JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Hvad kunde Preussen nu gjøre andet end sige til Frankrige, ville J tilintetgjøre Østerrige, saa er Fastlandet forstyrret, ville I derimod sætte det paa faste Grundstøtter igjen og ikke forlange Alt hvad Seieren berettiger eder til at fordre, saa er Potsdammer Tractaten opfyldt. Preussen gjorde endnu mere: Engelske Tropper landede i Hannover; 80,000 Mand Franske, under Prinds Louis vare i Holland i Begreb med at marthere imod dem; Frankrige kunde giøre her en reen Fangst af 15 - 16000 Engellænder, men Kongen af Preussen, tog dem under sin Beskyttelse, sluttede forskjellige Conventioner med dem, og sørgede for, at de kom (fortsættes.) lykkelig hjem igjen. Greifswald d. 34 Mail, alle fra Anklam og de omkring liggende Steder indløbne Efterretninger stemme overens i, at den største Deel af de paa Grændsen henlagte Tropper har faaet befaling at trække sig tilbage. En stor Mangel paa Levnedsmidler hersker i Preussen, hvilket endog Desertionen synes at vidne om. - Wolgast d. 31 Maji. D. 24 afseilede Lieutenant Wallis herfra med to under Enbargo lagde Preussiske Jagter. - Paa Preussisk Side forholdt man sig ganske rolig, uagtet Canonerne vare rettede mod Søen og Tropper af Jægere og Jnfanterie placerede paa Broen og langt med Stranden. Gjennem Lotserne tilkjendegav det Preussiske Licent=Kammer, at Jagterne maatte betale 1000 Rdlr. i Mulet, dersom de ikke ankrede; men paa Svensk Side hverken svarede eller agtede man derpaa. - Samme Dag Kl. 11 om Aftenen ankom Capit. Baron Klinekowstrøm fra Brig, gen Disa med Slupper og bevæbnet Mandskab til Grunschwad, kappede Ankeret paa et derliggende Preussisk Fartøi, og borerede det tilligemed en Tømmerflaade ud igjennem Sundet. - Natten imellem d. 23 og 24 afgik fra Viiks Red en Division Canonslupper, under Capit. og Ridd. Rosmalls Befaling, for at tage Station ved Fresendorffer Strauch, Under Jndseilingen paa Canon=Skydehullerne, nærved Penemunde Skandse, hørtes Allarmtrommer og saaes Tropper under Gevær, baade til Hest og Fods, som rykkede ud af Byen. Samme Division Canonslupper formerede sig d. 25 Maji langs med Farvandet ved Penemunde, for at bedække og betrygge Udløbet af en Tømmerflaade fra Grunschwade, hvortil Underlieutenant Grev Løvenhaupt med bevæbnet Mandskab var commanderet. Han udførte Tømmerfigaden under Canonsluppernes Linie, uagtet Preusserne ofte fornyede Werda=Raab i et Bøsse skuds Afstand. De Kongel. Svenske Liv Grenaderer sang imidlertid Viser. For at forsikkre sig et Partie Preussisk Bygningstømmer, som paa Danholm ved Grunschwad laae under Embargo, blev det indtaget paa en Jagt og ført til Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Alle Fartøier, som kunne tjene til større Transporter, ere af Canonslupperne udtagne ved Penefloden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Hovedqvarteret i Greifswald d. 3 Junii. Den 28 Maji begav H. Svenske Majestæt sig til Dersekow, hvor General=Adjutanten, Oberst v. Morian havde sit Hovedqvarteer, og besøgte derpaa General=Major Frih. v. Blixen Finecke paa Zastrow. - H. M. har forundt det Pommerske Landværn Tilladelse at reise hjem, i Betragtning af den Nidkierhed og Troskab, det har viist i den hele Møde tid. Naar det gjøres fornødent skal det forsamles igjen. Endeel af Wolgast Batallionen, som i Aftes drog igjennem Staden, har Kongen selv taget i Øiesyn, Mandskabet yttrede de lydeligste Fryderaab, og afsang Folkesange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Moniteuren findes en meget skarp Anmærkning over Fors Yttring i Parlamentet angaaende Nødvendigheden af, at Engelland tager offensiv Deel i Krigen paa Fastlandet. Ved at gjennemgaae alle Europæiske Magters Stilling mod Frankrige, vises her, at der ikke existerer mere nogen Krig paa Fastlandet, og at alle have Aarsag