JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Fredagen den 25de Februar førstkommende, om Middagen, lader Directioet nen for Nationalbanken ved offentlig Auction paa Børsen for Vedkommendes Regning bortsælge: 1) en Obligation for Bankhæftelsen paa Baage Huus og Mølle i Baage Sogn under Wordingborg og Møens Amter med tilhørende tre Tdr. Land, stor 221 Rbd. 39 Skill. r. S. 2) en Dito for Dito paa Huset Nr. 61 i Stubbekiøbing Kiøbstad, stor 169 Rbd. 77 Skill. r. S. 3) en Dito for Dito paa 13 Tdr. Land af Stubbekiøbing Kiøbstads Jorder, stor 124 Rbd. 77 Skill. r. S. 4) en General-Quittering for den betalte Bankhæftelse af 8 Tdr. Land af samme Jorder, stor 76 Rbd. 77 Skill. r. S. 5) en Dito for Dito af Huset No. 64 i Stubbekiøbing Kiøbstad, stor 6 Rbd. 77 Skill. r. S. 6) en Dito for Dito af Huset Nr. 30 i samme Kiøbstad, stor 16 Rbd., 19 Skill. r. S. 7) en af Selveiergaardmand Niels Pedersen Rytter under 21de Juni 1811 for 400 Rdlr. D. C. udstædt og til 140 Rbd. Sølv omskreven Obligation, hvormed er givet 2den Prioritets Panteret næstefter 500 Rbd. i en i Mariemalene Sogn og Bye under Randers Amt beliggende Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 3) en af Landvæsenscommissair Peder Ransing under 16de Juli 1818 for 10,000 Rbd. Navne Værdie udstædt Obligation, hvorved er pantsat følgende Eiendomme i Stubbekiøbing Kiøbstad, nemlig: a) Gaarden No. 6 med Brændeviinsværk og Bryggerie, samt Kar og Tilbebør, med 1ste Prioritets Panteret. b) Gaarden No. 5 med tilliggende 22 Tdr. Land med 3die Prioritets Panteret næstefter 5000 Rbd. S.V. paa første og 8000 Rbd. N. P. paa anden Prioritet. c) Gaarden Nr. 25 med tilliggende 14 Tdr. Pod med 3die Prioritets Panteren, næstefter 8000 Rbd. N. V.; og Gaarden No. 73 og 77 med til liggende 8 Tdr. Land med 3die Prioritets Panteret næstefter 12500 Rbd. S. V. og 400 Rbd. N. V. Af denne Obligation svares i pr. Cent i aarlig Rente.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
en af Kiøbmand Jens Jacob Feyeile under 3de Januar 1819 for 15,000 Rbd. r. S. udstædt Obligation, hvorved Debitor med 2den Prioritets Vanteret næstefter 2500 Rbd. har pantsat en i Weile Kiøbstads Nørregade under Matr. No. 5 beliggende Gaard med al den muure og nagelfaste Tilbehør samt dens tilliggende Jorder, 10) en af Landinspecteur Emanuel Torm under 13de Juni 1816 udstædt og paa 5 pr. Cent lydende Obligation, stor til Rest 3100 Rbd. N. V., hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i tvende paa Morsøe, beliggende Bøndergaarde med Hartkorn 9 Tdr. 7 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurutor Haagen, boende i Klædeboderne No. 162.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Tirsdagen den 17de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 bliver i Huset No. 9 ved Gammelstrand ved Auction bortsolgt endeel God og Løsøre, bestaaende af: Sølv, Kobber, Tin, Messing= og Jerntøi, Porcellain og Glas, Meubler og Trævare, Linned, Dækketøi, Gang= og Sengeklæder, m. v., tilhørende Stervboet efter afgangne Oltapper Christen J. Bierring og forhen afdøde Hustrue, imod Betaling til Boets Curator, Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 et 27, paa hvis Boe, pæl, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser nogle Dage forinden Auctionen ville kunne erfares. Ifølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition, afholdes paa Falster Birk Tinghuus ved Nyekiøbing 3de offentlige Auctioner : Løverdagen den 26de Februar d. A., Løverdagen den 12te Marts ) om Formiddagen Kl. 10. og Løverdagen den 26de Marts - over den i Falster beliggende og Proprietair J. F. Holm tilhørende Eiendom Boderupgaard med alt sit rette Tilliggende. Gaardens Jorder udgiøet Areal af omtrent 170 Tdr. Land, ere inddeelte i 11 Marker og en dertil hørende Skov, der udgiør omtrent 20 Tdr. Land, er indhegnet og fredet ligesom der og hører til Gaarden 4 Huse, hvert med 2 a 3 Tdr. Land, de dog er