JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Frankfurt, den 17de Junii. Man undrer sig over adskillige Militair Anstalter, saameget mere, som man fra Regensborg har faaet den visse Efterretning, at efter at nu Freden mellem Østerrig og Frankerig virkelig er sluttet, i de næste Dage, og det gandske sikkert endnu i indeværende Maaned, et keiserligt Hofdecret og Fredsanliggendet vil udgaae til Riget. Dette er af den churmaynziske Gesandt i en af de sidste Raadsforsamlinger tilkiendegivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Den franske Armee har vel forladt Frizlar paa hessisk Forestilling, men har dog endnu en meget imponerende Stilling. Giennem Wetzlar er gaaet en stærk Artillerie=Transport til Dillenborg; og overalt ere de rykkede frem i Vestphalen, hvor de skulle have overskredet Demarcationslinien, hvilket ved Kongressen i Hildesheim, skal have gjort megen Opsigt, og fra Dohm er i største Hast berettet til Hertugen af Brunsvig og til Berlin. J vore Posttidender mældes fra Regensborg, at, efter Forlydende, den derværende preusiske Gesandt har paa udtrykkelig Kongelig befaling udladt sig med, at hans Hof med det vienske stod i bedste Forstaaelse. Maynz, den 17de Junii. Den franske Armee, der nu staaer paa høyre Rhiinbred, anslaaes til 56000 Mand. Officererne tillades ingen lange Permissioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Brüssel, den 15de Junii. General Hoche har faaet befaling fra den franske Regiering at holde en anseelig Armee paa høyre Rhiinbred, for i fornødent Tilfælde at lade denne operere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Paris, den 13de Junii. Mange tvivle aldeles ikke paa, at Rhinen bliver den franske Republiks Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Directeuren Rewbell og Ministeren Lacroix siges at opfordre alle deres Kræfter til dette Maal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Den danske Lærde, Professor Fabritius fra Kiel, fandt, da han for nogle Dage siden besøgte sin Ven, Directeuren Lareveillere Lepaux, General Massen hos denne. Lepaux forestilte dem for hinanden med disse Ord: jeg forestiller en af de største Naturkyndige for en af de største Generaler. Min Herre, sagde Fabritius til Massena, vi ere alt længe vante til at nævne Deres Navn med Ærbødighed." Dette frydede Helten, og de omfavnede hinanden. Fabritius er her (som han fortiener, og kan være vis paa allevegne, hvor ikke nedrig Avind og Cabale forfølge ham) særdeles agtet. Daubenton omgaaes ham som en Broder, og det naturhistoriske Musæums øvrige Lærere vise ham sønlig Ærbødighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Haag, den 17de Junii. Til det Tog, der, som det hedder, skal afgaae tilkommende Maaned, med mindre Fred med Engelland tilbagegav os alt, hvad vi have mistet i begge Jndierne, sætter man her megen Liid. Jsær beredes i Amsterdam alt, hvad dertil hører. Den tyvende skulde de Tropper indskibes, der gaae med. J Amsterdam ligge 26 Transportskibe, og de øvrige i Texelen. Officererne og Tropperne, der ere bestemte til denne Expedition, faae Forøgelse i deres Sold, for det første for tre Maaneder, hvoraf det halve betales forud. Hele Antallet af alle til Expeditionen hørende Skibe beløber sig til 200, hvoriblandt 30 Krigskibe. Man siger vel, der i Dag fra Paris er kommet en Coureer, efter hvis medbragte Depecher Afseilingens Tid en Stund torde blive opsat; men dette Rygte behøve endnu Stadfæstelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
