JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-10
Placat for Danmark og Norge, angaaende Forsendelse af danske Courant Banksedler, og andre paa Courant lydende Repræsentativer. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. Giøre vitterligt: Vi have allernaadigst fundet for godt at anordne følgende: §. I. Danske Courant Banksedler, saavelsom de paa Skatkammer=Afdragsfanden udstadte Repræsentativer, lydende paa dansk Courant, maae herefter ei paa anden Maade forsendes fra Vore Kongeriger til Hertugdommene eller Udlandet, end med Pakkeposterne. §. 2. Saa maae ei heller nogen Reisende føre saadanne Banksedler eller Repræsentativer med sig til Steder, som ere beliggende sydligere end Hadersleben og Tondern. §. Enhver, som herimod forseer sig, skal have den Sum, han udsender eller fører med sig, forbrudt til Vor Casse og desuden erlægge ligesaameget som dens Beløb i Mulct. §. A. Af denne Mulct tilfalder den halve Deel Vox Casse, og den anden halve Deel den, som beviisligen angiver eller opdager dette Forbuds Overtrædelse. §. S. Dog skal det være Skippere og Søefaren¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa Ros RassaOttende Aargang. No. 91. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 12. November 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Skrivelse fra Ex-Directeuren for det forrige Billetcompagnie. Hvistærede Hr. Udgiver. Jeg tænkde strax, da jeg saae Kommersforordningen, at Raden ogsaa engang vilde komme til Billet kompagniet, for det hørte jo paa en Maade ogsaa til Kommersen, og Billethandelen var jo ligesaa godt en Speklasionshandel, som Handelen med Banko eller Blanko eller hvad det er de kalde det Kram. Men saa galt havde jeg dog ikke ventet det. Fy for Fanden, at skille skikkelige Folk ganske ved deres Næringsvei, og mulctere enhver, der betaler en Døit mere for en Billet end den sædvanlige Priis, med 5 til 10 Rdlr., det er at gaae alt for vidt. Vor Prisemester, som er en boglærd Mand, bander høit og dyrt paa, at det er noget, som man endnu ikke har vovet at gjøre blandt de pure hedninger og Tyrker, hverken i Constantinopel eller Adrianopel, hvor han har været, og hvor man ogsaa har Komedier. Men derfor gaaer det ogsaa som det gaaer, og det er ikke for vore Dyders Skyld, at den store Comet griner hver Aften saa fælt og truer saa glubsk med sit lange Skolemesterriis. For min Part kunde det være det samme, for jeg har melet min Kage mens det var Tid, men jeg beklager kun de Stakler, som have giftet sig, og taget Borgerskab, og avlet Børn i den Tro, at Compagniet vilde staae sig meget længer end det hanseatiske eller noget andet Compagnie. Det skjærer mig ret i mit Hjerte, naar jeg tænker paa de arme Diævler. De ere allesammen blevne hæslig narrede. De troede, at der i denne Ufredstid, hvor adskillige Folk have saa stor en Overflødighed af Penge, vilde blive ret meget at fiske for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
(Jndsendt.) Grammatici certant. – J Hr. Raskes islandske Sproglære Fortale XXXI findes følgende Sted. Sammenligner man Tydsken af denne Periode (89, 10 Aarhundrede) med det gamle Nordiske Sprog, eller det paa Runestenene, da maa jeg bekiende, at jeg paa ingen Maade begriber, hvorledes nogen af allermindste Sprogkundskab og sund Skjønsomhed kunde falde paa at antage Dansken oprunden af denne. Jeg vil blot fremsætte en lille Prøve af Willeram ( 1086) over Høisangen. (Her anføres et Vers eller to, hvori der rigtig nok ikke forekommer noget Ord, der ligner Dansk.) – Jmod denne afgjørende Dom vilman her anføre, hvad en stor Sprogkiender og Oldgrandsker, en Mand af sund Skjønsomhed, allerede for tyve Aar siden har yttret, Kafod Ancher siger i Fortalen til sin Udgave af Jydske Lov S. IX. at endog det Frankiske og Høitydske fordum havde Lighed med det gamle