JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
De engelske Blade indeholde for Tiden naturligviis en stor Deel Gjentagelser og nærmere Belysninger af hvad det hidtil have anmeldt som deres respective Anskuelser og For ventninger om de Begivenheder, som den nærmeste Fremtid vil fremføre paa Skuepladsen, med Hensyn til Landets indvortes Politik. Med en uindskrænket Frimodighed drages enhver Kjendsgierning for Lyset, som, endog kun i fjerneste Maade, staaer i Forbindelse med Tingenes nærværende Stilling og, omendskjøndt Den, som herfor ikke har en aldele umiddelbar Jnteresse, maa finde Meget deraf overdrevet, og Noget, der indeholder en unødvendig Bitterhed, saa frembyde dog netop det nærværende Øieblik, hvor Gjæringen hos Partierne er saa almindelig, det mest iøinefaldende Beviis for at en uindskrænket Pressefrihed, saaledes som den bestaae i Strobritanien, ikke alene er det sikkreste Beskyttelsesmiddeimod det Skrækkebillede, man kalder Pressefrækhed men ogsaa imod enhver virkelig Misbrug af Pressen, ethvert Angreb, der er slet grundet, slaaer sin egen Herpaa Munden. Til Beviis herpaa kan unægtelig en stor Deel af Det tjene, som er forhandlet i offentlige Blade, betræffende de 2 Candidater til at beklæde Posten som Taler i Underhuset. Torverne, hvem det maatte være meget om at gjøre at see den besat med den Mand, der tidliger beklædte den og som særdeles er deres Parti hengiven, havfremsøgt alt Muligt, for at sætte den af Modpartiet foreslagne Candidat i et slet Lys, ved at forekaste ham Udduelighed, Gierrighed ja vel endog aldeles ubetydelig hed. Disse Forsøg have imidlertid kun tjent til at adsprede den Glorie, som hidtil omstraalede den tidligere Taller Person, i det man har viist, at han paa det Groveste ha traadt den Apartiskhed, som dette Embede gjorde ham til Pligt, for nær, og derved forskjærtset sit Krav paa dets fremtidige Forvaltning. De af Reformisterne, som hidte maaske kunde troe, i hans mangeaarige Forvaltning af den ne Post at finde en Garantii for hans Dygtighed til samme, see nu klarere i Tingen, og det bliver saaledes med hver Dag vissere, at Abercromby bliver Manden. Man indseer, at, under nærværende Omstændigheder, er Valget af en Taler for Underhuset den første Leilighed af Betydenhed ved hvilken Torerne og Whiggerne komme til at prøve Kræfter med hinanden, og at Nationen er særdeles interesseret ved, allat det ene eller det andet Parti erholder en Overvægt, der eller betydelig nok til at give Administrationen, enten den bliver den nærværende, eller en ny i dens Sted, Fasthed og Va øvrighed. Differentserne mellem Whiggerne og Tornerne er ikke blot en theoretisk Partikamp, men de omfatte alvorlige og meget vigtige Regjerings=Grundsætninger. Begge Partier repræsentere forskjellige Systemer og Spørgsmaalet er som, hvilke af disse der skal blive det herskende. Det System maa beholde Overhaanden, der bliver understøttet at Nationens Majoritet, som har gjort Udslaget ved Valget af Parlaments=Medlemmerne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
J hvor høi en Grad Folket i England deeltager i det offentlige Liv og med hvilken Jnteresse Alt hvad der henhører dertil, interesserer Almeenheden, derom vidner den Nøiagtighed, med hvilken de offentlige Caracterer afveies paa den offentlige Menings Vægtskaal. Saaledes vil man i Publikum være kommen under Veir med, at den bekjendte Sir Francis Burdett skal have ladet sig besnakke af den bekjendte Lady Blessington, (Svigerinde til den forrige TalleSutton og tillige en Dame, der med megen Iver driverHververhaandværket for Tornerne, til at stemme imod Hr. Abereromby. Neppe havde dette Rygte vundet nogen Tiltro, før man strax samlede sig i Westminster, for hvilken Deel af London Sir Francis er Repræsentant, og raadslog, som det ikke kunde være hensigtsmæssigt at opfordre ham til at opgive sin Plads i Parlamentet, saafremt han har den Hensigt at give Sir Sutton sin Stemme. Det blev bestemt, hat gjøre Meddelelse om denne Gienstand til Central-Commiteen for Londons Vælgere, paa det at denne kunde affordre Sir Francis Burdet en bestemt og uforbeholden. Erklæring om hans Anskuelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
