JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-03-18
Torsdagen den 28de Martii 1811, bliver ved en eenere Auction paa Fæst I ningen Christiansøe donsolgt det af Ste Maaneds Lientenant Wille rup indbragte og nu priisdømte Kofskib, Avanture kaldet, forhen før af Skipper Røsema, drægtig 15 Commercelæster, den agende i Fæstningen Christiandes Havn med sammes havende Jnventarium Til samme Tid og Sted bortsælges tillige dette Skibs Ladning paa 4 Maaneders Credit, nemlig: 16 Baller utvundet Bomuldsgarn, nitto circa 3300 Pund, 13 dito dito dito, netto circa 1400 Pund. 13 Collyes couleurt engelsk Sirtser, indeholdende 524 Stkr. 11 dito Sirtsattun, indeholdende 550 Stkr. 3 dito stribet Kiøber, indeholdende 72 Stkr. 1 dito engelsk Læder, indeholdende 20 Stkr. 20 Baller raat Bomuld, circa netto 1800 Pund. 15 Kister Jndito, circa netto 4000 Pund. 90 Fade Sirup, circa netto 54000 Pund. 500 Stkr. blaat Farvetræe. 1 Fad engelsk Steentøi. 68 Fade Topsukker, circa netto 19000 Pund. 429 dito Kaffebønner, circa netto 45000 Pund. 50 Baller raat Bomuld, circa nette 14000 Pund, 1 Skibet selv med Tilbehør samt Varene forevises forinden Auctionen paa i Øiesyn hos Mægler Herlow i Kiøbenhavn tilligemed Conditionerne. Fæstningen, ligesom og Prøvet af Varene af Liebhavere forinden kan taget lader undertegnede Realisations Commissairer i Aarhuus, ved offentJnsdagen den 27de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 lig Auction bortsælge følgende ved Rosiotillen i Nakschou indbragte og bei Havnen beliggende 2de Kufskibe, kaldet: er Skibene ere bygte af Eeg og i god Stand. Fortegnelser over Inventarium der jonge Carl ) drægtig circa 26 danske Commerce=Læster. Helena og ere saavelsom og Auctions=Conditionerne nogle Dage forinden Auctioner afholdes til Eftersyn hos Wulff, Musmann & Schweidtler. Commandeur og Enrollerings Chef. og pagnies Huus i Strandgaden paa Christianshavn, bortsolgt : I lig Auction, som afholdes i det kongelige octroierede asiatiske Con Torsdagen den 23de Martii, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentLadningen i det af Captain og Ridder Caspar Wolsten med Kaper Skonnerten Danneskjold opbragte og ved Over Admiralitets Retten priissømte Skib Margrethe Sophie, forhen fort af Capitusaa Addike, bestaaende af : 114 Kasser Sukkere, circa Brutts 400 Pd. 36 Fade raffinerede dito 10 Kasser Indige 1 Foustage og ) Cocbenille, 2 Sække 2 Kasser Muskansaden.
