JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Den jydske Stænderforsamling. Endvidere ere nedsatte følgende Comiteer: Ang. Forordn. om Frikjorselsvæsenet, With, Aagaard, Nyholm, Friis og Roulund. Om en aarlig Afgivt til nye Straffeanstalters Opførelse, Fleischer, Estrup, Jespersen, With og Schjødte. Til at gjennemgaae det kgl. Udk. til en Pl. ang. "Midler til Forebyggelse af Skabsygdommens Udbredelse blandt Faarene, nedsattes en Comitee, til hvis Medl. valgtes Justitsr. Fjelstrup, Propr. Tang og Gaardeier Black. Udkast til en Anordn. ang indenbyes Vexler, Hertil valgtes en Comitee, best. af Cancellie. Jngerslev, Prof. Larsen og Cancellie. Møller. Pl. ang "Bestemmelser ang. Opkjøb af Landmandens Producter, blev overdr. til en Comitee, best. af Propr. Støcken, Apoth. Dahlerup, Propr. Gronbek, Procur. Juel og Prof. Larsen. Pl. ang. " Skolelærerhjelpekasserne overgaves til en Comitee, hvortil valgtes Biskop T. Müller, Justitsr. Fjelstrup, 6 tiftsprovst Schjødte, Legationssecr. Hvass og Gaardmand Ole Kirk. Af private Andragender forelagde Justitsr. Fleischer et fra Trykkefrihedsselskabet om Modificationer i Presselovgivningen, og Cancelliraad Funder et om Finantsvæsenet, et tvaarigt Budget, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 2den Novbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hert; afholdt Auction i Gaarden 3 928 paa det store Torv, hvor da attraaes bortsolgt: Sophaer, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder, Kobber, Messing, Jern- og Træfang, Kakkelovne, 1 Brevcopiermaskine, et Parti Handelsvarer, hvoriblandt Post-, Bikube og Skrivepapiir, 600 Flasker Rødviin, 200 Flasker, Solbær-Liqueur, 100 Flasker dito Cognac. 200 Stkr. Pots Flasker. Endvidere bortsælges ved samme Leilighed endeel af Toldvæsenet confiskerede Manufacturvarer, bestaaende af Bomuldstøier, Merino, Sirtz, Silke= og Bomuldstørklæder, Silkebaand &c. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 25de Octbr. 1842. Efter Constitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Efter Begjæring af Communalbestyrelsen foretages C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
paa Raadstuen her i Staden Torsdagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 11, Auction til Bortleie i 10 Aar, af 9 Tdr. Land, beliggende paa Aarhuus Mark, ved Skeiby Led, samt en Tofte af Galgebakken, 3 1/2 Td. Land, hvilken for Tiden haves i Leie af Kjøbmand P. Sabroe. Conditionerne, der ere de samme, som ved de i dette Efteraar afholdte Auctioner til Bortleie af Communejorder, ere lagte til Grund, vil erfares ved Auctionen. Aarhuus, den 19de Octbr. 1842. Efter Constitution. C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
At der Løverdagen den 29de dennes, Eftermiddag Kl. 3, paa Pladsen ved Skibbroen i Kallundborg vil blive bortsolgt endeel halvslidte Seil til Brug for Møllere og tjenlige for Landmænd til Rapsseil, bliver herved bekjendtgjort. Kallundborg, den 18de Octbr. 1842. I Hr. Cancellieraad Feddersens Fraværelse Hass. const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Ved Proclama af 24de d. M., som læses i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene af have nogen Fordring i Stervboet efter Enken Birthe Knudsdatter af Hvedsteen og forhen afdøde Mand, Huusmand Frederik Christian Christensen, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 8de Novbr. og 23de Decbr., hver Dags Formiddag Kl. 11. Norhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 28de Septbr. 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Ved Proclama af 24de d. M., som læses i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Møllersvend Jesper Hansen i Meelmølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes, ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 8de Novbr. og 23de Decbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 28de Septbr. 