JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
en af Bøndervognene, som førte deres Paksager, saae man 3 skudte Daadyr. De frygte maaskee for ikke i Sverrig at blive opvartede med kostelig Steg. Det Borgerlige Artilleriekorps skal ogsaa møde paa Kronborg den 20de. Alting faaer atter et krigerisk Udseende. Udfaldet vil snart vise sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Kiøbenhavn, den 19de Octbr. Begge vore Orlogskibe, som hidtil havde lagt det ene i Frederiksværn og det andet i Christiansand, under Kommando af de to hæderlige Søekrigere Snedorf og Jessen, ere nu i fuldkommen Sikkerhed. Kapitulationen er udløben til i Dag Kl. 12. Gammelholm blev rømmet i Gaar Aftes Kl. 9, men i Kastellet og paa Nyeholm vare Fienderne endnu efter Kapitulationens Udløb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Idag er tilsagt Jndqvarteering. 8 Battailloner, Landeværn og Herregaardsskytterne ankommer hertil i Morgen. 2000 Mand af Siellands Rytterregiment, 50 Md. af Garden til Hest, og et Batterie af 8 sexpundige Kanoner er i Dag afgaaet til Kallehauge. Livgarden til Fod har strax efter de fiendtlige Troppers Afmarsch, besat Vagten paa Frederiksbergs Slot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Det Kongel. Livjægerkorps er ansagt at holde sig marschhfærdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Til Altona er indtruffet et betydeligt Antal Danske Matroser fra Holland, Den Amerikanske Konsul i Hamborg, Hr. Forbes. er den 21de d. M. reist til Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Den 14de Octbr. passerede igiennem Aalborg af Randers til, en Transport engelske Krigsfanger, bestaaende af en Søeofficier, en Skipper, en Styrmand og 12 Matroser, som i disse Dage vare strandede paa Læssøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Fra Kapitainlieutenant Meyer, Chef for Fregatten, Diana paa 20 Kanoner, bestemt til Algier og Vestindien, er indkommen følgende Rapport: dat. Carthagena Havn, den 22de Septbr. 1807.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Den 12te Septbr. gik jeg fra Algiers Rhed, med stille høit Veir, krydsede mig op til imellem Cap Gat og Cap Pallas, hvor jeg traf en meget høi Søe af vestlig Vind, og laber Kuling; herved fik Bougspryddet en Tværknæk 2 Fod uden for Vulingen. Efter Kommissionens Kiendelse, som jeg nedsatte, kunde jeg ikke gaae paa nogen Expedition med det, hvorpaa jeg besluttede, at knibe ind under Cap Gat, for at komme til Carthagena, som det eneste Verft, hvor jeg troede, at kunne faae samme enten repareret eller et nyt isteden. Under Landet omtrent 6 Mile til Luvart af Carthagena, mødte jeg en Engelsk Orlogsfregat paa 44 Kanoner, som giorde Jagt paa mig over i 24 Timer med saa stærk Force af Seil, at han seilede sin Storstang overbord. Dette skede Kl. henved 8 om Aftenen, da det begyndte at mørknes; han var da omtrent 1 Miil i Læe af mig. Om Morgenen ved Solens Opgang var han omtrent Miil i Læe af mig, og med stærk Force af Seil klemte op under mit Læe, Kl. 6 heisede jeg Flag og Vimpel under et løst Kanonskud, som først efter en halv Time blev besvaret med et løst Kanonskud, og strax oven paa et skarpt Skud for om mig, hvilket jeg besvarede med et skarpt Skud igien, og da først heisede han Engelsk Flag og Vimpel. Da jeg ikke kunde seile fra ham, opgav jeg Underseilene, for at vente ham. Efter at have lagt en Tid og seet paa hinanden, besluttede jeg at holde ned paa ham, for at være ham nærmere paa Skud, og om han viste Fiendtlighed mod mig, da at give ham Laget agter ind, og siden maneuvrere mig Luven