JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-09-11
J Færgefolkenes Uforsigtighed forglemt fra FærceNandags Aften Kl. 9 Slet den 21 August, blev ved med det ovrige Reisetoi at opbringe fra Westeraaes Fæn broe til Eiermandens Huus her i Aalborg, een liden seloden Fuglestindt, fuldskiæfted med Messing Beslag, paa Siden af Kolben en indlagt Stierne, og paa Geværet at Ræm udi 2 Hængsel, Bøiler til at bære over Suldrenpaa hvad Maade samme er bortkommen, er uagted aldeterspørgsel endnu ubekiendt, og uagted Færgemændene og skal i ald Fald tilsvare hvad de modtage, saa enddog Eiermanden sig langt hellere Gevæhret end Penge de for, anmoder de for venligst, hvem de om kan give in Oplysning, at melde sig i Bogtrykkeriet her i Aal. vor Eiermandens Navn skal blive dem bekiendt, og i rigtig Oplysning kan de være forsikret om en conveDouceur. Det forstaaes altsaa tillige af sig selv, at som nogen skulle faldbyde samme, hidrører hans Eiendom ret ikke fra noget ægte Kiøb.
Jyske Efterretninger, 1797-09-11
ved Kongel. allernaadigst Privilegium af Dato, 1 August d. A. haver jeg anlagt et Skiedevands Fabri i Pusterwig. No. 71 Litra, hvor jeg nu haver for raad af godt Skiedevand. Skulde jeg herved ikke un lade at bekiendtgiøre for Venner og Velyndere saa u uden som indenbyes, at hos mig kan bekommes god Stiedevand og redelig Behandling til billigste Priser, N. B. Jndgangen til Udsalget er ind af Gade Døre til Boen hvor Garverskiel et sees. Peter Ahlgreen, Garver og Kongl. priviligeret Skiedevand, Fabrikør i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1797-09-11
Da her i Frue Kirke befindes endeel Stel sæder lidt, hvoraf den største Deel er Fruentimmerstole, saa vil jeg herved paa Kirkens Vegne have enhver anmedeher i Sognet, i Særdeleshed Grundeierer, hvoraf er er deel, som ikke svarer mindste til Kirken, at de behagentlig med første ville lade dem antegne for 1 a 2 Sæde ligesom de behøver hos Søren Hvet berg, Aalb den 3 Stp. 1797. Kirkens Værge. Bekiendtgiørelse: At jeg og min Mand saa Tomsen Høyer forlængst ifølge Kongelig allernaaBevilgning, ere blevne tillagte, liver for sig at holde og Disk, bliver herved behagentlig tilkiendegivet. Gield altsaa enhver af os maatte giøre, eller paa Co betroes, bliver for en ver af os især paa dens egen Re ning, uden fælleds dertil at være ansvarlig den ene for de anden. Schagen den 26 August 1797. Anne Magrethe Høyer.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Udine affærdiget Coureer den Efterretning, at Gene Wien, den 26 August. I Gaar bragte en fra tal Buonaparte, Marchese de Gallo, Baron von Degelmann og Hr. von Hoppe næsten alle til en Tid den der allerede har været holdt 2 Sæder angaaende Freds 18 havde indtruffet sammesteds. Man føier hertil, at underhandlingerne og at man spaaede et lykkeligt Udfald. Ogsaa hedte det at Keiseren i Gaar havde undertegnet en Resolution, efter hvilken der skulle holdes inde med alle videre Rekruteringer i de Tydske Arvelande. J Dag have de gode Udsigter igien meget formindreer hertil, som har overbragt Directoriummers Erklæsket sig, da der directe fra Paris er ankommen en Couring, i hvilken det ligeftem har afslaaet Keiseren Fæst kunne have tilstaaet, bliver ophævet. Rygterne ere i ningen Mantua, og det som Buonaparte heri maaskee Dag her igien meget krigeriske. Man siger endnu, at der allerede er afsendt befaling til den Jtalieniske Ar retninger fra det Venetianiske skal der herske mange mee, at denne skal drage i Feldtten. Efter PrivatbeSygdomme imellem de Franske Tropper og dette skal være Aarsagen, hvorfor de Franske har rømmet det usunde Palmanuova og derfor ladet indrykke Cisalpiner sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Rygter