1842. Wesenberg. Cammera Obscura forbliver opstillet indtil den 28de ds. Fr. Otte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Stederne 3 790 & 91, beliggende paa Hjørnet af Klostergade og Gaden til Munkeport, ere paa Grund af anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis og paa billige Pengevilkaar. Stederne bestaae af 11 Fag 1 Etage Bindingsværk Forhuus, godt vedligeholdt og som fortiden er bortleiet til 4 Familier. Man henvender sig snarest muligt til undertegnede, der afhandler det Fornødne i saa Henseende. A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Landeiendom. En i Jyllands frugtbare Egn, et Par Miil fra Aarhuus, beliggende Landeiendom, er underhaanden tilkjöbs paa særdeles billige Vilkaar og med yderst ringe Udbetaling. Gaarden har et Areal af circa 320 Tönder Land og en stor Törvemose samt et Teglværk, og Besætningen, er circa 90 Qvæghøveder og 12 Heste. Det Nærmere, denne fortrinlige Eiendom betræffende, erfares hos Harald Hornbeck, Vimmelskaftet N 17 i Kjöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Gaardsalg. En vel vedligeholdt Gaard, bestaaende af 10 Fag 2 Etage Forhuus og 16 Fag Dito Sidebygning, beliggende paa en af Randers Byes Hovedgader og egnet saavel for Handel i Almindelighed, som, formedelst dens Beliggenhed og særdeles gode Kjældere, specielt for Viinhandel, er underhaanden at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Man behage at henvende sig til Procurator Bjerring, i Randers.En Gaard af Hartkorn circa 5 Tdr., der ligger 2. Miil vesten for Colding, er underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne bestaae af 9 Fag Huus, hvoraf endeel ny Grundmuur, og Jorderne have et Areal af omtrent 350 Tdr. Land geometrisk Maal. Udsæden er fortiden 20 Tdr. Rug, 24 Tdr. Byg, 44 Tdr. Havre, 8 Tdr. Boghvede og 10 Tdr. Kartofler, og Kreaturholdet er 8 Heste, 24 Køer, 20 Stude, 18 Ungsvæg og 40 Faar, men begge Deele kan betydelig forøges, da Gaarden har megen uopdreven Jord, hvortil haves tilstrækkelig Mergel. Af godt Engho avles aarlig 130 Læs. Torvejord haves i Overflødighed. Endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende. Fuldmægtig Kralund i Colding giver nærmere Oplysning. Stedet af 234 paa Graven, bestaaende af 3 Fag Huus af udmærket god Bygningsmaterial, indrettet til 2 Værelser og Kjøkken, og 3 Fag Halvtagsbygning, indeholdende, flere Beqvemmeligheder med Gaards- og Haveplads, samt fælleds Brond, er underhaanden tilkjøbs. Om Handelen accorderes med Undertegnede. Aarhuus, den 2den Octbr. 1842. Brendstrup. Fra 1ste Novbr. førstkommende bliver Dagvognenes Gang til og fra Aarhuus saaledes: Dagvognen fra Randers ankommer hertil hver Søndag Aften Kl. 10 og afgaaer igjen herfra til Randers hver Mandag Morgen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Dagvognen fra Horsens ankommer hertil hver Søndag Aften omtrent Kl. 9 1/2 og afgaaer igjen herfra hver Tirsdag Morgen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Dagvognen fra Viborg ankommer hertil hver Søndag Eftermiddag Kl. 4 1/2 og retournerer Mandag Morgen Kl. 6 i November Maaned; men denne ophører ganske den 1ste Decbr. førstkommende. Alle de øvrige Dagvogne som i Sommerens Løb have været i Gang, ophøre fra 1ste Novbr. af og indtil videre. Aarhuus Befordringscontoir, den 25de Octbr. 1842. Dring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
At Aarhuus Post- og Befordringscontoir den 29de October flyttes til Gaarden paa Hjørnet af Rosensgade og Volden, bekjendtgjøres herved. Düring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Dampskibet Christian den Ottende melsens Kallundborg og Aarhuus, som i November, December og Marts Maaneder offgaaer kuns eengang ugentlig, nemlig: hver Søndag Morgen Kl. 8 fra Kallundborg og hver Mandag Morgen Kl. 8 fra Aarhuus, ophører med Farten i Januar og Februar Maaned, paa hvilken Tid Börttourene ville blive udførte af Færgefartöierne. saafremt at Vinteren ikke forhindrer Overfarten. Aarhuus Færgecontoir, 24de Octbr. 