JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
J Frankrig have de tvende misfornøiede Partier i det forløbne Aar, ligesom i det næstforrige, nogle Gange forvoldet Regjeringen Uleilighed; samme har imidlertid uden synderlig Anstrængelse haandthævet sin Myndighed. De carlistiske Bevægeser i Sydfrankrig endtes med Hertuginden, af Berrys Flugt fra hine Egne. Hendes Ankomst til Vendee foraarsagede her Uroligheder af noget farligere Natur, men som dog dæmpedes efter at disse Provindser vare erklærede i Beleiringsstand, og nu, da Hertuginden selv er tagen til Fange, vel ere end mindre at frygte. Samtidig, og sandsynligviis heller ikke uden Sammenhæng med de sidste Uroligheder i Vendee, var en Opstand i Paris (5te Juni), som syntes meere alvorlig end den i Grunden var, da Udfaldet viste, at den kun var iværksat af endeel desperate Mennesker, medens ikke blot Armeen, men ogsaa den allerstørste Deel af Borgerne blev Regjeringen aldeles hengiven. Denne Opstand gav Anledning til, at Ministeriet, som, efterat den dygtige og virksomme Casimir Perier var bortrykket af Cholera (16de Mai, paastod at vedblive hans System, tog adskillige Forholdsregler, nemlig: at erklære Paris i Beleringsstand og nedsætte Krigsretter, der maaskee kunde have været undladte, og, da deres Lovmæssighed tillige var tvivlsom, har udsat Regjeringen for adskillige Bebreidelser, saavel i Kamrene, som i de offentlige Blade. Hiint Ministerium afgik vel siden for største Deelen, men det nye, af 11te October, lader til at ville følge samme Grundsætninger, baade i den inden og udenlandske Politik. Desuagtet bemærker man i de nys forsamlede Kamre en anseelig Majoritet for samme, saaledes at det ikke er lykkedes Oppositionen at faae den mindste Daddel over hine extraordinaire Foranstaltninger indført i Kammerets Addresse til Kongen. J Henseende til Udlandet vedbliver Regjeringen sit fredelige System, med Undtagelse af den belgiske Sag, i hvilket Punkt den rigtignok, som man seer, forlanger Eftergivenhed af de øvrige store Magter. Expeditionen til Ancona var derimod væsentlig vistnok blot et Offer, som Regjeringen bragte den franske Forfængelighed, og samme fandt neppe Sted uden Østerrigs Vidende og Samtykke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
J Anledning af Urolighederne hist og her i Tyskland og Schveitz iagttog Frankrig, en stræng Neutralitet, og mod de flygtende Polakker lagttoges blot Gjæstfrihedens Pligter og tilsidst knap disse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Paa den pyrenæiske Halvø ere nogle Begivenheder af Vigtighed indtrufne. Den fra Brasilien fordrevne Keiser Pedro forsamlede de misfornøiede og emigrerede Portugisere under sine Faner, og gjorde, understøttet af et frivilligt fransk engelsk Hjelpecorps, et Forsøg paa at sætte sin Datter paa Portugals Trone. Efterat have samlet sin Flaade og Hær ved Azorerne, lod han styre over til Portugals Kyst, gjorde Landgang ved Oporto og bemægtigede sig uden Modstand denne Stad. Det er ikke lykkedes ham at udvide sin Datters Autoritet i Landet udenfor dette Punct, men D. Miguels oftere gjentagne Forsøg at fordrive ham derfra have været ligesaalidet heldige, saa at Sagens endelige Udfald endnu maa betragtes som uafgjort. - Fra Spanien ger Efterretning indløben om en betydelig Forandring i Regjeringsprinciperne, idet det hidtil undertrykte og tildeels forfulgte liberale Parti atter har faaet Overvægten og den forhen saa mægtige Minister Calomarde er bleven afsat og forviist. Hovedgrunden til denne Forandring er iøvrigt uden Tvivl at søge i Kongens og Dronningens Haab om, i hint Parti at finde en Stotte for deres unge Datter, hvem de ønske at sikkre Tronfølgen imod D. Carlos, der efter de gamle Statslove er berettiget til samme og har vidst at vinde det modsatte Parties Hengivenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
