JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Kiøbenhavns saa knap. De ere jo to om Kiøbet. Men hvad giør ikke Nød, Gierrighed, Misundelse og Misgunst eller Jalonste, fornemmelig hvor der ere mange Lavsbrødre, som alle søger om Arbeydet. Og hvor ofte bliver saadan Drift ikke opvagt, i sær hvor Arbeydet bliver paa offentlig Licitation tilslaget minus postulantii, eller den, som forlanger mindst derfor. Førend den ene da lader den anden trænge sig derfra, gaaer han sig ofte selv for nær i sin Accord. Jeg nægter ikke, at der jo kand komme Fordeel af saadan Ambition. Nøden lærer at bruge god Orden, lette Haandgreb, Hastighed a. Men at der ogsaa kand reyse sig skadelige Følger deraf for Bygningsherren, det er en afgjort Sag. For at komme til mit Øyemeed, beraaber jeg mig paa de Klager, som de ofte har ført, der har ladet bygge noget: de maatte strax forbedre og reparere paa deres nye opførte Bygninger, siden den Kalk med hvilken der enten var muret, spekket eller kalket holdt ikke Stand, men besynderlig imod Synden, Sydvest og Vesten opløstes og skyltes af ved Regn og Soelskin. Ligeledes maae man snart hvert Aar spekke ud inden til, fornemmelig under Taget, ligesom og at kalke Veggen over, siden Kalken ikke kunde taale det allermindste Stød, og smitter af. Skylden skydes nu almindelig paa Kalken. Det er ogsaa gandske naturligt, at Muurmesteren angiver ingen anden Aarsag, og i det ringeste bestyrker Bygningsherren, i en Meening, som beskytter enten hans Utroskab eller hans Uvidenhed. Man anfører vel endogsaa desforuden, som er øyen synligt, at i forrige Tider maae Kalken have været af en gandske anden Bonitet, og maae have været meget bedre brændtrend nu om stunder, siden man kand see paa gamle Kir rer og Slotte, som ere byggede for mange hundrede Aar siden, at den holder endnu ligesaa got, ja at den indvendig i Muurene. er saa haard og binder saa fast, som Stenene selv, saa at dersom man skulde brekke noget ned deraf, saa maatte man sværge paa, at Muuren bestod af en heel Steen. Det sidste har sin store Rigtighed; men om Kalken i forrige Tider har været bedre brændt, eller meget meere bedre lædsket og behandlet, det skal endnu først afgiøres.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Naar Kalksteenen er bleven fuldkommen opløst i Jlden, hvortil der saavel nu omstunder, som i forrige Tider, bør være en vis Grad af Heede, som ogsaa bliver anvendt, saa er det rimeligt og sandsynligt, at Kalken er tilstrækkelig brændt. Det kom meer altsaa meget mere an paa, at man lader sig igien befalde med at forarbeyde Kalken paa den gamle Maade, hvorudi ovenmeldte Aarsager ere meget hinderlige. Denne Maade udfordrer flere Kallslagere. Men dette er en suur og tung Bestilling. Og hvo fortænker dem derudi, at de ikke for intet ville sugte Kalken med deres Ansigtes Sveed.