Berlingske Tidende, 1811-03-18
30 Kurve Satsapariller 94 Fade vestindisk Kom 4 kiber Portviin, Hvorover de trykte Fortegodset nogle Dage for and aner kan erholde 13 Foustager Eddike, Hans J. Herlöw, hos Mægler Fredagen den 5te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 præcise, bortsælge omtrent 1400 Alen ublegede Dør= og Blaarlærreder samt Dre Under det reierinske Fond ved offentlig Auction paa Nørregade No. 56 ler, mod Betaling contant eller naar paafordres til Lotto Assistent Halm før Auctionen ere at bekomme i Hr. Jsenhandler Winsløs Boutik sam Fondets Bogholder, boende paa Vestergade No. 8, hvor Catalogi 4 Dag Auctionen af alle og ende.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Paris, den 8de Marts. Bladet Journal de Paris indeholder et Program over 50 forslagne Belønninger i Anledning af Hs. Majestæt Keiserindens Forløsning. Disse Belønninger, skulle uddeles til Forfatterne et 50 af de bedste Digterværker i Fransk, Latinsk, Jtaliinsk og Tydsk, der blive gjorte i Anledning af Hs. Majestæts Forløsning. Deraf ere 35 bestemte for franske, 5 for latinske, 5 for italienske, 5 for tydske Digte. Desuden er en stor Belønning bestemt for det bedste blandt de 4 Styk ster, der i hvert Sprog tilkiendes den høieste Belønning. Et hvert i Stykke skal i det mindste indeholde 50 og i det høieste 200 Vers. Forfatterne have Frihed til at rælge hvilket Slags der er dem kierest, det være sig Digt, Epistel, kloge, Ode, Alleforie, Sang eller noget somhelst andet. Alle indsendte Stykker underkastes 7 Professorers og Lærdes Dom, der ikke have Deel i Premtræskningen, og som ordne lovenanførte Værker efter deres Værd. Belønningerne skulle bestaae i Udgaver af klassiske Skrivter.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den Vugge Staden Paris har foræret Keiserinden staaer i Kongen af Roms Værelse.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Vore Blade indeholde Følgende fra Presburg den 21de Febr. Man forsikkrer, at en Overeenskomst er sluttet og rar ficeret af Regieringen i Servien, hvorefter Serviin erkiendes af Regieringen i Rusland i for en uafhængig Stat og sættes under sammes Beskyttelse. Penge subsidier bevilges de forviske Cheier og et russisk Troppekorvs besætter Serøien, for at forsvare det med alle tyrkiske Angreb. Tillige erfares i de serniske Corpser i næste Feldttog tildeels skulle under odes af det russiske Hof. J Følge denne Overeenskomst er er russisk Corps indrykket i Servien.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den 11te Marts. Hs. Majestæt holdt i Gaar et Universitets Raad.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Hos. Majestæt Keiserinden svadseride i Gaar Eftermiddags en heel Time i Thuilleriernes Have, hvis Allere, Terasser og Gange vare fyldte med en Mængde Mennesker, som det Haab: at faae Hs. Mabestæt at see, havde ført did.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Efter Messen modtog Hs. Majestæt de Deputerede fra adskillige Valgellegler.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
De Deputerede fra Genua behagede det Hs. Majestæt et saare saaledes paa deres Adresse : "Mine Folk i Genua kinde den Forkierlighed i hjeg har have for dem, fra det første Øiebilk at da jeg viste mig i Spidsen af mine Armeer i Jtalien De kunne ogsaa med Rette røse sig af stedse at have været mig troe, og at deres Hengivenhed, hver i Gang mine Vaabens Lykke syntes at være uvis, ikkuns derved end mere ser tiltaget. De levere nu mange Matroser til mine Escadrer, og hver Gang mine Admiraler have underrettet mig om den Jøer og gode Aand der besiæler dem, er mit Hierte bleven inderlig rørt. De Ditlikke ere ei mere fierne, da jeg skal give dem Leilighed til at forbunke den Ære deres Forfædre have indlagt sig paa alle Middelhavers Kyster.