De nye Parlamentshuse have været i Fare for at blive Offere for det samme Element, som ødelagde de forrige. Heldigviis opdagedes Jlden af nogle Arbeidere, som vare beskjæftigede i det nye Underhuus, og det lykkedes at blive Herre over den. Hvorledes Jlden er opkommen, veed man ikke med Bestemthed, men det angives for rimeligt, at VarAmerørene have foranlediget den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Portugal. Prinds Don Augustus af Portugal (Hertugen af Leuchtenberg) indtraf den 25de Jan paa Dampbaaden Monarchi Lissabon. Den paa Tajo liggende engelske Flaade ydede ham, ved hans Ankomst, alle sædvanlige Æresbeviisninger, Den commanderende Admiral aflagde ham strax, i Forening med den engelske Gesandt, et Besøg, som han derpaa ogsaa modtog strax efter af sin Søster, Hertuginden af Braganze (forrige Keiserinde af Brasilien. J Land hilstes han af Folkets Jubel, medens det 5te Jægerregiment, som bærer hans Navn, viste ham de militaire Honneurs. J ad set traf han først sammen med Dronningen og hendes Tanten Jnfantinde Jsabella Maria (som var Regentinde i Portugal fra 6te Marts 1826 indtil hendes Broder D. Miguels Ankomst i Lissabon den 26de Februar 1828); her var tillige Cour for Ministrene og de høie Statsembedsmænd, Den i December høitideligholdte Formæling per procurationem bekræftedes den 26de i Cathedralkirken, og Dagen derpaa holdtes Indtoget i Palladset Ajuda. Prindsen har Titel af Kongerigets Storconnetable og Feldtmarschal, og har selv yttret det Ønske at blive udnævnt til Pair af Portugal. Af de 50 Conto di Rees imellem 100 og 110000 Rbd.), som ere ham anviste, har han bestemt 3 Contoitil Pensioner for Enkerne efter 36 i sidste Befrielseskampefaldne Patrioter og derved strax gjort sig folkeyndet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
De Deputeredes Kammer har i nogle Dage beskjeftiget sig med et nyt Tvudkast fra Regjeringen, som gaaer udi paa at modificere den hidtil bestaaende Lovgivning, angaaende, Banquerotter, i flere af dens væsentlige Punkter. Bladet Temps beklager sig over, at Udkastet ene og alene beskjeftiger sig med den formelle, men slet ikke med den moralske Side af denne vigtige Sag og tager heraf Anledning til at komme frem med, hvad Keiser Napoleon i Aaret 1806 yttrede i sit Statsraad, da der en lignende Gienstand bleve forhandlet. Man har sagde Napoleon, aflagt mig en Beretning om Hr. R. Banquerot. For Enhver, der har Øine at see med, er det klart nok, at denne Banquerot er bedragerisk, idet Hr. R., i de sidste 3 Aar, aarlig har fortæret 100000 Rdlr., endskjøndt hans Sager med hver Dag stod paa svagere og svagere Fødder. Det er mit Ønske, at der bliver truffen den Bestemmelse, at man kun tilsteder saadanne Skyldnere at accordere med deres Creditorer, hos hvilke ingen svigagtig Hensigt ligger for Dagen. Man burde desuden lovmæssig erklære enhver Banquerot for bedragerisk, indtil det vedkommende Firma ved en formelig Dom af Domstolen var frikiendt for en saadan Hensigt, Den Fallerende burde endvidere, strax i det Øieblik han erklærer sig insolvent, belægges med offentlig eller HuusArrest. Hensigtsmæssigt kunde det vel ogsaa være, at for menne Fallenten at drive Handel paa ny, saa længe han ikke havde betalt sin tidligere Gjeld fuldt ud. Sluttelig maatte en Fallents Hustru ikke have Tilladelse til at hævde nogen Eiendomsret til den Formue, hun kan have bragt Manden, i Medgift, thi vore Sæder føre det med sig, at Konen maa dele sin Mands Skjebne, og ma herved blive afholdt fra at forlede sin Mand til utidig Ødselhed." - Saaledes var Napoleons Mening! Temps føier til, at, om end ikke alle disse Napoleons Anskuelser kunne gjøre Fordring paa ubetinget bifald, saa afgive de dog et Beviis paa, at han, ved at kaste sit Blik paa sin Tids Lovgivning, gik ud fra høiere Synspunkter end Nutidens Miniatur=Lovgivere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Den franske Coureer melder, at Englands Lordcantsler, Lord Lyndhurst, er