JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Vi erklære fremdeles, at under denne Selskabets almindelige Afskaffelse ere ogsaa Medlemmerne af de Provincer, hvoraf de ere fordrevne, med indbefattede; og derfore ville Vi, at bemældte Fordrevne, omendskiønt de ere befordrede til høyere Ordener, naar de ikke ville gaae over til en anden geistlig Orden, skal ipsosacto antage den verdslige Præstestand, og aldeles være underkastede Stædernes Biskopper. Skulde Biskopperne fornemme hos dem, som af dette Jesu Selskab, i Følge Vores Breve, ere blevne verdslige Præster, den behørige Lærdom, Fromhed og Dyd saa kan de efter deres eget Godtbefindende tillade dem at høre de Troendes Skriftemaal, eller at præke for Folket, eller og nægte dem det; uden hvilken saadan skriftlig Tilladelse ingen af dem maae forrette slig Tieneste. Men Stedernes biskopper maae aldrig tillade Fremmede saadant, hvilke boe i Selskabets forhen tilhørte Huuse og Collegier; thi Vi forbyde dem ved nærværende Breve ganske og aldeles at forrette Sacramentet og Skriftemaal, eller de Fremmede at præke, ligesom Gregorius den 10 paa forbemældte almindelige Concilium paa lige Maade har forbudet. Vi overlade denne Sag til Biskoppernes Samvittighed, hvilke maae erindre sig det strenge Regnskab, som de skal giøre til Gud for den dem betroede Hjord, og den haarde Dom, de Levendes og Dødes øverste Dommer truer dem med, der ere satte til Øverster over andre. Vi forbyde end videre, at dersom nogen af dem, som have hort til Jesuiter=Ordenen, underviser Ungdommen i Videnskaber, eller som Lærer arbeider i et Collegio eller Skole, ingen af den maae antages til Opsynsmænd, Administration eller Direction; men de, som man kan vente Flid og Nytte af, de, som finde Mishag i stridige Lærepunkter, der formedelst deres Tvetydigheder og tomme Jndhold foraarsage store Stridigheder og Uordener, maae tillades at undervise, de derimod som ikke efter deres Ævne søge at holde Roligheden i Skolerne og den offentlige Fred vedlige, maae aldrig betiene en Lærers Embed, ey heller blive derved, om de endog nu virkeligen betiene det.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Hvad de hellige Missioner er angaaende, da skal, i Henseende til dem, alt hvad, som er forordnet om Selskabets Ophævelse, ogsaa derunder være forstaaet, og forbeholde Vi os at bestemme de Midler, hvorved man lettere og sikrere kan erholde de Van troendes Omvendelse, og faae Stridighederne billagte.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Da nu, som allerede sagt er, alle og ethvert bemældte Selskabs Privilegium og Statut er til intet gjort og ophævet, saa erklære Vi, at sammes Lemmer, naar de have forladt Huusene og Collegierne, og ere blevne verdslige Præster, kan, i Følge den hellige Canons Decreter og den Apostoliske Constitution, antages til alle Beneficier, Embeder og andre Værdigheder, som de, da de endnu vare i Selskabet, i Følge Pave Gregorii den 13des Breve af 10 Septembr. 1584, ikke maatte antage. Vi tillade dem ogsaa, hvilket ligeledes var dem forbudet, at samle Almisser til Messe, og at nyde alle de Naadesbeviisninger, hvilke de, som Ordens Geistlige i Jesu Selskabet vare berøvede. Vi forbyde tillige alle og enhver, hvilket ellers har været dem tilladt af deres General og andre Superiorer, at læse kietterske og andre af den hell. Stoel forbudne og fordømte Bøger, ikke at holde Fastedage, at siunge Horas tidligere eller sildigere, hvilke og flere andre Ting af samme Art de efterdags ikke maae forrette, da det er Vores Villie at de som verdslige Præster skal holde sig efter de almindelige Loves Rettesnoer.