JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Til Havnen ere ankomne fra Kiøbenhavn Skipperne Bagge, Lunde og Knudsen; en Jagt fra Ærøe, Skipper Harboe fra Ebbeltoft og 2de Baade fra Rørvig, alle med Korn- og Fedevare. Skipper Harboe har ved Plakat bekiendtgjort, at han sælger Smør Fierdingen til 3 Rbd. 4 Mk. Røget Flesk Lyd til 10 Rbd. 4 Mk. Boghvedegryn Skpr. 1 Rbd. 4 Mk. 1 to trediedeel Sk. Byggryn Skpr. 3 Rbd. 2 Mk. og ÆrteTdn. til 15 Rbd. - Baadfører Christen har ligeledes bekundtgjort at han sælger Byg Tdn. til 9 Rbd. 2 Mk. Dog Paage sælger Smør Halvtønden til 50 Rbd. Hvedens Priis. har i Havnen været Tønden 115 til 120 Rd. D. C. og Rugens 34 til 90 Rd. D. C., og Havre 36 til 42 Rd. D. C. J Følge Bekiendtgiørelse kan nu her bekommes hos Kiøbmand Danielsen paa Strandgaden No. 8 god rød Viin for 1 Rbd. Fla steen, fiin dito for 1 Rbd. 3 Mk., god hvid gl. Viin for 1 Rbd. Jamaica Rum 1 Rbdlr. 4 Mk., Portviin fra 9 til 12 Rbmk., Porter for 1 Rbdl., Consac for 1 Rbdl. 4 Mk., men Flasken leveres tilbage. Ogsaa andre Slags Viin sælges til moderate Priser. Paa Torvet giælder et Pd. Smør 18 a 21 Mk. og en Snees Æg 15 a 21 Mk. D. C.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Kiøbenhavns Børs, den 3die Junii. Cours Hamb. 2 M. 495., a vista 5000, London 2 M. 16 to trediedeel Rbd., Spec. 530. - Specier solgtes til 31 trefierdedeel. Kongelige Placat, som indeholder yderligere Forbud mod Handel og Samqvem med Norge. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg. Giøre vitterlig: At uagtet det ved Vor allerhøieste Placat af 11te d. M. er befalet, at ingen Passer maae udstædes for Reisende til Norge paa anden Vei, end igjennem Sverrig, ligesom og at Udførsel af Korn og Levnetsmidler til Norge, samt al anden Handel, Brevvexling og Samqvem herfra med bemeldte Land, den igiennem Sverrig undtagen, skal være forbudet; saa er det dog bragt i Erfaring, at der gives dem, som søge ved alle muelige Midler deels at underholde Samqvem og Forbindelse med Norge, deels at tilbringe dette Land Korn og Fødemidler, deels paa utilladelige Veie at begive sig didhen. Vi ville derfor ikke allene have disse Vore Bud paa nye indskierpede, men befale end videre herved, at Enhver, som herefter befindes at overtræde Vort givne Forbud mod Handel, Brevvexling og Samqvem med Norge, eller at forsøge paa at begive sig fra Vort Rige og Vore Hertugdømme til dette Land paa anden Vei, end igjennem Sverrig, skal ikke allene paa det strængeste vorde anseet og straffet efter fornævnte Vor allerhøieste Placat af 11te d. M. dens 4de s. men endog, naar han befindes at have paa en underfundig Maade søgt at opnaae sin Hensigt, have sit Liv forbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Jfølge Placaten af 10de Marts 1800 bliver herved til almindelig Efterretning kundgjort, at 6 Uger fra Dato foretages paa anordnet Maade Aabningen af de med de aarlige danske, norske og slesvigholsteenske Brev Postregnskaber indkomne og endnu ved Directionen opbevarede uindløste Brev til 1812 Aars Udgang, forsaavidt de ikke inden saadan Tidsforløb matte vorde indløste. Generalpostdirectionen, den 3die Juni 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Ved Tallotteriets 9de extraordinaire Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 38. 59. 36. 7. 66.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Avlsk. Den 24de Maji bortkaldte Asherren min Mand Hans Bertram Fogtmann, Provst over Nørre Herred i RibeStift og Sognepræst til Sønder= og Nørre-Borchs Menigheder. Over 78 Aar havde han levet, og virket offentlig mere end 50 Aar; først nogle Aar som Hører ved Ribe Skole, siden sam Præst i 48 Aar, og som Provst i næsten 40 Aar. Mæt af Dage og Møie, ønskede har Hvile, den har han fundet, og Fred være med ham og hans Minde. Men 9 Børn førge med mig ved hans Grav, kun Til ud til Forsynet kan mildne vor Sorg og dæmpe vor Klage, Borch Præstegaard den 23de Mai 1814. Ag at ha Fogtmann, En Skrippe, Erstager med Jernbaand, er formodentlig af en Feiltagelse borttaget i Hundegades