til igien, for paa en kort Distance at kunne klemme ham dygtig. Da jeg kom ham nær, fordrede han, at jeg skulde sende en Officier ombord til ham. Denne Fordring blev besvaret med nei; men det skulde være ham tilladt, at sende en Officier ombord til mig, hvilken Officier og strax kom. Den Engelske Officier spurgte blot og mit og Skibets Navn og bad mig meget indstændig, at blive liggende bag, indtil han var kommen ombord til sit Skib. Jeg udsatte mit Fartøi og sendte Lieutenant Lous ombord i den Engelske Fregat, for at complimentere den Engelske Kapitain. Denne fortalte Lieutenant Lous, at England var i Krig med Dannemark og at Kiøbenhavn var taget af de Engelske med 12000 Mand. Da Lieutenant Lous kom ombord og meldte mig dette, fandt jeg det underligt, at han efter saa megen Pral ei vilde slaaes med mig, som var saa liden mod ham; jeg halede mit Flag ned og holdt af til Carthagena, for at faae nyt Bougspryd, hvorhen den Engelske Fregat fulgte mig med 3 Merseil til tæt uden for Havnen. Den 18de Septbr. ankrede jeg i Carthagena Havn; den 19de om Eftermiddagen var den Engelske Fregat uden for Havnen; den 20de om Morgenen vare tvende Fregatter uden for Havnen; jeg formoder, at den første Engelske Fregat har været nede under Cap Pallas, for at hente den anden Fregat, da han allene ikke har vovet at binde an med mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Officerer og Mandskab befinde sig overmaade ved og Alt er vel inden Borde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Admiral Gambier har under 1ste Septbr. fra Prindsen af Wales paa Kiøbenhavns Redh udstædt Ordre til at blokere Stralsund, for at betage Koffardieskibe der Midlerne til at føre Tropper til Sielland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
De bortranede Danske Krigskibe ere følgende: 18. Linieskibe, nemlig Cristian den Syvende paa 96 Kanoner; Neptuuns og Waldemar paa 84 Kanoner; Sophie Frederike, Justitia, Arveprinds Frederich, Kronprinds Frederich, Fyen, Odin, Tre Kroner, Skiold, Kronprindsesse, Maria, Danmark, Norge og Prindsesse Kakoline paa 74 Kanoner; Ditmarsken, Seieren, og Mars paa 64 Kanoner; 15 Fregatter, nemlig Perlen, Havfruen, Freia, Jris, Rota og Venus paa 44 Kanoner; Naladen paa 36 Kanoner; Trit ton og Frederichsteen paa 28 Kanoner; lille Belt og Fylla paa 24 Kanoner; St. Thomas paa 22 Kanoner: Elben, Elderen og Glückstad paa 20 Kanoner; 6 Briigger, nemlig Sarpen, Glommen, Nidelven og Mercurius paa 18 Kanoner; Brevdrageren, paa 14 Kanoner; den flyvende Fisk paa 10 firepundige Kanoner og 2 serpundige Haubitzer; 11 Kanonbaade med 2 Kanoner i Bugen og 2 i Speilet. Efter Bygningsomkostningerne, saaledes som de vare i Aaret 1782, udgjør Værdien af disse Skibe, foruden Kanoner og Takkelage, 4 Millioner 756000 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
De Rædselseener, som vor Hovedstad under Bombardementet har oplevet, kunne levere et heelt Gallerie af menneskelig Elendighed. Et ikke ubetydeligt bidrag hertil leverer Slagtermester Svendsen paa Vesterbroe. Hans 13 Aars Datter blev dræbt ved hans Side, og hans Kone tilligemed en 6 Aars Søn saarede af en Engelsk Bombe. Konen døde af sit Saar den 28de f. M. En Bombe faldt need i Frue Kirkeskole, og sprang ulykkeligviis i det Værelse, hvor Kantor Holst med Familie opholdt sig, og udbredte Død og Ødelæggelse iblant dem. Hans Kone og 4 Børn, der alle var syge, han selv og nogle Paarørende, i alt 12 Personer, befandt sig i det ulykkelige Øieblik i Værelset. Vægterne i Præstøe, have medens engelske Tropper, vare der indqvarterede, udeladt det poetiske Vold og Knus som ender Vægterverset for Kl. 9.