JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-19
Hertugen af Cambaceres er nu fra sit Landsforviisningsted kommen tilbage til Paris. Den Ulykke, der ramte Trondhjem den 25de f. M., lagde i mindre end 6 Timer 49 Gaarde og 8 Brygger i Aske. Jlden udbredte sig fra en liden Gaard ved Siden af Kjøbmand Dues eller tilforn Consul Møllers Gaard, og det hele Qvartal omkring til Kjøbmand Ursin med samtlige dertil hørende Brygger, Ursins undtagen, gik op i Røg. J dette Qvartal boede forbemeldte Due og Ursin, samt Vollum, Lindeman, Steenhof, E. Wensell, Snitler, Grundt, Nissen, J. Smidt, Dreier, Coldevin, Skipper Steen Todberg med mange flere. Peter Hansen mistede sin Brygge med mange Varer o. s. v. Med stor Møie bleve de andre omkringliggende Qvartaler reddede, nogle Gange var der Jld i Byfoged Udbyes store Gaard, men den frelstes især ved Hjælp af de mange Seil, som bragtes fra Skibene, hvormed denne og flere Gaarde beklædedes, og takke maae vi Gud, at Veiret var stille. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ikke bekjendt, men den opkom i en Baggaard, hvor Alt stod i lys Lue, forinden noget Slags Redningsmiddel kunde komme, og man mener, at den havde sin Oprindelse af et Lys, som stod i et Vindue. Blot Brand-Assurance Skaden anslaaes til 108,000 Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-19
Regnings-Lettelser. til Afbenyttelse i daglig Handel og Vandel. Rentes Regning dagviis i Rigsbank dalere. 1) a 4 pCt. Capitalen, som man kan kalde N. multipliceres med Dagenes Antal, hvilke kan sættes ; dernæst divideres Productet med 9,000, Qvotienten besvarer Spørgsmaalet. 2) a 5 pCt. Fremgangsmaaden er den Samme, undtagen at her divideres med 7,200 istedet for med 9000. 3) a 6 pCt. Fremgangsmaaden er den Samme, med Undtagelse, at her divideres med At finde hvad 1 Specie gjælder efter Coursen, f. Ex. 250 i Rbd. og Skill. Det sidste Tal mod venstre Side, her 2, viser Rigsbankdaleren; de overblevne tvende Tal, her 50, divideres med 25, Qvotienten drages fra Dividendus, og Resten er Skillingerne. Naar 1 Oxehoved Viin koster N. Rbd., da koster Potten i Skillinger At beregne hvad N. Rdlr. Courant udgjør i Rigsbankpenge. Couranten multipliceres først med 10, og dernæst med 6 Agregatet af begge Producterne divideres med 10. Omvendt findes hvad Rigsbankpenge udgjøre i Courant. NB. 1 Mk. Cour. er - 2 Mk. Rigsbank. Naar 1 Tylt koster N Rbd. da koster 1 Stykke i Skillinger N. 8. og koster Tylten N. Mk. da koster 1 Stykke N. A. i Skillinger Ligeledes, naar 1 Lpd. koster N. Rbd., da findes hvad 1 Pd. koster i Skillinger ved at multiplicere N med 6, og naar 1 Lpd. koster N. Rbd. findes hvad 1 Lod koster i Skillinger ved at multiplicere N med 3 og dividere Productet med 16. Naar 1 Tønde Smør koster N. Rbd., da koster Pundet i Skillinger Vil man vide, hvormange Lod der findes i N Skpd., da multipliceres N, med 10,000, med 200 og med 40. Summen af Producterne besvarer Spørgsmaalet. Vil man derimod vide, hvormange Skpd. der findes i N. Lod, da divideres N, først med 1024, og dernæst den udkomne Qvotient med 10. Naar 1 Pd. koster N. Rbd., da koster 1 Lod, i Skillinger N. 3. Naar 1 Pd. koster N. Mk. da koster 1 Lod, i Skillinger, 2. Naar 1 Pd. koster N Mk. da koster 1 Qvintin, i Skillinger Naar 1 Pd. koster N. Rbd. da koster 1 Qvintin Nr. 3. i Skillinger J N. Pd. findes af Qvintin N. 100, 1/2 20. N. S. N. Naar 1 Riis Papiir koster NRbd., da koster 1 Ark, NB. Skrivpapiir, i Skillinger: J N Skpd. findes af Pd. - N. 300 N. 20, eller N. 32 N. 10. Vil man derimod vide, hvormange Skpd. der indeholdes i N. Pd., da divideres N., først med 32, og dernæst den udkommende Qvotient med 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 262. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 M. 10 1/4 Rbdlr., a vista - . Spec. 260. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 14 s. a 15 Rbmk. 16 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 101 pr. 100; Oblig. 92 3/4. Norske Rigsbksedler 20 1/2 Svenske Sedler 64 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-19
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hose Femtende Aargang. No. 102. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 December 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Det er et mærkeligt Særsyn, sagde M. S. F. til mig den 13 Oct. 1816, i Anledning af Arn. Berquins Værker, som jeg, efter Fortjeneste roste, jeg ønskede gjerne at vide, hvoraf det kommer, at uagtet man har saa mange gode Bøger, saa mange fortræffelige Hielpemidler for Opdragelsen. og Sæderne, synes disse dog aldrig at have været slettere end nu Dette Spørgsmaal, fremsat af en høi og ædel Siel, var mig saa overraskende, at Omstændighederne ikke tillode mig, paa en passende Maade, strax at besvare det udførligen. Jeg skal her søge at udvikle og belyse det fuldstændigen. I. Det indsees ved første Øiekast, at naar Sæderne ere udartede, da er dette ikke en Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem Generalpostdirectionen er under 12te d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Ved Hans Majestæt Kongens allerhøieste Resolution af 6te f. M., er Generalpostdirektionen bleven bemyndiget til, naar Færgeeiere, Færgemænd eller Bestyrere, ikke afgive de forlangte Erklæringer og Oplysninger, eller ikke afhjælpe de befundne Mangler ved Færgestedet inden den forelagte Tid, da at dictere dem en Mulkt af 1 Rbdlr. Sølv daglig, som efter 8 Dages Forløb fordobles, og at lade samme paa anordnet Maade inddrive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Jgjennem det Kgl. danske Cancellie er, under 17 Decbr. udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 9de d. M., allernaadigst at resolvere: "At den Tilladelse, det Kongelige aabne Brev af 6te April d. A. Litr. B. giver til at "fornye de, førend 1ste Aug. sidstl. indgaaede, Navneværdieforpligtelser, ogsaa skal finde Anvendelse paa de Tilfælde, hvor et Pant, der er be"hæftet med en Gield i Sedler, sælges, og Kjø deren, til saadan Hæftelses Jndfrielse, udstæder en ny Forskrivning til samme Pantecreditor, hvilken Forskrivning altsaa ligeledes kan lyde paa Sedler." - Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning."J den Tid Geheimestatsminister Greve J.G. Moltke var Eier af Baroniet Einsidelsborg i Fyen, lod han, omtrent for 30 Aar siden, ved fem Jnddæmninger forbinde nogle Holme med det faste Land, hvorved han vandt den hele Viig af Landet, som gaaer ind imellem Einsidelsborg og Kiørup. Derved vandtes 606 1/2 Tdr. Land til Græsning, og tilvisse et ligesaa stort Antal af det faste Land, som Stranden gik over om Efteraaret. Paa den Maade vandt ei allene Hovedgaardene Kiørup og Einsiddelsborg betydelig Græsning og Høibiergning, men ogsaa Bondebyen Agernæs har vundet i Agerland og Græsning. Naar saavel de fra Stranden vundne 606 Tdr. Land føies til det, som Stranden gik over i haardt Veir, og nu er blevet