Blegdam; men ville behageligen levere den tilbage til P. T. Hansser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Nyelig hiemkommen Engelsk Steentøi er tilkjøbs for billigste Priser hos J. K. Sal Friis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Nylig hiemkommen alle Slags Sorter glasseret Engelsk Steentøi, store Gryder med Laag, Smør og Sylte=Krukker, af forskiellig Størrelse, Melke=Sætter, samt Potter er. Beste Engelsk Vindueglas i Kister eller Tavler, store og smaae Slibestene faaes mod contant Betaling hos Ribe, den 7de Juni 1814. Graves Hemme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
J Nærheden af Foldingbroe ere Værelser at faae til Leie, meest passende for en Haandværksmand, som Smed, Væver eller deslige. Nærmere Underretning giver undertegnede Sognefoged Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Bekiendtgiørelse. At jeg ikke formedelst Forfald kan besøge forestaaende Ribe Marked, men agter bestemt, velforsynet med alle Sorter Hatte, at besøge Mikkels Marked, det tiener mine Venner der maatte behage at Løve derefter til Efterretning. Nicolay C. Nielsen, Hattemager i LügumklosterATing Mølle, 3 Mile fra Viborg stilles formedelst Eierens Dødsfald til Auction den 27de førstkommende Eftermiddag Kl. 4 og bliver da bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse. Auctionen holdes hos Hr. Klubvært Hagemann i Viborg. Møllen har meget god Søgning, et Stampeværk, godt Fiskerie, og aldrig nogen Aarstid Mangel paa Vand. Derhos er, der endnu det Gode ved den, at den seilbare Gudenaae ligger neppe en fierdedeel Miil derfra. Beliggenheden er overmaade skiøn og commantisk, Møllen har betydelige Mark og Engjorder, circa 100 til 150 Tdr. Land og et godt Stykke Skov, bestaaende af svære Ege= og Bøgetræer, m. m. Nøiere at beskrive denne skiønne og importante Eiendom, ansees overflødig; ved at tage den i Øiesyn, vil Kyndige bedst vorde overbeviist om dens Værd. Det tilføies: at Konditionerne kan ventes avorable for Kiøberen. Dalsgaard, ved Viborg, den 1ste Juni 1814. Holstein. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Mine ærede Handeløvenner, tilkiendegives herved at jeg et flyttet i min nyskjøbte Gaard inden Øster Port her i Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
hvor jeg fra idag af Fortsætter min hidtil førte Handel, med alleslags Alen= og Farver Vahre, Specerier a. Mine Bestræbelser skal iøvrigt være ved billige Priser og reel Behandling fremdeles at forsikre mig den Tiltroe, De, med hvem jeg i Fortiden har staaet i Forbindelse, saa velvillig har skienket mig. Ringkiøbing den 19de Maji 1814. M. A. Cohn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Uagtet den efter Krigen enhver Rømningsmand allernaadigst forsikkrede Pardon, har Chresten Pedersen Assens af 2den Bataill. Siællandske Jæger=Corps ikke indfundet sig i Lægdet siden November f. A. hvor han den Tid, var permiteret til Neustadt, og formodes at være derendun: At han er i Live vides deraf, at han skal have tilskreven Familien, om Penge. Manden er 30 Aar, 64 Tommer høi, sort af Haar, blaae af Øine, stærk af Legem Bygning, og har forhen staaet ved det Holstenske Rytter Regiment. Skulle Chresten Pedersen Assens antræffes, enten af Civil eller Millitaire Øvrighed, ombedes samme tienstligst at sætte Manden i Forvaring, og behageligen tilmælde Bataillionen hans Paagribelse, da han strax skal vorde afhentet, og Erstatning given for de af hans Anholdelse medgaaende Omkostninger. Da onskabsfalde Mennesker har været saa dumdristige at afsauge en Leedpæl og en Guidepæl i min saakaldte Udlæg=Fænne ved Riber Aar, saa loves en passende Douceur for Den som kan opdage samme, og Navnet fortiet om forlanges. Lundgaard pr. Ribe, den 31te Mai 1814. Hans indeld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Paa Korsbrødregaard staaes hos Undertegnede i støers og mindre Partier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Svensk Jern, Dito Egstaal, Dito 5, 4, 3, 2 komme og mindre Søm, Dito Tiære, Steenkul, Kalk, fiint og grovt