JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-04-17
NB. Den med Skibs-Capitain Dircks fahrendes og paa Hiemreien fra St. Croix paa Skibet Henriette kaldet afdøde Matros, hvis Arvinger og Creditorer forhen udi Avisen den 17de 20de og 24de Mart., under det Navn Anders Kielsen ere indkalde de, skal være Anders Nielsen, hvilket herved bekiendtgiøres: NB. De som maatte have noget anbetroet Arbeyd af fordre udi den for Længst ved Døden afg. Skræders Martin Eiertsens Boe, anmodes herved inden 6 Ugers Forløb, at melde sig hos Mar Holders, boende paa Vestergade hos Snedker Kaare; thi efter saadan Tids Forløb vorder det ved Auction bortsolgt. NB. Ved Proclama læst i Hof og Stads Retten den 27de Mart. 1775., ere Creditorerne udi afg. Obrist Lieutenant Georg, Christopher von Bachs Stervboe indkaldede med 6 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. Haver nogen noget at fordre udi Sidse Niels Datters afg Brændeviinsbrænder Jens Rønnes efterladt Enkes Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission deres Fordringer at anmælde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven. Den geistlige Skifte Ret i Lollands Nørre Herred lader herved 3de gange i disse Tidender indkalde Arvingen, Credi= og Debitorer i Stervboet efter afg. Skoleholder i Utterslew sal. Diderich, Suhr, at møde i Præste Boeligen i Nachschow Mandagen den 1ste Mai førstkommende, hvor Skiftet bliver holdet. Nachschow, den 22de Mart. 1775. O. Dorph.
Berlingske Tidende, 1775-04-17
Herved averterer den geistlige Skifte=Ret i Lollands Musse Herred, at en liden Capital af 50 Rdlr. med et halv Aars Renter leveret af Velbyrdige Frue Consistorial Raadinde Thestrup af vigte 11te Decbr., den ynste Søn tilhørende af sal. Hr. Peder Verless, forrige Sogne=Præst i Marieboe, navnlig Jens SamueVerløss; hvilken Capital strax i benævnte Termin blev udsadt og kan afhentes hos mig undertegnede, naar bemelte Person vi anmelde sig inden 11te Junii med lovgyldig Affald til 11te Decbr. indeværende Aar at modtage Capital og Renter. Hunsebye Præstegaard, den 16de Mart. 1775. J. H. Suhr. mod got Pandt og første Prioritet er en Capital, for 10000 - Rdlr., af sal. Jens Halds Legato, og en anden, stor 20000 2500 Rdlr. af Helliggeistes fattige Skoles Midler til Laans at bekomme til førstkommende 11te December hos Justice=Raad Lunding i No. 249 paa Vestergade.
Berlingske Tidende, 1775-04-17
Hos Urtekræmmer Peder Jacobsen udi Adelgaden i No. 273, er i disse Dage nylig arriveret oprigtig rød og hvid Hollandsk Kleverfrøe a Pd. 20 s., beste Engelske Senop i Glas, nye Citroner, extra god Permisan Ost, Holl. Sødmels Oste, Brunsviger Poser &c., alt til billige Priser. Handagen den 24de April førstkommende, om Formiddagen Vi Kl. 8, bliver 2den Classes Trækning af det 22de Kongel privilegerede Kiøbenhavnske Classe Lotterie foretagen paa det Kongelige Slot Charlottenborg udi Tilsyn af enhver, som behage sammesteds at indfinde sig. Kiøbenhavn, den 17de April 1775. J. F. Baumgarten, Kongel. Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Fra de Jtalienske Grændser, den 31te Martii. Udi Venedig har man et Project, at anlegge en seylbar Flod fra Verona til Pergamo, hvilket vilde blive meget fordeelagtigt for Handelen. En Particulier har opsat og indleveret dette Project, og han maae ikke være een af de sædvanlige Projectmagere, da han selv med sine egne Midler vil bestride Omkostningerne, som beløbe sig til 2 Millioner Ducater, naar man derfor bevilger ham at hæve nogle Tolde.