JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Grækenland. Fra Nauplia meldes under 30te October, at det græske Ministerium aldeles er bleven forandret. 3 Ministre, Trikupis, Psyllas og Praides, ere entledigede, og den første ere udnævnt til Gesandt i London. Til Chef for det nye Ministerium og tillige til Minister for det Jndenlandske har man valgt Kolettis. Maurokordatos er gaaet over til Ministeriet for det Udenlandske og Hr. v. Schmalz bliver provisorisk Krigsminister, indtil Oberst Lesuires Ankomst, hvem dette Departement er tiltænkt. Valget af det nye Ministerium har opvakt almindelig Glæde. Kolettis, som Hoved for det nationale Parti, nyder almindelig Agtelse, baade for sin Duelighed og sin Retskaffenhed. De nye Ministre for Religions= og Underviisningsvæsenet samt for Finantserne ere tvende unge, i Tyskland dannede, Mænd, Theocharis, som har studeret i Leipzig, og Schinas, en Discipel af Savigny, fordeelagtig bekjendt saavel for sine grundige Kundskaber, som for sin Adfærd under Capo d'Jstrias og si Venskab med Demetrius Ypsilanti. - Siden Hovedmændenne for det Korfiotiske Parti bleve arresterede, hersker overalt i Grækenland fuldkommen Rolighed, og det er Enhver klart, at Forvirringen og Usikkerheden i den sidste Tid er foranlediget af hine Jndivider, som Forspil og Jndledning til en alvorlig Kamp. Navnlig veed man, at Chefen for den Røverbande, som nylig overfaldt og plyndrede et engelsk Reiseselskab mellem Nauplia og Corinth, havde meget Tilholhos Koliopulos og var en af hans Fortrolige. Metaxas hvem Regentskabet havde udnævnt til Statsraad og No. march i Laconien, havde desuagtet ikke opgivet Forbindelsen, med sine gamle Staldbrødre, Regentskabets Fjender, og man hører, at der paa Grund af de nyeste Opdagelser er giver ham Valget imellem, enten at gaae som græsk Consul til Alexandrien, eller at underkaste sig en Undersøgelse. Anke posten mod de Sammensvorne bestaaer deri, at disse skullet have fattet den Plan, at omstøde Regentskabet med Magt, og at de til denne Plans Udførelse have besluttet at indkalde de gamle Militser og opvække en Borgerkrig. Regentskabet, som allerede i rum Tid havde havt Kundskab om Planen, lod samme komme til Modenhed, og arresterede først de Sammensvorne, da disse allerede havde truffet. alle Anstalter, da Tiden til Udbruddet var bestemt og de Kolokotroniske Røverbander allerede havde begyndt deres Forspil Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Man venter - hedder det fra Petersborg under 9de Novbr. - her en tyrkisk Gesandt, som for Fremtiden vil tresidere ved det Keiserlige Hof. Porten vil derved give en nyt Beviis paa, hvor meget den ønsker at træde i venskabelig Forbindelse med os. Sædvanlig havde den kun en Gesandt i London; denne kaldtes tilbage under den græske Jnsurrection, og blev kun øiebliklig erstattet med Hr. Maurojeni, da det gjaldt om at reclammere Englands Hjelp mod Mehemet Ali. Vor Regjering blev det forbeholden at standse Jbrahims seierrige Tog. Porten synes nu at ville tilkjendegive sin Taknemlighed ved den nye Gesandts Afsendelse, og deri ligger ogsaa mere end en blot Compliment; det er en Hylding, som man i Constantinopel bringer et System, der i London og Paris ikke yndes. Jntet kan bedre bevise vort Cabinets gode Hensigter, end dette Skridt, fra Portens Side. Denne er, som bekjendt, meget tilbageholden, og undgaaer gjerne ethvert offentligt Skridt. An med Paschas den nye Gesandts) Afsendelse er derfor et Beviis paa, hvor meget den stoler paa os og hvor lidet den blaaner Øre til den Tale, der fra forskjellige Sider føres, for at gjøre det russiske Cabinets Politik mistænkelig. Vor Regjering kunde ikke vinde nogen større Trium. - J Henseende til de øvrige udenlandske Forhold nærer man her de bedste Forhaabninger. Man er overtydet om, at de revolutionaire Principer ikke ville gjøre videre Fremskridt af Betydenhed i Europa, og at - om