JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Brüssel, den 19de Julii. Den 14de hujus addresserte Deres Kongelige Høiheder en Skrivelse til Stænderne, hvori de paa det venligste overtydede samme om Nødvendigheden af at sende Deputerte til Keiseren, der var dem saa bevaagen, og som i Forening med disse Deputerte vilde overveie alt hvad der tiente til at forøge og befæste deres Vel, uden Fornærmelse for Landets Grundlove. Deres Kongelige Høiheder bekiendtgjorde og i samme Skrivelse, at de agtede at tiltræde deres Reise til Wien, eftersom Alvorligheden i Hs. Keiserlige Majestats Villie ikke tillod dem at opsætte Reisen længere. - En Deputation fra Stænderne havde i Gaar Andience hos Deres Kongelige Høiheder for at lade Samme vide, at de Østerrigske Neder landes forenede Stænder havde eenstemmigen besluttet, at sende Deputerte til Hs. Keiserlige Majestæt i Wien, hvorerlin.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
hen Deres Kongelige Høiheder have i Dag tiltraadt Deres Reise. Vist nok tale Stænderne meget om Troeskab og Hengivenhed; men Gierningen taler anderledes, da alle Mand gribe til Vaaben, for at trænge igiennem med sine Fordringer. Det lader sig neppe troe, at Keiseren vil give efter i alt dog vil formodentlig endnu et par Maaneder medgaae, inden man veed, om der bliver Krig eller Fred. Jmidlertid anstille de Rigeste i Landet flittig Undertegnelser, for i alle Tilfælde at kunne bringe en Armee regulaire Tropper paa Benene. Man kan let tænke, hvor fornærmende alt dette saavelsom de respectløse Skrivter maae være for Keiseren, som mener sit Folk det saa faderligt. Dog kan, som sagt, end nu ikke den Skarpsindigste bestemme, om der bliver Kri eller Fred, eller hvilket Partie der vil blive mindst eftergivende.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Wien, den 21de Julii. Vel har man Haab om, at Sagerne i Nederlandene ikke skulle komme til det yderste, da Stænderne have besluttet sig til, at sende Deputerte til Hs. Keiserl. Majestæt, og Deres Kongelige Høiheder General=Gouverneurerne allerede ere underveis fra Brussel her til Hovedstaden; imidlertid have dog de til Nederlandene bestemte Tropper befaling, at marchere indtil Rigsgrændserne, og der at opvente nærmere Ordre, undtagen Regimentet Bender, som fortsætter sin Marck til Luxemburg. Sammesteds hen ere og Jnfanterie Regimenterne, Neugebauer, von Alton, Thure og Reisky bestemte; men til Brabant Infanterie=Regimenterne Lang lois, Ferdinand Toscana, Pellegrini, Erkehertug Ferdinand, A. Esterhazy, N. Esterhazy og Giulay tilligemed 2 Chevauxleger=Regimenter 1 Regiment Dragoner og 1 Husar=Regiment. Med de tvende Warasdiner=Batailloner og Artilleristerne er dette Corps virkelig 54000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 21de Julii. Sidafvigte Søndag fik de til Nederlandene bestemte Keiserlig Kongelige Tropper, som allerede vare brækket op fra deres Standqvarteerer, paa engang Ordre, at giøre Holdt paa det Sted, hvor de befandt sig, og at campere. Regimentet Anton Esterhazy, som kommer fra Ungern, er allerede rykket frem til Brück an der Leytha, og maae nu der vente paa nærmere Ordre. Et Artillerie=Train holder ved Burkersdorff. Det er vist, at Hs. Majestæt Keiseren giør selv en Reise til Nederlandene, saasnart vore Regimenter ere ankomne sammesteds. Hs. Majestæt har derfore befalet, at sende 40 Heste derhen til sit Brug, hvilke endnu i denne Maaned afgaae til Bonn, under Opsigt af den Keiserl. Oberberider Elens. Man forsikrer, at Monarchen vil paa denne Reise lade sig ledsage ved en Deel af sin Garde.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