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Efter Reisendes Beretning forlode Engellænderne i Tirsdags Morges Nyeholm og Kastellet. Det skulde have skeet Dagen forud, men Storm og Modvind hindrede det. Den heele derværende engelske Krigs= og Transportflaade laae samme Dag lige fra Dragøe til Skovshoved for fulde Seil, men det var næsten stille. Men i Onsdags og Torsdag havde de en strygende Sydost Vind, hvorved de ventelig ere passerede Sundet ud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Beltflaaden samler sig nu ved Nyborg, ventelig for ogsaa at fortrække.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Udenlandsk. Marschallerne Ney og Brune, ere komne til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
J Corfu og Zante have de Franske Tropper taget en stor Deel engelske Vare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Efter nyeste Beretninger, er Prindsen af HessenPhilipsthal falden i Ungade i Sicilien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Breve fra Stokholm melde, at Kongen af Sverrig erkiender nu Keiseren af Østerrig som arvelig Keiser; hvorved disse 2de Hoffers Misioner igien ere istandbragte. J Sverrig er Glæden herover meget stor, og man troer, at Kongen ufortøvet sender en Minister til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Til Rusland søge i denne Tid mange Fremmede, Ved den russiske Armee er gjort adskillige Forandringer, efter den Franske. Af Mangel paa neutrale Skibe tilbydes store Fragter i russiske Havne; ligesaa begynder ogsaa der Mangel paa Colonievare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
J Orkanen den 30te Septb. er et engelsk Skib kommende fra Oporto, med Mand og Muus gaaet under lige uden for Staden Deal. J samme Storm er Opfinderen af de ved Kiøbenhavns Bombardement brugte Brand=Raketter, Congreve, paa en Cutter kommet fra Sielland tilbage til Engelland; men var af 36 Skibe ogsaa det eneste der naaede nogen engelsk Havn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Den 29de Julii sidstl. har en engelsk Fregat gjort et Angreb imod den paa Øen Cuba liggende Stad Baracha, for at befrie 2 dertil opbragte engelske Priser og ødelægge Kaperne. Den satte derfor 100 Mand og 3 Officierer i Land; men disse blev af derværende Franske Tropper saaledes modtagne, at de glemte at gaae igien ombord, og tog Flugten efterat den fra 2 Strand batterier blev temmelig giennemboret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
J Ostindien begynde de Jndfødte at sammensværge, sig imod Engellænderne. Deres Handlemaade er saa, at de i alle Verdens Dele maae tiltrække sig Fiender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Bladet Argus siger: "Engellands Sikkerhed kan nu ikke meere bestaae med hine Fordringer de hidtil har affecteret i alle Verdens Dele. Det vil nu intet mindre, end ødelægge alle de Mariner det kan. Den Engelske Regiering troer sig ikke at have Havets Zepter sikker, saalænge den seer et eneste Skib paa Søen, der ikke fører engelsk Flag; og saalænge den ikke overalt kan med Magt tage de Søefolk i sin Tieneste den finder tienlig. Men netop dette tyranniske Project, maae frembringe dens Undergang. Det har lykkedes den for en uforsvart Havn, en afvæbnet Flaade og et overrumplet Land; men netop dette har sadt Resultatet af Engellands Fordringer i sit rette Lys, og at ødelægge al Verdens Mariner vil ikke være saalet, som nogle engelske Ministre indbilde sig; heller ikke vil sidste længe kunne modstaae den almindelige Foragt og Forbittrelse, de opvække imod sig. Røverseenen for Kiøbenhavn vil de sikkert ikke kunne fornye for Cronstadt, Stokholm, Cadix elle Constantinopel. Paa en fornedrende Maade have de taget Danmarks Skibe og ødelagt dets Verfte; men de have dog endnu ikke afbrændt Nordens Skove og udtømt Nordens Skibsmunition; og endnu mindre have de dæmpet den almindelige Forbittrelse imod sig, og den i Alles Hierter brændende Længsel efter Hevn
