JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Beregning. over den største muelige Fordeel af en Tønde Agerland eller 14000 Alen af beste Slags Bondejord i Fyen i 7 Aar, naar Prisen paa Afgrøden bestemmes efter et Middeltal af de 7 sidste Aars Capitelstaxt, 1793 inclusive. 1ste Aar besaaet, efter 1/2 Brak, med 1 Td. Rug giver og Fold a Td. 2 Rdlr. 84 s., som er Middeltallet af de 7 sidste Aars Capitelstaxt, 1793 inclusive, udgiør 25 Rd. 84 s. hvorfra afgaaer: a) for Tienden = 2 R. 5633. b) for en Tønde SædeRug = = 3 4 c) for Giødning 80 Læs. a 16 s. . 13 32 d) for to Gange at pløie og harve = 2 - 20 Rd. 92 1/2 s. 4 Rd. 87 s. 2det Aar besaaet med 10 Skp. Byg giver 9 Fold eller 11 Td. 2 Sk. a Td. 1 Rd. 94 s. er 22 R. 27 1/2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
herfra afgaaer: a) for Tiende = =R. 22 1/2 s. b) for 10 Skp. Sæde. Byg . c) for Pløinin og Harving = 1 32 3die Aar besaaet med 12 Skp. Hav(A. 412 s. 16 R. 22 1/2 s. re giver 5 Fold eller 7 Td. 4 Skp. a Td. 1 Rd. 27 s. er = 9 Rd. 593 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
herfra afgaaer: a) for Tiende = = 923 s. b) for 12 Skp. SædeHavre c) for Pløining og Harving = 1 - 3 Rd. 84 s. 4de Aar bruges til Høeavl efter Kløver og avles 5 Rd. 702 s. 4 Læs a 32 Lpd., hvorfor kan haves i fri Penge pr. Læs 1 Rd. 48 s. er . 5te Aar. avles ligeledes Kløver som anslaaes til 4 - 6te Aar bruges til Tøiring og kan anslaaes til 3 7de Aarbruges ligeledes til Græsning, dog ikkun i de første Sommermaaneder, og kan anslaaes til 1 - tilsammen for alle 7 Aar 40 Rd. 843 1/2 s. eller efter et Middeltal aarlig 5 Rd. 80 1/2 s. Men endnu bør herfra afgaae: a) for Skatter og Tyngder af 1 Td. Land. 1 Rd. - b) for Hegns Omkostninger = 80 1 Rd. 80 s. Følgelig bliver tilovers i reen Fordeel af 1 Td. Land eller 14000 1 Alen bedste Jord aarligomtrent = = 4 Rd. - hvilke Bestemmelser herved offentlig bekiendtgiøres i begge de fyenske Aviser de Vedkommende i Odense og Rug gaards Amter til behagelig Efterretning og Efterlevelse. Gudumlund den 24 Sept. 1795. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Aug. d. A. indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i forrige Sognepræst i Middelfart Hr. Hans Jørgen Birchs Stervboe, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tiids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Weilbye Præstegaard pr. Middelfart den 14 Septbr. Hans Thomsen. Provst i Vends Herred og Sognepræst for Weilbye Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Skipper Erich Jensen, som nylig er ankommet, agter igien at afseile til Kiøbenhavn strax efter Markedet og medtager Fragtgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Skipper Anders Hansen er ankommet til Kiøbenhavn, som bekiendtgiøres for dem som ville have noget med ham tilbage. En to Etages Jernkakkelovn med Jerntud og Laage, er strax at faae tilkiøbs. Anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
J vende Gaarde her i Byen beliggende i reelle Gader ere at faae & til Kiøbs hvorom gives Underretning af Anders Haugsted, boende i Odense Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
En ikke just af nyeste Facon men ellers god og brugelig Kareth, forsynet med 3de store og hele Speilgladt induer er at faae til Kiøbs og anvises fra Adressecomtoiret. Undervognen er ganske no og i megen god Stand, Til Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres her B ved, at S. T. Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Greve af Knuht, haver, i Følge Forordningen af 10de Juli d. A., beskikket Birkedommeren i Grevskabet Gyldensteen, S. T. Hr. Kammerraad Hansen paa Hamborggaard til Forligelses=Commissair i benævnte Grevskab, paa Høistsammes Vegne og i hans Fraværelse, samt at Stedet til Commissionens Holdelse er bestemt at skee een Gang om Ugen, hver Løverdag Formiddag i Nordschou Guldbierg Sogn, hvor Grevskabet Gyldensteens Birketing holdes. Paa Høibemeldte Hans Excellences Vegne J. C. Anthon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