J Pavestaten er endnu ingen Udsoning tilveiebragt mellem Regjeringen og de nordlige Provindsers misfornøiede Beboere. Hiin prøvede i Januar Maaned at gjøre End paa Urolighederne ved militair Magt, men de pavelige Troppers slette Disciplin gjorde kun det Onde værre og bevægede Cardinal Albani til at indkalde Østerrigerne, ved hvis Ankomst, som sædvanligt, Urolighederne strax ophørte. Af denne Østerrigernes Jndmarsch tog Frankrig Anledning til ligeledes, skjønt uden Pavens Anmodning, at afsende et Corps til Ancona, som naaede Staden i Slutningen af Februar. Den franske Corpschef gik noget rask tilværkt ved sammes Besættelse, hviket foraarsagede megen Misfornøielse ved det pavelige Hof, imidlertid fandt Paven sig siden i hvad han ikke kunde forandre og Franskmændenene ere endnu i Ancona. Ogsaa Østerrigerne holde endnu enkelte Punkter af Legationerne besatte og det er ikke nem at sige, hvorlænge denne Jntervention in duplo kan vare thi med det Udsoningsværk, som de fremmede Ministre i Rom have prøvet, er Fremgangen saa maadelig, at den engelske Regjering, keed af disse Vidtløftigheder, nylig har befalet sin Gesandt at trække sig tilbage fra Conferentsen, og med Hvervingen af Schveitzertropper synes det ogsaa at gaae langsomt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Det tyrkiske Rige befinder sig for Øieblikket i en Crisis, af hvilken det muligt ikke vil kunne befrie sig ved egen Kraft. Sultanens mægtige Vasal, Paschaen af Ægypten, der i flere Aar, under en tilsyneladende Dependents, har været i Besiddelse af en reel Uafhængighed, optraadte ifjor ved paa egen Haand at bekrige Paschaen af Acte, paa en Maade, som maatte vække Formodning om et aabenbart Brud imellem ham og Sultanen. Samme er ogsaa i Aar indtruffet. Efter et tappert og langvarig Forsvar faldt hiin Fæstning og Paschaen af Ægypten fremtraadte nu uden Skjul med Paastand om at forlenes med Syrien, hvilken Paastand Sultanen gjengjeldte ved at erklære ham for en Rebel. Paschaens Søn, Jbrahim, der commanderer den ægyptiske Hær i Syrien, fortsatte imidlertid, efter Acres Fald, Landets Erobring, og Tyrkernes Bestræbelser for at hindre dette havde et aldeles uheldigt Udfald, idet hele den tyrkiske Hær blev slaget og adsplittet eller rettere opløst. Hele Syrien er for Øieblikket i Ægypternes Magt og efter de seneste Beretninger er Jbrahim endog trængt et anseeligt Stykke frem i Natolien. Til Søes har Tyrkernes Held ikke været synderlig større, thi vel har imellen Flaaderne ingen afgjørende Træfning fundet Sted, men den tyrkiske har, ved at trække sig tilbage til Dardanellerne, dog paa en Maade erklæret sig overvunden og idet mindste indrømmet Ægypterne Herredømmet over det østlige Middelhav og sammes Kyster. Hvis Storviziren, der nu er paa Marschen mod Jbrahim, ikke er heldigere end hans Forgjængere, kan Paschaen af Egypten upaatvivlelig dicterere Fredens Betingelser, og Sultanen har derfor henvendt sig til England, og, som det hedder, ogsaa til Rusland, for at beskytte