Berlingske Tidende, 1769-08-04
nal=Cours. Umt 2 Musikus Sug a 5 Rd. 22 Sk. N. Pd. St. Amsterdam 24 Dages Sner 23 1/2 den Omm. 2 Matmalm Duus i 22 1/2 a Emme. Hamburg 14 Dages Sigt : 27 1/2 paa Omm. 2 Mantin Dato a 26 1/2 om Emp. Der gives hermed tille og anden ædlemme, en som Huus Mark. der und paa hung manden mag tilgange tillavnstandse. Timenming 9 Cer kan den Sumat, at hun kunne Kang af Dan mis og Mange en Daning paa singhun man, nu Snu nu snu kun Stemte og Tømmen Hunne til Dilhumi Olmemmestemme alg vimmen Aarnarsin Hummer Li fiin Tienummet Dynes Kamme. Kæftimme Stil Kamme nu J alletten hun tidningen om han nu insum i ham den Hummig som en kommeten kunne hiin humundet ming en kun me, men man mum en for numen Himme samme nu sammen Punt, Tingen vi nu Guult man nu sine Commum mem min int en Jum sum Tien. Augustag summen kun mue tillt nom viist mult nant Minanun ner Anviin hun, om mastian ningen nu en num nen kommes nu kun sul nu muummansig an mig unstunn man sinsinde som Custe vi Ammunsom sin Dunrulisstummen Kumuel af Sillums ud ple Denne smou Himmen Constian Timune Huus til immetillet paans Anlugtning nu Tium tillumstingst at hun nispiltan int u stemmen hun et Malm, at hun um nu sammestemmeste DimsinTunsin fine vi som Ammiste Ansin mat, uden ningen haan sin Tien at misten til nument en Viins mange Orminemme hun hensindmuur Am ei Ting som min sin nu som alle huus Tinun simment Himmen Fuld, Tirnumnummer Knulærum, en hun muur nihimmen nu i Stum. menstemme mun sund sammusin nanten munte mum at hun man memenne Pronammen timmen Mun noun an og lanmænd i samme mig min Aar og Tiligt sistig for Piin. riumma Tilsamme de skee samme hund memmende Kamdersamt sig til Desem ulm tille nu om hun nu mannan nuvæmet Vimmemme sig tileruusmuk munt man u sin Stue mange muur Gium var om Stan Lamstimmunen Times Konge. Næsthed. Saa erhen har : de Ju men Der Hium Timer Hans Konge Mileks allernaadinge Orter og Brink: - Dem Stat i Nattemt at læsflammes Brændem anstaltes særnarumme saa nummun at mangen mannstem m. samtil Manem nommen Anmomm sit limmummanne Prommen at mig et nu i mun At vi Dimin Fumme nu nu Priisdomme Ditm mul stimme i alle ul Smuta huna Satin Til Tinne Pung mulle sig sin Stampuns misamlet at man som namilie, nens hen Tiil hun ma Dimlen Kann, men Hening summen Tium hun hunu Ammen m. nu Titin Situn an Hiem ingen ne me Numma nu sommestannen nunsum kunstemme og tilstanske Mammit Kummen nem mune som man sit en mun nugumun nu muun mun Ri hiem Comme=Eindtosiun Omstamme num PrimmenDu sammenstemmemen Huusmille Am og Tilles sme kun ligen malle sig min huus sommemment som det ville immer, et samme munt linne Til ofte momming sin Ting nun nu alle nen San nu memme Bæne Sal man muuret stamme beret Dramme, hen amt fiir til Bartelser unden ni num Plum um hun nu tilium nupaa mildum hun som har maanen i alle maanden anden. Kamme. der paa Hummen Jensen Smu En humme Mellemmen man sin Hensim, paa hasmer en Trisen og kunde ikkun som Mallesmus Hæn den nenstemmen Tømme Timemnilængen im Muli senet man med M., som en Man, men munen komme tildmuur mun nu Tunismus hans sann nu timet var kuns Stemmen Diama lummen som Om nu den saan Annusinstemmmen num paa smaae Commuun min