JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-21
Jndsendt. Redaktionen af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold er af Hans Durchlauchtighed Hertugen til Schlesvig-Holsteen-Sönderborg Augustenborg bemyndiget at bekjendtgjøre: At Höisamme antage enhver Proposition til Væddekjörsel eller Vædde pløining, under fölgende Vilkaar: 1) At Betingel. serne for begge væddende Parter ere lige; 2) At Hertugen har Valget mellem at stille Fuldblods eller Halvblods-Heste imod Heste af beviislig dansk Race, som er uden Indblanding af fremmed Blod, og at Indskrænkning ei finder Sted med Hensyn til de stillende Hestes Alder; 3) At den for et Væddemaal udsættende Sum, ikke bliver under 500 Rbd. fra hver af Siderne, og at Tiden for Afgjörelsen bliver efter Maimaaneds Udgang i næstkommende Aar 1833, Dagen nærmere at bestemme De som heri ville entrere, behage at indsende Anmeldelse derom til Redaktionen af Maanedsskriftet i Kjöbenhavn, forinden December Maaneds Udgang 1832. Svar til ham med Haardugskasketten paa i Veile Avis No. 74. Uagtet jeg ellers ikke indlader mig i Avisskriverie, og allermindst med Folk der ikke kan være deres Navn bekjendt, viger jeg dog denne Gang fra dette Princip. Jeg har hverken studeret Medicin eller Philosophie, men jeg har ei heller den overspændte Jdee om mig selv, at jeg er den Klogeste eller den Lærdeste iblandt dem jeg er Hvad jeg veed, grunder sig for det meste paa Andres og mine egne Erfaringer, og dette meddeler jeg gjerne til Enhver der directe henvender sig til mig. Æselshoveder med Kasketter paa kjender jeg ikke, det maa formodentlig være Selskab som saadanne Folk freqventere der ikke kan komme blandt deres Medmennesker, som f. Ex., kaade lapsede Drenge, og krakilske Vrøvlere. Men hvem kjender ikke Æslen i Menneskeskikkelse, Slig et Subject formoder jeg Manden maa være, da han frygter for Gigt i Æselshovedet – og finder jeg det tydske Ordsprog meget passende: "Was ein Esel spricht, genirt mick nicht!" Jøvrigt kjender Manden vel ogsaa det gamle danske Ordsprog: "Hvo som vil holde Andre for Nar, er det gjerne selv, og dermed Punctum fra min Side. Weile, den 19de Septbr. 1832. N. M. Koppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-21
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 8de October og f. D. bliver paa Frederiksgave i Fyen holdet offentlig Auction over endeel af det afg. Etatsraad Rybergs og efterlevende Enkes Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Sølv, Kobberstykker og Bøger. Endvidere, nogle fine Vine, samt Vogne, Seele- og Ridetøier, m.v. Efter Forlig og Udlæg, samt Udlægshaverens Begjæring, bliver den Terkild Andersen i Hevring tilhørende Parcel paa Ørsted Mark af Hartkorn 4 Skp. beliggende i den saakaldte Herring Vang stillet til 3de Auctioner som afholdes Mandagen den 1ste, 15de og 29de October førstk. hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction i Ørsted Kroe. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres. Efterretning. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 6te September 1832. A. L. Reiersen. Til Kjøbenhavn. P. C. Sunne afseiler saa hastig mulig og medtager Fragtgods og Passagerer. Det i Gaarden No. 2 i Skanderborg værende Oliemølle Værk med Tilbehør er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Fuldmægtig Jensen i Skanderborg. Byg at gjøre i Malt, modtages ogsaa iaar af J. Krog paa Studsgade. Meget godt og reent Sæde=Hvede kan strax erholdes i Aarhuus Mølle. Ch. Th. Guldager. Bierag til Kundskab om den engelske Hest som Kavalleriehest af v. Paulsen, Ritmester, 20 sk. Haandbog for Fabrikanter, Haandværkere og Laugsinteressen. tere for 1832. Udgivet af Statsraad Thaarup, 1ste Hefte, 2 Mk. 8 s. Efterretning om den danske og norske Søemagt, af Capitain Garde, 3 Mk. 4 s., heftet. Samling af Discusioner og Land- og Søemagt 1831 og 32, heftet 9 Mk. 4 s.; faaes hos J. Jessen. Udførligere Oplysninger om Handels- og FinantsVæsenet i Christian den 7de og Frederik den 6tes Regjeringstid af Grosserer Nathanson, 7 Mk. 8 s., faaes hos J. Jessen. Forskjellige Sorter Post, Bikube, Propatria og Concept Papirer ere at faae til de billigste Priser hos S. Warberg. Regnetabeller, samt Tegnetabeller til den indbyrdes. Underviisning, er at faae hos S. Warberg Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