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Til de Deputerede fra Marengo Departementets Valgcollegium saade Hs. Majestæt, Jeg takker dem for det de have yttret mig. De stort Anlæg jeg nu en Tid af 10 Aar her ladet opføre i Alessandria, giøre denne Stad til en af de stærkeste i Europe. Jen giør fremdeles Regning paa Troskab og Tapperhed hos mine Folk i Marings I Adressen fra Vende: Departementets Valgollegium fortkommer blandt andet følgende: Et Deres Majesters Vilgierninger allene skulle indpræge Mindet som deres Ophold hos os i vor Erindring; men den faderlige Modtaselse De ydede os, den Tillid til os De havde den Naade at vise, skulle i afladelig være og forblive Venderne nærværende. Aldrig viste Deres Maj stæt Sig mere som Fader. Unddragende Dem Vældens og Storhedens Praat, fandt De en Fornøielse i at undersøge dette Folks Caracteer, som kort for var saa ulykkeligt og nu lever saa fredeligt. deres Siel, ophøiet over Samtidiges Fordomme og stedse i Samklang ned hvad der udviser Mod og Standhaftighed, fandt Glæde i at De lamtalede med vore Bønder, og at hørte den Skildring disse gjorde i deres Majestæt om Deres Hytters Ruiner. Længe ville de fortælle hvorledes Keiseren, hvorledes den Mand hele Verden beunder, lod dem komme til Sig og underholdt St. med dem om deres Fægtninger og deres Ulykken. Sire, disse Ulykker begynde igien at vorde godtgjorte, og vi haabe at Deres Majestæt ville besaae os engang igien, og denne Gang nyde Skuespillet af Deres Egne Velgierninger. Mere end lykkelige skulde vi vær, hvis vi ogsaa kunne faae at see midt iblandt os den ophøiede Fyrstinde, denne Gienstand for saa mange Ønsker og Forhandninger, dette sikkre Pant paa vore Børns Lykke, dette konbare Baand imellem Nutiden og Fremtiden. Herpaa svarede Hr. Majestæt : Alt hvad De sige mig i Deres Adresse har jeg følt paa min sidste Reise Det Syn, deres Stæde og Byer frembød 10 Aar efter Krigen, forekom mig strækkeligt. Jeg har ført Krig i 3 Verdens Deele. Jeg troer at kunne giøre Fordring paa de af mig betvungne Folks Taknemmelig hed; thi et halvt Aar efter Krigen blev intet Spor mere tilbage af samme i deres Land. Jeg er rørt over det Sindelag mine Folk i Vendsen yttre mig. De have Aarsag til at giøre Regning paa den Kierlighed jeg har til dem. Udslet De bestigen hine Spor af vor Ulykke! Jeg har i Aar anviist min Minister for det Indre nye Hielpemidler til deres Understøttelse. Naar De igien opreise en Ruin og atter opbygge et af Deres Huse, saa værer De overbeviiste om, at dette er det Allerbehageligste for mig og den sikkreste Maade at behage mig paa. Den første Gang De igien komme hid, siger De mig de at alle Deres Stæder og Byer ere igjen ganske opbygte, og at min Jndvaanere i Vinden boe, som deres Lands Frugtbarhed kræver. Der skal bygges et underjordisk Gallerie, hvorved Pavillon de Fløre kommer i Forbindelse med Teressen i Thuilleriernes Have. Man gjorde i Forgaars Beyndelsen med dette Arbeide. J Rom beskjæftiger man sig med at istant sætte Ruinerne af det Tom vel Augustus havde opført for Jupiter Tonans, efter sin Tilbagekomst fra Spanien, hvor et Menneske var bleven drædt af Lynilden ved Siden af ham.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den engelske Cutter Olympia paa 10 Kanoner og 47 Mand er opbragt til Calais.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den 12te Marts. Hs. Keiserl. Høihed Prinds Vicekongen, af Jtalien og Prinds Borghese ere ankomne til Paris. I Gaar Kl. 10 tog Hs. Majestæt Arbeiderne i Løvte i Øiesyn, og holdt derefter det 39te Handels- og Manufactur Raat Hos Majestæt Keiserinden spadserede teien i Gaar i Thuillerterne, Vore Blede inde holde følgende fra Berling: Grev v. Marsan, fransk Gesandt ved vort Hef, beyde Ordre ved sin Tilbagekomst at forsikkre Kongen om Hs. Majestæt Keiserens fuldkomne Venskab, og tillige har han overrak, et Brev, der indeholder Bekræftelse om dette venskabelige Sindelag. Denne Efterretning har gjort et behageligt Jndtryk paa alle herværende Jndvaanere, og bebuder os fremlidig Fred og Hed.