god Ager og Eng, skal samme beløde sig til henved 1300 Tdr. Land. Arbeidet siges at have kostes circa 15000 Specier. Dette Exempel har virket meget i Fyen. Forrige Aar inddæmmede Baroniet Schelenborg fra Odense Fjord et stort Areal, og i dette Aar har Østrupgaard og Hofmansgave inddæmmet 1400 Tdr. Land fra Stranden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Mariboe, den 17de December. Den 16de dennes blev en reisende Haandværksvend, efter at Forhør af denne Byes Politiemester var optaget, arresteret, efter at have gjort sig skyldig i Tyverie, hos Brændeviinsbrænder Lars Nielsen, Fjeldsted her i Mariboe, af et Par Beenklæder, nogle Tørklæder, m.v. Bemeldte Person var lykkelig og vel kommet til Nykjøbing paa Falster, men den Bestiaalne satte efter ham, og traf ham sovende i sit Logie om Natten. Strax fandtes det Stiaalne, og under Bevogtning blev Tyven sendt her til Byen, i hvis nye Arresthuus han nu sidder forvaret, og oppebier den fortjente Straf. - Ønskeligt var det, om der maatte føjes saadanne Politie-Foranstaltninger, som en Gang for alle kunde forbyde reisende Haandværksvende at betle, thi dette noksom bekiendte Uvæsen foranlediger upaatvivlelig mangen et Tyverie. - Vægteren i Mariboe Jacob Bramsen, der var sat under Tiltale for formeentlig Drab paa Væverdreng Jørgen Rasmusen, er ved Mariboe Bytings Extraret, dømt til 5 Aars Tugthuusarbeide, som kan afsones med 5 Gange 5 Dage paa Vand og Brød, samt at udrede alle af Sagen flydende Omkostninger. - Over begge Jndsøerne ved Mariboe er nu lagt Jisbroer. Unge og Gamle, Store og Smaae, Tykke og Tynde more sig nu daglig med Skøiteløben i alle Retninger. Jdag er Veiret mildere, men Luften tyk og taget. -J Kirkeaaret 1817-1818 er i Saxkjøbing Sogn, der har 1680 Jndvaanere, (3 Landsbyer iberegnede) copulerede 21 Par. Vaccinerede 81. Fødte af Mandkjøn 61, af Qvindekjøn 27, ialt 78. Deraf uden for Ægteskab II. Døde af Mandkjøn 17, af Qvindekjøn 9, ialt 26. Blandt de Døde vare 9 under 10 Aars Alder. Altsaa 52 flere Fødte end Døde. - En Følge af de utidige Ægteskaber. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Odense, d. 18 Dec. Fordums tredie Juledag bliver iaar en Maskerade for størstedelen af Fyen, da i Odense, Nyborg og Svendborg, paa een og samme Aften holdes Maskerade. - Terminen begyndte her i Fyen med Kulde og Taage, og det seer ogsaa endnu noget taget ud med Terminen. Frosten har med stille Veir tiltaget saa jevnt, og igaar Morges var Kulden 5 Grader med sydvestlig Vind. - Pensionister og Embedsmænd paa Grændserne af Hertugdommene betragte sig nu som 2/32 Mænd, medens Kjøbmænd og Professionister ingen anden Regning kiende end 2/5, det er gammel christelig Hamborger Courant. At ingen af de første endnu søge de manglende 2/3 paa Bunden af Styx eller Lethe, grunder sig vel paa Haabet, der saa ofte dandser med Træskoe. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Engellændernes Expedition til Nordpolen og de store Jisøer, som havde revet sig løs i Sommer, ere en Gienstand, som maa interessere ethvert tænkende Menneske og henlede vor Opmærksomhed paa Alt, hvad der staaer i Forbindelse dermed. En Afhandling om Drivisen i de nordlige Vande, og fornemmelig i Davids Stræde, ved Prof. O. Fabricius, i Nye Samling af det Kongel. Danske Videnskaber=Selskabs Skrifter, fortjener i den Anledning især at læses. Forf. som grunder sine Betragtninger paa egen Erfaring, indskrænket sig til den Driviis, som