at være Engellands Fiender. Rusland, siges der, kan ikke være uvidende om, at den Ringeagtelse, dets Ambassadeur mødte i China, var en Virkning af de Engelske Factorers Cabaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Engelland allene kan umuelig virke mod Frankrige, da dets Soldater aldrig have været gode Krigere, og det altid har betjent sig af Tydske, Franske og Hollandske Tropper; dets Folkemængde er for ringe og dets Kræfter altfor fordeelte ved de mange Tusinde Mand, det maa holde i Jndien og de 130,000 Matroser, det behøver til sin Marine, til at det nogensinde skulde kunne tilveiebringe en respectabel Armer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
St. Petersborg d. 26 Maji. Her indskibes aldeles intet til Preussiske Havne; de Varer, som tils allerede ere blevne indlossede i Preussiske Skibe, maae udlosses igjen. De Russiske Producter ville derfor i mange Egne stige betydelig i Prisen. De til Lübeck bestemte Skibe gaae for det meste til Neustadt; andre til Kiel. Førend Cattarro blev rømmet af Russerne havde den Tydske Keiser befalet, at spærre alle Østerrigske Havne for Russiske og Engelske Skibe, men denne befaling ophæver sig nu selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
De Franske Tropper skulle nu ufortøvet forlade Tydskland, Fæstningen Braunau skal overleveres Østerrigerne og den Presburgske Fred i alle Dele fuldbyrdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Politieministeren Fouchee og Senateuren Lavalette, hvis Kone er en Cousine af Keiserinde Josephine, skulle ophøies til Hertuger. Midt i den Algrette, som Storsultanen blandt andre Foræringer har sendt Keiser Napoleon, findes en Diamant, som Parisiske Juvelerere have vurderet for 50,000 Rdlr. De Perler, som Keiserinden har faaet, vurderes for 80,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Porten har aldrig tilforn sendt saa kostbare Foræringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Prindsen af Hessen Philipsthal staaer i Forbindelse med adskillige Bjergbeboere, som nylig understøttede ham meget, da han gjorde et Udfald fra Gaeta. De Franske Skibe, som vare bestemte at angribe Fæstningen fra Søsiden af, ere faldne i Engellændernes Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Man har nu i gamle Schweizerske Krøniker, opsøgt Noticer angaaende Cardinal Fesch's Familie, og ved denne Leilighed med Glæde fundet, at hans Forfædre have været anseelige Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
J Rusland har man forbudet udenlandsk Sal peters Jndførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Mellem Preussen og Sverrig underhandles endnu bestandig, og Grev Kalkreuth begiver sig i den Anledning til Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
J Berlin har man nylig opført et nyt Ridder Skuespil af Werner, hvori Luther er Hovedpersonen. Man seer ham i Wittenberg, hvor hans Fader og Moder, som i 20 Aar ikke have seet ham, besøge ham, i Worms paa Rigsdagen for Carl V. og alle Førster, og tilsidst igjen i Wittenberg, hvor Stykket endes med hans Givtermaal. Det vandt stort Bifald.- og Den 29 April blev en Forbryder henrettet i Nürnberg, der siden et Tidsrum af 18 Aar var den første, som Livsstraffen blev fuldbyrdet paa. Hans Forbrydelse var følgende: J en Landsby ikke langt fra Staden havde en Bonde, navnlig J. Leykauf, der var Enkemand og meget skrøbelig, i sit 66de Aar (1793) giftet sig med en ung smuk Pige, paa 20 Aar. Hun havde ladet sig overtale af sine Forældre, der vare meget fattige og som derfor ansaae dette Givtermaal for en sand Lykke. J en Tid af 6 Aar levede de temmelig godt sammen, endskjønt den Gamle bestandig var skinsyg men 1799 kom en vis G. Roth til at tjene hos dem som Karl, og da denne var et smukt Menneske paa 20 Aar, saa vidste han at forføre sin Madmoder. Den Gamle, som