JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
En Artikel i norsk Handels-Tidende af 14de Juni om den nærværende Krisis i den handlende Verden slutter med følgende Ord: "Virkningerne af denne Conjuncturernes Mislighed, som foraarsages af og selv foraarsager en almindelig Stagnation i al Trafik, begynde nu ogsaa at spores, og det i en temmelig mærkelig Grad, hos os, idet Ordrer paa Trælast i den sidste Tid udeblive, og Fragter, som følge deraf, ikke ere at erholde. Det er underdisse Omstændigheder et Held for den norske Skibsfart, at saamange norske Skibe for Tiden ere beskjæftigede i Østersoefarten, og man maa dog haabe, at længere hen paa Sommeren de forrige Forh de igjen ville indtræde. Forhenværende Eskadronschirurg R. Philip har paabegyndt et maaturhistorisk, og med Hensyn til Huusraad, lægevidenskaaeligt Ugeblad," betitler: "Skaberens Verk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Efter en for Aarstiden temmelig langvarig Nedreise fra Jsland i 4 Uger, er den nye Stiftsbefalingsmand i Aalborg, Hr. Kammerjunker Krieger, den 20de Juni i ønskeligste Velgaaende indtruffen til Stiftstaden Aalborg. Den 24de f. M. ringede Snapstinget ud i Viborg. Til Pengeomsætninger bortes ikke stort, og af Handlende, havde kun saare Faa indfundet sig. Omsætningen var naturligviis ogsaa ubetydelig, da kun saa faa Fremmede fandtes i Byen. (Hp. Av.)J Sandløse By, Frederiksborg Amt, er ved Jldsvaade afbrændt to Gaarde. Forpagter Larsen og Famii lie maatte næsten nogne forlade den brændende Bolig, og mistede hele sit betydelige Jndboe, som ikke var assureFra Kiel skrives under 25de Juni, Politiet i Slesi vig har lagt Beslag paa to smaae trykte Afhandlinger, som vare ordret oversatte af Fædrelandet og Kohnsposteen. Det er dog høist paafaldende, at Kongens Under til saatter i Hertugdommet Slesvig ikke maa læse i deres Modersmaal, hvad der er tilladt de danske Provindser, saavelsom alle Kongerigets Jndvaanere, og at det i en Provindsstad forbydes, hvad der i Hovedstaden tor circulere frit ligefor Regieringens Øine. Men Udgiveren, af hine Oversættelser vil heller ikke underkaste sig Slesviger Politiets Kiendelse, men søge sin Ret paa høiere Steder. (K. C.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Uddrag af Domme, som ere afsagte ved Høiesteret i afvigte Mai Maaned: Anders Andersen Hvas (tiltalt for attenteret Voldtægt, Roveri og Tyveri, samt for at have udviist et lovstridigt Forhold ved hans Anholdelse) bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Ga. 5, Dage. - Christen Thordalsen, eller Thorsdalsen bør (for femte Gang begaaet Qvaksalveri) hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar. - Arrestantinden Sidse Rasmusdatter bør (for begaaet Barnemord) hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 4 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Ved Landsoverretten i Viborg er under 19de f. M., blandt andre, afsagt følgende Domme: Age Jensdatter af Aalborg Arrest bør (for at have aflagt falsk Vidnesbyrd i Retten) straffes paa sine to Fingre; Arestanten Simon Poulsen (der tiltales for at have slaaet og mishandlet Gaardmand Soren Rasmussens 11 Aar gamle Søn, som faa Dage derefter ved Døden af ik) ber for Justitiens Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes at han udreder Sagens Omkostninger (ved Aars og Sleth Herreders Extradet var han den 12te April d. A. bleven dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 G. 5 Dige); Hans Christensen Birch (tiltalt for Tyveri og mislig Omgang med Hittegods) bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Ga. 5, Dage. Ved Randers Byes Citraret var han den 17de Mai somt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 4 Aar og 2 Maaneder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Fra Randers meldes under 30te Juni, Sognepræsten her i Byen, Amtsprovst Ridder Kruse, er i Dag Formiddags, efter halvanden Dags Upasselighed, ved Døden afgaaet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