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Efter den nye Maade lader man det blive derved, at øst brav Vand paa den ulædskede Kalk, saa den ret staaer under Vand. Man lader den trekkes igiennem deraf, og rører den i al Magelighed omkring med en Skovl. Endelig bliver den til en tynd Vil ling, som dernæst faaer en Tilsetning af Sand, naar man skal tillave den til at bruges, og saa ikkun atter stukket igjennem med en Skovl, eller ikkun veltet omkring hist og her med en Kølle, indtil Sanden er meleret og nok fordeelet derudi, og dermed er den færdig til at muure med. Dersom ogsaa Muurmesteren, førend han bruger den, dyn ker den et Par gange igiennem i Forveien. med Muurskeen, saa er det ogsaa alt. Ved saadan liden og lemfældig Forarbeydelse kand umueligt de smaa Kalkpartikler eller Deele blive revne i tu eller fuldkommen opløste, ikke heller blive bragt i en ret Cohæsion. og Sammenbindelse med Sanden og siden. med Muursteenene. At muure, kalke eller udspekke med saadan Kalk, kommer mig for, ligesom om en Mahler vilde mahle med urevne Farver. Man skulde ikkun forsøge det, med saadan Kalk at opføre en høy Kirke=Muur af uhugneGraasteen, som de gamle har gjort. Jeg frygter for, at de nedrullende Steene skulde snart fordrive Arbeyds=Folkene fra Bygningen. Man kand derfor her lade det gamle Ordsprog gielde: de Gamle vare heller ingen Narre. Efter det lidet jeg kand giøre dertil, vil jeg dog sørge for, at deres Methode, at tilberede Kalken paa, skal ikke aldeles blive ført i Glemme=Bogen, og komme paa de forlorne Kunsters Liste. Og jeg maae takke en gammel Muur=Mester, som allerede er død for 16 Aar siden, fordi han lærte mig det, som jeg veed derom. Dog finder man denne Methode endnu hos endeel Landsbye Muur Mestere, som arbeyder for Daglon. Disse ere ikke, som andre, af den Meening, at ulædsket Kalk behøver enten ikke, eller og meget lidet at slaaes; men holder meget mere Kalke=Kollen for det nødvendigste Verk-Tøy, som man dog hverken hører eller seer ved mangen Bygnings Opførelse.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
(Continuation. følger tilkommende Løverdag.) Her til Staden ere ankomne, fra den 18 til 23 May. 1. Capt. Staffeldt, fra Pommern. 2. General=Major Wedel fra Landet. 3. Capt. Paschadt af det Engelske Artillerie Søe=Lieutenant Schmalod ved det Engl. Ostindiske Compagnie og Lieutenant Schilling, alle tre kommen fra Cap de bon Esperance, med den i Gaar ankomne Ostindie=Fahrer, og logerer hos Gieslers. 4. Mr. de Brettewil = de Estreest Nr. Dilluker Puseau. - Dappenhaw. . Brollard: samtlig i Fransk Tieneste, kommen med vores Ostindie=Fahrer fra Tranqvebar, traade af hos den Franske Ambassadeur.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Her fra Staden ere bortreyste, fra den 18 til 23 May. 1. Tvende Kiøbmænd fra Flensborg, Hr. Jochim Kramer og Frantz von Pahlen, begge til Flensborg. 2. Frue Kleno fra Glückstadt, logerer i Castellet. 3. Mr. Walmuthen fra Brunsvig, logerer, paa Pallaiet. IV.