mærkede det, begyndte nu at behandle sin Kone ilde, og denne blev derved endmere utilfreds med sin Forfatning. Opægget af sin Boler mod sin Ægtemand, pønsede hun nu i Forening med ham paa, at rydde ham af Veien. De besluttede at betjene sig dertil af en vis G. Maul, der var almindelig bekjendt som en forvoven og ondskabsfuld Karl. Ved nogle Smaaforæringer og Løvtet om en Belønning af 50 Gylden, bevægede de ham dertil. Da den gamle Leykauf en Aften vilde gaae til Alfeld, sagde han til sin Kone: "det falder mig i Dag saa tungt Tosse, svarede Konen, at gaae til Altdorf. saa kan du jo blive hjemme og sende din lille Pige!" - Men han gik alligevel, og nu opsøgte den ende Qvinde den leiede Morder, for at sige ham, at det nu var den rette Tid. Maul gik da om Natten den gamle Leykauf i Møde, overfaldt ham paa Veien bagfra, og da det Halstørklæde, hvormed han vil qvæle ham, gik itu, puffede han ham med Næven og Knæet saalænge paa Maven, indtil han døde. - Efter den Tid fik han gjentagne Gange Penge af den Myrdedes Kone, og de gjør de nu indbyrdes Aftale om, ikke at tilstaae noget, dersom de skulde blive grebne. Omsider fattede man Mistanke mod Roth og Maul, de bleve arresterede, men negtede Alting, og maatte derfor indtil videre sættes paa fri Fod igjen. Roth ægtede den Dræbtes Kone. Men det varede ikke længe, saa fik man større Mistanke mod dem, og de bleve nu alle tre heftede. De vedbleve vel længe, at negte Gjerningen, men omsider gik Konen dog til Bekjendelse, og dette bevægede de andre til at følge hendes Exempel. G. Roth blev dømt til 3 Aars Tugthuusarbeide, Konen, som Medvider, og Maul, som leiet Morder, dømt til at halshugges. Men Konens Straf blev formildet til 10 Aars Tugthuusarbeide. Jmidlertid maatte hun dog udstaae Dødsangesten, og være Vidne til, hvorledes Maul blev henrettet. - Et sørgeligere Exempel paa Følgerne af tvungne Giftermaale gives der vel neppe. – Man seer imidlertid af denne Beretning, hvor usselt det maa være bestilt med Rettens Pleie i Nürnberg. Forbryderne maatte hensidde i henved fem Aar!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Bønderne i Gerolsingen, en By i det Ansbachske, gjorde nyligen, under deres Sognefogdes Anførsel, Opstand mod Kredsdirectoriet, fordi de indbildte sig, at de nu, som Bayerske Undersaatter, ikke vare bundne til nogen Orden, saalænge de havde Fransk Besætning. En Fransk Capitain, som commanderede denne Besætning, understøttede den ikke allene heri, men opførte sig endog usom melig mod Kredsdirecteuren. Denne red strax til General Suchet i Dinkelsbühl, som endnu samme Nat befalede to Brigadegeneraler, at begive sig til Gerolfingen; ganske tidlig om Morgenen red han selv med Kredsdirecteuren derhen, og trak underveis alle Compagnier til sig. Saavel Bønder, ne som Besætningen maatte marchere frem; Generalen holdt en Tale til dem angaaende Disciplinen, den anklagede Capitain fik i en sluttet Kreds af Generaler og Stabsofficierer en Jrettesættelse og blev dømt til 4 Ugers Arrest; de to Gemene, som kunde tale Tydsk og havde ophidset Bønderne, bleve casserede i Fronten af Tropperne og gjorde til Stykknegter; Besætningen i Gerolfingen blev afløst, og dømt til at marchere hver Dag lige til Dimkelsbuhl, for at exercere der, og at ligge om Natten under fri Himmel. For at give de Franske Soldater et tilbørligt Begreb om en Kredsdirecteurs Embede lod Generalen hele Mandskabet præsentere Geværet for ham. - Sognefogden og to Tingmænd bleve arresterede, og de øvrige oprørske Bønder fik i en Tid af 8 Dage 75 Mand i Qvarteer, som Executionscommando, og maatte desuden levere hver Mand dagligen en Flaske Viin og 1/2 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
