JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
J Anledning af en paatænkt strængere Control med det Bygningsarbeide, der for Fremtiden maatte, efter Bevilling, blive at udføre ved en Præstegaard, ved Hielp af et paa Kaldet hvilende Laan, har Cancelliet af samtlige Stiftsøvrigheder i Danmark og Biskoppen over Als og Ærø udbedet, sig Betænkninger desangaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Ved afvigte Aars Slutning harde Morso et Folkeantaaf 12341 Mennesker. Hassing og Refs Herreder havde 13,396, og Hillerslev og Hundborg Herreder 11,594 Beboere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Paa Fjorden imellem Morsø og Salling er den 25de f.M. bjerget en kantret Seilbaad, hvori fandtes nogle Klædningsstykker og noget Proviant. Mandskabet er sandsynligviis forulykket.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Følgende ubegribelige Phænomen har for ikke længe siden tildraget sig paa en Gaard i Nærheden af Viborg. Man slagtede 2 Stude ved Aftenstid, og ophængte dem i en Vogn port. Nogle Timer efter, kort for Sengetid, finder man, ved at eftersee de slagtede Hoveder, at det ene danner en aldeles fordærvet Masse, medens det andet, som kun hang nogle Fod derfra, var fuldkommen frisk. Det vilde sikkertil lede til et interessant Resultat, om en Naturkyndig vildes undersøge Sagen nærmere. Til Veiledning ved Undersøgelsen bemærkes endnu, at det første Hoved var udsat for Fuldmaanens klare Lys, medens derimod det andet hang i Skyggen. Skulde Maanen kunne yttie en saadan Jndflydelse paa anmalske Legemer
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Ved den den 12te Februar anstillede Jagt efter Løsgængere bleve, foruden de forhen anmeldte 55 Jndivider, der indbragtes til Holstebro, endvidere indbragt til Skive 35, hvoriblandt en Familie paa 11 Personer, og til Viborg, 110, saa Totalsummen blev ialt 100.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Nedenstaaende optage vi ordlydende af Kjøbenhavnsposten, Nr. 50, i den Formening, at det ikke vil være uden Jnteresse for dette Blads Læsere, som ei ere i Besiddelse haf hiint. Hr. Redacteur. Det Bidrag, jeg d. 8de d. M., gav mig den Frihed at tilstille Dem, har De havt den Godhed at tilstille mig, forsynet med den Paategning: Nærværende Meddelelse vil, med Hensyn til det Ansvar, som Trykkeforordningen paabyder, saavelsom til Anonymitetsforbudet, der i dette Tilfælde upaatvivleligen vilde blive bragt i Anvendelse, ikke kunne optages i mit Blad. Foranlediget af denne motiverede Meddelelse, som jeg in- ogenlunde misbilliger, har jeg, igaar, tilskrevet Censor, Hr. Politi=Assessor Reiersen. Denne min Skrivelse, som er forsynet med hans Paategning, tilsender jeg Dem herved, med Anmodning: at De i Kjøbenhavnsposten vil lade indføre nærværende Skrivelse til Dem, tilligemed min Skrivelse til Hr. Assessoren med hans Paategning. Da mit fulde Navn og Stand derved bliver aabenbar, saa bortfalder Anonymiteten, jeg attraaede, blot i Hensyn til Skriftets æsthetiske Maadelighed, og derved formener jeg, at De ved Optagelsen i Bladet, bliver fri for alt Ansvar, som halene falder tilbage paa mig, og et saadant Ansvar frygtet jeg ei, siden mine Hensigters Reenhed dermed, jeg er mig selv bevidst. Skulde De troe, at De ved Optagelsen i Bladet sætter Dem i Fare, saa behag at sende mig det Hele tilbage, snarest muligt. Kjøbenhavn d. 23de Februar 1833. Ærbødig. Frederich Winkel-Horn, Justitsraad. Til Redacteuren af Kjøbenhavnsposten. Jeg giver mig den Frihed at tilstille Dem følgende Riim, som jeg attrager at lade ved Pressen offentliggjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