1812. Richardt. blegede og ublegede som og farvede, Bomuldslysegarn, Tvister, ublegede Tvistlærreder, bleget og ubleget Bommest, samt uldent Skotøi i smukke Mønstre, sælges meget billig af A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Efter Indkjøb i Hamborg er mit Vare-Lager bleven forsynet med: Kaabe- og Kjoletøier, saasom: tofarvede Donna Victorias, Alexandrines, Alpaccas, Parisiennes, Crep Racheel, franske Merinos, Orleans, glatte og sig. Mohairs, Mousselin d'laine, Sirtzer, endvidere uldne og Silke-Shawler, Tör klæder, Creas-Lærreder, Dreiler, Bolstre, Sherting, Cambrics, Jaconet, Lenon, Strømper, Handsker, Bobbinet, smale stribede og schatterede Baand, Netteldug, uldne og Bomulds-Fryndser med m. m. For Herrer anbefales: Fiint Klæde, Kirsay, Dorkind, Cachemir, uldne og Silke-Vestetöier, Halsbind, sorte Silketørklæder, Silke-Lommetørklæder, som Alt sælges til de billigste Priser af W. A. M. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Nye friske Citroner kunne faaes til nedsatte billige J. F. W. Nøie. Priser hos Lysegarn i Nøgler, bleget og ubleget, kan faaes billig h J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Uldne Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
fra Fabrikken Classonsburg i Skarrild Sogn er hos Undertegnede arriveret et Parti uldne strikkede, saavel couleurte som hvide Fruentimmer Mands- og Börne-Strømper og Sokker, samt Vanter, som udsælges til yderst billige Priser af Vitus Ingersler. Kaabetøier. Et Parti uldne Kaabetøier i afpassede Stykker, udsælges i denne Tid til godt Kjøb at Vitus Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Engelsk Maskin=Garn af forskjellige Fiinheder, samt bleget og ubleget Tvist, er nylig arriveret og sælges til billige Priser hos H. C. Burise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Droy Rakitsker Hor er nylig arriveret og sælges til billige Priser hos H. C. Bursche. Korn-Rensemaskiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
af W. Hansens Fabrik ved Assens haves i Oplag og sælges til Fabrikpriser hos L. C. Schmidt. Stearinlys, der i enhver Henseende ere fortrinlige, og hvis smukke Udvortes i Forening med den billige Priis, giør, at de stedse blive Vox= & Spermacet=Lys foretrukne, kunne erholdes i forskjellige Størrelser hos V. N. SommershøyHuusholdnings=Smør. kan faaes i 1/4 & 1/2 Tønder i gode Vare hos J. H. Lange. Haar af Kohaler, samt Hestehaler og Manke, kjøbes af Reebslagermester M. Guldmann, boende paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
En paa min Byggeplads beliggende, af mig selv bygget Slup, drægtig 3 1/2 Commercelæst, er underhaanden at faae tilkjøbs. Sluppen, der egentlig er indrettet til Lyst fartøi, kan imidlertid lettelig forandres til Fragtfartøi; den er bygget af Egetræ og solid i alle Maader. Man behager at henvende sig enten personlig eller i portofrie Breve til Eieren. A. J. Gylding, Skibsbygger i Veile. Breve til Eieren. A. J. Gylding, Skibsbygger i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Undertegnede, der i flere Aar har været bosat i Horsens, har nu nedsat sig i Aarhuus som Sadelmagermester, og anbefaler sig til Alle, saavel Inden som Udenbyes boende, med alt til Sadelmagerprofessionen henhørende Arbeide, ligesom og med Madras- og Brokbindsarbeide, (af hvilket sidste Slags jeg til flere Lægers Tilfredshed har i mange Aar udført meget Arbeide), samt Tapetseerarbeide. Ogsaa modtages Reparationer af alle Slags til Professionen henhørende. Da jeg i Horsens, uden at smigre mig selv, har vunden Tillid for godt og solid Arbeides Forfærdigelse til muligst billige Priser, og stedse tør love dette, forhaabes ogsaa en god Søgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Min Bopæl er hos Hr. Snedkermester Meyer ved Aaen og Hjørnet af Steentrappen. Aarhuus, den 24de Octbr. 