JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Blandede Efterretninger. J Paris døde nyligen den fortjente Stifter af det derværende Jnstitut for Blinde, Valentin Haur. J Aaret 1784 var denne ædle Menneskeven paa en Spadserevei Vidne til, hvorledes en Kromand, for at forskaffe sig Søgning, havde samlet til fattige Blinde, og paa en skammelig Maade udpyntet dem. En, udstafferet som Midas med Æsels øren og Paafuglehale, sang; de øvrige, ligeledes latterligen klædte, med Briller af Pap uden Glas, staaende for Pulten, paa hvilken Noderne laae omvendte, accompagnerede ham med Fjolen. Forbittret over disse Ulykkeliges skjændige Forhaanelse besluttede han at berede dem en bedre Lod, hvortil han opmuntredes af Theresia fra Paradis, som den Gang ved sine musicalske Kundskaber og øvrige Dannelse opvakte i Paris almindelig Beundring. Haus skjønne Exempel fandt i alle paa Dannelse Fordring gjørende Stater, og saaledes ogsaa i vore Danmark, Efterlignelse. Mange Theedrikkere troe, at den grønne Thee angriber Nerverne mere end den brune.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
J London har man ved Paagydning af hedt Vand og Spiritus vini undersøgt begge Arter, og fundet følgende Resultater. Den brune Thee, hvorpaa der saa ofte blev gydet Vand, indtil dette hverken havde Farve eller Smag mere, havde, efterat den var ganske tør, tabt 35 pC. Lod man de levnede Theeblade endnu uddrages ved Spiritus vini, saa tabte de endnu 12 pC. af deres Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Ved Vandpaagydningen vare alle de sammentræk kende og bittre, ved Spiritus vini de harpixagtige Dele af Theen blevne opløste. - Den grønne Thee, ved det hede Vand ganske opløst, tabte 41, og ved en Paagydning af Spiritus vini, tabte den endnu 10 pC. mere af sin Vægt. Den grønne Thee giver saaledes ved den gjentagne Paagydning af kogende Vand, af fine Bestanddele kun 7 pC. mere end den brune, uagtet Lugten og Smagen af begge Sorter lode formode en langt større Forskjellighed. Til et særdeles eiendommeligt Princip, hvoraf Virkningen paa Nerverne lader sig forklare, var hverken i den ene eller den anden noget Spor at opdage. Ved den i Huusholdninger brugelige Maade at tillave Theen paa, opløses langtfra ikke saa mange af dens Bestanddele, som i dette Forsøg er opgivet. - Da det Vellugtende og Kryderagtige i Theen er af saa flygtig Natur, saa pleje Chineserne, for at forhøje Velsmagen, at komme et Dusin tørre Blade i Koppen, for at kunne neddrikke hiint Arom saa hurtigen som det udvikler sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1821) 77. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 98 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 123 1/2 a 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbksedl. 12. - Svenske Sedler 62 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Blandinger af Jean Paul. Friheden og Solen gaae aldrig ned paa Jorden, men evigen op. Hører J at Solen døende bleg ner og falder i Søvn i Oceanet, eller og, at Friheden gjør det, saa kaster et Øje paa America, der glimrer den morgenfrisk og ved Siden af den Friheden. Lucher, Du ligner Rhinfaldet, Hvor stormer og tordner Du vældigen. Men ligesom paa dens Vandstrøm Regnbuerne svæve ubevægede, saaledes hviler i Dit Bryst Naadebuen af Freden med Gud og Menneskene urokket, og Du ryster Din Jord, men ei Din Himmel. - Luther, kom snart; der gives for mange Paver, ikke blot Contrapaver, men ogsaa Contra-Contrapaver. Blomsterne. Venlige Blomster, som smile saa stille Sallig i straalende Sommer, og gløde Yndig i Blikke, mens Uskyld født tindrer i Eders Øie; Blidt J. udfolde de venlige Blade, Aabne i Himmelens Bad Eders Krone, Som om J savned med saligste Længsel, Sommerens Glæder. Stormen ej suser saa vildt over Enge, Sagte den boltrer sig