JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Engeland. London, d. 20de October. Man har nu fuldstændig Efterretning om vor Coffardieflodes Skjebne. Jkkun Linieskibet Censeur og 20 til 40 Koffardieskibe ere faldne i Franskmændenes Hænder. Linieskibet Bedfordt, som havde 160,000 Pund Sterling i rede Penge ombord, tillige med Fortitude og 2 Fregatter, er den 17de og 18de indløben til Spithead. Den franske Flode skal have passeret Strædet ved Gibraltar, og være indløben til Cadix, hvor den er bleven forstærket med en Division fra Rochefort. Siden 6 Dage har en nu ingen Efterretning fra den franske Kyst, da den siden de sidste Pariser Uroligheder, er lagt Embargs paa alle Skibe, for at afskiære de udenlandske Magter, at Correspondence med deres Agenter i Valgtiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Man siger: at der imellem de franske Commissairer og os, endnu ikke er besluttet noget om Krigsfangernes Udvexling, hvorfore Monneron vil treise tilbage igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Skibet Chatham, ført af Lieutenant Paget, som for 4 Aar siden bevisendt til Sydsøen, er nu hiemkommen, og har bragt een af disse langtfraværende Ørboere med sig. Han har medbragt Breve fra Cap, fra den 26de Julii. Ved Ro=Janeiro har han seet 22 Engelske Skibe med Tropper og Munition, til Forstærkning for Admiral Elphingstone, som han meente kunne være ankommen til ham i September Maaned. Fregatten Jason er ankommen til Plymouth med Hertugen af Bourbon og flere Emigrant-Officeerer. Man havde den 23de ter, skulle første Gang straffes med 6000 Livres, og October i 10 Dage ikke hørt noget til Charete. Hans hele Armee skal kun bestaae af 30,000 Mand, hvoraf kun de 5000 ere bevæbnede. Man anseer derfor og denne Emigranterpedition for ganske mislykket. Cavalleriehestene ere deels døde paa Transportskibene og deels ihielstukne paa Øen Dieu formedelst Fodermangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
De Engelske Officerer, giver i deres Breve en sørgelig Beskrivelse over Øen Dien (Guds Øe) og paastaaer at den meget rigtigere burde kaldes Dievelsøen. J Lo ikke antage sammel, med mindre han bliver valgt af det verdags erholdt Admiral Cornvallis Befaling, fordøver Departement som har udnævnt ham til Conventdeputeret. at løbe ud med 7 Linieskibe fra Portsmouth. Man dadler her høit Regieringen, som ikke har sørget godt nok for vore Coffardieslaader, da Franskmændene nu med deres lille Søemagt kan giøre os Skade. En anden Gienstand for den almindelige Dadel, er det til Vestinden bestemte Armements Forsinkelse, der ved September Maaneds Udgang skulle løbet ud, men ligger her endnu. Ministerialbladen skyder Skylden paa Artillerieamtet. Nu siger man at der til Southampton skal være kommen befaling, paa det hastigste at indskibe Tropperne. Fra Dublin melder man at de oprørske Defendentere nu begynder at bede om Naade, og nedlegger deres Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Tydskland. Frankfurt, den 24de October. Efter Fegtningen som den 18de blev holdt, skal Franske mændene igien have vundet noget Terrain ved Manheim og igien trukken ind i deres Jordhytter, men blev strax fordreven af de Keiserlige, som opbrændte Jordhytterne. Den 19de bleve nogle gloende Kugler indkastede i Manheim hvorefter der opstod en stor Brand. De Franske i Mannheim skal have tilbudt sig at ville Capitulere, under Betingelse, at Manheim skal blive nentral, og at Garnisonen, saavelsom