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Fra den 19 May til d. 26 dito, ere her i Staden copulerede 12 Par, føde 24. Drenge, 14 Piger, tilsammen 38. Døde: 16 Mænd, 12 Qvinder, 13. Drenge, 15 Piger, tilsammen 50. Ere saa 12 fleere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom * *** 2 Brystsyge . Feber Forkølelse = Forstoppelse . = = Friesler Hidsig Feber = = Kopper Orm Purpur=Feber = Slag. Svindsoet Trødske.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Tærende Syge. Ulykkelig Hændelse Vattersoet Uangivne Svagheder - Summa Priser paa indkomne Vahre. i Havnene. pr. Tønde. Holsteensk Smør 25 a 26 Rdlr. Jydsk og Fynsk dito 22 Rdlr. Holsteensk Rug 13 Mk. 8 s. Jydsk og Fynsk dito 12 a 12 Mk. 8 s. Lollandsk Hvede 3 Rdlr. 2 Mk. Malt 2 Rdlr. Byg 8 Mk. Havre 5 Mk. 4 s. Gule Erter 2 Rdlr. 1 Mk. Byg Gryn 3 Rdlr. 4 Mk. Havre Gryn 4 Rdlr. 2 Mk. Boghvede Gryn 3 Rdlr. 3 Mk. Banke=Byg 5 Rdlr. Rug Meel 2 Rdlr. 3 Mk. Saltet Øxe=Kiød 6 Rdlr. 3 Mk. Jslandsk saltet Lamme Kiød 9 Rdl. 2 a 4 Mk. Jydsk Høst=Kabblion 4 Rdlr. Holsteensk Miød 7 Rdlr. Jydsk dito 10 Rdlr. Dansk Kommen 4 Rdlr. pr. Lispund. Fynske og Jydske Oste 3 Mk. Holsteenske dito 4 Mk. Røget Flesk 5 Mk. 8 s. Honning, 4 Mk. 8 s. Guult Vox 28 s. pr. Pd. Lagede Fløndre 28 s. a 2 Mk. pr. 100. Bøge Brænde 5 Rdl. Favnen. Birke dito 3 Rdl. 3 Mk. Middel Muursteen 4 Rdlr. 1 Mk. pr. 1000 Smaa dito 3 Rdlr. Vi.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Kiøbenhavns Vexel= og Penge. Cours. London 4 Rdlr. 44 a 44 1/2 s. Lybsk pr. Lstl. Amerstdam 14 3/4 pro Cento. sig tilgaa Hamborg 7 1/4 pro Cento. Danske Ducater, 2 Rdlr. Sk. imod Banco, 8 pr. Cento. Vægtige Floll. Ducater 14 Mk. 4 a 5 s. Engelske Guineer 5 Rdlr. 12 s. Louis Dor 4 Rdlr. 12 s. Friderie Dor 4 Rdlr. 13 s. Rubler 1 Rdlr. 2 s. Specier 7 Mk. 2 s. Hollandske Gylder 2 Mk. 9 s.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Engelske Croner 7 Mk. 8 s. Alberts Dahlere 6 Mk. 12 s. Preussische 2 & 4 g. Groschen 24 pro Cento. Styk 3 Mk. 11 s. Johannes 1 1/2 Styk Crusade 8 Rd. 4 Mk. 12 s. Spanske Crusader 6 Rdlr. 1 Mk. Svenske Banco=Sedler 25 1/2 s. pr. Dahler Silber Mynt. Dito 5 Øer 6 1/2 s.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
NB. J forrige No. Vexel= og Penge=Cours. 1ste Linie, staaer 45 1/2 a 46 s. men skal være 45 1/2 a 46 s. Lybsk. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Priisen paa de raffinerede Sukkere og Sirupper paa Raffinaderierne her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Hviid Candis, beste eller 1ste Sort 44 s. Dito, 2den Sort = 32 s. Bruun dito = = 24 s.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Canarii Fiin Fiin Raffinade Melis Lumpen Hviid Puder=Sukker. Bruun dito, beste eller 1ste Sort 13 s. Dito, 2den Sørt. Candis Girup, under 25 Pd. = 14 s. Dito, tages i een Vægt 25 Pd. pr. 3 Rdlr. 3 Mk. Og 100 Pd., sælges pr. . 14 Rdlr. Brun Sirup under 25 Pd. 4 1/2 s. Tages en Vægt 25 Pd. 1 Rdlr. 12 s. Og 100 Pd. sælges pr. 4 Rdlr. 3 Mk.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