J Fædrelandets Anliggender, er Jntet Fædrelands vennen uvedkommende. Skal Lottoet vinde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Fra Kasser, som svinde, Ved Svig, Spidsbuberie: Skal Enker, Arme lide, J sure Æbler bide: Skal Uskyld bøde, For Værgers Brøde: Skal Magnater, Directeurer, Controller, Jnspecteurer. For Ansvar, Ram gaae frie, Skal Vogters Brøde dysses ned, Eensidigen beroe derved? Høit Statsvel raaber: nei, Nei, Retfærd tordner: nei, Vor Konge, Drot, Vil Ret og Skiel, Vil Gavnligt, Godt, Vil Borgerheld; Statskassen skal ei vinde, Ved Kasser, som forsvinde. Ei Lottosot skal meer grassere, Og Folket demoralisere; Ei Uskyld bør at bøde, For Vogters Skyld og Brøde; Ei Ret skal Tode faae, Som djervt udtalde saaSkam skulde Fru Justitia faae, Hun hænger op de Smaae, De Store laker hun gaaen J Sjette Frederiks Stater, Rige, Er Store, Smaae for Loven lige; Ei Noget der skal dølges, Hvert særskilt Spor skal følges, Hver skjulte Skyld opklares, Hver Ret skal vederfares. Eensidighed forsvinde, Kun Ret skal Seier vinde. Kbhavn i Februar 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
En 78aarig dansk Mands. med erbødigst Anmodning: at De ville tilbagesende mig denne Skrivelse, hvis De, som Censor, ikke derimod skulde have Noget at erindre, forsynet med Deres Jndvilligelse, til Efterretning for vedkommende Redacteur. Men skulde De derved finde Noget betænkeligt, da udbeder jeg mig den særdeles Godhed, at De vil indsende samme Skrivelse til det kongelige Danske Cancelli, for gjennem Dem at erholde en Resolution, som jeg herved erklærer, skal af mig efterleves, thi forsee mig mod Presselovgivningen, vil jeg paa ingen Maade, da mit tilsigtede Formaal ikkun er at gavne, men ingenlunde at fremvirke Skade, og heller vil jeg forstumme end at yttre Noget, der kunde foranledige Pressens yderligere Tvang, der, efter min individuelle Anskuelse, snarere bør svækkes end skjærpes, eftersom jeg anseer Pressefrihed at være hver Stats Regierendes og Regjeredes sikkreste Støtte mod Anarchie og Oligarchie, samt Folkeundertrykkelser og private Jnteresser. Kjøbenhavn den 22de Februar 1835. Ærbødigst. Winkel=Horn, Justitsraad. Hjørnet af Kultorvet og St. Giertrud stræde Nr. 206 og 207. S. T. Hr. Politie-Assessor Reiersen. Saafremt Hr. Justitsraaden selv finder det passende, at disse Riim, offentliggjøres ved Pressen, haves der fra min Side ikke noget at erindre derimod; dog at De, i Overeensstemmelse med Forskrifterne i Fron. 27de Septbr. 1799, sætter Deres Navn under, og at Jndrykkelsen ikke skeer i noget Blad, som staaer under speciel Censur. I Kbhavns Politieret d. 23de Febr. 1835. C. Reiersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Indsendt.) Uden just at kunne deele de Anskuelser, som den ærede Indsender i Gaarsavisen har med Hensyn til Opførselsen, af 2de smaae Vildttyvel, nægter jeg ikke, at det var mig paafaldende, da jeg oversatte Stykket, at see det deri anførte Costume. I den i Berlin i 1828 udkomne Udgave findes imidlertid dette saaledes antegnet: "Auf der Berliner Büyne tragen die Schuler rothe Uniformen mit weitzen Revers und Rock=Aufschlagen, schwarzen Kragen und Aermel=Aafschlagen, weiste weiteBeinkleider und Kamaschen, um den Leib einem schmalen grunen Gürtel, woran vorn eine kleine Cartouche mit Lilien verziert, zu Patronen, Geld a. Auf dem Kopfe weiste, spitze, herabfallende franzofische Mützen, roth eingefast, und mit rothen Lilien geziert. Gemehre ohne Baronette. Keine Sabel." Herefter har jeg rettet mig med den fuldkomne Overbeviisning, at man ved Theatret i Berlin umuligt maatte kunne tage Feil af Costumet. Stykkets Lykke ligger forøvrigt for største Delen i Udførelsen af Felix's Parti. Denne Rolle kan, efter min Mening, ikke gives for livligt, naar denne Livelighed ikke udarter til Overdrivelse, hvorfor Jomfru Andersens Delicatesse er mig Borgen. Ved alle store tydske Theatre gives Drengene af Fruentimmer, som en naturlig Følge af Nødvendigheden, da det vilde være vanskeligt at faae saamange Drenge indstuderede i disse Partier, og Piger see da ogsaa smukkere ud Ogsaa jeg tør appellere til det smukke Kiøns Mening som - for at bruge Jndsenderens egne Ord - hvad det ger det Elskværdigste, det Passeligste og det Skjønheds-Sandsen meest Tiltalende. J. Müller,