forekommer i Davidsstrædet mellem det nordligste America og Grønland. Man kan træffe den paa hver Tid af Aaret enten langt til Søes eller nær under Landet, i Fjorde og Bugter, i større eller mindre Mængde. Den kan inddeles i Jis fjelde, Jisskodder og Flakiis, hvoraf hver har en egen Oprindelse. Jisfielde kalder man saadanne Jisfielde eller Jisbjerge, der altid række høiere frem end den øvrige Jis og ere af uhyre Størrelse. Hvad man seer deraf ovenfor Havbrynen er kun 1/2 Deel deraf, da de gjerne have en Fod, der stikker 6 Gange saa dybt under Vandet. Der gives de, som række 200 Alen over Vandet, og man har endog havt de Jisbjerge, der have staaet paa Grund paa 300 Favnes Dyb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
J Diskobugt stode i mange Aar to Saadanne paa Grund, hvilke Hollænderne, formedelst deres Størrelse, kaldte Amsterdam og Harlem. J Jisefjorden, som skyder ind fra Diskobugten, og som mange Steder skal være 360 Favne dyb og derover, stod for endeel Aar siden et Jisfield paa Grund, der var som en liden Øe. Saadanne Jisfielde kan man derfor see langt borte. Undertiden øiner man dem om Aftenen, og naaer dem alligevel ei, end ikke med god Vind, førend om Morgenen. De træffes gjerne enkelte i Søen, og see ud snart som Byer, Kirker og Slotte med mange Taarne og Spire, snart som Æreporte, Pyramider, Støtter; nu som Skuepladse eller de prægtigste i hvidt Marmor udhugne Gravsteder, nu som Skibe for fulde Seil, der ofte havde bedraget Grønlænderne, som forgjeves reiste dem i Møde, for at bringe dem i Havn, nu som Øer med Høie, Dale, Træer og forstyrrede Bygninger. Denne Jis er meget haard, fast i sig selv, lys og halvgjennemsigtig, hvorved den skjælner sig fra Hav-Jsen, der er meer skør og dunkel. Vandet deraf er født, naar man undtager Udkanterne, hvor en Saltvandskorpe kan have sat sig af Bølgekastet. Paa endeel af disse Jisfielde træffes stillestaaende fersk Vand i smaa Damme, og Vandløb, som nedstyrte sig i Søen med smaa Slusefald. De skyde sig frem med en overordentlig Fart, endog ofte imod Vinden, hvortil Aarsagen ligger i deres dybtstikkende Fod. Naar Jisfieldet træffer paa en Grund eller et blindt Skiær i Havet, saa bliver det staaende, indtil det af Solens Hede oventil bliver mørgjort og sprækkefuldt, og ved Søens idelige Paaskyllen nedenfra saa udhullet, at noget af Toppen falder ned, hvorved det kan lettes og komme i Flaad. Dette Brud, som kaldes Kalving, skeer med et stærkt Knald som et Canonskud, bebudes ved Knagen og Bragen i Jisfieldet; thi naar det er bragt ud af Ligevægten og kantrer, kommer ofte Foden i Veiret og Toppen ned, hvilket frembringer en heftig Bevægelse i Vandet med Hvirvler og Dynninger, som kunne foraarsage en Brusen, der ofte kan høres hele Mile. Ved sin Vaklen og Skulpen faaer det ofte nye Revner og adsplittes i mange Stykker, som et forulykket Skib. Ligger det indfressen i en dyb Fjord, kan dets Kalving gjerne brække hele Fjordens faste Jis. Disse Fielde ere en virkelig Jissamling af ferskt Vand, og have følgeligen deres Oprindelse fra Landet. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Blandede Efterretninger. J Rhinprovindserne har man siden afvigte Aar gjort adskillige enkelte Forsøg med at dyrke ægyptisk Rug, som ere alle faldne heldige ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