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Rom, den 24de Februar. Mange Franske og Toskanere have forvar et Jordegodser i Nærherden af denne Sted, hvor de ville anlægge Bomuldspantager. Regieringen har opfordret formuende Borgere i Rom til at giøre det samme. Mange af dem giøre allerede Anstalter dertil.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Malland, den 25de Februar. Det herværende officielle Blad leverer følgende Skrivelse fra Hs. Kirserlige Høihed Prinds Vicekongen til Eftebiskoppen af UdinoJeg var, min Hr. Erkebiskop, modtaget Deres Adresse og Deres Capitels Betænkninger. Den første var mig behagelig: thi den giør Deres Caracter som Biskop og Undersaat Æe. J g ater mig des aarsag en Fornøielse af at frem ægge den for Hr. Majestæts Øine. Men Deres Capitels Beraadslagninger kan jeg ikke tilsende Keiseren; jeg sender Dem derfor samme herved igien tilbage. Deres Capitel stod det frit, ganske frit, aldeles ikke at sige sin Mening. Hvad dets Samvittighed angaaer, da har jeg intet forlangt, som kunde fir de imod samme. Deres Capitel havde derfor gjort langt bedre i at tie end at tale ilde. Vil da Capitlet i Urbino virkelig vare mere oplyst og klogere end hele Kirken i Kongeriget Jtalien. - J øvrigt troer jeg af dette Ytringer at kunne uddrage den Slutning, at det ikke ergang rigtige var fattet de Spørgsmaale, der nu sysselsætte elle gode Hoveder, og over hvilke samtlige Biskopper og alle Rigets Capitler have erklæret sig med saa megen Viisdom og Aabenhiertighed. - - Her er Spørgsmaalet, over hvilket Dites Capitel enten kunde yttre sig eller til efter Behag: Er der mere ønskeligt for Religionen, at man vender tilbagetil den i elleve Aarhundreder af hele Kirken lagttagne Kirketugt, giver de forladte Kirker Hyrder, eller lader alle Bispistole uden Biskopper, .- Mig forekommer det, at Mennesker, der virkelig ere Relitionen 1 hengivne, intet Øieblik kunde være i Tvivl om, hvorledes dette Spørgsmaal burde besvares: mig synes det ogsaa, at alle de, der vil opløse de samme paa en modsat Maade, just ikke aflægge store Beviser enten paa 6 deres Klogskab og Fromhed, eller paa deres Kierlighed til Steten, men endnu mindre paa deres Troeskab mod deres Fyrste. J øvrigt maae Deres Capitel nu giøre, hvad det godt synes. Jta igientager det, jeg har ikke forlangt Adresser af Nogen; men jeg modtager heller ingen andre end saadanne, der stemme overen med Religionens og Statens Tarv. Slutteligen beder jeg Gud, at han vil tage Dim, Hr. Erkebiskop, i sin hellige Varetægt. Milans, den 23de Febr. 1811.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Triest, den 23de Februar. J den første halve Deel af denne Marned ere her indløbne 78 større i og mindre Skibe med forskiellige Ladninger fra Brindisk, Spalatro, Flume, Venedig, uden paa deres Reise at have stødt paa engelske Krydsere, der nu synes ganske at have fiernet sig fra vore Vende.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Amsterdam, den 11te Marts. J Anledning af den Opdagelse, at den arresterte Herbergerer Catter moles Huus har tient til hemmelig Samlingsplads for Personer, der vilde reise til Engelland, samt til Adressecontoir for Breves Forsendelse til dette Land, har General-Directeuren for Politiet her alvorligen advaret Familiefædrene og de agtværdige Handelsmænd imod saadan Misbrug, og ladet dem vidt, at de vilde sætte dere Rolighed i Vove, ved at tillade sig slige Midler for at faae Breve til deres Forældre, deres Correspondentere eller Venner. Sligt kunde de saa meget lettere overlade til Spioner og Snighandlere, som Hs. Majestæt har behaget at autorisere 2 Stæder, nemlig Rechelle og Morlaix, til Mellempunkter for Brevvexling og Overfart.