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Fra Kirke=Staten, den 26de Martii. Solis bliver overalt beklaget, endog af dem, som ikke vare af hans Partie. Ved hans Død er det Bispedømme Sevilien blevet ledig, som indbringer aarlig over 100000 Scudi. Formodentlig vil der snart blive Herrer nok, som vi betale 40000 Scudi for Bullens Udstædelse over dette Erkebispedømme, thi saa meget koster den. Den Afdøde er begravet i den hellige Apostels Kirke.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Barcellona, den 20de Martii. De Krigs Udrustninger, som giøres her og i Rigets øvrige Havne, ere saa overordentlige, at de maae sigte til noget vigtigere end Krigen mod Marocco. J øvrigt er Mangelen her i Landet meget stor. Kiødet bliver daglig dyrere siden Frankrig har forbudet Qvægs Udførsel, og Lammekiødet er alt steget til 20 Sols.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Madrit, den 27de Martii. Hoffet har ved en Expresser faaet den Efterretning, at Keyseren af Marocco har ophævet Beleyringen for Melilla, og ønsker at giøre Fred. Man mener at Hoffet vil samtykke derudi, og at den til de barbariske Kyster bestemte Escadres Udrustning altsaa ikke skal have Sted.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Venedig, den 24de Martii. Efter Breve fra Constantinopel skal en vis Magts Minister have forlangt af Divan ikke allene en Afstaaelse af de allerede i Besiddelse tagne Districter i Moldau, men og af Stuhlweissenborg og Choczim.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Gothenborg, den 8de April. Udi Gothenborg Stift, som indbefatter heele Gothenborg og Baghuuslehn, ere fra No. 1749 til 1773, begge inclusive, føde 162728, hvoraf 83376 Drenge og 79352. Piger; døde af Mandkiøn 68199, og af Qvindekiøn 69549. tilsammen 137748. Af Kopper og Meslinger ere i forommeldte Aar døde 21888. Endskiønt nu omtrent 25000 vare flere fødde end døde, befandtes der dog ved 1773 Aars Udgang ikkun 22000 flere end 1749, hvoraf formodes, at de manglende 3000 deels ved Krigen i Pommern, deels ved Udflytning af Riget ere blevne tabte.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Fra de Bøhmiske Grændser, den 6te April. Den nye Indretning, som man havde foreslaaet i Henseende til de Bøhmiske Bønder, og virkelig ogsaa har ville udføre, for at befrie dem fra det Livegenskab, som de staae i og derimod nærmere at bestemme Hoveriet, er ikke bleven saagodt optaget af dem, som man ønskede og havde Aarsag til at vente. De yttrede strax en stor Misfornøyelse over en Plan, som dog var gjort til deres Beste, og fra denne Knurren har de endog skridet til Voldsomheder, men det torde ikke giøre deres Sag bedre. Det som skal være en Velgierning kan man ikke tvinge sig til. Man har allerede deels grebet, deels adspredt mange Oprørere, og et Partie, som er gaaet ud af Landet, er reclammeret. Hvad Hussiterne angaaer, som skal lige frem have forlangt, at man maatte tillade dem frie Religions Øvelse, eller og Tilladelse at gaae ud af Landet, saa ere de Rygter derom, som ere komne langt fra, underveis blevne meget forøgede med Tilsætninger. Man har blandet Bønder og Hussiter sammen, og af samtlige udgjort en Hob af 60000. Det er alene sandt, at der gives Hussiter. Overalt vil det snart blive afgjort saavel med den ensom med den anden, saa at om der ellers ingen Krig er i vente, saa skal denne ikke længe fornøye Liebhaberne. Harlem, den 8de April.