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Den 20de Octb. om Aftenen Kl. 11, er Kiøbmand Schulz i Hamborg, mordisk bleven overfaldet i den fra Steenporten til St. Georgskirken gaaende Allee, og frarøvet sit Gulduhr. Voldmanden var iklædt en blaae Jakke, lange Lærreds Beenklæder og en rund HatEn Præmie af 200 Rdl. er udsabt paa Personens Opdagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Ved Tallotteriets 936 Trækn, i Kbhvn. 13 Octb. udkom: No. 20, 45, 11, 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Ved 756 Trækning i Vandsbek, 20 Octbr. udkom: Nr. 52. 86. 12. 20, 72.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
At det har behaget det alvise Forsyn, den 23de Octbr. sidstleden, at bortkalde herfra til et bedre Liv, min kjære Mand Niels Jermiin, Capitain af Jnfanteriet, i hans Alders 58de Aar; Dette anseer jeg for Pligt paa Datters og egne Vegne, herved at anmelde vores fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vor billige Sorg, vi uden skrivtlig Bevidnelse, ere forsikkrede. Engelsholm, den 23de Octbr. 1807. Christence Hansen sal. Jermiins.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Det er Hs. K. H. Kronprindsens naadigste Villie, at et frivilligt Jægerkorps skal formeres, for i Forening med Linietropperne og Landværnet at tiene mod Landets Fiende. Vilkaarene i Henseende til Forplegninger og Munderinger ville nærmere blive bekiendtgjort for de Herrer, Stifts= og Amtmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Den kommanderende General i Nørreylland holder det ufornødent, at bruge Opmuntringer til dets unge Mæn for at overtale dem til at gribe til Vaaben paa en Tid, da Føddelandet er overfaldet og enhver Arm, der kan erhverves til dets Forsvar, er kostbar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Endvidere har Hs. Kongel. Høihed naadigst bifaldet, at unge raske Mænd, som ere gode Skytter og kunne læse og skrive, kunne antages som Overjægere med Haabom Forfremmelse, naar de ved given Leilighed udmærke sig imod Fienden. Dette Løvte vil sikkert være en kraftig Opmuntring for de Subekter, som have de udfordrende Færdigheder, til at indtræde som Medlemmer i dette Korps, i hvilken Henseende Enhver kan melde sig enten hos Overøvrigheden eller hos den høistkommanderende Officier i Distriktet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
J Følge allerhøyeste befaling, bekiendtgjøres herved At det er nu tilladt, at Skibe med Provisionssorter kan afgaae fra Nørre=Jylland, Hertugdommene Slesvig og Holsteen, samt Øen Fyen, ogsaa til Siælland, Lolland, Falster og Møen. Dog maae de behørige Toldklaretager have funden Sted, forinden Afseilingen skeer. Generalqvarteer i Fridericia, den 26de Octbr. 1807. Baudissin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Generalmajor og Commanderende Generali Veile Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