bleven anklaget for Overhuset for gaaet Ægteskabsbrud og følgelig i længere Tid vil være hindret i at præsidere i samme. Bladet gjør derhos den bittre Bemærkning, at dette Parti, som i England kalder sig Kirkens Støtte og af hvilket man især kunde vente Jagttagelse af Sædelighedens Love, saaledes strax ved Begyndelsen af sin Administrations Tiltrædelse giver et stygt Exempel til offentlig Forargelse. (Det synes dog at være noget søgt, saaledes at benytte en Enkelts Udskeielser til at gjøre Udfald mod en heel Corporation, og dette Exempel kan vel gielde som en Advarsel herimod til andre Publicister.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Blandede Efterretninger. Fra mange Steder i Tyskland, saasom Aachen, Frankfurt, Leipzig, Würsburg o. s. v. indløbe Efterretninger om meget heftige Tordenveir, som den 6te og 7de Febr. have raset i malle hine Egne. J den würtembergske Landsby Blaufelden udbrød et saadant, ledsaget af heftig Storm og Sneefog, den 7de, om Natten Kl. 2, og slog med et frygteligt Skiald, ned i Kirketaarnet. Man ilede til, men saae intetsteds nogen Flamme bryde frem; ikkun den Jernspidse, hvorpaa i Knappen sidder, var gloende 12 til 15 Tommer ned efter, men, ved at bestige Kirketaarnet saae og lugtede man Intet. Hiin giødende Tilstand, der tog sig synderligt ud imod den bælmørke Himmel, forsvandt efterhaanden, men efter en liden halv Times Forløb, fornyedes Brandlarmen, da Jldfunker begyndte at falde ned fra Taarnspidsen paa de omliggende Huse. Hverken Sprøiterne, eller Folk, som bestege Taarnet, kunde udrette Noget. Jlden ulmede under det tykke Jernlolikbeslag, og Funkerne kom kun af og til frem gjennem enkelte Ridser. Først ved Daggry lykkedes det af skaffe Jlden Luft op efter; Spidsen af Taarnet faldt omsider ned og Jlden blev slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Den preussiske Statstidende har en vidtløftig Erklæring, og, om man vil, Forklaring af de Begivenheder, vi kjende fra Schlesien, som ved Leilighed skal blive meddeelt i Udtog. Samme officielle Organ har endvidere Følgende: "Flere offentlige Blade have indeholdt Beretninger om Stridigheder, imellem preussiske Soldater og Borgere i Bockenheim ved Frankfurt am Main, men disse Beretninger ere meere eller mindre overdrevne eller undlagtige. Statstidenden forbeholder sig, naar Undersøgelserne i Sagen ere endte, at meddele Resultatet og det Forefaldne, saaledes, som det vil blive oplyst ved Acterne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Würtembergischer Besbachter forkynder med Glæde, at det ner lykkedes den at udrive fra Usynligheden en af den kongelige Censur=Øvrighed til Døden indviet kort Sætning. Redactionen, der ansaae Consur=Øvrighedens Adfærd i at stryges, ovennævnte Sætning for altfor haardhjertet, indgav en Bøn om dens Repassering hos den kongelige Statsdirection, der tillod at den maatte trykkes. De som en Forbrydelse, anseete Ord vare følgende: "Ligesaa maa det være tilladt dem schristelige Undersaatter, offentligen at yttre deres Bedømmelse over Regjeringens Adfærd og Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Kjøbenhavn, den 14de Februar. I et foregaaende Nr. af d. Bl. Nr. 252, December, 1834, have vi meddeelt vore Læsere Underretning om, at de for Kjøbenhavn valgte Deputerede til Stænderforsamlingen i Roeskilde havde besluttet at holde forberedende Forsamlinger, deels for at raadslaae med hinanden, om de Gienstande, der kunne antages at ville komme under Overveielse ved Provindsialstændernes Sammenkomst, deels i for indbyrdes at gjøre sig bekjendte med hinandens Anskuelser om vigtige nationale Anliggender og for at enes om visse Hovedpunkter. Disse forberedende Forsamlinger haves siden medio December forrige Aar ugentligen fundet Sted, sy Som man erfarer, have de nævnte Deputerede besluttet i disse Dage at holde en extraordinair Forsamling, i hvilken er de have indbudet de for Kjøbenhavn valgte Suppleanter Kbhvnspst.)at deeltage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Det er saavel her som udenlands bekjendt, hvormeget vor Regjering