Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-28
Nyeste Post-Efterretninger. Man har paa eengang faaet mangfoldige Efterretninger og fra mangfoldige Steder, som ere bragte. over Søen, om Begivenhederne i Grækenland, ifølge hvilke Tilstanden der skal have faaet en ganske anden Beskaffenhed end man ifølge de sidste officielle Efterretninger kunde forvente. Personer af meget Forstand paastode vel strax, at Sagen var endnu ikke afgjort, og formeente, at Tyrkerne vel var komne ind i Morea, men at det var uvist om det vilde slippe ud deraf, men de Efterretninger som man havde og Visheden om at den Tyrkiske Armovar trængt igiennem Biergpasserne ind i Grækenland, og at Corinth var rømmet, foruden Mangelen paa gunstige Efterretninger fra Søesiden lode ikke meget Haab tilbage om Grækernes Frelse. Det kommer nu blot an paa, hvor store og afgjørende de Fordeele ere, som Grækerne have tilfægtet sig thi det er høist sandsynligt at de have tilfægtet sig nogle, og at den Østerrigske Jagttager i det mindste har taget Feil i sin Paastand, at Grækerne slet ikke havde udviist nogen Tapperhed eller Selvopoffrelse og ikke gjort nogen betydelig Modstand. Vi ville derfore tage vore Ord tilbage og ikke tage den Østerrigske Jagttager længere til vor Fører. De Efterretninger, som vi have faaet og Grækernes Fordeele, ere som sagt indløbne fra mange forskjellige Punkter, og meldes os fra Semlin, Hydra, Argos, Corfu, Zante, Triest &c. De ere tildeels meget forvirrede og ubestemte og det er vanskeligt at bringe Lys og Orden ind i dem. Det kommer desuden an paa hvorvidt Sagen er rigtig i det Heele og ikke overdreven; og endelig, om endog Grækerne og saa have tilfægtet sig betydelige Fordele, hvorvidt de kunne være tilstrækkelige til at frelse dem fra Undergang. Vi ville derfore forsøge paa at fremstille en Skildring af disse Begivenheder, saaledes som man maae giøre sig en Forestilling derom, naar man læser alle disse Efterretninger i Sammenligning med hinanden og prøver deres Jndhold. Man maae for det første tilstaae, at man med Føie maae have tre Betænkeligheder ved de Tyrkiske Seiersefterretninger; først at Porten er saa knap i at meddele disse Efterretninger. Det synes ikke engang, at den har ladet noget officielt bekiendtgiøre i Constantinopel, men at den blot har confidentielt underrettet de udenlandske Gesandter i Pera derom; Saa tilbageholdende har dog Porten ikke været ved andre Leiligheder, f. Ex. ved Mehemed Paschas Seier i Livadien i Fjor og ved Ali Paschaes, Betvingelse, for det andet at der fra Tyrkisk Side slet ikke meddeles os noget og hvorledes det hænger sammen med Odyssens, og endelig at Chorschid Pascha er selv kommen tilbage til Larissa. At dette sidste forholder sig saaledes, bekræftes fra alle Punkter. Alle Efterretninger saavel fra de Joniske Øer som fra den Tyrkiske Grændse stadfæste, at han den 6te August er kommen tilbage dertil, og det kun med 3000 Mand; hvorledes lader dette sig nu forklare? Tyrkerne sige: at det kommer af, at han har overdraget Commanden til Paschaen af Thessalonika Mehemed Ali, men Grækerne paastaae, at Chorschid er slagen og at han har trukket sig tilbage. Man kom bedst udaf Sagen, dersom den Efterretning er sand, som fortælles, at Odyssens har ladet sig betale 300000 Piastre af Tyrkerne for at lade dem komme igiennem Biergpasserne; men da endeel af Armeen var passeret igiennem, saa faldt han Resten i Ryggen og slog den aldeles. Usandsynligt er det ikke; thi paa den Maade kunde han baade skade Tyrkerne, som ere hans erklærede Fiender og tillige det Græske Senat, med hvilket han lever i Strid, og saaledes kunde han haabe, da han har den største Deel af Armeen under sin befaling, tilsidst at bringe Magten i sine Hænder. At han har lagt i Strid med det Græske Senat sees tydeligt af en ældre og paalidelig Beretning, som man har fra Athen; hvori meldes, at han lod skyde en Oberste Botalzas, som Senatet sendte til ham; men at dette maatte tie dertil, fordi det frygtede for ham, da han besad en stor Authoritet hos Soldaterne. – En lang og gammel Efterretning som man har fra Corfu om, at General Niketas har slaget Chorschid Pascha ved Thermopylerne passer ikke til de øvrige Omstændigheder og er enten usand eller der er noget forvirret deri. Men i hvordan Sammenhænget er med Begivenhederne i Thermopylerne, og med Odisse Forhold, saa er dog saameget vist, at Mehemed Ali Pascha brød ind i Livadien med en Armee, som angives til en Styrke af 12 til 14000 Mand. Denne Armee deelte han i 2 Deele, hvoraf den ene trængte frem til Jordtungen ved Corinth, og den anden marscherede ind i den vestlige Deel af Livadien. Hans Plan ligger tydelig for Dagen. Han vilde nemlig paa eengang undsætte Fæstningen Patras og Napoli de Romania og forbinde sig med de Tyrkiske Garnisoner, som laae deri.