JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-04-22
Mandagen den 13de Mai førstkommende bliver om Formiddagen Kl. 10 holdt Skifte=Samling i Castrup Degneboelig efter afg. Sogne=Degn Lorenz Henrich Froboes og hans afdøde Hustrue Anna Maria Corvins, hvilket til alle Vedkommendes saavel Arvingers som Credi= og Debitorers Efterretning herved i de Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden bekiendtgiøre paa S. T. Hr. Provst Hersoms Vegne. Sværdborg Præstegaard, den 16de af April 1782. Westengaard.
Berlingske Tidende, 1782-04-22
J Svinninge Sogn og Bye paa Holbechs Amt er uden LivsArvinger bortdød Gaardfæsteren Lars Nielsens Hustrue Ann Hans Datter. Ved Registeringen blev anmældt, at foruden 2de her i Egnen boende Beslægtede, (dog ikke nærmere end i 3die Led), skal være een hende Beslægtet, boende i Egnen ved Slagelse, men hvor nær beslægtet, eller hvem denne er, kunde ingen Efterretning gives om; Thi bliver herved, (da Boet ikke formaaer ordentlig Proclama at bekoste, indkaldede alle den salig Kones Arvinger, at melde sig i Hiembech Præstegaard inden i Uger fra Dato med lovformelige Beviser om deres Arve=Rettighed. Jnden fornævnte Tid ville og Stervboets Credi= og Debitorer indfinde sig. Og meldes, at Skiftet efter den Afdøde bliver i Stervboe Gaarden foretaget og om muligt sluttet førstkommende 30te Junii, da enhver, som derved noget haver at erindre, ville møde, for at iagttage det Fornødne. Hiembech Præstegaard, den 13de April 1782. C. B. Nissen.
Berlingske Tidende, 1782-04-22
Endskiønt det ikke er at formode, at min sal. Mand, afdøde Lauriz Gottfried Weyle, Sognepræst for Hørbye Meenighed og Provst for Tudse Herred her i Siælland har paa nogen Maade efterladt sig Creditores, saa dog for desto større Tryghed i Eftertiden for mig underskrevne hans efterladte Enke, som i Følge Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente er indsat til eeneste Arving, indkaldes herved alle og enhver, ingen undtagen, som maatte formeene sig at have noget Krav til bemeldte min afdøde Mand, enten det hidrører fra hans Provste-Embede eller egne Affaires, at de inden 6 a 12 Uger fra Dato af hos mig anmeldes deres Fordringer og Krav, da enhver skal efter deres Bevises Jndhold og Rigtighed nyde Fyldestgiørelse, men efter for anbestemte Tiid antages ingen Fordringer. Hørbye Præstegaard, den 29de A. A. Holm, Martii 1782. sal. Provst Weiles Enke. Som Laugværger. J. F. Castenschiold.
Berlingske Tidende, 1782-04-22
Den 24de Martii sidstleden er udi Leerbeck Bye, under Marienborg Gods paa Møen, ved Døden afgangen en gl. Ungkarl, navnlig Hans Jørgen Ernst Kruger, der i endeel Aar haver tienden forrige Hollandske Envoye ved det danske Hof, S. T. Salig Hr. C. F. Bose de la Calmette, i Kiøbenhavn for Ridekarl, men nu tilsidst af sammes høye Arvinger nød Pension, hvis ringe Efterladenskaber strax paa lovlig Maade ere tagne under SkifteBehandling; men da allene vides, at han skal være fød ved Slagelse: Sielland, men ikke, om han har efterladt sig Arvinger, eller hvem de skulle være, og Stervboet ikke formaaer noget op dentlig Proclama at bekoste, saa bliver herved Dødsfaldet 3de gange i de Berlingske Tidender bekiendtgjort, og de Ubekiendte saavel Arvinger som Creditorer indkaldede at møde ved Skiftet hvilket paa de i Loven anbefalede Tider her paa Marienborg Skriverstue bliver foretaget; da enhver efter deres Beviser og Stervboets Tilstand kan vente sig lovlig Behandling. Marienborg, den 2den April 1782. H. L. Støedt.
