Berlingske Tidende, 1777-09-19
NB. Det bliver herved bekiendtgjort, at udi afg. KammerRaad Richters Stervboes Gaard i Fridericia bliver Fredagen den 4de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved ffentlig Auction opbudet, og uden videre eller flere Auctioner borthigt følgende bemelte Stervboe tilhørende Eiendomme: Kirstineserggaard, beliggende i den bedste og fornøyeligste Egn i Jylland, en fierdendeel Miil fra Fridericia, staaer for Hartkorn, fri Hovedgaards Taxt 1 Td. 6 Skpr. og contridnable Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr., Skovskyld 3 Fdkr., hvilken Gaards Bygninger er faa Aar siden af Muur= og Bindingsværk er af nye opført, og med mange smukke og comode Værelser til Beboelse for en honet Familie vel indrettet, da i Corps de Logis, som bestaaer af 22 Fag, og er 20 Alens Viide inden Væggene, findes 7 reele Værelser, forden Kiøkken, Spisekammer, Melkehuus og Bryggerhuus, samt hven paa en stor Sahl og et Kammer, desuden tvende Bygningen paa den østre og vestre Side, indrettet til Lade, Heste og Kostalde, Vogn=Remisser og Tærskeloe. Til Gaarden kan saaes aarlig 12 Tdr. Rug, 10 Tdr. Hvede, 30 a 40 Tdr. Byg, 60 a 70 Tdr. Havre, 4 Tdr. Erter og 10 Tdr. Boghvede, avles 100 a 130 store stæs Høe, saaledes som Forpagteren lader samme indkiøre, der i det mindste kan beregnes til dobbelt saa mange gode Bønder=Læs Høe, ha er Jorden af den Bonitet, at derudi med Fordeel kan plantes Tobak. Ved Gaarden kan græsses og fordres 100 a 120 Stykker, Fre=Høvder, 10 Stkr. Bæster og 50 Stkr. Faar. J Gaardens tilhørende Skov er opført 4 Huse, hvis Beboere hver for sig kan holde Heste, 2 a 3 Køer og 10 Stkr. Faar, og foruden forrettende Ardeyde svare Huus=Penge 4 Rdlr. 3 Mk. Til Gaarden ligger ansee sig Skov ikke allene til fornøden Brug, men og til Forhandling, og bestaaer af store Eege, unge Bøge og Underskov i stor Overflødighed. Af Gaarden, hvortil er henlagt Weylbye Sogns Konge og Kirke Tiender, svares aarlig Forpagtning 700 Rdlr., som cesserer til 1ste Mai 1778. Weildye Sogns Konge Korn og Qvæg Tiende matriculeret for Hartkorn 20 Tdr., dito Sogns Kirke Korn og Qvæg Tiende staaer for Hartkorn 21 Tdr. 2 Skpr., Sognets Tiende ydende Hartkorn er ppr. 190 Tdr., og saaledes af begge Tiender ppr. 380 Tdr., som oppebæres til Kirstineberg, der ikkun er en fierdendeel Miil fraliggende. Bredstrup Kirke=Korn og QvægTiende staaer for Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr., og Tiende ydende Hartkorn er ppr. 99 Tdr., hvilken Tiende og kan oppebæres til Kirstineberg, og følger med fornævnte tvende Kirker jus Patronatus & Vocandi. J Trelde Bye udi Weilbye Sogn en Gaard, staaer for Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr., som er for nærværende Tid fæsteledig, trende Huse ibid, staaer for Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb, og tvende Jordløse Huse, hvilke forbemelte forretter Hoverie til Kirstineberg, og desuden svarer aarlig Landgilde 24 Rdlr. 5 Mk. 8 s. I Jgeschow Bye udi bemelte Sogn et Huus, svarer aarlig Huus og Arbeyds=Penge 4 Rdlr. J Taagelund udi Egtved Sogn en Gaard, staaer for Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. 7 Strandhuse Bye udi Eltang Sogn 4 Huse, staaer i alt for Hartkorn 1 Td. 3 Skpr., og foruden Arbeyde svarer aarlig Landgilde 14 Rdlr. 2 Mk., trende Jordløse Huse ibidem svarer foruden Arbeyde aarlig Huus=Penge 8 Rdlr. 24 s., dernæst Stervboets Gaard, i Fridericia, som er een af de største og anseeligste Gaarde der ved Stedet, og bestaaer til Gaden af 25 Fag Muur= og Bindingsverk i god Stand, hvorudi findes 8 complette Værelser, deels betrokne og deels gibsede, foruden Fadebord og Spisekammer, desuden tvende Længder i Gaarden med adskillige Kamre, Kiøkken, Bryggers, Rullestue, Tærskeller, Stalde til 11 Heste og 8 Køer, samt VognRemisse til 5 Vogne. Ved Gaarden er og en meget stor og smuk Frugt og Kiøkkenhauge, hvorudi er mange gode Frugt Træer, og foruden Buegange og Lysthuse findes og midt i Haugen en stor Fiske Dam, med videre, tvende Lodder Jorder paa Fridericia Boes Mark, af No. 8 og 9, med tilhørende Kobbel Jord, Engbund og Tørveskiær, et Stykke Engbund af det saa kaldede Mølle Eng, og endelig en breed Ager paa Trelde Kobbel. Hvorhos til behagelig Efterretning tillige averteres, at Løverdagen den 25de Octob. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver foretaget SkifteSamling efter velbemelte afg. Kammer=Raad Richter, i Stervboets Gaard i Fridericia, til hvilken Tid og Sted saavel Credi= og Debitorer, som hvem anden der maatte have noget at erindre, behagelig ville indfinde sig. Horsens, den 15de Septbr. 1777. Paa Med=Commissarii S. T. Hr. Justice. Raad Seidelins og egne Vegne Credi= og Olditorerne i Stervboet eller lottet de paa ved Wemmetofte Adelige Frøken=Kloster, afg. Hr. Toblas Osbald, indkaldes herved, de første at anmælde og lovlig legitimere deres Fordringer, og de sidste at erlægge hvad de til Boet maatte være skyldige, hos mig underskrevne beskikket Skifte=Forvalter, forinden eller i seeneste den 5te Decbr. næstkommende, som Skiftet bemelte 5te Decbr. bliver foretaget paa Klosterets Skriverstue, og samme Dag, om mueligt, sluttes. Wemmetofte, den 8de Septbr. 1777. T Thaning, Forvalter og Klosterskriver. Friderich Christian Sevel, Hans Kongel. Majests Conference=Raad og Deputeret udi Admiralitets og Commissariats=Collegio, Michael Bredahl, allerhøystbemelte Hans Kongel. Majests. Justice Raad, Friderich Wilhelm Wivet, Hans Kongel. Majests. Justice=Raad og Advocat i Høyeste Ret, Carl Henrich Thalbitzer, Hans Kongel. Majests. Hof=Agent, giøre vitterlig, at os er tilHænde kommen Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling af 10de hujus, lydende Ord til andet som følger: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark - og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst. Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Eftersom J Justice=Raad Bredahl og Agent Thalbitzer, som Directeurer, for det forrige octroyerede Guineiske Compagnie, for Os allerunderdanigst have andraget, at efter at Vi under 25de August 1775 paa Eders under 29de Julii forhen igjennem Vores Vestindisk Guineiske=Rente= og General=Told, Kammer indgivne Ansøgning havde resolveret, at lade de Compagniet til Brug, overdragne Fortresser og Loger paa Kysten Guinea, tilbage age den 1ste Septbr. 1776, skal Jnteressenterne under 22de Novbr. 1775 have resolveret, at den for Compagniets Regning førte Slave=Handel skulle nedlægges, naar Kysten var afleveret, og Compagnies Effecter realiseres til Gieldens Afbetaling og endelig Afregnings Erholdelse imellem Creditorerne og Jnteressen, terne; hvorudover J siden den Tid efter Jnteressenternes Resotution skal have begyndt med Realisationen og Tid efter anden inddraget Capitaler, hvormed en stor Deel af Compagniets Gield skal være bleven afbetalt og de pressanteste Udgifter bestridet, men da Societetet i de 3 sidste Aar skal være tilstødt megen Vanhæld, deels ved det at et betydeligt og usædvanligt Antal Negere ere bortdøde paa Skibene, deels og formedelst Skibenes uhældige Fart, da de fleste ere underveis paakomne Søeskader, saa skal J ikke som Directeurer have tordet driste Eder til allene at continuere og til Ende bringe Realisationen, efterdi Compagniets virkelige Tilstand ikke kunne bestemmes førend Fortresserne og Logerne paa Kysten med sine tilhørende Jnventaria og der værende Handels Vahre til Os vare overleverede, og hvis da befandtes at Compagniets Jndgield ikke skulle være tilstrækkelig for Creditorerne, ville deraf følge, at alle ikke kunde blive lige fornøyede efter deres Fordringers Beskaffenhed; saa er, efter Eders derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning, grundet paa den Eder af Jnteressenterne ved en General=Forsamling givne Fuldmagt, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J samtlige rette Eders Leylighed efter, som Commissarier at sammentræde, for at til Ende bringe Compagniets Sager, og deele Jnteressenterne og Creditorerne imellem, til hvilket Øyemeeds desto bedre Opfyldelse Vi allernaadigst ville have bevilget: 1) At J maa være berettigede til at lade registere og taxere alle Compagniets tilbageværende Eiendomme, og samme, enten under Haanden, naar I finde det at være Compagniet til Fordeel, eller ved offentlig Auction bortsælge. 2) At dette Eder allernaadigst forundte Commissorium maa udi de Danske og Altonaiske Aviser indføres og samme gielde som Proclama og Stevning, samt at J derved maa sub pæne præclusi og perpetui silentii indkalde 3de gange i hver Avis Compagniets Credi= og Debitorer, at møde udi Commissionen, de Fremmede udenlandske inden Aar og 6 Uger, de i Norge boende inden 6 Maaneder og de i Dannemark og Fyrstendommene inden 12 Uger efter den sidste Publication, Creditorerne for at beviisliggiøre deres Krav og Debitorerne for at betale hvad de ere skyldige. 