indbefattet under forbemeldte Areal, og hvis Beboere forrette Uge dage til Gaardens Arbeide paa egen Kost. Auctions=Conditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn saavel hos Landsoverrets Procurator Haagen i Kiøbenhavn, som hos Birkedommer Aggerup paa Pedersstrup i Lolland. Hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning saavel for Pantecreditorerne som for Liebhaverne. Falsters Birk, den 25de Januar 1831. C. G. Kruger. Continuation af den allerede afholdte 1ste Auction over Gaarden No. 161 paa denne Byes Meldgade, tilhørende Niels Christensen, bliver, efter Begiæring af Hr. Procurator Sprechelsen paa Udlægshaverens Vegne 2den og 3die Auction over bemeldte Eiendom afholdt den 1ste og 15de Marts næstkommende, hver Dags Formiddag ved 10 Slet. Auctionen holdes i selve Gaarden. Denne Bekiendtgjørelse tiener tillige Panthaverne til Efterretning. Nibe, den 27de Januar 1831. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Tirsdagen den 15de Marts, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Bygholm foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Løsøre: bestaaende af alle Slags fiin Mahogni og Birketræes Meubler, Malerier, Speile, Taffeluhre, Sengeklæder, Linned, circa 100 Sæt Dækketøi, omtrent 700 Lod forarbeidet Sølv, pletterede Sager, en betydelig Deel Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, Kakkelovne, Kobbertøi, Porcellain, Glas, Kiøkkentøi og Huusgeraad, endeel Udboe, Vogne, Hestetøi, Gaards- og Avlsredskaber, m. m. m. Cataloger vil vorde henlagt til Eftersyn hos Giestgiver Lassen i Odense, Petersen i Haderslev, Schucany i Aarhuus og Kieldsen i Horsens, og bemærkes: at alle Hindringer ere hævede saa at Auctionen i ethver Tilfælde vil vorde afholdt. Herredscontoiret i Dangaarden, den 23de Januar 1831. P. With.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Ved 3de Auctioner, som afholdes paa Skielsker Raadstue, Mandagen O den 28de Februar, 14de og 28de Marts d. A., om Formiddagen Kl. 11, bortsælges, ifølge skeet Udlæg, efterfølgende Kiøbmand M. E. Heil manns Jordlodder i denne Byes Mark, nemlig: Lodden Nr. 1 af Nyemarksbanken 39,205 I Alen, Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., og No. 2 sammesteds 18,432 1 Alen, Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb.; hvorhos det bemærkes, at Hartkornet er angivet efter Fordeling af 26de Januar 1328. Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for Panthaverne og de Lysthavende, der hos Procurator Thuesen her i Byen ville kunne erfare Auctionsconditionerne med mere. Skielsker, den 25de Januar 1831. Foss. da de ved 4de og 5te Auction over Giestgiver Radeckes til Nyekiøbings Hospital udlagte Eiendomme ikke ere approberede, saa bliver, efter Hospitals-Directionens Begjæring, 6te Auction afholdt i Giestgivergaarden : Mandagen den 28de Februar førstkommende, om Middagen Kl. 12, over disse Eiendomme, nemlig: 1) Giestgivergaarden No. 8 i Langgaden. 2) Haugen fra Gaarden No. 10, med Lysthuus. 3) Jordlodden No. 14 i Kiøbstædens Mark. Conditionerne kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekiøbing paa Falster, den 26de Januar 1831. Møller.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den i Frederiksborg Nyehuse afdøde Gartner Samuel Peter Teisner, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede, som indsatte Frecutores testamenti i bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Frederiksborg, den 29de Januar 1831. Rasmussen. Münster,
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 93. - 1830 4 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Skrædermester Rasmus Ulrich Wibergs og forhen afdøde Hustrue Kirstine Elisabeth Wiberg, fød Bastian, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at leg timere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commosion i Kiøbenhavn, den 31te Januar 1831. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 41 - 1830 a 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maan have Noget at fordre i afgangne Biløber af Hs. Kongelige Høihed PrinChristian Frederiks Stald-Etat Ole Jacobsens Sterboe, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger me lovligt Varsel indkaldte, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 3die Februar 1831. Hansen. Scheel,