J Anledning af det nylig i viborger Samler indrykkede Stykke og Chaussee-Anlæget mellem Viborg og Holstebro har en unavngiven Sagkyndig nu i s. Bl. No. 77. bemærket Følgende: Den omhandlede Vei er efter Vei forordningen af 13de Decbr. 1793 § 2 en Deel af Jyllands vestre Hovedlandevei. Der er ved dens Construction derfor ikke Spørgsmaal om Handelsforbindelsen imellem de fornævnte tvende Kjøbstæder, hvorimod den bør være af saadan beskaffenhed, som dens Egenskab som i Hovedlandevei fordrer. Saadant medfører imidlertid efter Forordningens 5te § ikke at den heelt skal være saakaldet Chaussee og Saadant har, da Veien hidtil ikkun et lidet befaret, vist ikke nogensinde været tilsigtet. Den har for adskillige Aar siden ved Amtets Foranstaltning faaet en passende Linie, og er for en stor Deel i saadan Stand, som den mindre Færdsel kan ansees nøiet med; men navnlig over Viborg Byes Mark trænger den, som Jndsenderen selv vil indrømme, for at blive i tilbørlig Stand, til et fast Grundlag; Arbeidet paa Vrou Byes Mark er anlediget ved Veiens altfor steille Fald og Stigning At disse Jstandsættelser nu, da det kgl. Veivæsens Virken har kunne naae Samme, udføres under dets Bestyrelse, og med den Fordeling af Arbeide og Bekostning, som er forordnet for Hovedlandeveiene, er en Følge af, at den, som bemærket, er en Deel af en Hovedlandevei, og med forer den betydelige Lettelse for Vedkommende, at Penge=Udgivten reparteres paa hele Landet. At den langvarige Vinter og den derved bevirkede Fodermangel kan have gjort det vanskeligt for adskillige Veipligtige, at udføre det dem paaliggende Arbeide, er Noget, hvortil der den Tid, da Planen for Aarets Arbeide lagdes, ikke kunde tages Hensyn; men der er givet dem Adgang til at befrie sig for iaar fra Byrden, hvis de maatte finde den uoverkommelig, hvilket dog neppe vil blive Tilfældet. Det sees saaledes, at Forfatteren af den nævnte Artikel ikke har kjendt Sagens virkelige Sammenhæng." (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Under 24de Jum er fra Generalpostdirectionen udkommet en Placat, ifølge hvilken den da gieldende Vognmands taxt for Danmark skal blive uforandret for Juli, August og September Maaneder d. A. (Coll.-Td.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
(Forlangt Jndrykkelse.) Parabel. Det hændte sig en Løverdags=Qvæld, En Gut var stygt i Trang for Penge, Og ærgred sig, han fik et Held, Som Rætnicke, en Mand at krænge; Han næste Søndag Jndfuld fik. Velan, hast du mer nicht gesehen. - Revue at holde i sin Gig, Das Glück auf dies Manier zu drehen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Kjøbenhavns Havnepriser den 24de Juni 1837. Hvede Holsteensk, 5 R. - Mk. - s. a 5 R. 2 Mk. 2 s. Rug, f. Provins. 4 R. 1 Mk. - s. a 4 R. 1 Mk. 8 s. Byg (toradet,) 2 R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Dito (serradet,) - R. - Mk. 2 s. a - R. - Mk. - s. Havre. . . . 2 R. 1 Mk. - s. a 2 R. 3 Mk. 8 s. Ærter. . . . . . R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Jndk. Den 3die Juli, Christen Nielsen af Hon paa Langeland fra Aalborg til Thisted med Rug. Den 4de, Møller Davidsengaf og fra Aalborg til Thisted, med Detto Udg. Den 2den, P. H. Back af og fra Thisted, til Kjøbenhavn med Havre og Uld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 11te Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver, efter Begjæring af Skibscapitain J. J. Finck med Commissionair Consul og Kjøbmand Lutzhøft, foretaget Auction paa Hansted Strand over Vraget, Takkelagen, Seil, Touge, Ankere, staaende og løbende Redskaber, Jnventariet, og den bjergede Deel af Ladningen, bestaaende af 4 Foustager med Horn og Hove, og omtrent 13 Skippund Kreaturbeen, af den dersteds Natten til den 24de f. M. indstrandede Galease Lina, af Svinemunde, drægtig 87 preusiske Læster. - Lysthavende indbydes. Thisted den 29 Juni 1837. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
De her i Byen, som formene at have noget tilgode hos mig, vilde inden den 16de Dennes indfinde sig med deres Fordringer. Thisted, den 2den Juli 1837. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Hvad mig angaaer, da vedbliver jeg, som hidtil, at farve ægte og forsvarlig, og mine Priser forblive uforandret, da det er mig ubekjendt at Farvevahrene ere faldne. N. Møller, Farver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
