JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
J Odense er adskillige danske Mænd blevne enige om at bevidne den sønderborgske Deputerede, Peter Hjort Lorenzen, deres Høiagtelse og Taknemmelighed for den Retsindighed og Diærvhed, hvormed han i Slesvig har værnet og dansk Sprog og dansk Nationalitet, og indbyde til den Hensigt til Underskrift af en paa Byens Adressecontoir henlagt Adresse. Det er ikke almindeligt hos os, – bemærket en Jndsender i Fædrelandet. – at en aldrende Embedsmand, i Erkjendelsen af sin Udygtighed til længer at bestyre sin Post, ansøger og sin Afsked; dette er et Skridt, som ifølge den menneskelige Naturs Svaghed helst undgaaes, eller i det mindste opsættes saa længe som muligt, og skeer det endelig engang, da er man vistnok i Almindelighed berettiget til at antage, at den Paagieldende har gjort det med god Grund, og at det er paa høi Tid, at han viger Pladsen for en Anden. Har altsaa en Embedsmand først beqvemmet sig til at gjøre det tunge Skridt, at erklære sig selv for ude af Stand til længer at bestyre sin Post, saa synes det vistnok billigt og rimeligt, at vedkommende Autoriteter snarest muligt afløste en saadan Embedsmand, ja, er Embedet af en indgribende Betydning for Medborgernes Vee og Vel, tør man vel antage det for deres ligefremme Pligt at gjøre dette. Det har derfor været Jndsenderen i høieste Grad paafaldende, at Prof. Thal, der i August Maaned til Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
for Kjøbenhavns Fattigvæsen indgav sin Ansøgning om Afsked fra sin Tjeneste som Over chirurg ved Stadens almindelige Hospital, efter at have tjent som saadan i 28 Aar, og motiverede sin Ansøgning ved sin aftagende Helbred og svækkede Syn, endnu den Dag i Dag ved Jndtrædelsen i December fungerer som Overlæge, uden at hans Embede endnu er opslaaet som vacant, og altsaa med Udsigter til endnu længe at kunne vedblive at fungere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Efter Forlydende ville de tre Studenter, som have molesteret den saameget omtalte Buste i Exerceerhuset, indgaae med en Ansøgning til Hs. Maj. om en Formildelse i Straffen. Det glæder os at see, at de i den sidste roeskildske Stænderforsamling førte Discussioner angaaende ledige Skolelærerkalds Bekjendtgjørelse, have begyndt at vinde Erkjendelse, idet den Stænderdeputerede, Sehested-Juel, Besidder af Stamhuset Nislefgaard, i de synske Aviser bekjendtgiør, at Kirkesanger-Embedet i Lumbye Sogn, under Stamhuset Nislefgaard, Odense Amt, er ledigt, og at Enhver, som maatte attraae dette Embede, vilde behage at henvende sig skriftlig, med behørige Attester, til den Kaldsberettigede forinden den 12te December. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Blandinger. En Skrivelse fra Malmø af 19de f. M. med deler følgende skrækkelige Tildragelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Slagteren Niels Jonsson fra Hastenlof havde med sine tvende Sønner, Pehr 13 Aar gammel og Sven 10 Aar, sidste Tirsdag bortfjernet sig fra nævnte deres Hjemsted og over Marken begivet sig mod den i Nærheden liggende Skriflinge By Ankommen til en i Nærheden værende Aa, befaler han den ældste Dreng strax at vende tilbage og hent en glemt Gjenstand. Da derpaa denne Dreng har fjernet sig, griber Niels Jønsson voldsomt fat den tilbageblevne yngre Dreng og kaster ham ud Aaen, hvor han, efter flere Nødraab og Bønner til Faderen og Frelse, desuagtet omkom. Den førstnævnte ældre Dreng var derpaa strax kommen tilbage til Faderen, der øieblikkelig kaster ogsaa ham ud i Vandet; men efterat det ved Svømning var lykkedes denne at redde sig, og komme op paa Land, bønfalder han Faderen om at skaane hans Liv, men den umenneskelige Fader gjorde desuagtet et fornyet Angreb paa Sønnen og kastede ham atter i Aaen, hvorfra han imidlertid ligeledes denne Gang frelste sig og fik nu Tilladelse til at følge Faderen til deres Hjem, hvor Drengen forblev skjult til næste Dags Morgen, da Faderen