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Efterretninger fra Rom melde om den bekiendte Pater Buontempi, som forhen var Skriftefader hos Clemmens Klvfølgende Omstændighed: Den Spanske Gesandt Græve Monino sendte den 19de om Aftenen sildig en Kareth til Klosteret, hvor ommeldte Pater opholder sig, for at afhente ham til Ministerens Hotel. Pater Buontempi steeg i Vognen, saasnart han havde faaet Tilladelse af hans Ordens General, og kiørte hen til Ministeren. Denne imodtog ham i Døren af det andet Forgemak, og sagde til ham med stor Alvorlig hed: Pater Buentempi, Hs. Majestæt min Konge fratager dem fra dette Øyeblik den aarlige Pension af 2000 Scudi, som han har givet dem som Geistlig, lev de nu herefter som det sømmer en from Kloster=Broder, og tag dem vel i Ag for, hvad de taler, ellers - - Med disse Ord gik Ministeren bort, uden at oppebie Svar, og lod Pateren staae i den yderste Bestyrtelse. Da denne var gaaet ud af Forgemakke- og ned af Trapperne uden Lys, fandt han ikke Vognen meere, som havde bragt ham derhen, men maatte til Fods gaae til bage til sit Kloster.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Neder=Rhiin, den 14de April. J Følge de seeneste Efterretninger skal den Franske Landmagt bestaae af 350000 Mand, og være fortreflig øvet Vaaben. Man roser i sær, at Artillerie=Corpset aldrig har været saa stærkt, og færdig i Haandgreb, som nu. Hvortii denne Krigsmagt herefter først skal bruges, er en Hemmelighed.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Warschau, den 5te April. Rigsdagens Sessioner begynde at blive meget fyrige. Den holdes næsten daglig Taler, hvori man meget beklager sig over det, som er bleven besluttet i Delegationen, i det man deels siger, at de Delegerede have overtraadt deres Jnstructioner, deels at Delegationen er af de fremmede Gesandtere tvungen til mange Ting. Men næsten hele Nationen er misfornøyet og opbragt derover, at der baade paa Preussisk og Østerrigsk Side legges Grændse-Commissarierne saamange hindringer i Veyen, at Grændserne har ikke kunnet bringes i Rigtighed, da man har villet have ganske andre Grændser, end de, der have været fastsatte i Tractaten. Den 8de April. Fra Grændserne har man Efterretning, at de Preussiske Husarer rykke bestandig længere ind Landet, og ved Augustow i Litthauen maae Bønderne bortskaffe Kratskoven, saasom en Preussisk Leyr der er afstukket.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
J Podlachien er stor Hungersnød, og Folk døe der bort som Fluer. J een eneste Landsbye ved Bialystock ere i 3 Dage døde mange Mennesker. Fra det Cracauske berettes, at de Østerrigske Tropper havde faaet Ordre at besætte de Woywodskaber Cracau og Sendomir. Vi ere altsaa endnu ikke nær ved at slippe ud af vore Trængsler, og der hænge endnu mange sorte Skyer over vore Hoveder.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Af en Skrivelse fra Leipzig, den 8de April. Den Messe, som det Keiserl. Kongel. Hof har anlagt i Teschen, vil ufeylbarlig drage mange Forandringer efter sig i Handels=Væsenet. Baade Leipzig og Frankfurt ved Oderen maae derved tabe. Tyrker, Russer og Polakker, som ellers pleyede at besøge vores og Frankfurter Messen, vil spare Veyen, naar de i Teschen kan finde de Vahre, som de søge og kan der giøre den samme Ombytning, som paa de tvende andre Stæder. Det er sandt, inden de fremmede Engelske, Franske og andre Vahre kan haves i tilstrækkelig Mængde Teschen, vil der behøves mange Indretninger, som maa giøres for Transporten, og af Kiøbmandskabet selv, men med Tiden kan alting komme i Stand. Hvor der kan giøres Fordeele, veed Kiøbmændene at overvinde de største Hindringer. At Teschen nu er et slet Sted, kan slet ikke komme Betragtning. Jnden 3 Aar er forbi, vil dens Træhytter forandres til Palladser. Hoffet giør Begyndelsen til denne Forvandling: Dette er nok: Alt det øvrige virkes ved private Udsigter til Gevinst. Man veed allerede, at adskillig Capitalister fra fremmede Steder vil begive sig derhen.