JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Muursteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
ved Teglbrænderiet paa Kistrupmark: Heelbrændte 5 Rbmk. Tegn pr. 100 Stkr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Middelbr. 4 Halvbrændte 3 Kjøbes i Tusindviis af Gangen, faaes de heelbrændte for 8 Rbd. Sedler pr. 1000 Stykker, der udgjør 4 Læs Stenene betales ved Modtagelsen til Teglbrænderen. Mogens Hansen. Aarhuus, den 27de October 1832. P. H. Ree & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Hvor en smuk, nye Tospænder Kane med at Tilbehør er at faae tilkjøbs, anviser Adressecontoiret. Sumac, raspet Bruunspaan, og Cichorie i blaa og grøn Papiir af bedste Qvalitet, faaes til billig Priis F. Stelfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Et ungt Menneske, som i en 4 Aar har været ansat paa en Kgl. Embedsmands Komptoir, önsker sig til 1ste Mai eller för en Plads hos en Forvalter paa et Kongeligt Gods. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge paaAviskontoiret i Veile en Billet mærket J. F. H. med de Betingelser, hvorpaa man kunde antages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
En confirmeret Dreng, som har erholdt en god Opdragelse, søger at blive anbragt ved Handelen hos en Mand hvor der gives Leilighed for ham til at lære hvad der hører til Faget, og hos hvem kan ventes en god Behandling. Adressecontoiret giver Anviisning om den Søgende. S. B. Hammes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Udsalg af Tapetpapiir i Kjøbenhavn, som forhen har været i Gothersgade No. 347, er nu i Pilestrædet No. 96, paa hvilket Sted der forefindes et betydeligt Oplag af alle Sorter Tapetpapirer i allernyeste Smag og i alle muelige Couleurer samt til de billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Extra god Konst. Blanksværte bekommes hos P. N. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-22
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
den 23 November. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Tidende. Aarhuus Stifts - Tiltre¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Nyheder fra Udlandet. Nederlandene. Den franske Armee er den 15de Novbr. om Morgenen Kl. 6 gaaet over den belgiske Grændse. Kl. 10 rykkede en Kavallerie fortrop ind i Staden Mons, og paa samt me Tid hørte man allerede i det Fjerne de franske Trommer. Kl. 2 begyndte Troppernes Jndmarsch, og varede endnu ved om Aftenen Kl. 6, da Koureren gik derfra. Hertugen af Orleans var steget af i Anberget: den gyldne Ørn. Hertugen af Nemours ventedes næste Morgen, i Spidsen for Landsenererne. Det store Hovedqvarteer vilde indtræffe til Mons den 17de. Til 18, 19 og 20 var tilsagt en stærk Gjennemmarsch af Artillerie. Natten iforveien var der pludselig indtruffet nogle Compagnier franske Pioniers, som man strax havde maattet skaffe Vogne; de reiste extra Post, og skulde alt næste Aften være i Mecheln. En Kavalleriefortrop var nogle Timer efter Jndmarschen rykket frem til Casteau. Officerer og Soldater meldes fra Mons Alle ere visse paa, at det dennegang vil gaae alvorligt til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Til Brussel var den 16de om Middagen kommet et Jilbud med Efterretning om, at første Afdeling af den franske Armee, omtr. 20,000 Md. stærk, var gaaet over Grændsen. Den 14de var Marskal Gerard indtruffen til Brüssel, og den 15de var hele Garnisonen marscheret ud derfra, for at begive sig til den hollandske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
