JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Constantinopel, den 25de April. Den 14de er Hr. Vernignae, fransk Minister, ankommen hertil, for at træde i Hr. Descorches Plads. Man venter endnu her Roffin, forhen fransk Tolk, som hidtil beklædde en Post i Departementet for de udenlandske Sager. - Endelig har Porten besluttet at underholde Ministre ved adskillige udenlandske Hoffer. Den er overtydet om, at denne Jndretning af den nyere Politik ligeledes er gavnlig for dens Jnteresse, og har nu ladet fare den falske Høihed, efter hvilken den hidtil kan modtog Ambassedeurer fra andre Magter uden at sende dem nogen igien. Tyrkerne ville ved denne Jndretning faae nærmere Kundskab om de europæiske Sæder, Kunster og Videnskaber, og overbringe dem til deres Lande. J Morgen skal Porten udnævne Ministrene til Wien og Berlin; formodentlig skal All Effendi, som er en Svigersøn af Osman Effendi, der i Gaar blev udnævnt til Marine Minister, gaae til Berlin. Med det første skal ogsaa en Minister til Petersborg blive udnævnt.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Genua, den 3die Maji. Man forundre sig over, at det engelske Skib Argus havde kastet Anker uden for vor Havn, og ikke løb ind i Havnen selv. Nu veed man Aarsagen. Skibsfolket paa begge de her liggende franske Fregatter havde ladet sig forlyde med, at ville angribe det engelske Skibsfolk, for at hævne deres Kammerater, som den 5te October 1793 bleve myrdede her af Engelænderne. Officererne paa de scanske Fregatter gjorde sig forgieves Umage for at bringe dem fra dette Forsæt; den herværende Regiering har derfor funden for got, at lade den engelske Capitain underrette om denne Fare. - Mange forsikkre her for ganske vist at freden imellem Spanien og Frankrige er allerede den 18de April bleven sluttet. Den bestod af 12 og desuden nogle hemmelige Artikler, som angik Ludvig 16des Børn. En Efterretning, som endnu behøver nærmere Bekræftelse - Desto tvivlsommere er nu Freden med Sardinien, da den herværende spanske Gesandt har ladet trykke mod den nye sardiniske Gesandts Tale ved Overleveringen af hans Creditio til vort Senat et Skrift, som indeholder mange grove Udtryk mod det sardiniske Hof.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Wien, den 6te Maji. Armeen i Gallicien er bleven forstærket saavel med Mandskab, som med Skyds. Jmidlertid er alting roeligt der, og vore Tropper leve med Russerne, der, hvor de grændse til hinanden i den beste Forstaaelse. - Tyrkerne giøre efter de sidste Beretninger fra Constantinopel, paa nye store Til rustninger. Constantinopel og alle faste Pladser ved det sorte Hav blive forsynede med store Magaziner. Divanet tager, i Henseende til Pohlens Anliggender, en rask Tone, og paastaaer, at det maae blive oprettet igien. - Vor Armee i Jtalien er bleven forstærket med nogle Regimenter fra Jndre Østerrig, og friske Tropper trække sig der igien sammen for bestandig at være Kamppladsen nær og den franske Armee liig i Styrke.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Paris, den 11te Maji. Man siger her, at vor Ambassadeur i Schweitz, Hr. Barthelem, skal gaae til Berlin; at den nærværende Commissair for de udenlandske Sager, Kolchen, skal komme til Basel i Barthelems Sted, og at Otto, Chef i Vilfærdecommissionen, skal komme i denne sidstes Sted. - Her venter man ogsaa med det første en preussisk Gesandt, som skal være den hidtil i Madrit i samme Qvalitet staaende Hr. v. Rollin. Da Moniteuren fortalte den Efterretning at Baronesse von Stael havde af vor Ambassadeur i Schweiz begiert og erholdt hendes Pas, for at reise til Paris, føier han til: Fransk mend, tager eder i Agt, man sammenspinder nye og farlige Jntriguer. - Da de hollandske Ministre endnu underhandlede med Sieyes, sagde een af disse Deputerte ved en vir Tvistighed til ham: "Men min Herre! De taler jo mod Deres egne Grundsætninger." "Tal dog ikke om Grundsætninger, svarte Siepes; Grundsætninger høre til Skolerne, Stats munden kiender ingen andre Grundsætninger, end sin Liebliklige Fordeel."