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Aalborg, den 13de April. Fra General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio er bekiendtgjort, at naar de privilegerede Kobberførere befindes forsynede med de ved Forordningen af 26de Novbr. 176. anbefalede Passer og Documenter, og ikke medbringe andre end de dennem til Forhandling tilladte Kobber= og Messing, Vahre, maae de uagtet Forordningen af 13de Febr. sidst, ubehindret herefter, som forhen, fortsætte denne Handel. - Ligeledes er og fra høybemældte Collegio kundgjort, at Kniplingshandlerne, som dertil med speciel Privilegium og med vedbørlige Told= og Passeer=Sedler over de medhavende Vahre, samt med Øvrigheds Pas til deres Omreise, findes forsynede, maae fremdeles, og indtil des angaaende nærmere Anordning udgaaer, vedblive deres hidtil brugte Handelsmaade.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Corsøer, den 20de April. Siden den 16de huj. er ingen udgaaet uden agende Post Mr. Bramslev, eller indkommen uden agende Postmester Hr. Høeg med Helsingøer den 21de April. Den 17de huj. udgik med liden Vind af S. S. O. 52 til Nord 3 Læs. søen bestemte Skibe, saa at Sundet blev gandske frie for Fartøyer, Samme Dag ankom fra Østersøen 15 og den 18de huj. 10 Skibe. hvilke alle strax igien gik til Seyls. Den 18de huj. indkom fra Nordsøen 45 Skibe, hvoriblant adskillige Engelske til Skaane at lade med Kornvahre, de Hollandske Fløytskibe alle med Ballast til Narva at lade med Tømmer. Den 20de huj. indkom fra Nordsøen 130 til 140 Skibe af hvilke 120 Hollandske, meest alle store Fløytskibe, med Ballast til Narva, nogle faa Engelske, 3 Svenske, Skip. Henrich Frantzen Wulf af og fra Bergen til Riga, og 4 andre Danske Skibe til Kiøbenhavn, hvoriblant 1 fra Bourdeaux som her haver noget først at udlosse, de andre afseylede alle strax Den 20de huj. ankom 15 Skibe, hvoriblant nogle Engelske med Kornvahre fra Kiøbenhavn til Skotland. J Sundet ligge 36 Skibe til Nordsøen formedelst contrair Vind af N. V. Af Havnen udgik i Gaar Skip. Jacob Madsen her af Byen til Kiøbenhavn med Ballast og Skip. Ole Walløe til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Kiøbenhavn, den 21de April. Den 19de Jan. er Johan Nergaard allern. confirmeret at være Birkeskriver ved Gisselfeldt og Tybierggaards Birker i Sielland. Den 6te Febr. har Hs. Kongel. Majest. allern. beskikket Capitain-Lieutenant James Akeleye til at være OberLoots udi Christiansstæd paa St. Crux. Ligeledes er Premier=Lieutenant Henrich Friedrich Jnqversen under 27de Decbr. 1774 allern. beskikket til at være Capitain af Jnfanteriet ved den Vestindiske Garnison. Den 16de Febr. er Studios. Friderich Holmsted Palludan allern. confirmeret at være Sognepræst for Strøebye og Warpelow Meenighed i Sielland. Den 23de Febr. er Peder Holm allern. beskikket at være Vice-Raadmand i Christiania. Den 1ste Martii er Sognepræst Hr. Elias Heltberg allern. beskikket at være Sognepræst for Edøens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 13de Mart. haver det allern, behaget Hs. Kongel. Majest. at beskikke General=Auditeur og Amtsforvalter Christian Andresen til at være Amtmand paa Bornholm. Den 16de Dito er Hospitals Forstander Niels Rhode allern. beskikket at være tilligemed Vice Raadmand