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Gibraltar den 1. Septembr. Vi leve her i fuldkommen Sikkerhed. Fæstnin sverkerne ere i den beste Stand, og Besætningen er sterk og sund. For nær verende Tid have vi ikke mange Levnetsmidler fra Barbariet; dog saae vi nok fra Engeland. Et Skib fra Marocco med Levnetsmidler hertil har havt den Ulykke, ved en Corsar at blive siunket med alt, hvad det havde inde. Det tilhørte en Jøde, som ofte har tilbragt os Fødevahre, han var med paa Skibet, og er gaaen til Grunde med samme.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
London 17. September. Generalmajor Gansel er i denne Uge mødt for Retten som en Misgierningsmand, og er bleven frikiendt. Sagen forholder sig saaledes: Generalen er i Gield, og 2 af Rettens Middel komme i Huuset, hvor han logerede, for at arrestere ham. Hans Stuedør var lukked i Laase, men Rettens Middel formeente, at, siden de vare komne ind i Huuset, de havde Ret til at brække Døren op, hvilket de og gjorde. Generalen greb til et par Pistoler, skiød den ene af over deres Hoveder igiennem Døren, for at skrække dem, og den anden gik løs af sig selv, dog uden at gjøre Skade. Han blev derpaa anklaged for denne Gierning, men frikiendt. Denne Proces og Kiendelsen der er meget fordeelagtig; thi Rettens Middel formeente, at, naar de engang vare komne inden for Døren paa Huuset, havde de Ret til at opbryde Døren til det Værelse, som de formodede, Personen var udi, hvilken de ville arrestere; men Rettens Kiendelse siger, at det Værelse, som en Personer udi, saafremt det er lukket i Laase, ikke maae opbrydes, og naar sligt skeer med Gevalt, saa har enhver Rettighed til at forsvare sig, og at fordrive Magt med Magt.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Avertissement. (Efter Vedkommendes Forlangende lader den geistlige Skifte NB. S. Ret herved saavel i de Aalborgske Jydske Efterretninger, som og i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekjendtgiøre, at Mandagen den 25. Octobr. førstkommende om Eftermiddagen Klok. 2, vorder udi afgangne Sal. Doct. Gudmes forhen iboede Gaard foretaget og holdet offentlig Auction over den Sal. Mands efterladte anseelige Bogsamling, bestaaende af gode og velconditionerede Bøger i forskiellige Videnskaber, samt adskillige rare Disputatzer og Manuscripter med videre, der nærmere af det trykte Catalogo kan erfares; disse ere ikke alleneste heromkring uddeelte og til adskillige Steder bortsendte, men kan og ellers faaes paa agende Steder: I Kiøbenhavn paa Addresse Contoiret og hos Hr. Christian Kierulf, Copiist i det Danske Cancellie, i Odense paa Adresse Contoiret hos Hr. Biering; i Windinge ved Nyborg hos Hr. Bierre, i Fridericia hos Hr. Raadmand Bruun; i Colding hos Kiøbmand Hr. Knud Bruun; i Ærøeskiøbing hos Hr. Mag. Gudme; i Aarhuus hos Hr. Rasch, i Wiborg hos Hr. Mag. Nissen; i Randers hos Hr. Mag. Wedege og i Aalborg hos Hr. Wandall, Og tiener det ellers Liebhaberne til behageligst Efterretning, at Auctionen vorder fortsat i de følgende Dage baade om Formiddagen og Eftermiddagen, for des hastigere at bringe den til Ende, hvorefter alle og enhver vilde behage at rette sig. Aalborg den 23. Septembr. 1773. Paa Hr. Stifts=Provst Kyndes samt Legne Vegne, og i hans Absence tillige constituerede. C. F. Milling. J. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Fra Bogtrykkeriet anvises en skikkelig Dreng, som NB. B. søger Condition hos en Guldsmed, da han har staaer i Lære paa 4de Aar, men som hans Mester er død, og Enken har nedlagt samme Profession, saa er han derved bleven forlegen forTieneste, og ønsker at kunne vorde employeret. Hvor Tvende Bielæggere, den ene paa 2 Skpd. NB. ) med jern Fod, og den anden paa halvandet Skpd. kan faaes til Kiøbs, anvises her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