Berlingske Tidende, 1782-04-22
NB. Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet og i Siællands Landsting, haver Arvingerne efter afdøde Forvalter, sal. Hr. Christ. Wilh. Lund og hans ligeledes afdøde Hustrue, indkaldet alle dem, som maatte formeene til disse Afdøde at have nogen Prætension eller Gields Fordring af hvad Navn nævnes kan, at anmælde sig paa den Maade, som Loven befaler, 6 Uger fra den Tid at regne, som dette er bekiendtgjort 3de gange efter hinanden udi Adresse=Contoirets Efterretninger og de Berlingske Tidender, hos Brygger Hr. Frider. Ulrich Lund, boende paa Christianshavn i store Kongensgade No. 119, hvorhos er og herved end videre bliver declareret, at efter denne Tids Forlod bliver ikke antagen nogen Slags Prætension eller Gields Fordring, af hvad Navn nævnes kan; hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. Ten dagen den 2den May bliver paa Walbyegaard, en Eier ding Miil fra Slagelse beliggende, nogle hundrede Tönder særdeles god Sæde-Byg og ligesaadan Havre, ved Auction, om Formiddagen Kl. 9, bortsolgt; Kiöberne gives 12 Ugers Credit dog at Ubekiendte og Uvederheftige stiller antagelig Caution; Liebhaberne ville altsaa til bestemte Tid og Sted indfinde sig. 4000 Rixdaler af den Allinggaardske Stervboes Penge blive i næstkommende Viborg Snapstings Termin, mod fornøden Forsikring og gang har Rente, til Laans at bekomme hos Norholm ved Warde, den 9de April 1782. A. C. Teilmann. Jmellem Fehmern og Lolland er Paaske Aften funden et Anker med et halv Toug ved: Eyeren dertil vilde melde sig i Marstall paa Errøe hos Skipper Johan Christopher Nissen.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Rom, den 30te Martii. J Følge nogle Efterretninger fra Wien, vil Paven begive sig paa Afreysen derfra den 15de April, og atter være her omtrent ved Midten af førstkommende Maymaaned; derimod efter andre Efterretninger kunne vi ikke forvente Hs. Helligheds Tilbagekomst, førend om nogle faa Dage for Apostlernes Peders og Pauls Fæst.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Stockholm, den 9de April. Da Hendes Majestæt, Dronningen, til Hs. Majestæts, vor allernaadigste Konges, saavelsom ogsaa det Høyk ugelige Huses og hele Rigets Glæde, atter befinder sig i velsignede Livsomstændigheder; saa er detsaarsag i Forgaars bleven gjort Begyndelse med de almindelige Forbønner i alle Kirker. ne her i denne Kongelige Residencestad.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
London, den 5te April. Endelig have vi faaet en nøiagtig Fortegnelse over vor Flodes nærværende Styrke ved Leewards=Øerne og Jamaica, hvilken er tilforladelig. Ved Barbados befinde sig: Formidable, Barfleur, Prinds Georg og Duke, hver paa 98 Kanoner, Namur paa 90, Alcide, Alfred, Arrogant, Canada, Centaur, Conqueror, Fame, Hercules, Jnvincible, Marlborough, Monarch, Montagu, Magnificent, Resolution, Robust, Royal Oak, Russel, Shrewsbury, Torbay, Valiant, Warrior og Bedford, hver paa 74, Prindsessen paa 70, Agamemon, America, Anson, Bel liqueur, Jntrepid, Lion, Nonsuch, Prinds William, Protheus, Prudent, Repulse, St. Albans og Yarmouth, hver paa 64, Leander, Renown og Prindsesse Carolina, hver paa 50, samt Endymion og Janus paa 44 Kanoner; tilsammen 41 Linieskibe, 3 Skibe paa 50 og 2 paa 44 Kanoner. Hos samme ere: 1 Fregat paa 40, 2 paa 36, 2 paa 32, 5 paa 28, og 2 paa 24 Kanoner; tilsammen 