Undertegnede er for nylig blevet forsynet med forskjellige Slags moderne Dame=Hatte og Kapper m. m., som sælges til de billigste Priser. Thisted den 1ste Juli 1837. Elise Tørsleff, boende paa Østergade hos Gjørtler A. Fuglsang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-04
En med gode Vidnesbyrd forsynet ugift Møllerkarl kan til næstk. 1ste November faae Condis. tion i Morupmølle hos Lycheegaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
No. 78. Ao. 1837. THISTI Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 6te Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Blandinger. Den afdøde Kong Wilhelm IV af Engeland var en Mand af et usædvanligt og liberalt Sindelav; man pleiede at kalde ham Sømands kongen. Han var en Mand af en høist ligefrem Caracteer, og en Fjende af alle Jntriguer. Den 21de August 1765 saae han første Gang Dagens Lys, og allerede i hans 13de Aar blev han af sin Fader Georg III. bestemt til Søetjenesteen, og ansat paa Linieskibet Prinds Georg, som Midshipsmand; her maatte Prindsen forrette den samme Tjeneste, som de andre Midshipsmænd, hans første Søetog gav ham Anledning til at see udmærkede Handlinger; han befandt sig nemlig paa den Flaade, med hvilken Admiral Rodney i Aaret 1780 tog en spansk Sølvflaade og slog total den spanske Admiral de Langara. Da denne Sidste blev bragt ombord paa Linieskibet Prinds George," og saae Prindsen der forrette den sædvanlige Tjeneste, udraabte han: "Naar Kongens Søn saaledes maae forrette simpel Søe-Tieneste, fortjener Engeland at være Havets Behersker. Prindsen tjente sin hele Tid som Midshipsmand, i Westindien og paa Kysten af Nordamerika. Han befandt sig ombord paa Krigskibet Warwick, da det erobrede den franske Fregat Leagle, 1 Corvette og en Slup. Efterat have tjent som Midshipsmand i 7 Aar, blev han Lieutnant, og Aaret derpaa Captain, og fik Commando over Krigs skibet Pegasus; sildigere hen fik han Fregatten "Andromeda, med hvilken han krydsede i Vestindien. Den 19 Mai 1789 blev han udnævnt til Pair med Titel af Hertug af Clarence, og erholdt 1790 Commando over Krigskibet Valiant."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Samme Aar avancerede han til Contreadmiral, og Aaret derpaa til Admiral af det røde Flag. Han anførte den Convoy, som i Aaret 1814 escorterede Ludvig XVIII til Frankerig. Ligefra Aaret 1790 til 1810 stod Prindsen i en meget intim Forbindelse med den for sin Skjønhed og Talenter udmærkede Skuespillerinde Mistres Jourdan, med hvem han havde 5 Sønner og 5 Døttre, hvoraf endnu 4 Sønner og 4 Døttre ere i Live. 2 Aar efter Mistres Jourdans Død, gav Prindsen efter for sin Families Ønsker, og formælede sig med Prindsesse Adelheid af Sachsen Meiningen, med hvem han paa Grund af hans ringe Jndtægter, levede en Tid i Hannover, og Frugten af dette Ægteskab var en Prindsesse ved Navn Elisabeth, som imidlertid døde meget ung. Ved Hertugen af Yorks Død, erholdt han en aarlig Jndtægt af 100,000 Pd. Sterl og flyttede derfor til Engeland. Under det canningske Ministerium blev han udnævnt til Storadmiral, og gav som saadan Anledning til Slaget ved Navarino, da han meddeelte Admiral Codrington den bekjendte Depesche, hvori der stod de it, ned (Gjør det) Som Medlem af Overhuset holdt han flere Taler i Faveur af Catholikernes Emancipation i Jrland. At Kongen efter hans Thron for bestigelse den 28de Juni 1830 understyttede de v. Greyske Ministerium og de liberale Forholdsregi ler, hvorved Reformbillen frembragtes, er indlyde sende. At imidlertid Kongen i de senere Aar af m. hans Levealder har sluttet sig meere til de Conservative, og altsaa var en uvilkaarlig Begunstiger af den af ham selv saa seierrig bekjempede Torrysme, lader sig ikke benægte. Den unge Dronning skal tilligemed hendes Moder være meget liberalsindede. Hertugen af Cumberland, der var stræng torrysindet, er nu kommen til Hannover, og Hertugen af Cambringe, en Mand af liberale Anskuelser, er vendt tilbage til Engeland, saa at Udsigten for Reformernes Planer ere gunstigere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Hertugen af Cumberland, den nye Konge i Hannover, der er proclammeret under Navn af Ernst August, var paa Reisen til hans Rige indtruffen til Rotterdam den 26de Junii.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