tog ham med sig, idet han sagde at han vilde følge ham til Børnenes Moder: et Fruentimmer, som der i Egnen var almindelig bekjendt for sin Liderlighed og for det slette Rygte, hun stod i. Paa Veien derhen kommer Umenneske atter tilbage til sit vilde, grusomme Forsæt, at tage Sønnen af Dage; og med en Steen, han tager op fra Marken, giver han ham først et Slag paa den venstre Tinding, saa at den øverste Deel af Hovedet spaltes, og afskærer derpaa med en SlagterknivBarnets Hals indtil Struben. - Saaledes er den Bekjendelse, som Niels Jønsson har afgivet om dette dobbelte Mord, idet han tillige yttrede, at han, ved at aflive Børnene, som han ellers hold meget aff, havde villet frelse dem fra at blive ulykkelige lidende Væsener i Samfundet Det sidst myrdede Barn er bleven gjenfundet paa det af Niels Jönsson opgivne Sted, hvor Mordet skeete, men det i Aaen udkastede Barn har man endnu ikke kunnet gjenfinde, uagtet alle foretagne Eftersøgelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Ved Tallotteriets 1367 Trækning i Wandsbeck udkom: Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Huus tilkjøbs eller til Leie. Et i Nykjøbings Kjøbstads Langgade beliggende Sted af 2 Etage Grundmuur, med flere vel conditionerede Værelser og de fornødne udvendige Beqvemmeligheder, er strax at erholde tilkjøbs eller til Leie saaledes. at Tiltrædelsen kan skee til Paaske Flyttetid førstkommende. Til Stedet er en Hauge, og i Gaarden det fornødne Vand. J Tilfælde af Salg, kan 2000 Rbd. forblive indestaaende i Eiendommen. Man behage at henvende sig til Procurator Tidemand i Nykjøbing med hvem det nærmere afhandles. Nylig er arriveret. directe fra Hamborg engelske Bommester af bedste Qvalitet, endeel fine hvide Shiertings og moderne Sirtser, som udsælges til meget billige Priser hos I. Lublin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Licitation. Førstkommende Tirsdag den 13de d. M. Formiddag Kl. 11, afholdes Licitation paa Raadstuen her i Byen over Leverance af en Deel Egetømmer og Egeplanker til Reparation af Byens Langebroe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 6te December 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Auctioner. At der Torsdagen den 15de og Fredagen den 16de dennes hver Dag om Formiddagen Kl. 11 præcice holdes Auction, første Dag paa CorselitzGaard og 2den Dag paa forrige Skovridergaard, Petersminde kaldet, over en Deel Skoveffecter saasom, Bøgefavnebrænde No. 2, Kamp, Fagot, Enkeltkløvet, Bøgetopbrænde og Udhug af Eeg, Bøg og Elle, samt en Deel Udskjær af Egetømmer og Planker, det bekjendtgjøres herved. Corselitze den 8de Decbr. 1842. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Fredagen den 16de Decbr., og om behøves, den følgende Dag, bliver ved Auction bortsolgt en Deel Jndbo bestaaende af Meubler, hvoriblandt 1 Chatol, 1 Hjørneskab, 1 Fortepiano, 1 Taffeluhr, flere 8 Dages Stueuhre, en Kasse med mechanisk Spilleværk, Borde, Stole, Sengested, Sølv Spise= og Theeskeer, 1 Guld Repeteeruhr, en Mængde gode Gangklæder og Linned, en betydelig Deel godt Værktøi, hvoriblandt 1 udmærket Dreielad med Tilbehør og mange forskjellige Jern, 1 Uhrmager Punkteer=Maskine, Skruesnit, Skrue stik, Høvlebænk, 1 Blæsebælg, 1 Ambolt, 1 meget god Kikkert, 1 Octant, 1 Compas, 1 Violin, Kakkelovne, en stor Ballance vægt med Lodder, nogle Malm= og Jern=Kanoner, flere Gevæhrer, 1 Hagelform og 1 dito Maskine, endeel gode Bøger med Mere, 1 stor ny Seilbaad, 1 Jolle med meget Mere; alt tilhørende Stervboet efter afdøde Prambestyrer og Havnefoged Hellemann i Bandholm. Auctionen begynder Kl. 9 præcis og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag 1843. Det bemærkes, at de bedre Ting vil blive solgte og Fredagen ved Middagstid og er det Sælgende til Eftersyn nogle Dage før Auctionen for dem, som derom henvende sig til Hr. Toldbetjent Egebeck. Knuthenborg den 7de Decbr. 