JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Rygtet at Rochesort=Eskadren skulde være indløben til en frens Havn, er hidtil ikke bleven nærmere bekræftet. Til den 10de har Admiral Coanwallis ikke faaet Spor paa den, endskiøndt et Par smaae Eskadrer blev detascheret efter den.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Fregatten Jmmortalite har i disse Dage havt det Uheld at komme de franske Kystbatterier for nær. En Bombe faldt paa Skibet, hvorved 5 Mand bleve dødelig saarede.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
En engelsk Kanoneerbrig har taget en spansk Kanoneerbaad med 7 Koffardiskibe, som gik fra Mallaga til Algestras.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Sir Stewar er afreist fra London til Berlin med det brittiske Cabinets Svar paa de nogle Dage før ankomne vigtige Depescher.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Efter et Brev fra Newyork af 13de September er den gule Feber igien udbrudt sammesteds.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
J Ostindien troer man ikke Freden. Holkar skal efter Privatberetninger ikke være saa gandske underkuet, og ved Leilighed vil han sikkert fornye Kampen, for at hevne sig. Stocks. 3 per Cent red. 57. 58. 3 per Cent conf. 58 3/4.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Prag, den 22de Octbr. Den tredie russiske Armee, som nu er i Anmarsch igiennem de preussiske Stater, bestaaer af 75 Eskadroner Kavallerie, 39 Batailloner Infanterie, 2 Jæger Regimenter, 7 Artillerie=Compagnier og 3 danske Kosak-Regimenter, i alt af 49600 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Wien den 23de Octbr. Hoftidenden melder under Rubriken Krigsbegivenheder blot en blind Allarm, som den 12te har været udspredt i Tyrol, at Fienden nemlig skulde være i Anmarch fra München mod Tyrol med 30000 Mand. De vigtige Passer Scharnitz og Luctasch bleve derfor stærkt besatte og Landmilizen tilligemed Landstormen vare paa Marschen -
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Under Rubriken Tydskland melder Hoftidenden: "at de nyeste Efterretninger fra Krigskuepladsen mangle, at efter foreløbige ubestemte Rygter endeel haardnakne Trefninger skal være forefaldne imellem den 13de og 16de October, og at den østerrigske Besætning i Memmingen skal være afskaaret ved et fransk Korps.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
En af vore Generaler, som skal have underholdt Forbindelse med Fienden og nu var i Begreb med at ville skyde sig. er bleven arresteert og hans Papirer tagne i Bevaring.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Den ungerske Landdag er endt og Keiseren er allerede ankommen hertil fra Presburg. Den ungarske Nation har eenstemmigen tilbudt en stor Mængde Rekruter, Penge og Proviant. Churfyrsten af Salzburg er ankommen hertil med Familie. - Det hedder paa ny, at den russiske Keiser om nogen Tid ventes hertil.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Paris den 23de October. Den femte Bulletin fra den store Armee er dat. fra Augsburg den 12te October og af følgende Jndhold: "Marschal Soult traf den 11te ved Landsberg Prinds Ferdinands Kyrasseerregiment, som marscherede til Ulm med 6 Kanoner. Marschallen lod det 26de Jægerregiment giøre Angrebet: Østerrigerne tøge Flugten og mistede 2 Kanoner; vi giorde 1 Oberstlieutenant, 2 Capitainer og 120 Mand til Fanger. Marschal Bernadotte rykkede ind i München den 12te han fangede 800 Mand og gjorde endeel østerrigske Generalers Bagage til Bytte. Marschal Dayoust har i nogle Trefninger fanget 60 Mand Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Den østerrigske Gesandt, Grev von Cobenzl, har endnu ikke forladt Hovedstaden. Han aflægger nesten daglig Be søn hos Ministeren Talleyrands Gemalinde.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
