JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Bekiendtgiørelser. Da jeg underskrevne Corporal Johann Hummel ved det 8de Musqueteer Compagnie af det her i Staden garnisonerende fynske Jnfanterie=Regiment, haver i Ubesindighed udspredt det Rygte imod Borger og Handelmand Sr. Jørael Carl Wulff her i Staden, at han skulle have laant 400 Rdlr. af Søren Hansen, i Trelde imod falsk Pandt m.v., hvorfore bemeldte Wulff til Byetinget indstevnte mig til at høre Tings Vidne, saa fortryder jeg nu saadant, ligesom jeg og maa tilstaae, at bemelte af mig udspredte Rygte har været aldeles ubeføiet, og uden al Aarsag, hvorfore jeg herved til Sagens mindelige Afgjørelse, tilbagekaldet og erklærer nu meldte af mig udspredte fornærmelige Rygte, død og maattesløs, som i ingen Maade skal komme Sr. Wulff til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade, da jeg intet andet haver at paasige ham, end Ære, Dyd og Godt; denne min Erklæring haver jeg egenhændig underskreven. Fridericia den 9de Johann Hummel. Junii 1795. E. Sk. Som Commandeur af ovenmeldte Compagnie, har jeg tilladt underskrevne Corporal Hummel, at indgaae Sagens Forlig med J. C. Wulff, ved ovenmeldte Sehestedt. Tilstaaelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
J Følge den Kongelige Anordning af 8de denne Maaned og Heste=Avlens Opmuntring i Dannemark, bekiendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Hengst=Besigtel serne og Præmiers Tirkiendelse, blive af Amtmanden paa ethvert Besigtelses Sted, og de tvende dertil udnævnte Stutterie=Kyndige, foretagne paa følgende Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
J Weile den 16de Junii, i Skanderborg, den 17de, i Randers den 19de, i Rold den 20de, i Hiørring den 22de, i Thisted den 29de Junii, i Skive den 1ste Julii, i Holstebroe den 3de, i Varde den 6te, i Odense den 9de, i Svendborg den 10de, i Holbeck den 14de, i Hillerød den 16de, i Kiøge den 17de, i Nestved den 18de, og i Nyekiøbing den 20de Julii Kiøbenhavn, Directionen for Stutterie Væsenet den 22de Maji 1795. Reventlov, Hauch, Adeler, Abildgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 10de April sidst, bliver herved Kiøbmand Rasmus Jensen Dørup heri Horsens hans Opbuds=Boes Creditorer, subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede, for os at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Horsens Raadstue den 28de April 1795. Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Nor en charactiseret eller honet Familie er en Gieden nem og beqvem Gaard underhaanden, at faae til 27de Junii m. m. som ellers blive solgt ved Auction den 1ste Julii næstkommende, om fornøielig Bud skeer - under Hadersleb huus Amt Lintrug Sogn, beliggende i Foldingbroe, tet ved Landeveien mellem Ribe og Colding. Den er i Aarene 1783 og 84 heel nye opbygget, for det meeste Grund= og Brandmuur, dens Jorder ligger tet ved Gaarden; Rug Sæden er circa 10 Tønder Boghvede og Havre 6 a 8 Tønder, Byg, Erter, Vikker og Hør er saaet til fornøden Brug, samt Kløver og Raigræsfrøe. - Høavlen er 24 a 30 Læs god amat Eng, som bierges 2de gange; saa og god Fiskerie ved Aaen af Ørter, Aborrer, Gieder, Skaller og Aal m.v. En overmaade god Tørve eller Klynmoese. Gaardens Jorder, kan og blive parceleret i 2de lige Dele - er og et grundmuret Huus aparte, som legges til den ene Part, som kunde være beqvem til en god Smed eller Bøkker, som her fattes. Gaarden kan tiltrædes strax efter Kiøbet eller til Mikkelsdag; og den halve Kiøbesumme kan blive staaende om forlanges. De Lysthavende henvender sig til Eieren i Foldingbroe. J. Hvid. forrige Grændse-Controlleur. Da Forpagter og Forvalter Otte Marsvin Laurberg paa Estvadgaard er død, og hans Boe af mig som Skifte=Forvalter er taget under lovlig Behandling, saa bliver herved, i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Februarii 1795, med Aar og Dags Varsel indkaldet bemelte afdøde Forpagter og Forvalter Laurbergs Arvinger; ligesaa bliver og med samme Tilds Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldet alle, som formeene at have noget at fordre efter ovenmeldte afdøde, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arverettighed, og de sidste deres havende Krav; og meldes til behagelig Efterretning; at en Skiftesamling er berammet at holdes paa Nørkiær ved Estvadgaard Torsdagen den 18de Junii næstkommende Klokken 10 Formiddag. Ringkiøbing den 4de April 1795. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Ved den Kongelige danske Pibefabriqve udsælges alle Sorter Tobakspiber i smaae Partier til følgende billige Priser: Pavepiber p. Dosin 28 sk. Kaiser dito pr. Dosin 18 sk. Konge dito pr. Dosin 14 sk. Lange Maale dito pr. Dosin 10 Skl. Pavepiver med Hoveder af egen Opfindelse 2 Mk. Kalser med dito 24 sk. At Piberne saavel i Styrke, Politur, Form og Skiønhed, ere lige de Hollandske, er en Sandhed, men at disse overgaae hine deri, at de ikke klæbe i Munden og lade sig udbrænde saa ofte behages, vil enhver ved Forsøg finde rigtig, saa og at Prisen er langt billigere end de Hollandske, i øvrigt overlades disse danske Fabrikata, det respektive Publikum til een Bedømmelse, som Fabrikernes rette Dommere. Johan Casse. boende i Gaarden No. 56 i store Kongensgade i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Med Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de 4 April 1795, som er bekiendtgjort ved Ober= og Underretterne, indkaldes 3de Gange efter hinanden, i den Altonaer Mercur, den Kiøbenhavnske Berlingske og Fyens Aviser sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver som kunne have noget at fordre efter forrige residerende Capellan for Wissenbierg Meenighed i Fyen, afgangne Hr. Christian Ludwig Venninghausen, saavel i Henseende til hans egen Gields Forbindtligheder, som hvad der kunne paaligge ham, som Arv sig tiltagende, og at gjelde pligtskyldig, at tilsvare efter afg. Madame Anne Sophia Hedevig Ganderup, fød Venninghausen, og hendes forhen afgangne Søster Madame Dorothea Friderica Lorenzen, hvis Efterladenskab hun, i Kraft af et imellem hende og denne hendes Søster oprettede resiproque Testammente, var kommen i Besiddelse af, og med saadanne deres Fordringer, af hvad Navn være kan, at indkomme for Baag Herreds geistlige Skifte Ret d. 15 Junii førstk., paa Gammellund i Wissenberg. Sogn i Fyen, hvor Skiftesamling da holdes, og ellers efter Behag at melde sig hos underskrevne Provst i Baag=Herred, da enhver skal faae den Ret, som Fordringens Natur og Lovmæssighed tillader. Dreslette Præstegaard ved Assens den 22de J. Jacobsen. Maji 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Sormedelst min Kones Svaghed og anden J Forflyttelse, ere vi blevne enige, underhaanden at bortsælge vores eiende og iboende Gaarde No. 36 og 37, beliggende paa Hiørnet af Torvegaden og Stranstrædet paa et nærsomt Sted, nu begge samlet, beqvem til Kiøbmandsbrug, Giestgiverie og videre, til hvilket sidste samme for det meste har været brugt til 15 paa 16 Aar. J Gaardene er godt og overflødigt Vand, saa og en smuk Frugt= og Kiøkkenhave. Gaardens Bygning er 16 Fag til Torvegaden 22 Fag til Strandstrædet, et Sidehuus 19 Fag, saaog et lidet Halvtag til egne Heste og Køer. Liebhabere ville behage jo før jo hellere at melde sig og akkordere med Christian Møller i Faaborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Udg. Promemoria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Ligesom Forordningen af 25de December 1694 har i dens 98 i Almindelighed befalet alle og enhver, at hielpe Posterne til Rette og at befordre dem, naar de underveis tage Skade paa Heste og Vogne m.v., saa har og Reskriptet af 17de Septemb. 