1842. Klug, Sadelmagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Friseurstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Da jeg har etableret mig her i Aarhuus som Peruquemagermester og Friseur, saa har jeg herved den Ære at anbefale mig til det ærede Publikum i og udenfor Staden, med Alt til dette Fag henhørende. Min Friseur stue aabnes Torsdagen den 27de Octbr. d. A. i Skolvgaden af 42 i Stuen, og er aaben til enhver Tid paa Dagen. Endvidere har jeg den Ære at anbefale mig med færdigt Damehaararbeide og modtager Bestillinger paa Herre=Peruquer, Topeer, samt alt andet Herre= og Dame=Haarpynt til Nutidens billigste Priser. - En Dametuur, forfærdiget til Mesterstykke, er til Salg. C. F. Bøhme, Peruquemagermester og Frisen. fra Kjøbenhavn. Paquetten. Anders Sandøe Ørsted, Skipper P. Michelsen, afgaaer Mandagen den 31te Octbr., Kl. 10 Aften, fra Aarhuus til Kjøbenhavn og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. W. J. A. Lewerkhuusen. Mindegade Hs 340. Paquetten Maren Cathrine Skipper N. Falslev, afseiler snarest muligt til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer. Fremtidig Beskjæftigelse søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
En ugift Mand, circa 50 Aar gammel, og med et hidtil udmærket godt Helbred – der fra 1804 til Dato opoffrede sig til Landvæsenet som Lærling, Forvalter, Jnspecteur, Forpagter, Gaardeier, og igjen som Forvalter, ønsker sig 1ste Mai næste Aar eller muligt forinden empløieret i nævnte Fag. Han er i Besiddelse af de meest troværdige Testemonier for stedse udviist Troskab og Duelighed - og deraf for 30 Aars Virken hos 2de høitstaaende, Familier, som Forvalter, Jnspecteur og Forpagter – jo hvad mere er, han kan bevise, i de mislige Aar fra 181530, at have været Forpagter af 2de store Hovedgaarde, uden at være Noget skyldig. Han er det tydske og danske Sprog mægtig - forstaaer Landmaaling - og er meer end almindelig kyndig i Bygningskunsten, hvad som andrager Landoeconomien i Ordets rette Betydning. Paa øieblikkelig Løn sees ikke saameget, som paa en god og respectabel Omgang. Man behage i portofrie Breve at henvende sig til Hr. Capitain v. Born ved Sorøe, mrkt. N. N.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Hvor to gibsede, smukt meublerede Værelser i et Huus nærved Torvet kunne strax erholdes tilleie, enten af et Par eenlige Folk eller to aldrende Fruentimmer, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Meieriet paa Lykkesholm er bortforpagtet. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift, fordansket efter femte tydske Original=Udgave og ledsaget med Anmærkninger af C. Dalgas. Subskriptionspriis 2 Rbd. Bogladepriis 2 Rbd. 3, faaes hos Chune. Veile, den 23de Octbr. 1842.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
J den jessenske Boghandling faaes: Withs Dyr lægebog, 2 Rbd.; Fabers Dyrlægebog for Bondestanden, 48 s. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvæg, drift, 2 Rbd. 3 1/4, Steffens Volkskalender für 1843, 3 12 s. Julirevolutionen eller Statsiden i Frankerig i dens nødvendige Udvikling, 1 Rbd. Fransk Parleur, 10 s. Omgangslivet, Samtaler paa Dansk og Fransk, 18 s. Livets Hverdagsbegivenheder. 22 S. Alm. Convers. Gjenstande, 20 s. En Reise tilLands og til Vands, 20 sk. Samtaler med en Handlende, 16 s. Dito med Haandværkere, 16, faaes hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
J C. N. Kirkerups Boglade faaes: J. G. Koppes, Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift. Almeenfattelig Anviisning til Huusdyravlen og HuusFordansket af Dalgas. Jndbunden 2 a 3 A. dyrenes Behandling i fund og syg Tilstand, ved With. Indbunden 2 28. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende 191.