J Amsterdam havde Handelstanden forsamlet sig, at raadslaae om, hvad der under saa betænkelige Omstændigheder var at gjøre, og der blev besluttet, endnu samme Aften at sende en Deputation af 4 Kjøbmænd til Haag, for at udbede sig Audients hos Kongen, og ligefrem tilbyde ham et Bidrag af 3 Millioner Fl. De VaaTraarsabendygtige erklærte sig beredt til at gaae i Krigstjenesten som Frivillige, de Ældre derimod at besørge Stadens Vagter, og i fornødent Fald forsvare den i Forening med de regulaire Tropper. Deputationen, hvis Taler var en Hr. Vries, blev tillige overdraget, at tilkjendegive Hs. M. Handelstandens Hengivenhed, dens Tillid til hans Ord, og dens Beundring for hans Beslutning til Opretholdelsen af Hollands Ære, med Forsikring om, at intet Offer vilde være den for svært for at understøtte Hs. M. ædle Bestræbelser. Kongen var saa rørt, at Taarerne randt ham ned af Kinderne; først efter en Pause formaaede han at yttre sine Følelser omtrent saaledes: Han beklagede de Tab og Savn som hans troe hollandske Undersaatter saa villigen bare; det var hans Hensigt at befordre Hollands Jnteresse med Ære; han forledtes ikke af Ærgjerrighed, og bøiede sig i Ydmyghed under den alvise Guds Raadslagninger. Var hans Livs Offer nok til at befordre hans Undersaatters Vel, saa vilde han med Glæde bringe sit elskede Fædreland det. Han sluttede med den Erklæring: at han satte sin Tillid til en retfærdig Gud. De Deputerede vare saa rørte, at de ikke vare istand til at sige eet eneste Ord, men deres Øine vare fyldte med Taarer. Dagen efter havde Kongen sendt Kommandanten i Antwerpens Citadel, General Chasse, Ordre til at forsvare sig til det alleryderste, og dertil anvende alle de Midler som ere ham mulige. J en officiel Beretning fra ham erfares, hvorlunde han havde tilkjendegivet alle sine Tropper, at det var hans ufravigelige Beslutning: hellere at omkomme end overgive sig, men at det stod enhver Enkelt frit for at forlade Citadellet. Men Alle brøde udi et enthusiastisk Raab: "Hellere døe med Generalen!" og af Garnisonens 6000 Md. modtog ikke een Eneste den tilbudte Orlov. - Hele den hollandske Kyst fra Texelen indtil Slups er befæstet, ved Ternenzen er anlagt Batterier mod den fjendtlige Flaade, og i de sidste 14 Dage havde den hollandske Regiering i Viiessingen, Middelburg &c. opkjøbt en Mængde gamle Skibe og tilladet dem med Stene, for, hvis Holland ikke tilbørlig kan forsvare Scheldebredden, at nedsænke dem i Farvandene fra Baths til Lillo. Den 15de havde man paa Høiden af Texelen, gandske nær ved Kysten, seet 11 store Krigskibe, hvis Flag man ikke havde kunnet kjende formedelst disigt Veir. - Den 13de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
om Aftenen var der afgaaet en Stafet fra Haag med Ordre til den interimistiske hollandske Gesandt i Paris, Hr. Fabricius, at han strax skulde forlade denne Stad. Og fra Paris meldes under 16de, at han allerede samme Dag vilde afreise derfra. Hollænderne gjøre Anstalter til at sætte Landet i flere Miles Omkreds af den næsten uindtagelige Fæstning Bergen og Zoom under Vand. Man anseer denne Fæstning som Nøglen til Holland. Alle preussiske Tropper langsmed hele Rhinen ere blevne erklærte mobile, for uopholdeligen at marschere til den belgiske Grændse. Selv Landeværns Artilleriet, som meget sjeldent opbydes, er bleven gjort mobil. Gjennem Cleve var der Natten til den 8de Novbr. passeret en heel Deel Kourerer, og næste Morgen blev alle Krigsreserver sammenkaldte, for allerede Dagen efter at afmarschere til Geldern. Ogsaa hele det 8de Armeecorps, General Borstell, havde faaet Ordre til at holde sig marschfærdig den 16de. Der forsikres, at inden 14 Dage vil der staae 180,000 Preussere ved den belgiske og franske Grændse. (Et Privatbrev melder, at 80,000 Md. preussiske Tropper vare gaaede over Rhinen ved Düsseldorf og Wesel.) Endnu aldrig - hedder det i en Beretning fra Rhinpreussen: har det i den nyere Tid seet her saa krigersk ud som nu, da man hvert Øieblik kan vente Krigens Udbrud." – Der meldes fra Wien: at en russisk Armee paa 80,800 Md. samler sig i Bessarabien, Moldau og Wallakiet. Nogle Kourerers Ankomst til Wien havde forvoldt en stor Bevægelse paa Børsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Frankrige. Ved en Telegrafdepesche havde man i Paris faaet Efterretning om, at Hertuginden af Berry var bleven bragt til Fortet Blaye, 7 Mile fra Bordeaux. Hun ledsagedes af Frøken Kersabiee samt dHrr. Mesnars og Gouibourg. De vare blevne ført dertil paa den franske Krigsbrig Capricieuse. Hendes gode Humeur havde gandske forladt hende paa Skibet, saasnart hun erfor at hun skulde bringes paa