Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-09
Ved at meddele, at den fra den Magensske Sag og sammes Anlæggelse meget bekjendte Kammerjunker Kofod er bleven udnævnt til Borgemester og Byfoged i Randers, gjør Kjøbenhavnsposten opmærksom paa, at Kammerjunkeren har erholdt de nævnte Embeder, uden dertil at være indstillet af Cancelliet. Ligeledes tilraader samme Blad Kammerjunkeren, der skal være bleven særdeles godt acclimatiseret i Vestindien, hvor der factisk følges et andet Slags Regimente end hos os, nøie at gjøre sig bekjendt med de Principer, som Forordningen af 24 October 1837 har etableret, men som skulle være meget ubekiendte i Colonierne, og ifølge hvilke Borgerne nu have erholdt Ret til en virksom Deeltagelse i Bestyrelsen af Communens indre Anliggender, og Embeds-Egenraadighed nu har faaet sit Naadestød, ligesom det allerede længe har gjor sig gjældende her, at Liighed for Loven er en af vor Regjerings fornemste Maximer, og at ingen Mand her kan behandles vilkaarligt af sin Medborger, om denne end staaer nok saa høit paa Straa. Da det ved Placat af 15de Februar 1837 var bestemt, at Odense Tugt- og Forbedringshuus ogsaa skulde modtage de Forbrydere fra Veile og Ribe Amter, som bleve hendømte til Forbedringshuusarbeide indtil 3 Aar, maatte Stiftelsen endeel udvides, og modtog tillige ved denne Leilighed endeel Forbedringer. En længe paatænkt Plan om at forskaffe Stiftelsen en Kirke blev tillige realiseret, ide nemlig Formanden for Jnspectionen, Kammerjunker, Byfoged Klaumann formaaede de Haandværkere, der havde paataget sig Bygningsarbeidet ved Stiftelsen, til uden videre Betaling ogsaa at udføre de Arbeider, som Kirkens Jndretning gjorde nødvendig. Altertavlen der forestiller Christus og den samaritanske Qvinde ved Jacobs Brønd, samt Knæfaldet, Prædikestolens Beklædning og Alter kanden er bleven skjænket fra Odense Bispegaard Denne nye Kirke blev derpaa indviet Søndagen d. 2den dennes af Biskop Faber, der til Text for sin Tale havde valgt de Altertavlen paamalede Ord af Johannes. Men hvo som drikker af det Vand, jeg vil give ham, skal til evig Tid ikke tørste. Nykjøbing. J Forgaars afholdt det herværende Asyl-Selskab dets første Generalforsamling efter Asylets Oprettelse. At Mødet bivaanedes af saa saare Fag, maa vel alene tilskrives indtrufne Forhindringer, eller at Jndbydelsen ikke har været almindelig nok bekjendt, og ingenlunde Mangel paa Jnteresse for en Sag som denne Byes Borgere i Erkjendelse. af dens Vigtighed, med saa megen Velvillie og Kraf i Gjerningen har understøttet og fremdeles understorter. Da Bestyrelsens Formand, Hr. Provst Svitzer tidligere var udtraadt, dirigeredes Forhandlingerne af Hr. Catechet Schierning, der efter en indledende Tale hvori han udviklede Asylvæsenets Gavnlighed i Almindelighed, meddeelte en Oversigt over Asylets Virksomhed i det forbigangne Aar. Af denne erfaredes, at Børnenes Antal fra 9, hvormed det begyndte, allerede er steget til 41, og at af dette Antal 20 Børn sye og strikke (13 Piger og 7 Drenge), 22 læse og 10 skrive paa Tavle. Asylets Jndtægt havde til Udgang af Aaret 1838 været 277 Rbd. 14 s. og Udgiften 237 Rbd. 4 1/2 s., saa at Beholdningen ved Regnskabsaarets Slutning udgjorde 40 Rbd. 39 1/2 s. Ligesom man ikke kan andet end erkjende, at Resultaterne af Asylets Virksomhed, i det korte Tidsrum hvori det har bestaaet, have viist sig meget tilfredsstillende, saaledes glædede det os og ved denne Leilighed at erfare, at Asylets fremtidige Existents, ved Siden af Borgernes frivillige Bidrag, end mere vil blive sikret ved en betydelig Gave hvorom Eieren af Vennerslund Hr. Kammerraad Grandjean har givet sit Løfte. Han lader nemlig paa en ham her i Byen tilhørende Grund opføre en grundmuret og hensigtsmæssig indrettet Bygning, som han med tilliggende rummelige Hauge har bestemt at offerere Asylet som et Beviis paa hans særdeles Opmærksomhed for denne gavnlige Indretning. Til Medlem af Bestyrelsen, valgtes Hr. Pastor Fog.