endog den gamle Tingenes Orden ikke kan gjenoprettes i sin hele Omfang - dog den lidenskabelige Higen efter Forandring betydelig taber, sig. Alt, hvad her sees, antyder iøvrigt, at man i Nødsfald vil gribe til det sidste, men ogsaa virksomste Middel for at standse Revolutionens videre Fremgang. I Krigsdepartementet arbeides uophørligt, og i lang Tid have Generalerne Tschernitscheff og Neidhart ikke havt saa hyppig Leilighed til at see Keiseren, som siden hans Tilbagekomst fra Tyskland. En ny Recrutering er i Vente og ligeledes tales om en Forøgelse af Tropperne i Bessarabien og Polen. Aarsagen til at Armeen i førstnævnte Provinds forøges, tilskrives Jbrahim Paschas endnu stedse truende Stilling, hvis Hær siden Freden er voxet ved Forstærkninger fra Ægynten; den polske Armees Forøgelse staaer vel i Forbindelmed Beslutningerne i Münchengratz.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Schweiz. Jmellem Raadet i St. Gallen og Domcapitlet samme steds eller snarere Paven, i hvis Navn det sidste handler er der opkommen en Strid, og da Capitlet haardnakker vægrede sig ved at efterkomme Raadets Bestemmelse, har dette taget den energiske Beslutning at ophæve Capitlet, indlemme sammes Eiendom i den catholske Fond og selv udnævne en vicariende Biskop. Forslaget, som det administrerende Raad forelagde det store Raad, blev antaget med 6. Stemmer mod 12.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Tyrkiet. I dette Rige hører man endnu jevnlig til Uroligheder og Opstand. Saaledes har en af Jbrahims gamle Tilhængere i Lilleasien vovet at erklære Sultanen for uduelig til Regjeringen og udraabe Jbrahim i hans Sted. Han fik end og et ikke ubetydeligt Corps samlet, med hvilket han erklærede at ville marschere mod Constantinopel, men paa Veien standsedes han af Paschaen af Cæsarea og hans Tropper, adspredtes efter nogen Kamp. Jbrahim viser udvortes med get Venskab mod Sultanen, men om hans Hensigter tvivler dog Ingen. Ogsaa i Albanien begynde de Misfornøiede at røre sig, og Porten har været nødt til at forøge sine Tropper i denne Provinds.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Nordamerica. Præsidenten i denne Stat og Banken ligge for nærvæTid i et Slags Krig. Anledningen hertil fortælles at vær denne, at Billen og Bankprivilegiets Fornyelse, som i 183. gik gjennem Congressen, standsedes ved Præsidentens Veto hvorfor Banken synes af alle Kræfter at have arbeidet paa at han ikke skulde vælges igjen. Jdetmindste har General Jackson i afvigte Septbr. offentlig beskyldt Banken for, at den paa en paafaldende Maade har misbrugt sine Fonds til Valgintriguer og Bestikkelser, og at den navnlig i 1 1/2 Aar, har forøget sine Udlaan fra 42 Mill. Dollars til 70 Mill. til Personer, som havde større eller mindre Jndflydelse paa Valgene, og deriblandt ogsaa en Deel til Udgivere af offentlige Blade og Forfattere af Flyveskrifter. Ejal siger er engelsk Blad i denne Anledning - uagtet politiske Bestikkelser i England ikke ere ualmindelige - Hvad ere J Tor og Vhigske Smaahandlere for Kræmmere imod de americanske Grosserere, 28 Mill. Doll. i 1 1/2 Aar. En anden beskyldning, som Præsidenten gjør Banken, er, at den har formaaet Regjeringens Creditorer i Holland og England til ikke at kræve deres Gield i nogle Aar, for at den derved kunde sidde inde med de af Regjeringen i Banken deponerede Capitaler. Af disse og flere Grunde har nu Præsiden, ten funden sig foranlediget til at indkræve alle de Summer som Regjeringen har betroet Banken; en Forholdsregel, de vel af Mange udraabes som dictatorisk, men om hvilken sident.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Kjøbenhavn, den 28de November. Hr. Stud. philolog. J. R. Reiersen agter at udgive en Haandbog for Lærere, til Brug ved Underviisningen i skrift, lige Forstandsøvelser, og har udstædt Jndbydelse til Subskription paa dette Skrift. Den danske pædagogiske Litteratur, hedder det deri, har hidtil savnet et Værk, som kunde forsyne Lærere i Modersmaalet med Materialier til Forstandsøvelser for Børn af enhver Alder, og han antager at en Bog af denne Natur ikke vil være Publicum uvelkommen." Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Rollebesætningen i Oehlenschlagers nye Tragoedie: "Dronning Margareta, er følgende: Dronning Margareta, Mo Wexschall, Kirsten og Jngeborg, hendes Hofjomfruer, Md. Winsløw og Jfr. Heger; Abbeden af Sorø, Hr. Nielsen Biskop Rudolph. Hr. Kragh; Jvar Lykke, Hr. Stage, Viggo Moltke, Dr. Ryge; Breide Limbek, Hr. Liebe; Hans Abildgaard, Hr. Foersom; Steen Bentsen, Hr. Hvid; Kong Albrecht, Hr. Hass; Otto af Rupin, Hr. Påtges; Geert af Holsteen, Hr. Seemann, Ragnhild Jonsdatter, Jfr. Jørgensen; Oluf, hendes Søn, Hr. Holst; Hofnarren, Hr. Overskou. (S. Bl.) Under Titel. Det Danske Missions-Blad, vil et nye Maanedsblad udkomme, om muligt fra Begyndelsen af Aaet 1834, hvorpaa er indbudet til Subskription. - Bladet udgives i Qvartformat paa det danske Missions=Selskabs Bekostning og til Fordeel for Missionsvæsenet. Det skal betragtes som en Fortsættelse af det fra Aaret 1825 i Kjøbenhavn ved Pastor B. F. Rønne udkomne danske Religisons-Blad, dog med den Forandring, at det, næst efter at være Missions=Selskabets Organ, udelukkende vil komme til at indeholde Efterretninger om Christendommens Udbredelse, og de Meddelelser, som ere dermed forbundne. For at kunne levere især de nyeste af disse med den muligste Hurtighed og Nøiagtighed, have flere af Selskabets Bestyrere lovet at sætte sig i umiddelbar Forbindelse med de betydeligste udenlandske Missions=Selskaber. Bladets Redaction er overdraget Hr. Pastor C. F. Rønne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Den 21de Novbr. kunde Juristerne have feiret et 1300 vaarigt Jubilæum. Den 21de Novbr. 533 bleve Justinilaans Jnstitutioner offentliggjorte. Skade, at det nu er forsilde. Dog, der er et Par Jubilæer tilbage. Den 16de Decbr. i samme Aar bleve Pandekterne publicerede, og den 30te Decbr. kunde den Dag feires, da begge Lovbøger for 1300 Aar siden fik Retskraft. Hvilken skjønne Leilighed til en Fest paa Skydebanen!
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Jmellem afdøde Komd. Gerson Levys Enke, Christiane født d'Origny paa den ene Side, og Hr. Oberst F. d'Orignu Comm. af Dorg. og Dørgsm., samt Hr. Commandeur i Sø=Etaten Chr. P. Flensborg, R. af D. og Dorgsm., paa den anden Side, var opstaaet Proces i Anledning af Legater m. v., som bemeldte Levy ved Testament havde tillag de nævnte Herrer. Saavel ved Skifte=Decision som ved Høiesteretsdom er kjendt, at Hr. Obersten og Hr. Commandeuren bør ved Slutningen af Boet være berettigede til, i Forhold til dets Forfatning, at erholde udbetalt det fulde enhver især af dem ved Testamentet tillagte Legat.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Suspenderet Over-Told- og Consumtions=Betjent Hr. Krigs=Assessor Fr. Chr. Jacobsen i Colding, der var tiltalt af Justitien for mislig Embedsførelse, er nu ogsaa ved Høiesteret dømt til at have sit Embede forbrudt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Blandede Efterretninger. Hr. Stabschir. og Prof. Dr. I. C. Wendt, R. af De- og D. M., er allern, udnævnt til Medlem af det slesv. holst. Sundheds=Collegium.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Vice-Consul i Livorno P. H. Wulfsen er udnævnt til Marine=Agent sammesteds, med Rang under Nr. 3 i Rangforordningens 7de Klasse, samt med Tilladelse til at bære Uniform i Lighed med de danske Consuler. Af Hr. Adjunct Hanck i Odense læses følgende: "Jeg har forleden taget mig den Frihed at yttre, at det efter min Overbeviisning var godt, om der gaves kun een Karakteer til de offentlige Examina, da Følgen deraf vilde blive, at Enhver, som kunde, maatte stræbe indtil han havde naaet tilbørlig Dygtighed, og den af Naturen altfor