et paa Neckarspidsen staaende Corps af 6000 Franskmænd, skulle have frie Afmarsch, men Grev Wurmser har afslaaet det, og giør Anstalten til en Storm. Franskmændene sætter sig og paa det eftertrykkeligste til Modværge. Merlin af Diedenhosen og Pichegra skal være der indsluttede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Limburg, den 20de October. I Gaar blev Over resten af Fienden uddreven af Neusvied af den Keiserlige General Werneck, han har frataget dem 150 Munitionsvogne og gjort 300 til Fanger. J Egnen at San har de og mistet mange Kanoner &c. J Dag er Generalerne Kray, Boros og Haddick opbrudt for at forfølge Fienden der trækker sig imod Bonn og Cøln. 3de gange er denne Bye bleven Plyndret siden den 19 September og den 15de stak Franskmændene endda Brucker Forstaden i Brand. Jngen turde under Dødsstraf, vove at slukke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Da de Franske i Egnen ved Lahn, har ødelagt alt, saa har den Keiserlige Armee, formedelst Mangel paa Levnetsmidler, i 2 Dage maattet opholde sig i Weilminster. Stæderne har dog ikkeflidt saameget, men alle Bønderbyer har de ødelagt og bortført Qvæget. Man savner der mange Koner og Piger, som man befrygtede har bortført, og ere bleven et Offer for de skiendig ste Vellystlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Sverrig. J Stockholm er desværre nu igien for refalden en nye Begivenhed, som sætter baade Haffet og alle væltænkende Borgere i Uroelighed. Den 18de October og Aftenen imellem 7 og 8 skede et Skud paa Ritmester Netherwood i Haven ved Drotningholm Slot, hvor han havde Vagt hos Kongen som Comoral vedLivdrabanterne. Skuddet forfeilede, og gik kun igiennem Ermet af hans Overkiole. Strax efter Skuddet, styrtede 3 Personer løs paa ham, og kastede ham paa Jorden, med de Ord: Det var et forbandet Skud. Flere Omstændigheder giør det troeligt, at det var ikke sigtet paa ham, men paa vor elskede Regent, der og Aftenen pleier at vederqvæge sig ved en Spagsaretour her. Den 20de October var endnu tet der om bleven opdaget. Overstatholder Moder har udsaaen Belønning af 4900 Rdr. til den som kan angive Ophavsmanden. Aminof og Chrenstrøm har gjort Forsøg paa at slippe ud af Citadellet Carlsteen, men bleve forhindrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Adskilligt. Det ostindiske Compagnie i Holland har faaet Skrivelse fra Gouverneuren paa Cap Hr. Slunken, hvori han skriver; at alle Jndvaanerne har fast besluttet at blive sit Fædreneland troe, samt, at dersom Engelænderne vil angribe Cap, de da vil finde langt mere Modstand end de venter. Garnisonen paa Cap skal bestaae af 3000 Mand, meest Europæer, under Oberste Gordons Commando. Eftergen sandsynlig Beregning, over alle de coaliserede, krigførende Staters Krigsomkostninger og Mennesketab i den nuværende Krig fra 1792 til 9. skal samme beløbe sig til 1770 Mill. Fl. og 500,000, Mennesker. Frankrigs Tab derimod beløber sig til 6100 Millioner Livres og 1 Million Mennesker. mange Bekjendtgiørelsen. - sam 1. Nye og Fuldstændig, Maler, og Forgylderbog, 2. Nye og Fuldstændig Lakeerbog. 3. Teller, de Fuldkommeres Religion. 4. Thorild om den almindelige Forstands Frihed. 5. Knigge Gutmanns. 16. Schroka om Forværkerikonsten. de 7. Simon om Destilekonsten. 8. Huuslægenere og 2det Hæfte. 