1842. L. Petersen, Mølle Eiendom til Salg. Da intet Bud skeete ved 3die Auction over Møller Rhein lænders Eiendom her ved Byen, bestaaende af en Veirmølle af hollandsk Bygning, med øvrige tilhørende Bygninger, Grund, Gaards- og Haugeplads af omtrent 1 Tde. Lands Størrelse, hvilket Alt findes nærmere beskreven i denne Tidendes No 128, 129 og 130 for d. A., saa bliver, efter Vedkommendes Begjæring denne, ved sin Beliggenhed og Soliditet fortrinlige Eiendom, stillet til absolut Bortsalg ved en fjerde Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue Mandagen den 9de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11. Conditionerne, blandt hvilke, at 13,000 Rbd. kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere fremdeles til Eftersyn hos Procurator Kraft i Kjøbenhavn, og hos Procurator Tidemand, her i Byen. Hvilket, i Henhold til de foregaaende Bekjendtgjørelser, herved endvidere bekjendtgjøres for Liebhavere og øvrige Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-10
Auctions-Contoiret i Nykjøbing paa Falster den 8de December 1842. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Lollands Falsters Stil Trende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 133. Mandagen den 12 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Jndenlandske Efterretninger. (Stænderforsamlingen i Viborg.)(Justitsraad Withs Andragende til Kongen betræffende den danske Nationalitet i Slesvig. Fortsættelse.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Den kongl. Commissarius: Af alle de Sager, jeg som kongl. Commissarius har havt at behandle i Stænderforsamlingerne, har ingen været mig mere ubehagelig end nærværende Sag og de Sager, som staae i Forbindelse dermed, og hvorunder en irriteret Stemning imod Slesvig har udtalt sig. Jeg veed vel, at dette hidrører fra en levende Patriotisme, og jeg erkjender villig, at den Harme, som har yttret sig, kan have sin gode Anledning; men en saadan Harme kan ogsaa let forlede til uoverlagte og fordærvelige Skridt, og jeg troer, at det, som her er foreslaaet af Proponenten, er af dette Slags. Jeg har allerede tidligere udtalt, at det ligger aldeles udenfor nærværende Forsamlings Competence at indgaae med Andragender og Foranstaltninger, der skulde træffes Slesvig, og navnlig med Andragender om, hvorledes Kongen skulde møde, hvad der foregik i den slesvigske Stænderforsamling. Jeg troer, at dette vilde bidrage til at forøge den uvenlige Sindsstemning, som har viist sig, og at det let kunde foranledige, at der i Fremtiden fra de slesvigske og holstenske Stænder indkom Andragender om, hvorledes vore indre Forhold skulde ordnes, noget hvorpaa man dog ikke hidtil har havt Exempler. Hvad de Factum angaaer, som har givet Anledning til at et Andragende i denne Retning er indkommet til nærværende Forsamling, da er det vist, at det Spørgsmaal, om den Deputerede for Sønderborg var beføiet til at benytte sig af det danske Sprog, maatte, da der ikke i Stænderanordningen indeholdes nogen Bestemmelse, hvorefter samme kunde afgjøres, og da der heller ikke i saa Henseende har dannet sig nogen bestemt Praxis, henhøre under Præsidentens Decision. Hvorledes man end maatte dømme om, hvad der efter den strenge Ret var rigtigt, saa er dette, om nærværende Forsamling end maatte være beføiet til at befatte sig med denne Sag, i alt Fald ikke Noget, der kan lægges til Grund, naar der spørges om det overordentlig Skridt, i denne Anledning at indgaae med en Petition. Det er vist, at Forretningsproget i Slesvig er tydsk, at dette Sprog bruges af alle Autoriteter, der ere fælleds for det hele Hertugdømme, og at det ligeledes er det almindelige Rettergangs sprog, undtagen i de Districter, hvor det danske Sprog er Folkesprog, og hvor det, som bekjendter blevet befalet, at dette ogsaa skal indføres ved Retterne, Noget som dog kun ufuldkomment har kunnet sættes i Værk. Jndtil 1807 bleve ogsaa alle Anordninger for Hertugdømmene udelukkende udgivne i det tydske Sprog, og i de slesvigske Stænder er dette Sprog fra