J Følge de nyeste Efterretninger er det alt for vist, at Pobelen i Nederlandene opføre sig tildeels meget afsindig, fornemmelig i Løwen. Borgerne i Luxemburg vilde, ligesom Jndvaanerne i de fleste Nederlandske Stæder, udmærke sig ved forskiellige Hatte=Cocarder, og inddele sig i Roder; men den der værende behiertede Fæstnings=Commandant, General Feldtmarskal=Lieutenant von Bender, bragte alting strax igien i Orden. Det heder nu, at Nederlænderne forlange en formelig Landdag, paa hvilken alle Misforstaaelser og Klager skulle efter Muelighed blive hævede, og deres gamle Privilegier og Friheder ei allene beskræftede af Keiseren, men endog garanterte af udenlandske Magter. Nyere Efterretninger melde, at nogle af Uroelighedernes fornemste Stiftere have forladt Brussel. Dette vilde nok bidrage meget til Urolighedernes Dempelse. J ørvigt er vore Regimenters March dog vis, og de have paa nye faaet befaling, at brække samtlig op den 3die August.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Warschau, den 21de Julii. Efter Breve fra Rusland blev Hs. Russisk Keiserlig Majestæt ventet tilbage til Moskan den 3die eller 4de hujus fra Hendes Chersonske Reise. Fyrst Potemkin, som det at hans Monarchinde ham givne Tilnavn af: Taurier, giør saa megen Ære, har af Høistsamme faaet en Foræring af 100000 Rubler. - Den 10de eller 15de hujus blev Hs. Russisk Keiserlige Majestæt ventet fra Moskan til Peters borg, hvor der og allerede er bestilt Værelser for Fyrsten af Ligne, som ogsaa kommer derhen.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Cølln, den 22de Julii. I Gaar Morges kom den Keiserl. Kongel. befuldmægtige de Minister i de Østerrigske Nederlande, Grev von Belgiøjoso, hertil fra Brüssel, og fortsatte i største Hast sin Reise videre til Wien.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
De Deputerte fra Brüssel til Wien ventes med det første. De skulle have den udtrykkelige Forholds-Ordre, ikke at vig et Skridt fra de engang i Forsvar tagne Rettigheder. Til samme hører, som bekiendt, og det Forlangende af Stænderne, at Keiseren lod alting blive paa den gamle Fod, igien kaldte sine nye Forordninger, angaaende de nye Tribunaler, og igien oprettede de afskaffede Klostre, Broderskaber &c.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Amersfort, den 23de Julii. De her residerende Stater af trecht, som for at forebygge al Partiskhed, udgave den 9de Februarii 1785 et Forbud imod at bære Orange=Cocarder &c., have nu gien ophævet dette Forbud, og tilladt enhver at bære denne Farve, for at vise sin Hengivenhed til Prindsen, eftersom de erkiende den Staten fastsatte Statholderske Regierings=Constitution for dette Lands eneste lovmæssige Constitution, og ville af alle Kræfter forsvare samme.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Urecht, den 24de Julii. Nu har vort Raad besluttet, at skyde paa Fienden, saa snart den kan naaes af Kanonerne. Skulde vor Stad blive angrebet, vil man ikke høre mindste Forestilling om Capitulation. De, som gaae ud af Staden, for at begynde Underhandlinger med Fienden, skulle blive behanlede som Fædrenelandets Fiender, ei heller maae Raadet uden Borgerskabets Tilladelse overgive Staden. Heraf lader det som man virkelig venter et Angreb paa vor Stad.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Magdeborg, den 24de Julii. J vores Stad, seer det meget krigerskt ud. Alle vore Provianthuse ere allerede aabnede; og nogle Baade med Meel ere blevne afsendte paa Elven. Vore Kanoner, som omtrent kunne være 50 i Tallet, ere ligeledes blevne indskibede, for paa nysbemeldte Strøm at bringes til deres Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Geheimeraad og Præsident von Kummer, og geheime Finansraad von Arnim, ere blevne beordrede, at etablere Krigs Commissariatet, hvorpaa de og med alvorlig Jver arbeide.