blandt Eders Kroner, Flagrer, en Sefyr, i grønklædte Lunde, Flammerne kjøle. Smilende staae J saa glade og stille, Sommerfugl svæver i cirklende Flaaren, Suger og suger af aabnede Bæger Sommerens Honning. Blunde J nu vel i salige Drømme, Taler med Smaaaler, som Jer omflagre? Lytte J nu vel til Bien, som surrer, Kiender dens Tale, Yndig J smile med giødende Kinder Som om J peged til høiere Glæder, Kiendte et Liv, der henrækker født over Jordiske Sandser! Medens de jordiske Længster omtumle Vildt over Eder og lede, J smile, Thi hvad de søge sig rører i eders Bølgende Cirkel; Enten J aabne jert Bæger i Solen, Eller i Natten dets Dørre tillukke, Medens J læse, hvad Andre ei tyde, Stjernernes Cifre. Hellige Natur, her saa stille du gjærer Dybt i dit hemlige, venlige Værksted, Blusser med Haabets den skjønne, og Livets Glødende Farve. Her i mangfoldige Form aabenbarer Venlig dit herlige Liv du og straaler Yndig, mens Himmelens Flamme dig rækker, Skjønhedens Kaabe. Lær mig at tyde hvad dunkel staaer skrevet J eders hemlige Kalke, Smaablomster, Lær mig at læse de hellige CifteJ eders Blikke Da, o Natur, kan jeg tyde din Stræben, Kjænde den Længsel, der stille henpeger, Sødt fra din Cirkel, der leder til Livets Hellige Gaade! M. Winther. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 80000 Far Nittende Aargang. No. 48. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 Juni 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
En ikke ganske uinterressant Erindring om den danske Ypsilanty's Forfædre kan Jndsenderen, af disse Linier meddele Verden, nemlig, at han stammer fra Hertugerne af Guise i Frankrig, hvis Slægt, efter Formodning, var uddød. Ypsilanty's Bedstefader, som den Ældste af tre Brødre, havde Papirerne i sit Værge, som beviste, at han stammede fra den Linie af Guiserne, der tog sin Tilflugt til Danmark. Efter hans Død tilintetgjorde hans Kone disse Papirer af en egen besynderlig Jde. Altsaa een af Guisernes Efterkommere lever nu i de trangeste Kaar. Hans hele Eiendom er Modgang, Mangel og Haabet om en bedre Fremtid, som enhver da eier, hvad det Sidste angaaer. De eneste af denne Linie i Danmark ere endnu tvende Faderbrodersønner, hvis Stilling, hvad det Oeconomiske angaaer, er langt bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 7 Junii. Den 5te dennes om Eftermiddagen Kl. 2 havde vi 22 Gr. Varme i Skygge, og i Gaar ved samme Tid 18 Grader. J tvende samfulde Dage har Luften hængt fuld af Regnskyer; men Regnen, som vi her i og ved Mariboe saa høiligen trænger til, er hidtil udebleven. Alt i Haugerne henvisner mere og mere den ene Dag efter den anden. Som et fandt Billede paa alle jordiske Tings Forgjængelighed staae Blomsterne i Dag i Haugerne i alderes Pragt, men hænger i Morgen med Hovedet, sukkende, saa at sige, efter den hulde, milde, qvægende Naturs Væde. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne i Mariboe paa Korn og Fedevare, samt Kreaturer, i afvigte Mai Maaned, følgende: Hvede 4 Rbd. 2 Mk., Rug 2 Rbd. 3 Mk., Byg 1 Rbd. 5 Mk., Havre 1 Rbd. 1 Mk., graae Ærter, 2 Rbd. 3 Mk., hvide Dito 2 Rbd. 3 Mk., Vikker 2 Rbd. 2 Mk. Tønden, røget Flesk 10 tz., fersk Dito 7 a 8 s., Kjød 6 a 7 s., Smør 16 s., Ost 4 a 6 s., Talg 20 a 24 s. Pundet; et Slagternød 24 a 30 Rbd., et Sviin 6 a 8 Rbd., et Faar 2 Rbd.; alt i S. og T.