først af blevet brugt, uden at det er faldet Nogen ind at tvivle om, at Forhandlingerne maatte føres deri, hvorimod det er foranstaltet, hvad der forresten har mødt ikke ringe Modstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Vi have - beretter Fædrelandet – mistet en af vore fortjenstfuldeste og mest ansete Skolemænd, den christianshavnske Borgerdydsskoles Bestyrer, Dr. phil. Niels Bygom Krarup, der i Løverdags Middag er død af en Hjernebetændelse i sin kraftfulde Alder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Cancelliet har erkjendt, at det af Justitsraad Reiersen foretagne Beslag af N. 1081 af Fædrelandet, der indeholdt P. H. Lorenzens Klag til Kongen, var urigtigt, og hævet samme. Altonaer Mercur, indeholder følgende Beretning fra Slesvig af 8de de: J Stændernes Forsamling idag har den kongl. Commissarius oplæst et kgl. Rescript, hvori den Deputerede for Sønderborg, Lorenzens Færd i Sprogsagen skal være omtalt med Mishag og den af ham reiste Besværing erklæret for ugrundet, men imidlertid nægtet Stænderforsamlingen Ret til at forbyde de dansktalende Deputerede at tale i deres Sprog. Tillige skal det være paalagt Stænderforsamlingen at raadslaae om, hvorledes det meest hensigtsmæssigt kan indrettes saaledes, at de danske Foredrag blive optagne i Protocollen. Præsidenten har strax derpaa ophævet Mødet. J Aften ere de Deputerede sammentraadte for privat at gjøre Aftaler angaaende Dagens Anliggende. Man er spændt paa Resultatet af Forsamlingen i Morgen, omendskjøndt man forudseer, at Præsidenten, hvis alvorlige Debatter skulde forefalde, ikke vil lade dem blive sluttede, men ophæve Forsamlingen. Som det hedder, have de 2 Deputerede Lorenzen fra Haderslev og Lorenzen fra Lillholdt forladt Staden for imorgen. Samme Dag har man her i Sinde at foranstalte et Fakkeltog til Ære for Statholderen Prinds Friederich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Ledigt Embede. Told- og Consumtions-Jnspecteur
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Embedet i Faaborg, Gage 1500 Rbd. Jfølge allerhøieste Bestemmelse paaligger det den, som allernaadigst udnævnes i dette Embede, uden Gageforhøielse at overtage Overbestyrelsen af det paa de sydlige og vestlige Kyster af Fyen mellem Svendborg og Middelfart stationerede Strandtoldopsyn. Told- og Consumtions-Jnspecteur Embedet i Corsøer; Gage 1300 Rbd. Opslaaet vacant den 15de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Befordringer. Cand. Phil. H. A. Jacobi er allernaadigst udnævnt til Told- og Consumtionscasserer i Nykjøbing i Sjælland, mod at stille den befalede Sikkerhed; Sognepræst for Thorkildstrup og Lillebrænde Menighed paa Falster, H. J. Giessing, til Sognepræst for Ballerup og Maalov Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Holstebro og Maaberg Menigheder samt Provst for Hjerm, Ginding og Hammerum Herreder i Ribe Stift, H. F. Petersen, til Sognepræst for Smidstrup og Skjærup Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Femo Menighed under Lollands-Falsters Stift, A. Tonnesen, til Sognepræst for Lundforlund og Gjerløv Menigheder i Sjælland; Præst for den lutherske Menighed paa St. Thomas og St. Jan, A. C. Brønsted, til Sognepræst for Skovlænge og Gurrebye Menigheder i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Udenlandske Efterretninger. Opstanden i Spanien synes at nærme sig sin Ende. J alle de Stæder, som havde fulgt Barcellonas Exempel, er Roligheden atter vendte tilbage, for det Meste ganske af sig selv uden nogen Blodsudgydelse, da Oprørerne manglede Anførere. Saaledes er Oprøret indskrænket til Staden Barcelona, hvorfra Efterretninger haves indtil den 28de November, den 1ste Anfører, Linos, var bleven afsat, og i hans Sted havde man udvalgt en gammel fortjent Officeer ved Navn Durando; men baade han og Folke-Juntaen bleve et Par Dage efter afsatte af Tropperne, som fandt, at de ikke handlede med tilstrækkelig Kraft og Bestemthed, og at de maatte