Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Hos Franz Richter i Horsens kan faaes got røbollandsk Kleverfrøe, Rigaisk Hørfrøe, samt Tydsk og go indenlandsk Dito, tilkjøbs for billig Priis. Angaaende Hampesæd. At Hampen behøver god muldig, vel giødet og vel dyrket Jord, beliggende i Lye for Norden og Vesten, helst lidt fugtig, men ikke suur eller vand syg, samt at Hestemog ansees til den for den bedste, Faare= og Svinemøg maaskee ligesaa godt, er almindelig bekiendt. Saavelsom at paa mangfoldige Stæder i disse sidste Aar har været overmaade megen forgiæves Efterspørgsel om Hampsæd. Hvad udenlandsk man har kunnet faae, har været for en stor Deel upaalideligt, og af indenlandsk haves saa overmaade lidet, hvortil Aarsagen er følgende: Naar Hampen bliver staaende indtil Frøet for det meste er nogenledes modent, da som bekiendt er Taven mindre god, derfor ruskes den almindeligen før den ret modnes. Det gode Fre bliver da lidet, fordi det meste er umodent og svangt. Naar derimod det saaes tyndt i god velhandlet Jord, i Lye, nogenledes fugtig og liggende godt for Solen, og det da faaer Lov at blive modent med hinanden, da kan avles overmaade meget, efter gandske liden Udsæd. Gildringen bør dog skee paa sædvanlig Maade i sin Tiid. Det er derfor vigtigere, at det lidet Frøe som har kunnet faaes fal, bliver i Aar anvendt til at Frøe derefter kan avles, end til at avle Hampen selv, for at her dog maae kunne blive meere god paalidelig Sæd efter Haanden i Fremtiden. J denne Hensigt har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at bestemme et Partie Hampefrøe til at udsaaes, fornemmeligen til at avle Sæd efter. Ønsket er derfor at det uddeles i meget smaae Partier, og allerhelst saaledes: at det saaedes i haver og Kaaljord, eller hvor i Fior havde været Kartofler, eller Hamp eller Byg, i Tofter nær Gaarde; Dog da Tiden nu er saa knap at det bør saaes hastigst mueligt, saa overlades det til dem som ønske deraf paa følgende Vilkaar: 1) Den som modtager 1 Skieppe Sæd, anmodes om at saae deraf det ene Fierdingkar i det mindste dobbelt saa tyndt, eller endnu tyndere end det øvrige for at blive staaende til fuld Modenhed. Dette Fierdingkar ønskes saaet især paa den bedste Plads hvor sikkerst god Fremvæxt tør haabes. Hr. Schwertz, i sit Skrivt om det belgiske Landbrug, skriver at have havt over 20 Fold Frøe, og neppe skal det være overdrevent at burde vente mere end tyve Fold naar det omhyggeligt behandles istæden for at vi sieldent have 3 eller 4 Fold Sæd af det Hampefrøe vi saae, fordi nemlig vi ikke behandle det derefter. Vilde nogen endnu des- foruden besaae et Par Beeder i sin Have med Hampefrøe og lægge dem paa samme Maade som Sukkerærter i Rader, 10 a 12 Tommer mellem Rad derne: og 3 a 4 Tommer mellem hver Kierne og luge dem, samt hyppe Radderne et par Gange med et lille beqvemt Jern, da kunde man lære, om ikke vi ogsaa vare tiente med at følge deres Exempel, som i de egentlige Hampelande paa saadan Maade drage sig aarligen et Partie udmærked god Sæd, ved omhyggelig Dyrkning af et Stykke Hampejord just til dette Øjemeed; hvor de dog giøre langt videre mellem Planterne, end her er nævnet. Vi ere jo vante til at see hvor overmaade meget Frøe enkelte Stykker bære som staae i en Udkant af en Hampeager og har Plads nok, og som maae staae til Modenhed. a) For det modtagne Frøe leveres tilbage af det Jndavlede et lige Qvantum henimod Foraaret 1811 (formedelst en Skriverfeil, stod i Aarhuus Avis No. 31 urigtigen, i Efteraaret.) og desforuden igesaa meget, mod Betaling 2 Rdlr. 3 Mk. for Skieppen, som er det halve af hvad det har kostet i Jndkiøb. Skulle nogen tænke at der blev i Marts Maaned i Kiøbenhavn betalt 10 Rdlr. og derover for en Skieppe Hampefrøe, det kostede siden 6 Rdlr. Og dette Partie tostede 5 Rdlr. Skieppen. For det som Kongen begiærer til Kiøbs, forden igien der modtager af dette, har han bestemt at betale det halve af nu værende høie Jndkiøbspriis, nemlig 15 Mk. Skieppen, som er meget over hvad almindeligen Hampefrøe pleier at koste.