Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-10-20
J Anledning af den nu nylig passerede Skade paa en af Broerne ved denne Mølle, i det den nordre Bro nemlig aldeles er bortskyllet under en Vandflod, var Møllens Eier indkaldt til Møde for Amtsraadet, og blev da med ham angaaende det fremtidige Forhold, og da man indseer, at Mangel paa Paapassenhed ogsaa for Eftertiden fra Møllerens Side kan tilføie Broerne Skade, sluttet en Contract, hvis væsentlige Jndhold er at den bortskyllede Bro gjenopføres af nyt for Amtets Bekostning af Egetræ og med Pæl af forsvarlig Længde; at Amtet ligeledes bekoster den søndre, nærmest Mølleværket værende Bro, underkastet en Hovedreparation, ligeledes med Eeg, hvilket ogsaa gjelder og Beklædningen og om Pælene for Brohovederne; at Møllens nuværende og efterfølgende Eiere, derefter overtage disse Broer for Fremtiden og holde dem for egen Bekostning i en saadan forsvarlig Stand, som Amtet til enhver Tid maatte ansee nødvendig, hvilken Forpligtelse tinglæses som et onus reala; og at Mølleren, hverken nu eller i Fremtiden, skal paa Grund af denne Forpligtelse være berettiget til at hæve Bropenge. Det overdroges derefter til Amtet, at foranstalte Opførelsen af den nye Bro stillet til Licitation, ved hvilken Landvæsenscommissair Lautrup lovede at give Møde, hvorhos der blev tillagt Amtmanden, i Forening med Hr. Lautrup, bemyndigelse til at approbere det mindste Bud ved Licitationen, naar det forøvrigt er antageligt. For at skaane Brørup, Holsted og i Særdeleshed, Lindknud Sogn, som tidligere have deeltaget fælles i Arbeidet ved disse Broer, samtykkede man, ogsaa i Betragtning af, at det er sidste Gang, at Amtet anvender Bekostninger paa samme, at Udgiften til Materialtransporten maa afholdes af Repartitionsfonden, alene med Undtagelse af Fyldningsarbeidet ved Dæmningen, som Brørup Sogn ene vil have at udføre. 15. Formanden fremlagde en Opgjørelse af Fæstningsslave Marcus Jensens Bo, forfattet i Anledning af, at han ifølge en Høiesteretsdom skal erstatte de af en mod ham anlagt Justitssag fulgte Omkostninger, hvilke ere udredte af Repartitionsfonden med 108 Rbd. 38 s. Til Dækning af dette Beløb og af den de Bestiaalne tillagte Erstatning 21 Rbd. 44 s., haves der 73 Rbd. 28 s., hvoraf dog de 53 Rbd. 32 s. bestaae i en Obligation med 2 Prioritet i et jordløst Huus, lydende paa saadanne smaae Afdrag, at den sidste Rest først kan indkomme til 1. Mai 1849. J Forbindelse hermed fremlagde Formanden en Ansøgning til Rentekammeret fra en af de Bestiaalne om, at han istedetfor den ham af Boet ved hiin Opgjørelse tillagte Quotadeel af 11 Rbd. 27 s. maatte nyde den fulde Skadeserstatning 20 Rbd. Amtsraadet vilde ikke, da den Bestiaalne skal være en fattig og sparsommelig Tjenestekarl, have noget imod, at Concurrencespørgsmaalet i dette Tilfælde bortfalder. Derhos overdrog man Landmaaler Holm, da den blandt Boets Effecter værende Obligation, kun giver 2. Prioritets Panteret, at undersøge Pantets Beskaffenhed, og vil man saaledes nærmere tage Bestemmelse om, hvad der skal foretages ved denne Fordring. 17. Formanden meddeelte Raadet Underretning om: a, at Licitationssummen for Grindsted Broes Gjen opførelse, som ved den fornyede Licitation tilsloges Møller A. Christensen i Donslund, den 27. Sept. er anviist med 775 Rbd. (efr. Nr. 25 den 1. Juli d. A.) b, at de i Mødet den 1. Juli d. A. under Nr. 20 nævnte Broers Reparation, nu er bortliciteret for et Beløb af ialt 622 Rbd. 12 s., efterat Amtsraadsmedlem J. Nielsen havde omarbeidet Overslaget for Hostrup store Bro. Raadet anviste Udgivten for samtlige Broer paa Repartitionsfonden, tilligemed