J Lissabon ankom i afvigte Aar ialt 154 Svenske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Tirsdagen den 24 Junii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Nogle Optrin af en moderniseret Erasmus Montanus. At ethvert satirisk Malerie af Tidsalderens Sæder stedse maa forandre sig med Tiden, og tabe sin Interesse ligesom det Latterlige i Sæderne skifter Farve, derom er der vel neppe mere end een Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
En stor Menneskemalers Skildring kan vel i Henseende til Hovedtrækkene bestandig opvække og fortjene Beundring, men de fine Nuancer, de mærkelige Overgange fra Lys til Skygge maae nødvendigen tabe deres Værd, ligesom den Synspunct, vi betragte dem fra, forandrer sig. Selv adskillige af Holbergs Mesterstykker sees og læses ikke mere med den Jnteresse som fordum, fordi Copierne have overlevet deres Originaler, og vi tildeels ikke gjenkjende mere de Daarligheder der revses, vi troe, at de ikke ere til meere, fordi de have antaget andre Skikkelser. Erasmus Montanus forekommer os som en fremmed Person, fordi den Klosterdialectik, Holberg vil de gjøre latterlig, har ophørt at være til under den Skikkelse, han saae den i. Men derfor existerer den dog ligefuldt i vore Dage. Det er kunden udvortes Skal, der har forandret sig; Tingen selv er og bliver den samme. Originaler til Et rasmus Montanus, Jacob v. Tyboe, Gert West phaler, Herman v. Bremenfeldt, Don Ranudo, kort sagt, til de fleste af Holbergs Helte, findes endnu i Hobetal hos os - men kun i andre Dragter. Jeg har altid troet, og troer endnu, at det ikke vilde være noget utaknemmeligt Arbeide, at benytte sig af Holbergs kostbare, og saa at sige uforgjængelige Materialier, til at opføre en Bygning efter Tidens Tarv. Det er langtfra ikke min Mening at omarbeide Holberg; den blotte Tanke vilde være en utilgivelig Formastelighed. Men at benytte sig af Hovedcaractererne i hans Stykker, at lempe hans Satire efter vort Aarhundrede, uden i nogen Henseende at følge ham slavisk synes at være et foretagende, som neppe kan kaldes formasteligt. - Hvorvidt Forfatteren af disse Linier har Kald dertil, det bliver et Spørgsmaal, hvorom han lettelig vilde kunne overbevise sig, dersom Tiden og Omstændighederne nogensinde tillode ham at levere en Række af Lystspil i den Holbergske Smag. Da han kun skriver for det læsende Publicum, og aldrig attraaer at blive nogen Theaterskribent, saa maatte det være meget sært, om hans Arbeider, dersom de mangle al Værdie, skulde finde Læsere i en Tidsalder, hvor litteraire Usurpateurer kun uddele deres Kroner og Belønninger blandt de Trælle, der støtte deres ranede Trone, hvor ethvert Stykke, som ikke opføres, af Mængden betragtes som slet, hvor man i den lærde Verden maa høre til et Laug, for at kunne gjøre Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
En Bogstavseil kostede to Haandtage - en Constructionsseil – en Portion Strambux, Ja, hvad mener J vel, Nille? Mensa istedes for Mensæ kostede mig engang en blodig Næse Men derfor kunne man den Gang allerede i Mesterlexen sin Donat og Aurora udenad, saa godt som J kan jeres Fadervor. Nille (korser Hænderne. Det var dog forskrækkeligt, Peer. Naar i mine Skoleaar Høreren, traadte frem og sagde: silet, saa var det der samme som om man havde affyret et Skud Hagel blandt en Flok Spurrer. Det blotte Ord Hører havde noget imponerende hos sig. Men nu har Respecten tabt sig tilligemed Navnet. Legende lærer man Latin, legende examineres man, legende demitteres man, legende admitteres man. O tempora, o mores: Jeppe. Det Latinske Sprog maa mare have stor Lighed med vort. Mors - det er jo næsten Dansk. Peer. Hal har har jeg er færdig at lee mig ihiel over jeres Enfoldighed, Jeppe J læg Folk gjør jer løierlige Tanker om lærde Sager. (Med en vigtig Mine i det han atter drikker.) Nei, Jeppe, Mores var egentlig en berømt Conrector i Rom, som skrev en Bog, der kaldes Epitome, der siden blev trykt i