(Senere Efterretninger mælde midlertid, at Gesandten Noel har erklæret Conventen; at Directoriet ved de ny Underhandlinger standhaftig vil lægge den bataviske Republiks Tarv paa Hierte, og befordre det paa alle Maader, som sit eget.) Man har foreslaaet i Conventen, at udnævne en Gesandt, der skal bivaane Fredsconferencerne. Disse skulle, efter Forlydende, holdes i Ryssel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Paa Tirsdag udkommer den Conventsproclamation, hvorved det bataviske Folk sammenkaldes til første August at vælge den ny Nationalforsamling, som den 1ste September skal træde i den nærværendes Sted. Overmorgen udkommer den Proclamation, hvori Folket sammenkaldes til 8de August, for at votere og Constitutionens Antagelse, eller Forkastelse; man vil have gode Grunde til at troe, at den bliver forkastet (i det mindste er der uden Tvivl nok arbeidet betydelig paa at bringe dette til Veye).J Friesland vil det endnu bestandig ikke til at blive roeligt. De derværende Repræsentanter have decreteret, at omtrent 30 Medlemmer af den forrige Regiering, og andre Tilhængere af det gamle System, skulle erlægge 70000 Gylden til Skadesløsholdelse for de Patrioter, der have liidt ved Plyndring, o. s. v. Men hiine ville intet betale, og adskillige af disse ville heller intet modtage, ogsaa have hiine 40 Medlemmer af den gamle Regiering vendt sig til Conventen. Denne har erklæret Sagen for et blot indvortes provincial Sag, men har dog udnævnt en Commission til at træde i Correspondence med Frieslands Repræsentanter, og bede dem, ikke at udføre hiin Beslutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Hollands Provincialforsamling har foreslaaet et frie villigt Laan paa 12 Mill. Gylden til 5 Procent Renter, hvor ogsaa smaa Portioner paa 100 Gylden, og tillige endnu en Trediedeel i gamle Obligationer skulde modtage. Tillige er i Forslag, at bekiendtgiøre, at de, der vare efterladne med at tage Deel i dette frievillige Laan, kun maatte vente sig halvtredie Procent Rente, hvis uformodentlig et tvunget Laan skulde blive besluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Haag, den 20de Junii. J Gaar anmældte Baron Bielfeld, forhenværende preusisk Legationssecretair her, at han havde faaet befaling, at præsentere sig, som Charge d'Affaires, og igien at tilknytte de forhenværende politiske Forbindelser, formodentlig vil dette lette Antagelsen af vor Constitution. Man tilføyer, at Preussen tillige har bragt Frankerig i Erindring, hvad det i den baselske Convention havde forpligtet sig til, at skaffe det oraniske Huus et Establissement i Tydskland. (Arvestatholderen selv faaer en Residents i Anspach).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
London, den 20de Junii. Man kan nu med Vished forsikkre, at Malmesbury er udnævnt til Negotiateur med Frankerig. Man venter blot Giensvar paa en ny Depeche, der den 17de efter 26 Timers Raadslagning over en Depeche fra Lacroix til Greenville, sendtes til Paris. Et Rygte, at Frankerig forlangte Jamaicas og Gibraltars Afstaaelse, har bragt de ellers ved Freds rygterne steegne Fonds til at vakkle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Uroelighederne paa Floden ere næsten dæmpede. Allerede om Morgenen den 14de laae endnu kun sex Skibe med rødt Flag i Nore. Den 13de om Morgenen rømte paa eengang Linieskibene Nassau, Agamemon, Standart, og Fregatterne Jris og Vestale, der løb ind til Grave sand, og gav sig, om Eftermiddagen rømte Lion med 3 andre Skibe ind i Medvayfloden. Tillige gik de fra Duncans Flode hiemkomne Skibe fra Oprørerne med Erklæring, at de blot vare stødt til, for at faae deres tilgodehavende Sold udbetalt. 5 Orlogskibe, som endnu blev i Opstand, fordrede i det mindste Pardon for deres Delegerede; med Admiral Bukner lod dem sige, de maatte give sig uden Vilkaar. Midlertid tiltog Nøden paa Skibene, alt Proviant var fortæret, undtaget noget Tvebak, og salt Kiød, og det Smule Vand, de havde endnu, og der alt stank, blev stærkt bevogtet. Endelig om Morgenen Klokken 8, da Parker holdt Forsamling med de Delegerede ombord paa Sandwich, talte de kongeligsindede Matroser til deres Officerer, og bad dem om Raad. Disse sagde: de maatte for alting bemestre sig Parker, og de øvrige Deelegerede; dette skeede, og i samme Øieblik varede det hvide Flag, istedet for det røde; Skibet Sandwich løb derpaa ind under Sheernes Kanoner, og Parker blev bragt bundet i Land. Han er meget syg, og man troer, han har taget Gift; men paastaaer ivrig, at han er uskyldig. En af de Deelegerede, ved Navn Martin, skiød sig for Panden, i det man vilde gribe ham. Man skal have hæftet over 600 af de Oprørske. Gandske er midlertid Oprøret ikke forbi, da tre Linieskibe, hvorvel de have hidset