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Land 114 -1830 a 31. Over= samt Hof= og Stadsret her i Staden, ere Al og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i forrige Colecteur ved Klasse=Lotteriet afgangne Joseph Levin von Halles nu lig ogsaa er kaldet Jegnette von Halle, fød Philip, hendes Boe, med 12 ledes afdøde Enke Schenere von Halle, fød Ahron, eller som hu Ugers Varsel blevne indkaldede, til for os at anmelde og bevise saadan deres havende Krav. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varseblevne indkaldede, til for os at anmelde og legitimere deres Arveret samt at iagttage deres Tarv paa Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 31te Januar 1831. Hansen. Scheel. *) sted ved Døden afgaaede Consumtions=Underbetient Johan Frederik, Hvor, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den her i RineHuusher, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter i Boet. Tillige indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til fo mig at legitimere deres formeentlige Arveret. Ringsted, den 3die Februar 1831. Harhoff. Cortige Forvalter Knud Christensen, er ved Døden afgaaet i Kalle i hange Færgegaard, under Wordingborg nordre Birkedistrict, den 28de December f. A., og hans Boe da strax taget under Behandling. Ved den den 28de f. M. afholdte Aabnings=Forretning er det erfaret, at den Afdødes Forældre levede i Klestrup, i Jerslev Herred, i Aalborg Stift, i Aaret 1816, at hans Fader var Arbeidsmand Christen Knudsen, da tienende hos Christen Hansbech i Jerslev. Ligesom og, at den Afdøde havde trende Sødskende, nemlig Jngeborg, givt med en Peder Mellerup, Maren og Anna ugivt. Faderen formeldte Christen Knudsen, om han endnu er i Live eller andre den Afdødes retmæssige Arvinger, indkaldes herved med lovligt Varsel, til at melde sig og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Præstøe, den 4de Februar 1831. Møller 3veite Bekanntmachung. Strae. des Nr. 20 in extende inserirten Creditproclams.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Alle und jede, welche an den neulich verstorhenen Kansmann FriedrieHarboe in Flensburg Ansprüche und Forderungen irgend einer Art habe, oder mit om in unabgemachten Handlungsverbindungen und in Rechnungestanden, haben sich bey Strafe der Ausschliesung und des ewigen Stischweigens sowie bey Verlust des Compensationsrechts innerhalb 12 Wocher, unter Beobachtung des Erforderlichen, im Stadssecretariate hieselbs melden. Flensburg, den 21sten Januar 1831. Bürgermester und Rath. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste d. M., som vil blive læ 1 inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret og KorsøByetingsret, saalydende: 19 i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, i Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, De marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter den er Borgmester Bernt Bentsen af Vor Kiøbstad Korsøer, som Skifteter, valter i Kiøbmand sammesteds Jacob Clausens Opbudsboe, herom at lerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevil- og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte BorgemeiBentsen ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae in kalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Kiømand Jacob Clausens til Skiftebehandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor alle naadigste Bevilling læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret, Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skaat tage vare. Givet i vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 1ste FebruUnder vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulse. Lange. Hansen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1831-02-07