No 154. Løverdagen. den 22de September. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus StiftsCidende. LLIAMS
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Blandinger. At Napoleons Minde har slaaet dybe Rødder i de Franskes Hjerter saae man nylig i Paris ved Opførelsen, af det nye Drama: "Hertugen af Reichstadts sidste Time." Forud blev spillet en Sørge=Symphonie, hvorved alle Damer svømmede i Taarer og Mændene vare yderst rørte. Der blev længe underhandlet om dette Stykkes Opførelse, som neppe var bleven tilladt, hvis ikke Forfatteren havde ladet Hertugen i Dødsstunden bringe sig den trefarvede Fane, sigende: "Denne være mit Liigklæde!" og bryde sin Faders Sværd med de Ord: "Jngen Anden skal bruge det!" Jmidlertid ere de Franskes Tanker, selv efter Hertugen af Reichstadts Død, ene henvendte paa Napoleon, og kun En af hans Stamme synes at kunne opfylde dens Forventninger. (Joseph Buonapartes ældste Søn kaldes i nogle Aviser: "Napoleon 111. ") Man kan intet Begreb gjøre sig om, hvilket Jndtryk den unge Napoleons Død gjorde, især i den simplere Klasse. Selv unge Republikanere saae man græde, og i hver en Hytthænger Keiserens billede, bekrandset med SørgeblomsterJ Jrland gaaer det høist bedrøveligt til. J den senere Tid have Kornmarkerne været Partiernes Kampplads. J det Bønderne nemlig have uden Betaling høstet for de Godseiere og Forpagtere som ere imod det nærværende Tiende System, have de derimod for ingen Priis været at formaae til at arbeide for dem som have paastaaet, dets Overholdelse. Regjeringen har derfor maattet kom me disse til Hjelp, og beordret baade Politi og Soldater, ud paa Markarbeide. Paa flere Steder have Bønderne stukket Jld baade paa Høe og Korn, men paa mange andre begaaes de afskyeligste Forbrydelser. Saaledes myrdedes nylig en Mand, som havde ladet sig udpante for Forpagtningsafgivten. Dette Mord skeete ved høilys Dag, i flere Personers Nærværelse, og ved en forme Aar lig Henrettelse. Tvende Maskerede traadte nemlig ind i et Vertshuus, hvor Manden just befandt sig, bøde ham knæle ned og befale sin Siel i Guds Vold, hvorpaa de ihielskjøbe ham, og bortfjernede sig igjen, uden at man har kunnet opdage Gierningsmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Ved den nu forehavende Undersøgelse af Jrlands Forfatning, har man fundet den Eed, de saakaldte Hvidfødder aflægge til deres Forbindelse; den er deelt i 12 Artikler, blandt hvilke forekommer: "Jeg sværger af al min Kraft at afmeie Konger, Dronninger og Prindser, Hertuger, Grever, Lorder, og alle dem, som give sig af med Jordegods=Spekulation, og med Kjetteri, aldrig at lytte efter de Døendes Suk og Klage, ligefra Vuggen til Krykken, og at vade i Orangemænds Blos til Knæerne; heller at lade min høire Arm afskjære, og nagle til Kirkedøren i Armagh, end at forraade en Broder, eller gaae i Rette imod ham, o. s. v. Men derimellem yttre sig ogsaa Spor af bedre Følelse; f. Ex. "Jeg sværger, aldrig at have to Kjoler eller to Skilling, saalænge jeg veed, at en Broder lider Mangel; item: ikke at pleie ulovlig Omgang med en mig bekjendt Broders Kone eller Søster!" – Disse gaae nu saaledes heni deres Dumhed og Raahed, men O'Connel, som gaaer finere tilværks, er vistnok farligere. Hans Meed er, som han nylig har vedkjendt sig, tredobbelt: at skille Jrland ved Hertugen af Anglesens "Mareriden!" at afskaffe Tienderne, og hæve Foreningen mellem Jrland og Engelland. Ved Newcastle, i Northumberland, Shire, det første Sted hvor Choleraen udbrød i Engelland, lod man, medens Soeten grasserede der, en Papiirsdrage, ved hvilken et Stykke færsk Kjød, en Klipfisk og et lidet Brød var befæstet, gaae