Nordiske Sprog, ja han tvivler ikke paa, at Europæerne fordum i den vestre Deel af Europa have havt et almindeligt Hovedsprog, man kalde det hvad man vil, Dansk, Gothisk, Celtisk, Frankisk, Tydsk, Alemannisk. Til Bevis herpaa anfører han af Munken Otfridi, der levede i det 9de See, hans Evangelier paa Høitydsk, eller, som andre kalde det, Frankisk Der faae man at see f. C. Arunti, Ærinde; blidi, blid, brusti, brøstede; Hugn, Hu Sind; manslago, Manddrab; eigun, EierQuena, Qvinde, rafsta, rævsede, thiarna, Tærne; tholita, taalte 26. - Hvo har nu Ret; Hr. Rast med sin Munk og hans Høisang fra det 11te Aarhundrede, eller Kofod Ancher med sin Munk og hans Evangelier fra det 9de Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 1 November. 1 Pd. Oxekjød, fra Landet sælges nu for 12 a 14 s. - J Følge den Kongelige Priserets Dom over det af Skibscapitain E. Nevkeret førte Skib, Vildmanden kaldet, tilligemed sammes Ladning, tilbagegives 2 af sammes Værdie Capitain Nevkeret paa vedkommende Eieres Vegne. Rets Omkostningerne blive af Skib og Ladning at udrede. - Det har næsten regnet uophørlig den hele Formiddag med V. Vind. Hved Veiene ikke ere slemme, saa vilde nu herefter blive det. - Den Mængde Æbler, hvormed vi i Aar ere blevne velsignede, kan slet ikke holde dem, men raadne næsten overalt. - J Oct. Maaned vare Priserne paa Korn- og Fedevare, følgende: 1 Td. Hvede 22 Rdlr., 1 Td. Rug 12 Rd., 1 Td. Byg 10 Rd., 1 Td. Havre 6 1/2 Rd., 1 Td. graae Ærter 14 Rd., 1 Td. hvide Ærter, 14 Rd., 1 Td. Kartofler 6 Rd., 1 Pd. røget Flesk 2 Mk. 4 s., 1 Pd. fersk 16 til 18 tz., 1 Pd. Smør 1 Rd., 1 Pd. Ost 20 s., 1 Pd. Talg. 1 Rd. 1 Mk., 1 Slagtenød fra 90 til 100 Rd., I Sviin fra 50 til 80 Rd., 1 Faar 10 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
(Mariboe Avis.) Odense, d. 29de October. Sognepræsten Hr. Lorenz Helt til Jkast i Ribe Stift, som døde 1771, havde en saa stor Gevært bag paa sin Hals, som skal være kommen af hans Kraveknap, at den, da den paa hans Begjæring efter hans Død blev veiet, vog 3 Lpd. og 10 Pd., og havde en Rod omtrent af Tykkelse som en Tallerken i Runddeel. For nogenledes at kunne bære den, havde han en Stol af egen Jndretning, og paa Prækestolen en Klap at lægge den paa. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Viborg, den 22 Novbr. Det meget urolige Stormeir med Snee og Slud, kom igien næsten stærkere i Fredags Aftes og Nat. J Dag er det varmt i Luften, skjønt Regnen vedvarer. De opblødte slemme Veie, ere Skyld i, at der i Dag ikke var Rug at see paa Torvet; saa det Mirakel er nær ved at skee, at man i den bedste Rugegn lider Mangel derpaa. Ferske Sild kostede 3 tz. Stykket. Kiødet er og mærkelig steget i Prisen, fra 20 s. til 32 s., ventelig paa Spekulation. (Viborger Samler.)(Af Aarhuus Av. af 2 Nov. d. A.) J efterstaaende ved den Kongl. Priseret i Aarhuus paadømte Sag, er saaledes kjendt for Ret: J Sagen angaaende det paa Læsøe indstrandede Skib, Constantin kaldet, Skipper Williom Parsen: "Det paa Læsøe indstrandede Skib, Constantin, ført af Skipper William Parsen, tilkjendes, tilligemed sammes indehavende Ladning, Hans Majestæts Casse; dog forbeholdes Vedkommende Ret til Biergeløn. (Vaadømt den 26de f. M.) Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Kaper-Reglementets 27de 8, bekjendtgjøres af A. L. Schumacher, Priserets=Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Ribe, d. 8 Nov. Medens Vandet i Søer og Floder andre Steder, saavel uden, som indenlands, i den senere Tid har været paafaldende lave, har Floden her ved Ribe nu i flere Dage holdt sig temmelig høi. Den naturligste Aarsag til sidste er nok den i nogen Tid staaende Sydvestvind med Regn og Hagelbygger. (Riber Av.) Odense, d. 8 Nov. Hvorledes Tiderne have forandret sig i de sidste 30 Aar, sees ved Sammenligningen af nogle