saavel i det Hele ynder og befordrer Kunst, og Videnskab, som iær virker for disses Fremme, ved paa offentlig Bekostning at lade talentfulde Kunstnere og Videnskabsmænd reise, for at uddanne sig og lære at kjende udenlandsk Kunst og Videnskabelighed. Ligesom alle Regieringens Bestræbelser, paaskjønnes ogsaa denne af Nationen, som lægger dette for Dagen ved den Jnterresse, den viser for sin i Udlandet reisende Landsmænd. Med Hensyn til denne Jnteresse har man troet, at en kort Beretning om den Reise, vor agtede, duelige og som saadan med Regjeringens Tillid hædrede, i et vigtigt militairt Hverv reisende Landsmand, Hr. Capitain Tscherning, foretager, ikke vilde være ukjær kommen for dette Blads Læsere. - Som bekjendt, forlod Capt. Tscherning Danmark i Begyndelsen af Juli 1833 og gik først til Berlin, hvorfra han i August f. A. gjorde en Excursion til Schlesien, bivaanede senere Troppesamlingen veds Magdeburg, og vendte i October igjen tilbage til Berlin. Med November 1833 tiltraadte han Reisen til Paris, og indtraf først i December i Frankfurt, hvor han imidlertids maatte oppebie nærmere Ordre, der forandrede Reisen derhen, at han forinden skulde gaae til Østerrig. Saaledes befandt han sig i Februar 1834 i Wien. Her opholdt han sig noget længere, foretog en Excursion i de keiserlige Stater, gik senere over Zürich og Bern til Gens, hvor han indtraf i Midten af August f. A. J Septbr. bivaanede han det schweitzerske Troppeøvelser ved Thun, gik i Octb. til Mallandsk ved en østerrigsk Troppesamling og retournerede i Novbr. atter til Zürich, som han først forlod i Decbr. Han reiste derefter over Gens og indtraf den 19de December i Paris. Her formoder Capitainen at forblive til Foraaret, for derfra, ifølge den første Reisebestemmelse, at gaae til England, saa at han, efter der at have opholdt sig 6 a 9 Maaneder, sandsynligen vender tilbage til Fædrelandet, beriget med Erfaringer i sit Fag o. M., hvilke, tilligemed de af ham jevnligen indsendte Rapporter, sikkert ville give det Udbytte, der kunde ventes af dette vigtige og bekostelige Hverv, hvormed vor agtede Landsmand var hædret af Regjeringen. Overalt paa sin Reise har Capt. T. mødt særdeles megen Velvillie, saavel af værdige Militaire, som af Andre, til hvilke han har staaet i Forhold. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Conferentsraad Schlegel er saa syg, at man tvivler om hans Helbredelse. J alle Tilfælde vil han neppe blive istand til at paatage sig den ham overdragne vigtige Mission, at brepræsentere Universitetet ved Stænderforsamlingen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Kiøbenhavns Havnepriser, den 14de Februar. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Dansk Rug 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, brad. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 17de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 2073. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 61 s. Bank-Disconto 4 pCt. norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 92 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto a 89 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105, i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 1 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 1 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 1014101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 10 a 101 ; i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 a 73 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Hamborg, den 17de Februar. Bordeaux 1882. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 s. Madrid 16. Cadix 47 1/2. Lissabon 521. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 2073. Species 3 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Viborg. Den 26de Januar blev Gjerlev=Onsild Herredets Extraanretsdom stadfæstet, hvorved Anders Nielsen af Hou, for anden Gang begaaet Tyveri var tilfunden at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 3 Aar. S. D. er Jens Jørgen Josephsen for forskjellige Tyre rier dømt at hensættes i Fængsel paa sædvanlig Fangekost gi 80 Dage. Ved Morsø Herreders Extraret var Straffetiltiden fastsat til 120 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Den 2den Febr. ere i en Sag, anlagt af Muursvendene, li Randers mod Muurmester Simberlund, fordi denne har 4de taget 2de Personer i Arbeide, der ei havde aflagt Svend et prove, Indstævnte frifunden. Ved Randers Kjøbstæds Poallitiret var han dømt at bøde 4 Rbd. Sølv m. m.S. O. er Aalborg Kjøbstæds Extraretsdom stadfæstet, hvorved Søren Christensen med Tilnavn Stoltzberg for anden Gang begaaet Tyveri, var tilfunden at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. er Jens Nielsen Hjerm for anden Gang begaaet Tyveri dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Ved Bølling og Nørre Herreders Extraret var Straffetiden bestemt til 3 Aar. S. D. ere Jørgen Eriksen og Johanne Jensdatter, for at have siddet Amtets Paalæg om at entholde sig fra hinanden overhørige, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød hver i 2 Dage. Ved Eldbo m. fl. Herreders Extraret var Straffetiden for hver især fastsat til 2 Gange 5 Dage. S. D. blev Henrik Frede for Tyveri, Løsgængeri, Betleri og pasløs Omstreifen, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Ved Ulfborg=Hinds Herreders Extraret var han dømt at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Det her den 17de Ds. afholdte Hestemarked udmærkede sig just ikke fra de sædvanlige. Omsætningen kunde vel kaldes jevn; dog vare meget gode Heste særdeles søgte og paa disse vare Priserne høie. Her vare enkelte Heste, paa hvilke et Bud af 220 Rbd. ikke engang blev antaget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Blandede Efterretninger. I Dansk Ugeskrift, har Prof. H. N. Clausen anstillet nogle Betragtninger over Trykkefrihed og Censur, som ved fortjene at kaldes et Ord i rette Tid, idet han med den Klarhed og Besindighed, som stedse udmærke denne Lærdes Arbeider, viser, at den Dag, om den nogensinde skulde komme, der berøvede Danmark Pressens Frihed ved Censurens Lænke, vilde bringe Sorg over Danmarks Folk og varsOndt for den kommende Tid; - idet han veier deres Mening, som - efterat Landets Regent for 35 Aar siden erklærede, ikke at ville indføre Censur i Landet, fordi den er gen ubehagelig Tvang for enhver god og oplyst Mand - nu antage det at være den rette Tid til at indføre denne Censur, som Middel for det danske Folk, for Danmarks gode og oplyste Mænd til at luttre og lede Almeenaanden; - idet han paaviser, at gen Politik, som i Særdeleshed kan, ansees rettet imod Pressens Brug, maatte for Enhver, som vurderer dens Frihed høit og vilde sørge dybt paa Fædrelandets Vegne, om den skulde lide nogen Jndskrænkning, være Opfordring til at bruge Pressen, medens det er Tid, brug den til at værne om dens Brug." Uden at oversee Pressens Misbrug, eller de mangfoldige Udvexter af en falskelig saakaldt Liberalisme, Samlingstedet for allehaande urene og usunde Vædsker, eller det tomme, modbydelige Maskespil, hvor krænket Forfængelighed, glimresyg Egoisme søger sit Skjul under brammende Phraser og fripostige Miner, fremhæver Forfatteren klart dette uægte Væsens Modsætning: gen, hos altid Flere og Flere i det Inderste sig rodfæstende, Tænkemaade, som fortjener at kaldes med Liberalismens Navn: en fra det Jnderste fremgaaende, af smaalige Hensyn uafhængig, Jd og Tragten efter at gjøre i Mennesket og i Menneskenes Samfund Fornuftens Stemme gieldende mod Ufornuft og Vilkaarlighed, som glæder sig ved at opsøge, at finde og at understøtte enhver Yttring, ethvert Fremskridt af Fornuftens Liv i den menneskelige Virken og Samvirken. - Den hele Artikel er et herligt Bidrag til Drøftelse af det Æmne, der for Øieblikket især sysselsætter de dannede Kredse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Paa Hs. M. Kongens Fødselsdag er i Kbhvn, stiftet et Understøttelsesselskab for værdige og trængende Medlemmer af Kongens Livjægercorps, og Saadanne, som have været det. Lieutenant v. Gomez har lagt Planen dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
