Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
En redelig Præstemands Erfaringer i 16 Aar, i 2 forskjellige Menigheder, maa dog vel have samme Vægt som Deres Erfaringer, og naar De ei vil troe en Biskop Boisens og en Münters officielle Vidnesbyrd om disse Skolers Fortrinlighed, maa jeg bruge Jesu Ord: "Vee Dig Du lidet Troende!" Men førend De dømmer, da kom prøv, og see med egne Øine hvad De ei vil troe. Spalte 968, "Jkke alle have Tid til at sysle med deres Børns Underviisning." Jovist have de Tid, megen Tid, især om Vinteren. Her taler De, i Sandhed, tvertimod egen og Alles Erfaring og bedre Overbeviisning "Den Tid, da Skoleunderviisningen kan indskrænkes til 1 a 2 Aar, er nøinelig langt borte for Kjøbstæderne, den er vist længere borte for Landet." Naar mener De da, at Frugten skal vise sig af den forbedrede Skoleunderviisning, Jeg forsikkrer Dem paa Ære, at der gives mange unge Forældre og Sødskende i Menighederne i Fyens, Siellands og Lollands Falsters Stifter, som allerede nu kan lære deres Børn de første Grunde i Læsning, Skrivning og Regning saa godt som mangen Seminarist. Hvorfor skulle vi ei kunne gjøre det samme som Jislænderen, der ingen Skoler har, og hvor Faderen lærer sine Børn baade at læse og skrive? J No. 61, Spalte 969: "Jeg har seet dem alle efter 2 Dages Øvelse at aflægge deres Prøve med 162 Børn. At Methoden kan læres i en Hast, veed vi, at Værket kan gaae hvor det skal gaae, veed vi og, men hvorledes gaaer det paa de fleste Steder, og nu Tidsspilden, Methoden fører med sig, og den Forlegenhed, Læreren sættes i, og den Standsning, som skeer i Arbeidet, naar Bihjelperne forsømme og blive borte - derom taler De ikke. Har man fundet Unoder, siger De, da er det Lærerens og ei Methodens Skyld. Som De vil, min Ven, men saameget har jeg erfaret, at Manden med de hundrede Øine – om hvem Fabelen i min Phædrus taler – skal til at opdage og afværge Unoderne, som denne Methode, i Sandhed, giver Leilighed til. Og hvor sjelden findes han? Spalte 970: "Naar hver Mand selv an skaffer, efter egen Leilighed, Læsebøger til sine Børn, saa taler man ikke om, at det koster meget; thi det hører til Tidens Overfladiskhed, ikke vil at undersøge saa nøie. En meget sand Bemærkning, som man ofte har Leilighed at gjøre. Her synes mig dog, at den ei er paa sit rette Sted; thi da Læsebøgerne dog skulle anskaffes, saasnart den indbyrdes Underviisning ophører, er den her anstillede Undersøgelse og Beregning ikke saa overfladisk som De troer. Nei, Hr. Bache, Deger vel streng i Deres Domme. Det er ilde, siger De, at de Tilfredse ha spille stumme Roller og lade de Utilfredse føre Ordet. De Tilfredse spille, sandelig, her ingen stum Rolle; læser De, ei Meddelelserne i de Abrahamsonske Rapporter, Jeg kan ei begribe, hvorfor baade De og Abrahamson i denne Henseende hade Lyset og ønske, at de Utilfredse ei ville indføre deres Anskuelser i de offentlige Blade, hvor dog alle Methodens Yndere lade sig høre, og hvor Udtog af de trykte Rapporter ideligen læses og offentliggjøres. Religions stridigheder ere de eneste jeg, for de Svages Skyld, ei ønsker førte i offentlige Blade. Striden om den indbyrdes Underviisnings Methode, er af en ganske anden Natur. Den er, med alt det Gode, den kan have hos sig, ei af saa væsentlig Værd, at Fædrenelandets og Oplysningens Vel beroer paa den. Skolevæsenet kan fremmes med den og uden den. Jeg hylder min gamle Rectors Valgsprog: "qvo simplicius co rectius", og den Læremethode er og bliver evindelig den beste, som, indrettet efter denne Grundregel, fører til det ophøiede aandelige Maal, hvortil alt Skolevæsen bør sigte. Dixi Tj Overpræsident Embedet i Kjøbenhavn. Aar 1660 fik Kjøbenhavns Magistrat en Formand, under det Navn Præsident, og den første, som hertil beskikkedes, var Hans Nansen, der hidtil havde været Borgemester, men til Belønning for hans Nidkierhed igat befordre Enevoldsregjeringens Jndførelse, fik saadan Udnævnelse. Fra Aaret 1747 var Titelen, Overpræsident, og den første, som førte dette Navn, var Jacob Bendsen, der 1757 hertil beskikkedes, men 1750 fratraadte, da han udnævntes til Vicestatholder i Norge. En Liste over hvo der fra 1660 har været Præsidenter, og fra 1747 Overpræsidenter, findes i Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse, 1 Deel, S. HanDen sidste Overpræsident, som af Jonge er nævnt, var Hr. Gotbart Albert Braem, Geheimeraad, Ridder (Storkors) af Dannebrog.