JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
- A. W. Stigaard, Dhrr. H. C. Liisberg & Nybroe, Hr. N. Malling, - Chr. Christensen, og – N. J. Møller; i Ebeltoft - - N. 4 H. Colding. Mariager - - C. Bering. Grenaae - - I. A. Møller. - - C. W. Høyer; i Horsens Skanderborg - H. Jespersen; - H. N. Schmidt; Veile Fredericia - Brosbølls Enke & Comp. - C. H. Levinson; Colding - - C. F. Müller; Apenrade – – D. Damm; Ribe - - R. Gregersen; Varde - - N. P. Stantenmacher, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; Lemvig - - A. W. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg - - L. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. N. Sachmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring. Melange=Tobak n. P. u.i 2 As Kasser, af Hansens Fabrik paa Kragsberggaard, er nu atter arriveret hos C. B. Christensen jun. Cement fra Fabrikken Phoerig ved Rönne, bekommes i hele, halve og Qvarttönder a 5 3/4 3 4 pr. Td. paa Kultorvet No 133, hos N. F. Bonnesen, i Kjöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
En Wienervogn, der er indsat hos Undertegnede til Salg, kan faaes for billig Priis. Aarhuus, d. 7de Juli 1845. Joh. S. Lihme. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
Oplaget af Sivmaatter, saavelsom af Sivskoe, den almindeligt bruges i Rapstiden og paa Kornlofter, er bestandigt som før hos Laurentins ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
Store friskaplukkede Jordbær faaes fra nu af til de gangbare Priser hos Undertegnede. F. J. Chr. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
Aarhuus Ugeblad. Paategnede Subskriptionsplaner paa Aarhuus Ugeblad bedes snarest indsendte til Andr. Chr. Wissing i Aarhuus, eller nærmeste Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
Med dette Numer af Avisen omsendes fra min Boglade til Byens og Omegnens Abonnenter en literair Anmeldelse. De paategnede Planer bedes snarest muligt til Andr. Chr. Wissing. stillede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
No 123. den 9de Juli. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 3 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Kjøbenhavn, den 5te Juli. Det offentlige Liv har i de sidste Dage ligget noget i Dvale; der er indtraadt et Havblik efter den forrige Glædesstorm, og man lever i Erindringens stille Jndgetogenhed. Det første Livstegn have de nu ved den preussiske Konges og de skandinaviske Gjæsters Nærværelse afbrudte Sommerskuespil givet. Men der synes at svæve en uheldig Stierne over Sommerskuespillene i Aar. "Venusbjerget af Molbech gjorde som bekjendt Flasco; Pottemager Walter, Heibergs geniale Ungdomsarbeide, vilde ikke heller smage Folk, og dets Forplantning til Scenen synes ogsaa at være et Misgreb. Den tredie berammede Sommerforestilling, Sanders Niels Ebbesen, er det endnu værre faren med thi den er bleven tilbagekaldt. Den næste Sommerforestilling kommer bl. A. til at bestaae af en ny belle mansk Situation af Heiberg: "Ulla skal paa Bal, hvortil Rung har componeret og arrangeret Musikken. Ogsaa Solodandserinden Jfr. Nielsen har annonceret en Aftenunderholdning; og noget videre hen giver Rosenkilde en Forestilling, ved hvilken Leilighed et for længere Tid siden af ham selv skrevet Femacts=Lystspil; Majoren og Frøkenen vil komme til Opførelse, og hvori Hr. Rosenkilde jun. og hans Kone fra Christia(Ths. Av.) nia Theater skulle optræde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Efter hvad vi have erfaret skal Kongen af Preussen iblandt de mange