ham imod hans Vasal, der nu er voxet ham overHovedet. Den forvirrede og tildeels anarchiske Tilstand, i hvilken Grækenland har befundet sig siden Grev Capo Jstrias, Død, kan nu haabes endt. Den unge bayerske Prinds Otto er udnævnt til Konge, anerkjendt af de europæiske Magter og allerede paa Veien til Grækenland. De trende Magter, der for flere Aar siden afsluttede en Tractat med hverandre om at ordne de græske Sager, have endog stillet deres Krigskibe i Archipilaget til hans Disposition, saa at han vist Jntet har at befrygte af udvortes Fjender, hvis det kan lykkes ham at vinde sit Folks Hengivenhed og saaledes tilveiebringe Ro og Enighed i hiint interessante Land. Om det store Ruslands indre Anliggender kommer kun lidet til Udlandets Kundskab og det samme kan i Aar siges som Polen. Dette Land staaer endnu under en Militairregjering og det synes den russiske Regjerings Hensigt efterhaanden og saavidt muligt at amalgamere samme med de nøvrige Provindser og Gouvernements. Kan det ikke opnaae nogen paa en solid Basis grundet Selvstændighed, er dette maaskee ogsaa det tjenligste for Landet. Med Hensyn paa sin udenlandske Politik er Rusland i Aar ikke optraadt paa nogen frappant Maade og dets rette og alvorlige Mening om den hollandskebelgiske Sag endnu indhyllet i Mørke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
I Tyskland sporedes hist og her og fornemmelig i Aarets første Halvdeel nogle urolige Bevægelser. Hos adskillige fantastiske Hoveder var Jdeen om et idealt germanisk Rige opstaaet eller maaskee snarere fornyet og da denne yttrede sig noget stødende baade i Tale ved Hambacherfesten, og i Skrift (i forskjellige Journaler og Flyveskrifter), da fremdeles i nogle syd= og vest tyske Stater en temmelig skarp Opposition bemærkedes i Kamrene, vaktes ved begge Deele Regjeringernes Opmærksomhed. Østerrig og Preussen som de præponderende Magter tog heraf Anledning til at foreslaae Forbundsforsamlingen i Frankfurt en Beslutning, som ogsaa antoges (28de Juni, og hvis Hovedviemeed var nærmere at bestemme Stændernes Rettigheder i de constitutionelle Stater; tillige erklærede Forsamlingen sig competent til et Overopsyn over samtlige i Tyskland udkommende periodiske Skrifter af politisk Jndhold, hvilken Ret den senere ved forskjellige Leiligheder har gjort gjeldende. Af disse Foranstaltninger toge Nogle Anledning til at befrygte en planmæssig Bestræbelse til efterhaanden at afskaffe de repræsentative Forfatninger i de tyske Stater, hvor samme var indført, hvilken Frygt dog ikke siden er bleven stadfæstet ved noget Factum, og paa adskillige Stæder f. Ex. i Würtemberg) endog officielt gjendreven. Jblandt de større Stater har Preussen, som den nærmeste, hidtil spilt den vigtigste Rolle i den belgiske Sag, men denne Magts egentlige Anskuelse af samme er ligesaalidt som Ruslands endnu fuldkommen klar. Et Forsøg paa at unddrage Neuschatel fra Preussisk Overherredømme mislykkedes ganske og paa den anden Side har man bemærket en Bestræbelse hos Regjeringen for at identificere fine polske Undersaatter i Provindsen Posen med Statens ørrige Medlemmer. Kun i Jtalien - som forhen anført har Østerrig søgt at gjøre sin politiske Mening gieldende og søger ligesom Frankrig at forebygge et aabenbart Brud imellem Paven og hans misfornøiede Undersaatter. Tronfølgeren i dette Rige har, ligesom den engelske Konge, været udsat for et personligt Angreb, der dog ligesaalidt som hiint, var foranlediget af nogen politisk Grund og blev ligesaa heldigt afværget. Tvende navnkundige Mænd har Tyskland det forløbne Aar mistet, den berømte Digter Göthe, som af gik ved Døden i en høi Alder, og den unge Hertug af Reich, stadt, der bortrykkedes af Svindsot.