NB. Til virkelige Urte=Kræmmere og beviisligge Kiøbmænd fra andre Steder, gives herefter Dags ikkun 2 pro Cento. Kabatt paa Candis og 3 pro Conto. paa Top=Sukkeret, og ey videre. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Jndkomne Skippere. Den 18 May. 1. Eilert andersen fra Weyle, 3 Favne Brænde . 2. Ole Jessen fra Frederichshald Træ=Last 3. Niels Groth fra Svendborg. Korn og feede Vahre = 4. Peder Böye fra Bergen, med salt. Sild, Torsk, Tran og Bræder, 5. Dirch Andersen fra Hadsund, 40 Stkr. levende Stude 6. Johan Holm fra Carlshavn, Tømmer og Brænde . 7. Alexander -Tornbulk fra Barostonnes, 45 Chalder Steenkull, Den 19 May. 1. Hans Rasmussen fra Randers, 106 Tdr. Malt og frede Vahre. 2. Jacob Kreyler fra Aalborg, salt og tørre Sild. 3. Knud Jansen fra Dramen Stang Jern og Træ Last = 4. F. Smith fra ibidren, Træ Lax 5. Claus Clausen fra Aalborg, me Sild og feede Vahre. 6. Michael Christensen fra Faaborg.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Korn og serre Vahre . 7. Peter Mortensen fra Svendborg. med dito 8. Lars Jacobsen fra Laurvigen, Stang-Jern og Kakkelovne 9. Claus Tönnesen fra Aalborg. Rug og salt Sild Den 21 May. r. Rasmus Gomesen fra Svendborg.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Korn og feede Vahre 2. Hans Lestöe fra Bandholm, 310. Tdr. Hvede. 3. Christopher Bresler fra Drax minde, 192 Tdr. Havre = 4. Hans Henrichsen fra Faaborg, Korn og frede Vahre = 5. Anders Jensen fra Rørvig, 3800 Tdr. Mag. Byg. 6. Lars Andersen fra Svendborg, Korn og feede Vahre. = 7. Rasmus Houman fra Stege 222 Tdr. Rug og Erter 8. Niels Pedersen fra Schagen 101000 tørre Flyndet = 9. Knud Poulsen fra Assens, 170. Tdr. Havre . 10. Jacob Møller fra Grenaa, 12 Favne Brænde. 11. Claus Rehbein fra Colding, 48. Favne Brænde 12. Peter Petersen fra Helsingborg. 7000 Muursteen. 13. Dirch Isbrandtsen fra Flensborg. 33500 Muur= og Tag=Steen, 14. Jan Giertsen fra Stendrupsfiord. 48 Favne Brænde = 15. Jan Theisen fra ibidem, 43. Favne dito . 16. Jacob Asmussen fra Slæben, en Ladning Marmor=Steen 17. Rasmus Norsch fra Rudkiøbing, Korn og feede Vahre. 18. Thomas Møller fra Ekernførde, 36 Favne Brænde 19. Peter Kylling fra Flensborg. 27000 Muursteen = 20, Lars Pedersen fra Stege, 46 Favne Brænde = 21. Jörgen Johansen fra Sønderborg, 16000 Muursteen, 22. Svend Jansen fra Bandholm, 23 Favne Brænde . 23. Jan Rasmussen fra Prestøe, 18 Favne Brænde 24. Peter Promin fra Gulland Tømmer og Bræder = 125. Jens Hylling fra Horsens, Rug, sorte Potter og feede Vahre i 26. Peter Marcheprang, fra Flensborg, 25000 Muursteen. 27. Nicolai Knudsen fra Sønder. borg, 12000 Muursteen 28. Matthias Madsen fra ibidem, Læster, 10000 dito 29. Jörgen Johansen fra ibidem, 38000 Muur og Tag Steen 6 30. Böye Pedersen fra Lissabon, 430 Moyer Salt = 1116 31. Fem Baade fra Sverrig, med 21 Favne Brænde = 1 1/2 32. Hans Thomsen fra Cappel, Rug og Hvede, samt Ost, Smør, og Gryn 33. Biørn K. Qvist fra Bajona, medde en Ladning Viine = 40 34, Christopher Weyer fra Laurvigen, Stang Jern og Træ=Last, 23 1/2 35. Peder Guldager fra Aalborg, saltet og tørre Sild . 36. Dirch Pedersen fra Lissabon, 693 Moyer Salt = 118, 37. Ole Brun fra Nysted, 266 Tdr. Rug og Hveede .