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Alle her værende Haandværkere ere ogsaa beskiæftigede, og man formoder, at om nogle Dage skal der udtages Stykknægte. Jmidlertid have Regimenterne her endnu ingen March ordre faaet; men alle i Naboestæderne liggende Regimenter ere stedse i Beredskab til at tiltræde deres March. Regimenterne, der have faaet Ordre til, at holde sig marchfærdige, ere, saavidt man veed, følgende: Jnfanterie, von Gaudi; von Eckardtsberg, von Eichman, von Marvitz, von Rod berg og von Jungwaldeck, af hvert 3 Batallioner, og 1 Batallion af de tvende lette Infanterie=Regimenter, von Langelair og von Renuard. Dette hele Jnfanterie skal commanderes af Hs. Excellence Hr. General og Gouverneur von Møllendorf. Cavallerie, Kyrasseer-Regimenterne von Rohr og von Kalkreuth, Dragon-Regimentet von Lottum, og de 2de Husar=Regimenter von Eben (forhen Ziethen) og von Golz, af hvert en Batallion. Dermed skal forbindes et forholdsmæssigt Artillerie=Mandskab, og saa meget svært Skydts, som fornødiges til 4 Batterier. Hele Armeen, som skal marchere, regnes for omtrent 60000 Mand. Vore Tropper ere fulde af Mod, og ønske med Utaalmodighed, at de kun vare paa deres Bestemmelses=Sted.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
London, den 24de Julii. Vort Hof fik i Gaar vigtige Depecher fra sin Ambassadeur, i Paris, hvilke, som man har faaet at vide, bekræfte den Efterretning, at der imellem Ministrene fra Hofferne i Vesailles, London og Berlin skal holdes en Congres angaaende Bilæggelsen af Uroligheden i Republiken af de forenede Nederlande, og at det Franske Ministerium har af den Aarsag igienkaldt Ordrene til Udrustningen af en Eskadre i Brest.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Haag, den 24de Julii. Endnu er intet Angreb skeet paa Utrecht. Om det kommer af den Memoires Jndhold, som den Franske Ambassadeur nyelig overleverte i Anledning af Meglingen, lader sig endnu ikke sige. Men Sagerne, hvorom der i nærværende Tid handles i Generalstaternes Forsamling, have en saadan Jndflydelse paa Unionen, at sammes Vedblivelse eller Skilsmisse synes at hænge af den tagende Beslutning, om de nye Utrechtske Staters Deputerte skulle forblive i Generalstaternes Forsamling eller ikke. Man er begierlig efter at see Udfaldet paa denne Strid.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Man vil her vide, at Kongen af Engeland har fast besluttet, at erklære sig offentlig til Gunst for Arvestatholderen. At Hr. Pitt er imod denne Beslutning, ville vel vore Patrioter paastaae, men andre nægte det aldeles. Det vil blive os svært, at fægte imod den Engelske Flode og en forenet Preussisk og Hannowersk Armee; Jmidlertid forlade vi os paa Frankriges Megling. Dette Hof vil viist af alle Kræfter arbeide paa at forekomme et virkeligt Fredsbrud. Jøvrigt forstærker Provindsen Holland sin Landmagt, og søger at oprette nye Regimenter i de bortmarchertes Sted. Cordonen bliver hver Dag forstærket, og Staterne af Holland torde med det første have en talrig Armee paa Benene. Efterat Arvestatholderen havde som General=Admiral, efter Generalstaternes Forlangende, sendt Ordre til Land= og Søe=Capitainerne, Dekker og Tulleken, at de med Skibet. Medemblick og en Kutter skulle gaae i Zuyder=Søen, og opbringe eller bore i Grund de sammesteds under van Pelts Commando krydsende patriotiske Søerøvere, og disse og havde viist sig beredvillige dertil; saa begave sig i samme Øieblik 4 committerte Raader med et Detachement Dragoner til Herder, og bortførte med sig ovenmeldte 2de Capitainer og Lieutenant Braam som Arrestantere.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Jmedens at Arvestatholderen med en Armee af 5 til 6000 Mand tilbringer, af hemmelige Aarsager, den smukkeste Deel af Sommeren i Uvirksomhed ved Staden Utrecht, der er proppet fuld af omtrent 7 til 3000 Mand af den SalmskeLegion og hundrede Slags Skyde- og Auxiliair Borgere, udsprede de Patriotiske Libellister de nedrigste og elændigste Rygter, for at hæve sit Parties synkende Mod. For Ex. at Befoldningen ved Statholderens Armee var saa slet, at Soldaterne solgte deres Sabler; at der i Zeyst grasserte Blodgang, og andre saadanne skammelige Opigtelser.