Indretninger, som i Kjøbenhavn have tildraget sig hans særdeles Opmærksomhed og vakt hans Jnteresse, fortrinsviis have udtalt sig til Fordeel for Maadeholdsforeningen. Samme Majestæt, der selv skal være særdeles maadeholdende i Nydelsen af alle spiritueuse Drikke, uden just at være total afholdende, har saaledes, som det forekommer os, ved at udtale sig for den nævnte Jndretning, og derved, skjøndt noget indirecte, at stille sit eget ophøiede Exempel i Spidsen for et af de meest almeennyttige Foretagender, givet en stærk Impuls til at fremme og befordre, hvad der i høi Grad maa tjene til de arbeidende Klassers baade moralske og materielle Fremskridt, hvilket atter maa lede til deres Emancipation af mange (Khvnsp.) trykkende Baand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Begyndelsen af Hs. Majestæt Kong Christian den Ottendes Regjering havde idetmindste det Fortrin fremfor den efterfølgende Tid, at der i flere Forhold herskede en meget stor Offentlighed, som endog syntes at være undet af Regjeringen; vi sigte herved til den Beredvillighed og Forekommenhed, hvormed de Svar, Hs. Majestæt gav de mangfoldige Adresse-Overbringere, dengang meddeeltes Tidenderne. Den allersidste Tid er der fornyet Anledning til at beklage, at den samme Offentlighed ikke længer finder Sted. Den nye Criminal- og Politi=Ret har nemlig i disse Dage havt en ikke blot for den, men for hele det danske Folk meget interessant Audients. Hs. Majestæts Tiltale til den nye Ret, hvorved Regjeringens Forventninger om samme udtaltes, og det Svar, som Etatsraad Thomsen ved sin Stilling som Justitiarius fandt sig forpligtet til paa Rettens Vegne at give Hs. Majestæt, indeholde, som det forekommer os, mærkværdige Bidrag til Skildringen af vor Retstilstand; det var derfor ønskeligt, om Berl. Td. maatte blive sat i Stand, til at meddele begge i officiel Form. (Fædrel.)– Vi have oftere havt Leilighed til at henlede Opmærksomheden paa de farlige Følger, der kunne være forbundne med den visse underordnede offentlige Betiente ved Lovgivningen tillagte Competence til at være retsgyldige Vidner om Fornærmelser, udøvede mod dem selv. Som et nyt Beviis herpaa meddele vi nedenfor, efter det sidstudkomne No af "Juridisk Ugeskrift en under 21de f. M. ved Hof= og Stadsretten paakiendt Justitssag mod Tiltalte, Snedkersvend C. H. Kleinhammer, der actioneredes for Fornærmelser mod Militaire. Under denne Sag beedigede 2de Underjægere, ved Navn Brøndum og Ferslev, at Tiltalte havde svaret Sidstnævnte, da denne havde befalet Brøndum at bortvise ham fra Kastelsvolden, fordi Tiltalte intet Passeertegn havde: Hvad kommer det Dig ved, Din Slyngel. Var intet Andet i Sagen fremkommet, vilde Tiltalte derefter uundgaaelig være bleven domfældt ifølge den ovennævnte Troværdighed, der i dette Tilfælde maatte belægges det saaledes aflagte Vidnesbyrd. Heldigviis for Tiltalte var den Scene, hvorunder han skulde have fornærmet de Militaire, ligeledes overværet af et aldeles upartisk Vidne, Snedkersvend Ewers, der edeligen benægtede, at Tiltalte havde brugt det ommeldte Skjældsord. Ved denne Omstændighed svækkedes det Vidnesbyrd, der var afgivet af Underjægerne, og da hertil kom, at disse, uagtet de i et tidligere Forhør med Besteinthed havde paastaaet, at Tiltalte tillige løftede sin Haand truende imod Brøndum, senere dog først efter at dette Punct, ligeledes var benægtet af flere Vidner, der havde staaet saa fjernt, at de vel havde seet, men ikke hørt det Passerede - maatte indrømme, at de ikke kunde inhærere sidstnævnte Sigtelse, saa blev den nødvendige Følge heraf, at Tiltalte erholdt den Frifindelse, som det uden de ovenfor udhævede Omstændigheder vilde have været en Umulighed for ham at opnaae. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Høiesteret har fældet Dom i Sagen mod suspenderet Skolelærer J. Chr. Nielsen, der tiltaltes for uværdigt og forargeligt Forhold. Ved Sjællands Stifts Landemodes Dom, der stadfæster Ringsted og Alsted Herreders Provsterets Dom, er Tiltalte dømt til at have sit Embede som Lærer ved Allindelille Skole forbrudt. Dom: "Denne Sag bør paany foretages ved Provsteretten og der paakiendes, efter at de Personer, som nøie have kjendt Tiltalte, ere opfordrede til at erklære, om de have bemærket, at han paa Tider, naar han ei var beskjænket, har foretaget sig Handlinger, der kunde give Anledning til at slutte, at han undertiden var sindsforvirret, og hvilke i saa Fald disse Handlinger have været, samt efter at derpaa Acterne have været tilstillede vedkommende Læge, og i fornødent Fald Sundhedscollegiet, og dettes Betænkning om Tiltaltes mentale Tilstand er erhvervet. (A. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Fra nu af ville alle Trykkefrihedssager, forsaavidt de hidrøre fra Justitsactioner, være underlagte Criminal= og Politirettens Justitiarius og 8 Assessorer. Disse Mænd kunne saaledes faae en ikke ubetydelig Jndflydelse paa Udviklingen af vore offentlige Forholde. I deres Forhørskammere maae vi og den uafhængige Presses øvrige ansvarhavende Ordførere indstille os, saa tidt det eragtes nødvendigt; deres Jnqvisitioner maae vi underkaste os, naar vi ikke ville foretrække et Tractement paa Vand og Brød, til deres juridiske Fortolkningskunst ville sandsynligviis en Deel af de Artikler, hvorpaa vi sætte høiest Priis, hjemfalde; det vil blive Justitiarius F. Thomsen og hans 8 Tilforordnede, der skulle bestemme, til hvilken Side Ballancen falder, naar den uafhængige Presses Ord og Tanker kastes paa Novemberplacatens Guldvægt." (Khn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Fædrelandet slutter sin Beretning om Studentermødet saaledes: "Vi og vore Venner forene os med de bortdragne Gjæster i at bringe vor Tak til vore Medborgere af alle Stænder og høist forskjellige Anskuelser, som med saa ualmindelig Redebonhed have rakt Haanden til at udøve den viste Gjæstmildhed. Vi takke ogsaa Hs. Maj. Kongen og Statens høie Myndigheder, under hvis velvillige Beskyttelse, ja, vi tør maaskee sige, ved hvis Medvirkning denne Modtagelse af Nabofolkenes Ungdom har kunne finde Sted paa en saa smuk, alle Parter saa tilfredsstillende, Maade. Aldrig skulle vi forsømme at skatte det Gode, hvor vi møde det; thi netop dette ligger i de Grundsætninger, til hvis Forsvar vi have helliget vor Stræben." Paa Dr. Hjaltelins Begjæring om Concession paa en Jernbane til Klampenborg er under 13de Juni allernaadigst resolveret: at Dr. Hjaltelinkan vente Meddelelse af den ansøgte Concession saasnart han godtgjør at være kommen overeens med vedkommende Grundeiere om deres Eiendommes Afstaaelse til Jernbane-Anlægget." Denne Betingelse vil sandsynligviis lægge store Hindringer i Veien for Realisationen, da det er rimeligt, at Enkelte nu ville opskrue Prisen paa deres Eiendomme. – Hr. Lundt har i Londen kjøbt to Dampskibe, bestemte for Klampenborg Farten. De skulde afgaae fra London den 29de Juni, og kunne altsaa een af Dagen ventes til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