En officiel Note, der er bekiendtgjort i Genua, indeholder følgende: "Genua skal stedse udgjøre en Deel af det franske Rige. Den Mand, som Ligurien saae at seire med 30000 nylig formerede Soldater over Kongen af Sardinien, Østerrig og den hele forrige Coalition, staaer nu med sine gamle Generaler og gamle Soldater i Hiertet af Tydskland i Spidsen af 300000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Da Jndbyggerne i Arezo, som i forrige Krig viiste sig oprørske mod de Franske, atter synes tilbøielige til Oprør i nærværende Krig, saa har den franske Minister i Florenz anholdt hos Hoffet sammesteds om, at forbyde Jndbyggerne i Arezzo alle talrige Forsamlinger, endog under Paaskudaf religiøse Høitideligheder.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
En stor Leir, som General Menon skal commandere, formeres ved Alessandrien.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Fra Øen Rhe meldes under 11te October, at man i nogle Dage har hørt en stærk Kanonade i Søen. En engelsk Division, bestaaende af 6 Krigskibe, har nogle Gange viist sig ved Øen.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Augsburg den 24de October. Den ulykkelige General Mack bliver ført til Frankerig, som Fange. Alle øvrige fangne østerrigske Generaler og Officerer have faaet Tilladelse at gaae til Bøhmen paa deres Æresord. I Gaar bleve endnu 1500 østerrigske Fanger, indbragte hertil fra Bayern. Den franske Kommandant, General Renke, har ladet bekiendtgiøre, at Borgerskabet i nogen Tid maa være belavet paa stærk Jndqvartering, hvoraf man formoder, at en stor Deel af den keiserlige Hovedarmee vil drage fra Schwaben her igiennem Staden, til Bayern. Jngolstadt bliver paa nye stærk befæstet paa den franske Keisers Bekostning. Nogle tusinde Bønder arbeide daglig herpaa. Keiser Napoleon har ladet uddele en deel Guld og Sølvmedailler til de tydske Tømmerfolk, som den 17de istandsatte den afbrudte Donaubroe saa hurtig, at man tre Timer efter kunde gaae derover.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Ved Memmingen var blot 3 af de ny østerrigske Skandser færdige, de 7 andre vare blot halvfærdige. De Franskes Bombardement paa Memmingen har ikke gjort sto Skade. Jndvaanerne vare under samme flygtede i Kiøderne.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Følgende officielle Bulletin fra den franske Armee i Jt lien er bleven bekiendtgjort her:
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Den italienske Armee er den 18de October gaaet ov Etschfloden ved Verona. Marskal Massena kommandeerte i egen Person. Man har bemægtiget sig de mod italiensk Verona plantede Batterier. Ved Courerens Afgang, som overbragte denne Efterretning, havde man allerede gjor 500 Fanger. Armeen er rykket frem til Vicenza.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Stuttgard den 24de Octbr. Churprindsen af Würtemberg er nu efter en lang Fraverelse kommen tilbage til sit Fædreland som preussisk GeneralChurførstens Tale ved Landdagens Aabning er nu trykt, Churførsten melder deri; "At Keiser Napoleon under sig Ophold i Ludwigsburg havde tilkiendegivet ham, at han absolut maatte erklære sig for eller imod Frankerig. J sidste Tilfælde blev det den churførstl. Familie bevilget, uhindret at begive sig bort, men Churførstendømmet maatte naturligviis behandles fiendtlig. J første Tilfælde blev en Of og Defensiv Alliance tilbudet. Denne var nu bleven sluttet Churførsten havde deri forpligtet sig til at levere et Hielpe corps paa 8000 Mand og nogle Leverancer til den franske Armee. Derimod var der givet Forsikkring og Erstatning for alle Requisitioner i Krigen og al mulig Skaansel for Landet, samt om Garantie for alle churførstl. Stater og den kraftigste Bistand mod Enhver." - Alle Landstænderne vare meget rørte over denne Tale og bevilgede det Forlangte. General Reinwald har faaet følgende officielle Note af 21de October fra det keiserl. Hovedqvarteer: "Garnisoner, i Ulm, der bestod af 24000 Mand, som havde 2000 Heste, er allerede udmarscheret. J Gaar Eftermiddags begyndte den at defilere forbi Keiseren. General Mack var i Spidsen, af Armeen. Omtrent 60 Feldtstykker bleve tagne i Ulm.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