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Den 22 May. 1. Christen Thomsen fra Fladstrand, 50000 tørre Flyndre 2. Niels Houman fra Stege, 168. Tdr. Rug og Erter . 3. Alexander Mørck fra Laurvigen, 35 Favne Brænde, samt Stang. Jern og Kakkelovne = 4, Christen Andersen fra Holmestrand, Træ=Last, 5. Lars Bornholm fra Aalborg, saltet og tørre Sild 6. Lars Nielsen fra Rudkiøbing, 347 Tdr. Rug og Byg a 9.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Udgaaende Skippere. Den 18 May. Læster, 1, Christ. Horne til Faaborg = 2, Hans Madsen til ibidem . 3. Hans Thomsen til ibidem . 4, Johan Spanche til Dantzig = 5. Claus Pram til ibidem = 6. Hans Hintzman til ibidem 7. Hans Grube til Heiligenhavn, 8. Matthias Karen til ibidem. 9. Stephan Carlsen til Prestøe, 10. Claus Carstens til Barth. 11. Cornelius Jansen til Weyle, 12. Niels Jensen til Grenaae = 13. John Corert til Petersborg. 14. William Duesberg til ibidem Den 19 May. 1. Isbrandt Jacobsen til Fladstrand, 2. John Greve til Eiernførde = 3. Peder Rasmussen til Findmarken. 4. Morten Rohde til Odense = 5. And. Romere til Helsingborg, 6. Knud Nielsen til Odense = 7. Henrich Hintzman til Stolpe. 8. Niels Møller til Ebeltoft 9. Ole Olsen til Hadsund 10. Anders Petersen til Sønderborg. 11. Stephan Biørnsen til Helsingøer. 12. Hans Schavenius til Rørvig 13. Jan Jansen til Hadsund = 14. Jens Rasmussen til Tønsberg. 15. Claus Jepsen til Trundhiem, 16. Jochum Zollast til gl. Var 17. Hans Johansen til Dantzig 18. Hans Hansen til Fanøe = Den 21 May. 1. Thomas Ohnsen til Helsingøer. 2. Peder Knudsen til Sønderborg. 3. Henrich Ram til Rygenwalde. 4. Hans Pedersen til Eiernførde. 5. Johan Johansen til Sønderborg. 6. Anders Smith til Flensborg 7. Carl Ronnou til Cappel = 8. Peter Niemand til Rygenwalde. 9. Jens Pedersen til Svendborg. 10. Poul Trochmand til ibidem. 11. Tönne Madsen til Svendborg. 12. Niels Salrwig til Bandholm 13, Anders Smith til Odense Den 22 May. Læster, 1. Jacob Herman til Weyle = 2. Hans Jessen til Cappel = 3. Jochum Lohn til Gottland 4. Jac. Christ. Aagesen til Findmark. 5. Matthias Harder til Lybek = 6. Jens Erlandsen til Hadsund 12 7. Lars Alsing til Svendborg = 8. Johan Aarslef til Svendborg 8 1/2 9. Dirch Andersen til Fladstrand 17 10. Michel Jacobsen til Findmarken 36 11. Peter Iversen til Fladstrand 12. Jörgen Jansen til Stettin Anmeldelser.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Førstkommende 19 Junii, v. f. d. Klok. ken 8 om Formiddagen, bliver paa Kiøbenhavns Børs ved offentlig Auction bortsolgt en stor Mængde gamle og nye Theologiske, Juridiske, Mediciniske, Philosophiske, Philologiske, Historiske, og andre Bøger udi adskillige Sprog, Boghandler C. C. Wentzel forhen tilhørende, tilligemed nogle Høy Kongrige Allernaadigst forundte Privilegier paa adskillige, med god Fordeel af sættelige Skrifter. Catalogi (hvoraf endeel nu allerede udi Stifterne ere og fremdeeles vorder bortskikkede) bliver for de udenbyes Liebhabere strax at faae, hos Procurator Sr. Christian. Hiortelund i Aabenraae. hos hvem Conditionerne kand faaes til Eftersyn, her udi Staden kand samme fra d. 1 Junii, indtil Auctionens Begyndelse, paa benævnte Sted bekommes.