1784 fastsat, at forde agende Poster skal ligesaavel som for de ridende, Postveiene giøres ryddelige i ondt Veir og Sneefog, eller og samme medgives et par Karle til Hielp, alt uden Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Da man imidlertid af Post-Betienternes Jndberetning har erfaret, at denne Hielp enten af Vedkommende aldeles bliver nægtet eller at de i det mindste giøre mange Vanskeligheder og Jndvendinger imod at præstere samme; saa skulle man herved tienstligst anmode Hr. Stiftbefalingsmand, at det maatte blive Under Øvrighederne i det Dem anbetroede Stift paalagte, ved forekommende Leiligheder at indskiærpe dem, som boe ved Siden af Landeveiene, de Pligter, som de efter ovenanførte allerhøist Kongelige Anordninger have at iagttage imod Posterne, saavelsom, at Postførerne maatte, naar de i saadanne Tilfælde finde det nødvendigt, at reqvirere Øvrighedens Assistance, blive givne al muelig Understøttelse til at fremme de Kongelige Posters hurtige og afbrudte Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Den 22de Maji er Nicolai Nissen udnævnt til Copiist ved det tydske Cancellie, og den deputerte Borger Hans Peder Gregsen confirmeret som Raadmand i Hadersleb. Den 5te Junii er Conferentsraad Vice= og Landcantsler v. Boye i Slesvig efter Ansøgning i Naade entlediget med Prædikat af Cantsler; den hidtil værende Administrator af Grevskabet Ranzau, Kammerherre og Landraad von Bardenfleth, udnævnt til Cantsler; Kammerherre og Overretsraad von Schmieden, til Vice= og Land cantsler, og Over= og Landrets=Advocat, Christian Nielsen i Flensborg, til Overrets=Raadved det gottorfske Consistorium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Hans Kongelige Majestæt har efter Geheimeraad og Cancellie=Directeur Carstens Død, behaget at beslutte og fastsætte i Henseende til Sit tydske Cancellie følgende: Conferentsraad Schutz, der som første Deputeret har at besørgeGeneralig fører tillige særskilt Overopsigten overUnderbetienterne og Regningsvæset: den hidtilværende tredie Deputeret, Conferentsraad Kruck, som er udnævnt til anden Deputeret, forretter tillige Overprocureurs=Tienesten i de tydske Provindser, og til tredie Deputeret er Landraad og hidtilværende Raad i den Gottorfske Overret, Baron v. Brochdorff, bleven beskikket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
De fra Sverrig her ankomne Grever Steenbuk og Mørner have den 3die havt en Andients hos Hs. Majestet Kongen og Kronprindsen, fori deres Monarks Navn at bekiendtgiøre Høistsamme Hans Ankomst til Skaane, og indbyde Kronprindsen til at bivaane den der værende Leie. Denne Jndbydelse var i Begyndelsen bleven antagen; men efter den Residentsstaden, trufne Ulykke, har Hs. Kongel. Høihed allere de i Løverdags ladet sig undskylde hos Hs. Svenske Majestæt, da Forsorgen for de mange Ulykkelige gjorde Foranstaltninger nødvendige, der udfordrede Hs. Kongel. Høiheds Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Mellem det afbrændte tælles 200 Brændeviinsbrænderier. Over 3000 Familier og meere end 20000 Menneskeer have mistet deres Boepæle. Man vil angive Skaden for over 4 Midlioner Rigsdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Man siger, at de afbrændte Gaardes og Huses Antal skal beløbe sig til 1000, hvoriblant 3 Apotheker, 4 Sukkerrafinaderier, 5 Bøg trykkerier, 29 Bryggergaarde, 12 Bager, gaarde, Adressecontoiret a., der ialt skal udgjøre lidet over en Femtepart af Kiøbenhavn. Der troes at Jlden kan være paasat, men Mængdens Formodning om Ophavsmærdene tør man ikke anføre, og man frygter formere Jld. J Onsdags Aftes var 2 Gange Jld løs i Borgergaden hos en Mand, som skal være bleven arresteret, da der fandtes 2 Læs Halm opstablet, hvor den udbrød. En Commission, er nedsat, for at undersøge Oprindelsen. Paa Holmen skal være funden Rør med Jld anlagte, for paa eengang at tænde fra fleere Kanter. Der ere og Lunter fundne, og det er for alle ubegribeligt, hvorledes Nicolai Taarn