De i Ulm fangne Generaler ere Mack, Kerpen, Ginlap, Frenel, Gottesheim, Stipschütz, Landon, von Ulm, Prinds Lichtenstein, Reus og Auffenberg.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Vor Communication med Ulm er nu igien aaben. De ulmske Tidender melde, at Marschal Ney har liidt et stort Tab ved et Angreb paa Ulm den 11te. Den østerrigske høire Fløiafslog alle de franske Angreb, og Generat Maa lod en Deel af den venstre Fløi rykke frem, som faldt de Franske i Ryggen og nesten aldeles ødelagde 4 af deres Regimenter. De trak sig tilbage i største Uorden, lode 1500 Døde ligge paa Pladsen, mistede 900 Fanger, 11 Kanoner, 20 Munitionsvogne og megen Bagage.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
De uliske Tidender melde følgende om Tildragelserne ved Ulm fra den 14de til den 16de: "Den 15de var Staden, allerede indsluttet paa alle Sider; nogle Kanonkugler og Granater faldt i Staden og en fransk Stabsofficier ankom med en Trompeter. Underhandlingerne varede hele Natten og Førsten af Lichtenstein blev to Gange sendt til det franske Hovedqvarteer. Den 16de begyndte Kanonaden igien og Eftermiddagen, efterat følgende af General Mack undertegnede Bekiendtgiørelse var udkommet: "Jeg giør i Hs. Majestæts Navn alle Herrer Generaler, Stabs og Overofficier paa Deres Ære, Pligt og egen Lykke ansvarlige, ikke meere at nævne det Ord Overgivelse, men blot at tænke paa det standhaftigste og meest haardnakkede Forsvar, som desuden ikke kan vare længe, fordi Avant garderne af to mægtige Armeer, en keiserl. kgl. og en russisk, allerede om faa Dage ville ankomme, for at befrie os. Den fiendtlige Armee er i den skrækkeligste Forfatning, deels af Veirliget, deels af Mangel paa Levnetsmidler. Det er umuligt, at den kan opholde sig længer, end nogle faae Dage i denne Egn. Den kan ikke storme uden i meget smalle Afdelinger, fordi vinesten allevegne have meget brede Vandgrave, intet er altsaa lettere, end at dræbe eller fange de Stormende. Vi have, om vi maaskee skulde mangle Levnetsmidler, over 3000 Heste. Jeg vil selv være den første, der spiser Hestekiød, og jeg haaber, at alle ville gjerne giøre fælleds Sag med mig; jeg haaber det og saa af Stadens brave Jndbyggere og jeg forsikkrer dem atter, at alt skal blive dem rigelig giengieldet og erstattet.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Erlangen, den 25de Octbr. De østerrigske Soldater løbe nu omkring i Schwaben og Franken og søge, at naae Bøhmen; disse Ulykkelige finde den Understøttelse, som Menneskekiærlighed giør til Pligt Over 2000 ere i 5 Dage enkelte og uden Vaaben passerede igjennem denne Egn. Mange af dem ere undvegne fra de Franske, der aldrig passe nøie paa deres Fanger. Landeveiene ere dog fuldkommen sikkre, uagtet mange af disse Ulykkelige ere i den ynkværdigste Forfatning.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Jnfanteriet ved Erkehertug Ferdinands Corps er paa Rettraden nesten blevet aldeles ødelagt ved de uophørlige Fægtninger; Mandskabet fik desuden i nogle Dage hverken Næringsmidler eller Søvn og Hestene havde intet Foder, faaet paa hele Marschen. Erkehertugen har formodentlig naaet Eger den 21de. En fransk Adjutant ilede efter han den 22de med en Depesche, som han har overrakt ham og er siden kommen tilbage. J Trefningen ved Erlangen den 20de blev en østerrigsk General nedsablet af Østerrigerne selv som ansaae ham for en Franskmand, fordi han baer en Kappe af fransk Facon.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Prinds Murat har med sit Hovedqvarteer forladt Nürnberg den 22de. Stadens Neutralitet er ikke blevne krænket af Prindsen eller han Armee.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
