JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Da det Auctionen over Biernedsgaardens Forpagtning. den 6te Man skeettemagelig Bud, saa bliver den atter opbuden ved Auction i Bittetingshuset hervedgademiet den 610 nær. kommende Maand om som middagen Kl. 10, paa samme Maal. den de Vilkaar som førlige Gang, der i de offeninge Tidende. en forklaret, allene manden Forandring i de Conditioners 6te han, høre for den oppendenme Hoverie, at den ingen Tid skal eller stiltaget sig and en trettede at indsens Bander i det have for at forrette Hoverie, saalænge Forpagtningen varer, sen at han skal blive tilgarten Bodtagelse af 3 Rdlr. pr. Td. Hartkorn for de saaledes rietagende Gaarde. Sorøe, den 20de Februarii 179. Anberg. da en af Bekkeraus Gaden tilhørende Manskab, navn. to bara Nielsen, Salaat, for nogen Tid siden undvigte der fra Gasset, og tog Tieneste paa et andet Gods og han ere den Alder at han i Følge den allernaadigste Forordning af 20de Kamres, en pligtig at blant Faminann, saa kanman ham anholde to bensætte til Strat, efter bemelte Forordning 18de, hver. efter han blev anviist en passende Tieneste hos Gaardmand Anders Hansen i Nestelige under Berkeskous God, med Forsikring. om Ansvar for hans billige Løn; men da han, i Steden for at gaae i denne sin Tieneste, er ganske undvigt og bortrømt fra Godset, saa nødsaaes jeg til, i Følge allerhøystbemelte Forordning, og det Kongel. Danske Cancellies Skrivelse af 8de Martii. angi, at efterlade bemelte Lars Nielsen, født i Hauhuset, der er i Aar gammel, vel varen, rødt Haar, bred af Skuldre og søer. at bemmer, 3de Gang i de Berlingske Tidender, med Anmodnug til enhver som ham maatte forekomme, at lade ham anholde, og mig med den kollandske Post hans Paagribelse tilmelde da han strax skal blive afhentet, og alle paa hans Anholdelse an vente Omkostninger erstattet; ligeledes advares alle og enhver ikke at de eller hæle bemelte Person, i Fald de vil undgaae den Straf Anordningerne paalægge for dem der modtage, huse og bæle Rømningsmænd. Bekkeskou, den 3de Februarii 1793.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
paa mit høie Herskabs F. T. Hr. ConferentsRaad von Morgenstiernes Vegne, C. W. Grandsean.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Udi Wrigsløsemaale Boe i Kiøbenhavns Amt hos Universitets=Bonden Jens Jensen, haver i nogle Aar opholdt sig en gammel lingkarl at Navn Jeppe Mogensen, født i Skaane han er ved Døden afgang u udi forløbne Januarii Maaned sidst, Hans Efterladenskab befantes saa ringe, at samme ikke kunde bekostbordentlig Proclama, altsaa bliver dette Jeppe Mogensens Dødsfald, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser 3de efter hinanden følgende Postdage betientetgjort, til god Efterretning, saavel for den Afdødes Slægting eller Arvinger, som Debi eller Creditorer, i al Fald at nogen maatte have noget lovligt at erindre ved dette uformuende Stervboe, de da ville be bag at melde sig inden lovbefalet Tild, hos Universitets Godsets Forvalter Kruse paa St. Jørgensberg ved Roeskilde, som Skifteforvalter paa det Kongelige Umversitets Vegne, og vederfares hvis Lov og Ret medfører.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