Salt, Bygnings=Tømmer, Fieller af forskiellige Dimensioner, Grøn Sæbe, Strup, m. m. Ribe, den 27de Mai 1814. A. C. Lundsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Da Auctionen over Mathias Rosenboms til Coneurs opgivne Kroested i Thieset, som blev afholdt den 15de April d. A., ikke er bleven approberet; saa er no pus Terninus til at sælge bemeldte Sted C. p. ved offentlig Auction, ansat paa den 17de i denne Maaned, I det saadant hermed offentlig bekiendtgiøres, anmodes Lysthavende om at indfinde sig bemeldte Dag om Formiddagen Klokken 10 a Kroegaarden i Thieset, og efter gjorte Bud og Overbud Tilslaget at forvente. Med Kroestædet følger Brygge= og Brænderierettigheder. Efter Angivelsen af Curator bonorum kan faaes 2 enhalv Tdr. Rug, 10 Skpr. Boghvede, 10 Skpr. Byg og 3 Tdr. Havre, Høe kan avles omtrent 20 Læs og af Creaturer kan holdes 4 Kiøer og 2 Hester. Haderslet udi Gramm og Nubbel Godsernes Justitiariat, den 1ste Junii 1814. G. D. Langreuter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Tirsdagen den 14de Junii førstkommende og følgende Dage lader Rector Jørgensens Enke i Fridericia ved offentlig Auction bortsælge endeel af hendes Jndboe, bestaaende af Borde Stole, Dragkister, Sengeklæder, Tin, Kobber m.v., samt hendes afdøde Mands ei ubetydelige Bogsamling. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Fridericia den 25de Maji 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Da det vist nok er de fleste at Dhrr. Præster her i Omegnen ubekiendt, at jeg har vaskes og opsat Pibekraver ja ogsaa syet dem naar det er bleven forlangt, saa tager jeg mig den Frihed at bede Dem som i Fremtiden, ønsker sligt, de vilde unde mig denne Fortieneste, jeg lover den bedste Behandling og saa billig som muligt. Ribe, den 27de Maii 1814. Mette Svennes, boende i S. T. Frue Justitsraadinde, Frisches Huus No. 19.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-07
Tvende Prædikener efter Tidens Feilighed, af V. K. Hjort; biskop over Ribe Stift, Ridder af Dannebrogen, faaes tilkiøbs her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
(Af Lybekker og Altona Aviser.) Paris, den 27de Mai. Ved en Forordning er bevilget de gamle Søeofficerer de Pensioner og Ærestegn, paa hvilke de have Fordring; de, som ere gaaet i fremmed Tieneste, eller ere blevne tilovers fra det ulykkelige Slag ved Quiberon, eller efter deres Konges Død have tilbudet Fædrelandet sin Tieneste og ere tilbage reiste, kunne igien træde ind i deres forrige Grader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Hertugen af Augouleme, som er udnævnt til Frankrigs Storadmiral, ventedes til Paris den 27de, Fra Nizza meldes, at den 13de er ved et ulykkeligt Sammenstød af Omstændigheder i denne Stad pludselig udbrudt Uroligheder; men at man har truffet de hensigtsmæssigste Anstalter til at dæmpe dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Jfølge Efterretning fra Etha skal den første Handling, hvormed Buonaparte betegnede sin Ankomst paa Øen, have været at fordoble Afgivterne. Man ventede et Troppecorps fra de Allierede, for at besætte Fortet og beskytte Jndbyggerne, der skulle udgjøre 9210,000. Uagtet de mange Contributioner, som under Buonaparte fra alle Sider flød indtil Frankrig, forsikkrer man dog, at han skal have efterladt Riget i en Gield af 14000 Millioner Franker, ogsaa taler man om Jndførsel af Papirpenge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
London, den 27de Mai. Ifølge Efterretning. fra Lord Castlereagh skulde Freden undertegnes den 25de, hvorpaa Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen, ville tiltræde Reisen til England. Keiseren af Tydskland gaaer strax i et vigtigt Anliggende til Jtalien. Derimod melde Privatbreve, at der pludselig er indtruffen Hindringer i Fredsunderhandlingerne. Kongen af Frankrig skal have gjort Fordringer, som man ei var forberedet paa. Keiseren af Østerrig skal have havt 2 lange Samtaler med Kongen. Hvorvidt disse Rygter ere grundede, kan man ei bestemme. Castlereaghs duelige og værdige Opførsel ved Underhandlingerne roses almindeligen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