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Sverrig og det dermed nu forenede Norge have formedelst deres afsondrede Beliggenhed og deres liden Jndflydelse i Europas politiske Vægtskaal den Lykke, at de for det meste kunne blive udenfor de europæiske Begivenheders Skueplads, med mindre enten en almindelig Krigslue antændes eller en 12te Carl støder dem ind paa samme. Hvad indenlandske Begivenheder angaaer, er en af tvende afskedigede Officerer projecteret Sammensværgelse efter hvad man erfarer og samme af megen liden Betydenhed. Det samme Held, der faldt i vore nysnævnte Naboers Lod, deeler vort kjære Fædreland med dem og af samme Grunde. Ogsaa i det forløbne Aar have vi langt fra kunnet betragte de store Magters Meningsforskjelligheder. Gid dette fremdeles maa vedvare. En vigtig Forandring i Henseende til det Jndenlandske er bebudet, i det forløbne Aar nærmere overveiet og ventes iværksat i det nu begyndende. Hvad endelig Choleta angaaer, da har denne Landeplag, endnu ikke forladt vor Verdensdeel og sammes fleste nordlige og mellemste Lande have været hjemsøgte af den; imidlertid har den dog efterhaanden aflagt sit pestartige Udseende og antaget Caracteren af en meer eller mindre alvorlig Epidemie, saavel i Virkeligheden som i Opinionen. Af Mangel paa fuldstændige og tilforladelige Efterretninger er det vel ikke muligt at angive de Punkter, hvor den har raset heftigst, men iblandt de større Stæder er Paris uden Tvivl bleven haar dest medtaget.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Aalborg Kirker. Døbte. Kjøbmand Schibbyes Datter, Dorothee Jensine Gjørnpbine Schibbye, Fadd. Mad. J. Herskind, Jfr. Herskind, Kjøbmændene Fischer, Wibro og Mørup, Klokker Claudi, Tobaksfabrikeur Obel, Cand theol. Krogh, Uhrmager Meyer, Skomagermester Elmquist Handelsbetjent Vogelsang. - Den 23de, Reebslagermester Lundbyes Søn, Thomas Johan Lundbye, Fadd. Mad. Wang, Jfr. Poulsen, Kjøbmændene R. Brix og Chr. Nielsen, Skomagermester Thomsen, Gjestgiver Petersen, Bagermester Baggesen. - Styrmand Jens Nielsens Søn, Mads Peter Nielsen; Fadd. Mad. Kragh, Jomfru Thr. Staugaard, Kjøbmændene Johan sen, Th. Bomholt, P. Th. Berg, Toldbetjent Schosler, Skipper Jorg. Krøn, Bagermester Nielsen, Gartner H.P. Beyer, Værtshuusholder N. Hansen. - Den 26de Skibscaptain H. Mørch's Datter, Vibekke Helene Mørch, Fadd. Mad. M. Christensen, Jomfru Nielsen, Kjøbmændene Brix og Bomholt, Smedemester M. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Jfølge senere Bestemmelse bliver i Frue Kirke Gudstjeneste idag til Aftensang. Der holdes Prædiken af Herr Candidat Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Bekjendtgjørelser. Aalborg Byes og Omegns Sparekasse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Da det har behaget Hans Majestæt, paa StatsgjeldsDirectionens allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst under 14de d. M. at resolvere: 1) At der i Lighed med det, som i Aaret 1830 blev bestemt for Sparecassen for Kjøbenhavn og Om regn, af de Summer, som fra 1ste Januar 1833. af indbetales af Sparecasserne i den Kongelige Casse, ikkuns midlertidigen gives 3 Proct. aarlig