lidt Gadstrup Bye paa Roeskilde Amt i Sielland er ved Død nalg. Johanne Andersdatter, Huusmand Jens Henrichsens Hustrue : Af hendes Børn og Arvinger skal være en Søn af Naan Jens Nielsen (af hendes første Ægteskab med forhen afdøde Niels Matthisen, som for nogle Aar siden skal være bortgaaet og en vides hvor han er, thi bliver herved ermeldte Jens Nielsengekaldet at melde sig inden lovbefalet Tild hos Universitets Forvalter Kruse paa St. Jørgensberg ved Roeskilde, som Skifteforvalter paa det Kongel. Umversitets Vegne, for med fine Medarvinger, at vederfares, ved en lovlig Skiftebehandling, hvis rød og Ret medfører.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
En Selveier Bondegaard paa noget over 3 Tdr. Hartkorn og circa 80 Tdr. Land Ager og Eng, af Fælledskabet udskiftet, hvis Jorder sidste Efteraar er nedlagt 12 Tdr. Vintersæd, Rug, en Høide, og kan faaes Vaarsæd 26 a 28 Tdr. med god Høeslet, Græsning og Tørnesker, er underhaanden at faae tilkiøbs, med, eller uden Besætning. Gaarden ligger en 7 Mit fra Kiøbenhavn i en god Egn, og Bygningerne er saavelsom Jorderne en god Stand. Liebhaverne ville melde dem hos fuldmægtig Frin hos Byefogeden i Roeskilde, som giver nærmere Efterretning saavel om Eiendommen, som Vilkaaren, hvilke kan ventes saa billige mueligt. Den 23de Februari 1783. Paulsen.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Udi Hr. Grosserer Christen Hansens Boe, som behandles af os undergivne Etatsraad Bruun, Glas sen. allenantsaa anbefalede omgaden haves endelige Sal. sion hver Torsdag Formiddag Kl. 10 udt omlede hansen. Gaard paa Amagertorv Nr. a 3de. No. 95, Be bro lang, tæl anden Sielands kandse. den 11te April, inden Kiøbenhavn har og Slads paa 20000 dito, og inden Taarnde Balleret paa maaer den ande dito A., er afgangne Fuldmægtig Jens Halle Arvinger, samt C. di og Debitorerindkaldede, forindende Thomagende. taler, fra bemeldte Proclamas paa Lønnings Dag at og sig paa Kiøbenhavns Amaae i anden høberggade igaarden No. 219 at indfinde med der som ans efter Loven høyst ket herved end videre til alle Vedkommendes Sterrets de Lendtgiøres. 1792 11te Febrax, og i Siellands Landstings Ret den, 193 i Ved Proclama læst i Høse og Stads Alminde den 20de dem d. A er alle og enhver anden og uden Rias boende, som maatte formene sig at have nogen der dring i Jøden Jinat Ommann Baral Kansinde, indkaldes med Aar og Dags Varsel under deres Forningers Forlus at anmælde og beviisliggiøre samme for Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, hvilket udermere herved bekiendtgiøres. De som maatte have noget at fordre udi Tracteu(oso. Christopher Bøhmes Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres fordringer. (a) De, som maatte have noget at fordre udkommende. Johan Henrich Müllers Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres. Fordringer.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Tirsdagen den 26de Februarii 1793 bliver paa Børsen Middagsstunden ved offentlig Auction absolut bortsolgt : halve Fade Svedsker. 10 Kasser Katrineblommer. 1 Foustagie siin Olie. 3 Tiereer halvne Olie. 20000 Stkr. halvfine Propper. 6 Broder bruun Harvin1 Foustage Terpentiin Olie, 33 Dosin Glas Cande la Reine, og Qvarter Caras Bønner som nylig ere bidkomne med Skibet Emanuel, Capit. Friderich, Jørgensen, efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner. Prøver af Varene kan Dagen førend Auctionen for. hos Procurator Tørst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Favegaden Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