I de amerikanske Havne ere nu Embargen ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Admiral Cochrane har den 25de April erklæret alle amerikanske Havne i Blocadestand. J Nyork var den Uroe, som vore Krydsere opvakte, saa stor, at Pengene af Banken bleve bragte ind i det Indre af Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Den amerikanske Gesandt, Hr. Bayard, tilligemed fine Secretairer er reist til Gent, hvor det synes at Underhandlingerne skulle begynde. De andre Commissairer begive sig directe fra Gothenborg til Nederlandene. J Forgaars havde Hr. Foster en lang Conference med Grev Liverpool, og erholdt sine sidste Depescher, i det han er i Begreb med at afgaae til sin Mission til Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Hertugen af Wellington skal have antaget Gesandt posten i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Mange af vore Fornemme og Rige vende nu tilbage, fra Paris, hvor de ei have fundet det efter Forventning. Jgaar erholdt Grev Bathurst Depescher fra Wellesley, at Kong Ferdinand er, under den spanske Gardes bedækning draget ind i Madrid, har ladet Cortes's Forsamlingssal omringe, drevet Cortes fra hinanden, og ladet flere af denne Forsamlings meest bestemte Medlemmer arrestere. Ved denne Leilighed er den i forrige Avis omtalte Proclamation af Kongen, bleven udstædt. Efter Breve fra Spanien har Armeen og en stor Deel af Provindserne erklæret sig for Kongen, Hvad Cortes vil foretage sig, vidste man endnu ei Gallicien er forefaldet Tvistighed mellem det gamle spanske Monarchies Tilhængere og Vennerne af den ved Cortes udkastede nye Constitution. Ogsaa Cadix var en Skueplads for Giæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Det hedder, at Prinds=Regenten af Portugal endnu vil forlænge sit Ophold i Rio de Janciro, da han ei tør vove at udsætte den gamle Dronning for Besværlighederne paa en Reise over Verdenshavet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Et af vore offentlige Blade indeholder følgende Betragtning over Frankrigs nye Regierings Stilling. Man maa tilstaae, at Buonaparte ei har tilberedt sin Efterfølger et Leie paa Roser. Et udtømmet Skatkammer, hvis aarlige Jndkomster næsten ganske forud ere fortærede, er i sig selv en Sygdom, hvis Helbredelse, fordrer en Mester=Haand. Det simpelste Middel synes at være Krigstandens Formindskelse og den indre Statsforvaltnings Simplification. Men tager man Hensyn til en Stat, der har lidt saameget ved voldsomme Rystelser, saa sees let, at Regjeringens Fasthed og den indvortes Rolighed er størstedelen afhængig af Armeens Tænkemaade. Bourbonernes første Act var at sikre Enhver i Armeen sin Rang, Gage, Pension. Cheferne som ufeilbarlig føle den Fare, der truer deres hidtil havte Anseelse, ville eendrægtigen drive paa de Armeen tilsagte Løfters Opfyldelse. Har der end blandt den forrige, Regierings Marschaller hersket Misundelse og Had, saa synes det, at de have undertrykt disse Lidenskaber, og opofret dem for deres fælleds Sikkerhed. Altsaa kan her ei tænkes paa Udgivternes Jndskrænkning. Men det kan ei blive ved den nuværende Krigsmagt, og det vil opvække største Uroe. Freden, som ellers tillader anseelige Formindskelser, vil forøge den franske Regierings Forlæggenhed. J Rusland, Tydskland og England befinde sig 300,000 Krigsfanger, der ei have lært andet end Krigshaandværket, vilde det ei være ligesaa farligt som umenneskeligt paa eengang at afskedige dem, og lade dem falde Meenighederne til Byrde. Da disse Menneskeer desuden have tilbragt deres bedste Aar i Feldten, ere blevne fortrolige med fortvivlede Foretagender; saa er det at befrygte, at disse vanskeligen ville kunne finde sig i Tingenes nye Orden. Disse Vink vise tilfulde at Napoleon har efterladt for Ludvig VIII et herculisk Arbeide. God Villie og de ædleste Hensigter har han upaatvivlelig; men hvor agtværdige disse Egenskaber end ere, saa ere de ei tilstrækkelige til at bortrydde de