3) at Jna lade incassere Compagniets tilgodehavende baade for den som prangne og den tilkommende Tid, og derfore, naar Betaling er, qvittere. 4) At J ligeledes maa være berettigede til at decidere alle de Tvistigheder, Fordringer og Krav, under hvad Navn nævnes kan, som Directionen i Følge den Compagniet meddeelte allernaadigste Bevilling er berettiget at kiende og domme udi, hvorunder forstaaes tillige deres Fordringer og Gield, som enten have været i Compagniets Tieneste eller til dets Tilendebringelse ere derudi, samt deres Reede og Rigtigheds Aflæggelse. 5) At de, som ikke efter Bevillingen ere underkastede Directionen, Kiendelser og have noget at fordre, deres Krav skal ene paakiendes af Eder Conference=Raad Sevel og Justice=Raad Wivet, siden de andre tvende Commissarier, som tillige Jnteressentere, ikke i dette Tilfælde kan kiende; de derimod, som til Compagniet ere noget skyldige og ikke efter Bevillingen ere Compagniets Kiendelse undergivne, stal af Eder samtligen søges for deres VærneTing efter Loven. 6) At alle de Decisioner, hvilke J Justice Raad Bredahl og AgensThalditzer, som Directeurer, conjunctim med de tvende andre Commissarier, som og de Decisioner, hvilke J Conference=Raad Sevel og Justice=Raad Wivet allene ere og blive berettigede at afsige, maa, ligesom andre Commissariers Afsigter og Kiendelser, lige til Vores allernaadigste Høyeste Ret indstevnes, og at de som agte at paa anke samme, skal være forbundne til at udtage og for Commissarierne lade forkonde Høyeste Rets Stevnin, 3 Maaneder efter at Kiendelsen er afsagt, og hvis de det ikke inden fornævnte Tid giøre, da skal de ey have Tilladelse videre derpaa at tale. 7) At J samtlige maa være berettigede til udi den Tid, inden hvilken Commissorium udløber, at besørge den tilbageværende Deel af Handelen til Endelighed, og det af Kystens Aflevering dependerende i Rigtighed med alle Vedkommende. 8) At ingen Arren eller Hæftelse maa skee udi Compagniets Eiendomme og Tilgodehavende, under hvad Navn nævnes kan, saalænge Commissionen vedvarer. 9) At J samtlige, naar al Ting er bragt til mueligste Rigtighed, maa forsatte en endelig Beregning over Ind= og Udgielden, samt Udlægge Creditorerne efter deres retmæssige Fordringer det som, efter at alle Omkostninger ere fradragne, bliver i Beholdning. 10) At J for den ved denne Commission havende Møye maa ved Commissionens endelige Slutning tilkiende Eder selv saa vel som Commissions Skriveren, et med Eders saa vel som hans Møye og Tids Spilde overeensstemmende og anstændigt Sallarium, som al regnes iblandt de Omkostninger der udi 9de Poster ommelt og Forlods udbetales. 11) At det Compagniet forhen forundte Peneficium paaper tatimaa ligeledes strække sig til denne Commission, som en Slutning og Følge af Compagniets forrige Handlinger, og J de Aarsag udstæde det Nødvendige paa ustemplet Papiir. 12) At de som ikke maatte finde sig fornøyede med Commissariernes endelige Beregning, Uddeeling og Udlæg med videre, skal være forbundne til, ligesom 16te Post er mældet, inden 3 Maaneder efter Commissionens bekiendtgjorte Slutning, at udtage og lade Høyeste Rets Stevning forkynde, og 13) at J samtlige, naar de 3de Maaneder ere udløbne efter Commissionens Slutning, og ingen imidlertid haver paa anket Behandlingen, maa udstæde en lovformelig Act under Eders Hænder og Signeter til Efterretning i Fremtiden; og hvis J ellers i saa Maade forrettendes vorde, have J de Jnteresserende paa Forlangende under Eders Hænder og Signeter beskreven at give, som Jville ansvare og bekiendt være. Dog ville Vi herhos allernaadigst have befalet Eder nøye at iagttage, at hvis Fordringer Vi til Compagniet maatte have, maa ingenlunde af Eder under denne Commission afgiøres eller paadømmes; saa skal det og i Henseende til Kystens Aflevering have sit Forblivende ved hvad derom saa vel fra bemelte Vores Rente Kammer, som fra Vores nye Handels Direction er eller videre maatte blive foranstaltet; derefter J Eder allerunderdanigst have at rette, befalende Eder Gud, Skrevet paa Vort Slot Fredensborg, den 10de Septbr. 1777. Under Vor Kongelige Haand og Signet Christian Ret. O. Tholt Luxdorph. P. Aagaard.