12 Fregatter. Sloper og Branderne fra 12 til 18 Kanoner ere 15. Ved Jamaica ere Skibene, London paa 98, Sandwich paa 90, Ramillies paa 74 og Action paa 44 Kanoner, desuden 1 Fregat paa 36, 5 paa 32, 5 paa 28, og 2 paa 24 Kanoner, samt 7 Sloper fra 14 til 16 Kanoner. - Da Admiral Rodney nu er i Stand til at byde den Franske Søemagt i Vestindien Spidsen, og Admiral Barrington desuden gaae med flere Linieskibe til Vestindien, er der ikke mindste Rimelighed i, at Fransoserne skulde turde vove et Angreb paa Jamaica.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
London, den 12te Martii. Admiralitetet har faaet tilforladelige Efterretninger om, at Admiral Rodney er ankommen til Lewards Øerne, og har den 28de Februarii forenet sig med Admiral Hood ved Barbados; saa at vores samlede Flode i Vestindien beløber sig til 36 Linieskibe og 3 Skibe paa 50 Kanoner. Der er ikke vederfaret Admiral Rodney noget mærkværdigt paa hans Reyse. Han har dog taget 2de Cangresfregatter, som kom ham i Møde paa Veyen. - Græv Grasse laae ved Fort Royal for Anker, og Ordet gik, at han stod i Begreb med at afsende en riig Koffardiefløde under Bedækning af 18 Linieskibe til Europa.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Bemeldte Koffardieflode skal føre en utroelig Ladning af Sukker og Kaffe til Frankrige. Fra Gibraltar ere Depecher indløbne, med hvilke man erfarer, at alle Ting der befinder sig i sin forrige Forfatning, og at nogle mohriske Fartøyer have bragt friske Levnetsmidler ind i Bayen til Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Af Skrivelse fra Paris, den 8de April. J tilkommende Maaned forventer man hertil en overordentlig Gesandt fra Constantinopel, som skal leve her paa selvsamme Maade, som Mehemet Effendi 1740. Den blive detsaarsag i Louvre satte adskillige Kamre i Stand, iblandt andre ogsaa de, som ere bestemte for Græven og Grævinden af Norden. - Hr. Ferriere, Kiøbmand fra Bordeaux, som kommer tilbage fra Jrland, har i Commission at opkiøbe al Medoc Viin for Jrlændernes Regning. Siden Januarii Maaned er der af denne Viin bleven opkjøbt for 4 Millioner til Jrlænderne. Et andet Svensk Compagnie har i samme Hensigt sendt Commissionairer til Bergerac.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Amsterdam, den 13de April. Den 8te hujus løb den bevæbnede Vestindiske Fløde, hvoraf 13 Skibe ere bestemte til Suriname og 1 til Curacao, udfra Tessel i Søen. Den bliver geleydet af følgende Fregatter: Argo paa 40, Bellona, Zephir og Amphitrite, hver paa 36, Hoorn og Wachsamkeit, hver paa 24 Kanoner, og desuden af en Snov og en Jæger. Det heder at 2 af disse Fregatter skulle convoyerede denne Flode lige til Vestindien, men at de øvrige skal forlade den paa en vis Høyde. Fregatten Zuyleveld paa 44 Kanoner er seylet til Seeland. Fra Maas er løbet ud i Søen Krigskibet Prinds Frederich paa 60, og Admiral Tromp paa 50 Kanoner. De skulle ligeledes tilligemed endnu 3 Fregatter, som ere udseylede fra Vlie, geleyde ovenmeldte til Vestindien bestemte Flode. - Sammelpladsen for alle disse Skibe skal være ved Doggersbank. En Portugisisk Fartøy, som gjorde sig seylfærdig, da den Vestindiske Flode gik i Søen, og ikke vilde bie efter en venskabe, lig Anmodning, blev ved adskillige skarpe Skud nødt til at lægge sig for Anker i Nærheden af Vagtskibene. - Fra Paris have vi den Efterretning, at den Franske St. Domingo=Flode, 160 Skibe stærk, er den 26de Martii ankommen til Ferrol.