det Kongelige Flag, ikke ville gandske give sig, med mindre deres Deelegerede benaades; et fierde, Jris, vilde ud til dem igien, men blev standset i Udløbet. To andre vægrede sig at udlevere deres Delegerede, et Krigskib, som kom hiem fra Danerne, vilde stødt til dem, men begav det, da det saae, de vare saa saa. Nu hedder det dog, at ogsaa de tre sidste Skibe have givet sig; men at samtlige Matroser paa Floden ved Sheernes vil indgaae med Forbøn for Parker, og de øvrige paagrebne. Ogsaa paa Bridports Flode har paa Krigskibet Pompee været en Sammensværgelse, som vilde bringe det til Brest, men det opdagedes, 80 Personer hæftedes, og Skibet er sendt hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Ved Portsmouth have de i Fortet Cumberland til haardt Arbeid dømte Slaver, 800 i Tallet, overmandet Vaa ten, sat sig i Friehed, og fundet Middel at flygte til de nær liggende Øer, man vil dog have Efterretning, at man har faaet Magt med dem. - Af de Deelegerede ved Nore skal 17 eller 18, og 4 Fruentimmer paa en Baad have reddet sig til Calais, men der være blevne anholdte, til nærmere befaling fra den franske Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Paris, den 15de Junii. Tilbagegivelse af alle ved de engelske gjorte Erobringer, saavel af den franske Republiks, som dens Allieredes Eiendomme, er Basis og den præliminair Artikel, Directoriet forlanger af Engelland, og under hvilken de forlangte Passer skulle være tilstaaede. Til de præliminaire Fredsforhandlingers Holdelse har man bestemt Lille, hvorfra til Paris ved Telegraph kan med fornøden Jil faas Efterretning. Letourneur er udnævnt til Chef for det didgaaende Gesandtskab, og medgives ham Maret, bekiendt af sine Underhandlinger i Engelland, og sit Fangenskab med Semonville, samt en Søeofficeer Pleville, og er den til Generalsecretair medgivet Borgeren Colcher, forhenværende Commissair ved de udenrigs Anliggender. Naar Præliminairerne der ere komne i Stand, skal om Definitiv=Tractaten handles i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Man paastaaer paa ny med Vished, at Lafanette, og hans Medfanger friegives i Olmütz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Bacher er udnævnt til Charge d'Affaires i Schveits Mayland, den 10de Junii. Mellem Buonaparte, Faypoult, og de genuesiske Deputerede, er nu Genuas Skiæbne berigtiget. Genua beholder Religion og Jntegritet, og de tydske Rigslehn i det genuesiske incorporeres Republiken; den aristoratiske Regiering afskaffes, og en provisorisk demoratisk indrettes, indtil en ny Constitution kan fuldbringes, der dannes efter den franske, og garanteres af Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Buonaparte skynder nu og stærk paa, at den transalvinske Republiks Organisation maae blive fuldbragt, paa det, at denne Republik, der alt er erkiendt af Enropas største Magter, kan blive proclameret. De 10000 Mand sardiniske Tropper, der have draget sig sammen ved Tessino, staae under Buonapartes umiddelbare befaling. Han har forlangt Giennemmarch, giennem Valliserlandet for sin Armee hiem til Frankerig. De have viist ham til schveitser Cantonerne, som, hvis denne Fordring giøres dem, ikke ville komme i liden Knibe J Rom har Folket overfaldet og borttaget en Pengetransport paa 30000 Daler, der bragtes fra Skatten, til Helligaands Bankeren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Regensburg, den 15de Junii. Da Riigsforsamlingen den 12te efter Pindseferierne første Gang sammentraadde, gave de keiserlige Ministre samme den officielle Efterretning, at Freden mellem Keiseren, som Konge af Ungern og Bøhmen, og Republiken Frankerig, var fuldkommen sluttet, og at Keiseren ufortøvet vilde give det samtlige Rige Anledning til Fredspræliminarier, for da og under Keiserlige Anspicier paa Rigets Vegne, at kunde slutte Fred med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Frankfurt, den 20de Junii. Vor Posttidende mælder fra Brunsvig, man nærer det Haab, at Preusen ved Underhandlinger har afholdet de Franske fra at falde ind i Hannover. Demarcationslinien skal hævdes, og de hannoverske Tropper completteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Kiøbenhavn, den 30 Junii. J Tallotteriets 757 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