Rente, indtil Bestyrerne, i Overeensstemmelse med de for Sparecasserne gjeldende Statuter og med de vedkommende Interessenteres Minde, kan finde Leilighed til paa en anden Maade at anbringe Capitalen mod sædvanlig lovmæssig Rente af 4 Proct. aarlig, - og 2) At Renten af de Summer, som enten allerede ere indbetalte til den Kongelige Casse, eller inden dette Aars Udgang ville blive det, forbliver den samme, som hidtil, saa længe disse Summer blive staaende i den Kongelige Casse. undlade vi ikke at kundgjøre for samtlige Jnteressere i Aalborg Byes og Omegns Sparecasse, at Renten for Fremtiden bliver af de Indskud, der herefter fra 1ste Januar 1833 skee i Sparecassen, ikkun 3 Rbd. af 100 Rbd. aarligen, eller 24 Skilling maanedlig; derimod vedbliver Cassen at svare af Alt, der hidtil er indsat til indeværende Aars Udgang, 4 Rbd. aarligen, eller 2 Mark maaned. lig af 100 Rbd. og forholdsviis af mindre Summer, Alt efter de bekjendte Vedtægter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Directionen for Aalborg Byes og Omegns Sparecasse, den 2de December 1832. Schmidt. Tauber. Anders Gjødwad. Schunemann. Qvist. J. Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
Natten imellem den 29de og 30te December er bortstjaalet noget Sølvtøi, tilligemed endeel Penge: 6 Sølvskeer, hvorpaa Bogstaverne J. H. A. S. S. og A. H. D. S. stode; 2 Dito med A. M. S. 1 Par Sølvspænder med C. J. 1.; Hvo der kan give nogen Oplysning derom, eller bringe det tilstæde, ville melde dem til Eieren. Svenstrup den 30te Decbr. 1832. Johannes Andreasen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
I mit Pakhuus Nr. 483 i Kongensgade ved Fjorden ere gode Loftleiligheder og Pakboder billig at faae til Leie. Aalborg, den 31te Decbr. 1832. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-01
For Dem, der fra Nytaar 1833 maatte ønske at erholde "Skanderborg Amts-Avis og Avertissementstidende, tjener det til behagelig Underretning, at samme kan bestilles og modtages paa alle Kongelige Postcontoirer. Her for Byen og dens Omegn modtages Subskription paa Bogtrykkeriet, hvor Prisen, for Avisen er 4 Mk. 8 s. Tegn qvartaliter. Horsens, den 24de Decbr. 1832. A. C. Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Holland. - Belgien. General Chasse har capituleret den 23de December om Aftenen. Capitulationens Betingelser, ere endnu ikke authentisk bekjendtgjorte. Den belgiske Moniteur af 24de har i sin officielle Rubrik følgende: "Capitulationen om Citadellet Antverpens Overgivelse er bleven undertegnet igaar Aftes. Overeensstemmende med een af Artiklerne have de franske Tropper besat Porten til Esplanaden og Hielpeporten imellem Bastionerne 1 og 5. Man venter, for at kunne opfylde Capitulationens øvrige Artikler, en Coureers Tilbagekomst, som Marschal Gerard har afsendt til Haag. Flotillen af Kanonbaade, som ikke er indbegrebet i Capitulationen, har ved Midnatstid forsøg, at seile ned af Scheldefloden; een eneste er det lykkedes, ved Nattens Mørke, at komme forbi, men ogsaa denne er bleven anholdt ved Fortet St. Marie; de øvrige havde trukket sig tilbage til den oversmømmede Polter - 7 ere opbrændte 4 sunkne, kun 1 er bleven ubeskadiget.