Bevilling for Borgermester Bentsen i Korsøer til ved Proclami Aviserne at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Clausens Obudsboe, indkaldes med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui lentii, alle Dem, som formene sig at have noget at fordre i fornævnKiøbmand Jacob Clausens Opbudsboe, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Korsøer, den 3die Februar 1831. B. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Efterretninger, meddeelte gjennen Telegraphen; modtagne i Gaar Aftes.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Hamborg, den 2den Februar. Frankrig truer Belgien med en Krigserklæring, dersom Her ugen af Leuchtenberg vælges. Hr. Bresson skal være beordret, inden 24 Timer at forlade Brussel, dersom Hertugen af Leuchtenberg vælges; Lord Ponsonby siges at ville afreise, ifald Hertugen af Nemours vælges til Belgiens Regent. J Brüssel var det forresten meget uroeligt.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Warschau, den 28de Januar. Den ved Bug opstilte polske Armee udgjør 120,000 Mand regulære Tropper.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Frankfurt, den 29de Januar. Danske 4 pCt. Obligationer hos Rothschild 82 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Berlin, den 31te Januar. Dansk engelske 3 pCt. 60 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Paris, den 28de Januar. En polsk Committee har dannet sig her. Den bestaaer af Leyette, Lamarque, Fabrier, Dupont, Vitor Hugo, CasimiDelavigne og fl. Den vil anstrænge sig for at sende Polen af nuelig Hielp med Penge, Vaaben a.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
I de Deputeredes Kammer gav Ministeren for det udenlandske Dpartement i Gaar adskillige Oplysninger og Frankriges Politi i Henseende til Polen, og endte med de Ord: "Det er med Bekymring, at jeg siger : med Vaabenmagt kunne vi Intet gjøre for Polen. hele Garnisonen i Fæstningen Ham var, før Exministrenean did, kun et Jnvalid-Compagnie, nu bestaaer den af 700 Mand; Gensdarmeriet er forøget til det Tredobbelte, og denne lille Bye seer ud som om den var i Beleiringstilstand. De Fængsledes Familier ere hidkomne og have taget Bopæl herErministrene ere ved godt Helbred, Chantelauze undtagen. Den hies, at de forliges vel med hverandre. Polignae læser uaflateligen Aviserne med stor Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Le Globe melder, at Marskal Soult var den eneste, der i Ministerconseilet stemte for Belgens Forening med Frankrige, an at alle de øvrige Ministre modsatte sig slig Forening. Belsins Deling mellem Frankrige, England, Holland og Preussen, nfører samme Blad som et uhjemlet Rygte. Le National beretter fra Madrid, at H. M. Kongen af Spa hun har forsikkret Carl X en aarlig Livrente af fire Millioner stialer.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Brussel, den 27de Januar. Den 23de d. M. blev et Brev fra Ministeren for det indenlandske Departement til Hr. Bresson oplæst i Congressen af Hr. Aerschott, den diplommatiske Committees Medlem. Dette Brevælder, at uagtet Hs. M. Kongen af Frankrige ikke agter, at lægge Congressen mindste Hindring i Veien, hvad dets Valg af en Souverain angaaer, saa vil Hs. M. dog ingenlunde tillade sin Søn, Hertugen af Nemours, at modtage den belgiske Krone, dersom denne tilbydes ham; ligesaa lidet vil han erkjende Hertugen af Leuchtenberg som Konge af Belgien, dersom Valget falder paa ham. Dette Brev blev hørt med stor Misfornøielse. -