De bayerske Biergbeboene paa Grændserne af Tyrol som alle ere øvede Skytter, forsamle sig hobeviis, for at afværge alle Angreb. Nogle regulaire Tropper skulle forene sig med dem.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
De partembergske og badenske Tropper skulle escorter de østerrigske Krigsfanger til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Haag den 26de October. I Gaar reiste den østerrigske Gesandt, Baron von Felt, herfra efter Ordre fra sit Hof. Den russiskekeiserl. Charge d'Affaires forlader ogsaa Haag. Vor Gesandt i Stockholm, er kommen tilbage hertil. Endeel Fartøier ere gaaet fra vor Republik paa Rhinen til Strasburg med Munition.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
De bataviske Rescriptioner ere stegne til 52 1/2.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skrivelse fra Stralsund den 26de October. To svenske Garderegimenter under Kommando af GrevMørner er ankommen hertil og man venter hvert Øieblik Kongens Regiment og 400 Kavallerister; derimod ere nogle her garnisonerende svenske Batailloner rykkede ud af Staden til de omliggende smaae Stæder. Nogle og tyve Skibe ere seilede herfra til Østad, for sammesteds at indtage endnu flere Tropper og Heste. General Baron Armfeld skal kommandere den venstre Fløi. Obersterne Baron Ta vast og von Vegesack skal giøre Tieneste som Kongens Fløi adjutantere. Den kongelige Adjutant Baron von Wrede, er Dag ankommen hertil Wien.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
For Kavalleriet er i Følge Kongl. Forordning af 22de d. M. udskrevet en Fouragelevering af 200 Læster Havre, 5000 Centner Høe og over 40000 Tønder Hakkelse. En anden Forordning betreffer Underholdningen for de marscherende Tropper. Enhver Underofficier og Soldat skal Middag og Aften have varm Mad og tillige Kiød hver Søndag og Torsdag, hvorfor betales daglig 5 s. og med Kiød 6 s. Jndvaanerne ere desuden blevne opfordrede mod Betaling eller gratis at levere Linned til Lazarether, som skal oprettes her.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
De engelske Commissarier, som opholde sig her, vente paa Troppe-Expeditionen fra Engelland, som formedelst vedholdende Østenvind ikke kan komme eller og har maaske faaet en anden Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig ventes daglig hertil. Hans Heste og Drabantere ere allerede ankomne.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Feldtposten fra Paris til det keiserl. Hovedqvarteer er allerede i fuld Gang. J det keiserl. Hovedqvarteer er et fuldstændigt Feldtbogtrykkerie, for at aftrykke Paroler og Proclamationer.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Sadelmagerne i Metz og Strasburg maae sende alle deres Sadler og øvrige Ridetøi med Extrapost til Armeen, hvor de franske Dragoner og Husarer, som hidtil tiente til Fods, nu have faaet de østerrigske Heste, som ere gjorte til Bytte.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Antverpens Handel har utrolig stor Fremgang. For 10 Aar siden saae man kun nogle faa Barker paa Schelde, men i de sidste 12 Maaneder ankom 2513 Skibe til Antmerpen.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