9. Sundheds Raad No. 1 og 2.10. Anecdoter, listige Jndfald og Svar, hvorved Lungerne kunde rystes og Mellemgulvet sættes i Bevægelse til Fordøielsens Befordring. Disse Bøger faaes i Aarhuus hos Bogbinder J. F. Nordstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Af Umyndiges Arvemidler under Øster Liisberg Herreds geistlige Overformynderier opbydes herved 659 Rdr. 2 Mk. 5 en halv s., som, enten saaledes samlede i en Sum, eller og i mindre Capitaler, kunne i næstkommende Snapstings Termin 1796, faaes til Laan, imod lovlige Renter og anordnet Pant og Sikkerhed, naar man, inden 4re Uger fra Dato, derom meldet sig hos Undertegnede. Todberg Præstegaard, den 3de November, 1795. L. Gregersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Fra Jens Johansen Gaardmand i Hansted ved Horsens, er den 18de f. M. bortkommen: en sort bleffet Hest 3 til 4 Aar, klipper paa det venstre Baglaar HB. og en sort, lidet bruun, Mærplag 1 til 2 Aar. Skulle nogen som formodes, have indtaget disse, vide hvor de opholdes, og ellers derom kan give nogen Oplysning, bedes, at de ville behagelig melde dette til fornævnte Gaardmand, der strax lader dem afhænte og erstatter Omkostninge. Eeng sort og bruun Mærplag 2 i 3die Aar, med hvide Fødder, strebelblæsset og glasøiet paa det venstre Øie; er bortløben og sin rette Eiere frakommen. Hvem der om samme kan give megen Oplysning bedes imod en billig Belønning at melde det skentlig eller mundtlig til Eieren Søren Thommasen i Tebbestrup Bye, Hals lunds Sogn ved Randers, da den strax skal blive affordret og alle paagaaende Udgifter gotgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Fredagen den 23de October er en gl. sort Hampe som er graae i Hovedet og Haletudlet, og en dito ganske sort, med et A klipper paa den venstre Hofte, bortkommen fra Jens Skræder 1 Aarslew, en Miil fra Aarhuus, hvem som om disse kan give Oplysning, bedes at give Eieren det tilkiende, som derfor betalet alle paagaaende Omkostninger og en billig Douceur om forlanges. en 3 Aars rodhielmet Stud, mærket med et B paa Paa sidste Aarhuus Marked den 15de October er venstre Side og Kors paa Lænden, bortkommen, hvem det til Søren Peersen, Elen i Borum, kan derfore som kan give Oplysning om denne Stud og vil melde billig Douceur. vente alle Omkostninger erstattede og om forlanges en re Hover er den 24de October bortkommen for Jørgen Christensen i Spørring, hvoraf den ene er sort stiernet og graae i Hovedet 10 Aar, denlanden 4re Aar og sort med en bred Stierne i Panden og den 3die sortebruun 3 Aar og lidet lyssernet; den som kan give Efterretning om disse, bedes at tilkiendegive Eieren det som skal lade samme afhente, og betaler derfore, om forlanges, en billig Douceur. ønske at eie Præsten Hr. Høeghs Anviisning til et forDe som have givet Commission paa at forskaffe, og bedret Jordbrug, et Priiskunst, som er tilkiendt den Kongl. Landhuusholdnings Selskabs 1ste Gald Medaille, kan bekomme samme imod 3 Mk. 8 s. Exempl. paa Bispe=Contoiret i Aarhuus. For de Summer 200, 300, 300 og 100 Rdr. anviser, Adresse=Contoiret god Plads til nærmeste, Snapsting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Fra Gaardmand Peder Degn 1 Fausing Bye paa Stamhuuset Estrup Gods; Randers Amt, er for omtrent en 3 Ugers Tid siden, af Byens Mark bortebleven, en sortbruun Hest 9 eller 10 Aar gammel, med nogle hvide Haar i Panden og paa den ene Bagfod, samt bruun og Munden og Lysken, føer af Krop, lidt Sveirøgger, men kuns Middel af Høide, hvem som enten maatte have eller kunde give Spor om benævnte Hæst, anmodes behagelig at ville give enten Eiermanden, eller Undertegnede Underrætning derom, da den skal blive afhænt og Omkostningerne erlagt. Estrup, den 26de October, 1795. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