I Henhold til foregaaende Bekiendtgiørelse bliver endvidere herved bekiendtgjort, i Følge den Commanderende, General i Nørresylland, Hr. Generallieutenant v. Moltkes Skrivelse af 23de d. M., at Hs. K. H. Kronprindsen har befalet. At de Personer, som have Lyst at indtræde i det op rettende Jægerkorps, som staaer enhver frit for, om han endog er Landeværnsmand eller indlemmet under Borgervæbning eller Kystmilice, skal nyde følgende Lønning daglig: En simpel Jæger 14 s., en Overæger 16 sk., en Foureer 18 sk. og en Kommandeersergeant 20 sk. og i Feldten bespises, som det øvrige MiLlitair. Uniformen bliver som Landværnsmændenes af Facon, men grøn med sort, en hvid Vest og graae Klædes Trouser, samt et Par Skoe og et Par Strømper. Jøvrigt har Hs. K. Høihed naadigst bifaldet at Lunge raske Mænd, som ere gode Stytter og kan læse og skrive, kan antages som Overjægere med Haab om Fortremmelse, naar de ved given Leilighed udmærker sig imod Fienden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Denne høieste befaling bekiendtgiøres herved offentlig med Anmodning, at enhver som ville indtræde i bemeldte Jægerkorps ville uopholdelig melde sig hos Magistraten, og tilkiendegive sit Navn, Alder og Fødested, samt under hvilket Korps han hidtil har staaet. Fridericia Raadstue, den 26de October 1807. Magistraten. Overmorgen, den 29de d. M. om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Fridericia Raadstue holdt offentlig Licitation over et nyt Loft, som skal lægges i Tydske Kirke heri Staden, til Skattekorns Opbevaring; Thi ville Lysthavende behage at møde bemeldte Tid og Sted. Fridericia, den 27de October 1807. Magistraten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Næstkommende Mandag, den 2den November, Eftermiddag Kl. 2, bliver i Hr. Hemmers Leie=Gaard ved Stranden, efter Jndførsel og Udlæg, ved offentlig Auktion bortsolgt: et Kobber Brændeviinsto, med tilhørende Kar, 3 Jern Kakkelovne, et Eege Skatol og et Fyr Klædeskab, m. v. tilhørende Anders Nielsen Balslefhvor Lysthavende ville behage at møde. Buhl. Fridericia, den 27de October 1807. Til behagelig Efterretning tilkjendegives de Corresponderende, at løse Breve, addresserede til Sielland, Lolland, Møen eller Falster, nu her maae antages til Forsendelse med Posten, Fridericia Postcontoir, den 27de Octbr. 1807. Det mig frastiaalne Sidegevær og Feldttegn, er mig, Dags Aften, tilbragt i mit Huus, i uskadt Stand. Kolding, den 21de Octbr. 1807. Tønnes Just Junghans. Jurist, Capitain, Fredsmegler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-27
Et grønt med Guld virket Uhrbaand med 4 Guldqvaster ved er funden paa Landeveien ved Stoustrup, og kan mod dette Avertissements Betaling og billig Findeløn erholdes, naar man medler sig hos P. N. Møller i Stoustrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Kongelig allerne, Ribe. Adres No. 87. Fredagen, (Der udgives i Friderici a 2 Gange ugentlig af S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Jndenlandsk (Af Kiøbenhavns Berlingske Tidender.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Helsingøer, den 20de Octobr. Fra den 17de til idag ere 21 Skibe expederede ved Øresunds Toldkammer. Jgaar kom 2 engelske Kutterbrigge, nogle danske og svenske Fartøier ind fra Nordsøen. Af de sidst ankomne engelske Overløbere havde en været Taffeldækker hos en General, og gjorde sig usynlig medens denne sad til Taffels. Han var Viintappersvend, en anden Maler af Profession. Han fortalte, at, saasnart de havde gjort Landgang, meldte en dansk Mand. iklædt en blaae Kiole, sig hos Generalen og tilbød sin Tieneste, med at give Oplysninger, eller rettere sagt, spille en Spions Rolle. Han blev strax antagen, blev got betalt, var hele Tiden i Leiren og havde sit eget Feldtraab, hvorved han kunde passere frit blandt de Engelske. Hans Navn kunde han ikke