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Hamburg, den 8de Marts. Mairen har her bekiendtgjort, at Jagten ophører fra d. 10de Marts 1811 i hele Departementet.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den 18de Marts. Vore offentlige Tidender indeholde en af mindelig Forordning for Seiladsen og Fiskeriet i Floderne og paa Kysterne i Over-Ems, Eib og Weser-Mundingernes Departementer.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Hs. Majestæt Keiseren har befalet at der i Hamburg skal bygges en Fregat, en Brig og en Corvet.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Wien, den 6te Marts. Generallieutenant Kammensk, Broder til Overgeneralen, forventedes fra Petersburg til Buchrist. Som man paastaaer, overbringer han Angredsplagen for det næste Feldttog. Den 9de Marts. Fra Paris ere mange prægtige Daaser ankomne hertil, for at uddeeles blandt de Directører, Læger og Chirurger, der have gjort sig fortiente ved de saarede franske Krigeres Forpleining og Helbredelse.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Prindsesse Amalia af Baden forbliver her til Efterretningen om Hr. Keiserl. franske Majestæts Forløsning ankommer. Her foranstaltes store Festiviteter i Anledning af samme.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
London, den 4de Marts. I Handelsverdenen hersker vedvarende stor Forlegenhed, formedelst de talrige Bankerotter, som senest have havt Sted. Alligevel forblive vi dog i den Tanke, at disse Bankerotter, have saa rere været forvoldte ved uforsigtige Speculationer, end ved Handelens virkelige Tab. Man vil see af Omhandlingerne i Parlementet, at Regieringens Opmærksomhed er henvendt paa denne vigtige Gienstand, og at Skatkammerkantsleren i sidste Møde har anmeldet, at han i Dag vilde foreslaae, at udnævne en Commission for at overveie Engellands Handelscredits Forfatning.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Man forsikkrer at Skatkammer=Cantsleren vil udstæde 3 Millioner i Statkammerbeviser, for at komme vore Handelshuse til Hielp; men man frygter tillige, at denne Sum ikke vil være tilstrækkelig, da mange Huse, der have store døde Capitaler liggende, behøve 3 til 400,000 Pd. St. for at fortsætte deres Hande.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Paa de ved Øerne under Vinden stationerte Krigskibe har den culFeber anrettet store Ødelæggelser. Fregatten Navaden har mistet 83 Mand, hvoriblandt 6 Officerer, og Fregatten Theris 81 Mand. Ligeledes have Jndvaanerne i English Harbour lidt meget af den gul Febr.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Fra Den Anholt meldes under 7de Februar, at man sammesteds ingen Forbindelse har havt med Engelland siden 4de December formedelst Jsen. Garnisonen befinder sig vel.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Frankrig. Napoleons Decret, som befaler at brænde engelske Varer, vedbliver at iværksættes med største Strænghed. En betydelige Mængde af bisse Varer ere blevne ødelagte paa Torvene i Bordeaux, Antverpen, Marseille o. s. v., og for at forebygge al Handel med Engelland er der efter Forlydende nyligen anordnet, at enhver, som trækker, endosserer eller accepterer nogen Vexel paa eller fra Engelland, skal straffes med 10 Aars Fængsel og hans Eiendom confiskers. Jkke destomindre tillader samme Decret Udførsel til Engelland af Brændevine, Vine, Frugter o. s. v.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Spanien og Portugal. Al Handel med disse Lande har ophørt, undtagen Jndførselen af spanske Piastre til Lissabon, som sælges paa dette Sted for 5 Sk. 6 P. til 5 Sh. 10 P., og ere de bedste Betalinger vore Kiøbmænd kunne skaffe didhen.