tilveirs. Dragen steeg til en betydelig Høide, og man lod den blive staaende der i 5 Qvarteer. Da den igien kom ned, fandt man Kjødet, men især Fisken, i stærk Forraadnelse, og i Brødet, der blev undersøgt med et Forstørrelsesglas, opdagedes Milliioner af smaae Dyr. – Jnteressant var det at anstille lignende Forsøg paa andre, af Cholera hjemsøgte Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Den 31te Julii bleve Havner Arbeiderne i Brest pludseligen angrebne af et saa uhyre Antal bevingede Myrer, at de maatte rømme Pladsen, der øieblikkeligen var opfyldt af disse Jnsecter. Det til Havnen stødende Lavland er gjennemboret af Millioner Huler, som de have gravet. Flere offentlige Pladse i Staden ere opfyldte af den; de store ere sorte, og de smaae rødladne. Polakkerne maa nu efterhaanden forlade Dresden og Sachsen. Blandt de Faa, som for Øieblikket ere her endnu tilbage, nævnes de to fordum rigeste polske Godsbesiddere, Fyrst Eustach Sopieha og Grev Alexander Potozki. Disse to Adelsmænds Godser i Litthauen, Samogetien, Hviderusland, Podolien og Ukraine vare større end hele Kongeriget Sachsen, nu have de ikke det, hvortil de kunne hælde deres Hoved: Alt er forlængst konfiskeret af den russiske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Enhver Russer, fornem eller ringe, som overtaler en Polakinde til at gifte sig med ham, faaer en Belønning af Regjeringen. Men hidtil har der, uagtet al Umage kun været meget lidet at fortjene, da Polakinderne endnu hellere ville døe end ægte nogen Russer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
For et Par Uger siden blev Londons meest berygtede Lommetyb, Lawner, angreben af Cholera. Man har ham hjem og kaldte flere Læger til hans Bistand; men Kunsten formaaede ikke at redde denne berømte Mand fra Døden. Neppe havde Rygtet om hans Hedenfarudbredt sig, før hans fordums Kammerater aabnede en Subscription, til deraf at bestride Begravelses Omkost. ningerne. Liigtoget anførtes af en berygtet Tyv, RedNin, og i Følget faaes over 500 af Hovedstadens slett Subjecter. Flere af disse syntes høiligt rørte, og sæl dede bittre Taarer. J Paris lader en Dame, som fortærer levende Dyr, sig i denne Tid see for Penge. Ifølge Afsichen skal hun i Liverpool i eet Aar have fortæret 174 Katte. (Denn Dame havde vistnok derved gjort sig fortjent til en Orden af Rottekongen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Forleden tiltraadte den første Dampvogn fra Oxford af sin regelmæssige Fart med 22 Passagerer og megen Bagage. Over 10000 Mennesker havde samlet sig, forat besee dette nye Skuespil. Vognen tilbagelægger i een Time 14 engelske Mile, skjøndt Veien i denne Egn frembyder flere Vanskeligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Paa et Ball, som Hertugen af Devonshire nylig gav i London, tabte en af de indbudne Damer, Lady F., en kostbar Diamant, og sendte Kammertjeneren, en Beskrivelse af samme og dens Jndfatning, med den Bøn, at lade søge efter den, og, naar den fandtes, at sende hende den tilbage. Nogle Dage derpaa bragt Hertugens Tjener hende den hele Ring. Samme Dag gik Damen forbi en Juvelerer, og traadte ind til ham, for at faae at vide hvormeget hendes Diamant egentlig var værd. "Det kan jeg saameget bedre sige Dem, Madame, svarede Juvelereren, som jeg først iforgaars har solgt den til en Herre, som bragte mig den samme Jndfatning og afhentede Ringen igjen." Hertugen af Devonshire havde ikke villet, at man skulde sige, man kunde tabe saa kostbare Sager hos ham. Om Damen siden beholdt Diamanten, derom fortæller Court Journal, der beretter denne Begivenhed, intet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