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Jtalien, den 12te Maji. Den 8de befandt den engelske Flaade sig endnu i Livorno. Paa de piemontesiske Grændser har Krigen allerede igien taget sin Begyndelse. - Den 30te April angrebe 400 Sardinier ved Garresid et Corps af 1000 Franske og tvang dem til at tage Flugten og efterlade 50 Døde og ligesaa mange Fanger.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
General de Vins trak alle Torpser tilsammen, for at udføre et stort Foretagende. Jndbyggerne i Provindsen Alba skulde i Massa gribe til Vaaben.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Paris den 12te Maji. J Lyon frygter man paa nye for blodige Optrin. Giæringen vedvarer endnu bestandig sammesteds. - Det heder, at ogsaa af de Tropper, som hidtil have været i Wendee, skulle 17000 Mand blive trukne til Egnen af Paris. - Man forsikrer, at Monsitur Charrette (saaledes kalder man ham bestandig i Bretagne) har sendt en Commissair hertil, som har været 7 Timer i Conference med Velfærdscommissionen.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Hensigten af hans Sendelse skal have angaaet de Klager, som Charrette fører over at mange Artikler i den med ham slut tede Fredstractat ikke ere blevne opfyldte. Bemeldte Commissair skal ogsaa af Nysgierrighed have besøgt Tempel, og talt med Ludvig XVl. Børn. Dette har da givet Anledning til derb synderlig Rygte, at disse Børn skulde blive udleverte til harrette & - Ved vor Jtalienske og Alpearmee hersker megen Udiseplin blant Soldaterne. Da Østerrigerne og Sardinierne giøre Mine til at ville trænge frem i Jtalien, saa synes den Deputerie Cadloys Sendelse til hiin Armee at have været saa meget nødvendigere. – J Genua er der nu en uhyre Kornforraad som for vor Regning er bleven kiøbt, og hvis Sikkerhed er os høist magtpaaliggende. - Man udsøger nu de Foræringer, som skulle blive givne udenlands i Anledning af Fredstractaterne. Diamanter, Malerier, Tapeter, skiønne Porcellains=Vaser, Ædelstene, Uhre &c. staae i dette Øiemeed til Velfærdscommissionens Disposition. - J Guipuscon ere Indbyggerne igien forsamlede med os, og levere os derfra ogsaa Levnetsmidler. - Spanien trækker nu en Cordon ved Grændserne - General=Adjutant Colloer bleven udnævnt til Commandant over det Parisiske bevæbnede Mandskab. - J Elsas har man anstillet en Jagt paa Jacobinerne, og bragt den største Deel af samme til Fængslerne i Strasborg. - "Udgivterne maanedlig, sagde Le ha di i Gaar i Conventen, beløbe sig nu til 800 Millioner. Undertrykke vi ikke Agiotagen, saa vil Udgivterne maanedlig snart stige til over 1000 Millioner Livrer."
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Brussel, den 14de Maji. Den østerrigske Besætning i Luxemborg forsvarer sig end nu bestandig tappert. Da den fornam, at de Franske bragte det svære Artillerie og Mørsere paa Batterierne, gjorde de den 10de et Udfald. 2 Colonner, hver paa 1500 Mand, i hvis Spidse Warmser=Husarer befandt sig, rykte frem langs Veien fra Arlon, og tvang de franske Forposter til at trække sig tilbage. Herpaa trængte de ind i Flanken af et Retranchement, som Skandsgraverne, de havde hos sig begyndte at sløise. Nu samlede de Franske adskillige Batailloner, marcherte mod Østerrigerne, og det kom til en hidsig Fegtning. Østerrigerne trak sig herpaa tilbage, de Franske indtoge igien deres forrige Positioner, og søgte igjen at sætte de af Fienden beskadigede Værker i Stand. Fra begge Sider ere nogle Soldater geraadede i Fangenskab. - De Franske have befalet, at Havnene ved Ostende og Nieuport skulle saa hastig som mueligt blive sat i Stand. En stor Deel af Søe kysterne i Brabansk Flandern skulle ogsaa blive befæstede. Til den Ende ere 10000 Arbeidere i Belgien blevne opbudne. Paris, den 18de Maji.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Der bliver nu oprettet et nyt Corps Gens d'Armer, som er bestemt til Livvagt for Conventen, og skal bestaae af 2400 Mand. Enhver Brigade af vore Armeer skal dertil levere 6 Mand. De smukkeste Karle blive udvalgte dertil, og saadanne, som ere bekiendte for de ivrigste Republikanere. -