Misbrug, som ved Revolutionen have indsneget sig. Naar han fra sin Regierings Begyndelse viser mindste Uvillie over at erkiende de nuværende Indretninger med Hensyn til Eiendom og Rang, saa vil hans Regiering sikkert blive en af de uroligste, som Historien kan fremvise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Den nærværende Enhusiasmus, der er for levende, til at kunne være af lang Varighed, maa ei for blænde Regieringen. Sandelig, Napoleons Regieringsfeil ere alt for rodfæstede til at de saa snart kunne udryddes. Den største Ulykke er Opdragelsens Tilstand, der under hans Regiering arbeidede meere paa at fordærve Aanden end danne den. Enyver patriotisk Grundsætning blev tilbageholdt, og Gemytterne dannede efter de Former, som bedst kunde finde sig i Despotismus uden Grundsætning og grændseløs Herskesygge. I en saadan Tilstand er Hyklerie en nyttig Egenskab. Derfor vil det være temmelig voveligt, om den nye Regiering stoler for meget paa Oprigtigheden, af de glade Forsikkringer, som allevegne fra indstrømme til den. Sikkerhed maa være Regieringens første Sorg, og den vil den lettest forskaffe sig ved at brage Hovederne for det militaire og borgerlige Partie i sin Jnteresse. Jngen synes bedre skikkede dertil, end Taleyrand og Berthier. Begge have Talenter, Indflydelse og udbredte Forbindelser. Endvidere kan det være foruroligende for Frankrig med de mangfoldige Spioner saavel i som uden for Landet. At betiene sig af dem vilde stride mod den belovede Mildhed; at afskedige dem alle ville være farligt for den offentlige Rolighed, ja kunde maaskee drage de farligste Sammenrottelser efter sig. Dette Alt viser tilfulde, at Bourbonerne have faaet en svær Opgave at udvikle, og at de bedst sørge saavel for egen som Statens Roe ved at vise enhver Plan bort der har til Hensigt at omstyrte det nærværende System.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Fra Main, den 25de Mai, meldes om Buonaparte at at han nu fører Titel af Hs. Majestæt Hertugen af Elba. den 6te skal han have holdt et Statsraad, og undersøgt alle Øens Forvaltningsgrene. Han anviste 200,000 Fr. til at opbygge et Lazaret, og lod sig forelægge store Planer, Øens Biergværksvæsen og Metalfabrication angaaende. Fra Portoferraio skrives, at Buonaparte har ansøgt de Allierede og 200 Kanoner til at befæste Den med, og en engelsk Fregat til sammes Forsvar mod Korsarerne, men faaet Afslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Bamberg, den 34de Mai. En russisk Coureer. som kommer fra Paris, forsikrer at de russiske Trapper skulle gaae tilbage over Hanau, Eisenach, Gotha, og Leipzig og derfra i lige Linie gjennem Polen til Grodno. Tillige skal han meddeele de her i Egnen liggende Tropper Ordre til Afmarsch inden 34 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Freyburg, den 20de Mai. Efter Fyrsten af Schwartzenbergs Bestemmelse skulle de østerrigske og forbundne tydske Tropper drage i Contonneringsqvarteer. hvis Hovedqvarterer skulle være langs Frankrigs Grændser i Speyer, Krenznach, Biberach, Stutgard, Ossenburg, Stokach, Heidelberg, Mühlheim og Ulm. Over Commanden faaer sit Hovedqvarteer i Freyburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Hannover, den 27de Mai. Man paastaaer med Vished, at Prinsregenten af England vil, ledsaget af sin Broder Hertugen af Cambridge, i August giøre en Reise til det Hannoverske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Siden den 19de have vi havt Giennemmarsch af de svenske Tropper. Deres Antal har beløbet sig til 14,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Under Artikken, Kiøbenhavn, meldes i den lybske Avis, at Kronprindsen af Sverrig er kommen til Skaane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Hamborg, den 2den Junii. Førend det høitidelige Indtog i Hamborg skede, udstædtes af Oberstlieutenant Mettlerkampen Dagsbefaling til Hansenterne, hvori han opmuntrede dem til at takke den Almægtige for Krigens hældige Udfald; og med beskedenhed at vise sig deres Medborgeres Kierlighed og Fortrolighed; værdige. Han anbefaler dem at vedblive at bære Vaaden, hvis det skulde giøres fornødent for at opretholde Stadens nødvendige Rolighed og Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