En stor sort Foll-Hoppe, hvorfra Føllet nyelig var tagen, 7 Aar gammel, og stikker lidet paa det ene Forbeen, er den 23de October bortløben af Hammel Præstegaards Mark; De som maatte treffe eller kunde give nogen Oplysning om Samme, ville behagentlig melde det for Undertegnede, der taknemmelig betaler alle foraarsagede Omkostninger, især ombedes venligst M. Hr. Medbrødre Præsterne, de vilde vise mig den Godhed, at lade den efterlyse ved deres Kirker, og om nogen kunde give sikker Kundskab om den, da at underrette mig om Samme. Hammel ved Frysenborg, den 26de October, 1795. J. J. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Formedelst andre Udsigter, agter Eieren af Weiberg Gaard, om fornøielig Bud skeer, at sælge bemeldte sin Hovedgaard, beliggende i Humlum Sogn, Schodborg, Herred, nye Ringkiøbings Amt, hvis Hovedgaards Taxt. er 11 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 2 Alb, med Humlum Sogns Konge- Korn- og Qvægtiende, som er matriculeret for 17 Tdr. og hvis Tiendeydende Hartkorn er 119 Tdr., alt ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden den 9de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Gaardens Bygninger, som i Brandcassen er assureret for den Summa 3340 Rdlr., bestaaer af Egetømmer, og Muur, og Vaaningshuuset er overmaade vel indrettet til Beboelse for en honet Familie. Ved Gaarden er en saa godt som nye opbygt VeirMølle for Gaardens Maling. Marken er inddeelt i 12 Aars Giøder, og hver bestaaer af 9 Tdr. Sædeland, foruden hvad den kan udvides ved at brække op, hvortil den er god Leilighed, og især, da der tæt ved Gaarden findes en Mergelgrav, som er tilstrækkelig, og aldrig kan ophøre. Af Høe kan avles imellem 50 og 60 Læs got Høe. Paa Gaardens egen Eiendom kan graves fornøden Skov og Heede Tørv. Baade Vinter og Sommer kan der holdes 40 stkr. Fæe=Creaturer, og 60 Stkr. Faar, samt 7 Stkr. Bester. Videre at beskrive Eiendommen ansees ufornøden, da den, som bekiendt nok ligger i en af Jyllands meest frugtbare og gode Kornegne, hvilket Liebhaberne ved Eftersyn best vil bringe i Erfaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Tirsdagen den 13de October ere 2de Heste bleven optagen, af mig Undertegnede, paa Wellingmark, beliggende udi Aarhuus Stift, Schanderborg Amt og Tørsting, Herred, den ene af Hestene er mørkebrun, hvis Alder vides ikke, men dens høire Bagfod er hvid og synes paa den venstre Side af Ridestedet at være klippet 45, og den anden er sort 8 Aar gammel og ligeledes klippet paa samme Sted 48. Hvem disse Heste tilhøre, kan afhente samme jo før jo hellere, imod alle paagaaende Bekostningers Betaling. Skulde Eieren ei indfinde sig inden en Maaned fra den første Bekiendtgiørelses Dato, bliver samme ved offentlig Auction bortsolge, da jeg ei kan foere samme længere. Niels Rasmussen. Sognefoged i Welling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-04
