Jndskrænkninger, der vare for trykkende og fornærmende. Han skrev et Brev til Marie Louise, hvori han opfordrede hende, at begive sig til Congressen i Aachen; at Keiserens Pine endnu kunde vare længe, og at det var paa Tiden at redde ham. - H. Penge. Den engelske Regjerings første Omsorg var, at bemægtige sig Napoleons Pengemidler. Dens Befaling blev udført paa Bellerophoron. Officererne lagde Beslag paa et Chatol med 40,000 Napoleonsd'or, men lode ham dog beholde Juveler af stor Værdie, blandt andre Dronning Hortensias Halsbaand, der vurderedes for 200,000 Fr. De engelske Officerers Undseelsesfølelse, havde man at takke for, at desuden en betydelig Sum, som Keiseren fordeelte blandt sine Franske, kunde unddrages Efterforskning. Lord Barthurst talte 1817 i Parlamentet om Napoleons Skatte; men ved hans Testaments Aabning erfarede Ministerne Summen. De berygtede Qvadrupler, om hvilke man sagde, at Prinds Eugen havde sendt til Longwood, vare intet andet end de indkomne Penge for Salget af en Vexel ved Keiserens Ankomst til Rochefort, hvorfra han agtede at gaae til America. Disse Qvadrupler bleve fordeelte mellem Bertrand, Montholon, Rovigo, Lallemand, Las Cases og Gourgaud – for desto bedre at kunne bevares. - III. Undvigelsen. Keiseren vilde ikke hemmeligen forlade St Helena. Han saae hele Europa sysselsat med sin Ulykke; han troede at hans Høimodighed under sine Seire endnu var i frisk Minde hos adskillige Souverainer; han gjorde Regning paa det engelske Ministeriums Fald. Midlerne til Undvigelse vare iøvrigt mange.