Fæstningen. Frøkenen fortalte, at de havde staaet saa tæt ind paa Kaminpladen, at Hertugindens Kjole havde togange været antændt. Prindsessen var bleven trukket fremmed forbrændte Hænder og Fødder, efter 20 Timers Ophold i et Rum som kun havde 3 Fod i Qvadrat. Hendes forbrændte Kjole deelte Officererne imellem sig til en Erindring. Aftenen for hendes Afreise fra Nantes befandt hun sig ilde, og bad Obersten som havde Vagt, tillade hende at trække lidt frisk Luft. Denne bød hende sin Arm og førte hende op paa Husets Platform. Hun trykte hans Arm i krampagtig Bevægelse, idet hun sagde, at intet smertede hende saa dybt som det, at hun var i bleven forraadt af en Mand, hvem hun havde overøst med Velgierninger, dog trøstede det hende at han var ingen Franskmand. (Hendes Forræder var en døbt Jøde. ved Navn Hyacinth Gonzaga Deuth, født i Kölln, 31 Aar gl. Siden 1831 havde han staaet i en hemmelig Forbindelse med Hertuginden, og da han næsten taler alle europæiske Sprog, havde han været anbetroet hendes vigtigste Kommissioner. Han havde saaledes været personlig for hende baade hos Paven og D. Miguel. Han havde nylig været for hende i Paris, men havde der ladet sig kjøbe til, for en betydelig Sum, man siger 1 Million Fr. til at forraade heende.) Flere anseete Damer i Nantes have ansøgt om, at maatte følge med Prindsessen, men det blev afslaaet. Selv i Paris have to høie Damer, Prindsessen af Beaufremont og Baronesse Gerby, forgiæves bedt om den Naade at maatte tjene hos hende. Alle fremmede Gesandter i Paris interessere sig meget for den fangne Prindsesse, og Dronningen græder hvergang der tales om hendes ulykkelige Niece. – Jndtrykket af hiin Tildragelse er naturligviis meget forskjellig. Ligesom man alt længe havde bebreidet Ministrene, at der ingen i Ende gjordes paa Vendeekrigen og Hertugindens Fængsling, holdes nu den tvetydige Lovtale over dem : "at de endelig have hørt Nationens Stemme, og seet sig tvungne til at afskjære sig selv Retiraden og give Landet en Sikkerhed for, at de mene det ærligt med Revolutionen 1830." Carlisterne synes som bedøvede af Skræk En Mængde fornemme Legitimister have anlagt Sorg. Quotidienne kalder Hertugindens Fængsling, en høist beklagelsesværdig Tildragelse." Oppositionsbladen yttre derimod megen Misfornøielse med den kgl. Forordning, som befaler, at Hertugindens Sag skal afgjøres af Kamrene, da saadant aldeles strider mod Chartet, hvorefter Jngen maa unddrages sine naturlige Dommere. Selv Hr. Dupin har erklæret sig derimod, og henviist Hertugindens Sag til Domstolen, for at Retfærdigheden kan have sin Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Portugal. D. Miguel har fra Combra udstædt en Dagsbefaling, ifølge hvilken han lover alle portugisiske Militaire fra Capitainer indtil Soldater, som ere traadte i D. Pedros Tjeneste, fuldkommen Tilgivelse, naar de ville indfinde sig inden 16 Novbr. Naar Officerer bringe Soldater med sig, skulle de desuden faae Belønninger. Hver Soldat som bringer sine Vaaben med, skal faae 4800 Reis. Siden D. Miguels Ankomst til Armeen var der endnu ikke skeet noget Angreb. Han havde sit Hovedqvarteer i Vallongo, paa en engelsk Kjøbmands Landsted. Sine Søstre havde han forvaret i et Kloster. - Det engelske Dampskib Liverpool, som for 14 Dage siden var gaaet fra Themsen med Rekruter og Krigsfornødenheder til Oporto, er sjunket underveis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Rusland. Den engelske Avis Globe melder, at der i Østersøen er seet en russisk Flaade paa 10 Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Tydskland. Forbundsdagen i Frankfurt holder hyppige Forsamlinger og afsender mange Kourerer. Forbundsfæstningen Mainz bliver provianteret, og allevegne gjøres der store Opkjøb. Statspapirerne falde, og Hestene stige i Priis paa Grund af Kropsygdom blandt Hestene i den franske Nordarmee. - J Mannheim har der atter været Opløb, foranlediget ved, at Politiet forbød et Borgerselskab at synge, og arresterede Medlemmerne da de sang alligevel; men Almuen flokkedes, fordrev Vagten med Stene, og befriede Fangerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Norge. Efter 27de Oct. vare kun 4døde i Drammen af Cholera. Lægerne havde bemærket, at Sygdommen syntes at antage en mindre ondartet Caracteer. Kogsaltsopløsningsmidlet havde været anvendt med Held J Christiania er Sundhedstilstanden god. (N. Rigst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Fædrelandet. Rbhvn. Chefen for Veikorpset, Oberst v. Kochen, er den 16de dennes ved Døden afgaaet, og Oberstlieutn. v. Prangen allernaadigst udnævnt indtil videre at fun(V. Av.) gere som Chef for Korpset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Hs. D. Hertugen samt Prindserne Frederik og Wilhelm til Slesvig, Holst. Glücksborg ere afreiste herfra. Ligeledes Ministeren Grev Bernstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Jfølge den af Prof. Sibbern ved Universitetsfesten i Løverdags oplæste Beretning om Udfaldet af sidste Examen artium havde 222 fremstillet sig til den skriftlige Prøve. 10 bleve rejecerede for den latinske og 1 afvistes for dansk Stiil. Altsaa indstillede sig kun 211 til den mundtlige Exammen. 10 befandtes værdige til publicum encomium, 116 fik Characteren Laudabillis, 81 Haudillaudabilis, 3 non cont., og 1 blev erklæret for immaturus. Til anden Examens anden Deel indstillede sig 167 Candidater, hvoraf 1 forlod Prøven, og 2, som endnu ikke havde udholdt bemeldte Exammens første Deel, ikke kunde erholde nogen Hovedcharacteer. Af de 164, som fandtes af have underkastet sig begge Deele af anden Exammen, bleve J fundne værdige til encomium publicum, 89 erholdt Laudabilis og 66 Haudillaudabilis. De 9 Udmærkede vare: 1) Fr. Dahlstrøm, 2) Fr. Krarup, 3) P. Lorenzen, 4) H. Bøye, 5) J. Bondesen, 6) C. Hoppe, 7) C. Schor, 8) A. Linde, og 9) J. Lowsen. Restaurateur Burmeister har kjøbt sig en Gaard paa Hjørnet af Amaliegaden og Toldbodveien, for 40,000 Rbd. r. Sølv. Horsens. To Bønderdrenge fra Brørup, den ene paa 10, den anden paa 11 Aar, ere indbragte hertil Arresten, for at have voldtaget et Pigebarn, (Veile Av.) paa 10 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Horsens, den 22 Novbr. J Aftes gaves Napoleon. for propfuldt Huus. Over 200 Mennesker maatte gaae bort. Stykket, der i enhver Henseende var godt udstyret, gjorde meget Lykke. Det gives i Aften igjen. Der blev i Aftes sionet med Billetter for 1 Rbd. St. Paa Mandag reiser Selskabet til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Khvns Børs-Cours den 20de Novbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 212. 12 Rbmk. 11 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Ved den 1240 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 88. 1. 75. 82. 39.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Aarhuus. Hs. K. Prinds Frederik Ferdinands høie Fødselsdag blev af Høisammes Regiment feiret her i Gaar ved Parade om Formiddagen af samtlige Over og Underofficerer, og om Aftenen ved et Fakkeltog af Underofficeerkorpset, der paa Torvet afsang følgende, i Anledning af Dagens Høitidelighed af Hr. Fr. S. Birck. forfattede Sang: Mens Nattens bunkle Vinger Omskygge Hav og Jord, Med festlig Jubel klinger Vort glade Krigerchor, Og Faklens Blus vi tænde. For Fredrik Ferdinand, Vor Konges høie Frænde, Som Alles Hjerter vandt. Vi see hans Fødselstjerne. Paa Nattens hvalte Blaa, Og kraftig mod det Fjerne Vor Sang skal Vingen slaae: Dens Toner høit skal svæve Fra Dalens lave Bugt Og sig mod Skyen hæve Med dristig Ørneflugt. Vel er Du ei tilstæde. O Prinds, iblandt os her, Du deler ei vor Glæde Ved Flammens røde Skjær, Ei over Dal og Høie Vort Kvad Dit Øre naaer: Dog klart for Sjælens Øie Dit elskte billed staaer. Lad derfor festlig klinge Det glade Krigerchor, Mens Nattens dunkle Vinge Omskygger Hav og Jord: Vort Ønske tolker Flammen, Som farver Skyens Kant: Held over Skjoldungstammen. Held over Ferdinand! Hvorefter blev udbragt et tregange gientaget Hurraraab, som istemtes af Folkevrimlen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Skibsbygmester Bonnesens Brig Prinds Ferdinand, der afgik fra Hamborg den 9de Septbr., ankom til Cadix