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Haag, den 16 April. Paa en særskilt Freed med Engeland kan man til visse ikke tænke; thi Forholdsreglerne i næste Feldttog ere allerede aftalte med Frankerig, og Prinds Arvestatholderen har meddeel den Franske Ambassadeur en Operationsplan, som er kommen tilbage fra Paris, og af Hs. allerchristeligste Majestæt er bleven antaget. Man venter nu altsaa kun med største Forlængsel paa Efterretning fra Rusland, for at faae vide, hvorledes det der værende Hof vil optage dette Skrit.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Wien, den 10de April. Alle og enhver, som har det Fortrin, at kunne nærme sig til Hans Hellighed, Paven, berømme hans Venlighed og Godhed. Han synes at være bleven saaledes giennemtrængaf Keiserens Opførsel, at han yttrer Sig i Udtrykke, Hans Majestæt angaaende, som komme fra Hiertet, og give tillige baade Ærefrygt og Kiærlighed tilkiende. Den hellige Faders Afreise er endnu ikke bestemt. - Efter Breve fra Jtalien have Storfyrsten og Storfyrstinden af Rusland forladt Floren; den 28de i forrige Maaned og villet begive sig til Pisa og Livorne; man har ventet dem tilbage igien til bemeldte Floren; strax efter Paaske Helligedage. - De mange Courerer, som jævnligen ankomme fra Constantinopel, medbringe krigerisk, Efterretninger, og melde, at der trække sig stedse anseelige Korps Tropper sammen nærmere imod de Europæiske Grændser. - Det bliver nu dagligen bedre og bedre med Hs. Keiser, lige Majestats Sundhed.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Fra Østerrige, den 11te April. Venetianerne, som smigre sig med, at faae herbergere Paven nogle Dage i deres Stad, giøre allerede dertil over ordentlige Tilberedelser. Den hellige Fader skal ville forsøge, personligen at bieleggede Misforstaaelser, som ere opkomne, imellem den hellige Stoel og Republiken. - Bekiendtgiørelsen af den Keiserlige Forordning, som forbyder, at man ikke i Fremtiden meere maae indsende Appellationer eller andre Ansøgninger til Nuntjatur=Retten, skal endnu udsættes indtil Pavens Afreise fra Wien. - Saalænge Hans Pavelige Hellighed har været her, har Hs. Kongelige Høyhed, Erkehertug Maximilian, bestandigen baaret lange Præsteklæder.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Biskopen af Gorts skal, formedelst sin udviste Ulydighed imo den Keiserlige befaling, være dømt til, at udbetale nu strax 20000de, og fremdeles aarligen endnu 1500de Gylden til et og andet gudeligt Brug.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Saxen, den 15de April. Efterat Hendes Hertugelige Durchlauchtigheds, FruChurfyrstindens Frugtsømmelighed allerede for nogen Tiid siden var bleven den høye Familie i Særdeleshed bekiendtgjort, saa er samme nu og offentligen deklareret, og detsaarsaa skulle Forbønnerne i Kirkerne tage deres Begyndelse paa førstkommende Søndag.