J Egnen omkring Paris ere alle Vindruerne, som vare blevne fuldkommen modne, frosne. J Egnen omkring Lyon faldt Natten til den 10de Octbr. stærk Snee der frøs tillige Jis, hvilket er meget usædvanligt i denne Egn. Viinhøsten har ogsaa liidt meget sammesteds.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Damefriseurerne i Paris give sig nu en vigtig Mine, Den letteste Damefrisur koster Friseuren over een Times Arbeide, hvorfor de Friseurer, som ere i Rygte og tage 12 Fr. for en Frisur, ikke meere kalde sig Friseurer men Artisteraf den antike Coeffares Skole.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Engelland. En 82 Aars Olding ved Navn Jameson tog nylig en 67 aarig Enke til sin 4de Kone. Brudgommen havde 92 Børn, Børnebørn og Børnebørns børn; Bruden havde 33 Børn og Børnebørn. Ved samme Tid givtede en Mand i det 105te Aar sig med en 82 Aars gammel Kone. Begge havde været givt 2 Gange forNylig har man gjort Prøve med et nyt Værktøi til at ødelægge et for Anker liggende Skib. Man gjorde Jnstrumentet fast ved en stor Brigs Kabbeltoug og inden faa Minuter var det ved Ebben drevet under Skibet, som strax efter sprang i Stykker. Nylig styrtede et gammelt Huus sammen i London og tog endeel af et Naboehuus med sig. Lykkeligviis mistede ingen Livet, da man i Forveien mærkede Faren; blot et Menneske blev qvæstet.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Østerrig. Ved et keiserl. Decret er Hertugdømmes Venedig paalagt et overordentligt Krigstyr af 1 Millior, 161000 Gylden, der skal udredes inden førstkommende Januar Maaneds Udgang. Udbetalingen skal skee i klingende Mynt. Hvo, der ikke betaler inden Januar Maaneds Udgang, skal udpantes. - En anden keiserl. Forordning befaler, at Hertugdømmet Venedig skal levere 4635 Rekruter til Infanteriet og 450 Stykkudske.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Tydskland. Oversvømmelserne i Schwaden hav standset Posternes Gang. En Deel af Kehl stod under Vand og Rhinen var steget saa høit, at Broen imellem Strasburg og Kehl maatte afbrækkes, saa at Communicationen maatte skee ved Baade. En meget stærk Snee som er faldet i Schweiz, og idelig Regn har bragt Rhinen til at stige.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Øvrigheden i Staden Hannover har befalet Borgerne, under en Mulkt af 10 Rdlr. at aflevere det af dem opkiøbte franske Krudt til de Steder, hvor det forhen var i Forvaring, for at forebygge Fare; dog med Forbeholdenhed af deres Eiendomsret.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Nordamerica. J Sydcarolina er nylig begaaet en skrækkelig Handling. Et ungt Menneske, Richard Man les, har med Overlæg skudt sin Fader, en brav og agtværdig Mand. Efter Undersøgelse næste Dag gik Morderen til Bekiendelse og blev fængslet.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Helsingøer den 4de November. Fra den 1ste til den 4de dennes ere 41 Skibe passerer Sundet.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Kiøbenhavn den 4de November. Fra Biskoppen over Lolland og Falster, Hr. P. O. Boisen, er til Cancelliet i Manuskript indsendt et af ham forfattet Forsøg til Forbedring i den offentlig Gudstieneste, med det Ønske, at Skriftet efter dette Collegiums befaling maatte trykkes, paa det at tænkende Religionslærere, førend Sagen forelægges Hs. Majestæt til allernaadigst Resolution, kunde faae Leilighed til at fremsætte de Erindringer og Betænkninger, som de muligen kunde have derved at giøre. J Anledning heraf har den behaget Hs. Majestet, paa Cancelliets Forestilling, allernaadigst at resolvere: 1) at ovenmældte Skrift maa trykkes; 2) at biskoppen over Siællands Stift, Doet. Theol. N. C. Balle, Justitsraad og Assessor i det danske Cancellie, C. L. Lassen, og Doct. og Prof. Theol ord. ved Kiøbenhavns Universitet, F. Münter, skulle sammentræde i en Commission, for at bedømme dette Forslag og de bemærkninger, som desangaaende i Trykken maatte blive udgivne eller dem skrivtligen tilstillede, og derefter, igjennem Cancelliet, at giøre Hs. Majestæt Forestilling, om og hvorvidt dette Forslag kan blive at antage eller ei, 3) at dette Forslag skal omsendes til alle Biskopper i Danmark og Norge, med Tilkiendegivende, at dersom nogen af Stiftets geistlige Mænd maatte finde noget derved at anmærke, maatte disse bemærkninger sendes den angaaende denne Bag allernaadigst anordnede Commission, men at slige bemærkninger, enten de trykkes eller skrives, er blive længere modtagne end til Slutningen af Sept. 1806. og 4) at denne Commissions Forestilling skal være Cancellier tilstillet inden Udgangen af December 1806.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