Alle flygte ombord paa et fransk Krigskib. General v. Halen, som anfører Regjeringstropperne uden for Staden, havde den 23de bekjendtgjort, at han og 24 Timer vilde begynde et almindeligt Bombardement paa Staden, dersom den ikke inden den Tid overgav sig, men herimod protesterede alle de fremmede Consuler paa det Bestemteste, da det ikke vilde blive muligt for deres Landsmænd saa hurtig at bringe sig selv og deres Gods i Sikkerhed; Bombardementet blev da udsat og var endnu den 28de ikke begyndt. Stadens Havn og den nærliggende Kyst er strængt blokeret. Espartero drager langsomt frem imod Barcelona og bliver overalt modtaget med Jubel; han drager allevegne Tropper til sig og vil ved sin Ankomst have en Hær paa 30,000 Mand, som rimeligviis ville indjage Oprørerne en saadan Skræk, at de overgive sig paa Naade og Unaade; men skeer dette ikke strax, har han erklæret at ville fare frem med den største Strenghed og forvandle Staden til en Askehob. Rothschild skal have forstrakt ham med 140 Millioner Realer. – Majoriteten (Oppositionen) i den opløste Stænderforsamling har besluttet at forblive samlet i Madrid for at modsætte sig de Skridt mod Constitutionen, som man befrygter af Espartero, naar han lykkelig faaer Oprøret undertrykt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
En Deel franske og engelske Krigskibe ere allerede samlede udenfor Barcelona, og det er vist, at der har fundet meget heftige Samtaler Sted, mellem Guizot og den engelske Gesandt i Paris angaaende begge Landes Forhold til Spanien under dette Oprør og dets mulige Følger. Men man forsikkrer nu, at de ere blevne enige om, at begge Regjeringers Skibe kun skulle forsvare deres egne Undersaatter uden at blande sig i Spaniens Anliggender, og at de ville virke i Forening, dersom en bevæbnet Jndskriden skulde blive nødvendig. Denne Efterretning er saa meget mere glædelig og vigtig, da de vestlige Stormagters Opmærksomhed for de faretruende Begivenheder i de tyrkiske Donaulande og gen russiske Jndflydelses bestandige Fremskridt i i hine Egne, med hver Dag bliver mere nødvendig for Europas Fred og Ligtvægt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Kjøbenhavns Børscours den 9de December 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 202. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 111 1/2 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Kjøbenhavns Torvepriser den 10de December. - Rug, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 16 s.; Hvede, 5 Rbd. 64 s.a 7 Rbd. 16 s.; Byg, 2 radet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 48 s.; dito, 6-radet, 2 Rbd. 92 s. a 3 Rbd. 16 s.; Havre, Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 4 s.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 32 s; dito, graae, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 64 s.; Flæsk røget, Lpd., 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 8 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 44 s. a 1 Rbd. 68 s.; Smør, Pd., 24 a 27 s.; Æg, Snesen 32 a 38 s.; sjællandsk Smør, Fogn., 14 Rbd. 24 s. a 15 Rbd. 48 s. S. og T. (Forlangt indrykket.) Motto: "Aflægger Løgn og taler Sandhed! (St. Pauli Epistel til de Epheser, 425).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Det er vore Læsere bekjendt, at der i "Lollands Falsters Stiftstidende No 142 har været indrykket et Jnserat, underskrevet: "En Beboer i Nørre AlsleSogn, men da man er kommet til Kundskab om Navnet, er det Hr. Arnkiel, der boer i Nørre Vedbye Sogn. Denne Mand har søgt at sværte Nørre Alslev, Sogneforstandere med mørke Farver; han siger at han kunde forudsee, at de vilde bemyndige sig over deres andre Sognemænd, uden selv at kunne indsee, hvorvidt denne var begrændset. Naar han kan forudsee hvad der skal skee i Fremtiden, maa man tilstaae, at Manden har et skarpt Syn; men det er egentlig Hr. Arnkiel, der troer sig bemyndiget over Sogneforstanderne, idet han fremstaaer som Advocat for