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Om Aftenen forlangte man i Skuespilhuset, at La Beaubarnoisse skulde synges, som alle Tilstædeværende istemmede; Hertugen af Leuchtenbergs Buste blev bragt frem og sat over den Kongelige Loge.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Constantinopel, den 18de Januar. Porten gjør overordentlige Krigsudrustninger. Alle Skibene i Arsenalet bemandes, nye Skatter udskrives, og Tropperne exerceres fra Morgen til Aften. Bevæggrunden hertil sagdes i Gaar at være en Expedition til Candia, i Dag en til Patrasso, men Mange troe med Føje, at Porten har i Sinde at benytte Uroelighederne i Polen, til Skade for Ruslands Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Warschau, den 27de Januar. Exdictatoren, General Chlopitsky, der nyelig havde en saastor Popularitet, er nu Gienstanden for almindelig Forbittrelse. Man beskylder ham for at have næret en hemmelig, underfundig Forstaaelse med Rusland. Denne beskyldning er aabenbar en blot Calumnie; hvorvidt den Bebreidelse er grundet, at han har miskjendt den Stilling, hvori Jnsurrectionen satte ham til Fædernelandet, er det ikke vor Sag at afgjøre. Folket indbilder sig at dersom han strax havde gjort en Jnvasion i Litthauen og Wolhynien, saa vilde det hele Litthauske Corps have gjort fælleds Sag med os, og Polen saaledes være sat i Stand til at foreskrive betingelser; men denne Plan blev forkastet af Dictatorens frygtsomme Politik, og nu er Diebitsch's Krigsmagt alt for vældig til at vi med Held kunne vove et Coup de main. - Den nære Kamp vil vorde skrækkelig. Vi have ingen at stole paa, uden os selv.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Polens Throne blev paa Rigsdagen den 25de Januar eensstemmigen erklæret for ledig!!¬
Berlingske Tidende, 1831-02-08
De polske Tropper staae en Schellons fra Praga til Berst- og Kauen. - De Jndividuer, som Oberstlieutenant Dobrzansky, den 11te d. M. havde angivet som deelagtige i forræderske Planer imod Ex=Dictatoren, ere frikjendte; han selv er fængslet og skal stilles for en Krigsret.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
J Polen holdes det nu for en Skam, at spise paa Sølv Familier af den høieste Rang sende alt deres Sølvtøi til Skatkammeret og spise med - Træskeer.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Hamborg, den 1ste Februar. Den hollandske Post bragte os i Morges Londonske Aviser fra den 25de Januar. De ere usædvanligen blottede for Nyheder. J Dublin er Alt roeligt; desværre frygter man for en Hungersnød i Jrland.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
J Tirsdags ankom en Paketbaad til London fra Brasilien. der beretter, at den heftigste Bevægelse hersker i dette Land. The Sun af 25de Januar indeholder meget udførlige Udtog af KiøJaneiros Aviser, men den transatiantiske Politiks Jnteresse opsluges aldeles af den, som Begivenhederne opvække, der ere os nærmere og true med at forstyrre Europas foriale Forhold.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Hamborg, den Februar. De hollandske og belgiske Aviser, der kom i Dag, indeholde kun Lidet af almindelig Interesse. Congressen i Brüssel har endnu ikke bortgivet Belgiens Krone.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Den Velgiske Revolution.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Det sidst hidkomne Hefte af Quarterly Forrign Review indeholder en interessant Udsigt over den Belgiske Revolution, hvoraf vi dennefinde uddrage Følgende. - Da Napoleon faldt, havde den langvarige Krig og hans gigantiske Plan med Fastlandets Spærring næsten aldeles ruineret Holland, hvis eneste Velstandskilder ere commercielle. Til dets Held underflyttede Kong Ludvig ikke sin Broders Planer, ellers maatte Kongeriget Holland være blevet ødelagt i Bund og Grund. Landets Gjeld var umaadeligen stor og de betingelser, under hvilke Laanene contraheredes, vare høist ufordeelagtig; efterat Napoleon ved et Pennestrøg havde indlemmet Holland i det franske Keiserdømme, og udslettet en tredie Deel af Nationalgielden, blev det Onde langt værre, især fordi ei allene mange Familier havde sat deres hele Formue i de offentlige Fonds, men ogsaa (efter en