J Rom saae man med spændt Forventning Efterretninger fra Spanien imøde, da Don Carlos's Tilhængere der ere overbeviste og denne Fyrstes Seier, thi en unævnt fremmed Officeer skal lede alle Operationer. Bestandig indtræffe Spaniere, som flygte fra deres Fædreland og søge et Asyl i de romerske Stater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Den 20de Juni afvigte, ville 5 unge Piger roe i en lille Pram med en Deel Bundter Græs fra Nierstein tvers over Rhinen. Da de vare komne midt ud i samme, ville en af dem vaske sit Ansigt i Floden, og lænnede sig ud over Prammen; dette bragte det svage Fartøi til at vakle, og Pigen styrtede ud. De øvrige 4 ilede hende hurtig til Hielp, men da de alle gik over i een Side, blev Prammen kastet om, og alle 4 faldt i Vandet; den Ene sank strax, og kort derpaa atter Een kun To, hvoraf den Ene holdt sig fast i Agterenden af Prammen, og den Anden svømmende ved Hielp af nogle Græsbundter, bleve ræddede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Prinds Leopold af Syrakus har i Anledning af hans Formæling med Prindsesse Maria af Savoyen, udbedt sig af Kongen den Naade, at v hans ældste Broder Prinds Carl maatte blive til tilbagekaldt. Kongen har givet sit Samtykke dertil, og en kongel. Brig var afseilet til Malta, som skulle bringe Prindsen og hans Gemalinde Miss Penelope til Reapel. Denne Sidste skal ophøies i Grevestanden, men skal ikke maatte boe i Palladset med Prindsen. - Det kommer vel an paa, om Prindsen vil modtage en saadan Naade, (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Den berømte norske Violinspiller Ole Bullgav til nylig sin fjerde Concert i London, hvori han foredrofem af ham selv componerede Stykker, og understøttedes af de meest udmærkede Kunstnere. Offentlige Blade omtale ham som et af Nutidens meest glimrende Talenter. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Indenlandsk. Fra Odense skrives under 29de Junii. Det igaar her afholdte aarlige Landemode havde et saameget betydningsfuldere Præg, som trende Provster dennegang indsattes, hvorfor ogsaa en talrig Forsamling saavel her fra Menigheden, som fra Omegnen havde indfundet sig for at bivaane Høitideligheden; for Tilhørerne udenfor den geistlige Stand var der anbragt Siddepladser ved Jndgangen til Choret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Hr. Pastor Hald i Norup prædikede i Hr. Amtsprovst Wedels Sted over 1 Timoth 4, 16; og saavel det herlige Orgelpræludium som Chorets skjønne og velindstuderede Svar paa den latinske Messe var af megen Virkning. Til Provster indsattes: Consistorialraad Valentin Peter Seidelin i Dreslette, R. af D., til Provst for Baag og Wends Herreder. Sognepræst for Kjerteminde og Drigstrup, Wilhelm, Bartholomæns Benzien, til Provst for Bjerge og Aasum Herreder, Sognepræst til Krogsbølle, Hans Joachim Cald Knudsen, til Provst for Lunde, Skam og Skovbye Herreder. Jndvielsen skete ved en latinsk Tale af Hs. Høiærværdighed Biskop Faber, R. af D., hvori Taleren berørte de forskjellige Klasser af Geistlige i den ældre Kirke og søgte at godtgjøre, at Erkepresbytterne maatte antages nærmest at svare til Provsternes Stand hos os, men at iøvrigt nu de forskjellige Klasser af Geistlige ikke meere adskilles ved saa skarpe Grændser som tilforn, da nu meget meere samtlige Geistlige maae erkjende, at de i Grunden Alle arbeide til eet og samme Maal: Menighedens aandelige Vel og Frelse. Ved en saadan Tænkemaade – meente Taleren - maatte alle forene deres Kræfter i Velvillie. Efterat have yttret sin Overbeviisning om, at de nye Provster betragtede deres nye Stilling fra dette reent