hos Mester Christen Madsen, Grovsmed, som forhen boede paa Klosterjord hos Jens Hammer, men nu paa Algaden, kan faaes forfærdiget alle Slags Grovsmed=Arbeyd, hvilket maatte tiene de respective Liebhabere til behagelig Efterretning. get bliver herved bekiendtgjort 3 Gange efter hinanden, at NB. D. jeg underskrevne Jens Lind af Mariager, endeel bevæget at de adskillige offentlige og fornærmelige Chicaner og Fortredeligheder, som min Svigerson Claus Eschildsen sammesteds mod mig saa ukierlig har udviist, endeel og for saa vidt mueligt at forekomme fleere deraf, er bleven findet at ville underhaanden ikke allene bortsælge min iboende Gaard som til Kiøbmanskab og anden borgerlig Drift vel indretted, med derudi staaende 1 Jern 2 Etages og 1 Vind samt 2de stkr. dito Bilægger Kakkelovne, men endog Brygger=Støb- og Mæske=Kar; Gaarden er ellers bebygt med eege Tømmer til Gaden, og teglhængt, 25 Fag Huus, hvorudi ere 3 Stuer, 2 Giestkamre, Bryggers og Kramboe, stor og vel indretted med al sit Behør, 18 Fag dito fyrre Tømmer, teglhængt til Pakhuus og Giestkammer, nok 1 Pakhuus i Gaarden 4 Fag med eege Tømmer og Straaetække, nok 35 Fag Huus, fyrre Tømmer og Straaetækketil Lade, Hestestald, Fæehuus, Herberg til Folkene, 3de indlukket Portrum me, Resten Pakhuuse, altsammen 1 Etage høy, et vidtløftigt og store Gaardsrum, forsynet med 2 Kilder, den ene med Pompe udi, samt gode Kieldere, og 1 stor Frugthave, med en Deel frugtbærende Træer, med videre, som Liebhaberne ved at tage samme i Øyesyn, maatte blive foreviist, saa vil jeg og paa samme Maade bortsælge en mig tilhørende Kreyert, Jomfrue Maria kaldet, fortommeret oven Vandet dette Aar, og saa got som nye i hendes Bund, drægtig 20 Commerce=Læster, som er en ypperlig Seiler, med sit staaende og løbende Redskab, Anker og Toug, samt andet Jnventarium, item et Huus, kaldet Søderinghuuset, med En og Markjorder, som ligger ved Stedet. De, som maatte behage udi Kiøb med mig herudi at ville entrere, ville behagelig enten mundtlig eller skriftlig anmælde sig hos mig inden Octobr. Maaneds Udgang, da Conditionerne kan vorde afhandlede og fastsatte, for ellers at facilitere Liebhaberne, averteres tillige, at af Kiøbesummerne kan mod 1ste Prioritet, det Kiøbte, imod lovlige Renter og Forskrivning de to tredie Parter blive staaende. Gaarden kan faaes til Beboelse til Martini førstkommende eller til Paaskee 1774. Mariager den 28 Septembr. 1773. J. Lind. Marked, hvo samme maatte have fundet, vilde behage at levere den Et sølv Signete, hvori staaer J. H. B. Voss, er sidstleden tabt i Ribe hertil Bogtrykkeriet imod en billig Findeløn. os ens Waldemor, Sadelmager i Aalborg, er en ganske god Chan Hi brugbar og forsvarlig Stand underhaanden at faae til Kiøbs Liebhabere vilde anmælde sig hos bemældte Sadelmager, da de kan vente billigt Kiøb paa samme.