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Odense, d. 11 Junii. J Søndags Eftermiddags indtraf den ulykkelige Hændelse, at en Gaardmands Haarige Søn i Høime, ved at staae og klikke med et Gevæhr, som han havde nedtaget fra en Bielke, skjød en Tjenestepige i den høire Skulder. Pigen er ikke uden Livsfare. Geværet, der i det sidste Aar ikke havde været brugt, var netop ladt Aftenen forud og Skudet tiltænkt Ræven, der begynder at husere slemt iblandt Gæssene der paa Egnen. - Tørken med den brændende Soelhede om Dagen vedvarer endnu bestandig, til Skade for Haugeværter og Græsmarkerne, der snart ere som afvedne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Aalborg, den 10de Junii. De Medlemmer af den kongelige Theater Etat, som i Aar besøge Jylland, ankom her i Torsdags med Paketsluppen den nye Prøve, Capt. Schou, og gav i Aftes den første Forestilling for et temmelig talrigt Publicum. - Vi have i nogen Tid havt usædvanlig Varme - 22 Sr. R. og derover. Jorden trænger haardt til Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Viborg, d. 10 Junii. For et Par Dage siden er Mostmølle, tilhørende Hr. Paape, afbrændt. Jlden opkom om Formiddagen, og Alt, paa Vandhjulet nær, brændte. Beboeren fik næsten Jntet reddet; endog Sengeklæder, som laae ude for at veres, brændte. - Den gruelige og qvælende Hede med Nordvestvind, uden Dug de fleste Nætter, truer Marker og Haver med Undergang. Vel er det mærkeligt, at see den 3die Juni modne Jordbær, udsprungne Roser og Hyldetræet blomstre, men naar man seer til de paa Sandmarkerne afsvedne og blomstrende Rug agre, de forbrændte Græsagre og den af Heden qvalte Vaarsæd, da ønskede man gjerne, at undvære de første Fornøielser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Blandede Efterretninger. Blandt de naturhistoriske Mærkværdigheder, som Gouverneuren i Bencoolen, Sir Thomas Stamford Raffles, har sendt til Engelland, findes Beenradet af en stor Søfisk, som, i de engelske Beretninger, gives det sandsynligen javaske Navn, Dugong. Sir Ewerard Home siger om samme, efter at han har seet dette Dyr opstillet, at det er meget forskjelligt fra Hvalfiskeslægten. Det ligner en omstyrtet Baad uden Køl, saa at Midten af dets Ryg, naar det befinder sig i sit Element, er den høieste Punct af dets Legeme. Da dets Lunger i stor Længde trække sig nær til Rygraden, saa gjøre de Dyret skikket til at svømme, og Legemet maa, naar det ikke gjør nogen Muskelbevægelse, holde sig i en horizontal Retning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Da dette Dyr, det eneste i sit Slags, vi hidtil have kjendt, nærer sig af de paa Havets Bund voxende Planter, maa det, da det mangler Fødder, have en egen Mekanik til at holde sig svømmende over de Planter, det vil afæde. Da der paa Bunden af det dybe Hav ingen Græsarter, voxe, saa er denne Fisk Bygning beregnet paa at opholde sig i Bugter og nær Strandbredder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Veien fra Jerusalem indtil Jordan er den farligste i hele Palestine, fuld af raa Naturscener, Svælg og Klipper, der afvexle i rædsom Uorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
J Aaret 1805 blev Ammede Jaubert sendt af Napoleon til Theran, for at indtage Scha af Jran eller Persien for visse Planer, som den Gang, da man endnu stedse pønsede paa at ødelægge Britterne ved Ganges, ved et Alexandrinsk Tog, havde udkastet i Paris. Efter Jauberts udgivne Reiseberetninger bestaaer hele Persiens Befolkning af 6,594,000 Mennesker, men hvilket dog skal være for lavt anslaaet, da man regner den i det Hele for 12 Mill. Schabens Jndkomster ere 2,900,000 Tomans eller 68 Mill. Fr. Hæren 254,000 Mand, hvoriblandt 20,000, som ere disciplinerede paa europæisk Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Det asiatiske Museum ved det Keis. Videnskabers Academie i St. Petersborg er i afvigte Sommer blevet forøget med en Samling af henved 600 arabiske, persiske og tyrkiske Haandskrifter, samlede i Syrien, Melopotamien og Persien, af den forrige franske Generalconsul i Haleb, Hr. Rousseau, der først sendte dem til Paris, hvor de bleve kjøbte for det Keis. Videnskabers Academie i Petersborg. Museet indbefatter nu i alle de tre forhen nævnte Sprog en Mængde af Jslamens fortrinlige classiske