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Hamborg, den 9de April. Staden Amsterdam har indleveret en Taksigelses=Addresse til den der værende Regiering, i Anledning af dens lykkelig Udvirkning hos Deres Høymægtigheder, at Hr. Adams er bleven erkiendt og antaget som Americansk Minister. Den fornemmeste af denne Adresse er følgende: Kiøbmændene og Jndvaanerne i Staden Amsterdam glæde sig overmaade ved den Beslutning, som Staterne i Holland og Vestfriesland, have taget, nemlig, at antage Hr. Adams, og legge Grund til en Alliance med Nordamerica; ere i dette Øyeblik forvissede om, at denne Republik kommer i Forbindelse med et Folk, som befinder sig i den selvsamme Forfatning, i hvilken Hollænderne var for toe hundrede Aar siden, med et Folk, som erhverver sig almindelig Høyagtelse, og hvis Religion og Regiering have saa meget overeensstemmende med Republiken i Henseende til disse tvende Punkter, fornøye sig over, at alle Fiendens Bemøyelser ikke have kunnet giøre Borgerskabets Troeskab i Amsterdam vaklende, og bede Regieringen i denne Stad, at fortfare saaledes, som de have begyndt; glæde sig, at Engeland, som forkyndte sin gamle Bundsforvandte Krig, nu yttrer sig med andre Tanker; glæde sig, at Republiken endnu besidder Heldte, som man kan sætte ved Siden af en Tromp og Ruiter, og man nu har Haab, at kunne tilveiebringe Republikenen ærefuld Fred, hvorved deres Heltemod bliver foræviget, og de Herrer Borgmesteres og Raads i Staden Amsterdam vise Politik velsignet af de sildigste Efterkommere. -
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Den Efterretning fra Haag, at Doctor Franklin havde bedet den Franske Regiering, ikke at sende flere Franske Tropper til America, er ikke ugrundet; saasom nyere privat Breve fra Paris melde ligeledes om denne Sag.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Helsingøer, den 26de April. Den 22de hujus indkom fra Nordsøen 4 Svenske Skibe fra Gothenborg med Sild til Østersøen, og ankom fra Østersøen 3 af og fra Kønigsberg og Stettin til Frankrig; samme Dag gik 20 Skibe til Seyls til Nordsøen, deriblant 8 Hukkerter til Jsland, i Snov paa Hvalsiskefangst af og fra Kiøbenhavn; saa ankom og fra Kiøbenhavn det Kongel. Asiatiske Compagnies Skib, Sophia Magdalena, ført af Capit. Adolph Jenner, destineret til Canton i China, 1 Fregat ført af Hr. Lieutenant von Stub til St. Croix, som strax fortsatte Reysen; 1 Russisk Fregat af og fra Petersborg til Cadix med Hamp og Tiære, sidst fra Kjøbenhavn, hvor samme har overvintret og havt Haverie. Den 23de ankom fra Kiøbenhavn 1 af og til Norge. Den 24de laverede ud af Sundet Capit. Jenner til Canton, tilligemed den Russiske Fregat til Cadix, og ankom fra Østersøen 15 Skibe af adskillige Nationer. Den 25de indkom fra Nordsøen 18 Skibe til Østersøen, deraf 6 Svenske fra Gothenborg og Marstrand med Sild til Østersøen, Resten Skibe fra Holland under Preussisk Flag. Den 23de indkom i Havnen Skipper Johan Larsen af Hornbech fra Anholt med en Ladning biergede Sild fra et paa Anholt forulykket Fartøy, fra Gothenborg til Wisby destineret.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Kiøbenhavn, den 26de April. Den 3die April d. A. er den dimitterede Major Heinrich, von Schmieden benaadet med Caracter som General=Krigs Commissaire.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Fra Stadens Raadstue er den 15de April udkommen en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det efter Bryggerlaugets allerunderdanigst gjorte Ansøgning allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestæt ved Rescript til Magistraten af 10de i denne Maaned at bevilge, at Taxten af 8 Marks Øllet maae forhøyes til 9 Mark, dog ikkun paa et Aar fra aller høystbemeldte Rescripts Dato.