AVERTISSEMENT. Mandagen den 3die Julii førstkommende om H. H. 20 Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Nürnbergervare, bestaaende af Homans og andre Landkorter, Søekort, illuminerede og villuminerede Kobberstykker, Atlasker, Prospecter, Musicalier, Skrivpapiir, guld og andre couleurte Papirer, Daaser, Blyanter, Etvier, Naalehuse, Sprøiter, Kikkerter, Briller, Brænde= og Læseglas, Fyhrdaaser, Ringe med Stene, Knapper, Uhrberlokker, Pibehoveder, Lommeuhre, Farveæsker, Voxfrugter, Dambrætter, 2 Billiarder, og et par Globi med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høistbydende skal bortsælges imod contant Betaling ved Tilslaget, især af ubekiendte, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
løbenhavns No. Aar. huus. nien. lin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Post-Tidende. . til guul, Mandagen, den 3 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Constantinopel, den 25de Mai. Det er blevet uroeligt her mellem Janitscharerne. De have høyt tilkiendegivet den Misfornøyelse, de allerede længe i Stilhed følte over, at de af fremmede Officerer og Soldater maatte lade sig undervise i andre europæiske Nationers Krigskunst, og have forlangt af Storherren, at han skal bortskaffe alle fremmede militair Personer, uden Undtagelse, af Hovedstaden og de tyrkiske Provindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Over denne kildne Sag ere holdne adskillige Statsraads forsamlinger, og som man i Dag forsikkrer, har Storherren fundet det tienligt, at give efter for Janitscharer nes Ansøgning, saa at nu de franske og andre Officerer, og selv det franske Compagnie ridende Artillerister vel torde gaae herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Den oprørske Pacha, Paswan Oglu, har nu giort Fred med Storherren. Denne Fred er faldet vel ud for Oprøreren. Han havde forestilt at det var ham umueligt at afskeedige sine Tropper, uden at betale den endnu staaende Sold, og de lovede Opmuntringspenge; den hele Sum beløb sig til et Par Millioner Piaster, en Sum, som Porten og har været saa ædelmodig at lade ham strax udbetale. Paswan Oglu har nu alt aftakket en Deel af sin Armee, og vender tilbage til Widden til sit derværende Gouvernement. Nogle paastaae, at ved denne Rebellion meget sikkerlig blot var skeet for et Syns Skyld, og at visse Hensigter havde derved lagt til Grund, der vilde have udvikklet sig, naar den franske og østerrigske Krig var vedvaret. Nu, da der var Fred, vare Planerne tilintetgjorte, og Oprørerne benaadedes med største Redebonhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Det hedder at Hospodaren i Moldau, Callimachi, er afsat. Der bebreides ham blandt andet, at han har tildeelt de udvandrede Polakker en Beskyttelse, der kunde have udlagt Porten med dens Naboer. Ogsaa er sendt befaling til Jassy, at bemeldte Fremmede skulle forlade den ottomanniske Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Wien, den 17de Junii. Den ungerske Jnsurrections=Armee er inddeelt i to Colonner, hvoraf den eene drager til Croatien og Steiermark, den anden til Vest gallicien og den schlesiske Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Man vil vide, at her med første skal foregaae en ministerial Forandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Efter en Skrivelse fra Triest af 16de Junii have der adskillige Dage i det venetianske Jstrien været store Uroeligheder. J det sidste Oprør have mange Mennesker mistet Livet. Folket vidste ikke ret, hvorledes det var faret. J den store Friehedsruus gik nogle saavidt, at myrde deres Øvrigheder, eller i det mindste tvinge dem at raabe: den hellige Marcus leve, (hvilket dog ikke synes noget Friehedsraab). Hvo ikke vilde dette, mishandledes. Med stor Møye lykkedes det nogle Jstrier at komme til Triest, og berette de sørgelige Begivenheder andre bleve uforsvarligen anholdne paa østerrigsk Grund, og slæbte tilbage. J Gaar blev derfor af Generalerne Mack og Klenau, og