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Vestindien. En stor Kiøbmandsflaade er nylig afgaaet til Øerne og en enden Flaade skal efter Admiralitetslordernes Forskrivt samles i Cort den 15de Marts. Øernes Varer have en maadelig Afsætning i London og Liverpool. Følgende ere Priserne: Jamaika Sukker 67 Sh., Middelsukker 70, bedste dito 78 til 30 Sk. pr. Centner, Ja malke hum 5 Sh. 6 P. til 7 Sk. 10 P. pr. Gillon; Bomuld til1 Sk. 1 P. til 1 Sk. 4 P. Pundet; Kaffe tagen Priis. de Spaamerica. De fiiste Paquetbaade fra Brasilien have medbragt betydelige Remisser i Piastre til vore Kiøbmænd ; men deres so Correspondents giver dem ingen Opmuntring til at speculere paa eller førsende Varer til dette Land, da Torvene ere overlæssede med engelske Varer af hvad Slags man end til nævne.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Tunis, den 30te November. Priserne paa Levnetsmidler ere her bestandig opet og efter at Sandsynlighed ville de stige end mere, da Kornhøsten ikke har været god uden i Egnen omkring Tunis. J Susa, Stax og ManasteroDistricterne har man ingen Regn havt. Krigen med Algier hindrer den vigtige Tilførsel af Qvæg og Faar fra Constantine.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den 25de Februar. Herfra føres endog Fiervildt til Malta, hvor en Høne koster en spansk Daler. Dyrheden er dog en Maltas største Ulykker; en større ere de mange Bankerotter, der foraarsages ved Bankerotterne i Engelland.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Washington, den 16de Januar. Følgende er Hovedindholdet af den additionille Bill, Non JatercourseActen vedkommende, som gik igiennem i Repræsentanternes Huus 1) Hvis Storbrittanien tilbagekalder eller forandter sine Orører, 4 s. saadant vorde bekiendtgjort ved en Proclamation fra Præsidenten. 2) at Hvis omne Proclamation ikke er skeet for den 2 en Februar skulle 55. s 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. 10 og 13 af hiin Alt træde i fuldkomme, . Kraft. 3) Stive og Varer, som maatte være lagte under Beslag, de før det er afgjort om Storbrittanien inden 2den Febr. tilbagekalder de sine Ordrer, skulle tilbageleveres Eiermændene imod Caution. 4) Skibe, som ere afseilede fra Engelland for den 2den Februar, og sk. Varer, som vare bragte ombord for man kunde have Efterretning om Pe Præsidentens Proclamation af 2den Novbr., skulle ikke confiskeres. Art. 5 og 6 angaaer Fordelingen af Skibe og Varer som tages i Beslag. 7) angaaer de Beviser der skulle føres, naar noget tages i Nærheden af fremmede Magters Colonier og Besiddelser. 8) bemyndiger Prællotten til at fragte og udruste Skibe, samt bemande dem med de fornødne Matroser.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den 1ste Februar. Man seer nu en Note fra Hr. Pinkney, til Lord Wellesley af 3die Novbr. 1810 - den Dag, efter hvilkende franske Berlin, og Titilant Decreter af denne amerikanske Gesandt i London bleve anseete som tilbagekaldte. J en denne Note hosføiet Depesche, fra Hr. Pinkney til Stats-Secretairen i de forenede Stater, giver samme tilkiende hvoridt, paa han allerede den Gang (5te Nov 1810) havde om at det engelske Cabinet vilde tilbagekalde sin Ordrer. Jmorgen træder Non-Inter-Cource Acten i Kraft, efter den den 15de i forrige Maaned giennemgangne additionille Bill. Saa vigtig denne Gienstand ogsaa er for en Deel af vor Befolkning, saa tiltrækker dog en anden sig i disse Øieblikke en langt større Opmærksomhed. Beboerne i begge Floriderne, som forhen stode under pansk Herredømme, have nemlig formeligen anholdt om at blive optagne i den amerikanske Families Skiød, og saaledes komme til at udgiøre en integrerende Deel af vor Forbunds-Stat. Congressen har allerede i flere hemmelige Møder veskiærtiget sig med dette Anliggende, og Forventningen er yderste spændt paa Udfaldet at dens Overveielser.