den 3 Octbr., hvorfra den blev afviist til Qvarantaine=Indretningen ved Port Mahon paa Øen Minorka, hvortil den indtraf den 17de, og blev paalagt 30 Dages Qvarantaine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Bekjendtgjørelser. At Cancelliet har anmodet den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stadsret om at beordre Action anlagt imod Udgiveren af Bladet Skjærsilden, Typograph F. Møller, i Anledning af de i sammes No. 1 indeholdte beskyldninger imod offentlige Autoriteter, bliver herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18 bragt til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Det Kongelige Danske Cancellie, den 15de November 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Dagleier Peter Julius Zarakitsky, foretages en 5te Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 494 paa Fiskergade heri Byen, Torsdagen den 29de November førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Auctionen holdes paa Raadstuen. Aarhuus, den 22de November 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Tirsdagen den 18de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Skifterettens Foranstalt, ning, afholdt offentlig Auction over det, Peder Sørensens og afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende Sted Weilelund kaldet, paa Lillering Mark, i FramlerHerred, staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 2 Fk. 1/4 Alb., Skovskyld 3/4 Alb. Auctionen af holdes i selve Stedet, og saasnart samme er tilendebragt, forauctioneres det ovennævnte Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Kister og Skabe, Borde, Stole, en Kakkelovn, Gangklæder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, en Vogn, en Plov og Harve, 2 Heste, 2 Køer og er Kalv, m. m. - Lysthavende indbydes, med bemærkning: at vederhæftige Kjøbere ved Løsøre Auctionen gives 12 Ugers Credit. Hasle &c. Herredscontoir, den 21de Novbr. 1832. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Tirsdagen den 11te December Formiddag Kl. 10. foretages Skiftesamling paa Herredscontoiret i Daugaard, i afgangne Madame Christensens Boe af Uth, hvilket herved bekjendtgjøres for Arvingerne, Credi= og Debitorerne, med Tilføiende: at Boet samme Dag ventes optaget til Slutning. Bjerre Hatting Herreders Contoir i Daugaard, den 19de Novbr. 1832. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Af Wosnesgaards Godses Umyndiges Midler kan imod anordningsmæssig Sikkerhed i næste 11te December Termin faaes et Laan af 502 Rbd. 2 Mk. 24 s. Sedler og Tegn og 13 Rbd. 3 Mk. Sølv. Et udmærket godt engelsk Stueuhr i Mahognie, Fouteral kan faaes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Da min Tjenestekarl Niels Rasmussen, og saa kaldet Spille Niels, siden 10de dennes har forladt sin Tjeneste, uden Tilladelse, og bemeldte Person er mig Penge skyldig foruden Skadeserstatning for en af ham solgt Pibe, mig tilhørende; er det min tjenstlige Begjæring, til Alle og Enhver, hvem denne Person antræffer, derom at give mig Underretning, der ved en passende Belønning skal blive erstattet. Bemeldte Niels Rasmussens Kone tjener paa Wilhelmsborg. Winninghov paa Møeballe Mark, den 20de Novbr. 1832. Chresten Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Undertegnede agter at afholde en Skive-Skydning ved Bræstenbroe Kroe Søndagen den 2 December, hvorved 7 Sølvgevinster agtes at bortskydes. Der skydes med Rifler paa 200 Skridts Distance og med glat Bøsse paa 100 Skridt. Skydningen begynder og Morgenen Kl. 8. Bræstenbroe ved Horsens, den 22de November 1832. P. Tonning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