En Enke ved Navn Anna Larsdatter Roed, som i nogle Aarvar hensat i uskift Boe efter hendes forhen afdøde Mand Søren Andersen Hjulmand, er i dette Aar død her i Assens, Ved de i Stervboet holdte Forretninger, er det anmeldt, at den Afdøde skal have adskillige Paarørende, som opholder dem her i Landet men da deres Opholdstæder er ubekiendt; saa indkaldes de herved at møde med lovlig Beviis om deres Arve=Rettighed ved Skiftet, som foretages paa Assens Raadstue den 29 Octbr. og 18de Decbr. førstkommende, til hvilke Tider Stervboets Credi og Debitorer ogsaa indkaldes, de første for at bevise deres Krav, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige. Assens den 9de Septbr. 1795. Nellemann. hvor 2de gode store Egekar paa en 8 a 9 Tdr. og derover ere at faae til Kiøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Ja der ikke er skeet antagelig Bud paa det Bogtrykkerie og Adressecomtoir som tilhører afgangne Justiceraad v. Westens og Frues Stervboe her i Staden, ved de derover holdte 3de Auctioner; saa bliver samme stillet til 4de og sidste Auction, Torsdagen den 21de Octbr. næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, og da absolut til Høistbydende bortsolgt uden fleere Auctioners Holdelse. Bemeldt Bogtrykkerie og Adressecomtoir er benaadet med udelukkende Privilegium for Ribe, Stift, og sælges med alle dets Jnventarier og Forlags Skrivter uden Undtagelse, hvorover speciel Fortegnelse er at see paa Bogtrykkeriet selv. Lysthavende ville behage at møde paa Bogtrykkeriets Værelser her i Staden bemeldte Dag og Tid, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia den 18de Sept. 1795. H. Buhl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Da Guldsmed Lauget her i Odense, har bragt i Erfaring, at der befindes Personer i den militaire Tieneste, som uden for samme uberettiget forfærdige adskilligt Guld- og Sølv Arbeide, der er stridende imod de os allernaadigst forundte Langs=Artiklers 1ste og 3die Post, saa advares slige uberettigede Personer herved, hvad enten de ere Civile eller Militaire, at afholde sig fra saadant Guld-og Sølv-Arbeide, hvorved Lauget, som svarer Byens Skatter og borgerlige Tyngder, fornærmes; J manglende Fald bliver enhver, som herefter antræffes, og som nu ikke meere kan undskylde sig med Uvidenhed, straffet efter Laugsartiklernes Bydende. Odense den 30 Aug. J. Harder, Oldermand for Guldsmedlauget. Den Gaard paa Vestergade imellem Hr. Briend paa den en Side, og S. T. Hr. Doctor Eichel paa den anden Side, som Ad paa nærværende Tid beboes af Frue Kraft, kan bekommes tilkiøbs til Beboelse til først Paaske, naar vedkommende Liebhaber betidvilde melde dem til Kellinghuusen, Farver, sos Tarmedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden at bort i følge en ny opbygget liden Gaard, Avelkier kaldet, som et beliggende i Tommerup Sogn neppe 2 Miil fra Odense. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 og en halv Skieppe og en halv Alb.; den har fornøden Gjerdsel og Jldebrændsel, og har i alt 7 Jndhegninger, foruden en god Humlehave og en Frugthave. Gaardensk kan, om forlanges, tiltrædes 1ste Maj. Liebhaberne behager at henvende sig til Eieren. Avelkier den 24. Sept. 1795. Christopher Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Det bekiendtgiøres herved: at for at forekomme Forprang bliver herefter nøie paaseet, at Bønder og andre som efterdags bringe Vahre til Forhandling her til Byen, skal kjøre ti Axel=Torvet og der falholde deres Vahre, men ellers hverken i eller uden for Byen at paa sælge noget førend det har været paa Torvet og der er falholdet, da saavel Sælgere som Kiøbere ellers maa vente at blive tiltalte og straffede; hvorfor enhver ville vogte sig for Skade ved at handle herimod. Svendborg den 19 Septbr. 1795. Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Norger og Skipper Christen Andersen Bech her i Bran har er, klæret sig fallit og cederet sin Boe til sine Creditorers Betaling. Da han har staaet i udenlands Handel, bliver hans Credi= og Debitorer indkaldede, de udenrigske inden Aar og 6 Uger, og de indenrigske inden 6 Uger fra denne Jndkaldelses Bekiendtgiørelse, at melde sig hos mig undertegnede Stedet Øvrighed, Creditorerne for at anmelde deres Tilgodehavende og bevise det, og Debitorerne for at betale hvad de til Boen maatte skylde. Svendborg d. 19 Sept. 1795 Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Mandagen den 28de Septbr. førstkommende Formiddag Kl. 9. i Slet bliver hos Kiøbmands Enke Mad. Elisabeth Graae i Svendborg foretaget 1ste Auction over hendes for faa Aar siden af nye opbygte, til Kiøbsmandsbrug og Brænderie, samt Beboelse af en honet Familie, vel indrettet Gaard, bestaaende af et Stuehuus 14 Fag 2 Etager høit, et Baghuus 9 Fag, 2 Etager haft med Kielder, indrettet til Pakhuus, 1 Baghuus paa 7 Fag, indrettet til Stald, Tærskeloe og Karle Kammer, et Sidehuus 7 Fag, og et Halvtagshuus paa 7 Fag, alt af Egetommer og brændte Steen, hvortil ligger 2de Gaardsrumme, en Frugt= og Kiøkkenhauge, og Jord i Byens Marker efter 9 Rdlr. Grundtaxt, hvorpaa Sommer og Vinter kan holdes 4 og en halv Koe, 2 de to tredie Parter i et Vænge uden for Svendborg Gierritsport, indeholdende 2 Tdr. Land, og 3) over een for et Par Aar siden nye bygget Jagt 9 og en halv Læster drægtig med alt tilhørende Redskab og Skibsbaad 2den Auction over disse Eiendomme foretages Mandagen d. 5 Oct. Formiddag Kl. 9 Slet og 3die Auction, da de ufeilbar sælges, den 12te October forsik formiddag Kl. 10 Slet Saasnart sidste Auction er holdet foretages ligeledes Auction over Jndboen, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Kakkelovne, Senge og Sengeklæder Vogne Køer et complet stort Brændeviins Redskab og andet Boehave, hvormed continueres de efterfølgende Dage indtil Auctionen er endt. Uldall, Svendborg den 9de Septbr. 1795. Auctions=Forvalter, Foruden de af mig allerede bortleiede Loger i Commediehuuset, De bygger jeg end videre 8 Parterreloger, som blive af lige Størrelse og Godhed som de øverste; heraf har jeg leiet 2 bort, men 6 af disse Loger ere endnu at erholde naar den eller de Lysthavende derom behagelig melder sig hos mig, hvor Prisen erfares. Hver Loge bliver for 4 Personer og hvem der ikke ønsker en heel Loge kan er holde en halv til 2 Personer. Hvilket saaledes ærbødigst bekiendtgiøres. Odense d. 15. Sept. 1795. Frans Heusser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Tør en habil Kok er en god Condition ledig til 1ste Novbr.; nær) mere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Odense, den 2 Octbr. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 22 Sept. Grev v. Bunaw ankom her igaar som Saxisk Minister. - Den ved det svenske Hofstaaende Danske Legationssecretair Frimann, er udnævnt til Secretair ved det udenlandske Departement her. - Førstkommende Torsdag otte Dage begynde de sædvanlige Høstmanoevres her. - Jgaar Aftes er Prindsen af Würtemberg reist til Stutgard. J Prindsens Fraværelse skal Kammerherre v. d. Lühe commandere Livgarden til Fods. Secondlieutnant v. Qualen, ved Livgarden til Hest, har formedelst Svagelighed faaes sin Afskeed. - De i forrige Maaned opbrændte danske Bankosedler beløb sig til 620000 Rd. Summen af de nu i 4 Aar paa saadan Maade tilintetgjorte Bankosedler beløber sig nu til 2 Millioner 870000 Rd. - General=Gouverneur Waltersdorff ved de danske Besætninger i Vestindien er i disse Dage ankommen hertil, efterat han paa nogen Tid har opholdt sig i Engelland. - Nogle engelske Fregatter med en stor Deel Koffardieskibe ere nu afgaaede til Nordsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Ved Kongelig Resolution af 26 Aug d. A. er det allernaadigst tilladt, at for de Bygninger, som af nyt Tømmer opføres paa de Parceller, som herefter maatte blive indrettede paa Hovedgaardsmarker i Danmark, og bortsolgte med det Vilkaar, at intet Hoverie til deres Drift giøres, maa Eierne af Hovedgaardene, eller