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Skuespildirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Bekjendtgjørelser. Til Stampning modtages Tøi paa følgende Steder, nemlig: i Aalborg hos Anders Gregersens Enke udenfor Østerport, samt hos Peder Dahl udenfor Vesterport, i Svenstrup Kro; i Nibe hos Peder Feirings Enke paa Gjøl hos Jørgen Christensen Bødker, samt hos Jens Jensen Kolbæk i Klitgaard. God og reel Behandling forsikkres. Huel=Mølle ved Nibe, den 4de Marts 1835. Christen Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
En broget Bog er fundet i Theatret. Den udleveres at Finderen, som Stiftsbogtrykkeriet anviser, imod at Eierinden betaler dette Avertissement.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afgangne Capitain, By- og Herredsfoged Henrich Flindt, bliver, ved en eneste Auction, som afholdes her paa Contoiret, den 28de Marts førstkommende, bortsolgt en Deel ham tilhørende uvisse Fordringer, til Beløb circa 1000 Rbd. Sedler, hvorover Fortegnelse ligger til Eftersyn herpaa Contoiret 8 Dage forinden Auctionen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 25de Februar 1833. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Den directe Londonerpost af 27de har bragt den vigtige Efterretning, at et Amendement, som af Opposition forlangt tes tilføiet Adressen til Kongen og som var stillet i mod Ministeriet, er i Underhuset, efter 3 Dages Debatter, bleven antaget med 309 Stemmer mod 302, og at Ministrene altsaa atter ere blevne overstemte. Uhyre Menneskemasser havde den 24de besat den hele Vei fra St. James Park til Parlamentsbygningen. Alle Tilgange vare opfyldte; da den første Statsvogn viste sig, begyndte en Hyssen og Mumlen blandt Mængden af Mennesker, hvilke Tegn paa Utilfredshed ledsagede samtlige Ministre, efterhaanden, som de viste sig. Kongen selv lod man passere ganske rolig, men denne dybe Rolighed selv havde noget Ængsteligt; ingen Jubellyd, intet Hurra, ingen Hilsen, undtagen af Politiofficianterne, indtil endelig den dybe Taushe blev afbrudt af de Salutskud, som forkyndte Majestæten Ankomst til Overhuset. Folkets Stemning, siger Coureren, var ligesaa betænkelig, som det Haab var almindeligt, at Afstemningen over Adressen vilde nøde Ministrene til at træde tilbage, og de talløse Hobe af Tilskuere indskrænkede sig den negang ingenlunde til de lavere Classer alene; man bemærkede de meest anseete Personer iblandt dem. Ogsaa i Vestenden af Byen, Sædet for Londons fornemme Verden, var Spændingen almindelig. Bladet Times der pleier at omtale lignende Høitideligheder med stor Vidtloftighed, nævner dennegang ikke Kongens Modtagelse med et eneste Ord. Trontalen er, som sædvanlig, affattet i Korthed og ikke af noget saa mærkeligt Jndhold, at den egner sig til, at meddeles in extenso. Om Forholdet med Udlandet siger den egentlig ikke noget Nyt af Betydenhed; Qvadrupel=Alliance=Tractaten forelægges Huset; Spanien omtales som det eneste Sted, hvor Freden endnu ikke er sikkret, og det inddrømmes, at de belgisk hollandske Anliggender endnu desværre ikke ere ordnede; med Hensyn paa de indre Anliggender, blandt hvilke Reformen i Kirken og Tiende=Spørgsmaalet i Jrland blive berørte, synes følgende Passus i Slutningen af Talen at være den betydeligste. "Med sammes Tillid, med hvilken jeg regner paa Deres Medvirkning, til at fjerne alle billige Aarsager til Klager, gjør jeg ogsaa Regi ning paa, at De med Forsigtighed og Forudseenhed vil arbeide paa Forandring af de Love, som have Hensyn og Jndanvirkning paa vidt udbredte og forviklede Jnteresser og som lere knyttede til saadanne Sædvaner og Skikke, ved hvilke Folkets Følelser af lang Vane have heftet sig. Jeg er overbeviist om, at vort fælleds Formaal, ved at afhielpe Mangbler og ved at forynge, hvad Tiden har forældet, vil være at befæste de Grundlæg for vore Jnstitutioner, baade i Staten og i Kirken, der ere Folkets Arvedeel og Rettighed, og som gunder alle Begivenheders Omvexling, ved den Almægtiges Beskyttelse have viist sig at være de bedste Garantier for dets Friheder, dets Rettigheder og dets Religion."