J Tirsdags saae man en stor Menneskestimmelbevæge sig udad imod Kjøbenhavns Toldbod, ved et Dampskibs Afgangstid. Det var nogle Hundrede Tømmersvende, der med flagrende Klæde om deres Brændeviinsflasker fulgte to Kammerater tilskibs. Uagtet disse overstadig muntre Mennesker udbragte en utallig Mængde Hurraraab, havde dog Vagten den gode Takt at vise Overbærenhed, hvilket her, rigtigt anvendt, forebyggede Uorden. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Fra den lundensiske Studentercomitee er indløben en meget smuk Skrivelse til de danske Brødre, hvori den paa egne og Commilitoners Vegne aflægger den hjerteligste Tak, ei blot for de Fester og Glæder, som de danske Studenter have beredt deres Gjæster, men i Særdeleshed for den inderlige og varme Optagelse i Familiernes Skjød, som blev dem tildeel." Fra de norske og upsalensiske Studenter er endnu ingen speciel Underretning indløben. Upsalenserne agtede ogsaa først at tage Smaasexaer til sig i Østad, Carlscrona og flere Stæder paa Retouren. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Jfølge Hamb. Corresp." tales endnu bestandig ved Hoffet i Berlin om den fortrinlige Modtagelse, Kongen har nydt i Kjøbenhavn, om Alt hvad man har gjort, for at gjøre ham Opholdet behageligt, samt om de talrige Beviser paa delicat Opmærksomhed, han har modtaget af Kongen af Danmark og hele den kongelige Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Jgaar og iforgaars ville forskjellige Personer have bemærket om Aftenen i Charlottenlund Skov et bondeklædt Fruentimmer med sværtet Ansigt, der smuttede gjennem Alleerne og forskrækkede Folk. Politiet søger nu at komme paa Spor efter denne mystiske Person. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Gaarsnumeret af Fædrelandet er lagt under Beslag. Vore Læsere ville – hedder det i næste No - inden vi sige dem det, allerede af sig selv vide, at det er de nye Actioner, der have foranlediget Beslaget; men vi haabe ogsaa, at de ville erindre sig, at der, som Prof. Heiberg etsteds siger, er stor Forskjel paa en Anledning og en Grund, Sidste No af Corfaren, meddeler følgende indsendte Klage fra Aarhuus: "Jfjor Sommer indbød Foreningen for Kunstens Opmuntring" til en Subskription paa elegante Silkeparaplyer a 8 2 ½, saaledes at dette Beløb indbetaltes i 8 Terminer og der i hver Termin blev udtrukket en Gevinst i Forholdet af 15. J Aarhuus tegnede sig 45 Subskribenter, og der blev vundet flere Gevinster; men - ingen Gevinst ankom, undtagen en eneste Paraply, der sendtes til Foreningens Agent. Alle de Andre have nu i to Sommere og en Vinter gaaet og ladet sig gjennembløde, fordi de daglig ventede Gevinsten og altsaa ikke nænnede at kjøbe en Paraply. Der regner naturligviis Klager og Besværinger ned over Agenten; men han kan sagtens, han har sin Paraply. Nu klager man sin Nød for os. De stakkels Mennesker plages paa utallige Maader: den mindste Sky, der opstiger paa Himlen, erindrer dem ærgerlig om den manglende Paraply, selv af en skyfri Himmel have de ingen Glæde – thi med en næsten feberagtig Angst frygte de stadig for at see den fordunklet. Naar de andre Aarhusianere see Solen gaae ned og tabe sig i Beundring, af Naturens Pragt, staae de stakkels Paraply Subskribenter og beregne, om Soledgangen betyder Varme, eller Regn. Ligedan, det med Maanen, naar den i stille Majestæt seiler 5 I Himlen, og med den forfriskende Østvind; thi en er den stærk og kan da hidføre Skyer, eller de i svag og kan da ikke hurtig nok forjage dem –et paa Guds grønne Jord er forbittret