blev antændt. Land= og Søe Officiererne og Studen, terne have især udmærket sig ved Jldens Slukning. Nogle Mure ere nedfaldne og have dræbt nogle Menneskeer, mange savnes, og en stor Deel ere blevne lemlæstede. Gaderne skal herefter være bredere, og ingen Gaard bygges høiere end 3 Etager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Subskriptions=Plan Jblant de Lærebøger i Naturhistorien, som den nyere Tydske Litteratur har været saa riig paa, er der neppe nogen, som med saa megen Held har opnaaet de tvende Hensigter at nytte og meere, som Funkes Naturgeschichte, und Technologie for Lehrer in Schulen und for Liebhaber dieser Wissenschaften. Vel finder Systemmatikeren ikke deri noget Bidrag til sit ligesaa nyttige som kunstige Register, og den lærde Naturkyndige kun lidet, som han jo før vidste, men desmere vigtigt og interessant inde holder den for Landmanden, Fabrikanten og alle dem, hvis borgerlige Næring overbeviser, om Naturhistoriens Vigtighed. Ja endog fordem, som kun for Moerskab og Fornøielse studere denne Videnskab, vil den have megen Interesse. Det var min Hensigt, siger Forfatteren, at forene Sandhed med en behagelig Jndklædning, kunstløs Orden med Jnteresse, og Korthed med hensigtsmessig Fuldstændighed. Kyndige Recensentere have været enige i, at han ikke allene heldigen har naaet dette Maal, men at han endog i et populairt Sprøg røber Kundskab til de bedste Kilder. De undtage blot fra denne Ros den Orden, Forfatteren har fulgt, som de ønskede meere stræng systematisk. I den sidste Udgave af dette Skrift har Hr. Funke været mindre ligegyldig her, og hvad der endnu maatte mangle, skal et systematisk Register erstatte i en Dansk Oversættelse, som besørges af naturkyndige Mænd og udkommer paa mit Forlag. Man haaber, at den vil være saa me ger mere velkommen, da inter Dansk Skrift, endnu har behandlet Naturhistorien anvendt paa Technologien. Bogen bestaaer af 3 Bind og et Anhang. Den bliver trykt i stor Formar og overlades til dem, som inden Julii Maaneds Udgang behage herpaa at subscribere, for 3 s. Arket paa Trykpapiir og 4 s. paa Skrivpapiir. For andre Kiøbere bliver den siden dyrere. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Den til den Tydske Udgave nylig udkomne Kobbersamling, bestaaende af 18 Tavler, som fra Tydskland koster 3 Rdlr., udkommer ligeledes paa mit Forlag, stukken med al muelig Flid. Disse Kobbere have det Fortrin, at en nøiagtig Maalestok er hosføiet, hvorved man faaer Begreb om ethvert Dyrs virkelige Størrelse. Uagtet den Danske Udgave at Kobberne ikke i Nøiagtighed eller Skiønhed skal give den Tydske noget efter, overlades den dog tilligemed en trykt, Forklaring derover saavel Kiøberne af Bogen, som andre Liebhabere for billigere Priis. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1795. C. L. Buch, Boghandler, boende paa Nørregade. Nr. 245.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
Bekiendtgiørelser. Nor en characteriseret eller honet Familie er en Gliden nem og beqvem Gaard underhaanden, at faae til 27de Junii m. m. som ellers bliver solgt ved Auction den 1ste Julii næstkommende, om fornøielig Bud skeer - under Hadersleb hans Amt Lintrup Sogn, beliggende i Foldingbroe, tet ved Landeveien mellem Ribe og Colding. Den er i Aarene 1783 og 84 heel nye opbygget, for det meeste Grund= og Brandmuur, dens Jorder ligger tæt ved Gaarden; Rug Sæden er circa 10 Tønder Boghvede og Havre 6 a 8 Tønder Byg, Erter, Vikker og Hør er saaet til fornøden Brug, samt Kløver og Raigræsfrøe. - Høravlen er 24 a 30 Læs god amat Eng, som bierges 2de gange; saa og god Fiskerie ved Aaen af Ørter, Aborrer, Gieder, Skaller og Aal m.v. En overmaade god Tørve eller Klynmose. Gaardens Jorder, kan og blive parceleret i 2de lige Dele - er og et grundmuret Huus aparte, som legges til den ene Part, som kunde være beqvem til en god Smed eller Bøkker, som