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Efter den forhen skeete Jndkaldelse bliver end videre bekjendtgjort, at Skiltet efter den Palme Søndag sidst med Klim Norgaards Skude borteblevne Karl Peder Christensen Tømmerbye, bliver i Stervboet i Tommerbye foretaget, og om mueligt til endebragt førstkommende 20 Octobr. Ligeledes bliver Skiftet efter Jens Jensen Skræder af Wuust foretaget og saa vidt mueligt til endebragt bemældte 20 Octobr. udi Niels Bertelsens Huus i Wuust Sogn og Bye, og som samme Stervboer ere saa rinde, at de ey formaae den allerede anmældte Gield at betale, saa for maae de ingen fleere Jndkaldelser eller Proclama at udrede, men alle som maatte have noget der at erindre, gielde eller kræve, ville bemældte Tid og Steder sig indfinde, eller forinden her paa Aagaard hos mig underskrevne. Aagaard i Wester Hanherred den 10 Septembr. 1773. Laurs Skipper Hvid.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Rom den 18 Septembr. Den nedsatte Congregation over de Jesuitiske Affairer har befalet, at Præsten Gjuseppe Romano, en Genueser, som har været i det Romerske Collegio, skal bringes til Engelsborg i Arrest saa er ogsaa en vis Antonio Branchi fra Civitavechia, en Boghandler her bleven arresteret. Den første beskyldes for at have Deel i adskillige Skandskrifter, som have været forstukne paa ureene Steder i det Tydske Collegio, og den anden skal have sendt noprøriske Skrifter til Rom. De Hr. D. Janazio Rhomberg, Assistent af Tydskland ved det ophævede Jesu Selskab, og D. Giovanni Batista Favre, Lector i det Romerske Collegio, ere ved len Dommer og en Notarius blevne arresterede; den første blev bragt i Cardinal Corsini Karet til det Engelske Collegio, hvor Jesuiternes Ex General Ricci, og hans Sekreteer, Abbed Comollig, endnu befinde sig. bemældte Favre skal have Deel i Boghandlerens fra Civitavechia og den allerede arresterede Erkepræstes Cateani Forbrydelse.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Fra det Venedianske af 18 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
J Følge et Decret af 4 hujus er i Venedig nedsat en overordentlig Deputation, som skal undersøge: Hvor vidt det pavelige Breve om Jesuiter=Ordenens Afskaffelse kan tillades Samme Deputation skal indsende Beretning om: Hvad Formue og Gied bemældte Jesuiter have i Staten, Jligemaade: Hvad Anstalter, der kan giøres i Henseende til Skolerne og de Geistlige Forretninger, som hidtil have paaligget de afskaffede Fædre, overeenstemmende med Lovene og den offentlige Velanstændighed, saa og med billighed og den Christelige Kierlighed. Og endelig skal den vigtige Artikel undersøges: Hvor vidt de af Ordenens Geistlige, som have gjort Profess, gjorte Testamenter og Renunciationer, efter Retfærdigheds og Klogskabs Regler, kan gielde: Fra de Jtalienske Grændser af 20. Septembr. Da det pavelige Undertrykkelses Breve blev overveyet i Raadet udi Venedig, vare 10 Stemmer for dets Forkastelse, men 20 for dets Antagelse, saa at denne Ordens Secularisering altsaa har fundet Sted. Der var i Republikens Lande overalt ikkun ungefær 300 af disse Ordensbrødre, der ogsaa havde deste større Aarsag til at holde sig stille og roelige, som man havde den Maade i Venedig hvert Aar at bringe det Spørsmaal paa Bane: Om man skulde beholde dem, eller skikke dem bort J Genua har Raadet taget i Betænkning, om det pavelige Breve skulde antages efterdi Hs. Hell. ikke i Forveien havde givet det Efterretning derom, Men i Betragtning, at Kongen af Spanien har saa stor Andeel i denne Sag, og at dette Breves Forkastelse kunde drage ubehagelige Følger efter sig for Republiken. har man efterkommet den hell. Stoels Ønske.