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Fra samme Sted er under 22de hujus bekiendtgjort til Efterretning for vedkommende denne Stads og dens Forstæders Jndvaanere, at den ved Placat her fra Raadstuen af 8de Martii 1779 bekiendtgjorte Anordning, angaaende Attesters Brug ved Qvægs Drift og Transport fra et Sted til andet : Provinzen, nu, i Følge Skrivelse til Magistraten af 20de i denne Maaned fra den i Anledning af Qvæg-Sygen allernaadigst anordnede Commission, for Siellands Stift indtil videre er ophævet.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
For en Frugttræe=Skole, bestaaende af 1548 Stykker Frugttræer af de bedste Sorter, anlagt i Aaret 1777, og podet og behandlet paa bedste Maade, tilkjendes Gartner Frederich Becker i Wiborg en velfortjent Premie af Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Saa meget mere tillægges denne brave Mand denne Premie for hans Anlæg, som der kun findes faa Frugttræer og aldeles ingen Frugttræe=Skoler der i Egnen. Skoemager Peder Hansen i Gjentofte paa Kjøbenhavns Amt har indmeldt, at hans afdøde Fader Hans Tru else har i 1778 nedlagt en stor Mængde Kjærner af gode Frugt Sorter, og deraf optrukket 400 Træer, som i August Maaned 1781 stod i god Orden og Vext, hvorfor Hans Truelsens Enke forbeholdes Ret til næste Premie=Tid at anmelde sig, da hun formodentlig vil kunde erholde en Premie. 152. Klokkeren Christen Biørnsgaard til Skinstarud i Faa bergs Præstegield i Guldbrandsdalens Fogderie, Christians Amt, Aggershuus Stift, har for 5 Aar siden børlet Gaarden Skinstarud, paa hvilken han i sin Faders Tid ryddede og indhegnede en Plads til Have, og i 1769 plantede 10 Kirsebærtræer. J 1776 satte han Æble=Kjerner, han fik over 200 Træer, som dog alle paa 2 nær af Muus bleve bedervede Men opmuntret af Selskabets Premier, satte han i Høsten, 1777 atter Æble=Kjærner, hvorefter han nu har 251 Træer, som han med største Omhyggelighed har optrukket, hvoraf nogle allerede ere udflyttede hos hans Naboer. Han har og podet et Æbletræe og 4 Kirsebærtræer, samt optrukket 52, Kirsebærtræer af Kjærner, som meest ere satte i 1777 og 78 Hans Træeskole bestaaer nu af 303 Træer, hvilke han, paa nogle faa Stykker nær, vil uden Betaling uddele i Guld brandsdalen, hvor der ellers ej skal være mere end et frugtbærende Æbletræe. For dette nyttige Anlæg tilkjendes ham den udsatte Premie af den anden Guld=Medaljeller 50 Rdlr. hvilken han er saa meget værdigere til, som han desuden i 1780 og 81 har sat 53 1/2 Favne dobbelte Steengjerder, udvidet sin have, og ledet Vandet til sin Gaard gjennem en Strækning af 295 Alen. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Fra den 13de til den 20de April d. A. ere her i Staden copulerede 21 Par, fødte Drenge 29, Piger 27, tilsammen 56; døde Mænd 31, Qvinder 30, Drenge 13, Piger, 10, tilsammen 84; ere altsaa 28 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 6. Barselseng 5, Blodgang 1, Brøstsyge 14, Durkløb 1, Dødfødt 1, Feber 7, Forraadnelsesfeber 11, Gicht 1, Gulsoet 1, Halsyge 1, Henrettet 1, Jnflamation 2, Kopper 2, Mave=Krampe 1, Slag 12, Sprinkler 1, Stikflod 1. Svindsoet 3, Tærende Syge 3, Uangivne Svagheder 3, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 5.