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Antallet paa de Mennesker, som ved det sidste Oprør i Lyon bleve dræbte eller opbrændte, beløber sig til 164. - GeneralStofflets hidtilværende Adjutant. Berard, en Mand af store militairiske Jndsigter, befinder sig nu som Adjutant ved den republikanske General Canclaux. - Man forsikrer, at en Medlem af Velfærds=Commissionen skal efter Hr. Barthelemys eget forlangende, reise til Basel, for at dirigere de mange Underhandlinger sammesteds.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Amsterdam, den 19de Maji. En hollandsk Tidende melder, at de Franske havde taget Kongen af Sardiniens Krone ud af vor Banke. Den befandt sig i samme som en Laution i Anledning af en med denne Stad sluttet Negotiation. De Franske, som befinde sig i Krig med Kongen af Sardinien, have fundet for godt at tilegne sig denne Krone, imidlertid (føier dette Blad til forsikrer man, at der endnu er bleven Værdie nok tilbage i Banken, saa at Jnteressenterne havde intet at befrygte. - Man siger: at vor Republik skal, inden 4 Maaneder, betale 30 Millioner de 6 nemlig i rede Penge og 24 i Vexler, af de 100 Millioner, som den maae udbetale til Frankrige. Dernæst skulle endnu 10 Millioner blive betalte i dette Aar &c. J Rotterdam har Magistraten høitideligen ved Lyden med Klokkerne det bataviske Flags Udstikning fra Raadhuset, Kanonernes Løsning a., ladet bekiendtgiøre Borgerne Alliancens Jstandbringelse imellem Frankrige og de forenede Provindsers Republik. - I dette Øieblik forsikrer man, at de fleste hollandske Havne ere blokkerte af engelske Krigskibe. Den hollandske Brigantine de May blev lige til Maas forfulgt af en engelsk Fregat paa 36 Kanoner og en Kutter, som gjorde 2 skarpe Skud paa samme. - Vexelcoursen staaer i Dag for 89 3/4 Procent.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Haag, den 19de Maji. Den tydske Rhinarmees Progresser foraarsage store Bevægelser ved den herværende franske Armee. Afvigte Søndags Morgen bleve 3 til 400 Heste sendte herfra til Brabant, og i Morges afmarcherte ligeledes en stor Deel af den her liggende Garnison derhen. I Gaar Aftes ankom Feltmarskal von Møllenderes Fløindjutant hertil, og confererte strax med de herværende franske Repræsentantere. – Siden i Gaar blev den store Glade over den sluttede Alliancetractar noget nedstemt. Man havde troet, at Preussen og Frankrige vare gandske enig i Henseende til de hollandske Anliggender; men i dette Øjeblik erfarer man, at Postcoursen igiennem de preussiske Stater er i Dag paa nye bleven hemmet, og vore Omstændigheder torde om en kort Tid være endnu større Forandringer underkastede.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Stockholm, den 19de Maji. I Dag er Hertug-Regenten afreist med Kongen til Skaane. Slottet var omringet af en uoverskuelig Mængde Folk. Det høitidelige Stille ved denne Leilighed, som blot blev af brudt ved Kiærlighedens og Afskedens Følelse, var overordentlig tørende. Med Kongen sadde i en Vogn Regenten, Kongens Vicegouverneur Grev Mørner, den første Hofstald, mester Baron Essen, Grev de la Gardie og Grev Rosen. Toget var meget glimrende og overordentlig stort. Man troer, at vel og en Reise til Danmark kunde haves i Sinde; men dette vil først i Skaane blive bestemt. J Dag er udkommet en Publication angaaende Regieringsforretningernes Gang i Kongens Fraværelse. Samme bliver dirigert af Rigs drosten Rigskantzleren, Rigsherren og Præsidenten i Kammer=Collegio, Baron Kurk, og Rigsherren og Præsidenten i Revisionskammeret, Baron Renterholm. Hertug Friderich Adolph har frabedet sig Præsidium, fordi han vil bivaanCampementet af Regimenterne ved den vestlige Division af Armeen, som han commanderer.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Warskaul, den 19de Maji. Man vil forsikre, at her skal med det første blive holdt en Kongres angaaende de pohlske Anliggender, til hvilken Hr. Baron v. Asch af det russisk keiserlige Gesandtskab endnu skal blive her tilbage, den keiserl. kongel Tharge d'Affaires, Hr. von Cache, komme hertil igien, og den forrige kongelige preussiske Minister, nu Overkammer=Præsident, v. Buchholz, indtræffe her. Der skal da, som der siges, et Corps Tropper fra enhver af benævnte Magter komme til at staae i en lige Afstand fra Warskau og af lige Styrke omkring os. Det Rygte er ugrundet, at ogsaa en Minister fra Ruslands Side skal gaae til Basel. - Efter Beretninger fra Grodnolever Kongen der meget eenlig og gaaer sielden ud af Slottet.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Obestlieutenant Gyldenskjold er for hans tapre Forhold ved Prags Bestormelse og andre Leiligheder bleven benaadet af Hendes russisk keiserlige Maj stæt med en Guldkaarde, hvorpaa staaer: "For Tapperh d."