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En nylig repareret. Gaard, hvortil er tvende Leye Vaaninger, samt Heste Mølle, Verk, beliggende i Helsingøer, paa Hiørner, af Sudder og Berg=Gaden ud til Torvet, er under Haanden at faae til Kiøbs eller Leye paa favorable Conditioner. Liebhaberne dertil vilde behage at addressere sig, enten til Sr. Peder Hansen ibidem, boende ligeover for Hoved Vagten, eller hos Kræmmer Jens Rud i Kiøbenhavn. En Person, der om sin Dygtighed. NB. og Forhold viser gode Attester, søger Condition for Skytte. Om samme Person faaes Efterretning paa AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En smuk nye opbygt Gaard paa Amalienborg, er under Haanden tilkiøbs, anviisning til Eieren skeer fra Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Hvem som har Lyst at være Gade=Betient i en Kiøbstæd her i Landet, kand derom gives Anviisning paa Adresse-Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Extra oprigtig god Brunswig Pølse sælges hos en Person, logerende hos Barbeeren paa Kiøbmager=Gade, lige over for Brandt Majoren, for 3 Mk. 4 Skil. Pd.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Hos Carl Wilder, boendes i Nye NB. Havn, er allerbeste Engelske Flors Meel at bekomme, udi store og smaa Partier, for en Rdlr. pr. Lispd.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En Gaard i Roeskilde beliggende, NB. i Ringsted Gaden, er tilkjøbs eller til Leye at bekomme, i samme er 3 Stuer, 2 Jern Kakkelovne, et Kiøkken, en JordKielder, et Brændeviins=Værk kand faaes. der til, om forlanges, til Gaarden ligger 6 Tønder Land. Vedkommende behagerat erfare Conditionerne nøyere, enten herpaa Adresse-Contoiret eller hos Eieren, Sr. Sum i Roeskilde.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Hvo som maatte for 3 a 4 Uger, NB. den have tabt et Sølv Lomme=Uhr, med en fuldkommen Kiede, imellem Bleg Dammen, og ongefær ved den 13, 14, 15 eller 16. Dam, vilde melde sig paa Adresse-Contoiret, hvor dennem skal blive gives. givet nærmere Anviisning, hvor kunde være at bekomme. En Capital stor 8000 Rdlr. og en dito 24000 Rdlr. forlanges til førstkommende 11 Decbr. imod suffisant Pant i Jordegodse, hvorom gives nærmere Efterretning paa Adresse-Contoiret. J Skulde nogen vilde giøre en Reyse.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
NB. over Land til Holsteen, da kand til Omkostningernes Menage fra AdresseContoiret anvises en Reyse=Compagnion. 9 Det bliver hermed bekiendtgjort at NB. Madam Tinge, som boer i Klosterstrædet hos Skoemageren Sr. Andreas Nicolai, antager Pige=Børn til Underviisning Brydering og Syening paa alle Slags Tøy, og kand selv giøre Mynstere dertil, for billig Priis, eller om nogen forlanger hende til sig i Huuset at undervise Børnene i Timeviis.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Bemeldte Madame trykker ogsaa sorte Blomster paa alle Slags Silketøy og Lærred for meget billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
J Hvor gode Holsteens BankebygNB. rand bekommes pr. 5 Rdl. Tønden, derom gives Efterretning paa Adresse-Contoiret. ) Et vel indrettet Huus med temme NB. lig stort Gaardsrom, beliggende.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