Værker, som man forgjeves søger i Ruslands og i adskillige andre europæiske Landes Bibliotheker, ja selv i de muhamedanske Mulla's Bogsamlinger. Da Museets Locale er blevet udvidet, saa vil de Oldsager af Guld, Sølv og Kobber, som man fordum har fundet i forfaldne Gravmæler i Siberien, ligesom og den vigtige Samling af mongeliske og tatariske Afgudsbilleder, Bægere, Kapsler, Seletøi, Vaaben, Huusgeraad a., blive optagne der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Archibald fortæller i sine Umrisse einer Reise nach London, Amsterdam u. Paris, at han 1815 var Vidne til Preussernes Revne i Sedan for deres fra Paris tilbagevendende Konge, hvor ogsaa Wellington var tilstede. Wellington, siger Forf. er maaskee det eneste Menneske, der, med næsten stedse aaben Mund, seer aandrigt ud. Sædvanligen staaer han i anden Pocession, legende med den høire Haand ved en Gulduhrkjæde, ladende Armene hænge skjødesløst ned, med Hovedet lidt bøiet til høire opad, ligesom ventede han paa den Adspurgtes Svar, medens hans venstre Øie lagt tager skarpt. - Hans Planer ere store og dristige; men det Enkelte overlader han til Chefen for sin Generalstab, Sir George Murray, paa hvis Talenter, man troer han er skinsyg, ligesom Friedrich II. var det paa Prinds Henrichs. Derfor beklager han det neppe, at han vandt Slaget ved Waterlos uden Murrays Hjelp. Begge Kammerne, eller, som Engellænderne sige, Husene, Over- og Underhuset (House of Lords og House of Commons), ere i det gamle Westminsterpallads. Den Sahl, hvori nu Pairernes sædvanlige Forsamlinger holdes, var ellers bestemt for Referendarierne, hvis Post allerede længe har været ud af Brug. Sahlen er gothisk og betrukket med gamle Tapeter, der forestille den uovervindelige Armadas Nederlag. Overhuset iagttager i sine Forsamlinger større Værdighed end Underhuset. Paa Høitidsdage er Lordernes Dragt meget pragtfuld. De bære en Hermelinskappe, af hvilken den ene Ende er kastet over den høire Skulder. De ere udmærkede ved Guldborder, og deres Antal bestemmer den større eller mindre Grad af Pairsværdigheden. Biskopperne bære et langt sort Gevandt med Hermelinskrave. Stor kantsleren, Husets fødte Præsident, bærer en sort Samarie, ligesom Generalprocuratoren, General advocaten (Sollictor) og Archivisten, men disse tre sidste ere dog kun ved Retsforhandlingerne tilstede i Forsamlingerne. J de politiske Raadsforsamlinger tage de ingen Deel, og de ere ogsaa næsten altid Medlemmer af Underhuset. Kongens Trone optager den ene Side af Salen. Sædvanligen aabner han selv Forsamlingen, og slutter den; derpaa kaldes Overhusets Taler og Medlemmer for Skranken, og blive staaende, medens Pairerne sidde. Biskoppernes Bænke ere paa Høire, Hertugerne og Marquis, med Prindserne af Blodet i Spidsen, paa Venstre; de øvrige sidde lige for Tronen. Cantsleren og Overdommeren, der have consultative Stemmer, sidde i Forgrunden paa Uldsække, hvilke skulle være indførte, efter Nogle, for at opmuntre Faareavlen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Da Pairernes Forsamlinger ikke ere offentlige, saa findes her intet Gallerie i denne Sahl, eller nogen Tribunne for de Talende, da det i begge Huse er Skik, at Medlemmerne blive staaende paa deres Plads, og tale med ubedækket Hoved. Men istedet for, at man i Underhuset samler Stemmerne i det Hele, saa optages her hver Pair for sig, og man begynder med den yngste. - Det er tilstrækkeligt, at tre Medlemmer ere nærværende, for at fatte en Beslutning, og dog udfordres fem til at danne en Committee, hvori et Forslag skal bringes paa Bane. Naar Pairerne skulle afsige en Dom i en Criminelsag, lægger enhver af dem Haanden paa Hjertet, og siger: paa min Ære, den Anklagede er skyldig, eller ikke skyldig. Denne høitidelige Bekræftelse er mærkværdig. Af de sædvanlige Dommere