En Modefornøielse for de Pariser Damer, naar de gaae fra Theatret, ere nu Natgyngerne, som findes i alle offentlige Haver; de illumineres paa det prægtigste, og Damerne svæve saaledes i brillant Belysning, frem og tilbage i Natluften, for ved denne passende Overgang, at komme fra Theatrets Hede i den sædvanlige Huusligheds Temperatur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Den 22de August blev i Lissabon offentlig stranguleret en meget agtet og formuende Haandværksmester, Smed af Profession, som beskyldtes for at have hjulpet en Familie, som stod under det miguelistiske Polities Opsigt, ombord paa et engelsk Paketskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Keiseren af Rusland har foræret General Tolstoi3000 Dessatiner Land, som Belønning for hans udmærkede Tjenest-Jver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Den unge skotlandske Hertug af Buccleugh er bleven myndig i denne Tid. De aarlige Jndkomster af hans Godser anslaaes til den uhyre Sum af 250,000 Pd. Sterling (over 2 Millioner rede Sølv).J den 1/2 Miil lange Frederiksgade, som løber lige igjennem Berlin, havde man nylig et sælsomt Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
En Bryggerkarl, der paa sin Vogn havde flere TønderStrup, kjørte uforsigtigt dermed, og bemærkede ikke, at Baandene, formedelst den stærke Rysten paa Steenbroen, vare sprungne af 2 Tønder, og næsten hele Jndholden, i en meget lang Strækning, udstrømmet langs efter Vognen. Et høist pudseerligt Skue var det nu at see Folk fra alle Gadedørre strømme til, og med Skeer øse op i deres Potter og Skaaler. Tilsidst kastede den respective Ungdom sig plat ned paa Maven og flikkede det Overblevne op med Tungen. Det er bekjendt, at den største Deel af Wiens Digtere, Kunstnere og Skuespillere oprettede for nogle Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
siden en Klub, som de, til Ære for vor Øhlenschlager, kaldte "Ludlams Hule." Selskabet udmærkede sig ved en munter og aandfuld Underholdning. Men blot Formen af et sluttet Selskab var tilstrækkelig til at gjøre Ludlams Hule mistænkelig for det høie Politi, og pludseligt blev Hulen tilspærret til evig Tid med den salomoniske Viisdoms Segl. Selv i Staden Frankfurt, saavelsom i Hertugdømmet Nassau, hvor man hidtil næsten ei har kjendt til Udvandring, begynder denne Lyst nu ogsaa at gribe om sig, og det meest blandt saadanne som kunne henregnes til velhavende og dannede Folk. Det er et høist sørgeligt Tidens Tegn - tilføier Beretningen, naar selv de, hvis Kaar ere gode, ville forlade Alt hvad der er dem kjært, for at søge Tilfredshed i fjerne Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
En meget fortjenstfuld ung Professor i München, Dr. Wagler, har nylig mistet Livet ved at hans Jagt gevær sprang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Ved en kgl. hannoveransk Forordning er Skatten paa de reisende Handlende eller saakaldte Probenretter bleven forhøiet indtil 150 Rdr. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
J Hamborg tildrog sig nylig følgende komisketragt ske Tilfælde: En Arbeidsmand, som boede sammen med en Vaskerkone, kom en Aften hjem, efter flere Dages Arbeide udenfor das Steinther, og fandt Konen liggende i Sengen. Han rørte ved hende, og da han fandt hende kold, meente han, at hun havde kastet Dynen af sig, dækkede hende til dermed og gik igien. Nogle Dage efter, da han atter kom hjem fra sit Arbeide, fandt han hende liggende uforandret som da han forlod hende. Nu blev han opmærksom derpaa, forskrækket kaldte han Naboerne sammen, og det befandtes, at Konen ikke allene var død, men allerede gaaet over i Forraadnelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
J Pinneberg blev der forleden Nat gjort Jndbrud i et Huus. En af Tyvene gik hen til Sengen hvor P. gen laae vaagen, og truede hende med en Kniv at være stille. Saaledes maatte hun see paa hvorledes Tyvene pakkede ind og slæbte bort, og endnu var man ikke kom met paa Spor af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
En beskjænket Person, kom nylig vandrende ned fra Hamburgerberg gjennem Altonas Port og ind i Gaderne med et Slags Frihedshue paa Hovedet og en heel Mængde Pøbel efter sig, men blev snart arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
