Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-07
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 7de Novbr. Hr. Johan Ludvig, Greve af Reventlau, til Christianssæde, Friherre til Brahetrolleborg, Kammerherre, Deputeret i Oekonomie og Commerkollegiet, en Mand, som driver med en ædel Varme paa Nationaloplysningen, og setter en stor Deel af sin Lyksalighed i at udbrede kristelig Kundskal og nyttige Jndsigter iblandt sine Bønder, for at giøre dem skikkede til at modtage Forbedring i deres udvortes Kaar, lære dem at elske deres Stand, ophøie dem over Slavehoben, ved deres Sieles Forædlelse i Forbindelse med deres physiske Udvikling, og derved giøre alt sit til, at der kunde boe især i den tilvoxende Slægt, en sund Siel i et fast og stærkt Legeme. Denne ædelmodige Menneskeven har nu i Brahetrolleborg Sogn opbygt tre Skoler, een i Haagerup, een i Gierup, og nu nylig den tredie i Grønderup; alle grundmurede, magelig og rummelig indrettede, med fornødne Værelser for Skoleholderne med Familie, og nogle Kamre til Beboelse for Kostgængere, som fra andre Steder, maatte betroes Skoleholderen til Opdragelse og Underviisning. Jsær den sidst opbygte Skole i Grønderup udmerker sig ved sin rummelige Indretning, og Skolevæsenet ved sin oplivende Lysning fra trende Sider, ved sin fortryllende Beliggenhed i den yndigste Egn. Underviisningsverket drives uden Tvang: Børnene, som ere inddeelte i tvende Klasser, efter deres forskiellige Fremgang, skælve ikke for Skolen, som for et Tugthuus, hvor deres arme Siele og Legemer hvert Øieblik skulde staae Fare for at pines og mishandles ved Vold og Tyrannie, for mere at afrettes, som Dyr, og tilhugges som Bygningstømmer, end at oplyses og dannes som kristne Mennesker og Lemmer af Staten. Tvertimod kan man af Skolebørnenes Ansigter læse den Glæde, de føle over at blive behandlede, som fornuftige Skabninger, der ledes frem til at tænke, førend de tale, og forstaae, hvad de forbindes til at gjemme i Hukommelsen til Veiviisning for Forstanden og Føde for Hiertet. Den meest oplyste Klasse gaaer i Skole om Formiddagen allene, og har Eftermiddagen frie, den mindre Klasse om Eftermiddagen allene. Børnene lære Jntet paa den traadne Veienden ad, og dog kan de alt, hvad de har lært, uden ad. De forstaae at indvikleBegrebene, forklare det Utydelige, og oplyse det med Exempler, laante af Ting, som forekomme i det daglige Liv o. s. v. De trende nu værende Skoleholdere ere alle underviste i det Kielske Seminarium paa Grevens Bekostning. Til at bivaane Efterhøst-Exammen, i hvilken Børnene skulde aflegge Regnskab for deres Sommerfremgang i Kristendommen og andre nyttige Videnskaber og Øvelser var Canzler Cramer fra Kiel, Stiftets Biskop, som indsigtsfulde og berettigede Dommere, og nogle andre indbudne, foruden en Deel fra Gaarden, og Naboekiøbstæderne, Faaborg og Svendborg, og Forældrene, som af sig selv fandt Glæde i at være Vidner til deres Børns usædvanlige Fremgang. I Haagerup Skole, som Degnen lige indtil Enden af denne Exammen havde forestaaet, men nu bestyrres af Skoleholderen Erichsen, begyndte Examen den 30te Octbr. Forretningen aabnedes og endtes med een af Gellerts tankerige Palmer, oversatte af Hr. Heilmann, Sognepræst i Kierteminde, og ei i Svendborg, som urigtig staaer trykt paa Titelbladet af det 3die Oplag. Disse Gellert ske Palmer bruges vexelviis til Andagt i alle Skolerne paa Godset. Børnene ere anførte til at synge ordentlig. Ligeledes begyndes og sluttes med en Bøn af Skoleholderen paa Stedet. Strax efter Morgen Andagten begyndte Skoleholderen.