ring Begavede blive borte. Det glædede mig, faa Dage derefter at see, at en bekjendt lærd og dygtig Skolemand er omtrent af samme Mening, og vil bidrage til at udføre saadan Jdee efter den Leilighed, just hans Stilling giver ham. Hr. Rektor Flemmer i Randers siger nemlig i sit sidste Skoleprogram, der overhoved indeholder meget interessante Bidrag til hans Skoles Historie: "Jeg skylder Skolens Ære og den mig anbetroede Ungdoms Vel, Jngen at dimittere førend han har naaet den Modenhed, som Skolen efter hans Evner kan give ham. Pluraliteten af Disciplene ville ved Flid kunne bringe det saavidt, at den have Rimelighed for sig, ved Examen artium at villen erholde Landabilis til Hovedkarakteer. - Nu kan og bør vel ingen Skole opstille dette som ufravigelig Regel; - men den Discipel, som blot af Mangel paa stadig Flid har berøvet sig Udsigt til Laud., bør ikke vente, at blive dimitteret, thi ligesom Skolen har Pligter mod ham, saaledes har han ogsaa Pligter mod Skolen, - og jeg tør vente: at ingen forstandig Fader vil føie eller billige sin Søns barnagtige Lyst til at komme umoden ud i Verden." Kan dette giælde om den indledende Prøve, der blot aabner Adgangen til Høiskolen, da maatte det endmere kunne anvendes paa Adgangen til Fædrelandets Tjeneste, Og bør overhoved Nogen gaae paa Akkord med sin Aandsdannelse eller sin Embedsdygtighed?"
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
En Fru Buch i Kbhvn, har i Anledn. af Hs. M. Kongens lykkelige Helbredelse og Hjemkomst i Sommer stiftet en Friskole for Døttre af dannede, men uformuende Forældre. Directionen for Skolen, Prof. David, Pastor Visby og Grosserer Brandt, bekjendtgiør, at der formedelst fortsat Velgiørenhed mod Stiftelsen endnu ere opretede 4 Fri pladse over Bestemmelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Fra det Kgl. Admiralitets- og Commiss. Collig, er udgaaet net nyt specielt Reglement og en ny Taxt for Kbhvns. Lodser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Forhenværende dansk Consul i London, Hr. Jens Wolff, har allern. erholdt udelukkende Privilegium til med 5 Aars Eneret i Danm. og Hertugd. at forfærdige et af ham anvendt Middel til Forebyggelse af tør Svamp (Dry Rot) i Skibs- og Bygningstømmer og mod Bedærvelsen paa alle Sorter Tougværk, Seildug, Lærreder og Callicoer. Hr. Wolff har nu udgivet et Skrift, indeholdende bemærkninger over de Fordeele, som nævnte Materialer erholde ved Opfindelsen, hvoraf læses Udtog i Handelstidenden af 30te forrige Maaned. Paa de af Hr. Lieut. Jantzen opfundne og ham allern. paa 10 Aar patenterede transportable Dampbade=Senge, har Hr. Prof. O. Bang til Frederiks Hospital givet den offentlige Erklæring, at de i Behagelighed og Virksomhed kun lidet vige for de russiske Bade, og at de Syge ligeledes yttre deres fuldkomne Tilfredshed dermed. Da de - siger Hr. Prof. - foruden de øvrige Egenskaber, som gjøre dem saa særdeles skikkede til Anvendelse i private Huse, indeholde flere Slags nyttige Bade, der samlede eller særskilte kunne bruges, fortjener de den bedste Anbefaling, som herved med Fornøielse meddeles. Beskrivelse over Sengen, samt en Afbildning, findes i Handelstid. af 30te f. M.) Paa Grundene udenfor Mans fandtes den 9de November Vraget af Galleasen Grethe, Skipper J. P. Andersen, af Sønderho. Hele Mandskabet antages at være druknet, da næsten hele den ene Side af Fartøiet, samt Dækket, var borte. Ved Vraget fandtes Skipperens Søn fastbunden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Fartøiet skal sidst have været udklareret fra Hadersleben til London. sen simpel Mindeblomst paa den kjærlige Söns, den trofaste Vens Niels Simoni Kroghs Gravhöi. Elskte Ven! Du sank i Gravens Gjemmel Ol at ikke Kjærlighedens Röst, O! at ikke Venskabs stærke Stemme Kan Dig kalde meer til Livets Lyst! Sorrigfulde staae vi ved Din Grav, Savnets Taare rinde fra vort Öie; Ak! forgjængligt er hvad Jorden gav Men, o Gud vi tillidsfuldt os bøie For Dit undforskelige Raad. - - Camle Moder, græd dog ikke, Vel han svandt for vore Blikke; Men hist Haabets Stjerne blinker, Derfra venligt han Dig vinker, Der i Faders, Sösters Favn, Svinder hvert et jordiskt Savn; Der vil ogsaa Du ham finde; Fred og Hæder med hans Minde