heder ogsaa, at de Franske igien ivrig ruster sig Frankfurt, den 29 August. Til de ugrundede til Krig i herværende Egne, at General Hoche havde brudt Freden a. Fra Egnen ved Friedberg a. ere man skrevet til det Franske Generalitet: at Keiseren havde ver Rhinen, eller om de skal forlægges videre fra hinange Franske Tropper udrykte. Om de vender tilbage oden, er endnu ikke bekiendt. Men den store Franske Artilleriepark, til hvis Bortførelse 4000 Heste behøves, skal gaae tilbage over Rhinen, og som det heder, kom Van melder man, at de Keiserlige Tropper allerede for stør me til at staae i Egnen ved Jlich. Fra Manheim ste Delen har slaget Leir og sat sig i Bevægelse. De denne Tid bliver sluttet, da skal den største Deel af skal campere i 4 Uger, og naar Freden ikke forinden samme gaae hiem, men 50,000 Mand skal blive staaende ved Rhinen til næstkommende Foraar.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
London, den 29 August. Denne Aften er det almindelige Rygte bleven udspredt, at Freden i Ryssel (Lille) er bleven sluttet imellem Engeland og Frankrige. om. Et Aftenblad for i Dag melder: "J det Øieblik, Jmidlertid taler Hoftidenden for i Dag ikke noget her da vort Blad skal overgives til Trykken, erholder vi en Expresse fra Dover med Pariser Journaler af 28 dennes, med denne vigtige Efterretning over den imellem Engeland og den Franske Republik sluttede Fred.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Efter de Betingelser, hvilke de 3 Pariser Blade, Mes der, giver Engeland til Frankrige tilbage de i Toulon, sager du Soir, Journal du Soir og Eclair, indeholtagne Skibe og de i Ost- og Vestindien gjorte Franske Erobringer, giver tilbage til Holland Trincomale og Ceylon; Ostende bliver erklæret for en Friehavn, Skibsfarten paa Schelde skal være alle Nationer tilladt og Engeland beholder som Godtgiørelse for denne Opofrelse, det gode Haabs Forbierg. Efter benævnte Aftentidendes Forsikring, melder flere Pariser Journaler om denne vigtige Fredsefterretning. Et af Capitain Liundberg, til Dover. Da han afseglede fra Callais, herskede førende svensk Skib har overbragt disse Pariser Blade, sammesteds megen Glæde over de med Engeland sluttede endnu herforuden denne Efterretning, at Lareveillere LeFredspræliminairer. Disse Pariser Blade indeholder Carnots Sted, og at den bekiendte Lauvet er død den paux er bleven erklæret til Directoriummers Præsident i 27 denne. Blokaden for Cadix fortsættes endnu meget ivrig og Lord St. Vintents Fregatte borttager mange spanske Skibe. Ved et opbragt Havannahskib erfarede Lord St. Vincent, at der nu vare 30 rige beladte Skibe paa Veien fra Havannah til Europa. De spanske Fiskere, hvilke Lord St. Vintent tillader at udløbe med deres Baade, have sagt, at den Cadixer Flode desangaaende ikke gaaer i Søen, fordi man daglig venter paa Efterretning at Freden er bleven sluttet. De til Portugal seglefærdig liggende Koffardieskibe, har faaet Befaling, ikke at afsegle, indtil en fra Ministrene til Lissabon afsendt Coureer er kommet tilbage. Om den nu paa Øen Jersey sig opholdende Franske General, Marquis de Rostell, en 84 Aar gammel graahærder Mand, fortælles følgende Anekdote: Da han under Monarchiet var øverste befalingsmand i Corsika, blev han bekiendt med Buonapartes Familie og gjorde samme adskillige Tienester, som han ogsaa desforuden nogle Gange skienkede den unge Buonaparte Pengesummer, da han endnu var paa det Kongelige Militair=Academie i Paris, for at hielpe ham af de Forlegenheder i hvilke han havde bragt sig. Da denne berømte General nu var bleven udnævnt til Chef for Armeen i Jtalien, vendte han sig til Directoriummet for hans Velgiører, at han maatte vende tilbage