christelige Standpunct, oplæste Hs. Høiærværdighed Prov sternes Kaldsbreve, hvorpaa Eden aflagdes af Provsterne og disse indsattes høitideligen i deres respective Provstier. Til Slutning henvendte Hs. Høiærværdighed sig til Amtsprovst Lütken, som efter allerunderdanigst Ansøgning er fratraadt Amtsprovstiet, hvis ene Deel for nogle Aar tilbage forenedes med Stiftsprovstiet, og hvis tvende andre Dele nu overgaves til Provsterne Benzien og Knudsen. Biskoppen berørte den fratrædende Amtsprovstes store Fortjenester i den lange Række af 30 Aar, i hvilke han havde beklædt Amtsprovstiet, takkede ham hjerteligen for den Nidkjærhed og Velvillie, hvormed han stedse havde ydet velvillig Bistand i den fælleds Embedsvirksomhed, og udbad sig fremdeles det Venskab, hvorpaa han havde modtaget saamange Beviser. Talen endtes med Bøn til Gud om, at Kirkens Bedste og Menighedens Tarv ogsaa ved denne Festlighed og Landemodets paafølgende Forhandlinger maatte forfremmes. Hs. Høiærværdighed messede til Slutning Velsignelsen. - J en glad Kreds feiredes Dagens Høitidelighed senere om Middagen hos Hs. Høiærv. Biskop Faber. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Det residerende Capellanie ved Domkirken i Ribe og dermed forenede Sognekald for Seem Menighed i Ribe Stift, 375 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 17de Juni er Sognepræst for Søbye og Thurup Menigheder i Fyen, N. Schaldemose, beskikket til Sognepræst for Ondlose og Søndersted Menigheder i Selland; residerende Capellan ved Domkirken i Ribe og Sognepræst for Seem Menighed, A. Leth, til Sognepræst i Middelfart og for Causlunde Menighed i Fyen; Cand. theol. H. A. Laurent til Sogneprst for Giessing og Nørager Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. N. A. Ove til personel Capellan for Aarslev, Hørning og Lihme Menigheder i Aarhuus Stift; den 24de, Sognepræst for Støvring og Mellerup Menigheder og Støvringgaards Klosters Capel. J. C. Bang, til Sognepræst for Skiævinge og Gjorløse Menigheder i Sielland; Sognepræst for Farstrup og Lundbye Menigheder i Viborg Stift, J. C. Brangstrup, til Sognepræst, for Snodstrup Menighed i Sielland; Sognepræst for Ulvborg og Raasted Menigheder i Ribe Stift og Provst for Ulvborg, Skodborg og Vandfuld Herreder under Ringkiøbing Amt, E. C. Assens, til Sognepræst for NørreAabye og Jndslev Menigheder i Fyen; Sognepræst for Rold og Vebbestrup Minigheder i Viborg Stift, P. A. H. Jürgensen, til Sognepræst for Sønder-Kirkebye og Sønder=Alslev Menigheder paa Falster; Sognepræst for Borberg Menighed i Ribe Stift, Magister artium M. N. Schmidt, til Sognepræst for Ølsted Menighed i Aarhuus Stift; residerende Capellan i Kolding og Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift, J. S. H. Galskjot, til Sognepræst i Kolding; Garnisonschirurg ved Fladstrands Fæstning, C. R. Arendrup, til Districtschirurg i Grenaae med tilhørende Landdistrict under Randers Amt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
(Forlangte Jndrykkelser.) Det er besynderlig nok, at der ved en Collegial-Bestemmelse, der synes afgivet med nærmest Hensyn til Kjøbstæderne, ikke er gjort Forestilling om Dispensation for Landboere; det er nemlig den, at Sidstprædiken paa Landet skal begynde Kl. 11-12, og altsaa holdes i Middagsstunden. For Landmanden, der staaer op og ned med Solen, og godt kan behøve den tilvante Middagssovn, er denne Tid upassende, og det at Naturen ofte fordrer sin Ret i Kirken, selv hvor udmærkede Talere betræde Prædikestolen, afholder mangen Kirkegænger fra at tage Deel i sidst Gudstjeneste om Sommeren, ligesom det er et mindre end opmuntrende Syn for den Geistlige, at see Tilhørerne nikke til Beviis paa Aandens Fraværelse. Dersom Geistligheden ikke uden nogen Collegial-Bestemmelse maa holde Gudstjeneste til hvad Tid paa Dagen den anseer meest passende, saa ønske flere Landboere, at den godhedsfuld ville forene sig om, at gjore Forestilling til høie Vedkommende, at sidst Gudstieneste maatte begynde paa Landet om Sommeren Kl. 10. Nogle Landmænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Til Parablen i forrige Avis. Det vist et meget vittigt Jndfald var, Skjøndt muligt af en gammel, indbildt, geistlig NarliBasta.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