alle de i dette Jnserat indbefattede Sager, og benytter sig af Rygter, der ere aldeles usandfærdige. Han siger, at man skal have givet Skolelæreren, Jrettesættelser, fordi han paa lovlig Maade havde straffet nogle af Skolebørnene under Læretimerne. Man tillader sig at spørge Hr. Arnkiel, om han kalder det paa lovlig Maade, naar Læreren slaaer Børnene under Øret saa Blodet flyder dem ned af Kinden, og dernæst slaaer dem blaae Pletter over Øinene? Her kunde vel Skrivtens Ord være anvendelige: at ligesom J ville at Andre skulle gjøre imod Eder, saaledes gjøre J og imod dem Eter Forældres og den voxende Ungdoms Udsagn, har det ofte været Tilfældet, at Skolelærer Christiansen under Læretimerne har uddeelt Øresigen, Stød, Slag med Haanden o. s. v. Jeg skulde meget feile, dersom ikke Skoleanordningen af 29de Juli 1814 og dens Jnstruction for Lærerne, § 27, udtrykkelig forbyder saadanne Straffemaader. Skulde Dhrr. Arnkiel og Christiansen tage Sagen under det Offentlige, skal jeg være deres beredvilligste Tjener til at følge dem. Endvidere siger Hr. Arnkiel, at en af de 3de Medlemmer har været særdeles virksom i at faae nogle stakkels Huusmænd afstraffede, fordi de skulle have solgt Brændeviin, men det er vistnok baade Hr. Arnkiel og Flere bekjendt, at de samme Huusmænd have tilforn været straffede for ulovligt Krohold; man har atter advaret dem, at de skulde lade Saadant fare, men de vilde ikke adlyde, alligevel troer Hr. Arnkiel baade sig og Huusmændene fornærmet. Hvad man heraf kan udlede, er, at Rygtet siger, at Hr. Arnkiel selv driver ulovligt Krohold, og troer vel at kunne skrække os, at man ikke skulde opdage hans Feil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Hvad Qvierne angaaer, da formoder jeg at Peder Naver vil vide at retfærdiggjøre sig ved Domstolene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Hr. Arnkiel begynder sit Jnserat med Usandfærdighed og ender med det samme, idet han underskriver en Beboer i Nørre Alslev Sogn, og han derimod boer i Nørre Vedbye Sogn. Hr. Arnkiel lægger tydelig for Dagen, at han har mange fremmede Sorger – og, jeg hørte engang i min Ungdom to gamle Koner, der bebreidede hverandre, at naar de havde saa mange fremmede Sorger, bleve de tilsidst sorte i N. Til Slutning ønsker jeg den gode Mand at komme i Grevenstid og at faae Peder Skomagers Løn. Bødstrup den 10de December 1842. Jeppe Andersen Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Kjøbenhavnsposten, Frantz Hansen for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag, i hvilken ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten den 9de Juli 1842 saaledes er kjendt for Ret: "Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, Frantz Hansen bør erlægge i Mulct til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse 100 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Saa udreder han og alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor og Defensor, Procuratorerne Ring og Lange, til hver 10 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. er Torsdagen den 1ste December 1842 inden Høiesteret afsagt saadan Dom: "Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 1ste December 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Aar 1842 den 29de November blev i den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
i Sagen Procurator Baastrup som Actor contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, F. Hansen. og saaledes: kjendt for Ret: "Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, F. Hansen, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799 a 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Saa udreder han og Actionens Omkostninger, derunder i Salair til Actor og Defensor Procuratorerne Baastrup og Cancelliraad Delbanco 10 Rbd. Sølv til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20. Justitscomptoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 2den December 1842. Hoff Asylet.