i Aarhuus. Den 23de Dito er Capellan Hr. Frantz Rosenstierne Krag confirmeret at være residerende Capellan til Thorebye Meenighed i Lolland. Den 3die April er Assessor Ole Christopher Wessel allern. beskikket at være Assessor i Høyeste Ret. Den 7de Dito er Knud Simonsen forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator for alle Ober= og Under=Retter i Danmark. Den 10de April er Hr. Contre=Admiral Henrich Fiskeer allernaad. beskikket til Chef over Frederichsværns Verf og den gandske Norske Flotille, hvorimod han er udgaaet af Admiralitets og Commissariats Collegio, hvori Hs. Majest. under samme Dato allernaadigst har beskikket Kammerherre og Commandeur=Capitain Græv Adam Ferdinand Moltke til 3die Militair Deputeret, og Etats=Raad Hans Top til 3die Civile Deputeret. Ligeledes er Peter Appelberg allern. bestilt til at være Hof=Instrumentmager. Til at forøge Farten paa Grønland, har Hs. Majest. allernaadigst skiænket Bombarderen den Gloende, tilligemed de i afvigte Aar i Engelland kiøbte 2de Skibe, kaldte Crocodillen og Basilisken, som skulle have været indrettede til Brandere.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Ved Tal=Lotteriets 88 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 50, 44, 40, 57, 58.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Vexel=Cours. London 2 Maan Sigt a 5 Rd. 24 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 18 1/2 a 9. Hamborg 14 Dages Sigt a 24 1/2 m. C.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
NB. Nedenstaaende Bekiendtgiørelse har allerede forhen været indført den 17de og 24de Febr., samt 17de Mart. udi de med Aviserne overalt forsendte Blade.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Efter os indløben Kongel. allernaadigste Ordre under 24de Decbr. a. p. saa lydende: Da Vores Second=Major Jürgen von Müller, ved Vort Nordenfieldske Jnfanterie-Regiment, for Os allerunderdanigst haver ladet andrage, at hans Omstændigheder paa nogle Aar, ved et og andet betydelig Tab, saaledes ere derangerede, at han ingen anden Udveie veed for at tilfredsstille fine Creditorer, end at opgive sine Effecter og hvad han eyer til Gieldens Betaling, til hvilken Ende han haver anholdet omen Liqvidations Commission, og Vi udi Naade have bevilget saadan hans Ansøgning; saa er hermed til eder Vores allernaadigste Villie og befaling, at J som Commissarier sammentræde i ovenmældte Liqvidations Commission, tage fornævnte Major von Müllers Boe under Behandling og samtlige Creditorer til Liqvidation og Betalings Annammelse lovligen indkalde, samt for det øvrige dette Boe med alt hvad deraf med Rette dependerer, efter Vores Lov og Forordninngers Medfør til vedhørende Rigtighed og Endskab bringe. Ere vi befalede, som Liqvidations=Commissarier, at tage velbemeldte Hr. Major von Müllers Boe under lovlig Behandling, til hans Gields mueligste Afbetaling; paa Grund deraf og efter den nu brugelige Maade bliver hermed udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og i Christiania Jntelligenz Sedler, 3de gange efter hinanden, indkaldet alle Hr. Major Jürgen von Müllers Creditorer, enhver inden den dennem, i Henseende deres Opholdsted, i Loven foreskrevne Tid for os i Commissionen, at møde eller ved Fuldmægtig mode lade, for at indgive deres Fordringer og iagttage deres Tarv, da enhver, efter Boets Tilstand, kan vente lovlig Behandling, men de Udeblivende efter saadan Tid maa selv tilskrive sig den deraf flydende Skade; ligemaade anmodes Boets Debitorer, at de med os i Tide ville liqvidere til al Ulempes Forekommelse. Decretumin Commissione Christiania, den 21de Januar. 