udtrykkelig Forordning) alle velgjørende Stiftelsers Capitaler og alle umyndige forældre øse Børns Arvemidler maatte indskydes i disse Fonds. Med eet Ord: Forvirring og Pengemangel herskede i enhver Bestyrelses green; Forbittrelsen imod den franske Keiserregjering var stegen til den høieste Grad, da Aaret 1813 gav Europa en anden Skikkelse. - Ganske anderledes var det med Belgierne end med Hollænderne. Skjøndt hiine fandt, at Conscriptionen var en meget fortrædelig Sag, og harmedes over de saakaldte droitreunis, en Afgift paa Tobak, Sukker og Caffee, der kaldtes saa- og ikke var saa trykkende i og for sig selv, som chikans formedelst Maaden, hvorpaa den blev hævet, - saa anledigede dog Raboskabet med Frankrige fælleds Sprog med dette og et Slags Sympathie mellem begge Nationer. Hertil kom, at Frankrige aabnede fordeelagtig Afsætning for flamsk Lærred og Qvæg, to Handelsartikler, der for Belgien er af største Vigtighed. Uagte ogsaa Belgierne følte Tyngden af det franske Aag, og allerede vare opvaagnede af Drømmen og Krigerhæder under Napoleons Faner, kom dog det Rassauske Dynastie og den ved samme indførte ny Constitution dem ikke saa veltilpas som Hollænderne. Hiin og denne vare dem ikke uvelkomne, men de bleve ikke, som Hollænderne, derved frelste fra Undergang.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Hollænderne ere fra gammel Tid bekjendte for Circumspection i at negociere, ligesom for Snildhed i Handel og Vandel Ved deres Forening med Belgierne blev i 6te Artikel af Tractalen, som i Juni 1814 sluttedes imellem de fem store Magters Befuldmægtigede, fastsat : at begge Nationers offentlige Gjeld herefter skulde betragtes som fælleds og udredes af det herefter sæl leds Skatkammer. Hollands Statsgjeld var, som før bemærkedes, uhyre stor - ikke mindre end Tretten hundrede Millioner hollandske Gylden c: omtrent Eer hundrede og Tredive Millioner Pd. Sterl. - Belgiens Statsgjeld var derimod ubetydelig. - Hollænderne havde desuden den Fordeel, at deres ny Konge var deres Landsmand, og bekjendte sig til samme Religion som de selv, var Protestant; intet Under, at de erke=catholske Belgier, ophidsede af deres Adel og Klerisie, meente, at deres Lande, hvis Folkemængde var dobbelt saa stor som Hollands, egentligen var overgivet til Holland og ikke forenet med det. - Kjede af Krig, og aldeles ikke i Stand til at gjøre mindste Modstand, fandt de dem imidlertid heri uden at beklage sig. Men det er begribeligt, at hiin Unionsmaade ikke mægtede, at formilde den Animositet, der af adskillige Aarsager, som Religionsforskjelligheden gav Vægt i saa lang Tid har fundet Sted imellem Nederlandenes sydlige og nordlige Provindser. (Fortsættes).
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Nyeste Postefterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Adskillige franske Officerer, der vilde begive sig til Polen, for at staae Jnsurgenterne bi, ere efter Forlydende anholdte af de Kgl. Preussiske Autoriteter i Schlesien.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
J London vinder Rygtet om et nærforestaaende Ministerskifte Tillid. Fristaden Krakov synes at ville gjøre sælles Sag med Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
Den af sin Tapperhed i Grækenland bekjendte General Faabvier ventes til Warschau. Conclavet i Rom var just i Begreb med at vælge Justinian, en liberalsindet Mand, forhen pavelig Nuntius i Madrid, til Pav da en Protestation imod hans Udnævnelse indløb fra det spanske Hof. Dette, saavelsom de franske og østerrigske Hof, har fra gammel Tid det Privilegium, ved ethvert Pavevalg at protestere mod en Cardinals Udvælgelse, men kun eengang.
Berlingske Tidende, 1831-02-08
I det Coburgske døde nyelig en Morder, Nicolaus Paris, som 1819 blev dømt til Døden, i Fængslet, fordi Hertugdommen ingen Skarpretter har, og man havde gjort sig forgiæves Umag for at faae en til Laans fra de tilgrændsende Landes Regjeninger.