Oberste Casimir, holdet en Raadslagning, og i Følge den, rykkede om Morgenen den 16de 5 Compagnier af Stuart, og Jordis ind i Jstrien. De have for det første besat Capo d'Jstria. Folket, træt af Uroeligheder og Elendighed, har strax givet sig, og med Glæde optaget de østerrigske Tropper. Efter Beretninger fra Ungarn ere vore Tropper og indrykkede i det venetianske Dalmatien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Mayland, den 10de Junii. J det venetianske vedvarer Mistroen mellem Stæderne paa det faste Land, og Hovedstaden, hvori især den Omstændighed tør være Aarsag, at Municipalitetet i Venedig for det meeste bestaaer af Exadelige, og Medlemmer af den gamle Regiering, som man ikke gandske kan vogte sig fra at mistænke for, saa meget mueligt igien at vilde oprette den gamle Forfatning; en Mistanke, som selv den franske General Victor i en bekiendt Skrivelse til Municipalitetet i Padua bestyrker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Det venetianske af 10de Junii. J Venedig er det roeligt, dog har den ny Omveltning ikke virket eens paa alle Jndvaanerne. Det herværende Municipalitet er tildeels bleven forandret, da endeel af dets Medlemmer vare mistænkte for, igien at vilde indføre det gamle Aristokratie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Der er givet Befaling, at alle Livreer skulle aflægges, alle adelige Vaaben borttages af Husene, og kort sagt alle Trældoms Mærker forsvinde. Endog paa Spillekort har Municipalitetet befalet, at de sædvanlige groteske Figurer skulle foretages, og der istedet for Friehedens Sindbilleder – paa et temmeligt profant Sted anbringes. (En Lykke er det i saa Fald, at dog de urepublikanske Hazardspil ere forbudne). Det Frieball, der Pindsedag gaves paa det store Theater, havde et meget democratisk Tilsnit, Matroserne og Roersknægtene dandsede med Exadelsdamerne, som ikke dristede sig at frabede sig denne Ære. Ved Friehedstræets Oprettelse uddeeltes her 110000 Sølvducater blandt Folket. Derimod er her aabnet et nyt tvunget Laan paa 1 Million Guld ducater, der skulle lægges paa de Exadelige, Kiøbmændenne, og andre deslige bemidlede Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Basel, den 17de Junii. Efter Breve fra Zürich og St. Gallen ere ny Uroeligheder udbrudt i Abbedien af St. Gallens Lande, og man befrygter, de ville endnu gribe videre om sig. Fyrstabbeden skal - hedder det: paa ny have gjort uretfærdige Fordringer, og forlangt, at hans Undersaatter skulle bære Omkostningerne for den Proces, der af de fire Cantoner, Zürich, Glaris, Lucern, og Schweitz blev bilagt. Nogle andre Omstændigheder bragde den Gnist, der allerede nogle Maaneder havde ulmet under Asken, til at blusse op. De tvende Partier, de haarde og bløde, (omtrent det samme som andensteds Democrat og Aristocrat) have nu offentlig erklært sig mod hinanden. J Gossau er det kommet til blodige Optrin, hvor nogle ere blevne, andre saarede. De haarde ville, hedder det, have Fyrstabbeden fordreven. Det vil falde de fire mæglende Cantoner vanskeligt, at stille Gemytterne. Ogsaa i selve Zürich skulle de Misfornøyede føre et høyt Sprog, og forlange, at Steffenerne og andre, der i Aaret 95 dømtes til Fængsel, skulle løslades. J det luganiske synes derimod Uroelighederne at stilles. De schweitserske Deputerede ere vel modtagne af Buonaparte i Mayland. De gamle venskabelige Forhold ere ogsaa paa denne Side gandske tilbagebragte. Man hører intet meere til nogen Troppersmarch; dog skal en Deel af Jndvaanerne endnu bestandig attraae at forene sig med den italienske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Paris, den 15de Junii. Medens Buonaparte omorganiserer hele det øverste Jtalien, omdanner hidtilværende titulair Republiker til virkelige, og arbeider paa at hæve Jtalien til fordums Storhed, begynder man i vore Blade ikke blot at drage hans, men selve Directoriets Føye til deslige Forandringer i Tvivl. Det er meget at formode, at det snart i selve Lovgivningen vil komme i Undersøgelse, da en Deel af den nye Trediedeel, hvoriblandt Tarbe – Feuillant af anden Lovgivning og flere synes reede