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Copulerede. J Kiøbenhavn den 19de April Hr. Johan RandulBull, Justits=Secretair, og Jfr. Mette Johanne Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Døde. J Kiøbenhavn den 21de April Hr. Hans Schach Him march, Student, 27 Aar; Hr. Otto Oberhausen, Compagnie Feldtskiær ved det danske Livregiment, 26 Aar; den 22. Madame Johanne Susanne Hoffmann, fød Ahlzweig, Fabri kor Hoffmanns Kiæreste, 37 Aar; den 23de Hr. Christopher Bluhme, Tydsk Hofpræst, 74 Aar; Hr. Jacob Boetius, Postmester og Brygger, 84 Aar; den 24de Mad. Kirstine Wederkam, 68 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Vacance: Sognekaldet til St. Mortens Kirke i Nestved 26. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
AVERTISSEMENTS. Oplysende Anmerkninger til bedre at forstaae og nyttigere at bruge Sangene i den nyeste Psalme=Bog, udgivne af Pastor Ussing i Ringsted, stor 8, 11 1/2 Ark, faaes tilkiøbs paa Børsen No. 8 hos Rothe, og hos Mumme i No 5, saa og hos Urtekræmmer Horneman paa Hiørnet af Compagniestræde og Naboeløs, hos Cantor Hessel i Helsingøer, hos Mad. Egebek paa Fredensborg, hos Hr. Jørgensen i Frederichsborg og Hr. Gyrsting i Slagelse, samt hos Forfatteren i Ringsted, for 2 Mk., hæftet 2 Mk. 4 s. og nogle faa Exemplarer hos Hr. Rothe paa Skrivpapiir for 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
Paa det at de Subskribentere, som haver tegnet sig for Byeskriver og Hospitals Forstander Lauriz Fogtmans Arbeyde over Lovens anden Bog, indrettet især til de Herrer Geistliges Brug, ikke af Hr. Joh. Wandals i Aalborg nyelig i den Berlingske Tidendes No. 29 og andensteds indrykkede Anmeldelse om et ham og Arvinger allene forundt kongelig allernaadigst Privilegium paa et Skrift under næsten samme Titel, som Fogtmans, skulde forledes til at troe, at bemeldte Hr. Fogtmans Arbeyde dermed maatte standses; saa bør jeg herved offentlig berette alle Vedkommende, at Hr. Wandals Privilegium slet ikke udelukker andret Arbeyder i dette Fag, naar samme ikke er noget Eftertryk, men et nyt og andet Værk, og at det altsaa vil komme an paa Læsernes frie Valg at kiøbe det, der meest udmerker sig ved Rigtighed, Fuldstændighed, Orden og Brugbarhed. Hr. Fogtman er bekiendt i Publikum af hans alphabetiske Register efter Bulls Maade for Flid og Nøyagtighed i sit Arbeyde; han har havt fri Adgang til det danske Cancellies Archiv, og selv afskrevet og confereret de Reskripter, Resolutioner og Cancellie-Breve, som han udgiver dette Værk under Titel: Samling af alle gieldende kongelige Forordninger, Reskripter, Resolutioner og Collegial=Breve, for begge Rigerne, samt de Steder af Danske og Norske Lov saavel som Kirke=Ritnalen, der angaae Religionen, Seistligheden, Kirker, Skoler, Hospitaler og Fattige a. Foruden den væsentlige Forskiel i Fuldstændighed, som Fogtmans Arbeyde har frem for det fra Hr. Wandal belovede Skrift, da Wandals er allene for Danmark, men Fogtmanns for begge Rigerne. skal ogsaa dette udmerke sig ved den Nøyagtighed, at ved hvert Reskript a. bliver anført, hvad Øvrighedsperson eller Stift samme er afgaaet til, paa det at enhver strax kan see enten det er almindeligt eller mere enkelt, og altsaa hvorvidt det kan angaae ham. De, der ville eye dette Værk, som formodes at blive nogle og fyrretyve Ark i stor 8vo, kunne endnu subskribere til Maymaaneds Udgang, da Prisen formodes ikke at skulle overgaae 8 a 9 Mk. paa Trykpapiir og omtrent 2 Rdlr. paa Skrivpapiir. Til August Maaned haaber jeg at levere det Hele færdigt fra Pressen. Gyldendal.