Fornødenheders Priser i Aaret 1781 med de nu værende. Da kostede: Tde. ulædsket Kalk 7 Mk., 1 Tylt Bræder 2 Rdl., I Halvotting Smør 6 Mk., 1 Tde. Rug 13 Mk. 8 s., 1 Tdr. Byg 14 Mk., 1 Tdr. Havre 9 Mk., 1 Favn Brænde 3 Rdlr., 1 Pot Linolie 20 s., I dito Bomolie 34 tz., 1 Lispd. norske Formelys 12 Mk.; nu koster et eneste Pund næsten lige saa meget, som man den Tid kunde kjøbe et heelt Lispund for. - De letteste Kornpriser, der findes i det 18de og 18de Aarhundrede, var 1670, da 1 Tde. Rug kostede 4 Mk. 4 s., 1 Tdr. Byg 4 Mk. 12 s., og 1 Tde. Havre 3 Mk. - 1668 kostede Havren kun 2 Mk. 8 s., Rugen derimod 6 Mk. - En Huusmand i Fyen er, formedelst igjentager ulovligt Kroehold, dømt ved Høiesteret til Odense Tugthuus i 2 Maaneder. – – Natten til den 7de lynede det atter stærkt, ogsaa hørtes her i Odense fjern Torden. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Viborg, de 7 Nov. Reisende fortælle, at de fleste Skibe af den sidste engelske Convoy, der gik Beltet nord ud, ere forulykkede af de mange Dages Storm. (Viborger Samler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Placat angaaende forhøiet Betaling for Taxationsforretninger under den almindelige Brandforsikkring for Landbygningerne i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Det har behaget Hans Kongelige Majestæt under 31te f. M. allernaadigst at resolvere: "At Betalingen for Taxationsforretninger under den almindelige Brandforsikkring for Landbygningerne i Danmark, foruden fri Befordring, som hidindtil, herefter og indtil videre uden Forskjæl maa været for erhvert Sted, som taxeres under 500 Rdlr. til Branddirecteuren 3 Mk., og til hver af Taxationsmænden, 2 Mk.; fra 500 til 1200 Rdlr.; til Branddirecteuren 1 Rdlr., og til hver Taxations mand 4 Mk.; fra 1200 til 5000 Rdlr.; tilBranddirecteuren 1 Rdlr. 3 Mk., og til hverTaxationsmand 1 Rdlr.; fra 5000 til 10000 Rdlr. til Branddirecteuren 3 Rdlr., og til hver Taxations mand 2 Rdlr.; og for 10000 Rdlr. og derover til Branddirecteuren 6 Rdlr., og til hver Taxations mand 4 Rdlr.; dog saaledes: at med denne Betaling, i Tilfælde at de taxerede Bygninger forlanges forsikkrede under Taxationen, og ved Omvurdering i Anledning af betydelig Forringelse, forholdes efter den 7de §. Liir. B. 3die og 8de Post i Forordningen af 26de Martii 1800. Hvilken allerhøieste Resolution herved til allerunderdanigst Efterretning bekjendtgjøres. - General-Land-Oeconomie- og Commerce=Collegium d. 2 Nov. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Hr. Kiøbmand P. Jensen har solgt sin Gaard No. 70 paa store Kjøbmagergaden til Restaurateur Cassadabon for 66,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
(Af Hamb. Corresp.) Buenos Ayres, d. 8 Aug. D. 15 Julii om Aftenen Kl. 10 1/2 begyndte Bombardementet fra Monte Videos Eskadre. Nogle Huse bleve meget deskadigede, en Creolinde og hendes Barn dræbte og adskillige Personer saarede. Bombardementet varede 2 Timer. Uroligheden var meget stor, alle Fruentimmer flygtede ud paa Landet. Om Norgenen saae man, at hele den fiendtlige Flaade bestod af J Skibe, blandt hvilke 1 Brig og 3 Skonnerter. Sammes Commandant, Machinalles, sendte Kl. 11 1/2 en Parlamentair, og Staden en fra sin Side. Machinalles Forslag bestode i, at erkjende Elid som Vicekongen, under den Betingelse, at der ikke skal anstilles nogen Undersøgelse mod Juntaens Medlemmer, eller dem, der havde taget Deel i Opstanden indtil man havde faaet befaling fra Spanien. Disse Forslag bleve forkastede. Man ventede at Vombardementet skulde begynde igjen, men til vor store Forundring bortfjernede den fiendtlige Flaade sig, der endnu blev forstærket med 2 Canonerchaloupper, og vendte sig til hiin Side Strandbredden. Man veed ikke Aarsagen til denne Bevægelse, men troer, at Skibene, som kun ere meget svage, ikke kunde