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Kanonaden henimod Scheldens Udløb er ophørt den for regaaende Dag om Aftenen. Fjenden havde sat 1800 Mk. i Land paa den venstre Scheldebred, for at gjennemskjære et Dige og foranstalte nye Oversvømmelser. En Bataillon af Divisionen Sebastiani har været tilstrækkelig til at forjage dem; 80 Md. ere blevne paa Pladsen, Andre ere druknede medens de søgte at naae deres Skibe." Ovennævnte Blads Correspondent i Hovedqvarteret Berchem beretter samme Dags Eftermiddag følgende: "Oberst Auvrai, Næstcommanderende i Marschal Gerards Stab, som igaar Eftermiddag Kl. 3 ½ var bleven sendt til Citadellet, er først kommen tilbage henimod Kl. 100; han har medbragt den af General Chasse undertegnede Capitulation hvis væsentlige Jndhold er dette. Besætningen forbliver Krigsfanger i Citadellet, indtil Courerens Tilbagekomst fra Haag. Marschallen forlanger Forterne Lillo og LiefkenhoeksOvergivelse; indvilger Kong Vilhelm deri, skal Besætningens strække Vaaben paa Glaciet, bliver derefter ført til den hollandske Grændse, hvor Vaabnene gives den tilbage; men i Tilfælde af Vægring fra Kongens Side føres den som Krigsfanger til Frankrig. Captain Coopmann, fortvivlet over at see Citadellet tvunget til Overgivelse, og fast besluttet, ikke at lade Flotillen under hans Commando geraade i Fiendens Hænder, har om Natten befalet at tilintetgjøre, den; 5 Kanonbaade ere stukne i Brand og 7 sænkte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Dampskibet Chasse er sprunget i Luften. Capt. Copmann selv, som var flygtet i en Chaluppe, er ved Fortet St. Marie bleven tvungen til at overgive sig. Denne Beretning stemmer i Hovedsagen med hiin officielle, men anføres dog som en nøiere Forklaring af samme. Journal danvers lovpriser Franskmændenes Velgierning mod Belgien. Frankrig har unægtelig viist sig som dette Lands active Protector, og besynderligt er det ikke, at det Venskab, som yttrer sig i Gjerningen, fremvirker Taknemmelighed; derimod er det høimodigt, naar Hengivenheden er stor nok til at bestaae Udeblivelse af Venskabets factiske Beviser. Dette Blad melder, at General Royer med 850 af Md. 65de Regiment og dets Oberst har besat Citadellet om Morgenen Kl. 9. (Der er ikke anført Dato, men det maa være den 24de eller 25de, og formodentlig forstaaes alene de ovennævnte Dele af Citadellets befæstning.) Videre hedder det. Det har holdt meget svært at rense Indgangen for nedstyrtet Gruus og Ruiner. Sappeurerne ere nu beskjeftigede med at istandsætte saavel Hovedbroen, som Reservebroen, da tildeels begge ere ødelagte ved Fæstningens Jld. Alle saarede Hollændere ere henbragte paa Militairhospitalet. Den hollandske Fane vaier endnu paa Forterne og paa Tete de Flandres. Efter Forlydende have Hollænderne gjort et Udfald fra Fortet Lieskenhoek, men ere af Franskmændene under General Sebastiani tvungne til Retraite. Fjenden skal i denne Træfning, som synes at have været meget levende, have mistet mange Folk. Kanonbaadene, som vilde blande sig deri, ere blevne slemt medtagne af de franske Batterier, og man forsikkrer, at 5 af dem maatte gaae ned af Floden, for at blive reparerte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Jgaar hørte man atter en meget stærk Kanonade i Retning af Lillo, men Taagen forhindrede at opdage med Øiet Nogetsomhelst. Henimod Kl. 11 tiltog den og blev ledsaliget af en Musketild, som syntes at nærme sig. Henimod Middag tog Musketilden af og Kanonaden bortfjernede sig. Kl. 2 var Alt forbi og da Luften var bleven noget klarere, kunde man see, at Krigskibene ikke havde gjort nogen Behvægelse fremad, Eurydiæ derimod var gaaet til Ankers læn ligere nede."
