Berlingske Tidende, 1834-01-13
The Spectator indeholder Følgende: "J Fredstider kaste kun faa Englændere deres Blik paa Malta, og dog tæller Malta over 100,000 Jndbyggere, som dybt føle de Lidelser, der foraarsages dem af den utilgivelige Skjødesløshed, hvormed de behandles af Moderlandet. Med Tanken om Malta forbinde vil Jdeerne og Tyrkiske Sultaner, christelige Riddere og Middelalderens Krigerhæder; men vi undersøge aldrig de nuværende Jndvaaneres sædelige og politiske Tilstand. Vi ville haabe: at man, naar den næste Afstemning over Militair= og Marine-Jndretningen paa Malta bliver bragt i Forslag, vil af Hr. Stanley forlange Regnskab aflagt over den Maade, paa hvilken man Dens Jndkomster hidtil anvendtes. Mac Culloh anslaaer disse til 100,000 Pd. St. og en troe Undersøgelse af deres Anvendelse vilde – som man nærer Mistanke og give høist suur rige Resultater. Naar man forfølger Sagens Undersøgelse – og det reformerede Underhuus burde ansee det som sin Pligt: at skaffe sig Vished om sine Maltesiske Medundersaatters virkelige Forfatning - turde Udfaldet blive Jntet mindre end hæderligt for England og dets Ministerium. Det Hensigtsvarende i en saadan Efterforskning er allerede i denne Henseende indlysende. Hvad der har anlediget os til disse bemærkninger, er Læsningen af et Brev paa Jtaliensk skrevet, fra en Jndbygger paa Malta til en vis Baron Piro. Denne Sidste synes, i sin Tilegnelse af en Beskrivelse over den sidste Pest paa Maltar til denne Des General-Gouverneur, at have gjort de Brittiske Ovrighedspersoner nogle meget ufortjente Complimenter. Langt fra at istemme disse Complimenter, fremfører Brevets Forfatter, der underskriver sig Un publeo Malthesen, en Række af frygtelige Anklager imod Regjeringen, hvilke, som han lader sig forstaae med, alle kunne godtgjøres med Beviser. Han klager over: 1, at Brødtaxten ofte beløber sig til halvtredsindstyve Procent. (Mac-Cullod siger i sit Handels-Lexicon, under Artiklen "Maltan, at disse Afgifter ere blevne paalagte under det Paaskud, at beskytte Agerdyrkningen paa denne øde Klippe!) 2) at der vorder hævet en Procent af de Summer, paa hvilke de Procesførende gjøre Fordring ved Retterne, og at disse Udskrivninger mangen Gang blive gjentagne, fordi Processerne maae passere igjennem tre Tribunaler, førend en Appellation kan naae til England; 3) at man lader et Toldhuus- og Tvangspakhuus bestaae, tilligemed alle Slags smaaelige Udpresninger, under Navn af Fragt- og andre Afgifter, som vilde man bortskræmme andre Handlende, der dog blot ved fuldkommen Frihed for enhver Undertrykkelse kan henledes til en saa øde og forarmet Plads; 4) at Malta – uagtet den velgjørende Forandring i Qvarantaine-Lovene, der fandt Sted i England for næsten ti Aar siden – endnu stedse har maattet undvære sin retfærdige Andeel i denne nødvendige Forandring, omendskjøndt det er en Engelsk Besiddelse. Endeligen vare tre af de fom Personer, hvilke det var overdraget, at forfatte en ny Lovbog for Øen, fuldkommen ubekjendte med dens Jndbyggeres Love, Sædvaner og Fornødenheder; og to af disse Fem, havde, i Følelsen af deres Uduelighed, visseligen opgivet Forsøget. De tidligere til den offentlige Underviisning bestemte Fonds, vare blevne anvendte til ganske andre Øjemeed; Universitetet blev vedligeholdt i en snæverhjertet og venal Aand: kort sagt, Statholdernes uindskrænkede Magt og deres hyppige Proclamationer – Rettens mislige Pleie Uvirksomheden og den bekostelige Rettergang ved de talrige Domstole – Den feilagtige Fordeling af Skatterne, de paa en uretfærdig Maade meest trykke de trængende Folkeklasser, Mangelen paa Opmuntring for den offentlige Erhvervstid, Skibsfart og Handel i Almindelighed – alt dette tilsammentaget udgjør en Sum af Besværinger, der er tilstrækkelig til at nedtrykke Aanden hos ethvert Folk, og at kaste dyb Foragt over den mægtige Nation, der under sit Herredømme har tilladt slig Uretfærdigheder at gaae i Svang. Dersom Hr. Stanley gjør sin Pligt, vil Sagernes Stilling paa Malta ufortøvet vorde sat paa en anden Fod, skulde han derimod vægre sig ved at tage fat paa Arbeidet, da vil Underhuset nok vide at hjelpe ham i Gang med Værket.