udholde Stødet af deres eget Artillerie. J de første Dage af denne Maa med befriede Elio 2 fangne Officierer, og paalagde dem, at gjøre Juntaen ny Andragender. J Følge disse Forslag ville to Commissairer fra Juntaen og to fra Elio holde en Sammenkomst ombord paa Merkur. Gener. Elio har faaet Levnetsmidler, og selv nogle Forstærkninger. Paa den anden Side ere de af Juntaens til Peru sendte Tropper blevne slagne af Vicekongen af Limas Armee. Det er vist, at derimod hele Provindsen Arrequipa i Peru er bleven erklæret for uafhængig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
London, d. 22 Oct. (Moniteuren.) J Følge Efterretninger fra Rio Janeiro af 28 Aug. have Buenos Ayres Juntzens Tropper overfaldet Øen Ratas ved Monte=Video og taget Besætningen til Fanger. - Fra Newyork hedder det, at den Commission, der er nedsat til at undersøge Fægtningen imellem Præsident og little Belt, alt mere og meere overbevises om, at den sidste har gjort det første Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Amsterdam, d. 8 Nov. H. Keiserl. Majest. har bevilget Scheldemundingernes Departement 250,000 Fl., hvoraf 100,000 Fl. ere bestemte til Understøttelse for Staden Veres Jndbyggere, der have lidt ved sidste Bombardement. Denne Efterretning blev i benævnte Stad bekjendtgjort efter endt Gudstieneste, under Trompeternes Lyd Fremdeles har Hs. Maj. bevilget Staden Leyden, 6000 Fl. og Staden Dordrecht lige saa stor en Sum, til Bedste for de Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Fra Wien skrives under d. 27 Oct., at den for Peber udgaaer aarligen af Landet 6 Millioner Gylden, som man aldrig kan vente nogen Erstatning for, og at af den Grund denne Artikel vil, ligesom Caffen, ganske blive sat ud af Handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Det skal kun tillades Privatfolk, mod et særdeles Regjeringspas, at lade komme en maadelig Qvantitet. De mod Caffeen trufne Forholdsregler er lykkedes saa godt, at den er ganske forsvunden, i det mindste blandt de lavere Classer, og man kan derfor ikke undres, at Regjeringen paa samme Maade vil fortrænge det meest brugte Kryderie. München, d. 28 Oct. J Forgaars Middags lagde H. K. H. Kronprindsen, under Trompeter og Paukers Lyd, Grundstenen til det ny Theater. Det bygges ved Hjelp af Actier, og skal være for digt om 2 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Den 19de Oct, blev Universitetet i Breslaghøitidelig aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Michaeli Messen i Leipzig er faldet slettere ud end man skulde ventet. Der var en Mængde af Varer, men der manglede Leilighed til at afsætte dem. Bomulds og trykte Varer samt Læder fandt den største Afsætning, men Klæde, Silkevarer, o. s. v. have kun fundet faa Kjøbere. Luxussager ere ligeledes ikke blevet stærkt søgte Paris, d. 1 Novbr. Man taler om, at den 19de Division skal forlægges til Utrecht. Hs. M. har befalet, i Egnen af Zeist at anlægge murede Casserner for 12000 Mand og Stalde for 4000 Heste. Utrechts Jndvaanere, og Hollænderne overhoved, føle skjønsomst Fordelene af en saadan Foranstaltning. Jndtil disse store Anlæg ere fuldende te, har Hs. Maj., til Lettelse for Jndvaanerne, befalet, at alle Tropperne i Utrecht, Warden og Amersfort skulle lægges i Casserner. Disse forskjellige Anordninger ville giøre Utrecht til een af de vigtigste Stæder i Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Præfecten i Maynz har ladet bekjendtgjøre, at der i følge et Keis. Decret skal oprettes et Regiment Garde Flanquerer, bestaaende af unge Mennesker paa 18 til 30 Aar, som ere Sønner eller Brodersønner af Forstmestere, Forster til Hest og Fods, saavel ved Kronens og Domainernes som ved Rigets Commune-Skove. Jngen Forsters Søn eller Brodersøn kan blive sin Faders eller Farbroders Efterfølger, naar han ikke har