fordres den ikke; men da man betroede Mænd, hvis Fag Dommerembedet ikke var, en saa frygtelig Forretning, syntes det nødvendigt at opfordre en saa bydende Følelse, der hverken tilsteder Overtrædelse eller Udflugt, og som de Adelige i alle Lande, paa Grund af en Fordom, der ofte var nyttig, og udspringer fra Riddertiderne, stedse have agtet høiere end Dyden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Som politisk Legem danne Pairerne en uadskillelig og nødvendig Deel af Lovgivningen; de have, ligesom Underhusets Medlemmer, Rettighed at foreslaae eller forkaste; kun i Skatteanliggender maa de antage Billen eller afslaae den, uden at tilføje Forbedringer; men derimod udgjøre de Nationens Over=Domstoel. For dem maa de møde, som Underhuset anklager for en Statsovertrædelse; nemlig troløse Ministere, Statholdere i Colonierne, der have overskridt deres Fuldmagt eller gjort sig skyldige i Undertrykkelser. Dette Slags Sager instrueres af de tolv Stordommere, som da have en consultativ Stemme; men ikke paa deres sædvanlige Dommersæde udøve Pairerne deres Dommerembede; den store Sahl i Westminster indrettes ved saadanne Leiligheder, til at optage Tilhørerne. Prindserne, Gesandterne og Damerne fra Hoffet have deres Loger og betegnede Pladser. Men ikke blot i Statsanliggender dømmer Overhuset; det dømmer ogsaa i de Criminalsager, der vedkomme dets Medlemmer, som behandles af det med mindre Lempe end af de sædvanlige Domstole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
J Midten af det forrige Aarhundrede havde Lord Ferris, et meget indskrænket og næsten fiantet Menneske, dræbt sin Tjener; han blev hængt, uagtet adskillige Omstændigheder dog talte til Forbryderens Forsvar. Hertuginden af Kingston, som 1776 tiltaltes for Bigamie, var nær bleven brændemærket paa Haanden, dersom ikke en besynderlig gammel Anordning havde reddet hende, Pairerne have den Forret, at de kunne protestere mod en Sags Afgjørelse imod deres Mening, og lade Bevæggrunden til deres modsatte Mening indføre i Protocollen. De kunne ogsaa give deres Colleger Fuldmagt, at stemme for dem i et vist Anliggende. Underhusets Medlemmer nyde ikke denne Forrettighed. Dog kunne begge Huuses Medlemmer ei arresteres for Gield, men deres Møbler og Equipager kan man dog fratage dem. Den Kongelige Families Medlemmer, og den tilkommende Tronarving ere, ligesaalidet som den simpleste Borger, fritagne i den Henseende. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Kjøbenhavns Børs d. 14 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (uden Renter) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 99 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Undertegnede Direction bekjendtgjør herved, at det ny Badeanlæg nærmer sig sin Fuldendelse og ufeilbarlig vil blive aabnet den 26 Juni næstkommende. Saavel Badehusets indre Jndretning, som dets Beliggenhed i en romantisk skjøn Egn og i en Afstand af en Fjerdingvei fra Staden, giver dette Anlæg mangfoldige Fortrin. Til Badegjæsternes Beqvemmelighed skulle saavel aabne som lukkede Vogne holde i Staden, og for dem, som foretrække at gjøre en behagelig Lystreise til Vands, ere Baade bestandig i Beredskab. begge Fløiene af Badehuset, hvoraf det ene udelukkende er bestemt til Damernes Brug, findes beqvemme Indretninger for alle Slags Bade, med Undtagelse af Svovlbad, til hvis Brug et fra Badehuset adskilt Locale er indrettet. Til Brug af det egentlige Søebad ere beqvemme og med alle Fornødenheder forsynede Badekarrer indrettede, og for Damerne er anbragt en Badeslaade, som, foruden 8 Badecabinetter, har et Selskabs værelse og mange andre til Beqvemmelighed tienende Jndretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