En Styrmand ønsker sig i Vinter nogle unge Sømænd at veilede i Navigationen. Man behage at melde sig paa Adressecontoiret, hvor nærmere Oplysning gives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Extra godt blaat & grøn Kalmuk, carmoisin & grøn Flonel, supperfiin dobbelt Cassemir og Klæde, med flere nye Varesorter, er jeg i disse Dage bleven forsynet. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Hørfrøe, tørt og veltenset, kjøbes saavel i Partier som i mindre Dele af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Erichsens Raper i Flasker kan bekommes hos C. B. Frausing. Brugte. Spille Kort kjøbes af C. B. Frausing. Oplag. af Engelsholms Skrivpapiir, Concept og Maculatur til Fabriquens meget billige Priser, kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Gode friske Citroner, nye store Bamberget Kirsebær, m.m. bekommes billig hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Onsdagen den 14de d. M. er fra Undertegnedes Mark bortgaaet 2 Køer, nemlig en sorthielmet, 5 a 6 Aar gl., mærket med et B paa venstre Side, og en lys blakket uden Aftegning 8 a 9 Aar, for Tilveiebringelsen, loves en passende Douceur af Grundfør, den 21de November 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Den som hos Bogbinder Soldin maatte have faaet 2det Bind af "Bibliothek for underholdende Æmner" bedes behagelig at aflevere samme paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-23
Redigeres, trykkes og udgives 6 Gange ugentlig af A. F. Almanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
den 24 November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stils-Tidende. Tre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Blandinger. Historien opviser kun faa Exempler paa en saa uadskillelig Forening mellem Fyrste og Folk, som den der nærværende Tidspunkt finder Sted i Holland. En ikke de høieste kongl. Embedsmænd undslaae sig for at gjøre Tjeneste i Borgergarden, men foregaae deres Medborgere med et priseligt Exempel. Alle patriotiske Opoffrelser skee med den meest forekommende Beredvillighed, Uagtet alle de Uveirskyer der trække sig sammen over Holland, hører man dog ikke i nogetsomhelst Selskab politiske Raisonnements: man sætter gandske sin Liid til Regjeringen. En Konflux af udenlandske Officerer og dannede Mænd, der indtræde i den hollandske Militair tjeneste som Gemene indtil Krigens Slutning uden Avancement, har virket meget til at fremkalde et virksomme re og forstandigere Militairliv i Holland. En Polak, som har studeret i Løwen, traadte ved den belgiske Revolutions Udbrud under de hollandske Husarer. Kort før Slaget ved Hasselt blev han i Bivouaken nævnet ved Navn af en simpel Curasseer. Han reed hen til Stedet, og gjenkjendte – En af sine fordums Professorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Den hollandske Armee har stor Mangel paa Læger; derfor optages alle fremmede Studenter som studere Medicin og Chirurgie, og ansættes derved, efter en meget let Examen, under en af de 3 bestemte Grader, dog kun proviforisk, "Den Sæbeboble skrives der fra Berlin, hvorover de engelske og franske Aviser saalænge have glæde sig, nemlig at Preussen roligt vilde lade sig Franskmændenes Jndrykning i Belgien gefalde, er nu endeligen bristet. Forbausende er den Virkning, Anmeldelsen af et preussisk Armeekorpses Opstilling ved Maasfloden har havt. Overalt vinder nu Troen paa Krig meere Overhaand, og uberegnelige ere allerede Følgerne af den blotte Tiltalter, forudherskende Mening herom. Den Phrase i den preussiske Erklæring, at ovenmeldte Hærs Opstilling skeer for Tydsklands Roligheds Skyld, synes kun lidet egnet til Beroligelse."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
De hollandske Aviser søge at gjøre Tractaten mellem Frankrig og Engelland mistænkt hos de andre Magter, idet de forsikre: at den indeholder vigtige hemmelige Artikler, hvorefter Frankrig skulde have andre dybtskjulte Planer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Fra den hollandske Flaade som spærrer Schelden ved Fortet Bath, skrives følgende: "Vi vente den anglo galliske Flaade ved Scheldens Termopylæ, ifald den skulde have Lyst til at rende sig Hovedet itu. Forterne Lille og Leefenhøck ere et Gibraltar, og Antwerpens Citadel en Krudtmine: aldeles bombefast, spækket med Kanoner og Mørsere, provianteret paa et halvt Aar med alt Mueligt, og forsvaret af en kjæk Besætning under en tapper Chef. Allene Franskmændenes Forsøg paa at erobre det, vil være nok til at kunne sige om Antwerpen: "Her stod engang en prægtig Stad."