J fremmede Aviser læstes forleden, at den i 1817 afbrændte Tugthuusbygning paa Christianshavn skal have været assureret for 60000 Rbd. Da der endnu ikke, som det synes, er tænkt paa Gjenopbygningen, saa har den kjøbenhavnske Brandforsikkring, ved nu i 14 Aar at have havt lovenmeldte Capital til sin Disposition, vundet et Rentebeløb af 33,600 Rbd. Straffeanstalten svarer derimod aarlig 2000 Rbd. Sølv i Leie til Søqvæsthuset for det samme der overladte Locale, hvilket for 14 Aar andrager 28,008 Rbd. Sølv. Man opfordrer nu Bestyrelsen til at give en hoffentlig Oplysning om, hvorledes dette kan hænge sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Hr. Prof. og Dr. Theol. Clausen har i tre Nummere af Kbhvnspst. behandlet Sagen om Jndførelsen af bestemte Pladse ved Universitetets Forelæsninger, med saa seirende Fornuftslutninger, og en saa grundig Værdighed, at ikke nengang de anonyme Bieffere, som eller pleie at lade sig høre, - selv stundom under et virkeligt Hundenavn, have knurret derimod.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
For de typheuse Sygdomme, som grassere i Sielland, er falden et nyt Offer: den unge Wendelbo, Amanuensis hos sin Fader, Cancellieraad og Medicus Wendelbo i Soro. Han segnede som et Offer, ikke blot for Sygdommen, men gsaa for sin utrættelige Menneskekjerlighed. Den værdige Fader, som er bleven graa i Videnskabens og Pligtens Tjeneste, har lidt et Tab, som vel ikke kan erstattes, men dog formildes ved den Overbeviisning, at Tusinde føle og deels det med ham.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Fra det Holstenske skrives. "Mæslingerne, som i længere Tid have grasseret i det Oldenborgske, have udbredt sig saaledes, at næsten intet Huus er bleven forskaanet, og selv mange Voxne ere blevne angrebne deraf. Desuden have de som oftest en nervens Feber til Følge, som bortriver mange Offre. J Staden Oldenborg var saaledes paa 1 Dag anmeldt 7 Børns Død. Adskillige Familier der i Omegnen 9 have mistet 3 a 4 Børn, og i en nærliggende Landsby har Ligen Mand for Øieblikket sine 6 Børn staaende som Lig Forrige Onsdag holdtes i Viborg og Ringkjøbing Amter tillen stor Klaplagt efter Løsgængere. Alene til Staden Holstebro indbragtes 55 Jndivider, hvoraf omtrent Halvdelen Børn. Blandt disses Forældre fandtes adskillige Personer, elder endnu ikke vare confirmerede. Ved at see Resultatet af en saadan Klapagt, vækkes ganske naturligt den Jdee, at lignende Foranstaltninger vistnok med Held af og til kunde udføres mod de omkringdragende Landprangere, denne Pest for Landet, der, til uberegnelig Tab for Kongens Kasse, og for Kjøbmændene i Stæderne, med stedse stigende Frækhed, vedblive at drive deres Uvæsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Blandt det afvigte Aars ulykkelige Hændelser i Fyens Stift var, at en Pige døde ved af Uvidenhed at drikke Rettekrudsvand, og 2 Personer af indgivet urigtigt Medicament.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-21
Censur i Danmark. (Af Kjøbenhavnsposten.) Ingen Regjering sætter med Magt alene sine Lovbud igjennem. Den Ufornuftige ei, fordi den ikke kan det; thi den kan ikke tvinge et heelt Folk, ikke sætte et heelt Folk i Tugthuset. Den fornuftige og oplyste Regjering, gjør det ikke, fordi den ikke vil det. Den veed, at den blot ved et Lovbud ikke naaer sit Øiemed, den veed, at den i Staten findes et Væsen, som ingen kan gribe med Hænderne, som ingen kan paavise, og som dog udover en sære gen Magt: det er den offentlige Mening. Den oplyste Regjering veed, at dens bedste Støtte, dens virksomste Medhielper er den offentlige Mening. Den oplyste Regiering veed, at den ikke kan tvinge, men vel lede den offentlige Mening; og først, ved at bringe denne paa sin Side, naaer sine Øiemed. Selv i de Stater, hvor Offentligheden endnu ikke i nogen høi Grad har udviklet sig, vil den offentlige Mening yttre sig, især igjennem Pressen. Den er derfor fornemmeligen paa Pressens Stemme, at den oplyste Regjering maa agte, og den vil letteligen vide at skielne det Modne fra det Umodne, det Veloverlagte fra det Uoverlagte.