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Mærkelige Yttringer, uddragne af den roeskildske Stændertidende. Mænd af de forskjelligste Farver have i Roeskilde været fuldkommen enige i, at der ikke bør paalægget Landet en ny Skat til de paatænkte nye Straffeanstalter Etatsraad Bang, der i hele den nu forløbne Session, havde sluttet sig paa det Nærmeste til den kgl. Commissarius, var af den Formening, at der fra den til extraordinaire Udgifter bestemte aarlige Sum af 800,000 28, vel maa kunne blive Noget tilovers til disse nye Jndretninger, og at man ialtfald hellere bør finde sig i, at disse udsættes i nogle faa Aar, end at der skulde lægges en ny Skat paa Landet. – Lehmann erklærte, at han sandeligen ikke veed, hvortil den betydelige Sum af 800,000 28 til extraordinaire Udgifter er bestemt, hvis ikke til saadanne extraordinaire Foranstaltninger, som nye Fængsler. Drewsen fandt, at det isandhed ikke kan Andet, end gjøre et ubehageligt Jndtryk, at der, hvergang der er Tale om en vigtig ny extraordinair Foranstaltning, aldrig er Penge. - Kammerherre, Grev Moltke kunde ikke stemme for det paatænkte nye Paalæg, eftersom han formener, at de Bekostninger, som Jndretningen af nye Straffeanstalter vil medføre, maae kunne afholdes af Statskassens sædvanlige Jndtægter, navnligen af den til extraordinaire Udgifter normerede Sum. Derpaa gik da ogsaa Comiteens Jndstilling ud, som eenstemmig antoges af Forsamlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Under Finantssagens endelige Behandling i Roeskilde talede Lehmann bl. A. følgende djerve, indholdstunge Ord: "Jeg for mit Vedkommende har den Tro, – thi Overbeviisning derom kan jeg ikke have, – at vor nu værende Armee er skikket til, at fortære Landets Kræfter i Fred, men ikke skikket til at forsvare os i Krig. Spørgsmaalet er, om det kan ansees som tilfredsstillende og beroligende for Nationen, at Sagen angaaende Landmilitairetatens nye Organisation er bleven afgjort, og saa betydelige Summer dertil anvendte, uden at man har oplyst Folket om, at de ere rigtigt anvendte og at man ved Anvendelsen af saa uhyre en Udgift har opnaaet det tilsigtede Øiemed. Stænderne ere ikke hørte, forinden denne Sag er endelig afgjort, hvorved jeg maa bemærke, at den nye Militairorganisation ikke blot har paaført Landet en aarlig Udgift af 3 Millioner 28 til Landmilitairetaten, men tillige har paalagt Samme en ikke ubetydelig Skatteforhøielse, idet der nu skal udskrives 6000 Rekruter aarlig istedetfor 4000; thi en saadan Naturalpræstation, et sligt Statshoverie, er ligesaavel en Skat, som Pengepræstationer. Comiteen har med fuld Føie beklaget sig over, at den nye Armeeorganisation er bleven definitivt afgjort uden ordenlig Medvirkning af Finantsbestyrelsen. Dagligen indhentes Dennes Betænkning, selv om de allerubetydeligste Pengendgifter, men denne Sag, der angaaer tre Millioner, er afgjort, uden at den er hørt derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Det var med følgende utvetydige Erklæring, Lehmann sluttede sine Foredrag i Finantssagen: "den Skattebevillingsret gives der ingen sand Eiendomsret, og ikkun ved Skattebevillingsret kan Folket, gjennem sine Repræsentanter, faae den rette Indflydelse ikke blot paa de oekonomiske Anliggender, men paa hele Statens Styrelse. Dog dette kun i Forbigaaende; jeg har kun villet bemærke, at jeg stemmer for Budgetternes Forelæggelse til Raadgivning som en Forberedelse for og Overgang til virkelig Skattebevillingsret." Ogsaa Professor David har, paa den alvorligste Maade, udtalt sin Misbilligelse af den Maade, hvorpaa den nye Militairorganisation er bragt istand. J de roeskildske Stænders næstsidste Møde sagde han bl. A.: "At en uundgaaelig Nødvendighed kunde føre det med sig, at Kongen maatte overskride selv den Post i Normalreglementet, om hvilken det hedder, at den under ingen Betingelse, burde overstige 2,250,000 28, maatte Enhver ansee for muligt, som veed, at der er en Forholdenes Magt, der staaer selv over Fyrsterne; men det kan sikkert ikke Andet, end vække en smertelig Følelse i Folket, naar en saadan Bestemmelse forandres, uden at det kan antages at være uundgaaeligen nødvendigt, og naar det er aabenbart, at en saa vigtig Sag ikkun har været undergivet en søleret Afgjørelse. Folket kan ikke Andet, end antage, at Hans Majestæt i denne Sag har fulgt Raadgivere, der maae have taget mere Hensyn til en enkelt Side af Statslivet, end til hele Statens Kræfter og Forhold."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