J Anledning af Cancelliets Skrivelse til samtlige Grever og Baroner i Danmark, af 21 f. M., have Grev Danneskjold Samsøe og Grev Holstein, ved Skrivelsen, til fornævnte Collegium, dat. Gissefeldt den 9de og Ledreborg den 10de d. M., erklæret sig villige til at reenuncere paa det i danske Lovs 1 - 6 - 11 Grevskabernes Birketingsdomme tillagte Privilegium, og givet deres Samtykke til, at deres Birkedommeres Behandlinger og Domme, lige med andre Underretters, maae for Fremtiden indankes for vedkommende Provinsial=Overret. Under 25de Septbr. d. A. er igiennem det tydske Cancellie udstedt et Patent angaaende de tienstgiørende Landsoldaters Retsstand, for Hertugdømmene Schlesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg og Grevskabet Ranzau, Ved Reskript til Stiftamtmanden over Aalborg Stift af 27de Septbr. d. A., er det bevilget, at Aalborg Bye maae endnu i 5 Aar, fra næste Aars Begyndelse, oppebære de samme ved Reskriptet af 5te Julii 1775 og senere Bevillinger tilstaaede Broepenge.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Cancellie=Prasidenten Kammerherre Kaas er i Forgaars reist til Holsteen.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Et engelsk tremastet Skib stødte i Torsdags paa Kalleboe øster Hage. Da en efter blev Dækslasten kastet overbord; men da dette ikke vilde hielpe, akkorderede Caxt. om Aftenen med Dragøerne for 7000 Rdlr., og de bragte ham af Grunden samme Nat.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Skonnerten Ørnen er i Dag lagt ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Fra den 2den til i Dag ere indkomne: Skibet Svanen, der føres af Capitain Christian Meyer af Bergen, fra St. Croix i Vestinden med Sukker og Rum; Capitainerne Thomas Southvorth af og fra Bosion, og Abial Burge af og fra Salem i Nordamerica, begge med Rum, Humle og Jngefær; Capit. Jesper M. Holm af Kiøbenhavn fra Grønland med Spæk, Barder og Skind; Capitainerne Søren Dam, Niels Møller, Paul P. Lønne H. J. Broisgaard, C. H. Lund og N. M. Harboe af Khavn fra Jsland, alle med Fisk, Tran, Kiød, Tælle, Skind og Uldgods; Capitainerne Hans Olsen af Helsingøer, Fridr. Paulsen Schmidt og Landgreen af Khavn, alle fra Bourdeaux med Viin, Brædeviin og Stykgods. Udgaaen Skibet Frederichsted, der føres af Capit. Peter Lunde, til St. Croix og St. Thomas i Westindien med Cargaison, Capit. Chr. R. Biørn af Khavn til Livorno med Jern, Beg, Tiære og Peber. Posten fra Kiøbenhavn af 29de Octbr. ankom til Hamborg den 1ste Novbr. Kl. 10 1/2 om Formiddagen; den kiøbenhavnske Post af 2den Novbr. var paa Nyborg Fiord i Gaar Eftermiddag, da den indgaaende Hamborger Post af gik fra Nyborg.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 1ste Novbr. er Chefen for Hs. K. H. Kronprindsens civile Departe, ments=Contoir, P. Jessen, udnævnt til virkelig Justitsraad; Fuldmægtig ved bemeldte Departements=Contoir, H. G. Prosch, til Cancellie-Secretair, Skibspræst J W. Bech til Sognepræst paa Øen Anholt under AarhuuStift; Sognepræst for Oddernæs Præstegield i Christianfands Stift, Provst C. M. Schielderup, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget, og Sognepræst i Christiansand, Stiftsprovst C. Sørensen beskikket tillige til Sognepræst for Oddernæs Præstegield; Personel-Kapel, lan W. Holm confirmeret til Sognepræst for Brendekilde og Bellinge Menigheder i Fyen; Cand. Juris C. C. Werlauff til anden Secretair ved det kongelige Bibliothek.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Under det tydske Cancellie: Den 25de October er Underrets=Advocat J. A. Schnell i Jteboe udnævntil Regierings=, Over- og Landrets=Advocat i Hertugdom mene.