her fattes. Gaarden kan tiltrædes strax efter Kiøbet eller til Mikkelsdag; og den halve Kiøbesumme kan blive staaende om forlanges. De Lysthavende henvender sig til Eieren i Foldingbroe. J. Hvid. forrige Grændse-Controlleur. Med Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de 1 April 1795, som er bekiendtgjort ved Ober= og Underretterne, indkaldes 3de Gange efter hinanden, i den Altonaer Mercur, den Kiøbenhavnske Berlingske og Fyens Aviser sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver som kunne have noget at fordre efter forrige residerende Capellan for Wissenberg Meenighed i Fyen, afgangne Hr. Christian Ludwig Venninghausen, saavel i Henseende til hans egen Gields Forbindtligheder, som hvad der kunne paaligge ham, som Arv sig tiltagende, og at gielde pligtskyldig, at tilsvare efter afg. Madame Anne Sophia Hedevig Ganderup, fød Venninghausen, og hendes forhen afgangne Søster Madame Dorothea Friderica Lorenzen, hvis Efterladenskab hun, i Kraft af et imellem hende og denne hendes Søster oprettede resiproque Testammente, var kommen i Besiddelse af, og med saadanne deres Fordringer, af hvad Navn være kan, at indkomme for Baag Herreds geistlige Skifte Ret. d. 15 Junii førstk., paa Gammellund i Wissenberg, Sogn i Fyen, hvor Skiftesamling da holdes, og ellers efter Behag at melde sig hos underskrevne Provst i Baag=Herred, da enhver skal faae den Ret, som Fordringens Natur og Lovmæssighed tillader. Dreslette Præstegaard ved Assens den 22de J. Jacobsen. Maji 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Atter ar den ublide Skjebne bragt Uhæld, over de Danskes Hovedstad. - Ildsluer, meere rasende en Krigen, meere fortærende enddet vreede Hav, og meere ødelæggende end Tyve- og Røver-Haanden, have i 4 Dage forvandlet Riiges og ikke Riiges Boliger, Huusgeraad, Haab, Forraad, og Alt - til Askebjerge. Behøver disse Dages Rædsel at males for at sees, at udvikles for at forstaaes, Vist nok ikke. Hver og een kiender Ildens Ödelæggelser, naar den er sig selv overladt. Medborgere. Den Ulykke er størst, hvori ingen kan, og ingen vil lade, sin Medynk tage Deel. Det ville vi jo ikke, Skjöndt Havet adskiller os; skjöndt vi ei med egne Gjne skue Gruuset og saae Luerne, der flyngede sig igjennem Huusene. Saa forstaae vi jo dog grandt de Elendiges, Huusvildes, Forbrændtes og Modløses Krav paa vor Deeltagen i deres Nöd. HvorMange af os tæller ikke og blandt disse de lagte Familier en Beslægtet, en Ven, en god Boger, en snild Konstner, en ægte Fædrenelands Ven, og maaskee en Velgjörer, Og alle erkjende vi i dem - Vore ulykkelige dybt nedtrykkede Brødre, Lader os frivillig deele noget med dem af det vist nok lidet mange af os have Lader os nægte os selv en Beqvemmelighed for at give dem en Fornødenhed, Lader os tegne os (i det mindste for nogle Rigsdalere, Og siden raadslaae om Maaden at samle og uddeele dem paa Lader og bede Stædernes Stiftamtmænd, Stifternes Biskopper, Amternes Amtmænd, Landsbyernes Herredsfogder og Retsbetjente om, at laane deres Stemme, Opfordring og Omhue til dette menneskeværdige Foretagendeel disse Mænd ansee dette for vor Begjering - vor Begjering, for en Tiltroe til deres Ja - og, den gode Villie - den er Folkets. Hvo Du er, kiere Medborger, da bestem Dig til Noget! Menneskelighedens Röst begjærer det. Og Du give nok saalidet, saa skal dog Ærligheden og Godheden, Du gav det med, aldrig lade Dig angre en god Gjerning. Den Jydske Borger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Skilderie af Frankerig for Revolutionen. Man havde i Frankerig altid forvexlet de Ord Regiering og Constitution. Monarkiet havde været til i storten Aarhundrede, men det havde og i denne Tid lidt mangfoldige Forandringer og Rystelser, der foraarsagedes ved Mangel af en Constitution, som ved at befaste Regieringens Grundvold, kunde have forskaffet samme en sikker Gang. Frankerigs