paa Chistianshavn i Kongens Gade, er under haanden tilkiøbs for meget civil Priis. Huusets Beskaffenhed samt Conditionerne kand paa Adresse=Contoiret erfares.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En Karl, som i 5 Aar har tient et Græve ligt Herskab for Kudsk, og er derfra med meget godt Skudsmaal forsynet, søger Tieneste for Kudsk hos et Herskab, og er ledig, saa at han strax kand tiltræde Condition.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Hvem som maatte behøve en GaardsKarl, vilde behage at anmelde det paa Addresse-Contoiret, hvorfra dem en skikkelig Karl skal vorde anviist.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En Person som med gode Skudsmaal fra sin forrige Herre er forsynet, og forstaaer at accommodere, søger Condition for Tiener.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
Et Huus beliggende i Farum, to Mille, fra Kiøbenhavn, hvorudi er 4 Stuer, et Kiøkken, en Jord=Kielder samt Jndretning til Stalde=Rom, og tvende smaa Hauger, med omtrent 60 Frugt Træer, er under Haanden tilkiøbs paa meget favorable Conditioner, hvilke kand erfares paa AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En Dreng, som er af honette Forældre, har lært lidet Latin, og har Lyst at lære Bogtrykker=Kunsten, kand her fra Adresse-Contoiret. anviises en Husbonde i samme Profession.
Københavns Adresseavis, 1759-05-25
En studeret Person, som tillige tracterer de meest brugeligste musicalske Jnstrumenter, søger Condition som Jnformator, og kand om samme Person faaes Efterretning paa Adresse-Contoiret. AH. Det tredie Hæfte af Historiske Magazin, indedeholdende Fortsettelsen og Slutningen af den tappre Lucians og Frøiken Gedulas Kierligheds og Elskovs Hændelser. samt den forsigtige og lykkelige Solands Skiæbne, er nu bleven færdig fra Pressen, og udleveres til de Herrer Prænumeranter imod 1 Mks. Prænumeration paa 4de Hæfte, hos Kræmerne Andersen & Holck, hvor sammesteds den sælges til dem, som ikke har prænumereret, for 1 Mk. 8 Sk. Hæftet.
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
Jeg vil herved ikke have talet nogen redelig Muurmester for nær. Endeel veed ingen anden Methode. Saaledes har de forhen seet og lært det af deres Mestere, og hvor meget gielder ikke denne Sætning iblant Haandverkerne? Andre tænker og speculerer vel ogsaa selv derpaa, hvorledes de vil giøre Kalken ret god. De kommer brændte Muskel=Skaller der iblandt, men forgieves. (per Experim.) De vil ikkun have Segeber. ger kalk, som er kostbarere end den Danske eller Svenske: men den vil ogsaa tilbørlig arbeydes, ellers falder den ligeledes af. (peExper.) Den Gullandske Kalk kand nok ved den (§. 6.) beskrevne Forarbeydelse blive gjort god og bestandig. Denne Anmerkning kand adskillige føre. sig til Nytte. End ikke engang Muurmestere har behov at skamme sig derved, da de har for det første Alderdommen paa deres Side, og dernæst Vidnesbyrd af en af deres erfarne Lavs=Brødre (§. 5.) saavelsom og adskillige forstandige Bygnings=Mesteres Erfaring. De i §. 3. ommeldte Hoved Vanskeligheder, kand de lettelig forebygge ved en vel overlagt Fordring for deres Arbeyde ved forefaldende Accord, og omtrent giøre det Overslag, at naar der skal muures og reen og bar Kalk, saa maae de holde lige saa mange Folk til at slaae Kalken, som til at være ved Muur=Arbeydet. De maae i øvrigt troe, at mangen en vilde ikke saa nøye see paa et par Daler, naar han kunde faae en varig Bygning, og være frie for den aarlige Flikken og Reparation.