den, som opfører saadanne Bygninger, forundes en Bygningshielp af 1 til 2 Rdlr. for hvert Fag Huus. Ligeledes har Hs. Majestæt ved Reskript af 25 Sept. befalet, at hvis nogen Procurator, for at undgaae at udføre de ham leverede offentlige Sager, paa en kort Tid frasiger sig Brugen af den ham som Sagfører forundte Bevilling, skal han lade samme udslette af Justits=Protocollen, og derefter maa det ikke være ham tilladt at faae den læst, førend den af Cancelliet er fornyet; men ellers skal denne Frasigelse ikke befrie ham fra at udføre de Sager, hvori han er befalet. Cancelliet har og under 26 Sept. befalet, at Publicationer og Bekiendtgiørelser, Byerne og deres Borgere vedkommende, skulle, forsynede med Magistratens Haand og Segl, herefter opslaaes paa Byernes Raadstuedørre og alle Portene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
J det afbrændte Christiansborg Slots tilbagestaaende, Bygninger boe nu 188 Familier, i alt 708 Personer, foruden de, som ere indlogerede paa Hoftheatret, nemlig: I Dame=Etagen 7 Familier, paa Marmortrappen 9, i Taarneporten 4, i Kielderen 35, i Porten til Slotspladsen 12, under Kirke Løngangen 10, i Kudskestalden 28, i Smaastalden 13, i Rundstalden 3, i Ridehuset 57, i Rugstalden 2 og paa Galleriet 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Constantinopel, den 25 Aug. Porten giør gyselige Udrustninger. Alle Tøihuse, Arsenaler, Kanonstøberier, Krudtmøller og Skibsverset ere i Virksomhed, og samtlige Janitscharer ere beordrede til deres Korps. Den hele Udrustning er stillet mod den ny Regent i Persien, Aga Mahomet Khan, der med en talrig Armee rykker frem mod de tyrkiske Grændser, men som man kun anseer for Forløberen af en endnu langt gyseligere Krig, der truer Porten fra Rusland af Det er vist, at der daglig ankomme Officerer fra adskillige curopæiske Nationer, der ansettes ved Armeen og Flaaden. De modtages got, og faae anseelig Løn. Folket er nu saa vant til disse Fremmede, at det ikke længere anseer det med Modbydelighed, og begynder at aflægge dets Fordomme efter Storherrens Exempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Skrivelse fra Amsterdam, den 22 Sept. Hollands Omstændigheder synes mig nu at være betænkelige. Amsterdam var i de sidste Dage en Skueplads for nogle revolutionaire Optrin, der kunne blive meget farlige. Klubbisterne sendte omtrent 200 Deputerede til Statsraadet, for at aftrodle dem den Forordning, at alle Oranisksindede skulle nedlægge deres Embeder. Magistratens Lemmer, hvoriblandt især en vis Hr. Pontois, udmerkede sig ved deres Standhaftighed, og beviiste meget Mod; men endelig maatte de give efter i det ringeste i nogle Stykker. Jgaar saaes en Deputation af dem; en Mængde Folk var samlet for Raadhuset; endeel af Borger-Cavalleriet var til Hest, imidlertid synes alting at være løbet rolig af.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Privatbreve, som igaar Aftes ankom fra Paris, mel, de, at de fleste af Departementerne have antaget Constitutionen og Udvælgelses Decretet igien. Den lykkelige Overgang over Rhinen og Regieringens urokkelige Standhaftighed have paa ny ophøiet Conventets siunkne Credit, og fuldendt Aristocratiets og Royalismens Nederlag. Fra Nederrhinen, d. 19 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
I Dysseldorf venter man en hastig Fred af Churfyrsten i Pfalz med Frankerige, og man troer i Münster, at Churfyrsten af Colln ligeledes med første vil giøre Fred med Frankerige. Man siger at begge Fredsslutningerne ere endog undertegnede den 6 Sept. Manheim, den 20 Sept. Efterat de Franske havde kastet nogle Kugler ind i vor Stad og sidste Gang opfordret den, blev i Dag Capitulation sluttet af følgende Jndhold: Den pfalziske Garnison og Kredscontingentet rømme Staden inden 24 Timer, Udenverkerne endnu i Dag, og tage al deres Eiendom med. Alt Skytset gives de Franske efter et Jnventar, som gives ligesaadan tilbage efter Freden. Magistraten og Regieringen blive i deres nu værende