usenu Ammun nat muman Mølle Son i Nør nye alt Tømme tapio har anstunden Hæle unommet et om kun snae de Mamman, men Taanele hos sin Munu at ham tilmen gammel sammennaun, na Sa en num nummet Mulemste Janit Humin muen her som Decuriscommen umin mommin nu Summemme Tamuntastille imme Anne sin Cammel Tømme samme Til i mun anam skulle natur en alt men sin at Tumuine su sommun Skib me Lemmen mansmiSne numme Collig Familie mum en Sum hun Tønningen den Haar Ammus næskommende sin de Sum Formelig hover samme Ammunet Firmandant opmun komstun Himmen nu Schimmmung Anne næman J. Simmel Mulk. Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skr. 1 Mk. M. Mulleskinds Tang: Sine 3 Mk. m. Smem Mall, Ager Eng 2 Skom 2 M. 2 Aar, samt Mullastiis : Tan Sen Tin udsen af Luftspil sit af arme: Til at Spanufaae Dt Casten Himmisset til Marskal paa Eme assumkun net Duber er enten i min Fritanske for man under nuar Timemmig at mum a Dusjust ham og lus Jine nu sammen sin er at Franske at sten ul uminantum Kimellemsk Tillienske nu i Com re næstlig mommen mat Staumumun Ammus Mundnu mæt at han munsannske mue i sin Pumme Di ham som talemmemmeseffen, nun hændinsmisin Cum nien Almisse en slem nu som samme nu Tomsomme en memensam har sin Timmer er nu mun hun, man men man man lille at omman ommenun slentum sumremmemme misun sin samme m. Simmenne Amts nu snu har nu saldes denne C. Maas. Munisme Kan sammestant er nerne for en skilling at fentlig Pete som nummen Uremme samme Mammen sand og da man sin Stuimme Timmin summestman kun nu samme man som nu man kan illigt nu sammen n sun mamme nu smi Sum summen nu nu staar mune man ind nu samme me mild hun sin hunu mamme nu tismu in Tæn, maae in u sin n hele nu Mimsmmet det Timesin og nu Musin Dim sin stum sul i utar er en anden Priis nun mun Musen en sin Sumilitem lin og ham siung Komman er sammen. ster han vi nu stum ellemmennen, sjund var smammenFal til Julianerne, kan skiænt med allum. Oluf Madsen, Borger og Kleinsmed i Faaborg i Fyhn, ladet herved alle Elskere af Curiositeter bekiendtgiøre, at have udfundet en Maade at gjøre en Postvogn, hvori kan magelig sidde 2 Personer foruden Kudsken, og staaer i samme Vogn en Maschine med en borizontal Skive oven paa, som haver 2de Visere, hvoraf den ene lober rundt 1 Miil, og imidlertid høres lydelig 4 gange eller hver Fierding Vey et Slag paa en Klokke, hvilken Viser ogsaa kan dreyes frem og tilbage, eftersom man ved Veyens Begyndelse kan finde Behag; men for at styrke Jhukommelsen om Milenes Tal, da gaaer den anden Viser rundt imedens Vognen farer 4 Mile er ler 48000 Siellands Alen frem paa Veyen; samme Vogn lover han at forfærdige saaledes, at en Liebhaber Aarsdagen efter at samme er begiert kan imod 200 Rdlrs. Betaling ved Vognens Annammelse sætte sine egne Heste med deres Heste Tøy paa for Vognen, og kjøre dermed saaledes at ingen kunsterfaren Mester skal med billighed have noget derpaa at udsætte; Desuden lover han ogsaa, om forlanges, selv at følge med Vognen enten til en anden Bye eller Land, hvorfra fornævnte Mille Vogn maatte forlanges, for at give nøyere Oplysning ved Maschinen, dog samme at ske for Liebhaberens Regning og Risico. Faaborg, den 31te Julii Oluf Madsen, Kleinsmed.