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Livorno den 20 Septembr. De 3 Barbariske Fartøier ere ikke, som nyelig blev mældet, tagne af vores Krigsfregatte Austria, men af et Russisk Krigsskib, som commanderes af Capitain Panajotti Alexiano.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Polske Grændser den 23 Septembr. Østerrigerne ville anlægge en nye Stad ved Weichselen nogle 100 Skridte fra Casimir ved Krakau, og der ere allerede ankomne nogle Ingenieurer, som afstikke Pladsen dertil. Heraf ere nogle faldne paa de Tanker, at Casimir skulde leveres tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Stokholm den 24 Septembr. J Skara har man fattet den samdrægtige Beslutning, at intet Liig skal eller maae begraves i Domkirken og de om samme liggende Kirkegaarde, saa snart en tienlig Plads uden for Staden, er bleven udseet og indhegnet til et almindeligt Begravelsested, hvilket uden Ophold skal sættes i Verk.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Meurs den 24. Septembr. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har under 17. Augusti ved des en udtrykkelig Bevilling tilladt og tilstaaet de her værende Romersk-Catholske at opbygge sig en Catholsk Kirke, at indsætte Præster, og ubehindret at øve deres Religion, saa og frit at nyde alle borgerlige Prærogativer og Laugs Rettigheder lige med de Protestantiske Jndvaanere.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
London den 24. Septembr. langt fra Grevskabet Cornwallis, mældes, at forgangen Mandag Fra de Stilliske Øer, som ligge ved Enden af Engeland, ikke er et Svensk Ostindisk Skib, kaldet Santa Adolpha, der stødt i Stykker, og det meeste af Eqvipagen gaaet til Grunde med samme. Deptford, efterat han i 3 Uger havde krydset i Søen med sin J disse Dage er Greven af Ferrers kommen tilbage igien til ner til dette Forsøg, have eenstemmigen erklæret, at de endnu alSøe Officererne, som have været om Bord med for at være Vid Jagt, for at gjøre Prøve paa sin nye Opfindelse i Skibbyggeriet. drig havde seet noget meere fuldstændigt. Denne Jagt er ikke allene en sterk Seiler, og fører sine Seil overmaade vel, men den har og i sær ved høy og huul Søe alle de Egenskaber, som udfordres til et fuldkomment Skib. Da den seilede op fra Duyns til Blakwall, havde den Vinden lige imod sig, og seilede dog i en Times Tid alle Skibe, som vare nogle 100, forbi, og indhentede dem, som vare seilede 3 til 4 Timer før. Den 28 Septembr. Allerede den 24, havde Jbrahim AgaAmbassadeur fra Beyen og Regieringen i Trippoli ved vores hvor samme overleverede Hs. Majestæt sit Creditiv. Denne Hof, sin Første Privat=Audience hos Kongen til St. Jammes, Ambassadeur skal fornye Venskabet og Freden imellem Storbritannien og bemældte Regiering. Efter Andiencen besaae Kongen i Følge af Greven af March og fornævnte Ambassadeur, det at overmaade Skiønhed, hvorover Hs. Majestæt gav sin besynderAmbassadeuren medbragte Present, som bestod i 10 Heste af en lige Velbehag tilkiende. Til Hersley i Essex er i disse Dag død en Kone, navnlig Win tree, i hendes Alders 106 Aar. Hun efterlader sig 4 Døttre, af hvilke den yngste er 80 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Warschau den 25 Septembr. vexlinger. Kongemorder Sagen kom atter i Bevægelse: Ca Den begyndte Rigsdag har allerede foraarsaget mange Ordstellanen af Kiow talede med temmelig Ivrighed, og sagde, at det ikke var nok, at man havde straffet Kongemorderne; men man maatte ogsaa forfare med en forholdsmirsig Strenghed imod dem, som havde begyndt den Barer-Conforderation. Hs. Majestæt tog derpaa Ordet, og