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Haag, den 23de Maji. Hvad man længe har formodet om en Alliance imellem Rusland og Engeland, og om Ruslands directe Deeltagelse: Krigen mod Frankrig, synes nu at være indtruffet. At Rusland ikke er ligegyldig ved Hollands Statsforandring, beviser den russisk keiserl. Charge d'Affaires Hr. von Norckoffuventede Tilbagekaldelse, og dennes Afreise den 20de. Det skal være vist, at 12 russiske Linieskibe skulle til Engelandt Understøttelse med det første lade sig see i Nordsøen. - Engelænderne have paa nogle Dage blokkeret Toxil og andre af vore Strømme, og vise sig ofte meget nær Stranden. J Luxemborg skal der nyelig have været en Opstand, som skal være kommet deraf, at Borgerne vilde tvinge Feltmarskal von Bender til at overgive Fæstningen formedelst Mangel paa Brænde og andre Nødvendigheder. Den er dog allerede stillet igien, og de Borgere, som ingen Proviant have, giøre nu Tieneste med Garnisenen og faae militaire Nationer.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Helsingøer, den 1ste Junii. Fra den 29de Maji til i Dag ere 102 Skibe passerede Sundet. De sidstmeldte 2de engelske Fregatter samt 1 Brig, og 1 Kutter gik den 29de Maji om Eftermiddagen herfra.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Kiøbenhavn, den 1ste Maji. Fra den 26de hujus til i Dag er indkomne og udgaarde: Capit. J. Thomsen fra Ostindien med ostindiske Vare for partientair Regning; Capit. J. Bouman fra St. Thomas med vestindiske Produkter; Capit. J. B. Hinrichsen fra Messina med Frugter; Capit. P. Andersen, B. P. Paulsen, L. Esman, H. Arnesen, P. H. Molte fra Bordeaux og P. Lorenzen fra Brest med Viin, Brændeviin og Stykgods; 10 Skibe fra Engeland og Skotland med Steenkul; Capit. J. Ogelvie til Ostindien med Cargaison for particulair Regning; Capit. J. Clarck og M. S. Ullerup til Dynkirken med Risengryn og Bomuld; Capit. R. Andersen til Bilbao med Hvede; Capit. O. J. Otresen til Jsland med Provisioner. At den agende Post, der ikkun hver 14de Dag gaaet til Jylland, stal, formedelst Omslags=Termin, gaae 2de Postdage efter hinanden, nemlig den 13de og 20de Junii førstkommende, herfra Kiøbenhavn lige til Jylland, og lige til Wiborg medtage, Penge, Bancosedler, Pakker og Reisende; saave som at den agende Post i samme Henseende afgaaer fra Aalborg og ligeledes over Wiborg den 16de og 23de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Generalpostamtet d. 16 Maji 1795.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Barom. Therm. i Vinden. 25 Maji. 28. 1. 4, 82 Varme. N. B. N. V. V. N. V. S. V. S. V. 30 - - 27 11 o. 11 - - S. S. O. . N. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
AVERTISSEETS. At det har behaget Gud den 23de Maji paa Dalaggergaard i Borris Sogn at bortkalde til et bedre Liv, min kiære Moster Provstinde Else Hauch sal. Stephansens efter 3 Uger, og 4 Dages Sygeleie af en tærende Brystsvaghed i sit Alders 64de Aar, det har jeg som ene af Familien nærværende, herved sørgeligst skullet bekiendtgiøre fraværende Slegt og Venner. Jørgen Hauch Hierild.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Mandagen den 18de dennes har min ømme Ægtefælle, ver Christian Nørager til Wennergaard, i sit 37 Alders Aar, efter 2 Dages Sygdom omvexlet Tiden med Evigheden; hvorved jeg er sat i den sørgelige Enkestand. Herom underretter jeg hans og mine Venner, om hvis Deeltagelse udi min store Sorgjeg, uden skriftlig Bevidnelse, fuldkommen er overbeviist. Wennergaard ved Ringkiøbing, den 20de Maji 1795. Joachimine Beate Malmarch, sal. Nøraggers. At vor elskte kiere Moder Anna Marie Lang, fød Hentichsen, er ved Døden bortkaldet fra os den 5te hujus, i hendes Alders 76 Aar; dette bekiendtgiøres herved for fraværende Slegt og Venner, om hvis Deeltagelse vi ere overbeviste, uden skrivtlig Bevidnelse. Wilslef Præstegaard, den 3de Maji 1795. Niels Lang. Povel Lang. Til ubeskrivelig Sorg for mig og mine 4 smaa Børn skilte & Døden mig i Dag ved min uforglemmelige Kone Fridericha Charlotte Friis, som udi 9 Aar har deelt Livets Glæder og Sorger med mig, i sit Alders 41 Aar. Vores Familie og Venner bekiendtgiøres herved dette Dødsfald, med Frabedelse af Condolence, da jeg er overbeviist om, at enhver, som kiendte denne Retskafne, deeltager med mig i Sorgen over mit Tab, omendskiønt det mig ikke skriftlig bevidnes. Aalborg, den 25de Maji 1795. Hans Kaarsberg.