Aalborg Stiftstidende, 1832-10-20
J 1827 sendte han en betydelig Samling af Jnsekter til det stokholmske Museum fra Constantinopels Omegn), og i 1828 mange sjeldne Fugle og Fisk, tildeels i Viingeist, til Fødelandet; i de sidste Aar mange Oldsager fra Egypten. Denne berømte Naturkyndige er kun 48 Aar gammel, og Søn af en fattig Soldat i Østgothland. Uagtet han, fra sin Barndom af, har maattet kæmpe med trykkende Armod, har han, af Lyst til Videnskaberne, paa egen Bekostning gjort denne lange Reise, uden mindste offentlig Understøttelse. Han er nu afreist til Alexandrien. Til almindelig Forhauselse og til ubodelig Skade for de i Rom værende Kunstnere har Familien Bonaparte faaet Ordre til at forlade Rom. Denne forhadte Protocol, som indeholder denne Ordre, mangler den engelske Gesandts Underskrift. "Jeg vil ikke paabyrde mig den Bebreidelse, skal denne Gesandt have sagt til sine Colleger, at jeg fordrev Børnene fra deres Moders Dødsleie."J Petersborg aabnedes det nye store Theater den 12te September. Huset er massiv bygget, Taget og alle Trapper af Jern eller Steen. For Tilskuerne ere indrettede bekvemme Pladse med Lænestole, der ere anbragte saa vidt fra hverandre, at Enhver kan komme til sin Plads, uden at foruleilige sine Naboer. Det hele Proscenium er af Jern og Blik og Stotterne af støbt Bronze. Belysningen er fortræffelig, foruden den store Lysekrone med over 70 Lamper, findes paa hver Loge forgyldte Bronze=Arme, hvorfra 324 Voxlys brænde. Platfondet er i Form af de gamle italienske Kirkekupler. Bygmesteren er de Rossi J Koburg havde en Smedesvend ved Nattetid opbrudt den hertugelige Familie=Begravelse, for at bortrane et Halsmykke. Efter fuldbragt Daad overfaldt ham en saadan Rædsel, at han ikke var istand til at finde Tilbageveien. Man fandt ham bleg som et Liig, med opkradsede Rægle og Hænder. dømt til Tugthuusstraf, blev han, i Betragtning af sin udstandne Angst, benaadet af Hertugen; men, som Udlænding. maatte han rømme Landet. For Retten i Staden Louviers føres i denne Tid en original Proces. En Skomager lod sig beværte en Aften ret godt hos sin Nabo en Spisevært, men da han ikke kunde betale Gildet vilde Værten ingenlunde lade ham slippe. Der kunde imidlertid ikke plukkes Haar af den Skaldedel, men saa er Værten saa nærgaaende at tage ham Kjolen af Kroxpen og lade ham gaae i Skjorte Ærmer, sigende: naar J betaler hvad J har fortæret hos mig, saa kan J faa Eders Kjole igjen. Nogle Dage efter komme alle Værtens Gjæs, Ænder o. s. v. ind i Skomagerens Gaard og fortærer af hans Foder. Skomageren tager de ubudne Gjæster til Fange, plukker dem samtlige Fjedrene af Kroppen og sender dem nogne hjem. Som et rasende Menneske flyver Eieren ind paa Skomageren, men denne svarer ganske koldt om Fjederkræet: naar de betale hvad de har fortæret hos mig, saa kan de faae deres Kjoler igjen." Faae vi Sagens Udfald ved Domstolen at vide, da skal den vorde meddeelt.) Velmeent Raad. Dersom nogen, der ellers ikke er vant til at have mange Midler imellem Hænder, og pludselig skulde faae en betydelig Gevinst i Lotteriet, da raades ham til øieblikkelig i strængeste Fatning, at drikke et Glas koldt Vand med Rolighed, eller hvad der ellers kunde forhindre Blodets pludselige Kaagen, thi nylig har en fattieSkomagerkone i Paris vunden 35000 Franes og da hun i høieste Bevægelse ilede til Udtællings=Contoiret og var kommen i Værelset, saa, forinden hun endnu fik et Ord sagt, faldt hun omkuld og var død paa Stedet. Med de henved 30 Rbd., der nylig faldt paa 11 Gevinster (Frilodder, altsaa henved 17 Mk. Stykket (just ingen dræbende Capital ) har det vel ikke havt nogen Nød med Hensyn til Livsfare, men da Madam Fortuna jo med Bind for sine Øine udgyder sit Overflødighedshorn, saa kunde der jo ligesaagodt flyve en feed Lotterieseddel til en Staadder i Aalborg som til en i Paris.