J Regjeringsdistrictet Cleve har Godseieren Hr. Griesenbat, gjort et Forsøg, hvoraf Resultatet, var følgende: 36 Pund ægyptisk Rug bleve saade i Slutningen af April paa et Fladerum af 100 rhinlandske Roder (Ruhten). Jorden var af en let blandet Bonitet og ikke frisk giødet, men allerede 3 Aar efter hinanden forhen bleven brugt til Kartofler, Vinterrug og Klever Behandlingen var iøvrigt som ved enhver anden Sommer sæd. Frugten modnede til sædvanlig Tid. Efterat Kornet var tærsket og renset befandtes, at de udsaaede 36 Pund havde ydet 756 Pund, saa at den ægyptiske Rug paa en ikke frisk giødet og allerede tre Gange efter hinanden brugt Ager yder 21 Fold. Melet af denne Rug, som har særdeles fine Bælle, ligner meget Hvedemeel, især naar den males paa en Steen, hvorpaa man ellers maler Hvede. Det deraf bagte Brød er ligesaa velsmagende som nærende. Rugen er treradet, ligesom Sommerbyg, og forsynet med lange Skjægge, hvorved den saameget mere betrygges mod Fuglene. Men Halmet bliver ikke saa langt som hos den almindelige Rug, og ligner mere Byggets. Men da denne Kornsort koster megen Umage at tærske, saa vil det være hensigtsmæssigt, at lade den blive overmoden, og til dens end større Udbredelse, vilde det være godt, at Tærskemaskinerne kunde bringes til saa stor Fuldkommenhed, som mueligt. Geh. Over-Regjeringsraad v. Kamp; har udgivet en mærkværdig Efterretning om alle i den preussiske Stats Omfang i Løbet af Aaret 1817. indtrufne ulykkelige Hændelser, øst af officielle Kilder. Ved voldsomme Dødsfald ere omkomne 1925 Personer, nemlig ved Badning 125, paa Jsen 24, ved Lynild 44, ihielfrosne 29, qvalte 25, af Vandskræk 8, ved Geværer 60. Selvmord have 700 fundet Sted, hvoraf 57 i Berlin, 77 i Potsdam, 41 i Frankfurt a. d. O., 58 i Breslau, 37 i Liegnitz, 56 i Reichenbach, 50 i Magdeburg, 39 i Merseburg, 24 i Düsseldorf. Drabsgierninger udøvedes 60, men ingen i Berlin; Mord 43, Børnemord 94, Ægtefællemord, Tvekamp have 11 fundet Sted. Tyverier 9646, hvoraf 833 i Berlin, 200 i Potsdam, 223 i Frankfurt a. d. O., 247 i Stettin, 513. i Danzig, 135 i Königsberg, 190 i Gumbinnen, 157 i Posen, 801 i Breslau, 306 i Oppeln, 881 i Magdeburg, 616 i Merseburg, 368 i Erfurt, 603 i Münster, 308 i Minden, 336 i Arensberg, 269 i Kleve, 596 i Düsseldorf, 542 i Cölln, 338 i Coblenz, 574 i Aachen, 332 i Trier. Voldsomme Jndbrud skeete 1409, hvoraf 9 i Berlin og 18 i Potsdam. Stratenrøverie 141, Brand stiftelser 159. J det Hele ere 12,292 Forbrydelser, blevne begaaede. Den hele preussiske Stats Befolkning regner Hr. v. Kampfz for 10,058,000 Sjele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Ved uforsætlige Jldsvaader ere ødelagte 19 offentlige Bygninger, 1298 andre Bygninger, 1210 Vaaningshuse, 684 Gaarde. J Regjerings districtet Berlin kommer paa 3140 Mennesker 11 Selvmord, paa 179,000 Mennesker 1 Mord, og paa 329 Mennesker 1 Tyverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
J Wittingen i Bøhmen indtraf i October dette Aar det besynderlige, uhørte Tilfælde, at en Kone, som hidtil havde bragt 4 sunde Børn til Verden, fødte en lille Datter, som havde Hjertet uden paa Brystet. Barnet levede i en Time. J midlertid pulserede dette udvendige Hjerte synlig. Da hun var død, blev hun aabnet, og man fandt nu, at hun intet Hjerte havde indvendig, og at denne ydre Masse ved Hoved-Pulsgaren stod i Forbindelse med de indre Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