de – svaret disse stakkels Mennesker, at det og i Grunden er deres egen Skyld; thi det ligner ikke Noget at kjøbe en Paraply paa Subskription, og at vi ikke kunne hjælpe dem. Men vi offentliggjøre Svaret for at gjøre de andre Aarhusianere opmærksomme paa Foreningen for Kunstens Opmuntring, at de ikke skulle lade sig narre, naar denne for Ex. indbyder til en Bespiisning paa Subskription, saaledes at Middagsmaden udtrækkes med en Gevinst i Forholdet af 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Dampskibsposten. Hs. M. Kongen, Storhertugen af Mecklenborg og vor Kronprinds besøgte i Søndags Dyrehaven, der var overfyldt af en utallig Menneskevrimmel. Samme Aften var Alleenberg besøgt af c. 20,000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
- Dampskibet Frederik V, Capt. Hess, vil i Midten af d. M. være fuldkommen udrustet til at sættes i Fart mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, samt Flensborg og Ber ne. Det skal gaae fra Khvn. til Aarhuus hver Onsdag Efterm., og fra Aarhuus til Khvn, hver Torsdag Eftm. Fra Khvn. til Flensborg hver Løverdag Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
- Ved den i Mandags foretagne Classelotteritrækning vandtes de høieste Gevinster, nemlig 7000 og 5000, paa Amberne 98117, og 47360. Bagtallene vare: 117, 137, 165,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Bekjendtgjørelser. Cirque D. Gautier i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Torsdagen den 10de Juli gives den første forestilling, bestaaende af: Productioner i den høiere Ridekunst og Hestedressur m. m., og begynder med en stor Cavalleri Maneuvre, som udføres af 8 Ryttere, og commanderes af Hr. Carl Gautier. Dhrr. Carl, Alexander, August, Bapiist og Louis Gautier, dHrr. Juils, James, Mathei, samt Damerne Mille Theresia Gautier og Mille Albertine, ville, enhver i sin Genre, søge at udmærke sig; bl. A. vil Hr. A. Gautier ride paa 7 usadlede Heste. Forestillingen slutter med Le chusseur dafrique, en pantommisk Scene. Det Nærmere erfares af Placaten. Skuepladsen er i Ridehuset, udenfor Mindeporten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Fredagen den 11te, Søndagen den 13de og Mandagen den 14de Juli gives Forestillinger. Ascension til Domkirketaarnet. fra det store Torv foretages, saafremt Veiret tillader det, af Hr. Wedin Fredag Eftermiddag Kl. 5. Et høistæret Publicum indbydes til denne Forestilling. W. F. Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Paa Grund af skeet Underbud foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden førstkommende Torsdag den 10de dennes, og Eftermiddagen Kl. 3, over Leverance af circa 20 Favne Bøgebrænde, til Brug for Byens og Amtets Sygehuus. Aarhuus Byfogedcontoir, den 6te Juli 1845. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Efter Begjæring af Slagtermester F. T. Wichmanns Enke foretages Auction Fredagen den 11te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg af den hende tilhørende Gaard, N 864 paa Guldsmedgade heri Staden. Eiendommen, der kan tiltrædes til Michaeli Flyttetid d. A., er i en særdeles vel vedligeholdt Stand, og beqvemt beliggende for ethvert Næringsbrug, Pengevilkaarene kunne for Kjøberen blive moderate, og med en ikkun kort Frist, efterat Hammerslag er givet vil det vorde tilkjendegivet, hvorvidt det skeete Bud kan vinde Approbation eller ikke. Auctionen afholdes i selve Eiendommen. Aarhuus Byfogedcontoir, den 5te Juli 1845. see, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Mandagen den 21de Juli, Klokken 10 Formiddag, bliver, ifølge Forligs- og Udlægshaverens Reqvisition, afholdt Auction i Linaae By over endeel Løsøre, tilhørende Møller Wittendorff i Smedebeks Mølle, bestaaende af Borde, Stole, 1 Sopha, 1 Stueuhr, 1 Piedestal, 2 Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern og Træfang, 4 Sæt Hestetøi, Vogne, Plove, Harver, Heste, Køer, Faar og Sviin, m. m. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 5te Juli 1845. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