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Haag, den 28de Julii. J Gaar Morges fik den Preussiske Gesandt, Baron von Thulemeyer, en overordentlig Coureer fra Berlin, med hvis Depecher han strax begav sig til Storpensionairen. Med samme Coureer fik og Storpensiomiren et Brev fra den Hollandske Gesandt i Berlin, Baron von Rheeden, hvori Gesandten melder: "at det Kongel. Preussiske Ministerium havde i Kongens Navn ladet ham vide, at Hs. Preussisk, Majestæt var meget misfornøiet over Staterne af Hollands Svar og Opførsel, og at Hs. Majestæt lod derfor strax et "Corps af 20000 Mand marchere, som skulde forene sig med Tropperne i Westphalen, og efter Omstændighedernes Beskaffenhed agere, for at forskaffe Hs. Majestæt den forlangte "Fyldestgiørelse.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
I Utrecht har man den 23de hujus drevet sin Enthusias, mue til det høieste, eftersom de forsamlede Borgerofficerer, have besluttet: "At man ikke vilde høre om nogen Capitula"tion eller Overgivelse af Staden, førend alting var saa ødePlagt og nedskudt, at der kun vare Steenhobe tilbage for "Fienden, at man altsaa vilde forsvare Staden til det sidste "Øieblik, og i Nødsfald, naar ingen Rædning meere var til Lovers, hellere stikke den paa alle 4 Hiørner i Brand, end Povergive den til Staterne af Amersfort." Denne barbariske og paa vore Tider saa aldeles upasselige Resolution, vilde opvække Medynk over den gode Stad Utrecht, dersom ikke Erfarenhed noksom havde viist, at de, som anstille sig meest forvovne, ere just det modsatte ved en afgiørende Tidspunkt.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 28de Julii. Provindsen Friesland har indleveret til Generalstaterne en Resolution angaaende den Franske Megling, hvorudi den siger: "at saa længe der endnu gaves lovmessige indvortes Midler, maatte en fremmed Magt saa meget mindre indkaldes, som Kronen Frankriges Megling vilde forbittre alle andre Naboemagter, og at man derfor indvortes maatte giøre Forsøg paa at bilægge Sagen, til hvilken Ende de foreslog sin Provinds som den best beliggende til et Møde af nogle faa accrediterte Personer fra Bundsforvandterne. Hvad man ikke kunde afgiøre, det maatte man underkaste en Compromis, og derpaa ansøge Naboemagterne og at sætte dette i Værk ved dem i Republiken, paa hvilke de havde Jndflydelse.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Nederelden, den 30te Julii. Efterretninger fra Brunsvig af 24de hujus melde følgende: "Forrige Søndag passerte her igiennem Staden endeel Preussiske Kanoner som kom fra Magdeborg, og vare bestemte til Wesel. Samme Dag marcherte et Regiment Husarer, samt nogle Compagnier Artillerister ikke langt herfra i al Stilhed forbi. I Gaar afgik vor Durchlauchtigste Hertugs Rideheste til Wesel. Om nogle Dage følger han selv efter, for efter Sigende at paatage sig Commandoen over den derværende Armee.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Corsøer, den 2den August. Jndkomne: Den 28de Julii Oberstlieutenant Leth med Frue og Familie fra Fyen til Kiøbenhavn, Baron Adeler med Frue fra Fyen til Draxholm; den 30te ejusd. Kongelig agende Post 2 Læs, Lieutenant Nettermann fra Fyen til Kiøbenhavn, Jnspecteur Volkers med Kiereste fra Slesvig til Overgaard, Secretair Huvald fra Holsteen, Justitsraad Hammelev med Frue og Familie fra Fyen, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Udgaaede: Den 28de Julii Magister Gotschalk med Kiereste og Børn fra Ringsted til Odense; den 29de ejusd. Kongelig agende Post 2 Læs, Kammerjunkerne Bendsen og Lüttichau fra Sorøe, Lientenant Sülms fra Kiøbenhavn, alle til Fyen; den 30te ejusd. General Ahlefeldt fra Kiøbenhavn til Fyen; den 1ste August Generalinde Schassalitzky med Følge, Capitain Baron von Haxthausen, Pastor Dan med Kiereste.