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Efter at Kongen havde forladt Parlamentet, begyndte i begge Huse Discussionerne over Adressen, som Svar paa Trontalen. J Overhuset foreslog Lord Melbourne et Amendement til samme i mod Ministeriet, men det forkastedes uden Stemmegivning og Adressen gik saaledes der igjennem i dens oprindeligt foreslagne Form. Anderledes gik det til i Underhuset, hvor Debatterne om denne Gienstand varede ved den 24de, 25de og 26de og endelig førte til ovenanførte Resultat. Amendementet, som gaaer ud paa, at gjøre Kongen flere, specielt anførte, Reform-Forslag ender med følgende Ord. Deres Majestæts troe Medlemmer af Underhuset bede om Tilladelse til, underdanigst at turde tilføie, at de ei kunne andet end beklage, at Reformernes Fremme er bleven afbrudt, og bragt i Fare for at standse, ved Oplysningen af et Parlament, som alvorligt var betænkt paa at befordre de Forholdsregler, mod hvilke Folkets varmeste Ønsker, med Rette have vendt sig. I Debatterne i begge Huse have de meest anseete Medlemmer deeltaget. Den sædvanlige Beretning om denne Adresse skulde forelægges. Huset den 27de. Lord Russell spurgte Robert Peel, som han ved denne Leilighed vilde andrage paa Udelgdelsen, af hiint Amendement og forlange en ny Afstemning, hvorpaa han Jntet svarede; da Lorden ansaae denne Taushed, for et bejaende Svar, opfordrede han paa Stedet alle dem, der havde stemt for Amendementet, til at indfinde sig igjen den 27de paa Kamppladsen. Robert Peel gjorde den samme Opfordring til dem, der havde stemt i mod Amendementet, paa det vil, sagde han, i Morgen kunne indtage den Stilling, som vore Modstandere have besat i Dag. Et Medlem spurgte ham, om han derved meente, at han og hans Colleger i Morgen skulde indtage Plads paa de Uld sække, som Oppositionen i Dag havde besat, paa hvilket Spørgsmaal Sir Robert intet Svar havde ved Haanden. Det vil nu vise sig, om det kommer til en ny Afstemning eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
General Sebastiani er pludselig bleven kaldet til Paris og er afreist fra London den 25de, men ventes dog, efter Rimelighed, snart igjen tilbage paa sin Post, som ad interim beklædes af hans første Legations=Secretair Hr. v. Bouqueney, som i denne Egenskab er blevem Englands Kong forestillet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Tyskland. J Anledning af det Forbud, som ogsaa i Bayern er udgaaet mod Haandværksvendes Vandringer til Belgien, Schweitz, Frankrig og England, har Landraadet i den bayerske Rhinkreds indsendt følgende Andragende til Regjeringen: "Ved 2 forskjellige Rescripter har det kongl. Stats ministerium for det Jndre forordnet, at det skal være bayerske Haandværksvende formeent at foretage, Vandringer til ovenanførte Stater, og at Vandrebøger derhen ikke mere maae meddeles dem. Dette Forbud er ikke grundet paa noget lovligt Fundament, griber ind i den personlige Friheds og i den uindskrænkede Ret, Enhver maa have til at søgel sin Uddannelse, der, hvor den paa den fuldkomneste Maade kan opnaaes, dette Indgreb er saameget følgerigere, som Jndustrien netop i de betegnede Lande staaer paa det høieste Trin, og Haandværkeren fornemmelig kun der kan erhvervestden Duelighed og Uddannelse i sit Fag, der i vore Dage, hvor Concurrencen er saa betydelig, synes uundværlig, naar han skal kunne ernære sig og sin Familie. Landraadet holder det derfor for sin Pligt at gjøre deres Kongelige Majestæt opmærksom paa denne høist vigtige Gienstand, med den Bøn, at Allerhøistsamme vilde behage at ophæve hiint Forbud." Landraadet har modtaget følgende Svar: "Vi kunnes ikke finde os bevægede til, allerede nu for Tiden, at gjøre nogen Forandring i de Foranstaltninger, Vi, med Hensyn paa de bestaaende Forhold, og af Omhu for Landets