1775. Hesselberg. Flug, Oberst Lieutenant, Premier=Major, ved ovenmeldte R.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Da Velædle nu sal. Mad. Margrethe, afg. Christian Mohrsforhen Sogne Præst for Tabring, Outrup og Rachbye Meenigheder her i Sønder=Herred paa Morsøe, hans efterladte Enke, den 16de Mart, sidst paa Bledstrup Gaard i Bledstrup Sogn ved Døden er afgangen, og hendes Boe derpaa taget under lovlig Behandling, for derefter at kunde opfylde hendes og sal. Mands sidste Villie, i allernaadigste meddeelte Bevilling, at den Længstlevende skulle sidde i nskiftet Boe, og derefter at deele den med fælles Arvinger: saa, i Henseende til den sal. Madame ikke har efterladt sig nogen Underretning, hvo der ere hendes og hendes sal. Mands rette Arvinger, det og erfares, at Stervboen ikke formaaer at bekostanden lovbesalet Proclama, indkaldes herved i disse Tidender 3de gange efter hverandre saa vel begge de sal. Afdødes Arvinger, at møde eller mode lade i Stervboen paa bemelte Bledstrup Gaard herpaa Morsøe, til den i Loven fastsatte Tid, som og Stervboens Credi= og Debitorer, hvor hos tillige advares dem som paa Haandfaaet Pant kan have laant den sal. Madame noget, at de til samme Tid ville anmælde saadant hos mig, og indbringe dette i Stervboen, at det ved Auctionen kan blive gjort i Penge, paa det om noget derfra maatte overskyde, det da kan komme Stervboen til Forbedring, i manglende Fald bliver saadant, om det herefter hos nogen opdages, anseet efter Hans Majestæts Lov. Nyekiøbing, den 26de Mart. 1775. S. Thoerbull, Provst over Sønder Herred paa Morsøer.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Da der Natten imellem den 28de og 29de Mart. i Wensysse udi Nørre Jylland, er paa Dronninglunds Forstrand, ved Assaamit Høygrævelige Herskab, Hans Høygrædelige Excellence Høybaarne Hr. General=Lieutenant og Kammer=Herre Græve af Moltke tilhørende, strandet Skipper Jens Nielsens Galease fra Dragøe, og de med Fahrtøyet havde Skibs Folk, som alle ere omkomne, vare: 1) Christopher Andersen, gift med Sas Niels Datter paa Dragøe, og haver efterladt sig 2de Døttre, 2) Bent Larsen, som skal være sød ved Malmøe i Skaane, omtrent 24 Aar gammel, og 3) Jacob Ponelsen Møller af samme Alder, som skal være fød ved Svendborg i Fyhn, hvilke 2de sidst benævnte ere fundne døde, og hvis Arvinger ikke vides; altsaa, og endskiønt benævnte afdøde Skibs Folk intet haver efterladt sig, bliver dog deres Dødsfald herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange averteret: og tillige indkaldet samtlige Arvinger, samt Credi= og Debitorer at møde eller møde lade her paa Dronninglunds Skriverstue, inden den i Loven anbefalede Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Dronninglund, den 5te April 1775. Som Forvalter, S. Aschanius.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Fra Schielschiør er den 9de Februar a. c. bortreyst en her den 6te Decbr. a. p. til Borger antagen Væver, som gav sig efter da for reviste Pass og Skudsmaal, under Væveren Johan Henrich Bamberg i Nestved og Sogne Præsten til St. Mortens Meenighed ibid deres Hænder og Dato 23de Julii a. p., det Navn af Henrich Møller ; han foregav ellers ved Borgerskabs Tagelse, at være barnfød i Kiøbenhavn og at han da var 37 Aar gammel; han kom eller her til Byen i ermelte afvigte Aar ved St. Hans Dags Tid, og som Svend da været paa nogen Tid i Arbeyde hos en Væver Enke; men noget derefter har han befriet og ladet sig trolove til en anden