Konger, uden at gaae længere end til Ludvig IIl, havde bestandig vedligeholdt deres Anseelse, paa en vilkaarlig Maade. Ludvig All, eller rettere hans første Minister Cardinal Richelien, regierede ved Skræk. Ludvig ved Værdighed. Ludvig V. faldt i Foragt, efter en, indtil 1748, glimrende Regiering. Fra denne Tid af vare begge det franske Monarkiets Støtter, Skræk og Værdighed, slupne ud af Ministernes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Hertugen af Cholseuls Regiering var glimrende, men kort. Ved en nedrig Bolerske tabde han sin Credit. Monarken viisde ingen Værdighed, Ministeren indgjød ingen Skræk, og Regieringen blev slettere. Hertugen af Alguillons korte Regiering, udmærkede sig allene ved det mørke Præg af det Ønske, at efterligne hans Bestefaders Broder. Men da han hverken havde sammes Kræfter eller Genie, og desuden blev foragtet af en foragtelig Konge, svækkede han den uindskrænkede Magt ved de Midler, han anvendtet til at vedligeholde sin Anseelse, fordi disse Midler allene bestod i Rænker. J Frankerig maatte Kongen, for at være Herre, enten regiere selv, eller lade regiere for sig, og Ludvig & gjorde ingen af Deelene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Promemoria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Under 22de i forrige Maaned har Hans Kongelige Majestæt, paa Rentekammerets allerunderdanigste Forestilling allernaadigst behaget at resolvere saaledes: Vi tillade allernaadigst, at der i Henseende til Aflæggelse af Justitskasse=Regnskaberne for Stifterne og Amterne i Danmark og Norge, hvilken de fleste Steder, er skeet i 2de Terminer til hvert Aars 14de Januarii og 14de Julii, maa for Fremtiden, og for saavidt saadant ikke allerede finder Sted, treffes den Forandring, at bemeldte Regnskaber ikkun aflægges een Gang aarlig, nemlig ved hvert Aars Slutning. Denne allernaadigste Resolution communiceres Hr. Stiftsbefalingsmand herved tienstligst til behagelig Efterretning for Fremtiden, og videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende. Rentekammeret den 23de Maji 1795. Hos. Colbiørnsen. Kølle. Schiønning. Wormskjold. Meincke. Worndran. Wadum. U. Fleischer. Til behagelig Efterretning og videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende, skulle man herved tienstligst tilmelde Hr. Stiftsbefalingsmand, at, ligesom Lægdsmændene ved Placaten af 13 Julii 1792 ere tilstaaede frie Befordring af Sognet til og fra det Sted, hvor Landmilice=Sessionerne holdes, saa kan dem og meddeles frie Befordring, naar de til Af= og Tilgangs=Li sternes Forfattelse indkaldes at møde hos Herredsfogden, dog, at denne frie Befordring ikke finder Sted, uden til dem af disse Reiser, der ere over een Miil hen og ligesaa langt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Det Kongelige danske Cancellie, den 30te Maji 1795. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Kiøbenhavn, den 19 Junii. Det var i Onsdags Kl. halv 12, at Kongen af Sverrig, ledsaget af Hertug egenten og en stor Svite ankom fra Landskrone og Bord paa det svenske Admiralskib Prinds Frederich, Adolph., og Kl. 1 begav vor Kronprinds, i Følge med Prindserne af Augustenborg, Hessen og Würtemberg, sig og Bord paa samme Skib, hvor tillige den danske Admiral og alle Skibs cheferne fra begge Eskadrene indfandt sig. De Høikongelige Personer spiste sammen til Middag, og over Taflet blev i een af Skaalerne er indret begge Rigers Vel under Kanonernes Torden. Den danske Admiral og alle ommeldte Skibschefer spiisde ogsaa og Bord paa det svenske Admiralskib. 3 svenske Skibe vare udpyntede med alle Nationers Flage; det svenske vayede fra Stortoppen, og det danske paa For- og Bagtoppen. Kl. halv 6 begav vor Kronprinds sig igien fra Bord, og Kl. halv 7 reisde Kongen tilbage til Landscrone. Saavel ved Ankomsten som ved Afreisen blev saluteret af den forenede Flaade.