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 7de December, Kl. 6 Aften, bliver Generalf, samling i Klubben Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de November 1833. Directionen. terminde, allernyeste Ariebog for 1833. Anden forandrede, og betydeligt forøgede Udgave. Samlet og udgi ret af A. K. Kieldsen. 1 Rbd. 32 s., heftet, faaes hos Jacob H. Lundt. Lat, rødt og sort, af Agent Holmblads Fabrik faaes til Fabrikpriis (Handlende gives Rabat) hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
De, her i Avisen for igaar, til Salg averterede Bøger i otte Afdelinger med hosføiede Priser, ere at faae hos Jacob H. Lundt. Til Salg er oplagt hos mig; 1 Jern Patent Anker=Kjetting, 1 1/2 To., 77 Favne, 51 Skpd. 1 Jern Patent Anker=Kjetting, 1 1/2 To., 18 Favne, 1 1/2 Skpd. 1 Svensk Anker=Kjetting, 12 To., vog 4 Skpd., 12 Lspd. 2de Svenske Skibs=Ankere med Stok og Ringe. 2de Hollandske Skibs=Ankere med Ditto. . 1 Slup Stor-Seil, circa 200 Alen. 1 Ti to Klyver, circa 30 Alen. 1 Anker=Toug paa 60 Favne. 1 Pertline paa 80 Favne. 1 Engelsk Anker med Træ-Stok. 1 Ditto Ditto. Liebhavere indbydes til de af Eieren opgivne Priser i som hos mig erfares. Aalborg, den 28de November 1833. Søren Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
En lille Vindovn ønskes til Leie. Hvem, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede: Dr. Conradis Haandbog i den almindelige Pathologie, 10 Mk. 8 s. Prøveforelæsninger, holdte for Ansættelse i det theologiske Facultet ved Kbhvns Universitet, af Engelstoft og Hald; 1 Rbd. Borrings Etudes Litteraires. 2den Edition; 12 Mk. 12 s. Sonnes Forskrifter, nedsat til 4 Mk. Nye Dito af Nielsen; 2 Mk. Almanakker a 100 8 Rbd. 5 Mk. Rottb. Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Hvor en lidet brugt Kobberkjedel, 2 Tønder Rum, kan erholdes tilkjøbs, anviser Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Umyndiges Midler, til et samlet Beløb af 400 Rbd. rede Sølv og 80 Rbd. 5 Mk. 10 s. Repræsentativer, kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Viinhandler Simoni. Aalborg i Overformynderiet, den 29de November 1833. D. Simoni. D. Duusen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Hos Farver Schierven kan en Dreng blive antaget i Lære.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Den Kjøbmand M. Lipmann hidtil tilhørende Gaar ved Vesteraa heri Byen er at faae tilkjøbs eller tilleie og kan tiltrædes til næste Foraar. Man ville behage søge Accordt med Cancellieraad, Procurator Jensen, Regninger til Grevskabet Lindenborg bedes mig tilsendt inden den 11te i denne Maaned. Lindenborg, en 2den December 1833. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Søndagen den 8de Dennes bliver Assemble og Bal Selskabet Enighedens Locale, som begynder Kl. 6 Aften. Aalborg, den 2den December 1833. Directionen. Med Piedestalovne, Rundovne, Spisestueovne, Bilæg gere, Comfyrindretninger, Comfyrgryder, Tagvinduer, baylandske, engelske & amerikanske Plouge, Ambolter af ac., er det hos mig værende Oplag fra Kjøbenhavn igjeblevet forsynet. Aalborg, den 3die December 1833. I. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Auction. Til Efterretning for Lysthavende bekjendtgjøres herved, at Auctionen over Læseselskabets og sen Deel flere Böger, hvorover trykte Cataloge, erholdes hos Boghandler Lundt, der paatage sig Commissioner for udenbyes Lysthavende, en berammet til Afholdelse den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, paa Compagnihuset, hvor tillige en Deel ei i Cataloget anforte tydske Morskabsböger ville blive bortsolgte. Aalborg, den 5te December 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Da det paa Stedet Nr. 491, paa Hjørnet af Algaden og Hjelmerstald heri Byen, ved 3die Auction gjorte Bud, ikke er tillagt Approbation, saa bliver, efter Vedkommendes Begjæring, en fjerde Auction afholdt udi og over be meldt, Eiendom, Torsdagen den 12te Dennes, Formiddag Kl. 3. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den Decbr. 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Fredagen den 13de December, Formiddag Kl. 10 Slet; bliver, paa Ruberg Sogns Forstrand, omtrent 2 Mil vester herfra Byen, afholdt Auction over 148 større og mindre Tønder og Foustager Tran, samt en Jern=Kjetting, 16 1/2 Favne lang, et Skibsanker, et Gangspil og en Bougspryd, Alt ilandbjerget fra et, Natten mellem den 21de og 22de Dennes, uden levende Folks Medfølge, indstrandet Skib. Hjørring, den 28de November 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-05
Efter Vedkommendes Begjering bliver Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa heri Byen, med tilliggende Pakhuusbygning og Hauge, i Continuation af de allerede afholdte 3de Auctioner, stillet til Salg ved en 4de Auction, der er berammet at afholdes i selve Gaarden, Onsdagen den 18de Dennes, Formiddag Kl. 10. De Salget vedkommende Documenter henligge forinden Auctionen til Eftersyn paa Politikammeret. Aalborg, den 1ste December 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Spanien. Efterretningerne herfra ere saa forvierede og modsigende, at intet Bestemt kan anmeldes. Saavel de ministerielle Blade, som adskillige sydfranske og navnlig Jndicateur de Bordeaux forsikkrede først, at Sarsfield var indrykket i Vittoria den 19de eller 20de; nu kaldes atter dette stærk i Tvivl, fornemmelig af sidstnævnte Blad, medens Efterretningen derimod finder en Talsmand i National, som paastaaer, at samme stadfæstes ved Privatbreve. Merino, som efter det ministerielle Blade blev overvunden af Sarsfield den 12te har allerede den 13de atter givet Livstegn fra sig ved en Proclamation til Beboerne og Garnisonen i Burgos, hvori han opfordrer disse til at gjøre fælleds Sag med sig som General en chef for de baskiske Provindsers, Riojas og Gammel-Castiliens combinerede Armeer. Efterretningen om Udfaldet fra St. Sebastian stadfæstes rigtignok, men samme synes ikke at have medført noget Resultat. Jnsurgenterne - hedder det i Beretningen derom - holdt tvende ikke let tilgiængelige Bakker besatte, fra hvilke de vilde have været istand til at gjøre en kraftig Modstand, men en Granat, som faldt og sprang midt imellem dem, bragte dem ik Forvirring og foranledigede deres Nederlag. Dog angives Antallet paa de Døde kun til 100 og paa Fangerne kunne til 30, fordi Cavalleriet formedelst Terrainets Vanskeligheder, ikke kunde forfølge de Flygtende. Efter en senere Beretning har Carlisterne, efterat Garnisonen i St. Sebastian var vendt tilbage til denne By, atter indtaget deres gamle Stillinger og bemægtiget sig saavel Herman som Jrun.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Portugal. Med Armeernes Stilling her er ingen videre Forandring, foregaaen, end at General Saldanha har forlagt sit Hovedkvarteer til Sintieira nærmere ved Santarem. Armeerne stode nu hinanden saa nær, at Forposterne vare istand til at føre en lille Discurs med hinanden; alligevel ventede man endnu ikke noget afgjørende Foretagende. I Henseende til de øvrige Efterretninger fra Portugal synes baade Omkvædet og det sikkreste Resultat at være dette, at Portugal er et meget ulykkeligt Land, i hvilket Borgerkrigen endnu kan vare længe. At Portugiserne ikke har yndet den despotiske D. Migue, saae man af den Lunkenhed, hvormed de understøttede ham, da D. Pedro betraadte Landet med sit ubetydelige Corps. At denne, eller idet mindste hans Ministerium heller ikke har kunnet vinde deres Hengivenhed, derpaa sees ogsaa Beviser.