faae at vide, og om han reiser med de Engelske, vidste han ikke. Man har ogsaa her forhen hørt tale og en saadan saaledes iklædt Skurk, der var ene Aarsagen i, at en Mand, som under Kiøbenhavns Jndsperring dog gjorde Forsøg paa at komme til Staden, blev ved Vibens Huus, skiøndt de Engelske Vagter havde ladet ham passere, ved dennes Modstand anholdt, ført tilbage, til Hovedqvarterret, og hans Forehavende derved tilintetgjort. Gid dog slige Skurker blive snappede, og nyde deres velfortiente Løn. - De her til i Løverdags ankomne Hannoveranske Officierer, deriblandt den, som digst priviligeres til Stifts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Aviis. 130te October 1807. ren elmenhoff, som tillige er sammes Redakteur. ligger sædvanlig som Hverver i Helsingborg havde 3 smaae danske Drenge paa 10 til 12 Aar med sig. De viiste megen Lyst til at følge med hine, og vare ikke til at overtale at forblive her, for at giengives deres maaskee i Sorg dybt nedtrykte Familier. Disse Officierer trængte meget paa, at blive satte over til Helsingborg i Søndags, skiøndt det var stærk Søgang og Vinden har paa svensk Land, hvor det da er meget vanskelig at lægge til, og hvor Baadene staae Fare for at blive sønderslagne paa de der ved Havnen liggende store Stene. De kom endelig bort i 2 Færgebaade, hvoraf den ene havde tillige 3 Heste inde. Den ene Baad maatte ved Tilbagefarten søge op af Papiirs møllen og laverede derfra herned, og ankom først hertil i Gaar Aftes. Den anden med 3 Mand ombord var endnu idag ikke før Kl. 5 ankommen; og formoder man, som rigtig, at Baad og Folkene ere biergede ved Landskrona. De hertil medbragte Daadyr, bleve med overførte, og i Helsingborg henbragte, der hvor Hs. Majestæt boer. Jgaar Nat og i Gaar var det atter stormende Veir. Kommandeur Fischer, vilde endelig over Sundet. Jngen vilde tage afsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
En Færgemand tilbød, uden Oldermandens og sine Laug brødres Vidende, at føre Kommandeuren over. De afseilede, men ved Ankomsten til Helsingborg var Baaden, formedelst den svære Brydning, nær kantret. Det var umueligt at lande, og Færgemanden nødtes at sætte af Landskrona til, hvor de kom i Land. Man frygter at spørge megen Søeskade. Et engelsk Transportskib skal være sat til paa den svenske Kyst. En engelsk Kutterbrig gik idag til Nordsøen. Endnu i Dag har man seet Engelske Søofficierer i Land. Jdag indkommer Landeværnet; og det troes, at 90 Mand skulle stikkes under hvert Kompagnie af det garnisonerende Militaire, dog vides det ei endnu med Vished. Alle Strandkysterne skulle besættes, og skulde Fienden atter vilde forsøge en Landgang, vil han vist finde mere Modstand, end den første Gang. De engelske Overløbere, 14 i Tallet, ere idag blevne ledsagede til Kiøbenhavn. Jdag mod Aften nedkom vel 100 Seilere fra Kiøbenhavn, de smaae gik strax af Nordsøen, og de store, hvoriblandt vel flere af de røvede danske Skibe, lagde sig for Anker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Helsingøer, den 21de Octbr. Jgaar blev Skibe expederede ved Øresunds Toldkammer. I Dag gik over 2 til 300 Seilere, engelske Krigs= og Førselskibe med en staaende Vind til Nordsøen. En Mængde Krigskibe gave paa denne og den anden Side Kronborg mange Salutskud. Kronborg tang. Nogle formodede, at det var Glædeskud over deres imod Dannemark udførte Tog og nu bortførte Rov, der vil være en undslukkelig Hævns Lue i hver Dansk Barm, hos værende og kommende Slægter. Men disse Skud skeete til Ære for deres Allierede Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, der