Onsdagen den 6te Martii, Kl. 10 Slet bliver i det Asia nien maa at Farticalaire Skib Cron Frindelse Marie hiemtiske Compagnies Huus ved Auction bortsolgt den fra Ost har ledning, bestaaenaf Bengalske Bannere, Java CanCape alle Saa ladige og Canamvane, Catalogi derover, ere et erholde raten Dage et Vahrene at søge Dage førende Ans men ner Vedkomme derom behagelig vil henvende sig til C. 3, blaas kabe & Compagnies Contoir. sind videre bortsælges paa samme Tid og Sted endeel Cattun Vahre fra Auctionen den 5te Septbr. A. p. over det Partieur, lere Saib Johanne & Marie blambragt Ladning, hvorover li3dete Fortegnelser ere at erholde 1sten Dags og Vareneersen. 8te Dage Gens andtionen, naar Vedkommende til overmele Contoir habendeligen adressere sk. N. Varene af Capringeste Marien Ladning fra Pag. 52. i anden Protocallen forevises af de Hetter Dannextele Neyen. compagnie. Mandagen den 11te Martii førstkommende, bliver paa det Kongel. privilegerede Afsistence Huus foretagen og holden offentlig Auction over endeel forfaldne og hindløste Panter, som fra 11te Juli 1791 til den 12te Januarii 1792 ere sadte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder, en Børnsamt Tin, Kobber og Mening med videre : tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel at Landet bortsolgte Panter, have ganske at rette sig efter Paa ten af 30te Decbr. 1780, og at slige Panter maae være udførte. inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne. Mandagen den 11te Martii, bliver om Middagen Kl. 12. paa Børsen ved offentlig Auction, paa 6 Maaneders Credit, bortsolgt: 20 Stkr. Calmars 11 Tømme Fyrre Tømmer 15 a 19 Al. lang. Dito 10. Dito 15 a 19 Dito 40. Dito 9. Dito 15 a 19 Dito Dito *. Dito 13 a 19 Dito Dito, 16 Alen Fyrre Tømmer. Dito 71. Dito Dito 5 10 Dito Dito Dito Dito Dito 60. Carlshavns Dito Dito . Dito 14 & 12 Dito Dito 300 Tylter diverse Sorter Westervigske Fyrre=Bræder. 120 Tylter Carlshavns Fyrre=Planker og Bræder. 130 Stkr. Danziger 2 Tomme Fyrre=Planker 16 1 a 17 Allang. 6 Stkr. Dito . Dito 100 Skok Pommerske Ege Pibe=Staver. 150 Stok Svenske Ege=Staver, som forevises paa de Herrer Laven & Friis Tømmer=Plads Nr. at og hvorover de trykte Fortegnelser forinden erholdes hos Mæglerne Hallested & Sandl. Siden den Brolægger, som ved Licitationen den 12te Februarii paator sig at brolægge Gaaser og Svane-Caderne i Nyeboder, ikke har i Folge Conditonerne skaffer den ækkede, Caution, saa bliver disse Gaders Bruelægning paa nye liciterede, udi Admiralitets og Commissariats-Collegio Tirsdagen den 5te Martii, Kl. 12, og kan Liebhaberne blive underrettede om Conditionerne forinden Licitationen i Sde-Etatens Commissariats Contoir. Hrectionen for det Kongel adroyerede Danske adatiske Compagnie bekiendtgjør herved, er Onsdagen den 13de Martii. ved 10 sler, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, foretaget Auction over endeel Ostindiske Vahre, som med Skibene Dannemark og Castellet Dansborg forrige Aar fra Tranqvebar og Bengalen er hiemkommen, og hvorover forhen at Compagniet er udstædt speciel Charga, Vahrene kan 8te Dage, forinden Auctionen af Liebhaberne tages i Øyesyn i Compagniets Pakhuse.
