Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-22
Tydskland. Kongen af Würtemberg, som var tilsinds at forlægge Residentsen til Ludvigsburg, bliver nu, paa Borgerskabets indstændige Begjering, i Stuttgart, dog, som han har ladet Magistraten kundgjøre, kun paa det Vilkaar, at de i nogen Tid sporede Forsøg paa at vække Splid og Urolighed imellem Borgerskabet ophøre. - J Churhessen frygter man for, at Landdagen slet ikke kommer i Stand, fordi flere Districter have nægtet at vælge nye Deputerede istedetfor det af Regjeringen ikke antagne Embedsmænd. Om Professor Jordans Valg har reist sig en temmelig alvorlig Strid. Det akademiske Senat i Marburg paastod, at den af Universitetet valgte Deputerede ingen videre Tilladelse behøvede; Ministeriet derimod modsatte sig ikke alene denne Paastand, men paalagde endog Jordan at forlade Cassel inden 24 Timer, under en Mulkt af 20 Rdlr. for hver Dag, han sad Dommen overhørig. Overretten har imidlertid dømt i Faveur af Professoren. - J Hessen Darmstadt har den Deputerede v. Schank i det 2det Kammer fremført det Forslag, at give Jøderne lige Borgerrettigheder med de Christne. Der gaae foruroligende Rygter om, at Kammeret strax vil blive opløst, dersom det rører ved adskillige deelicate Punkter, saasom ved Forbundsbeslutningerne af 28de Juni f. A. Kammeret har derfor hidtil søgt at undgaae saadanne farlige Klipper; det har beskjeftiget sig blot med løbende Forretninger, og, hvad de væsentlige Punkter angaaer, synes det at ville oppebie den Tid, da lignende Spørgsmaal Sandsynlig komme paa Bane i Würtemberg, Sachsen, Churhessen o.s. v., for at see, hvorledes man der vil gribe Sagerne an. - Udførelsen af det Freiburger Borgerskabs Beslutning, atter at vælge Hofraad C. v. Rotteck til Borgermester, har denne selv forhindret. D. 8de d. M. foretoges det andet Valg og faldt paa Hofraadens Brodersøn, Joseph v. Rotteck, som erholdt 70, Stemmer. Den 26 aarige Borgermester, blev modtagen af Borgerskabet med overordentlig Jubel, og dette Valg er siden af Regjeringen blevet stadfæstet. Det erkebispelige Sæde og det theologiske Seminarium skulle nu virkelig forflyttes fra Freiburg til Bruchsal, Som Grund til Seminatiets Forflyttelse angive Nogle, at de unge Theologer derved skulle unddrages fra Berørelse med den Freiburger Høiskole, hvorfra en farlig Aand let kunde udbrede sig iblandt de tilkommende Folkelærere. Fra Carlsruhe mældes, at de badenske Landstænder ville blive sammenkaldte i den første Uge efter Paaske. Den Sag, hvortil Hannovers og flere i det mellemtydske Handelsforbund deelagtige Staters Besværinger imod Churhessen have givet Andledning, synes at ville tage en ganske nye Vending. Som bekjendt, havde Forbundsdagen besluttet, at Sagen skulde afgjøres ved en Astrægaltet, da mindeligt Forlig forgiæves var forsøgt. Jmod denne Behandling blev der siden fra Preussens Side protesteret, og Mægling blev anbefalet, som den eneste passende Fremfærd i denne Sag. Nu har Hannover erklæret, at Sagen ved denne Preussens Anskuelse er rykket ud fra den tydske Forbundsrets Gebeet og henviist til den almindelige Stats- og Folke=Rets, og at det, som en Følge deraf, maa staae begge Parter frit for, at antage fremmede Magter til Mæglingen. Heraf synes da at maatte følge, at denne Sag, istedetfor at være et tydsk Forbundsanliggende, vil blive en Gienstand for den almindelige europæiske Diplomatik. - Commune Repræsentanterne i Sachsen have, paa Regjeringens Opfordring, afgivet et Skjøn om Jøderne, hvilket gaaet ud paa, at, dersom disses borgerlige Stilling, skal forbedres, da maa deres Sabbath forlægges til Søndagen, deres Skoler stilles under Ministeriet for den offentlige Underviisning og Cultus, ingen udenlandske Jøder faae Tilladelse til at nedsætte sig i Landet, men de indenlandske aflægge deres Skakken og lægge sig efter Agerbrug og borgerlig Haandtering.