(Af Lybekker Aviser.) Blandt de Modsigelser, som Lübecker Aviser i denne Tid vrimle af, fortiener især følgende, angaaende Napoleon, at mærkes : "Napoleon, som den 24de har overnattet i Lyon, lider af en Jnflammation, og giør derfor kun korte Dagireiser. Paa hver Station venter ham et Bad. I Artiklen fra Portofergjo af 7de Maii hedder det: at Napoleon er meget munter og har til Hest taget Fæstningsværkerne i Øiesyn. "Fra Elba er der ankommen Deputerede i Paris, for at bede om at maatte anvises Buonaparte et andet Opholdsted end deres Øe. J Skrivelsen fra Portoferraio berettes, at man har løsnet der 101 Canonskud ved hans Ankomst, afsiunget et Te Deum og illumineret hele Staden. Fra Marseile skrives under d. 30te April, at Napoleon er druknet, i det han, ved at bestige et engelsk Linieskib, der havde befaling at bringe ham til Botany Bay, var snublet over et Toug, og faldet i Vandet, uden at man var istand til at redde ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Fra Portoferraio skrives Lat han er ankommen der, og som Øen Elbas nye Souverain, bleven modtagen med store Æresbeviisninger. Gazette de France fortæller, at Buonaparte, efterat han allerede var stegen i Land paa Elba, blev taget ombord igien af den engelske Skibscapitain, der ikke vidste hvad han skulle giøre, da han blev franske Tropper vaer, som Buonaparte hemmelig og førend sin Afsættelse havde sendt did." Artillen fra Portoferrajo meldes ikke et Ord om, at Buonaparte allerede engang tilforn var landet der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
I Lübecker Avis af 20 Maii hedder det: "den eng. Maj. Kampel, som skal ledsage Buonaparte til Elba, er reist i Forveien til denne Øe, som nu tilsører Engellande. I Artiklen fra Portoferrajorhedder det derimod, at Buonaparte har sagt til Brig. Gener. Dalesme, at han har forbeholdt sig Souverainitet over, og Eiendomsret til Øen Elba, og at alle Magter have givet deres Minde dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
En engelsk Officeer paa den Fregat, som overbragte Bonaparte til Elba, skriver følgende: Han havde 10 Vogne ombord, hvoraf een var kugelfri. Paa Veien til Jndskibningstedet trængte Pøbelen sig om hans Vogn og hængte ham in afsige saa nær ved Vognen at Benene naaede Vinduerne. Bertrand og Drouet vare hans eneste Ledsageere; hans Følge bestod af 60 Tienere og andre Ledsagere. Hans Kok besørgede hans Taffel, da han havde sin Feld-Eqvipage med. Ved Middagsbordet var han meget munter og talte meget vidt of tigt og enhver Gienstand. England saade han, er det eneste Land som har Ære og Characteer; i hegge Henseender har det Fortrin for alle. Han erklærede at Nordamerikanerne ei fortiente den Regiering han vilde have givet dem, og da Cap. Usher yttrede, at han ved Maillaand= og Berliner=Decretterne havde indviklet dem i Krigen, svarede han at dette just var hans Hensigt. Om alle nantiske Gienstænde spurgte han me ger nøie, og kiendte meere til Sagen, end vi ventede. Han talte meget og Elba, erkyndigede sig nøie om de der forhen herskende Partier, og hvorledes de stode sig med de barbariske Stater. - Buonaparte paastod at det kostede mere Overvindelse at leve i ulykkelige Forholdend at boe. Elhas Garnison tænkte anderledes; thi den skieldte ham for en Kielling, der vanærede Soldatens Navn, og som absolut burde have skudt sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-10
Senatet i Hamborg har bekiendtgjort at de paa samtlige Jnteressenteres Conto i Banken værende Fonds udgjorde da der af den franske Marschal lagdes Beslag paa den, en Summa af Banko Mark 7,489,343. Jkke allene denne Summa er efterhaanden udtaget, men ogsaa de til Administrationsomkostningerne tienende Omsatssportler, saa at den hele udtagne Summa udgjør Bauko Mark 7,506,956, 4 Skl. For at opretholde dette Jnstituts Credit saa forordnes 1)