Herredsfogdens paa Omkostninger ved Licitationen og for en Udskrivt af samme til Sogneforstanderskabets Brug indgivne Regning, og ere disse Broer saaledes afgivne for Fremtiden til det Sogn, i hvilket de ere beliggende. c. En Regning fra de Mænd, der have synet Broen ved Lydumgaard efter dens Jstandsættelse (efr. Nr. 22, den 1. Juli d. A.) fremlagdes, og blev dens Beløb anviist med 4 Rbd. 88 s.d. Efter en af Veibetjent Gyldenfeldt ledet Taxation, er der under 4. Juli d. A. anviist 4 Grundeiere, i Andsager Sogn, for nogle i sin Tid afgivne Leer- og Gruusgrave til Reparation af den Sognet gjennemløbende mindre Landevei en Erstatning af ialt 13 Rbd. 48 s. 18. For en Reparation paa 3 Steenkister i HoddeSogn, beliggende paa den mindre Landevei mellem Varde og Veile, havde Sognefogden i Hodde indsendt en Regning paa 4 Rbd. 76 s., som anvistes. 19. Efterat man ved Formanden havde modtaget Underretning om, at de grundforbedrede Strækninger af den mindre Landevei mellem Varde og Veile gjennem Andsager og Hodde Sogne, trænge til Paafyldning af omtrent 128 Kb.v. naturligt og 45 Kbv. harpet Gruus, og da man maatte erkjende Arbeidet for nødvendigt, bestemte man, at en Licitation herover skulde afholdes, og kan Budet approberes af Amtet naar det findes antageligt. 20. Fra Veiinspecteuren fremlagdes et Forslag til Jstandsættelse af den grundforbedrede Vei over Ribe og Varde Mark mellem Bankerne paa Veidæmningen, gl til Opførelse af en ny Steenkiste paa den samme Vei. Amtsraadmedlem J. Nielsen blev det overdraget underhaanden at lade den foreslaaede Reparation paa Veidæmningen udføre, hvorimod man, efter de med Localiteterne bedst bekjendte Medlemmers Yttringer, antog Steenkisten ikke aldeles nødvendig. 21. Ligeledes fremlagdes et Forslag fra Veiinspecteuren over en Hovedreparation af Leerbek Bro, beliggende paa den grundforbedrede mindre Landevei, gjennem Andsager Sogn. Man overdrog Sognefogden i Andsager, i Forening med B. Jensen af Mølbygaard, at lade dette Arbeide udføre og det fornødne Material anskaffe, saaledes som det er foreslaaet af et med de locale Forhold bekjendt Medlem af Raadet, og antager man saaledes, at videre Bekostning fortiden kan undgaaes. 22. Fra Sognefogden i Andsager var skeet Anmeldelse om, at følgende Broer behove Reparation, nemlig: a, den murede Bro ved Andsager Mølle, b, den søndre Bro mellem Andsager og Møllen, e, den nordre Bro ved Andsager. d. Broen mellem Andsager og Mølby. og e, Broen ved Mølbygaard. Amtmanden oplyste, at disse Broer ere beliggende paa den forhenværende mindre Landevei Nr. 13, der fører fra Tistrup til Starup, og at de alle ere vedligeholdte af Amtet med Undtagelse af Broen under Litraa, der vedkommer Møllens Eier. Raadet anmodede Formanden om at lade Broerne, forsaavidt de vedkomme Amtet, besigtige saasnart muligt og Overslag forfatte til Afholdelse af en Licitation. 23. a. Formanden fremlagde en, under Veiledning af daværende Amtsraadsmedlem Lauge Petersen, optaget Taxationsforretning over afgivet Areal, samt Leer- og Gruusgravning til Veianlæget i 1844 gjennem Bekke Sogn. Erstatningssummen udgjør efterdenne Forretning, med hvilken samtlige Skadelidte ere tilfredse, 192 Rbd. 11 s., hvilket Beløb man overdrog Formanden at anvise de Skadelidte, da der intet ved Forretningen fandtes at erindre. b. Raadet anviste 40 Rbd., som ere anvendte efter en af Formanden sluttet Akkordt, for Leverance af 18 Kbv. Leer til den grundforbedrede Vei gjennem Bekke Sogn paa den nordligste Strækning. 