tjent i 6 Aar ved dette Regiment. J Hr. Nicolaus v. Augsburg d. 31 Oct. Grauvigels Runkelvorfabrik arbribes med største Jver Dag og Nat. Denne drivtige Mand har i afvigte Sommer ikke allene avlet paa over 100 Morgen (Dags Pløieland) Agerjord Runkelroer, men ogsaa opmuntret Landmændene i Nadolavet dertil, hvis Forraad han nu kjøber til gode Priser. han er i Begreb med at tilkjøbe sig det ophævede Carmeliterkloster, og ved Hielp af denne vidtløftige Bygning at give sin Fabrik den mueligste Udvidelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Det hedder, at H. M. Keiser Napoleon agter at reise fra Düsseldorf til Cassel, for at besøge sin høie Broder. Derfra vil H. M. begive sig til Frankfurt am Mayn, man troer, at H. M. vil gaae derfra til Strasburg. (St. Merk Neapel, d. 5 Oct. Den Ulykke, der har hiemsøgt Provindsen Molise d. 20 Sept. er langt betydeligere end man i Begyndelsen troede. Foruden Biserno traadte adskillige Floder, der vare stegne saa høit formedelst Regnen, over deres Bredder. Vandet styrtede strømmeviis ned fra Bjergene, og derved stege Floderne endnu langt høyre end sædvanligen. Staden Bojano stod ganske under Vand, og var saa oversvømmet med Sand og Dyrd, at man maatte lade nogle 1000 Mennesker komme fra Nabolavet, for igjen at sætte den i beboelig Stand. J denne Stad fandtes en Høi, hvorpaa der laae et skjønt Slot. Det heftig indtrængende Vand underminerede Høien, som indstyrtede tilligemed Slottet. Den skjønne Bro i Limosani blev ligeledes bortskyllet af Vandet. Syndfloden varede til den 21de om Aftenen, da Regnen ophørte. - Provindsen Molise er bjergfuld, men har frugtbare og meget befolkede Dale, nu ster den desværre ud som en Udørken. (Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Blandede Efterretninger. J forrige Numer af dette Blad har man læst, at en vis Krügner havde bestemt Gjenkomsten af Cometen fra 1661 til 1811. Man kunde nu maaskee troe, at den nærværende Commet er den fra 1661 og at Krügner har forudsagt dens Gjenkomst; imidlertid er dette langt fra ikke Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Astronomer vide, at den Gang Analysen ikke var istand til, at vove saadanne Forudsigelser; men selv læg Folk ville smile over Krügner, der, efter den anførte Artikel, ansaae telessopiske Stjerner i Nærheden af Cometen for dens Drabanter (altsaa sandsynligviis ikke længe har iagttaget Cometen, da han ellers bestandig havde seet ny Drabanter) og indsluttede den som hver anden Stjerne i gjennemsigtige Kugler, ja endog gjorde den til en Soel. Formedelst Apians ufuldkomne Jagttagelser troede Halley at finde Lighed mellem Cometen fra 1532 og den fra 1661, og ventede den derfor tilbage 1789. Jmidlertid viste Obers Undersøgelser, at begge høist sandsynligen ere forskjellige fra hinanden. Den er heller ikke kommet igjen 1789. Har altsaa Krünner virkelig bestemt Gjenkomsten af Cometen fra 1661 til 1811, saa har han gjort det paa Lykke og Fremme eller at usle Grunde. At i dette Aar en anden Come den nærværende) har ladet sig see, er et blot Tilfælde. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
For kort Tid siden hændte der sig i et Apothek det sørgelige Tilfælde, at Recepterne for to Syge af eens Navn blev forbyttet, og saaledes fik et Barn, der havde Tandfeber, den Medicin, som een, der var venerisk, skulde have, og denne Tandfebermedicinen. Begge døde ved denne Forvexling. (Allg. Just. u. Poliz. Bl.)J Wulmel har Anne Cathrine Krins forgivet sin Søster og sin Tante. Retten har enstemmigen dømt hende fra Livet. Men den Elendige har dog, som sædvanlig, valgt Cassations Veien, for endnu nogle Uger at friste Livet. (S. Bl.) Faver Curriger, fra Einsteden i Canton Schwyz, som i Forening med sin Broder Augustin havde modelleret Kongen af Rom saa træffende, at Keiser Napoleon forærede