For omtrent 30 Aar siden forlod Johan Dürsen, Søn af en i Bülum (i Norderditmarsken) endnu leven de Skomager, efter at være udlært, Apotheket i Heide, og drog, uden Midler, til Petersborg. Herfra gik han med en Karavane til Persien, og etablerede, da han hjemkom derfra, beriget med Kundskaber og Formue, et Apothek i Petersborg, som han siden har solgt, og driver nu der en anseelig Material Handel. Den gamle, af Alle agtede, Skomager, har 2 Gange besøgt Sønnen der, og Denne, med sin siden afdøde Kone og 12 Børn, 1828 sin Fødeby Büsum. Paa Oldingens 79 Fødsels dag (15de August d. A.) modtog han fra Sønnen, til Büsum Kirke, to prægtige, skjønt forgyldte Armstager af det fineste sideriske Metal. Paa Foden ere Giverens, hans elskede Kones og alle deres Børns Navne indgrave de, og de Ord: "Af Taknemmelighed mod Büsums Beboere for den venlige Modtagelse i 1828." Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Dampskibet Dania kom da ikke hertil dennegang, eftersom det er kommet til Skade igjen. Det blev læk underveis, og maatte søge ind i Issefjorden, hvor Passagererne gik i Land. Adskillige af disse ere alt indtrufne hertil over Kalundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Krigsraad Toldkasserer Fischer, Krigsraad Herredsfeged Wesenberg, Capitainlieutnant Zahrtmann, Madame Jerndorff, Consul Herskind og Frue, Justitsraad Borgemester Frederiksen, Madame Færch med Datter, Forvalter Hansen, Jomfruerne Bjødstrup og Trap, Birkedommer Friis, Pastorerne Dinesen, Gjoldbye og Vallentin, Kjøbmand Gylding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Ritmester og Kjøbmand Cramer, Handelsfuldmægtigerne Ree, Schmidt, Erasmi, Lassen, Hansen og Kyhnell, Jomfru Knoph, Klokker Schytte, Jfr. With, Boghandler Jessen, og Frøken Fensmarck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Copulerede i Hvirring Kirke den 14de Septembr. Kirkesanger og Skolelærer til Uldum Hr. Peder Haas og Jfr. Jda Christine Lund af Hvirring Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Jndsendt. En simpel Landmand, der hidtil har levet i den Formeening, at man vel kunde gjøre Fordring paa at tiltroeslidt sund Forstand, uagtet man ikke ubetinget vilde indrømme at Danmarks Vel beroede paa Udryddelsen af dens før, og vel endnu, saa flittigt søgte danske Hesterace, for i dens Sted at indføre en fremmed os ubekjendt, meget kostbar, og hidtil ikke overalt yndet Stamme; der, maaskee endog gik saavidt at troe, at naar den samme Omhyggelighed anvendtes paa Valget af Tillægsdyrene blandt den endnu tilbageværende Rest af den oprindelige danske Stamme, som ved den engelske Væddeløber-Race, og at naar det unge Tillæg opfostredes paa ligesaa kostbar Maade som hiin forkjelede Race fordrer, for at naae den Fuldkommenhed, man hidtil ene har gjort gjeldende hos den, saa vilde man erholde ligesaa ædle, gavnlige, skjønne og kostbare Jndivider, som de der nu med saamegen Brask og saa haarde Ord næsten paatvinges os, men som rigtignok hidtil, hvilket ei lader sig benægte, i Ordets strengeste Forstand løbe af med Prisen, eller rettere sagt med Priserne. Denne Landmand tilstaaer oprigtigt, at have med megen Deeltagelse læst Hr. Conradsens Opfordring, og ikke allene at have efter sit Begreb fundet sund Menneskeforstand deri fra først til sidst, men at det endog forekommer ham at Hr. Conradsen derved har, som man siger, truffet Sømmet paa Hovedet, og at der med sund Forstand ikke lader sig sige andet imod den gjorte Opfordring, end at Summen maaskee er for liden, og at det muligt er imod den ædle Hestes Ære, der pranger med et nydeligt Navn og en heel Række Ahner, at kappes med en ubekjendt navnløs Jyde, der ikke engang har den mindste Fødselsattest at fremvise, naar ei Prisen der kampes for, skralder lige saa høit som Navnet og Stamtavlen Er dette Aarsagen hvorfor Hr. Conradsens Opfordring afslaaes, saa er det vel muligt at flere Danske, uden Frygt for at ansees for at have tabt deres sunde Forstand, vilde tilskyde saameget, at den ædle Hest kunde finde det passende med sin Værdighed at kæmpe, ikke for Æren, som han har nok af, men for Summen; og som et lidet Bidrag hertil, tilbyder denne Landmand 25 Specier, der, saasnart Væddemaalet kommer i Stand, skal blive deponeret hos Resten, og som han tør forsikkre ikke skal udeblive, men Hr. Conradsen betimelig blive underrettet om hvor de kan affordres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Bekjendtgjørelser. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring af holdes Auction over det Snedker Niels Jensen tilhørende Huus, beliggende i Udbyover By, Udbyneder Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, bestaaende af 8 Fag med tilliggende Hauge paa omtrent 2 Skjepper Land:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Fredagen den 12te October) dito den 26de) dette Aar, dito den 9de Novbr.) hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Mariager Raadstue; men 3diAuction i selve Stedet. Mariager, den 13de September 1832. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Ved Proclama, der vil blive læst saavel ved Horsens Byetingsret som ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Jomfrue Ja hanne Wilhelmine Friess her af Horsens, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten Horsens, den 19de Septbr. 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Fæstegaardmand Terchild Sørensen Krausi af Tuustrup, i Nøraaer Sogn, indkaldes herved, under Fortabelse af deres Ret, med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samlinger i dette Bo afholdes her paa Contoiret Mandagen den 12te November og Torsdagen den 27de December, om Formiddagen Kl. 10 sl. Rougss, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 19de September 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere All de, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Michel Michelsen og Sammes afdøde Kone, Maren Jensdatter af Lystrup, i Vivild Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i dette Bo, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at dette Bo vil blive foretaget her paa Contoiret Tirsdagen den 16de n. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreds=Contoir i Randers, den 16de Septbr. 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at at have Noget at fordre i Dødsboet efter Aftægtsmand Peter Sørensens Enke Anne Christensdatter af Oustrup i Lihme Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig som Skifteforvalter i dette Bo, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der afholdes Samlinger i dette Bo her paa Contoiret Tirsdagen den 16de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 slet. - Den Afdødes Arvinger ere ligeledes indkaldte med lovligt Varsel, for at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Rousgøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds=Contoir i Randers, den 16de Septbr. 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-09-22
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i efterfølgende Dødsboer, efter: 1) Jndstoder, Aftægtsmand Niels Pedersen Bang, af Følle; 2) Ungkarl Christen Pedersen af Egaae; 3) Ungkarl Jens Christensen af Hjortshøi Præstegrd; 4) Jndsidder Jens Rasmussen Bødker af Hornsleth; 5) Aftægtsmand Anders Jensens Enke, Karen Jensdatter af Vivild; 6) Aftægtsmand Hans Jensens Enke, Ane Rasmusdatter af Viborghuset i Gjessing Sogn; 7) Aftægtsmand Niels Sørensens Enke, Maren Laursd. af Mygind; 8) Aftægtsmand Ole Nielsens Enke, Bodil Jellesd. af Adrslev; 9) Tjenestekarl Søren Pedersen af Storstørup, indkaldes med 12 Ugers Varsel, sub poena præclus et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter de Afdøde, med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boernes Behandling. Samlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret, i de 4 første Boer Onsdagen den 17de n. M., og i de 5 sidste Torsdagen den 18de n. M., om Formiddagen Kl. 10 slet. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreds Contoii Randers, den 17de Septbr. 1832. A. L. Reiersen.