21. Paa et Andragende fra Ho Sogn, om Hjelp fra Repartitionsfonden til Vedligeholdelse af de mange i Ho og Orby Sogne værende Træbroer - i det første 20 og i det sidste Sogn 67 Stkr. - svarede Raadet, næst at bemærke, at da ingen Aaer eller Bække gjennemskjære Sognene, ere Broerne høist ubetydelige og byggede af Træ, istedetfor som i andre Sogne af Steen, paa Grund af Letheden i at faae Vragstømmer fra Forstranden, at de af disse Broer, der ere beliggende paa den forhenværende mindre Landevei Nr. 1, og hidtil vedligeholdte af Amtet, nemlig 1 i Ho Sogn og 10 i Orby Sogn, ville blive reparerede for Repartitionsfondens Bekostning for de afleveres til fremtidig Vedligeholdelse af Sognene, hvorimod man ikke kunde indlade sig paa at istandsætte de andre Broer. 25. Formanden ønskede at høre Raadets Mening i en Sag, hvori nogle for Retten udmeldte Synsmænd andrage, at de forgiæves have henvendt sig til Sognefogden om at opkræve den dem ved Forordn. af 29. Octbr. 1794 § 17 tillagte Betaling af 2 Rbs. pr. Tde Hartkorn aarlig. Det fremgaaer af de al Amtmanden fra Jurisdictionerne indhentede Oplysninger, at denne Afgivt, med enkelte Undtagelser, ikke opkræves for nærværende Tid, og ikke vides nogensinde at have været Gjenstand for Opkrav, idet enhver, som har brugt Synsmænd, have betalt dem, og har et saadant Syn da ikke angaaet Hegnene, men de Sognene gjennemløbende Aaer, Bække og større Vandløb, om disse vare tilbørlig oprensede. Det er ogsaa af vedkommende Herredsfogder bemærket, at da det ved den ovennævnte Anordning befalede Syn af Hegnene 2 Gange aarlig, er, tilligemed al Politiecontrolmed Hegnene, falden bort ved Forordn. af 9. Juli 1817, i det denne Anordning har fastsat Optagelsespengene lige, enten Jorderne ere indhegnede eller uindhegnede, udføre Synsmændene i Virkeligheden ikke det Arbeide, hvorfor det egentlig er, at Betalingen tilkommer dem. Amtsraadet maatte formene, at den nuværende factiske Tilstand i ethvert Sogn bør forblive uforandret, men erkjendende det for tvivlsomt, hvorvidt den paaberaabte Forandring i Lovgivningen og Fred og Hegn kan begrunde det i Ribe Amts fleste Sogne hidtil undladte, i Fordn. af 29. Octbr. 1791 befalede Opkrav af Løn til Synsmændene, ansaae Raadet det for rigtigst, at Amtmanden forelagde det kongel. Rentekammer Sagen til Afgjørelse, for at en almindelig Bestemmelse kunde erholdes for Amtets Beboere, i det man antog, at Synsmændene ingensinde her i Amtet har udført de i Anordningens § 17 dem paalagte Forretninger, hvorfor Betalingen er tilstaaet. 26. Amtmanden henstillede til Raadets Overveielse, hvorledes der vilde være at forholde i Ribe Amt, med Hensyn til et Svar, som Cancelliet, efter Collegialtidenden for 1844 Pag. 939, har givet, angaaende, at naar en Sognefoged kun besidder een Gaard, nyder han Fritagelse for Veiarbeide og for Bidrag til Repartitionsfonden af Gaardens fulde Hartkorn om den ogsaa staaer for over 8 Tdr. Hartk., da det har været sædvanligt i Ribe som i flere Amter, at Sognefogden kun nød Fritagelse for Afgivt til Repitartionsfonden af 8 Tdr. Hartkorn, uagtet hans Gaard undertiden kunde have et større Hartkorn. Efterat Sognefoged Brødsgaard, hvis Gaard har over 8 Tdr. Hartkorn, var fratraadt under denne Sags Behandling, yttrede Raadet hertil, at med Hensyn til den af Cancelliet givne Fortolkning, for hvilken er paaberaabt en ældre Circulaire af 16 April 1796, vilde det intet have at erindre imod, at Sognefogderne tilstaaes for Fremtiden den dem saaledes tillagde Fritagelse for deres paaboende Gaarde, uanseet disses Størrelse. 27. En Ansøgning fremlagdes fra nogle Beboere, i Billund By, Grene Sogn, om Oprettelse af et Heste og Qvægmarked, saaledes, at det blev sat i Forbindelse med det i Varde afholdende Qvægmarked, den 23. October.