(Af den Norske Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Under 25de Novbr. har Hs. Maj. naadigst rescriberet Directionen for Jnteressentskabet i Götha Canal=Anlæg som følger. Hs. Maj. har ladet sig forelægge Directionens Skrivelse af 18de Sept., hvorved den, paa Jnteressentskabets Vegne og efter Opdrag af Jnteressentskabet, i Underdanighed har anmeldt adskillige Anliggender, der vedkomme dette Jnteressentskab. Med Mishahar Hs. M. deraf erfaret, at Gotha Canals Jnteressentskab, med Forglemmelse af den enhver Undersaat paaliggende Pligt, at rette sig efter de Forskrifter, som, naar de i lovlig Form fremkomme, uvilkaarligen fordre Lydighed og Efterlevelse, ikke har taget i Betænkning, høitideligen for Hs. Kgl. Maj at protestere imod Beslutninger, som af Rigets Stænder ere tagne, have erholdt Kongl. naadigst Stadfæstelse, og derefter ved offentlig Bekjendtgjørelse ere komne til almeen Kundskab, og saaledes have erholdt al forbindende Kraft og Virkning som Lov. Hs. K. Maj. er tilbøielig til at antage, at Jnteressentskabet, af en ilde beregnet Nidkjærhed og af feilagtigt Begreb om dets formeente Rettigheder, har ladet sig forlede til dette Skridt, hvis Lovstridighed det ikke har indseet; og, omendskjøndt H. M. paa Grund heraf har villet undgaae at overgive denne Sags lovformelige Behandling til Justits-Cantsleren, har Høisamme, dog ikke uden Opmærksomhed kunnet forbigaae dette Jnteressentskabets tilbørlige Forhold ligesaa uforeenbart med Lovenes Fordringer, som stridende mod en skyldig Agtelse for Rigets Stænders Beslutninger. Hs. K. M. har derfor tilkjendegivet Jnteressentskabet Sit Mishag, og derhos tilbagesendt Directionen dens ovenfor omhandlede Skrivelse, for at Jnteressentskabet, ved at kalde Protesten tilbage, kan sætte Hs. K. M. istand til at meddele Sin naadigste Bestemmelse i Henseende til de andre Puncter af Directionens Skrivelse til Hs. Majestæt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Hs. Exc. Feldtmarskal Grev Mørner har nylig taget Afsked fra sit Embede som Overstatholder i Stockholm, ligesom og fra alle de militaire Charger, hvilke han har beklædt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 250. Amsterdam 2 M. 228, a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr., a vista - . Spec. 260. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s., for Commiteesedler blev givet (foruden indeværende Aars Rente) 101 pr. 100; Oblig. 92 1/2. Norske Rigsbksedler 20 1/2. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-22
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 30to-Ca Femtende Aargang. No. 103. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 December 1818. Til Peer og Povl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
(J Anledning af Grundtvigs opfyldte Spaadom om Tyltens Pyt H.) Da pytse Peer til Kongen, da Per Wegner (Der sad med Tyltstaldbrødrene til Bord J Smaus som Chilians Circenser egner) Mod mit: "Hold Mund, Per Brøvler!" tog til Ords og Pyt, sae Poul til Keiseren, da Povl Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
J Midten af den hele Gryntetror Paa tamme Tryne slog Vildsvinske Krøller, Og imod Grundtvig: "Povl, hold Mund!" stod op Men Peer og Povl, hvortil kan saadant nytte Troer J at blive Folk igien af Svin, kun mod mig og Grundtvig plumpt at pytte Paa Tyltedansk, som før paa Tyltlatin, *) See næstforrige Numer af Skilderiet. Hvad andet dog beviser vel i Grunden, De Pyt, som Eders Øl Øl Øl afbrød End, at J alt Konfetten har i Munden, Som Eders Chilian Jer æde bød Baggesen. Det ravgale Gienmæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Om National-Sange, som Udtrykket af en Nations Kraft, Følelse og Velvære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