J Badehusets Bygning ere nogle Værelser, indrettede til Brug for de mere syge Badegjæster. Hr. Kjøbmand Lorenzen vil foreløbigen have den Godhed at modtage Anmeldelser saavel til at bestille hine Værelser, som og, at besørge andre beqvemme Vaaninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Directionen for Søebadeanlægget i Kiel, den 24 Mai 1822. C. R. W. Wiedemann. Fr. Weber. C. F. Juels. Balemann. Hegewisch. J. F. N. Lorenzen. L. F. Hagemeister. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nock,00000 Nittende Aargang. No. 49. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Juni 1822. Dansk Folkesang. Tone, Sanet Hansdag er Glædens og Midsommers Fest Hvor Barndommens Mailomst omslynges vort Haar, Hvor Ungdommens Roser vi brøde, Hvor Manddommens Eeg mellem Stormene staar, Hvor Glemmiget blomstrer for Døde: Kun der, ikkun der finder Hjertet sit Hjem, Thi der kun fandt Mindet sit Eden. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Serviteur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Jndenlandske Efterretninger. De Kongelige Storbrittaniske Commissairer, til Hosebaandsordenens Overbringelse, bleve, saaledes som i dette Blads No. 47 er ommeldt, den 10de dennes afhentede fra deres Hjem, med Kongelige Eqvipager, hvilke ved Ankomsten kjørte indi Porten paa det Kongelige Palais, saaledes at disse Herrer Commissarier med følge stode af paa samme Sted, som Deres Majestæter og de Kongelige Prindser og Prindsesser. De modtoges nede ved Trappen af en Kammerjunker, førtes imellem to Rader af Mandskabet af Garden til Hest hvilke saavelsom de øvrige Vagter og Skildvagter viiste Honneurs som for en Kongelig Person, til Forgemakket, hvor de af Overceremonimesteren bleve modtagne, og dernæst anmeldte for Hs. Majestæt, samt indførte i Allerhøistsammes Audiencegemak. Her vare de Kongelige Prindser, Statsministrene, Overhofmarskalken, Overkammerjunkeren, Commandeurerne af begge de Kongel. Garder og Cheferne for begge Staberne tilstæde i Galladragt med Baandet over Kjolen. Efter Jndtrædelsen forklarede den Kongelige Storbrittaniske Gesandt Hensigten af sit Ærende, og overleverede Creditivet. Kongen svarede: at Allerhøistsamme med Fornøielse modtog Ordenen som et Beviis paa Hs. Storbrittanniske Majestæts Venskab. Derpaa overleveredes Commissariernes Fuldmagt, hvorpaa de bandt Hosebaandet om Hs. Majestæts venstre Knæ, paahængte Ordensbaandet med Decorationen, iførte Hs. Majestæt Ordensdragten, og overleverede Allerhøistsamme Ordenens Kaarde; hvorimod Hs. Majestæt afgav Sin Egen Kaarde, som den første Vaabenkonge, efter Sædvane, beholdt. Da Hs. Majestæt dernæst havde modtaget Ordenens Kappe, Halskjæde og Hat, overleveredes Ordenens Statuter og Stierne, hvorpaa den øverste Ordensherold endte Ceremonien med at proclamere Hs. Majestæt Kongen som Ridder af Hosebaandsordenen. Efter at være stædet til Audients hos Hs. Majestæt Dronningen, deeltog Dhrr. Commissarier, i Allerhøistsammes Middagstaffel, tilligemed de Kongelige Prindser og Prindsesser, Prindserne af Hessen Philipsthal og af Hessen-Cassel, Lord Spencer og dennes Søn, Capitain Spencer (der fører den Engelske Fregat Oven Glendover, som den 11te dennes igjen er gaaet under Seil til England), samt flere dertil ansagte Herrer og Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Over Taffelet udbragte Hs. Høihed Prinds Ferdinand Hs. Majestæt Kongen af Englands og Hr. Foster Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Skaal; hvorpaa Hs. Høihed Prinds Fordinand udbragte den Høiberømte Ordens Skaal, og Hr. Foster Hs. Majestæt Dronningens Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Til bemeldte Herrer Commissarier overgaves dernæst fra Hs. Majestæt Kongen Gulddaaser med Allerhøistsammes Portrait, indfattet i Diamanter, og til de sex Herrer der frembare Ordensinsignierne og Ordensdragten, Ringe og Gulddaaser. Efter Statst.)