for nærværende residerer i Helsingborg, og var ombord paa sin der havende Lystsagt eller Kutterbrig. Man talte ongefær 22 Orlogskibe, men der blev ikke fyret fra nogen af de ranede. En Fregat, som lagde sig neden for Kronborg, ventelig for at spærre Sundet, saluttrede atter i Eftermiddag Kl. 3, da Hs. Svenske Majestæt gik i Land. - En af de Søllingske Baade, som de engelske have taget under Christiansøe, og ventelig tilhørte Kommendanten der, have de undseet sig ved at slæbe bort med, men ladet den blive tilbage Helsingborg, hvorfra den er bleven bragt her i Havnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Vordingborg, den 22de Octbr. De 5 engelske Brigger, som havde lagt sig imellem Sielland, og Falster og spærrede Passagen, ere nu alle bort gaaede, og de 2de sidste i Dag, saa at Overfarten, herfra til Gaardense nu ventes aabnet ligesom den ved vores Armees Ankomst er bleven aabnet over Møen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Kiøbenhavn, den 23de Octbr. De Danske Tropper, som ere ankomne til Sielland fra Holsteen, bestaae af det siellandske Jægerkorps, 2 Batailloner, let Infanterie Jægercompagnierne af 1ste og 3die Jydske Jnfanterie=Regiment, 4 Eskadroner Dragonere og endeel Artillerie. Hele Corpset, der beløber sig til omtrent 5800 Mand, kommanderes af General Evald, der har faaet Kommanden over alle Tropperne i Sielland, Kiøbenhavns Garnison undtagen. Hovedqvarteret er i Roeskilde. Generalen selv ankom i Eftermiddag hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Foruden andre Slags Provisioner have de herfra afgaaede engelske Krigskibe medtaget 16 til 20 Stude. for hvert Regiment. - Det hele Antal af de deserterede Marinere beløber sig ialt til 1017. Antallet af de Syge og Veneriske, som under Beleiringen, bleve flyttede fra St. Hans Hospital til Frederiksbergs Kirke, vare 500. De bleve transporterede paa Bøndervogne under Eskorte af engelske Ryttere. Hænderne vare bundne paa dem med Forklædebaand. De bindegale bleve lagte hen ved Alteret, de mindre gale lagte i Stolene og de veneriske 16 i Tallet, henbragte i Staldene ved Frideriksberg Slot. Denne Samling af menneskelig Elendighed paa et saa høitideligt Sted, maatte naturligviis hos de Bevogtende opvække de vemodigste Følelser. Men midt under denne Jammer var man dog her Vidne til tragicommiske Scener. Den bekiendte afsindige Cruse, forhen Præstved St. Hans Hospital, raabte strax ved sin Ankomst ganske høit: jeg er Bisp og Hoved for det Hele. Derpaa begyndte han at præke og holdt ved dermed hele Natten. Den ligeover for ham placerte afsindige forhenværende Kapitain Green, som nu har et langt flettet Skiæg, faldt Præsten stedse ind i Talen baade med Jndvendinger og Spørgsmaale. Talens Æmne var Krigen med Engellænderne. "Haver Taalmodighed, sagde Cruse, mine Tilhørere, Taalmodighed overvinder Alt. Jeg har været Præst og præket for Hs. Majestæt, og haaber endnu at blive Præst igien. Jh hvad hielper det mig? raabte Kapitain Green, at jeg er Kapitain for den hele Flaade, naar Engelskmanden, den Hund, stiæler den og saaledes taltes og prækedes pro og contra den hele Nat. - Mærkelig, at selv de Galne sysselsætte deres Jdeer med Dagens Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-30
Jmellem Møen og Sielland ligger et Slags Engelsk Briig, paa 10 Kanoner, som søger at forhindre Overgangen; Kapitain Lützov er afgaaet med 8 Kanoner, og 2 Haubitser, for at fordrive den, og der er altsaa ingen Hindring meere for vore Troppers Overgang. 15 Engelske Skibe siges her at være strandet ved Fladstrand.