Berlingske Tidende, 1805-11-04
Under Generalitetet. Den 18de October er Commandeersergeant ved det søndenfieldske JnfanterieRegiment, O. Smith, beskikket til Materialskriver ved Fredriksteens Fæstning; Chefen for det 2det aggerhusiske Jnfanterie-Regiment, Generalmajor M. F. v. Heinen, afgaaet derfra og beskikket til Chef for det 1ste østre jydske Landværn-Regiment; Premier Lieutenanterne H. E. v. Sparre af det aggershusiske og F. C. v. Seyerstedt af de trondhiemske Dragon-Regiment, forundte Characteer som Ritmestere af Cavalleriet. Den 25de, Jngenieur=Capitain J. Rosbach forundt Oberstlieutenants Characteer af Jnfanteriet; Land=Jnspecteur P. Møller beskikket til Second-Lieutenant i det første jydske Landværn-Regiment, Ved det kongelige danske Landkadet Corps ere fra 1ste d. M. af beskikkede 1) til Korporaler, de virkelige Kadetter P. M. Vossgraff og C. L. v. Weyhe; 2) til virkelige Kadetter: Jndskrevne F. L. E. v. Hindenburg, J. B.v. Arentz; Kostgiænger P. T. v. Synnestved; Jndskrevne, J. C. v. Mund, J. F. v. Wellin, N. Tenkenhagen, J. C. v. Ramm, T. G. v. Schøller, F. B. v. Weyhe, C. L. v. Wederkinch, J. C. v. Gaarder; Kostgiænger P.C. v. Freyesleben; Jndskrevne: A. M. v. Krefting, A.L. v. Staffeldt, J. F. v. Arenfeldt, H. J. v. Siedelmann, H. N. v. Thestrup og N. C. D. Heyerdahl, 3) til overkomplet virkelig Kadet: Kostgiænger R. v. Eppingen, G. Lohseer beskikket til virkelig Fændrik ved det oldenborgske Jnfanterie-Regiment; Second-Lieutenant af det danske Liv=Regiment til Fods, A. F. W. M. v. Schow forsat lige Qvalitet til det holsteenske Jnfanterie-Regiment; Fyrværker ved Artillerie Korpset, A. Torgersen, beskikket til Tøihuus=Lieutenant ved Provincial Torhuset i Randers, Capt. og Comp. Chef i det 3die jydske Jnfanterie-Regiment, J. J. v. Heinen, efter Ansøgning, i Naade af skediget, og i Anledning heraf ere i bemeldte Regimenavancerede: Stabs=Capitain H. R. Grev v. Trampe til Compagnie=Chef, Premier=Lieutenant P. F. v. Gruner, til Stabs Capitain, og Second Lieutenant L. L. de Bretsville til Premier=Lieutenant; Compagnie=Chirurg ved Kronprindsens Regiment til Fods, P. F. Poulsen, beskikket til Underchirurg ved samme; Stabs=Capitain af det holsteenske Jnfanterie-Regiment, P. F. L. Fischer, som er beskikket til Toldforvalter i Wilster, af Krigstienesten afskediget.