den 3000 Franker, har nyligen begaaet den Umenneskelighed, at myrde denne sin Broder paa deres fælles Værelse i Paris. (Alt. Merk.) Peter Petri, den sorte Peter kaldet, en Fortrolig og Hovedstaldbroder af Schinderhannes, er bleven opdaget og udleveret til Maynz. (Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Corresp.) Blandt de Handlende circulerer følgende Bekjendtgjørelse: Undertegnede har modtaget Committeens Skrivelse af 22de f. M. og derom fremlagt allerunderdanigst Rapport, hvorpaa Hs. Majestæt Kongen under 6te d. M. allernaadigst har behaget at afgive følgende Rescript: "J det Vi med allerhøieste Velbehag og Tilfredshed bringe i Erfaring, hvorledes Fleertallet af de Handlende og andre Kjøbenhavns formuende Jndvaanere, som af den os anordnede Committee blive opfordrede til Deeltagelse i det for Vore Finantser forlangte Laan, af 4 Millioner Mark Banco, viser, ved den roes værdigste Beredvillighed, ja hos en stor Deel end- og ved en Anstrængelse, som gjør deres Fædrenelands Sind Ære, at de fuldkomment svare til den landsfaderlige Tillid, Vi i dette vigtige Anliggende sætte til dem, har det til samme Tid ei heller kunne undgaae Vor Opmærksomhed, at der iblandt de Færre, som med større Drift til Egen fordeel synes at forbinde mindre Aand for det Al ments Vel, findes nogle Enkelte, der med aabenbar Vrangvillighed søge at unddrage sig fra forholdsmæssigt Bidrag til det Laan, Statens Tarv har gjort Os til Nødvendighed at fordre af de Formuende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Under andre Omstændigheder vilde Vi lade et lidet betydende Fremfærd af enkelte faa Vranqvillige hengaae, uden videre Yttring af Vort Mishag, med den blotte Medynk, der tilkommer Enhver, som har bragt det saavidt i at lade sig binde til Egennytten, at han ei formaaer at hæve sig til Tanken om en passende frivillig Opoffrelse for det Samfund, han dog drager Fordeel af. Men i nærværende Tilfælde, hvor Gjenstanden for Vor tillidsfulde Opfordring til Vore formuende Undersaatter er en Understøttelse af den private Credit, nødvendig forStatserediens Opretholdelse, uden hvilken hiin igien kun svagt vilde kunne bestaae, maae Vi ansee det som Regentligt med de flere, der villigen have fulgt og følge Vor Opfordring, ikke at tilstæde de Enkelte at unddrage sig fra Deeltagelse i en Anstrængelse, der bør være Alles, om end den snævrere Egenkierlighed skulde indgyde disse Diærvhed nok til at kunne trodse Medborgeres Omdømme. Thi er Vor allerhøieste Villie og befaling, at i hver Tilfælde, hvor den ved Vort Rescript af 25 Sept. d. A. anordnede Committee forgiæves har opfordret og formanet nogen til, i passende Forhold til sin Evne og Formue at deeltage i det fornødne Banco=Laan, og den Paagieldende ikke inden 8 Dage skulde erklære sig villig til en saadan Deeltagelse, som Committeen skjønner at være billig og forholdsvarende, skal denne efter bedste Overbeviisning ansætte en saadan til tvungen Deeltagelse i Laanet for en vis til hans Formue svarende Sum hvilken Ansættelse Committeen da har at indberette til Vort danske Cancellie, som Vi nærmere ville tillægge allerhøiest Befaling angaaende de Tvangsmidler, ved hvilke det ansatte Bidrag i fornødent Fald bliver at inddrive, og vil i øvrigt, for saadant tvunget Bidrag til Laanet, den Præmie bortfalde, som Vi allernaadigst have tilstaaet de frivillige Laanybere." – Dette har jeg herved skullet communicere Committeen til Efterretning og videre Foranstaltning. Kjøbenhavn, d. 6te Novbr. 1811. C. H. Schimmelmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Trykfeil i forrige Numer P. 1427. Lin. 3. Feil læs: Fil. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Nyeste Skilderie af jøbenhavn. raskes KaagaaOttende Aargang. No. 92. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 16 November 1811.