forsikrede, at han vilde ansee det som en besynderlig Bevaagenhed, dersom man i Fremtiden vilde iagtage en stedsevarende Taushed om denne Sag. Fra Vest=Preussen er et i Marienværder dateret, og af Hr. Geheimeraad v. Finkensteen underskrevet Edict blevet sendt hertil. J Kraft af samme er det forbudet at publicere det pavelige Udertrykkelses Breve. – J Aaret 1596. da Jesuiterne, uagte al Protestation, trængte sig ind i Staden Thorn, bleve, paa disse Geistliges stormende Ansøgning, Sognekirken St. Johan, tilligemed Skolen og de øvrige dertil hørende Huuse tagne fra Dissitenterne af den da værende Konge Sigismundo, og inddrømmede for Jesuiterne. Nu ville nogle haabe, at Skolen skulde i det ringeste gives Magistraten tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Den 29 Septembr. J Kasimirs ved Krakau er nyelig en Proces over en meget besynderlig Begivenhed gjort anhængi, ved den nye Østerrigske Regiering. Sagen er denne: J Aaret 1769. blev en Jøde, som i Kasimirs gav sig af med at vexler Penge, bestilt af en Polak til Klosteret i Krakau, hvor han, som det hedte, skulde indvexle sølv Mynt for 1800 Dukater. Jøden som vel var bekiendt der, frygtede ikke for noget, stak 1500 Dukater hos sig, og gik til Klosteret. Hans Kone og Børn ventede paa ham samme Aften og Dagen derpaa forgiæves, og blevne satte i stor Sorg og Skræk, da de selv komme til Klosteret, men ikke maatte komme ind. De vendte sig derfore til den Russisk Keiserl. Commandant, der vel ogsaa begav sig i egen Person til Klosteret, men kunde ikke opdage, hvor Jøden var bleven af Denne Hændelse blev derpaa under Trompeters Lyd bekiendtgjort, men man kunde ikke bringe noget i Erfaring enten om Jøden selv eller hans Penge. Et Aar derefter faldt Muuren ved Klosterets Priver ind, som vel igien blev repareret, men strax derpaa igjen faldt ned, saa at man, for at bringe den ret i Stand igien maatte rømme det nedfaldne Gruus af Veyen. Dette skeede og saa i Junio 1770. Arbeiderne sandt ved Oprydningen 2 Prygl og et Menneskes Legem, som Fødderne vare bundne paa med sorte Saale-Baand; fremdeles fandt de endnu en Hat, en Skoe, en sort Læders Jøde=Hætte, et Stykke af Klæderne, et Erme, Skiæget i 2 Stykker, ved hvilket ene Stykke endnu hængte Kiæven og 4 Nøgler a. Legemet selv blev liggende til Kl. 9 om Formiddagen, blev derpaa stukket i en Saltønde, og nedgravet uden forSlawkower Porten, men efter Magistratens befaling, paa Jødernes Forlangende igien opgravet og synet. Herved befandt et sig, at Beenet ved den høyre Tinding var slaaet i Stykker, at Personen virkelig har været en Jøde, og at de fundne Sager have hørt ham til. Saavel disse som Legemet bleve overleverede til Jøderne. Men da denne Sag formedelst de Polske Uroeligheder og Confoederationerne ikke kunde drives med nogen Eftertryk, saa have nu Jødens efterladte 3 Børn, thi deres Moder er imidlertid død af Sorrig, gjort Sagen anhængig hos den Keiser. Minister, og ansøgt om, at Polakken, som havde bestilt deres Fader til Klosteret, maatte komme frem; men man skal allerede have skikket ham bort til et andet Sted.