Leipzig. Jacob (med en Sæk paa Nakken kommer gan skee forpustet ind). De forrige. Jacob (i det han kaster Sækken beængstet hen paa Gulvet; slæbende). Herre JemiHerre Jemini vil Nille. Hvad er der paa Færde, Dreng, Jacob islæbende. Herre Jemint Herre JeminiFeppe. Hvad er der. Saa taal Jacob. Aa, Foer skulde hare vide, hvad der ligger i denne Sæk, J vilde løbe af Skindet af Forskrækkelse. (hulker.) Nille. Hvad er der da i Sækken? Jacob. Nisser - Trolle - Spøgelser, aa, jeg arme Menneske, jeg arme Menneske! (hulker.) Peer saabner Sækken og finder ikke andet end Pandeskaller i den. O tempora, og mores! Dreng, siig, hvor har Du faaet alle disse Dødningehoveder fra (med en truende Stemme. Har du været blandt Røvere, Har du gravet dem op paa Assistencekirkegaarden. Jacob. Aa ne, nei, jeg skal fortælle jer det altsammen, naar J kun vil give mig Tid. (Tørrer sig Øinene.) Da jeg for lidt siden var ude ved Ellemosen, for at plukke Brøndkarse, saa hørte jeg langt borte et fælt Skrig, ja det et Ravneskrig. Jeg kaster min Brøndkarse – og løber i fuld Firespring til Stedet, hvor Skriget kom fra. Men hvad seer jeg, Rasmus Berg ligger midt paa Kongeveien - al hans Tøi rundt omkring ham og tre Karle tærske paa ham som paa et Umælende. Jeg løber til for at hielpe ham, men istedetfor at tage imod min Hielp, giver han mig et Spark, og raaber: bring den Sæk hjem til Faer, din Skabhals gav mig derpaa atter et Spark, og raabte, hvorfor gaaer du ikke din Trold. Jeg tog Sækken paa Nakken, og troede, Drollen ride mig, at den var mange Penge værd, siden Rasmus var saa bange for, at Røverne skulde plyndre den. Jeg smurte Haser og løb saa skraft jeg kunde, og da jeg var kommen saa langt, at jeg kunde give Røverne en god Dag, gav jeg mig til at eftersee Sækken. Men Herre Jemini, Herre Jemini, Jeg var færdig at døe af Skræk. Det var, som J seer, ikke andet end Dødningehoveder. Naar vi bareste var vel af med dem igjen. Peer. Giv jer tilfreds Børn. Jeg lugter Lunten, Jer Søn studerer Galevanismen, som vi Lærde kalde det. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Moniteuren paastaaes, at det er hos Svenske Handelshuse, at vort Asiatiske Compagnie for ikke længe siden har faaet 300,000 Rdlr. laant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Breve fra London d. 10 d. M. melde, at vor Regjering har forbudet alt Samqvem imellem dets Vestindiske Besiddelser og St. Domingo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Gaarden paa Hjørnet af Stormgaden og Philosophgangen er solgt ved Auction til Hr. Cancellist Kemp for 18,7000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Odelsbonden Erling Balhald har nylig fore ret det Kongel. Norske Myntcabinet to høist sieldne Mynter af fiint Sølv, som ere blevne fundne i Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
J Fredags Morgen Kl. 8 opkom Jld i Ringsted Kloster, hvis Eier, Hr. Cancellieraad Qvistgaard just uheldigviis var i Kjøbenhavn. Jlden greb saa hastig om sig, at Klosteret, Kirken nemlig det som kunde brændes deraf - Postgaarden, som for ikke længe siden var afbrændt og paa ny opbygt, - samt nogle og tyve Huse bleve et Of ser for Luerne. En Postkarls Kone omkom ulykkeligviis i Jlden. Dens egentlige Aarsag vides ikke; efter nogles Mening er den opkommen i Tærskeladen, og andres i den saakaldte Portlængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Skaden er betydelig. Endnu i Mandags afbrændte to Huse, og Jlden var samme Dag endnu ikke dæmpet, især i Kirken. - Jmidlertid kan man trøste enhver Elsker af Oldsager med den Efterretning, at de indre Deele af Kirken, saavidt man veed, ere blevne frelste, og følgeligen ogsaa de ældgamle Kongelige Begravelser saavelsom de nyere, f. Ex. Etatsraad Neergaards kostbare Marmor Gravmæle &c. - Ringsted Kloster, som var tæt ved Kirken, har før været et