(Efter Jndsendt.) Vi have nyligen seet en Priisdelønning udsat foren National=Sang, og, efter Udtrykket, mangler en saadan Sang hos den Danske Nation. Med Glæde seer hver Fædrelandsven Opfyldelsen af dette Øn skee i Møde. Kraft og Velvære, Frihed i Tænkning og Handling, overeensstemmende med den nuværende fremskridende Cultur og Oplysning, ere de ansporende Aarsager, som løfte Sielen hos de Ædlere og bedre Oplyste, og hos Mængden af Menneskene, til Tanken om Følelsen af de Rettigheder, de troe at besidde, og om det Gode, de virkelig nyde. J en National-Sang maa Nationens Kraft og fri Villie kunne udtrykke sig, den maa være billedet paa Nationens Eiendommelighed, og det uskatterlige Gode, den besidder, ved at kunne qvæde sin egen Roes og Diærvhed. Saaledes troe vi, at en National=Sang, der er udsprungen af saadanne Følelser, kan fremkomme, vil optages med Entusiasme, og med hellig Begeistring gjenlyde af rene Læber, der aldrig ville svigte den Dyd, hvorved Athenen og Rom flere Gange bleve reddede. Vi vide, at vi have et Fødested; vi føle, at vi have et Fæderneland; vi ville nyde disse Fordele, som Gud og Naturen gav os Ret til og den cultiverede Tilstand hjemler Staternes Borgere, og det er dette store Gode, som de nationale Sange skulle forkynde. Vi have med Beundring hørt og seet den Virkning, nationale Sange have frembragt, naar overordentlige Leiligheder have fremkaldt samme; de vare Ledetraaden til de største og vigtigste Begivenheder. Der gives Stater, hvis ældre nationale Sange synes at være fremkomne under lignende Tilfælde, og naar man nøie er bekjendt med disse Staters Størrelse, Kraft, indere Forfatning og Nationalcharacteer, saa er der ingen Tvivl om, at jo den nationale Frihed og Villie har udtrykt sig i deres Sange. Poesiens Kraftyttringer have i det frie Borgerlivs Sysler og Nationalvillien fundet de Characterer, som de have forestillet. Vi ønske, at om dette vigtige Emne nogentid hos os skulde blive behandlet, det da maa skee ved en saadan Sanger, som ikke ved Lønning eller Belønning drives dertil; men at han i det daglige Borgerlivs Stilling maa findes, og at hans største Belønning maatte være en Borgerkrone, hvorpaa kunde sættes: Han viste og kjendte sin Nations Tarv, Tænkemaade og ædleste Villie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende Qvartalscoursen for Januarii, Februarii og Martii Maaneder 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Af den, i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April d. A. til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee, er den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i Januarii, Februarii og Martii Maaneder næste Aar skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler eller Rigsbanktegn, bestemt til 260 mod 160 Species eller 200 Rigsbankdaler Sølv, og, da denne Cours er lige med den, som hidtil fra 1ste August d. A. har været gieldende, saa følger heraf, at den af fornævnte Committee under 30te Julii d. A. bekjendtgjorte Tabel, hvorefter Rigsbanksedler og Rigsbanktegn skulle modtages i Betalinger af det ovenanførte Slags, fremdeles bliver ved Magt i Januarii, Februarii og Martii Maaneder, næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-26
Dette bliver herved bekjendtgjort til alle Vedkommendes Efterretning.