Berlingske Tidende, 1834-07-12
Udsigt over Dampskibsfartens Historie. London, den 2den Junii. – Anvendelsen af Damp til at bevæge Maskiner fandt allerede Sted i Begyndelsen af det attende Aarhundrede, og maatte naturligviis frembringe den Tanke, at benytte denne Kraft til at bevæge Skibe. Schweizeren Bernouilli var en af de første, som faldt paa denne Jdee, men da han overveiede de Vanskeligheder, der vilde være forbundne med at anstille et Forsøg, ansaae han dem for uovervindelige, og opgav Sagen. En maaskee mindre lærd, men mere dristig Mand, Englænderen Jonathan Hull, tog i Aaret 1736 et Patent paa et Skib, der skulde sættes i Bevægelse ved Dampkraft. Men denne Mand havde ikke selv Formue; han havde gjort Regning paa Understyttelse, og da den udeblev maatte han til Slutning renoncere paa sit Patent. Anvendelsen af Damp til Skibsfarten syntes nu ganske at være opgivet, og naar nogen beskjeftigede sig dermed, var det blot theoretisk, og uden noget Forsøg paa at anvende Theorien. Fem og Tredsindstyve Aar vare henvundne siden Hull havde taget sit Patent, da Hr. Symington i Aaret 1802 lod et Dampskib bygges paa Clyde Canalen, for at gjøre et nyt Forsøg, der ogsaa kronedes med det heldigste Udfald. Ulykkeligviis satte Skibets Hjul Vandet i en heftig Bevægelse; man indbildte sig, at Canalens Rand vilde lide derved, og det blev Symington forbudet at benytte den til sine Forsøg. - Paa denne Tid gjorde Hr. Robert Fulton, fra New-York en Reise i Europa, og fandt Leilighed til at see Skibet og undersøge dets Mechanisme. Englænderne paastaae, at det gav ham Jdeen til den Plan, han siden udførte. Andre Personer, der kjende hans Aands Virksomhed, forsikkre, at hans Project allerede var kommen til Modenhed hos ham for han besøgte Glasgow, og at Synet af Hr. Symingtons Dampbaad kun havde bestyrket ham i hans Plan. Hvorledes det nu end hænger sammen, ham tilkommer dog ustridigt den Berømmelse, fuldstændigt at have udviklet Dampskibsfartens Theorie, og viist dens Anvendelse. J October Maaned 1807 lod Fulton i New-York det første, i Amerika byggede, Dampskib løbe af Stabelen, og dette gik nu snart regelmæssigt mellem Stæderne New-York og Albany, der ligge 32 geographiske Mile fra hinanden. Dette Forsøg opvakte almindelig Enthustasme. De Forsøg, der nu efterhaanden foretoges, lykkedes ligeledes; man erholdt Vished om, at den ny bevægende Kraft ogsaa lod sig anvende paa store Søeskib ja endog paa Krigskibe, og man forudsaae, at en Revolution omtrent som den der fandt Sted da Artilleriet anvendtes i Sø krigen, vilde foregaae ved Anvendelsen af Dampen. Amerik, nernes første Tanke var at benytte denne ny Kraft til der Kyster og Farvandes Forsvar, de byggede derfor en Dampfr. gat, Fulton kaldet, der førte 32 Attenpundigere. Dækket den Deel af Skibet, der bedækkede Hjulene, vare bombefrie. Aaret 1815 byggedes i New-York en anden, endnu langt stør Fregat, 300 Fod lang, og 200 Fod breed i Midten. førte 44 Kanoner, af hvilke de 40 vare Tredsindstyve og To- ogfyrgetyve=Pundigere. J Tilfælde af Entring havde man gjo den Jndretning, at en Mængde kogende Vand minutviis udi. stedes gjennem Stykportene. Den samme Mechanisme satte til lige henved 600 Piker eller Sabelklinger i Bevægelse, der bevægede sig ud og ind gjennem Stykportene. Dersom et saadan Skib i aaben Søe kan vendes naar man vil, maa dette naturligviis frembringe en ny Stridsmaade, der ikke kan andet en lade os beklage den Masse af Tid og Penge, der til ingen Nytte anvendes paa de nu brugelige Skibes Bygning. Det er udenfor al Tvivl, at en af Dampskibe bestaaende Escadre maae have en uhyre Overvægt over en anden, der blot bestaaer af Seilskibe, fordi hines Bevægelser ikke ere afhængige af Vindenes Luner, eller et pludseligt indtrædende Havblik, der netop maatte lette deres Manoeuvrer, medens Fjenden næsten vilde være aldeles ude af Stand til at forsvare sig. Jmidlertid har man dog endnu ikke anvendt Dampmaskiner ved Linieskibe, de maae nødvendigviis først opnaae en større Grad af Fuldkommenhed. Maaskee videt engang lykkes at udfinde et sikkert Middel til at forebyggeKjedlernes Springen; maaskee man da og ved en hensigtsmæssigere Construction af Fyrstedet, vil være istand til at opnaae et mindre Forbrug af Brændsel, og som en Følge deraf behøve