Benedictinerkloster, stiftet af den Roeskildske Biskop Svend Nord bagge. Den nuværende Eier kjøbte Gaarden af Cancellieraad Neergaard for 5 Tønder Guld. Kirken er ligeledes bygt af S. Nordbagge. De Kongelige Liig, som gjemmes her ere: Hertug Knud den Hellige, Valdemar I. og H., Kong Byrge af Sverrig og hans Dronning, Erik Plovpenning, Erik Menved og hans Dronning Jngeborg. - Jldebrand synes i denne Tid at være Sjællands Landeplage. Om det er Uforsigtighedens eller Niddingers Værk, det vil Tiden lære. Der tales meget om en Bande Mordbrændere a., hvoraf endeel allerede skulle være paagrebne. Hvad der imidlertid skal bidrage meget til saadanne Ulykker skal især være uforsigtig Tobaksrøgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
J Løverdags oplæste Hr. Prof. Nyerup i det Skandinaviske Litteraturselskab, som om Sommeren holder sine Forsamlinger paa Skydebanen uden for Vesterport, en Afhandling om Jnstituter for Døvstumme i alle de Lande, hvor de hidtil have været oprettede, deres Litteratur, Stiftere &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Uagtet Assurancecompagniet i Aar paa den ene Side har tabt betydelig ved de saa ofte indtrufne Jldsvaader, saa har det paa den anden vundet meget i det Land- og Provindsbeboere nu fra alle Kanter indfinde sig, for at faae deres Bohave forsikkrede. Dets Jndkomster stige Aar for Aar, og de hyppige indtrufne Uheld ansporer saaledes ikke allene Folk, at tænke paa deres eget Bet, men sætter tillige Compagniet istand til at opnaae en høi Grad af Fasthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Udenlandske Efterretninger. De Hessiske Provindser i det Darmstadtske, hvor Marchallerne Augereauls og Leievres Tropper ligge, lide stor Nød. Jndbyggerne maae overalt levere Fourage og alt hvad der udkræves til Officerernes Taffel, uden Betaling. Magistraten i Staden Darmstadt har allerede betalt til dette Brug 80,000 Fl. Bønderne og Borgerne gjøre Gjeld; de offentlige Casser ere udrømmede, og man seer allerede de tydeligste Spor paa den meest trykkende Nød og Fattigdom, som endnu mere forøges ved de stigende Priser paa alle Livets Fornødenheder. - Landførsten har vel i alle Provindser ansat Krigscommissioner og i Residenen selv endnu desuden en Qvarteer-Commission; men de kunne ikke udrette andet end nogenlunde formilde Nøden, beskytte Undersaatterne mod Egenraadighed, Udsugelser &c. J samme Øiemed have Naboførsterne og Nabogreverne, hvis Kongres er i Friedberg, forenet sig. Man veed ikke hvorlænge det Hele vil vare, efterdi Marchal Soult nylig har valgt Jagtslottet Kranningstein ved Darmstadt til sin Bolig. Jøvrigt opføre Tropperne sig temmelig godt, naar man fraregner adskillige Optrin imellem Franske og Hessiske Tropper og en Landgrevelig Embedsmands Mishandling, som laae farlig syg i Steinheim &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Marchal Lefevre har nylig ved en mundtlig Ordre indskjærpet Tropperne, at lagttage god Disciplin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
J Neustadt ved Orla, ere adskillige anseelige Borgere blevne enige om, ikke at tage Hatten af for hinanden indbyrdes eller for nogen Anden, og den, som overtræder denne Overeenskomst, maa betale en Mulct af 1 Rdlr. De have ladet udgaae en offentlig Bekjendtgjørelse desangaaende, for ikke at blive mistænkte for Uhøflighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
J Cleve og Berg udbredte der sig i forrige Maaned et Rygte angaaende en Forandring i Regjeringen, da det hedte at Hertug Joachim havde faaet en anden Bestemmelse. Men Hertugen har nylig yttret i et Brev, at der aldeles ikke er tænkt paa noget nyt Mageskifte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
J Hamborg gives nu saakaldte musicalske Dejener, der, naar Veirliget er godt, tage deres Begyndelse Kl. 5 1/2 om Morgenen.