at gribe efter ethvert henkastet Tvi Saaledes mærker man, at Catholicismen stensæble. gierne vilde paa ny reise Hovedet; at man dristigere taler de undveegnes Sag, og skiller dem fra de egentlige Emigranter o. s. v. Midlertid at paastaae, med nogle Tidender, at den ny Trediedeel skulde handle med Fuldmagt, eller efter Plan, fra den saa kaldte Ludvig den 18de, og at der overalt skulde være reen Royalismus, og Contrarevolutions Anlæg i Spillet, er uden Tvivl et urimeligt Hiernespind, som maaskee nogle forhærdede Royalister kunne være daarlige nok til at nære, og som nogle forknyttede Terrorister søge at give Troeværdighed, i det Haab, at sætte sig selv derved i Priis. Arbeids classen er tilfreds og lykkelig, og Dagdriverne mægte ikke at giøre Revolution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Medens Kampen i Lovgivningen paa ny er løs brudt, skal i Directoriet, siden Barthelems Jndtrædelse, herske den fuldkomneste Enighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Mayland, den 12te Junii. Under slette Junii er Genuas Skjæbne afgjort i Montebello mellem Buonaparte, og de trende genuesiske Afsendinge, Cambioso, Carbonara, og Serra. Der er sluttet en Convention i 9 Artikler, af hvilke de vigtigste fastsætte Regieringsformens Overgang fra aristokratisk til democratisk, den repræsentative Magts Overdragelse til et Raad paa 300, og et paa 150 Medlemmer, og den fuldbyrdendes til et Senat af tolv Personer under en Doges Forsæde, udnævnt af Lovgivningen, Udnævnelse af en lovgivende Commission, der paa 4 Uger skal forfatte Constitutionen, og alle Regieringens organiserende Love, og derhos sørge for, at den catholske Religion ikke krænkes, Statsgielden garanteres, Genuas Friehavn, og St. Georgs Banken vedligeholdes, og den fattige Adels Underholdning, saa meget mueligt, betrygges (!) Ophævelse af alle Privilegier, Overdragelse af den provisoriske Regiering, til en Commission paa 22 Medlemmer under Dogens Forsæde, af hvilken hiin Constitutionscommission skal udnævnes; Amnestie for alle mod de Franske den 22de og 23de Mai, saavelsom i Rigslehnene begangne Uordener; samt General-Amnestie for alle Borgere. Medens denne Convention sluttedes have Kulsvier ne, og andre deslige Personer i Genua begynde ny Uroeligheder, hvorpaa 6000 af de anseeligste Jndvaanere sendte en Deputation til Regieringen, og af dem fik Tilladelse, at væbne 800 Mand af deres Middel til at overholde Roe og Sikkerhed. De fem Deputerede Borgere indsattes tillige til Medlemmer af den høyere Politie-Junta, og da samme nogle Dage efter af Pøbelen mishandledes paa Gaden, har Dogen og Procuratorerne udstædet en Proclamation, hvorved Livsstraf sættes paa deslige Forbrydelser. Kulsvierne og Pabelen ere afvæbnede, Patrollerne gjennemkrydse Gaderne Nat og Dag, og Nationalgarden er i fuld Gang. (Midlertid skal, efter andre Efterretninger, Revolutionen ikke gandske være fuldbragt, da Aristokraterne endnu paa Østkysten skulle have Overhaand. Tyve tusende Franske ere underveys til Genua, hvorhen Buonaparte selv ventes).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Grev Meerfeld skal, efter Sigende, allerede være tilbage i Montebello, og have medbragt Keiserens Bestemmelse om Definitivfreden. Efter Rygtet skulde ved denne Tractat Speierbach fra Rhiinsiden blive Frankerigs Grændse. En her løbende Efterretning, at østerrigske Tropper have taget Mantua i Besiddelse, er saa lidet sandfærdig, at tvertimod adskillige tusende Mand lette Tropper af Jouberts Division ere komne did; ligesom og Palladset Favorite, og andre national Domainer, ere beordrede at sælges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-03
Regensburg, den 23de Junii. J Gaar er endelig det saalænge ventede keiserlige Hofdeeret, angaaende den gjorte Jndledning til den almeene Rigsfred, kommet til Dictatur, og finder man deri, at Rigsfreden skal underhandles paa Rigsintegritetens Basis, hvoraf man da vil slutte: at alle Forhandlinger og Forklaringer om muelige Secularisationer, og Oprettelse af et nyt Churfyrstendomme forbeholdes den Kongres, der skal holdes i det tydske Riges Fredsanliggender.