Viborger Samler, 1820-02-14
Indenlandske Tidender. Undet 4de Febr. er igiennem det Kongelige danske Cancellie emaneret et aabent Brev, af følgende Jndhold: Vi Frederik den Siette af Guds Naade Konge til Danmark, a. &c. Giøre vitterligt: Ligesom Vi allernaadigst have bemyndiget Nationalbanken til en fremskyndet Inddragelse af Rigsbanksedlerne, sig. rende til at fremme og vedligeholde bemeldte Sedlers Pariværd, saa have Vi og for at sætte Banken i Stand til at udføre ovennævnte for det Almindelige vigtige Øiemed fundet for godt at tilstaa Samme følgende Bengadninger. 1) J de Femflettedele af Bankrenterne for Hæftelserne i Jorder og Tiender i Danmark som Banken altid var pligtig at anvende til aarlig Seddel Inddragelse, skal først afgaae Renten af det Laan, Banken til ovenmeldte Seddel Inddragelse, optager saavelsom den Capital, der efter Lodtrækning aarlig derpaa skul bestemmer samme i Forhold til Laanets Størrelse, afdrages saaledes, som Bankens forenede Bestyrelse Resten af de ovenmeldte Femslettedele af Banktenmark skal, saalænge Coursen ikke er 212 eller der terne for Hæftelserne i Jorder og Tiender af Dan under, ubetinget anvendes til Seddel=Inddragelsen, skydende af Bankens øvrige Jndtægter paa den Maa Coursen er over 212 eller ikke, at anvende det Over hvorimod det skal staae Bestyrelsen frit for, enten de, som til Bankens Tarv ansees at være tienligst. under 212 have Ret til samme uindskrænkede AnvenLigesaa skal Bank Bestyrelsen, naar Coursen er Betaling maatte blive tilovers. 2) Fremdeles til delse af hvad der efter Renters og Capital-Afdrags Inddragelsen er fuldendt, skal vedblive, at oppe sige Vi herved Banken, at Samme, efterat Seddel der i Danmark, i Forhold til den Sum, som ved bære Renterne af Behæftelsen paa Jorder og Tien holdes aldeles skadesløs for alt det Tab og den UdLaanet er indkommen og tilintetgjort, saa at Banken, Seddel=Inddragelse maatte lide. - Hvilken Vor gift Samme i Anledning af ovenmeldte anticiperede allernaadigste Villie herved kundgiøres. Hs. Kgl. Høihed Churfyrstinden af Hessen, Cas J Statstidenden findes en udførlig Beskrivelse over sels Jordefærd. Hendes Minde bør leve i enhver til sit ædle Livs sidste Dag bevarede en enthusiastisk Danskes taknemmelige Erindring, da hun Selv ind Enhver reisende Dansk blev særdeles vel modtagen Kjærlighed og Deltagelse for sit elskede Fødeland. hos Hende, og den Trængende som tiltalte Hende paa ædle Danske Kongedatters Støv, støttelse af hendes gavmilde Haand. Fred med den Dansk var vis paa strax at erholde en rigelig Under res Høiheder Prinds Christian af Danmark og Fra Rom meldes: Den 27de f. M. forlode De hvor de vilde indtræffe den 29de, Almeen Beundring, Gemalinde denne Hovedstad og reiste til Neapelsmigte os med det Haab, at see Samme, efter er og Kierlighed følger dette ophøiede Fyrstepar, og vi Par Maaneders Forløb her igien paa nogle Uger Sund, skruede den 26de Januar saaledes op paa Jisstykke, der efter Synet næsten overklædte det hele Fra Helsingøer skrives, at et overordentlig store lig Skade paa samme. Store Steen ligge opløftede Bolværket omkring Havnen, at det anrettede betyde paa Spidserne af de om Broen optaarnede Jisstykter, og er det ikke sandsynligt at Jsen, endog under et vedholdende Tørveir, vil kunne optøes paa denne Side af Pindsedagene. dens Herkules (Franke) forlod igaar Byen for Odense, d. 8de Februar. Den saakaldte Nør at reise til Kjøbenhavn. Han gav her 3 Forestillinger med meget Brundring over sin mageløse Styrke. Efter at have balanceret en Bielke af vel en halv Snees Alen lang, paa sine Tænder og Skuldre, er ercerede han med den som et Gevær. Bielken var saa svær, at da han i Exereisen satte den i eet Tempo ved Foden, knækkedes Theatergulvet midt over. O betalt viste han ved sin herkuliske Styrke meget Adresse, saavelsom i alle sine Kunster. Hans sieldne Muskel Bygning, er saameget mere paafaldende, som hans ellers skiønne Legemsbygning hverken er synderlig stor eller svær af Knokler, og har for en Mand, ikke store Hænder eller Fødder. Hans herkuliske Stillinger som Kæmper, hvilke han, istedetfor man ellers seer dem tegnet med Kølle, giør med et halvandet Lispunds svært Gevær med Bajonet paa, ere især maletisk skiønne og faste. Hans Lige er her neppe seet før- Veltet mellem Assens og Aarøesund er fuldkommen seilbar igjen.