Vel, have truffet imod Haandværksvendes Vandringer til Schweitz, Belgien, Frankrig og England, men vi forbeholde Os meget mere endyderligere Foranstaltninger i saa Henseende, is det Haab, at et Partii, der aabenbart fremstaaer med dens Hensigt at omstyrte alt Bestaaende, endelig vil aflade fra de Bestræbelser det hidtil har anvendt paa at aflede Ungdommen fra Uddannelsen til sit tilkommende Kald og at udsee den til Værktøi og Redskab for forbryderiske Planer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Kjøbenhavn, den 1ste Marts. Det i det kgl. Rescript af 26de Februar ommeldte Andragende til Hs. Majestæt blev, for Hovedstadens Vedkommende, indgivet Fredagen den 20de Februar, og var underskrevet af 572 Embedsmænd og Borgere af alle Classer, hvilke til denne Hensigt frivilligen havde forenet sig, og i iblandt hvis Tal befandt sig næsten alle Universitetets Professorer og Hovedstadens Geistlige, størstedelen af Hof= og Stadsrettens Assessorer og af Sagførerne ved Høiesteret og Hof= og Stadsretten, en stor Deel Collegial-Embedsmænd og Handlende, Officerer, isærdeleshed af Sø=Etaten, Studenter, Læger, Kunstnere, Fabrikanter, Haandværkere &c. Deres Andragende til H. M. gik ud paa at Pressen i Danmark fremdeles, som hidtil, er maa blive underkastet anden Autoritet end Lovenes og Domstolenes. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Petitioner af lignende Jndhold ere sildigere indløbne, i Mandags fra Roeskilde (med 40 Underskrifter, og i Tirsdags fra Helsingøer (med 75 Underskrifter).
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Ansøgningen fra Kjøbenhavn, som findes in extenso i Kphhyst. Nr. 52, meddeles herved: Til Kongen!
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
J den Tid, hvori Deres Majestæt har ført Rigets Roer, var der ved Slutningen af forrige Aarhundrede en høist forlig Periode, fuld af revolutionair Gjæring, der nogle Gange frembragte de forvovneste Misbrug af Pressen, alligevel ved blev Fædrelandet, uden skadelige Følger, at nyde Trykkefrihedens Velgierninger. Vi bede Deres Majestæt, allernaadigst at overveie, om ikke de nuværende Forhold ere lang mindre betænkelige. Vi vove at troe, at de Følelser, som ville besjele alle Fædrelandets Sønner, naar de see, at Jntet kan bevæge Deres Majestæt til at berøve dem den friTankeyttrings store Gode, vil fremkalde hos alle Bedre og Sindigere en almindelig Misbilligelse af ethvert Forsøg paa at gjøre en ulovlig og usømmelig Brug af Pressen, og forene alle gode Skribenter om at modvirke enhver Misbrug, af denne Art; vi ere tillige overbeviiste om, at en saadan Stemning og en saadan Jver altid maa blive det kraftigste Middel imod Indflydelsen af Kaadhed eller ond Villie. Det er Deres Majestæts Haand, som ikke alene har løst Bondens Stavnsbaand, men har igjennem alle følgende Tidsrum fredet om denne Velgierning, og ved en Række af aderlige Foranstaltninger betrygget denne Frihed. Trykkefriheden i Danmark er ældre af Aar end Bondens Frihed; den er hele Folkets Frihed; og skulde vi ikke kunne fortrøste hos til, at Deres Majestæt vil med samme Viisdom og Fasthed holde Haanden over den Lov, som engang lyste Fred over den danske Presse, og siden den Tid har betrygeget Folkets aandelige Liv, Tankernes frie Yttring i Danemark! Kjøbenhavn, den 20de Februar 1835. ) Bønskriftet var underskrevet af: 128 Professorer ved Universitetet, 13 Prof. ved Kunst=Academiet og andre Kunstnere, 12 Geistlige, 30 Skolebestyrere, og Lærere, 52 private Lærde, Candidater og Studenter, 10 Assessorer i Landsoverretten, 6 Høiesterets Advocater, 10 Lands=Overrets=Procuratorer, 4 Auditeurer, 82 Collegial=Embedsmænd, 28 Læger, 9 Landofficerer, 47 Spofficerer, 67. Grosserere, 59 andre Kjøbmænd, 53 Detailhandlere, 8 Fabrikanter, 27 Haandværkere, 27 