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
Her til Staden ere ankomne, fra den 25 til 31 May. 1. Hr. Geheime=Raad, Grev Reventlau og 2. Hr. Kammer=Herre Juel, kommen fra Laaland,
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
Her fra Staden ere bortreyste, fra den 25 til 31 May. 1. Hans Majestet, vores Allernaadigste Konge, til Holsteen. 2. Ober Krigs=Secretair, Hr. Græve v. Ahlefeldt. 3. Hr. Geheime=Raad Tott 4. Hr. Geheime=Raad, Greve von Holstein 5. Hr. Geheime=Raad Bernstorff 6. Den Franske Ambassadeur, 7. Den Engelske Minister.
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
8. Den Hannoverske Minister 9. Den Hollandske Minister. 10. Den Svendske Minister. 11. Den Preussiske Minister. 12. Den Sachsiske Minister. Alle til Holsteen. 13. Mous. Hallesen til Flensborg. 14. Jomfrue Palludan til Pinneberg. 15. En Engels=Mand, Charles Home til Hamborg. 16. Mad. Munthe til Flensborg, IV. Efter den Maade, som bruges paa andre store Stæder, at give de Lysthavende. tilkiende, en eller flere af Sogne Herrernes foretagne Materier og Jn deelinger, som de til deres Menigheders Opbyggelse næste Søndag ville forhandle i Anledning af Texterne, har man fra dette Kongl. priv. AdresseContoir ikke heller villet lade det mang. le derpaa, da man ikke tvivler, at det jo hos mange vil have sin Nytte til Opbyggelse. Og vil man for det første giøre en Begyndelse med S. T. Hr. Provst Lindegaards udvalgte Jnd gangs Materie og Textes Afdelinger paa vor høystglædelige Pinze=Høytid. 1ste og 2den Dag til Høymesse udi Weysen=Huuset.
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
Første Pintse=Dag. Indgang. De herlige Spaadomme af det gamle Testamente, om den H. Aands Udgydelse over Guds Kirke i det Nye Testamente, for Ex. E. 44, 3. 4. P. 68, 10. Egech. 36, 25 26. Joel 3. 1. 2. Hvilke alle ere opfyldte i Dag. Giern. 2, 1. 2. 3. = = = = = Bliver viist Forskiel imellem Jødernes Pinte, og de Christnes Pinze, af Chr. 12, Hoved=Lærdommen af Texten Joh. Hvorledes den H. Aand bereder opvakte Siele til at blive en hellig Tempel og Bolig for den Treeenige Gud. A. Hvorledes den H. Aand bereder opvakte. Siele. 1.) Han lærer dem at troe paa J Esum. 2.) Han lærer dem at elske Jesum. 3.) Han lærer dem at holde Jesu Ord. B. At de virkelig bliver en hellig Tempel og Bolig for den Treenige Gud. 2 Cor. 1.) Hvorledes Faderen kommer til de Troende, Gal. 4, 6.2) Hvorledes Guds Søn kommer til dem. Eph. 3, 6.3) Hvorledes den Hellig Aand kommen: til dem. 1 Cor. 3, 16.
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
Anden Pintse=Dag. Indgang. En Sammenligning imellem 1 Mos. B. 3 og Joh. 3. J det første beskrives det ulyksalige Fald ved Slangen; J det andet vor salige Opreisning ved Christum. Rom. Hoved=Lærdommen af Texten Joh. 3, 6.
Københavns Adresseavis, 1759-06-01
Kiøbenhavns Adresse i A. At Gud Fader af stor Kierlighed har givet Syndere sin Søn til en Frelser. 1) Hvem det var Gud Fader elskede, se. Verden. 2) Hvor høyt han elskede den? sc. han gav sin Søn. B. Til hvad Ende? sc. At hver den, som troer paa ham a. 1) Befrielse fra at blive fortabt. 2) Forsikring om at faae det evige Liv.