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Det har behaget den almægtige Gud sidste Fredag den 22de Maji, efter en langvarig Sygdom, ved en sagte og salig Død at bortkalde min inderlig og høit elskte Mand, Raadmand og Veiermester Dines Bredal, udi hans Alders 51 Aar, til dybtfølende Hiertesorg for mig og vore 7 umyndige Børn. Dette bekiendtgiøres sørgeligst for vores frave rende Familie og Venner, forsikret om deres Deeltagelse i denne min og mines store Sorg. Randers, den 26de Maj. 1795. Johanne Hansine sal. Bredals, fød Budz.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
At Hr. Skovrider Manzius i Odsherred af Siællander død, den 16de Maji sidstleden i sit 80de Aar, det har jeg ikke skullet undlade herved at tilkiendegive for hans Paarørende og Venner. L. Petersen.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
At min Søn, Student Maltha Christian, er død i Kiøbenhavn den 21de Maji d. A. af tærende Sygdom, gammel 21 1/2 Aar, bekiendtgiøres herved den Afdødes og mine Venner. Marieboe, den 26de Maji 1795. Jørgen Stauning.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Da det har behaget Gud sidstleden 30te Maji at bortkalde min kiære Søn Jozias Svitzer, gammel 21 Aar, til den evige Glæde; saa tilkiendegives samme herved alle frarærende Slegt og Venner, uden at de maae foruleilige sig med nogen Condolence. Kiøbenhavn, den 1ste Junii 1795. L. Svitzer.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Fra den 26de til 30te Maji 1795 have Asseurance=Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes : foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge - dito til Bergen =- dito til Tronhiem .- dito til Amsterdam, Havre Marat - dito til Jsland & Retour =- St. Croix til Kiøbenhavn =- Bordeaux til dito . 4 og 4 1/2. - Middelhavet til dito =- Bergen til St. Ander .- Christianssand til Fischeron & Retour - Brammen til Nieuendip, Neucastle 2 - Aalborg til Drammen =- Kiøge til Laurvig = = =- Callundborg til Tronhiem . 1 lærere, udkommer et Skrift, hvis væsentlige Gienstande, under Titelen: Repertorium for Fædrelandets Religions ere: Retmæssig Anvendelse af den kritiske Philosophies Resultater og disses Methodologie i Underviisningens enkelte Dele: Dogmernes Kritik i alle deres oprindelige Former og sildigere Modisikationer: den reene Christendoms Kultur ved Kildernes Undersøgelse og den praktiske Jnteresses Udvikling: Phænome, nerne i den kirkelige Verden, Litteraturen o. s. v. Med eet Ord: Oplysning, for saavidt Præstens speciellere Forhold til Menneskeheden giør ham samme til Pligt, er dets Formaal. - Det første Hefte er allerede udkommet og indeholder: Jndledning til Fædrenelandets Religionslærere. 1) Om Kirkebønnen. Resultater og Jdeer. 2) Jesu Gang paa Havet - et exegotisk Mirakel. J et Brev fra Professor Panlus i Jena, til en dansk Theolog. 3) Et mærkværdigt, hidtil utrykt, Aftestykke til Dagens Religionshistorie; (til begge disse Numere en Forerindring af Udgiveren). 4) Bibliographie. 5) Mærkværdigheder af den nyeste Litteratur= og Kirkehistorie. 6) Krypto Katholicismus i Kritik og Antikritik. 