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Om hvad der har bevæget General Chasse til at capitulere kan Meningerne være deelte. Det belgiske Blad le Liberal mener, at et udbrydt Mytterie mellem Besætningen Natten i Forveien, skulde have nødt General Chasse til at overgive Fæstningen, som ellers kunde have holdt sig 3 a 4 Dage. Denne Paastand er kun lidet rimelig, for ei at sige urimelig. Langt mere sandsynligt er det, at General Chassehar anseet det for sin Pligt at forhindre unyttig Blodsudgydelse, og derfor ikke har villet lade det komme til Stormløben. Den 23de vare de Franske netop beskjeftigede med at udgrave Contrescarpen, og Alt var forberedet til at opføre den Forskandsning som skulde føre til Breschen, da om Morgenen Kl. 9 to Stabsofficerer af Citadellets Garnison, forsynede med Fuldmagt fra General Chasse, fremstilte sig ved Esplanadens Forposter, og forlangte at blive førte til Mar schall Grev Gerards Hovedqvarteer i Berchem. Jlden ophørte fra begge Sider Kl. 10 ½, og de parlamenterende Offcerer forbleve i Hovedpvarteret for at underhandle om Capitulationen, hvis Artikler den næste Post officielt vil bringe, Hvor vigtigt Besættelsen af Antverpens Citadel i politisk Henseende monne være Belgierne med Hensyn til fremtidig Underhandlinger paa diplomatiske Veie, vil Tiden lære. Talleyrand skal have yttret at Underhandlinger efter Eftadellets Jndtagelse midt i Januar, atter vilde begynde og snart blive endte paa en for den almindelige Fred gunstiMaade - Beleiringsarmeen kan vel snart sige at have gjor Sit, og vil dermed overlade det Øvrige til Diplomaterne De Franske angive ikke hvor stort deres Tab har været men vedgaae dog at have mistet mange Officerer. Hvad de efter Expeditionens Natur, og paa en saa uheldig Aarstil have maattet lide, er ei vanskeligt at slutte sig til. At General Chasse, en erfaren, kyndig og tapper Kriger, har maattet give efter for et Angreb, udført efter Kunstens Regler, og af raske Soldater, hvis Styrke var hans saa meget overlegen, fordunkler vist ikke hans rodfæstede Krigshæder. - Om den hollandske Armees Stillestaaen hører man ligesaa lidet, som om dens Bevægelser. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Blandede Efterretninger. For Criminalretten i Rheims staaer i denne Tid en ung Forbryderske ved Navn Clemmentine Prat, Datter af en Godseier i Districtet Eperney. Dette unge Uhyre har forgiftet Fader, Moder, Sødskende, Oncle, Tante, Domest, quer og Daglønnere, samt afbrændt Forældrenes Gaard Hendes Kjæreste, H. Peigus, 24 Aar gl., skal være hendes Medskyldige.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
J Washington er i denne Tid ved Døden afgaaet det eneste endnu tilbageværende Kongres=Medlem, som var med at underskrive Uafhængigheds-Erklæringen. Han hed Carro- og var 95 Aar gl. Præsident Jackson lod paa hans Begravelsesdag alle offentlige Arbeider hvile. Chinesernes Ti=Bud.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
(En tydsk Lærd, Neumann, der har store Fortjenester af chinesisk Literaturs Forplantelse i Europa, har nylig udgivet denne Nations Katekismus, hvoraf efterstaaende Ti=Bud. De første 5 betræffe Alle og de sidste 5 kun Præsterne.) Du skal ikke dræbe noget levende Dyr. Du skal ikke stiæle. Du skal ikke leve ukydsk. Du skal ikke lyve. Du skal ikke drikke Liquerer som have gjæret. Du skal ikke bære vellugtende Blomster paa Dit Hoved, ei heller perfumere Dit Legeme. Du skal ikke overvære Sange, Pantominer eller andre Spil, ei heller selv udføre dem. Du skal ikke sove i nogen ophøiet Seng. Du skal ikke spise udenfor den foreskrevne Tid. 10) Du skal hverken besidde Sølv eller Guld, eller nogensomhelst Ting af Værd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-02
Fædrenelandet.