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Presburg den 25 Septembr. J Eggerseck i Salader Komtatet forefaldt den 21. hujus en meget mærkværdig Execution, som opvakte baade Gysen og Skræk hos Tilskuerne. Delinqventen, som var en Fæhyrde, og havde berøvet og jammerlig ombragt en Slagter, blev ført til et Stelladse i Form af et Bord, der var sammenslaaet af Pæle. Paa Siderne af samme befandtes 3 Ringe i Længden, hvortil han blev furret med Ansigtet ned ad. Hans Hænder og Fødder bleve udspændte og bundne til 4 Pløge, som vare slagne i de 4 Hiørner, af Stelladset; herpaa blev et Spyd stukket ham ind i Underlivet, saa Spidsen deraf gik oven ud igiennem den venstre Skulder. Han levede 9 Minuter endnu i denne Tilstand, hvilket hans Moder standhaftig saae paa, takkede offentlig for den retfærdige Straf, ja endog kyste paa Skarpretterens Hænder derfor.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Fra Donau den 26. Septembr. Storvegieren camperer for nærværende Tid ved Tschumla, General en Chef Soltikow ved Liorest, General Gutempkin ved Obilest, Feldmarskal v. Romanzow ved Gra=Palomnitza, og General Unger ved Jsmail. Den 8 og 10, i forrige Maaned lode Tyrkerne fra Silistria sig see for Hirsowa med 47 Fartøyer, hvert med 70 til 80 Mand sterkt, men de have intet Væsentlige foretaget sig. Kort derpaa blev den 500 Mand stærke Garnison i Hirsowa forsterket med Halvparten til, og der rykke endnu flere Tropper imod denne Stad, for at bedække den for al Overfald. Man slutter sig til af adskillige Anstalter ved den Russiske Armee, at den har i Sindel at gaae over Donau igien. General Unger skal virkeligen have passeret denne Flod, og er den 17. Augusti ankommen til Babadagh, for i disse Egne at foreene sig med General Zubbarow. J Almindelighed troer man, at Russerne tænke at ville overfalde Silistria.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Frankfurt ved Mayn den 28 Septembr. Den berømte Preussiske Lovkyndiges, Christ. Thomas Skrift, under Titul. Historia Contentionum inter Imperium & Sacerdotium, skal iblandt andet have foraarsaget, at det pavelige Brev angaaende Jesuiternes Afskaffelse, ikke aldeles efter Pavens Ønske vil blive antaget og sat i Verk.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Aarhuus den 12. Octobr. J afgangne Hr. Windfelds Sted er igien Hr. Anders Levring, Sognepræst for Grønbech og Svostrup Menigheder, beskikket til Provst over Lysgaard Herred. Hr. Christian Frederich Bolchersen skal allernaadigst være beskikket til Sognepræst for Tønnin- og Træden Menigheder i afg. Hr. Provst Carstensens Sted.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
J fornævnte Hr. Carstensens Sted er Hr. Niels Hiersing Sparre, Sognepræst for Ring og Feuling Menigheder, beskikket til Provst over Thørsting Herred.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Aalborg den 14. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Sidstafvigte Onsdag blev her det sædvanlige Landemode holdet. Nærmere og udførlig Underretning derom udsættes for Rummets Skyld til i næste No.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommet. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Den 11. hujus blev Hr. Wandall leveret = 1 3 For hvilke allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Dødsfald: Den 9, hujus her i Byen Skomager Anders Tønnes Ha strue, Anne Cathrine Jensdatter, 36 Aar.
Jyske Efterretninger, 1773-10-15
Undvigt. Corporal Andreas Stutt af den Siete Jydske National-Bataillon har absenteret sig, og ved hans Undvigelse formodentlig været klædt uden rød Surtout, eller og en blaae Klædning med sort Hat. Han er fød i Fyen, 25 Aar gammel, 66 Tomme høy, smal af Væxt, bruun af Haar, blaae Øyne, bleeg af Ansigt. Hvo som anholder og leverer ham enten til hans Compagnie=Chef, Hr. Capitain von Edell i Hiøring, eller og til Bataillonens Commandeur, Hr. Major von Kreber i Aalborg, loves herved Ser Rigsdaler til Recompense.