7) Miscellanea. - Et Brev til R. Nyerup - charakteristisk Træk af Danskhed - om Biskop Balle - Berigtigelse af Lessings Dom over sal. Dr. Münter - Bidrag til den nye Udgave af den fyenske Geistligheds Historie, o. s. v. Rubrikerne No. 1, 477 ere af Udgiveren). Hver Maaned udkommer et Hefte: Tre Hefter af 24 Arks Størrelse udgiøre et Bind. Formedelst indtrufne Forhindringer udkommer dette Hefte, som har været færdigt siden Januar=Maaned, saa sildig. Den første Aargang begynder derfor med April Maaned, og indeholder tre Bind. Det hører til vor Litteraturs onde Symptomer, og man maae tage saa mange Omveie, for at skaffe en Bog Læsere. Ved et saa voveligt Foretagende, som Udgaven af et periodisk Skrift er i Danmark, seer jeg mig nødt til at betrygge mig for Tah, i det jeg udgiver Skriftet paa Prænumeration. For ikke at opvække eller skuffe Forventninger, sælges det første Hefte, 11 Ark stort, separ at for 32 Skilling. Prænumeration modtages i Kiøbenhan paa Børsen No. 5 hos Schubothe i den Nitschkeske Boghandling, i Odense hos Hr. Boghandler Jversen, i Norge og Provindserne hos S. T. Biskoppernes Amanuenses og paa Postkontoirerne. Hvert Bind prænumereres med 72 Skilling. Paa 9 Exemplarer gives det 10de frit. Salg af en kelte Hefter kan herefter ikke finde Sted; de som have kiøbt det første og ville eie de følgende, erlægge for det 2det og 3die Hefte, 40 s. Prænumeration, imod Qvtering. Prænumeranternes Navne tilføies ved Aargangens Slutning, af Grunde, som da skulle angives.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
Da Arvingerne efter den for kort Tid siden her ved Døden afgangne Oberst og Chef for det Holsteenske Jnfanterie=Regiment Jürgen v. Müller have declareret ikkuns tunden saale gis & Inventarii at ville antræde Arveret, og vi undertegnede ere beordret, som Skifte=Commissarier, at tage dette Stervboe under Behandling; saa indkaldes herved i allerunderdanigst Følge af en Kongelig Bevilling, dateret Kiøbenhavn den 25te April 1795, den forbenævnte Oberst v. Müllers Credi og Devitorer sub pæna præclusi & perpetui silentii og ved det dobbeltes Erstatning, de indenlandske inden 3 og de udenlandske inden 6 Maaneder, at melde sig hos den undertegnede Auciteur Flor i Rendsborg, som Actuario Commissionis, de i Hænde havende Documenter indriginali at forevise, troeværdige Gienværter af lade tilbage og at bestille de fornødne Befuldmægtigede, hvorefter Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage vare. Rendsborg, den 12te May 1795. Tell quist, L. v. Randel, P. C. Flor, Obrist Lieutenant. Capitaine. Auditeur. Samtlige ved det Holsteenske Jnfanterie Regiment.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
J allerunderdanigst Følge den mig, som Skifteforvalter, efter afgangne forrige Ritmester Hans Christian Busch og Fru Anne Rosine Rothe, som døde i Tyberg Bye under Wordingborg, Amt, allernaadigst forundte Bevilling af 2den hujus, at maa ven Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som formene sig at have noget efter bemelte Afdøde at fordre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres Krav inden fornævnte Tids Forløs af anmelde og beviisliggjøre, bliver herved alle og enhver, som efter bemelte Afdøde maatte have noget at fordre, indkaldede til at møde paa Amts=Contoiret i Nestved, inden fornævnte Tids Forløb, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre. Nestved, den 20de Maji 1795. J. R. Bielke.
Berlingske Tidende, 1795-06-01
(5 12) J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 22de Maji sisk leden, som Dags Dato er læst udi Kiøbenhavns Hof og StadsRet, blive herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, indkaldede alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter forrige Professor ved Kiøb nhavns Universitet afgangne Conference=Raad Martin Hunner, dermed at ventkomme, og saadant deres havende Krav, det være sig i Hensigt til hans harte Embeder med hvad deraf dependerer eller i andre Henseender, inden forskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 1ste Junii 1795. Stendrup. Wedege.