Berlingske Tidende, 1793-02-25
En Gartner der i endeel Aar har reist, en conditionere. der Herskaber, overfra han har de bage Recomman ationer : ønsker nader Staden en Provinds omgift, han forstaaer alt hvad en Gartner. Anvingen gives i Studen. stræde No. 18 i Stuen de Værten. var været til Confirmalian, kan blive antagen som Mang. En banet Mands Søn fra Landet, som kan finde og regne, og naar han derom vil hende sig til Urtekræmmer Aalborg paa Detat af alle Skidenstræde. ler forlanges til førstkommende 11te Termin, madanne Plantet i 2de complette og ande hende Godser at allenhans paa stianshavn Store Kongens gade No. 122 Sammer forlanges en han Herregaard. til og de Mad. NB. at Aar, saae til 3de i relse ikke hinandenaar man den 10 men, ere Caaro alle Roesaaes og halder. Hvar bestende Hørfrøe til Gaden, og ude rød Kleverfrøe, en for bille den til Kiøbs, anvises herfra Contoiret.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Brussel, den 11te Februarii, J ver Garette det pays has af 10de læser man følgende Efterretning angaaende de allierte Armeers Stilling i Tydsk, land. General Clair falt holder Rhindredden besat; hans Hovedqvarteer er i Bergholm; hans udsatte Poster staae i Janich, Colln, Bønn, ; hans Fortropnaaer til Burich, ved Rhin, lige for Wesel. - General Beaulien er med fin Leir i det Luremburgske, hans Hovedqvarteer er i Bastogne: han holder St. Hubert a. besat. Prindsen af Hohenløbe staaer med et lidet Corps ved Trier; siden Beurnonvillet, Tilbaget og holder han Sirk, Saarbrück og det omliggende Land besat; hans Leir har giennem Psalg frie Communication med Hovedqvarterret i Coblenz, og giennem Grevskabet. Aremberg med General Clairfat, saasom hans høire Flør, naaer lige til General Beauliens Armee. Disse forskjellige Corpser udgjøre en Cordon fra Hertugdommet Cleve til det menneske Geber, som gandske læt kan forene sig, da den har Middelpuncten af den forenede Armee i Coblenz bag sig i de preussiske og hannoverske Corpser, som endnu ventes til Wesel, skulle udgjøre Hoveddelen af denne Cordon. - De Tropper, som støde sammen ved Wesel, skulle udgjøre en Leir af 25000 Mand, og commanderes af Hertug Friederich, af Brunswig, og under ham af General Knabelsdorf, den ne de forenede Magters Cordan regnes for meer end 100000 Mand, og giør Communicationen mellem de franske Tropper i Belgien, de nordostlige Corpser og den Custinske Armer overmaade besværlig. Den forenede Armee, som giør sig færdig til at indslutte og beleire Mavnes, kan regnes for 60000 Mand, saasnart Contingenten fra Franken, Sachsen og Bayern støder til den. Foruden disse skulle endnu 2 Colonner østerrigske Tropper sætte sig i Bevægelse. Den første 20000 Mand stærk under General Collerede, skal begive sig til Rihn, mellem Cobans og Maal, for at avere i Forening med Hertug Friderich af Brunewigskerne. Den anden 30000 Mand stærk, som kommer fra Bøhmen, marcherer til Philipsburg og Hadelberg, forat afskiære Custines Tilbagetog, og hindre ham fra at saae Forstærkning langs med Speyer og Worms. Den tredie, som bestaaer af Ungarske Regimenter og Tropper, fra de længstborteliggende østerrigske Stæder, skulle ligeledes begive sig til Ribnen. Videre er endnu i Breisgau et særskilt Corps under General Wallis, som bliver forstærket, ved Contingenten fra Schwaben. Dette Corps er i Stand til at have et paagent Die over Franskmændenes Bevægelser i Elsass. Heraf sees altsaa, at Østerriges, Preussens og det tydske Riges forenede Magt strækker sig fra Breisgau til Mundingen af Maas, og udgjør over 200000 Mand.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Aachen, den 12te Februarii. Toe hundrede Franske kom Kl. 2 om Morgenen i Frueklosteret, Mariendahl kaldet, og forlangte med Knive i Hænderne Spise og Drikke. En af de ærværdige Nønner døde af Skræk over dette umenneskelige Optrin. De have indtaget de smukkeste Værelser i Klosteret, som nu maae føde dem, og Alting blev registreret, undtagen de indviede Kirkekaar. Vor Ulykke kan ikke noksom beskrives, hele Staden er i Allarm; men man tør ikke vove at skrive, hvorledes Tingene staae.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
