Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-11-03
Jfald nogen, som ey havde aflagt Troeskabs Æd, tilfalder nogen Arv skal de for de tiltræder sligt Gods hyldige Czaren eller og inden Aar og Dag sligt forhandle. De som kunde have laant Penge paa noget publique Jordegods i de omrørte Provincier, maae i følge af de i Hænde havende Contracter roeligen besidde deres Pant indtil de ere fornøiede for Capital og Rente, dog at de ei beregne noget for dend i Krigens Tid løbende Rente, og at de hyldige Czaren, saa nyde og begge Potentaters Undersaatter hvis de have i dend andens Land enten hos publicum eller particuliere Personer at fordre. 13. Udi Finland saa vit som til Sverrig afstaaes indeholdes fra dend Tid Freden er undertegnet med at inddrive Contributioner, dog nyder de Russiske Trouper uden Betaling det fornødene Proviant og Fourage, de maae ej ved Bortreisen tilføje Indbyggerne skade, Festningerne og Byerne leveres i dend Stand de ere, dog staar det Czaren frit for ved Overleveringen at lade det Artillerie og Ammunition bortføre, som hand har ladet derhen føre, hvortil af Jndbyggerne uden Betaling skaffes Forspan og Vogne; Hvad af det Finniske Archiv er conserveret, leverer Czaren tilbage. 14. Alle Fanger paa begge sider løslades saasnart Ratificationen er skeet uden Ranzon, dog at de forhen enten betale deres der gjorte Gield eller stille Caution, og nyde de til Grændserne uden Betaling fri Skytz. Men de som haver taget Tieniste eller ere tilsinds at blive i Landet hvor de have ve været fangne, maae dertil have frie Kaar, det samme forstaaes om andre i denne Krig bortførte Mennisker, hvorfra undtages de, som af egen frie Villie have antaget dend Grædske Religion. 15. Jndtages i denne Fred Kongen og Republiquen Polen, til hvilken imellem dem og Sverrig lover under Carens Mediation paa anstaaelige Conditioner med dem at indgaae, dog at der udi ej indføres noget, som kand være denne Fred eller i andre maader Czaren til skade. 16. Handel og Vandel imellem begge Rigerne og Undersaatterne skal til Lands og Vands være ubehindret, og saa snart mueligt derover oprettes en i parte Tractat, imidlertid saasnart Ratificationen er skeet, begynder de at handle med hinanden imod at betale af deres Vahre den sædvanlige paabudne Told og anden Rettighed, dog nyder de Svenske Undersaatter i det Russiske Lande, og de Russiske i Sverrig samme Fordeele udi Commercien, som de indfødde. 17. De for Krigen bygte Handels Huuse, som have tilhørt Svenske Underdaner i de til Czaren afstaaede Lande, leveres dem igien, og tillades dem at opbygge deslige Huuse i de andre Søestæder, hvilket reciproce extenderer sig til de Russiske Undersaatter, som handle paa Sverrig. 18. Jfald Svenske Krigs eller Kiøbmands Skibe strande eller forgaae ved de Russiske Kuster, giøres de Nødlidende Assistence, Godset bierges, og hvad som driver til Land forbeholdes de reclammerende Under daner imod billig Biergeløn Aar og Dag, lige Frihed accorderes 19. Naar Svenske igien Russerne paa de Svenske Kuster. Krigs-Skibe faae eller mange, smaa eller store Seigle forbie en Carisk Festning, da skal de give det Svenske Løsen, hvorpaa de med Rusisk Løsning igien blive helsede, det same forstaaes og om Russiske Orlogs-Skibe, Begegne Svenske og Russiske Krigskibe hinanden i Søen, Havne eller anden steds helse de hinanden med deres Canoner, og forholdes i den Tilfelde dermed saaledes som imellem Danmark og Sverrig er brugelig. 20. Dend hidindtil gengse maade i at holde de til begge Hoffer Gesandter fri skal være afskaffet, dog drages Omsorg for deres Sikkerhed under veis. 21. Paa Sverriges Side indtages udi denne Fred Kongen af StoreBriBritannien undtagen for saa viit Caren kunde have sig at besværge over bemelte Konge, hvorom i Mindelighed skal handles. Saa kand og fleere Potentater inden 3 Maaneder fra Ratificationen derudi inddrages. 22. Kommer Tvistighed imellem begge Rigerne og deres Undersaatter, skal sligt afgiøres ved Commissarier, 23. De som for Forræderie, Mord, Tyverie og andre Aarsagers skyld eene eller med Kone og Børn begive sig af dendenes udi den andens Rige, skal paa Anfordring udleveres med hvis de have med at føre. Endelig for det 24 er betinget, at Ratificationen skal skee; Uger efter Undertegningens Dato, og til Nysted udvexles; den er undertegnet paa Sverriges Side af Græve Johan Lilienstet, og Varon Otto Reinhold Strømfeld, og paa Carens Side ved Grev Jacob Daniel Bruce, og Geheime-Raad Hendrich Johan Friderich Osterman, Ratificationen er skeedt af Hans Kongl. Majest. i Sverrig derpaa til Stockholm den 9 Sept. 1721. Til Slutning er paa samme Tractat anført een af de Svenske Plenipotentiarier til Nyested den 30 Aug: undertegnede, og af H. K. M. den 9 Sept. ratificerte separat Articul, hvorudi er stipuleret at Hans Kongl. Majest. til Sverrig herefter ej fører anden Titul end Sverriges Gothers og Wenders Konge &c. &c. &c. og overlader til Czaren Titellen af de afstaaede Lande, saaledes som dend hidindtil har været brugt af Kongerne til Sverrig, hvorhos Hans Kongl. Majest. lover at give Czaren uden Restriction Titul af de nu tederte Lande.