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Helsingøer, den 3die August. Den 31te Julii var Vinden V. S. V., klar Luft og godt Veir, og ankom samme Dag 50 Skibe, hvoriblant 3 Russiske Orlogskibe og 3 Fregatter, som kom fra Archangel.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Den 1ste August var Vinden V. N. V., meget godt og stille Veir, og ankom 25 Skibe, og 4 af ovenmeldte Russiske Orlogskibe seilede til Kiøbenhavn. Den 2den hujus var Vinden S. S. V., klar Luft og godt Veir, og gik de Svenske Orlogskibe, Gustav Adolph og Sophia Magdalena, tilligemed en Svensk Cutter under Seil til Nordsøen. J Dag er Vinden N. V., klar Luft og godt Veir, og ere i disse tvende Dage ankomne 79 Skibe. Ved Postens Afgang laae tvende Russiske Orlogskibe her paa Reden, og den i Gaar udgaaede Svenske Cutter er kommen tilbage.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Kiøbenhavn, den 3die August. Under 27de Julii d. A. er Fuldmægtigen Lars Fogh allernaadigst confirmeret Assistencehuus=Forvaltertienesten i den afdøde Forvalter Wiborgs Sted. Samme Dag er Capitainlieutenant Galtrup beskikket til Enrollerings=Chef i Vester-Jyllands District i Steden for den afdøde CommandeurCapitain Hauch.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Under Dato Christiansborg Slot den 1ste August d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat om Eftergivelse i Tolden af visse Fedevahre, og Jndførsel af Erter mod 15 Skilling i Told Tønden, fra fremmede Steder til Christiansands Stift indtil dette Aars Udgang.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Fra Stadens Raadstue er den 2den August d. A. bekiendtgjort, at det til Ophielpelse for Possementmager=Lauget heri Staden, og til Forbedring, samt nøiere Efterlevelse af dets Langs=Artikler, allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Rescript til Magistraten af 27de Julii sidst leden at bevilge og anordne: 1) At alt det PossementmagerArbeide, som her i Staden forferdiges, ei allene af Laugs Mestere, men og af Baand=Fabriqueurer, Frie=Mestere og Privilegerede, skal, i Følge Placaten af 24 December 1753, stemples af Oldermanden, som for hans derved havende Umage og Tids Spilde, samt for det til Stemplingen medgaaende Lak maae lade sig betale 2 Sk. for hvert Stykke. 2) At det maae være Lauget tilladt at bruge den Kongelige Chiffre i dets Stempel. Og 3) At det i Henseende til prompte Assistence af Politiet imod uberettigede Fuskere, og utilladelig Handel med videre, skal i alt have sit Forblivende ved de derom udgangne Placater af 13 Januari 1744, og 24 December 17753.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Den 31te Julii gik Skibet Biekuben, Capit. Schrøder, under Seil til Ostindien. Den 1ste August kom 3 Russisk keiserlige Orlogskibe og 1 dito Fregatte hertil fra Archangel og gik til Ankers udi Renden, og Capit. G. Petersen kom fra Jsland med Fisk. Den 2den hujus kom Skibet Conferentsraad Prætorius, Commandeur B. Jørgens fra Hvalfang, sten ved Grønland med 62 Cordeler Spæk og Barder af : Fisk, Skibet Schack Ratlov, Commandeur B. Bohn, se samme Sted med Baglast.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Vacancer, Byeskriver-Embedet i Ebbeltoft og Herreds skriveriet i Sønder= og Mols=Herreder i Aarhuus Stift Byefoged-Embedet i Ribe og Birkedommer=Tienesten til Riberhuus Birk.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Døde. Kongsvinger den 20de Julii Hr. Andreas Frederich ven Bergsøe, Premierlieutenant i det Kongelige Ingenieur Corps, 38 Aar. Nedre=Halvermoe den 22de Julii Mad. Abel Hammond Sal. Mejers, 84 Aar. Marieboe den 30te Julii Hr. Heinrich Christian von Jensen, Oberstlieutenant af Jnfanteriet, i sit 78 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Vexel=Cours, den 31te Julii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rdlr. 6 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 1/2 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 137. 14 Dages Sigt 138. Dito i Courant 2 Maan. Dato 133. 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 134. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 141 1.14 Dages Sigt 142 1/2.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