Kjøbenhavns Børs den 27de Juni 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202; Species 202; Specier solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s.; B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 a Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCto. kgl. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a Rbd. i Sedler.; (– – i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-06
AVERTISSEMENTS. De her i Byen, som formene at have noget tilgode hos mig, vilde inden den 16de Dennes indfinde sig med deres Fordringer. Thisted, den 2den Juli 1837. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-08
No. 79. Ao. 1837. TISTII Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsavis og eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 8de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-08
Politiske Nyheder. Frankerig. Fra Paris meldes under 29de Juni, at Marskal Clauzel har i de sidste Dage havt hyppige Conferentser med Krigsmininisteren og havde igaar en Audients i Tuillerierne, og det hedder at Marskalken skal være bestemt til at overstige Pyrenæerne, istædet for at gaae til Afrika, og i Spidsen for de christiniske Tropper, at hævne Nederlaget for Constantineh. Selv Pariser-Beretninger af 30te f. M. bekræfte dette Foregivende. Dagen før, var en Coureer afgaaet til Madrid, for at overbringe den spanske Regjering de Betingelser, paa hvilke Marskalken finder sig beredvillig til at overtage Commandoen. Denne skal tillige have expederet en afsine forrige Adjutantere til det nordlige Spanien, for at erkyndige sig om Tilstanden i militaire og andre Henseender. Der er ogsaa nogen Rimelighed for, at Frankerig maae tage sig meere af Dronningens Sag, thi den nye eller reviderede Constitution, synes tildeels at være et Foster af det franske Hofs Politik, som det maae være om at gjøre, at faae en Regjeringsform i Nabostaten, der ligner dens egen; dette er nu skeet, og det franske Cabinet kan derfor ikke undlade at understytte den.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-08
Spanien. Dronningen har udstædt en Amnestie, hvorved alle Forbrydere og Fængslede dog næsten med Undtagelse af Alle – ere naadigst eftergivne deres Straf. Contrabandisterne ere i Særdeleshed indbegrebne under den kongel. Naade, hvorimod der med Hensyn til de for politiske Forseelser Arresterede, ere indflettede en heel Mængde Undtagelsesartikler. Præsidenten for de Cortes, Den Arguelles Svar paa Dronningens Tale, indeholder intet andet mærkeligt, end følgende Phrase: "Ogsaa Ulykken er en Skole, hvor man kan lære den Kunst at regjere og at gjøre Folket lykkelig; thi naar det er sandt, at Erobrerne og de Ærgjerrige triumphere i Tilfredsstillelsen af deres Lidenskab, saa er det ikke mindre sandt, at de ende med deres Fald og de blive forglemte." De sidste Efterretninger over Bajonne af 24de Juni sige, at man om General Espartero, som hidtil driver omkring, uden at foretage noget alvorligt, har næret det Haab, at han ville besætte Tolosa og Estella, men han vogter sig vel for at angribe disse Stæder, førend Carlisterne ikke meere ønske at have dem. J Navarra og Biscaia siges der, at den christiniske Sag ingen Fremgang gjør; Guipuscoa bliver gjennemstrøifet af Bander, og Spioneriet blandt Dronningens Tropper, er ligesaa hyppigt, som det nogensinde har været. - En Depesche fra Norbonne siger, at Prætendenten opholdt sig den 21 Juni i Soria. Den 20de forlod Baron de Meer Cerveramed hans Armee, der var deelt i 4 Colonner. Osorio staaer med hans Tropper i PuycerdaMan troer derfor, at Don Carlos vil tage sin Retning mod Barcelona; den samme Route tager Baron de Meer. J Barcelona selv, synes den almindelige Fiendes Nærmelse ganske igjen at have bragt Enghed tilveie, og man kappedes om at indsamle milde Gaver, for at understytte det af Baron de Meer anførte Troppecorps.