Efter Dom og Udlæg, bliver Edvard Jves hans eiende Stæder beliggende paa Slotsgaardens Grund i Randers, Onsdagen den 18de November stillet til Auction om Eftermiddagen Klokken 2 Slet udi Jves der iboende, Huus; disse Eiendomme bestaaer af 1. en Gaard af 11 Fag med Gaardsrum, Haugeplads, et Brændehuus, samt 3de Kakkelovne, der alt efter Contract er bortleiet til Hr. Regiments Feldskiær, Sørensen for aarlig Leie 45 Rdr. til Michaelis 1798. 2. En Dito bestaaende og af 11 Fag med derved liggende Stald til 5 Heste, samt Gaardsrum og anses lige Hauge, item 3 i Værelserne værende Kakkelovne alt saaledes, som Hr. Lieutenant von Lindgaard samme har i Leie til Michaeli 1798 for 40 Rdr. aarlig og 3. Jves eget beboende Sted, 6 Fag Stuehuus og 6 Fag Halvtag med Gaardsrum, der er ledig til Beboelse strax eller til Paaske. At disse Stæder ere vel indrættede og beqvemme til honette Familiers Beboelse, ville de Lysthavende ved Eftersyn blive overtydede om. Berørte Eiendomme, der alleer i god Stand, opbygte af Egetømmer og muurede Vegge, samt Teglhængte, et Stokværk høie, opraabes baade samlede og separate, og da de ligge paa Randers Amts Grund, saa ere de befriede for Consumptions Svarelse, naar de ikke beboes af de der drivsborgerlig Næring. Conditionerne, som paa AuctionsStedet bekiendtgiøres, vil blive meget Favorable for Kiøberne, hvoriblandt at 1600 Rdr. kan blive staaende, i samme mod lovlig Rente og successiv Afbetaling, i i Tilfælde af at disse Eiendomme separat bortselge kan disse 1600 Rdr. blive fordeelt i Proportion til hvert Steds Kiøbe-Summa. Bemelte Conditioner ere 14 Dage før Auctionen, erholde hos Hr. Etatsraad og Høieste Rets Advoc Bruun i Kiøbenhavn og hos Domhaverens Fuldmægte Hr. Procurator Høeg her, der og foreviser Eiendog mene. Randers, den 26de October, 1795. Caro Auctions-Directe
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Til de Brandlidtes Understøttelse i Kiøbenhavn, er ved frievillige Gaver indkommen fra Altona 16087 Mark Lübsk 13 s. og fra Hamborg 30994 Mark Lübsk 6 s., som er tilsammen 15694 Rdr. 6 s. hvilke ved Etatsraad Lavætz i Altona og den Kongelige Agent Hr. Dønner i Hamborg ere indsamlede og oversendte til Kiøbenhavn. Hs. K. H. Kronprindsen har i denne Anledning ladet velbemeldte Herrer tilstille føl sig gende naadige Skrivelse. en Min Tænkemaade om den ædelmodige Maade paa hvilken Hamborgs og Altonas Jndvaanere selv har tilbudet sig, at give de afbrændte Kiøbenhavnske se Borgere Understøttelse, er dem bekiendt. Af den mig tilsendte Originale Subskriptionsbog har jeg see at dette Bidrag beløber sig til den anseelige Summa 15694 Rdr. 6 s. en Summa, der fuldkommen er Givernes stormodige Velgiørenhed værdig. Jeg kan ikke afholde mig fra den Fornøielse endnu engang at forsikre Dem om dem Følelse, som denne Prøve paa sand Menneskekierlighed har opvagt hos mig. Jeg beder Dem tillige, at bevidne alle de Biedragende samme, og vær selv overbeviist om at jeg er Deres velvillige Frederich K. P."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Aarhuus. Onsdagen, den 4de November, blev holdet Præstevielse i Aarhuus Domkirke, hvorved følgende Candidater bleve ordinerede til det offentlige LæreEmbede: 1) Hr. Johannes Christian Hørbroe til Sogneprækfor Haurum og Søebye Meenigheder i Houlberfine Herred. 2) Hr. Morten Billman til Sognepræst for Thun Meenighed under Samsøe Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Hans Høiærværdigheds Hr. Biskopens Ordinations Text var Math, 5. v. 14. J ere Verdens Lys, af hvilke Ord, talte til Apostierne, blev uddraget den Hovedsætning: at Jesu Christi Lære, rigtig forklaret og vel foredraget er den sande og bedste Oplysning for Verden. 