London, den 12te Februarii. Medens vort Parlement har raadslaaet, om og hvorledes Krigen mod Frankrig skulde begyndes, og medens Oppositionen beskjæftigede sig med af alle Kræfter at forhindre denne Krig, er for nogle Dage siden indløben den Efterretning, at Conventen i Paris ikke allene har erklæret vor Konge og Statholderen i Holland Krigen, men ogsaa allerede begyndt Fiendtlighederne. Lord Landerdale paastod sidste Fredag, at endnu visse Documenter skulde forelægges, førend man begyndte Krig ; og Hr. For har Dag og Nat arbeidet, for i Underhuset at bevise af Finantsernes Tilstand og andre politiske Grunde, at man burde raade fra en Krig. Men i Forsamlingen i Gaar bleve alle videre Speculationer paa engang høvede, ved følgende Budskab fra Kongen, som blev forelagt i Overhuset ved Lord Grenville, og i Underhuset ved Hr. Dundas : daaser m.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
96. Majestæt holder det for nødvendigt, at bekiendtgiøre Overhuset, at den Forsamling, som besidder den fuldbyrdende Magt i Frankrig, har uden foregaaende Skiæring, mod Folkeretten og virkelig mod Tractaterne, befaler sandt, lig at angribe Hs. Majestæts Undersaatter, og siden den Til ander ugrundede Forevendinger virkelig erklæret Krig mo dette Land. Under saadanne Omstændigheder, da Han og Hans Medforbundne ere uforskyldt bleven angrebne, holde Hs. Majestæt for nødvendigt, at beriendtgiøre Halet, at han efter sit Geheime Confelle Tilraadelse har taget saadanne Beslutninger, som ere nødvendige til, at redde Sin Krone, og Værdighed og Sine Undersaatters Rettigheder. J en Sag af saa almindelig Vigtighed har Hs. Manstat an Grunde til, at forlade Sia paa Sine MedforbundnesMedvirtning, for at sætte Grandser for saadanne Grund sætningers Udbredelse, som saa meget stelde med uafbængende Nationers Rettigheder, og at undertrykte i Salstems Fortplantning, som forstyrrer al Retfærdlades Tre skab og Menneskelighed." I Dag er dette taget i Overvelse, og Adressen til Kongen, hvori hans Forholdsregler blive, antagne med Bifald, strax bevilget, følgelig er Krigen er klart.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Vien, den 13de Februarii. Det er gandske vist, at Senatet i Venedig har, da den franske Regierings Resident sammestads overleverede sit no Creditiv, efter et langt og modent Overlag holdt det forgodt, at følge det neapolitanske Hofs Grempel, og i Følge, deraf at erkiende i almindelige Udtryk Residenten som den nærværende franske Regierings Minister. Ligesaa vil en det, at den herværende Benetianske Oblandt har formelte givet vort Hof tilkiende dette Skridt, som sanes at være panen. de med Republikens Forfatning og dens Neutralitets Sr. stem.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Frankfurt, den 14de Februari. I Gaar Formiddags kom 200 Franskmand med 2 Kaner, ner berover til Rønnenau, og gave en saa stærk Jld paa Landsbyen Gindholm, at de den værende smaae Paner, som bestode af besiske Jngers og preusiske Dragoner, ikke fandt for god at blive der, men trak sig uden mindste Forlus tilde. ge til Bauschholm. Her kom Oberste Schreider med et Detachement af det lætte Infanterie og sine Husarer, samt 2 Kanoner imod dem. Han rykke strax frem til Sinsham, og bragte det ved Jlden af sine Kanoner saavidt, at kienden, vakkede sammen, indskiønde fine Kanoner, og bragte den tilbage til hin Side af Fløden, men lod sit Mandskab blig. staaende paa Øen. J Dag blev atter kandert i Egnen af Gehe. Manden, den 14de Februari.