Væver=Enke her i Byen, til hvem han ved ommelte Bortreise foregav, at han behovede at foretage sig denne Reyse hen imod Kiøge Siden (Byen eller Stedet erindres ikke) hvor han tilforn skulle have været i Ægteskab og boesat, for at bringe sine der efterladte Ting ved formelig Skifte, efter hans der bortdøde Kone til Rigtighed, og saa strax derpaa at komme her tilbage, for at holde Bryllup, med sin ovenmelte her efterladte Trolovede og ved ham frugtsommelige Kone; men da samme eller andre ikke har kundet efter anvendt Flid, faaet ringeste Kundskab om hvad Tour forbemelte her i Landet har taget, eller hvor han er henreyst, saa bæres den største Tvil om, at denne Person, der er middelmaadig af Statur, seer temmelig godt ud af Ansigt, taler godt for sig, og bærer sit egen brunagtige Haar med Pidsk udi, ved hans Bortreise herfra var han klædt i en lyseblaae gammelagtig Klædes Kiol med gule Knapper udi, en dito mørkere Vest, hvide Skind Buxer, Støvle paa Benene og Hat paa Hovedet, det han efter et siden anmelt Rygte maa være engageret udi Hans Majests militaire Tieneste ved et afde høyrespective i Kiøbenhavn eller Helsingøer liggende Regimenter, og at han saaledes, som allerede værende Soldat har erhvervet sig det ovenmelte urigtige Pas, for at naae sit Øyemaal, ved at opnaae det ovenbemelte Giftermaal med den forbemelte og tilforn, uberygtede Enke, som og i dets Anledning erhvervet sig Borgerskab, her i Byen; da for, om mueligt, at saae nogen Oplysning om denne saaledes undvigte Borgeres Opholdsted, og at faae ham til at staae til Ansvar for sin Opførsel, er det at jeg herved paa Justiciens Vegne, hos forekommende Høye og Respective underdanigst og ydmygst beder mig underrettet om bemelte Henrich Møller, Vævers Opholdsted, eller og om han virkelig er i Hans Majests. Tieneste, som Musqvetteer staaende, da under hvad for et respective Regiment og Compagnie Chefs Navn; det mældes ellers til Efterretning, at denne Person ikke har medbragt eller kan forevise noget Pass, uden samme er falsk; og naar saadan forventende Underretning mig til Hænde kommer, og om noget derfore skulle forlanges, for at give mig samme Persons Opholdsted tilkiende, anlover jeg ikke allene derfor en billig Douceur, men endog at Vedkommendes Navne skal vorde fortiet, i Fald forlanges. Schielschiør, den Payng, 15de April 1775. constit. Byefoged ibid.
Berlingske Tidende, 1775-04-21
Som Skipper Mathias Menslau fra Fehmern med sin Seyls Jagt indstrandede paa Strandegaards Grund par Præstøe den 24de Novbr. a. p. forliste Ladningen, Fartøyet slaget i Stykker, hvad deraf og af Tagelaget samt Ankerne, som bleve biergede, taget under vedbørlig Tryghed, indtil denne Tid Skipperen skulle have afgjort endelig Rigtighed, efter den med ham sluttede skrift: lige Forening, og han det ikke har efterkommet, bliver fornævnte Skipper Menslan saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som i den Altonaiske Mercure herved anmodet, at om han vil, som aftalt, forbeholde sig noget af det opbiergede, imod at erlegge Betaling for hvad ellers det øvrige ikke maatte kunne tilstrække til Biergerlønnen, hans og Folkes Kost den Tid med videre, ville afgiøre dette inden Mai Maaneds Udgang med Forvalter Henrichsen paa Gaunøe, eller Fuldmægtig Clausen paa bemeldte Strandegaard : da det ellers alt bliver ved offentlig Auction gjort i Penge, og det overskydende at komme Skipperen tilgode, eller om andre Prætendentere dertil skulle være med gyldig Beviis, sig da ligeledes ville anmelde. Gaunøe ved Nestved, den 15de April 1775.