En Ordvexling af meget alvorlig Natur reiste sig i Roeskilde, under Finantssagens endelige Behandling, mellem Kammerh. Abrahamson og Etatsr. Bang. Førstnævnte gik saavidt i sin Jver, at han endogsaa dadlede, at man ønsker en Nedsættelse i Udgifterne til Militairetaten. "Derover maa man næsten smille!" sagde Bang. Abrahamson havde antydet, at Finantscomiteens Forslag røbede en exalteret Stemning, omtrent lig den, der har fremkaldt Jdeen om en slesvigholsteensk Stat"Jeg vil gjerne skjænke ham denne Maade at argumentere paa, sagde Bang: "derimod kan jeg ikke undlade at udhæve, at han under Forhandlingerne idag, ligesom under den foreløbige Behandling, har modsagt Kongens egne Ord. Under den Foreløbige var dette Tilfældet med Hensyn til Normalreglementet; idag siger han, at Kongen ikke vil forandre den nye Armeeorganisation, eller, med andre Ord, ikke nedsætte Militair=Budgettet; men jeg maa bede ham at gjennemlæse den kgl. Bekjendtgjørelse af 4de Juli d. A., og han vil da erfare, at Hs. Majestæt med allerhøieste Velbehag vil modtage Forslag til yderligere Nedsættelse i Udgifterne, for derpaa efter Omstændighederne at skjænke dem sit bifald.""Man har talt om, at Danmark er stort i sin Lidenhed! – sagde Lehmann under Finantssagen i Anledning af det kostbare udenlandske Departement: "Saameget er vist, at er Danmark stort i sin Diplomatie, saa er det stort i Lidet, men det forekommer mig dog, at der hører stort Mod til at tale om Danmark Storhed, idet man taler om Danmarks Diplomatie, og at det røber lidet Kiendskab til den sande Storheds sande Betingelser, at søge dens Repræsentation i store Gager og store Titler og store Stjerner og store Feter, og ikke i stor Fædrelandskjærlighed, stor Jndsigt, stor Klogskab og stor Kraft. Skal Danmark nogensinde blive stort i sin Lidenhed, da maa det først og fremmest erkjende, hvor stor dets Lidenhed er, da maa det gjøre sig selv det klart, hvorfor og hvorledes det fra stort er blevet saa lidet, da maa det give Afkald paa Alt, hvad der maaskee er Lidet for de Store, men vistnok for Stort for den, der er saa liden som Danmark. - Men er Danmark stort i sin Lidenhed, hvor kan det da være saa lidet i sin Storhed, at Kongen af Danmark er tributair til en Barbar, Vel kaldes den maroccanske Tribut en Present; men en Present, som man er pligtig at give, er ikke en Present, men en Tribut, og Den, der skal give en Anden en Tribut, er dennes Vasal. (Den saakaldte marocc. Present er 25,000 Piastre.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-26
Lønningerne til de danske Gesandtskaber i Udlandet hedder det i Finantssagens Comiteebetænkning: medtage for Tiden over 220,000 28. Danmark har især syv kostbare Gesandtskabsposter, nemlig i Wien, Berlin, St. Petersborg, Stockholm, London, Paris og Frankfurt, am Main. Men der taler meget for, at Danmark paa alle disse Steder, med Undtagelse af Frankfurt og rimeligviis ogsaa Sverrig, lod dets diplomatiske Forretninger udføre ved Charges d'affaires. Et saa lidet Land som Danmark, der ligger saa afsides, kommer i saa liden Berørelse med de større Stater, og kun kan udøve en saa ringe Indflydelse paa de europæiske Forhold, gjør vistnok rettest i at indrette sine Gesandtskaber i Udlandet i Overeensstemmelse med sin sande Stilling; det bør stræbe efter, ei at give sig en Vægt, som det dog ei kan erholde ved en kostbar Repræsentation. Den keiserlige østerrigske Regjering holder alene en Charge d'affaires i Kjøbenhavn, og det kan ei indsees, hvorfor det lille Danmark skulde holde en egentlig Gesandt i Wien. Alene Generalconsulatet i Marocco koster c. 3600 Rbd. aarlig.