At jeg igjen fortsætter den af mig tidligere førte Colonial og Producthandel i min Gaard & 96 paa Middelgade, bekjendtgjøres herved, idet jeg anbefaler mig saavel til dem, der tidligere have staaet i Forbindelse med mig, som til dem, der herefter godhedsfuld ville beære mig med deres Søgning. Aarhuus, d. 8de Juli 1845. Joh. S. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Gaard-Salg. Hovedgaarden Bjerregaard, i Skanderborg Amt, beliggende i en behagelig Egn, 2 Mile nordvest for Horsens, 31 norden Veile, kan erholdes tilkjøbs, formedelst Alderdom, – af Ager og Engs Hartkorn 12 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. gl. og nyt fri Hovedgaardstaxt, af circa 4000 Tdr. Land muldrige Jorder, deels Leerunderlag, og Mærgel haves flere Steder; af Tørvejord haves Overflødighed og egner sig til Teglværk. Den nedlagte Sæd er omtrent 120 Tdr. Korn, foruden Bælgsæd og Kartofler; af Enghøavles imellem 40 til 50 Læs. Foruden Kløver-Besætning kan være 50 til 60 Køer, 10 a 12 Heste og 40 Faar. Gaardens Bygninger, 4 Længder og en Sidebygning; Stuehuset er teglhængt og afgiver Bopæl for hvilkensomhelst Familie af Stand; en fortrinlig Urtehave af 3 T. Lands Størrelse med over 100 Frugttræer, og mange andre større og mindre, med Lystgange og Alleer, som meget forskjønne Eiendommen, der kan tiltrædes strax eller til 1ste Novbr.,med eller uden Besætning. 9000 faste Penge indestaae, og kunne formodentlig blive staaende i Eiendommen, med flere om forlanges. Liebhaverne ville henvende sig til Eierne. Bjerregaard, den 2den Juli 1845. Ole Hansen. N. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Til Salg. Hovedgaarden Estvadgaard i Estvad Sogn, Ginding Herred og Ringkjøbing Amt, som ligger ved Landeveien der gaaer fra Skive til Holstebroe, 3 Fjerdingvei sønden for Skive Kjøbstad, hvor Ladeplads og Udskibning er, kan underhaanden faaes tilkjøbs, enten at modtage strax eller til 1ste Mai 1846. med og uden Besætning. Hovedgaarden staaer for fri Hovedgaardstaxt efter den nye Matr. for Hartk. 44 Tdr. 1/2 Skp. og har et Areal af 280 Tdr. Land Agerjord, som er sandmuldet med Leerunderlag, 130 Tdr. Land god Eng og 123 T. L. Kjær, som er tjenlig til at opbrække, hvoraf er en 20 T. L. opbrækket og hvor Mærgel er, men ei er brugt. Ligesaa er der en stor Hede med Grønne og Mose i, ialt 965 Tdr. Land, og hvoraf meget ogsaa kunde opbrækkes til Agerjord, hvor Mærgel ogsaa er, og hvorpaa er et Huus, som er bortfæstet, af hvilket sælges 6 a 700 Læs Lyng hvert Aar til Salling, og hvorpaa kan græsses 30 Fækreaturer. Besætningen har jeg om Vinteren, holdt med 170 Fækreaturer, 150 Faar og 24 Heste, men naar ei leies hen af Engen, som jeg har gjort, kan godt holdes over 200 Fækreaturer. Mere kan jeg ei anmærke og Eiendommene; de Lysthavende ville bedst see hvorledes disse ere, naar de komme her. Samme indbydes at henvende sig til Eieren paa Gaarden. - Estvadgaard d. 5te Juli 1845. Conradt Lundsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede underhaanden at sælge Stedet under Matricul No 42, beliggende ved østre Side af Byens Torv. bestaaende af 5 Fag Huus med Kjelder, 3 Fag Halvtag, og Gaardsplads, samt en liden Have. Liebhavere ville behage at henvende sig til Undertegnede. Ebeltoft i Juli 1845. P. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Formedelst indtrufne Omstændigheder agter jeg underhaanden at bortsælge mit eiende Sted, Klosterlund, kaldet, imellem Nissumgaards og Ringklostergaards Marker, tæt ved den østre Ende af Skanderborg Sø, af gl. Hartkorn 7 Skpr. 3 Fdkr. Eiendommen er beliggende i en særdeles skjøn og behagelig Egn, og Bygningen, der med Udhusene udgjør 21 Fag Huus, er for faa Aar siden af Nyt opført og indrettet til en Familie udenfor Bondestanden; en Have med Lystskov paa 10 a 12 Skpr. Lands Størrelse findes ogsaa Jorderne ere gode og bestaae af 16 Tdr. Land geometrisk Maal. Engen afgiver sædvanligt 24 Læs Ho, samt overflødig Tørv i en tæt ved Bygningen værende Mose. Konge- og Kirketienderne ere indkjøbte. Der kan fodres og græsses 2 Heste, 3 Køer og nogle Faar. Kjøbesummen er 3000 8 og Eiendommen. kan tiltrædes til 1ste Novbr. d. A. Den halve Kjøbesum kan blive staaende uopsagt i 8 a 10 Aar, mod Renters Betaling. Man henvender sig i portofrie Breve enten til undertegnede Eier, hvis Opholdsted for Tiden er Agersbøll pr. Veile, eller til Hr. Proprietair Herrschend paa Herrschendsgave. Ringklofter, den 22de Juni 1835. J. Møller, Møllebygger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
J en af Jyllands største Kjøbstæder er en god og velbygget Gaard, med det derværende Dampbrænderi, at erholde tilkjøbs. Nærmere Underretning, denne Eiendom betræffende, meddeles af Undertegnede. Aarhuus, den 4de Juli 1845. M. Friis, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
En Leilighed i Nærheden af Torvet, bestaaende af 4re Værelser, Kjøkken, Kjælder og øvrige Beqvemmeligheder, og om ønskes Hestestald og Vognremisse, kan faaes tilleie til Michaeli Flyttetid, og anvises af Maler Birch. paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
En Lærerinde, der paa 3die Aar har givet Börn Underviisning i Tydsk, Fransk, Tegning, Musik og Sang, foruden de almindelige Skolevidenskaber, og er forsynet med de bedste Anbefalinger, önsker sig til 1ste Novbr. førstk. en Plads. Man behagen, derom at henvende sig til Hr. Kammerraad Gud til Jensgaard pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
En Lærer, der i en Række af Aar har offret sig for Underviisningssaget, og i den Tid med Held dimitteret flere unge Mennesker til vore latinske Skolers Mellem classer, ønsker sig til Efteraaret en Huuslærerplads. Han er forsynet med fortrinlige Anbefalinger fra flere hæderlige Huusfædre og Rectorer. Man behager at indlægge paa dette Blads Contoir en Billet, mærket Huuslærer. Lærerindeplads. Til 1ste August eller i Mangel deraf til 1ste Novbr. d. A. søges en duelig Lærerinde, der, foruden i de almindelige Skolevidenskaber og Fruentimmer=Haandarbeider, tillige maatte kunne give grundig Underviisning i Fransk, Tydsk og Fortepiano. Herpaa Reflecterende ville snarest skee kan i frankeret Brev tilstille mig deres Anbefalinger, der maa være gode for at blive antagne. A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
En fiin confirmeret Dreng, af god Familie, der skriver og regner godt, ønsker sig anbragt ved Colonialhandelen, helst hos en dristig Kjørmand i Aarhuus. Herpaa Reflecterende ville behageligst henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.