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Den franske Mostermee, som hindindtil stod under Beurnonville, var mange Dage paa Hidmarchen mod Main, flere tusind Mand af samme saae just i Staden matria sv. Sengender, som sædegang, dede paa det nat boendende paa har at Fortegens anderretter om, at stedse Daadan Land. Hansendes i Still. bed sine Kongerede, Juveler, alle R. bert paa Ben over Coblene, og blen endan der. Pladsel om Natten. meldte man ham, at han strax skalds blive taget og bragt til Frankrig. Dan Dublikket trat han og hans Bomandsnag. i Klæder paa sig, og bage siædert. Da baade Balen til Menslaae og paa al Tobsen arede vare besatte af de danske, maa de lag en Skoven. Man kande endnu sen fra Slanen de brandende Fatter for deres Baan; Skoven, dagrammandene allerede vare paa Slottet, høit mangaaderes Spørsmaalande, at det var en Kagen, som brand reder. Dige besatte derpaa det hele Slot med hvad deren. hører, og afvæddeda alle Maitaire i Carlsberg og medbrud, ten, saa at det hele Landnu er i deres Magt. J Oggershimm. maatte harinamlen paa ere fransk Minia. Hanaar sig. forengannansk Pair, og ankom man en Man lem. Aarsagen til denne Behandhage dommite. Maal. sige, en de Franske have villet bortfore Hertugen som Gislet. paa de paaliske og henschaske Landet Neutralitet.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Amsterdam, den 100 Februarii. Fragten for, at for Franskmændene ber, er nu fuldtømmen forsvunden, siden man veed, at General Clasaltale. en eeneder 4000 Mandstant og at Hademmedes Dommen. har sorter naar altianstm Mandens er allemmelige Annanar; Egnen omtring Baade er sat andet godbydt Vand; de Tropper, som det ring paa ren naar ved Goremmes man har bygge gangsstad Konen. gesbaade, for at hage dem paa de enestemmede Slave. Forgaars udviden Efterring, at 40 Pians . rette ind i Beng, og at Franskmanden nattenanden. samme Egne. Man har ogsaa snartning, et Dame, ere Armer lidet Mangel og paa at en Maade ral. Burier, som kan erefrygtelse medelst deres store Antall: men at Artilleriet Kalvere at de stian. Den 14de om Efterman at man at Efterretning: at 300 Mandskade Siden dem enten de i Landsbyerne Mard med, a vista . ogsaa ankom Tropper til denne Stad. man der i Egnen plade alle pandt et Sognede. bringe det svare Stydsfra An Damed Danne der stet Benyttelse, dendergade paa maae som nasten alle ere røste hans de Silde sal. sees de fornødne Anstane, de paa andre nede med start Saar, Kanende de de den. ner, Trarene ombaade danses paa me endnu ere ingen Flendtligheder begaarde, saasnarde gran. at efter komme paa Statens Gade med smales. nødne Levnetsmidler af Jndboganne sorte Pange.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Frankfurt, den 180 barn, Det bliver bekræftet, at begge den afløde Kong Lade. en al Brødre have formelig tilkiendegivet de europaiske dener deres Brøders Død, erklæret og udraabt sammes Søn, som endnuar er fuldt 3 Aar gammel, og tilligemed sin Moder, Søster og Tante sidder fangen i Tempeltaar, det Paris, til Konge i Frankrig, under Navn af Ludvig l. samt udnævnt sammes ældre Omle, nemlig Greven, af Provene, som Regent af Kongeriget Frankrig, og Greven af Artøis som Rigers General Lieutenant, og allerede herom aldet Kongen af Preussen Efterretneng i Frankfurt, samtansat Oberste von Røstsom Selands hos samme. Kon saa af Pomanian har ogsaa allerede forlandt den nye Konge. saavelsom Bagenten at Ganeral=Lieutenanten. - Carlsberg. tillige maad det Hertugelige Slot samt deele mendricken er besat et Franskmanden; : Staden meenbriken Ugger, 3000 Mand. De Drengelige Geverkamme og alle Kornvare er tagen under Besing.