Aalborg Stiftstidende, 1842-09-21
"Fædrelandet for igaar Aftes er ogsaa lagt under Beslag og Action anlagt mod Nr. 1000, 1001 og 1002 Det sidste beslaglagte Nr. skal indeholde en Fortsættelse af de i hine Nr. actionerede Artikler indeholdende Opfordringer til at petitionere til de Viborgske Stænder om Skattebevillingsret. – Jmorgen er det den sidste Dag, de RoeskildskStænder komme sammen, og endnu har man ikke seet Discussionerne om flere af de vigtigste Sager, som skulde for saasom Finantssagen, Trykkefrihedssagen og Spørgsmaalet, angaaende Jndførelsen af almindelig Værnepligt. At idet mindste de trende sidste Sager ikke kunne blive foretagne, er nu saa godt som afgjort, især da man tvivler om at Discussionerne om de kgl. Lovudkast ville blive tilendebragte. Det synes ogsaa, at flere af disse ere blevne behandlede med en unødvendig Vidtløftighed, ligesom det synes som at flere af de Deputerede under Sessionens Løb have været betagne af en uendelig Snakkesalighed. Huusmandssagen blev endelig afgjort i Østifternes Stænderforsamling den 9de d. M., idet det med 32 Stemmer mod 31 blev antaget, at der skal indstilles, at der igjennem Amtsraadene og Sogneforstanderskaberne indhentes paalidelige Efterretninger om Huusmandstandens og den hele Arbeidscasses Vilkaar paa de forskjellige Steder i Landet, om de Byrder, der maatte trykke dem, og de Maader, der kunne bringes i Forslag til at forbedre deres Kaar. – Stranding af et russisk Krigskib. Det hedder fra Gothenborg: Hr. Reinhardt, en Søn af Consul Reinhardt i Christiansand, gik ombord paa Dampfartøiet Nord=Cap for at søge at redde Besætningen paa et russisk Orlogskib paa 74 Kanoner, bygget i Archangel og underveis paa Reisen til Petersborg, hvilket førte 40 Kanoner og 930 Mand. Skibet, som affyrede flere Nødskud, faaes sidste Søndag udenfor Grimstad, men det blæste saa haardt, at ingen Lodsbaad kunde gaae ud, og stødte tilsidst paa Klipperne i Nærheden af Brekestos Fyr, og Stormasten gik overbord, ved hvilken Leilighed 300 Mand af Besætningen fandt deres Død i Voverne og mange omkom under deres Forsøg at redde sig i Baadene. Kun 16 af 30 Officerer bleve frelste, og disse overlode Besætningen til sin Skjæbne. Skibet drev siden mod Klipperne ved Oxoe Fyr, hvorved det vedblev at affyre Nødskud, som tydeligt hørtes i Christianssand, men ikke af Vagten paa Fyret, saa svær var Stormen og saa stærkt brød Voverne sig mod Klipperne. Her lod man fire Ankere falde, men Fartøiet drev desuagtet langs Kysten med No. Vind. Resten af Besætningen reddedes 10 Miil Nord for Norske Næs, og landsattes i Christianssand Onsdag Morgen fra Dampskibet Nord-Cap, som tog Skibet paa Slæbetoug for en kort Tid, men maatte opgive det, da de udstukne Toug ikke kunde kappes, eftersom Skibets nedre Rum var fyldt med Vand. – Fra Helsin ger hedder det under Gaarsdato, at Capitainen paa Skibet William af Dunde har medbragt 9 Mand, som han har bjerget under Næsset i Norge af Besætningen paa det fortiste Skib. T – Som bekjendt holder den Afdeling af Statsgjældsafbetalings-Selskabet, for hvilken Magister Lindberg er Formand, ugentlige Forsamlinger i et Locale i store Kongensgade. Her holder Magisteren Foredrag, Foretagendet vedkommende, og giver de Oplysninger, som Tilhørerne maatte ønske at erholde. Men for at give disse Foredrag lidt mere Jnteresse, gaaer han undertiden udenfor den egentlige Gjenstand og kryber ind paa Politikkens Gebeet, hvor han flankerer til Høire og Venstre. Saaledes holdt han igaarAftes for en meget talrig Forsamling et Foredrag om de offentlige Blades, navnlig Oppositionspressens, Virken og Betydning, hvorved han med saftige og kraftige Ord læste hver sin Bekomst, saa at "Fædrelandet, Kjøbenhavnsposten" "Den Frisindede og Flere fik baade læst og paaskreven. Han frakiendte deres Redacteurer enhver Ret til at tale i Folkets Navn og levnede dem ikke Fortjeneste for en Skilling. Herimod blev der fra mange Sider kraftigt og undertiden paa en meget humoristisk Maade opponeret, uden at Magisteren imidlertid lod sig slaae af Marken, skjøndt der fra Oppositionens Side faldt et og andet Ord, som maatte have forbløffet enhver Anden med mindre moralsk Mod end Magisteren. Hele Scenen endte just ikke paa den behageligste Maade, idet der opkom Klammeri imellem nogle Statsgjældister og Jkke=Statsgjældister, der sluttede med Slagsmaal og Politiets Mellemkomst, – Alt uden bengalsk Flamme!