Forfatning. De psalziske Lande paa denne og hiin Side Rhmen, ligesom og det Jülichske og Bergiske ere neutrale, og kan fremdeles hverken Contribution eller Leverance ellers udskrives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Hanau, den 22 Sept. Endnu igaar paastod man, at Østerrigerne ville forsvare Maynz. Laugene vare tilsagte, at forsyne sig med Levnetsmidler paa 4 Maaneder. Der blev ivrig arbeidet paa Fæstningsverkerne, især for Castel, og 500 Maynzer Borgere ere commanderede dertil, da man alt d. 16. havde bragt 30 Kanoner paa Fæstningen Kastel og uddeelt Krudt og Kugler i Mængde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Det Keiserl. Korps Tilbagemarsch fra Rhinen til Lahnen, var meget besværlig. Prinds Ferdinands Korps af Würtemberg, 9000 Md., som den 16de kom fra Mühlheim ved Rhinen til Limburg ved Lahnen, blev daglig forfulgt af Fienden baade i Ryggen og Flanken, maatte sægte i 4 Dage, og Prindsen, der var overladt til sig selv, trak sig med stor militairisk Talent ud af de farligste Omstændigheder. Den 13de var det hele Østerrigske Artillerie i Fare for at falde i Fiendens Hænder, og blev reddet. Rohans Jægerkorps, som den Dag trak tilbage, mistede 50 Døde, hvoriblant Greverne Boisdonne og Quinante.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Efterat de Franske have besat Manheim, ville de nu afskiære Østerrigerne ved Maynen Communicationen med Wurmsers Korps i Breisgau, saa at ogsaa den Suceurs, som Grev Wurmser ville sende til Grev Clairfat, ikke mere ubehindret kunde komme til den sidste. Det ved Maynz hidtil staaende Østerrigske Korps, som uden Cavallerie og Rødkapper regnes for 20 Batailloner, har Clair falt nu ligeledes trukket til sig, hvorfor det nu torde være de Franske saameget lettere at bemægtige sig Staden Maynz, der ansees som Hovedhensigten for deres hurtige Fremtrængen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Wesel, den 20 Septbr. Efter Beretninger fra Cölln den 15de staaer Generall: Championet endnu 2 Mile oven for Bonn. De rykke saa langsom frem, saa at der ikke er forefaldet uden en liden Skiermydsel imell. den østerrigske Eftertrav og den Franske Fortrav. - Foruden de i Düsseldorffundne Kanoner have de Franske overhovet taget 86 fra Østerrigerne. Egnene som Armeerne have gaaet igiennem, have lidt meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Cölln bare de Franske meget Sølvtøi omkring, som de ville sælge. Fra Cölln sættes der græsselig meget Skyts over.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Haag, den 22 Sept. General Laurent, som for nærværende Tid commanderer Tropperne paa vor hele Kyst, er igaar afreist, for at oprette Batterier ved Mundingen af Mantz, i Egnen ved Hoeck van Holland, fordi adskillige engelske og russiske Skibe have ladet sig see der i forrige Uge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Freyburg, den 18 Sept. Man taler endnu bestandig om et nær forestaaende vigtigt Foretagende af Wumsers Armee, der, om den endskiønt maa tilsende Grev Clairfait Forstærkninger, dog igjen forstærkes saaledes ved andre Regimenter, at de, naar de ere samlede, kunne beløbe sig sikkert til 80000 Mand. Man regner, at den tredie Deel er Cavallerie. De have nu og faaet deres svære Cavallerie fra Günzburg, og iblant andre nye Generaler er ogsaa Generalen fra Magdeburg, Chefen for Pontoniererne og Tschackisterne ankommet hertil, der formeerer Formodningen om en Overgang over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Cölln, den 26 Sept. Jgaar lod den franske Commandant bekiendtgiøre for vor Magistrat: at i Følge Repræsentanternes Forordninger, der staae ved Sambre og Maasarmeen, er fra Dato af 19de huj. Skibsfarten paa Rhinen, saavidt dens Strandbred er besat af franske Tropper fuldkommen frie; ingen Hindring skal legges i Veien, men meget mere al Beskyttelse tilstaaes. Beboerne paa begge Sider af Rhinbredden, staaer det frit for, at gaae overalt hen inden for Forposterne, hvor deres Forretninger