mindre Plads til Kullene. – Brugen af Dampskibe maatte med rivende Hurtighed udbrede sig i de Forenede Stater. Et Land, hvis Kyster i en Udstrækning af over 500 geographiske Mile beskylles af Havet, der gjennemskjæres af talrige, langt op i Landet seilbare Strømme, og i hvis Jndre en Mængde Jnd søer danne ligesaamange smaae Have, et saadant Land maatte med Begjerlighed gribe og benytte et Transportsystem, der er saa gunstigt for dets Jndvaaneres Vindskibelighedsaand. Alle dets Havne, Strømme og Jndsøer bedækkedes snart med Dampskibe og deres Antal beløber sig nu til henved 1500. Alene paa Mississippi og Ohlofloden ere henved 400 Dampfartøier uafbrudt beskjeftigede med at transportere Varer og Reisende. – De Amerikanske Dampskibes Størrelse er høist forskjellig efter den Tjeneste, hvortil de ere bestemte, efter Vandets Dybde, Strømmenes Brede o. s. v. J Begyndelsen gav man dem en betydelig Længde, hvorved de kom til at ligne de fordums Galeier. Man har bygget Dampfartøier, der vare 138 Fod lange, og kun 15 Fod brede. Men man mærkede snart, at de fortræsseligt kunde bruges paa Floderne, men at det var farligt at vove sig ud paa det aabne Hav med dem. Nu have de omtrent samme Proportioner som Seilskibene; deres Brede udgjør 1/2 eller 1/2 af Længden. Dampskibet North American, der ansees for et af de bedste Dampskibe, der er bygget i de Forenede Stater, er 162 Fod langt 52 1/2 Fod bredt, og stikker 4 1/2 Fod dybt i Vandet. Hjulenes Diameter er 10 1/2 Fod, og deres Brede 12 Fod. Det har til Dampmaskiner, og to Cylindere af noget over 3 Fods Diameter, Stempelets Længde er omtrent 7 1/2 Fod, og een Minut giver 25 til 26 Stød. Begge Kjedlerne ere anbragte foran Hjulene, Maskinens øvrige Deele bag samme. Kjedlerne hedes med Brænde, og behøve hver Time noget over to Favne (cordes), eller 25 Favne paa Reisen mellem New-York og Albany. Man anslaaer Vægten af en Favn Brænde til 1733 Kilogrammer, og hver Fart udfordrer altsaa over 43,000 Kilogrammer Brænde, da "North American, behøver omtrent tolv Timer til at fuldende sin Fart. Dampskibsfarten havde allerede i adskillige Aar mere og mere udvidet sig i de Forenede Stater, for man i Europa tænkte paa at benytte det Exempel, Fulton havde givet. J Aaret 1811 byggede imidlertid en simpel Skibsbygmester, ved Navn Bell, et Dampskib paa Clydesloden mellem Glasgow og GreenockHan havde ikke det Uheld, der ni Aar før traf Hr. Symington, hvem man forbød at seile med sit Dampskib paa den Canal, der faaer sit Vand fra Clydefloden. Alle skyndte sig nu at efterligne Hr. Ball, og de fleste Paketbaade, der forte Reisende fra den ene Havn til den anden, og fra England til Fastlandet, afløstes af Dampskibe. Deres Antal er langtfra ikke saa stort som i de Forenede Stater, men tiltager bestandigt. Man har bygget Dampskibe, der vare store nok til at gjøre en Reise til Jndien, den Nødvendigheden af, hyppigt at forsyne dem med nye For saad af Brænde eller Kul, og altsaa ofte lægge an ved de forskjellige Søestationer, gjorde Overfarten med Dampskibe næsten ligesaa lang og ligesaa kostbar som med Seilskibe. Englænderne synes derfor ogsaa at have opgivet slige altfor lange Reiser; deres Dampbaade gaae fra Themsen til Tajofloden, til Spanien, og Middelhavet. Krigsmarinen eier nu 20 tjenstdygtige Dampskibe, alle bevæbnede med Kanoner. - Antallet af Dampskibene i England udgjør endnu ikke 300. Jndtil Aaret 1821 byggedes aarligt kun syv eller otte, men efter den Tid har Toldbureauet, aarligt registreret omtrent 30 nye Dampskibe, i Aaret 1826 endog 75. De ere sædvanligt af 120 130 Tons Drægtighed, men den Kongl. Marines Dampskibe ere større og føre sædvanligt 180 Tous. Det største Dampskib, der hidtil er bygget England løb for kort Tid siden af Stabelen paa Værfterne ved Themsen. Dets Længde er kun to Fod mindre end de største Engelske Krigskibes, nemlig 206 Fod. Dækket er 37 Fod bredt, men Afstanden mellem begge Hjulenes yderste Sider er 55 Fod, og Skibsrummets Dybde er 18 Fod. Det er 1200 Tons drægtigt, indeholder 140 Senge for Passagerer, og et Bord med Hundrede Couverts. Hver af Maskinerne har 200 Hestes Kraft. Dette Skib, der fører Navnet "Monarch, er bestemt til at gaae mellem London og Edinburgh, og vil kunne (Sluttes i næste No.) fuldende Reisen i 30 Timer.