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Rotterdam, den 16de Februarii. Fra Mastrict meldes, at alle Borgerølver besætte Vaa ten, og et mangs Forsvaranstalten blive gjorte samt at Pemose af Damange Torns har en saadan Stilling, at det naale Timer kan forene sig med Armeen under General. Claissait. - Fra Dage meldes at de der varende Dansculatter have paa Efterretning om Krigerklæringen ma England og Holland begivet sig til disse Gesandters Høieller. en truet, at dersom man ikke tog Baadene ned, vilde de rømme om Natten og slaae samme i Starter, at General Marian, Commandant over de franske Tropper samme steds, bør, da man besværrede sig hos ham over denne Trudsel, saaret, at han kunde intet giøre derved, da Sandeur, letterne ikke kunde betragtes som et Corps, men som de det udgjorde Folket ; hvorpaa Vaabnene bleve borttagne af begge Gesandternes Huse. Dørdragt, den 17de Februarii.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Efter en Coureers Ankomst, som passerede her igiennem til Haag, forsikres, at Dreda er bleven opfordret. Hen siges for vist, at legionen etranders kan den bataviske kaldet, hvilke Ord den ogsaa fører i sine Faner, er tillige med Genedarmerne i Onsdags brækket og fra Antverpen til Baronie. Breda. Disse Tropper vare endnu i Gaar 1 Miil fra Bredag. nogen Colonne af 10000 Mand franske Tropper fulgte efter som.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Haag, den 19de Februarii. Den 16de kan her en Coureer fra Breda til Arvestatholderen med den Efterretning, at de franske Tropper nærmede sig Staden. Tillige skal denne Coureer have ansøgt om Tilladelse at forhøie de giørte Oversvømmelser endnu 2 Fod, hvilke Hs. Durchlaugtighed ikke allene har bevilget, men endog befalet, at lade dem sig i Nødsfald saa høit, som de Funde. Mastriet er blaaneret; men General Clarfat skal haa den til dom giøres Reqvisitian sætte den i Frihed igien. umantier valter frem i 3 Colonner i en skal gaae løs paa ene, den anden paa Harsøgenhusch, og den tredie paa Salen. Han selv er nu i Trach. Hering Friderich at Brunsvigskal angribe Aarimende, og paa samme Tid kal General Clarfat sætte sig i Bevægelse. - J Ryssel frygte de Franske for nok en Deleiring; de ville derfor nedrive Forstæderne, og giøre en dobbelt Rad Graver. - Der siges, et Rusland vil i Maji sende en stærk Flaade til Sundet, at hvilken en Deel skal gaae til Middelhavet, for at foreene sig med den engelske.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Harlem, den 19de Februarii. Man har her den Efterretning, at Postrytteren, som var afgaaet fra Herzøgenhuse til Mastricht, er kommen tilbage, saasom han ikke kunde fortsætte Reisen formedelst de om samme Stad staaende franske Detachementer. De sidste Breve fra Venlo af 14de melde, at siden Preussernes Jnd march i Staden, og de Franskes i Skandsen oven for samme, er intet af Vigtighed forefaldet, undtagen en Canonade fra begge Sider; men Breve fra Cleve af 16de berette, at der ved Venle er forefaldet en temmelig alvorlig Tildragelse, hvorom dog intet omstændigt kan meldes, da Communicationen er sperret. Efter nogle Beretninger skal de Franske allerede have angrebet Fortet i Bath, hvorom man dog ikke heller veed noget tilforladeligt.
Berlingske Tidende, 1793-03-01
Rotterdam, den 19de Februarii. Man har her den sikre Efterretning, at de Franske ere af Preusserne efter en haardnakket Fægtning, som paa begge Sider har koster meget Folk, drevne ud af Fortet St. Micheel, som ligger oven for Venlo. Der gaaer ogsaa det Rygte, at de Franske have forladt Aachen, og at den igien er bleven besat af Østerrigerne, men om derved er forefaldet en Træfning, tales intet.