AVERTISSEMENTS. Conferentsraad og General=Procureur Bangs Note, i L. Anledning af de imod Afhandlingen om Bondestanden, i Danmark udkomne Skrifter, hvortil følger en Fortegnelse paa alle de Skrifter, som ere udkomne i Landboe, Sagen, 8 s. Trykp. og 10 s. Skrivp. Bibliotheket Nr. 3, er Fortsættelse af det muntre Bibliothek, hvis Jndhold er: 1) Fortsættelse af Bianka Capello; 2) En Samtale imellem en Konge og hans Andling om de menneskelige Vilkaars formeente Lyksalighed, af Stanislaus, Konge i Polen; 3) Løn som forskyldt, en fransk Fortælling: 4) Kongen af Preussen, Friderik den Stores Beskrivelse over Voltaire, 5) Om Foragt for Æren, en østerlandsk Historie; 6) Om Kronprindsens Opdragelse, af Mercier; 7) Kildereise Sang af Rahbek; 8) Den Fattige, efter Overbek, af Bnukeflod; 9) En Selskabs Sang, af Bunkeflod; 10) Anecdoter, faaes hos Universitets Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75 for 1 Mk. Heftet paa Trykp. og 24 s. Skrivp. - Sammesteds saavelsom paa Post-Contoirerne i Provindserne modtages Subskription paa Acten fra den Kongelige Landvæsens=Commission, Prisen bliver 3 s. pr. Ark for dem som subskriberer.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Je Herrer, som jeg har givet mig den Ære at tilsende min Planer, vilde jeg have udbedet mig den Godhed af, at de vilde sende dem til Hr. Jversen i Odense, ifald nogen har tegnet sig for mine Skrifter. Horsens, den 2den Julii 1787. G. H. Lund. Af De sædvanlige Norske Premie=Sild, nedlagt paa Hollands i Maade, udi Ege Fustagier indsendt til det Kongelige Landhuusholdings=Selskabs Bedømmelse, haves endeel Fierdinger, som kan bekommes i No. 52, i Myntergaden. Kiøbenhavn, den 21de Junii 1787. A. Kaasbøll.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Ved dette No. udgaaer ingen nyeste Kiøbenhavnske Efter Ø retninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Aalborghuus Amt, er Gaardbeboer Peder Poulsens Hustrue, Udi Poulstrupgaard paa Wraae Gods, Kier Herred og Bodild Nielsdatter, den 19de denne Maaned ved Døden afgaaet, og saa hastig Dødsfaldet af Enkemanden var indberettet for høie vedkommende Skifteforvalter, blev efter hende foretader samme er forklaret: at den Afdødes udi første Ægteskab av get en lovbefattet Registerings og Forseglings=Forretning. Un og 4 Døttre, hvoraf de 5 yngste opholder sig deels hos Stedsalede og i Live værende Børn ere 6 i Tallet, nemlig: 2 Sønner deren i Stervboet, og deels i Skindberg i bemeldte Kier Herred, men den ældste af Sønnerne, ved Navn Christen Andersen, som bliver efter nu brugelig Maade, 3de Gange i Rad udi de Kiøer fuldmyndig, skal derimod være tienende i Kiøbenhavn; Th. benhavnske Berlingske Tidender og de Aalborgske Jydske Efterretninger, dette Dødsfald herved bekiendtgjordt for denne fraværende Arving, der indvarsles til at møde, saavel ved Boets Aabning paa 30te Dagen den 18de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, som og til 6te og 12te Uges Dagen den 30te August og 11te October indeværende Aar, baade for at observere hans egen Arveret, som og, som Fødværge for de af hans Sødskende der endnu ere Umyndige, at være tillæde ved og under Skifte=Behandlingen. Boets Debi= og Creditorer vilde ogsaa møde til bemeldte Tider udi Stervboe=Gaarden, de første for at betale om de maatte noget skylde, og de sidste at afbevise hvad de retmæssig kunde have tilgode, da enhver Vedkommende skal vederfares en lovbefalet Begiægnelse. Wraae, den 23de Julii 1787. Paa Høivelbaarne Frue Grevinde. Holcks, som Skifteforvalter, Hendes Vegne. Høst, Forvalter ved Godset.