udfordre det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Frankfurt, den 22 Sept. Efter et Rygte skulle de Franske alt i Morgen marschere igiennem vor Stad, og ledsages af preussiske Tropper fra den ene Port til den anden. Vi have, efter Prindsen af Hohenlohes Foranstaltning den kraftigste Forsikring af de franske Generaler, at vor Stad ikke skal blive fiendtligebehandlet. Arveprindsen har selv været i det franske Hovedqvarteer, og har udtrykkelig Forsikring fra General Jourdan, at de franske Tropper ikke allene ville respectere Neutraliteten af de i Demarcationslinien værende Lande, men hvor Veiene igiennem dem, formedelst Conventionen skulle være aabne, ville de inden for samme undgaae alle Fægtninger, saavidt mueligt. - De 600 Franske, som den 19de rykte ind i Wetzlar, have ikke behandlet den fiendtlig, men betalt alt med rede Penge, og opført sig meget got. Keiserlig Militair og franske Emigranter spurgte de allene om. Et stærkt Korps Franske ere derpaa ved Wetzlar gaaet overLahnen, der har stillet sin Marsch til denne Egn. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Manheims Capitulation, der tillige indeholder en Neutralitets Tractat imellem Frankerige og Churpfalz, var neppe sluttet, førend det franske Generalitet erklærede, at Hertugen af Zeybrücken nu kunde vende tilbage til sine Lande, da disse og vare indbefattede under Neutraliteten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Fra det Hannoverske, den 26 Sept. Den hele østerrigske Armee under Grev Clairfat er allerede gaaet tilbage over Maynen, og trækker sig til Aschaffenburg og deromkring, saa at det synes, som at de ville marschere tilbage igjennem Franken til Bøhmen. En Afdeling af de Franske skal og være passeret igiennem Frankfurt, for at følge Østerrigerne. Man tvivler ikke paa, at jo Maynz snart vil blive besat af Franske. Alle i det Hannoverske endnu værende Emigranttropper blive nu indskibede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Churfyrsten af Cölln er den 22de kommen fra Münster og reist igiennem Cassel til Mergentheim. Han har virk lig trukket sin Contingent tilbage fra Grev Clairfaits Armee, for at dække sit Bispedømme Münster dermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Fra Jtalien, den 12 Sept. J det Øieblik, da den Engelske Flaade ventes i de Genuesiske Vande, fører den Genuesiske Regiering bittre Klager over følgende Tildragelse: et engelsk Linieskib saae ved den Genuesiske Strandbred 4 Franske Skibe, og nærmede sig, for at tage dem bort. Garnisonen i et nær ved værende Genuesisk Vagttaarn gjorde Signalskud, for at advare Engellænderne, og afholde dem fra den neutrale Strandbred, men de beskiød ikke allene Taarnet, men opbrændte ogsaa tre af de franske Skibe. - Den franske Armee i Jtalien, som har faaet anseelige Forstærkninger fra Pyrenæer Armeerne, skal være i Begreb med at vove et Slag mod den Østerrigsk Sardiniske Armee, og naar det falder lykkelig ud, at trænge ind i det Østerrigske Lombardie. Mangel paa Levnetsmidler skal have bidraget meget til denne dristige. Beslutning, da de engelske Skibe afskiære de Franske al Tilførsel til Vands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Livorno, den 10 Sept. Lord Hotham er den 6te huj. igien løbet ud med den Engelske Flaade, og har stillet Coursen til Genua. Han havde 18 Engelske og 3 Neapolitanske Linieskibe. Den 7. kom endnu 2 Engelske Linieskibe herfra til ham. IGenua ere 30000 Sække Korn kiøbte for Engelsk Regning, der skulle være bestemte til Corsica. Her til Livorno komme saamange Kornladninger allevegne fra, saa at her er den stør ste Overflødighed, og Kiøbmændene vide ikke hvad de skulle giøre dermed, og lade det altsaa blive om Bord, da der hverken i Pisa eller her ere flere Magaziner dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-10-02
Efter Breve fra Spanien torde med første en spansk Flaade af 30 Krigskibe sees i den Middellandske Søe, for at beskytte den Spanske Koffardieslaade.