1. Hvad er det, som fortiener Navn af sand Oplysning: Sandhed allerne, bygt paa klare og rigtige Grunde, og som tillige er vigtig og gavnlig for Menneskene, og meddeeles dem saaledes, at de kan fatte og rigtig anvende den; denne allerne kan fortiene dette Navn. Og jo vigtigere for Mennesken en saadan Kundskab er, desto høiere er den at agte. 2. Jesu Christi Lære er allene skikket til at være den sande og beste almindelige Oplysning; thi den er guddommelig Sandhed, tilstrækkelig stadfæstet, og aldrig kuldkastet ved alt hvad derimod er sagt eller gjort fra de ældste Tider indtil vore Dage. Den er vigtig for Menneskene i den høieste Betydning, hvilket kan kiendes at dens Lærdomme og Forskrivter; den er saa klar og tydelig fremstillet i den hellige Skrift, at den ved en rig tig Forklaring kan uddrages, og fattes af alle til den beste Anvendelse, til deres fulde Beroeligelse, sand Forbedring og Salighed. 3. Alle cherstelige Lærere kan og bør bledrage til at befordre denne Oplysning hvilket ikke kan skee, uden at de blive ved den samme Jesu Christi Lærdom, som indeholdes i de hellige Skrifter, at de tænke og altid arbeide paa, rigtig at forklare og vel at foredrage den for den alle Saaledes kan de have Deel i den Værdighed, at har et Lys for deres Menigheder, som de bør være, baade ved deres Lærdom og Levnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Af Ordinatis prædikede Hr. Hørbroe over dette Chr. 13. v. Beeder for os, thi forladedstikatøi. have en god Samvittighed somheder ville omgaaes vel i alle Ting. Og deraf forestillede En retskaffen Lærers velgrunde Fordring paa sine Tilhøreres Forbøn. 1. Hvor nødvendig saadan Forbøn er. 2. Hvor billig en retskaffen Lærer kan fordre samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
udenlandsk Frankrig. Paris den 23de October. J Gaar udførte Regieringen et Hovedanslag, til at forstyrre den her saa giengse gyselige giotager ved at lade PalatsEgalite omringe, og alle Agioteurer fratage deres Brev tasker og Assignater, hvorved de fleste ere sadt ud af Stand til at bruge denne skadelige Handel." Saa er og mange unge Folk bleven arresterede og sendt til Armeerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Til den store Forandring, som den 27de skal foregaae, da Conventen skal ophøre, har Danou i de Elleves Navn, i foreslaaet Formaliteterne, nemlig: den 26de skal Conventen forsamle sig i en Valgforsamling foraf dens Skiød at udvælge de, som skal giøre de 5000 Fuldtallig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Den 27de skal alle valgte Medlemmer træde sammen i den sædvanlige Samlingssahl, og da skal der udnævnes 83 af de ældste Medlemmer, der for det første skal udgiøre de Gamles Raad, og de øvrige Repræsentantere, naar der i det ringeste er 167 tilstæde, skal ligeledes udgiøre de 500des Raad. De Gamles Raad skal ved Lodtrækning formeres af de Deputerede som har naaer deres 40 Aar. Den 28de skal de 500des Raad foreslaae 50 Candidater, af hvilke de 5 Medlemmer til det executive Conseil skal vælges. Dette er den Gang som denne store Forandring nu tager. De Gamles og de 500des Klædedragt, skal for det første bestaae i blaa Kioler med hvide eller røde Opslager og Kraver. Det nye Lovgivende Corpses Departementalgarde skal bestaae af 1500 Mand. Militair Commissionen, har nu atter dømt 3 Anførere for Oprøret den 5te til døde. Barras her og paa nye denduceret General Menou, og sagt om ham; at han den 4de October 1789 har kaldet de Patrioter for Banditere, som Conventen den Gang lod bevæbne til deres Forsvar, og vægret sig ved at giøre Tieneste med dem, om endskiøndt man betydede ham, at en republikansk