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Semlin, den 20de Februar. J de første Dage af Maris forventer man i Velgrad og overhovedet i Servien et russisk Troppecorps paa omtrent 25000 Mand. Det synes saaledes at det petersborgske Hof har tager faste Forholdsregler i Henseende til Provindsen Servien. Belgrads Fæstning er endnu ikke bleven besat af Russerne.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Schwerin, den 6te Marts. Efter en hertugelig Forordning skulle i Fremtiden de agende Poster i det herværende Land, naar saadanne føre over 500 Rdlr. i rede Penge, ledsages af væbnet Vagt, da man endnu ikke kan lide paa at relse med Sikkerhed. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 850 pr. Ct. K. S. Speciescoursen her 786 pro Cent.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Blandede Efterretninger. J Svensk Pommern oprettes nu en Landstorm til Forsvar for Ka sterne mod mulige Angreb af Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Den udmærkede Bildhugger Christ er ankommen fra Basel til Man chen, og har medbragt 2 store Marmordaster, der forestille Pressell og Pestalezzi, hvilke Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen af Bayern har ladet forfærdige til sin Samling af berømte Mænd. Disse Dister ere udarbeidede af Kunstneren efter de levende Originaler, og høre blandt de skiønneste Arbeider den nyere Tid har frembragt. Hr. Delkeskamp, Apotheker i Homberg i Werradepartementet, har af indenlandske Planter frembragt et sort Blæk, ligesaa godt som det der laves med Galæbler og arabisk GummiLængdecontoiret i Paris har bekiendtgjort at den største Høiser i dette Aar skal indtreffe en 24de Februar, 25de Marts, 3die September og 3die October, og følet den Advarsel til at samme, især de 2 første Gange, vil blive betydelig nok til at foraarsage Oversvømmelser, hvis Vindene ere derefter. Denne Bekiendtgiørelse er fornemmeligen skeet med Hensyn paa Søedepartementerne, paa det at disse maatte forekomme i de Ulykker denne Naturbegivenhed kunde have til følge.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Admiral Cronstedt, som overgav Fæstningen Sveaborg, har nu indsendt sit saa længe forventede Forsvar til den Kongl. Krigs-Hoftet i 4 Stockholm. Det blev strax offentlig bekiendtgjort i Trykken. At Pudstum kiøbet og læser samme med den meest spændte Interesse, er lit N. de tænke.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Hr. Keiserl. Høihed Storhertugen af Würsburg ankom den 10de den Marts til Frankfurt og fortsatte Dagen efter Reisen derfra til Paris, dan De berygtede Røvere Boriga og Vespignani ere blivne nedskudte 2de paa Grændsen af Kongeriget Jtalien. Over 2 Timer varede Kampen fiimed Jld af smaae Geværer. Mange af deres Svende bleve grebne. R. Ligeledes har man bemægtiget sig Røverne Aisca, Scocto og Stell. sk. De vilde have indebrændt sig selv i deres Tilflagested. I afvigte Aar indførtes i Østerrig 2567 Skrivter, hvoraf 63 bleve tilbageholde af Consuren. 656 Manuscripter vare til Censur; men na ikkuns 487 kom i Trykken. Den største Deel af de forkastede bestode i Fle blendige Romaner og Digte, overtroiske Bønner o. s. v.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Andenlandske Efterretataaer. Vetteriet Trekroner, den 20de Marts. J Dags Eftermiddag Kl. 5 indpasserede en Lugger, kommen fra Bornholm. Den havde Be intet Nyt at berette.
Berlingske Tidende, 1811-03-22
Ved 2de andre, ogsaa fra Bornholm ankomne, Coffardieskibe er indberettet, at man har seet 3 franske Kapert krydsende i Østersøen.