Proprietairer, Skibsbyggere og flere Forskjellige. Ved at samle Underskrifter gik den Committe, som dertil havde dannet sig, og som bestod af Prof. Clausen, Justitsraad og Høiesterets=Advocat Høegh=Guldberg, Prof. Høyen, Comdcapt. M. Lütken, Gross. Meinert, Prof. Schouw, Comdcapt. Brink=Seidelin, Prof. Sibbern og Agent Suhr - ud fra den Grundsætning, at det ikke kom an paa, og ikke engang var ønskeligt, at erholde et meget stort Antal af Navne, men, saavidt muligt, kun Navne af Mænd, der virkelig følte Jnteresse for Sagen. Committeen indbøde derfor kun dem, der enten efter deres Stilling maatte antages at være i dette Tilfælde, eller om hvem Committeens Medlemmer, paa Grund af personligt Bekjendtskab, forudsatte dette, men modtog desuden deres Underskrifter, som yttrede Ønske om at tiltræde Bønskriftet. Underskrifterne samledes i 3 1/2 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Kiøbenhavns Havnepriser, den 28de Februar. Holst. Hvede 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Dito 38 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Ærter 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 4 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 3die Marts. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 3 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 92 1/2 a 93 Rbd. Sedler. Ditto Ditto a 89 1/4 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 10 a 101 ½ i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101a 101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Dito 1011 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 74 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Hamborg, den 3die Marts. Bordeaux 1883. Petersborg 9 12. London 2 M. 13 Mk. 72 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 471. Lissabon 521. Amsterdam 2 M. 35, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 3/4 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-07
Blandede Efterretninger. De Ting, som fortiden foregaae i Kjøbenhavn, hedder, det i en Skrivelse fra den nordslesvigske Grændse af 20de, Febr., vække her almindelig og levende Interesse. Folk i vor Egn af alle Stænder, som for med Ligegyldighed betragtede de fædrenelandske Anliggender, rives nu formelig om de danske Aviser, der bringe Efterretninger fra Hovedstaden. Paa de danske Øer og i Jylland, hvor man tidligere næsten aldeles ikke bekymrede sig om de offentlige Anliggender, er den samme almindelige Deeltagelse vakt, og i større saavelsom mindre Anliggender bliver der saa alvorligen fordret Offentlighed, som Grundbetingelse for al videre Fremskriden, at Samme neppe længere vil kunne møde heldig Modstand. Jblandt det kongl. Theaterpersonale hersker i denne Tid saa megen Sygelighed, at det har kostet Directionen den største Anstrængelse, ved Smaastykker at hindre Skuespillenes aldeles Ophør. Jsær savnes den ypperlige Commiker Hr. Foersom, der dog nu er i Bedring, Hr. Phister, ved hvis Sygdom næsten Trefjerdelen af de meest gangbare Stykker ere satte ud af Repertoiret, Hr. Holm, Hr. Kirckheiner, Mad. Kragh og Mad. Simonsen forrige Jomfrusk Nystlander.) Kammerraad, Dr. juris, Byfoged og Birkedommer Kalle Bo i Vordingborg er taget under Seqvestrationsbehandling, Hesselberggaarden, i Holbeks Amt, tilhørende afg. Kammerraad Giersings Bo, skal sælges ved Auction, sidstegand. 11te April. Ulstrup Gaard og Gods med Besætning og Jnventarium, blev ved den derover den 3die Dr. afholdte Auction, tilslaaet Hr. Landvæsens-Commissair og Landsover= samt Hof= og Stadsretsprocurator Ph. J. Knudsen af Kjøbenhavn, for Kjøbesum 118,200 Rbd. Sølv, foruden Overtagelse af nogle i Eiendommen perpetuerede Legater, hvis aarlige Renter udgiør omtrent 240 Rbd. Sølv. Approbation meddeeltes i midlertidig paa høiere Sanction.