General skulle commandere dem. Decretet om de trediedeeles Valg, bliver overalt fulgt, men da endeel af de meest elskede Conventdeputrede bliver af flere Valgforsamlinger valgt paa een Gang og disse ikke kan antage meere end et Valg, vil samme giøre en Slags Ophold i Tingenes Gang. Bolssy Anglas Laujuinais, Henry Lariviere og Jsnard, som ere valgte for Paris, ere og valgte i 7 andre Departements. Modstanderne af Gienvælgelsen af de trediedeele, har ladet en Art Circuldielister sende om i Departementerne for derved at udvirke at kun 15 til 16 af de nu værende Conventdeparerede skulle blive valgt. Denne Maneuvre har og lykkedes dem, men dette kan vel forlænge, men ikke forhindre den bestemte Gang. Enhver ønsker na her af Hiertet, at den nye Regieringsform maae giøre en Ende paa at Partieaand, Ødelæggelse og Elendighed, og paa nye indføre Eendrægtighed og alt det gode som man kan vente af en velindrettet Regiering, Conventen har nu existeret i 37 Maaneder, og i at den Tid været en Samling af forbittrede og kiempende Partier. Af 77 Præsidenter i samme, har mange maattet skiende, døe under Guillotinen, andre ere det Elændighed, Dødsangst og Hungersnød creperede paa deres Flugt, og atter afdre, som Billand og Collot lever nu under en fremmed Himmelegn i Fangenskab Efter den nye Plan som er forelagt Conventen, angaaende den offentlige Underviisnings Organisering, skal vi have 1) Primarskoler, een eller flere i hver Canton. 2) Centralskoler, een i hver Departement, som skal have sit Bibliothek, Botaniske Have, Naturaliccabinte. 3) Specialskoler for Astronomie, Geometrie, Mechanik, Naturhistorie, Medicin, Agerdyrkning, Politik, Malerie, Musik v. s. p. 4) Et Nationa Jnstitue fort Konster, og Videnskaber, der skal have sit Sæde i Paris, som ved Efterforskning, Bekiendtgiørelse af nye Opdagelser og Brevverling med Lærde udenlandske Selskaber, skal søge at giøre det saa fuldkommen som muelig. Til dette Vedligeholdelse skal det lovgivende Corps aarlig bestemme en vis Sum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-07
Engeland. Den 29de October agtede Kongen at aabne Parlamentet med de sædvanlige Høitideligheder, hvorfore Ministrene ere mere end sædvanlig beskieftige de og holder hyppigere Forsamlinger. De herværende Blades Gisninger over den Kongelige Tales Jndhold er ligesaamangfoldige som ugrundede. Ministerial bladene for i Dag, lyttrer den Troe, at den Kongelige Tale, vil komme til, i Almindelighed at hensigte til en sikker og anstændig Fred. Den Rommersk Keiserlige Gesandt er saaofte i Conference med de Kongelige Ministre, at man ikke mere kan tvivle paa der jo er vigtige Ting paa Tapetet, imellem begge Hoffer. Den 24de løb man med det fulske Rygte over hele Byen at Franskmændene havde paa Øen Dien gjort et heelt engelsk Regiment til Fange, og et andet Rygte derimod, lod endog den hele Emigrantexpedition blive ødelagt, men i samme Øieblik fik Regieringen Depescher fra Commodore Borløse Warren, og mange Personer bleve omsendte paa alle Caffehuuse, for at modsige dette ugrundede Rygte. Jmidlertid indseer man dog, at det er meget mueligt at de brittiske Skibe meget let kan blive forslag gen fra hiin usikre Rhede, og at Franskmændene da rigtig nok kan foretage sig et Vovestykke, hvorved denne Usandhed lettelig kunde blive sadt i Virkelighed. Man siger ellers at de paa Øen campererde 280 Engelændere og 700 Emigrantere med deres Munition nu igien indskibes, for at bringes til Engeland.