til Frankrige og igien komme i Besiddelse af hans der efterladte Eiendom. Marquis de Rostell. svarede den Agent som skulle overbringe ham dette for ham saa fordeelagtige Forsæt: at han hverken af en General, som havde grebet til Vaaben imod hans Konge vilde modtage Gunstbeviisninger, ei heller ville vende tilbage til hans Fædreneland, hvor en selvgjort Regiering havde tilintetgjort en Kongelig Souverains Myndighed. Denne Anekbote charakteriserer ligesaa meget den standhaftige gamle franske Ridders Royalismus, som den giør den ædelmodige republikanske Generals Taknemlighed, Ære.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Mayland, den 23 August. Endelig er General Buonaparte om Natten til den 22 dennes afreist herfra over Palmanuova til Udine, efterat han først til Søes havde gjort en Reise og besøgt de Borromæiske Øer. Haner, siger en herværende Tidende afreist til Udine med Oliegrenen i den ene og med Sværdet i den anden Haand. Nu er man fuldkommen forvisset om, at Definitivfreden i Udine enten snart bliver undertegnet, eller ogsaa, naar man imod al Formodning ikke skulle blive enige, vil kiendtlighederne igien uden mindst Ophold tage Begyndelse. Krigsanstalterne fortsættes nu ogsaa desangaaende af Buonaparte og den Cisalpinske Republik med megen Eftertryk. Daglig afgaaer Fran skee og Cisalpinske Tropper tilligemed Feldt Artillerie, Munition og Gevæhrer til Palmanuova, Trevigo og Verona, og fra Genua, Niza og andre videre tilbage liggende Egne, ere nyelig mange Kanoner, Munition og andre Krigsnødvendigheder paa Veien til Mantun. Man bevidner ogsaa at i Fald Fiendtlighederne skulle begynde paa nye, der da vil støde 20,000 Mand Piemontesiske Tropper til den franske Armee. Ved vort Directorium ere 2 Gesandtere ankomne fra Paschaen af Stutari, for, som det heder, med samme at aftale et vigtigt politisk Foretagende. Herværende Journaler siger, at samme har til Hensigt det fordumværende Grækenland og andre Tyrkiske Provindser at revolutionere, i det at Friehedsaanden paa Morea og Øen Candia allerede stærk har yttret sig.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Blandede Efterretninger. J Venedig hersker nu stor Mangel paa Viin og Brød, da General Massena har forbudet al Tilførsel dertil. Vel er desangaaende afsendt Expresser til Buonaparte, men endnu er ingen Forandring skeet derover. 4000 Venetianiske Emigrantere skal have tilbuden sig hos General Landon, frievillig at ville indtræde i Keiserlig Tieneste. De samtlige Keiserlige Tropper ved de Jtalienske Grændser, angives af nogle til 120,000, og af andre til 140,000 Mand. Den til Wien bestemte Kongelige Preusiske Gesandt, Greve von Keller, er med hans Familie an langet til Regensborg og vil nu med første fortsætte, hans Reise derfra til Vands til Wien. Fra Thorn meldes under 2 September: at der i det Peterkauer, Departement den 19 August rasede en gyselig Orkan ved et hæftigt Veierligt, hvilken kuldkastede store Skove Træe for Træe, omkastede hele og halve Byer, hvorved mange Mennesker og meget Qvæg er ihielslagen og har faaet Skade. Man regner Antallet af de omkastede Træer til over 200,000 Stykker. J Tyrkiet giøres nu store Tilberedelser til Krig, som vel efter Foregivende skeer imod de rebellerende Paschas, men som man troer maae have en anden Hensigt. J Albinien ere allene 30,000 Mand Tyrkiske Tropper blevne opfordrede. J Constantinopel hersker vedvarende mange Frieheds Giæringer.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Fridericia, den 5 September. J Søndags Aften mellem Kl. 8 og halv 9 opkom en heftig Jldebrand udi Christen Poulsens Enkes Baghuuse, som greb saa hastig om sig, at inden faa Øieblikke stod den hele Sidebygning samt endeel af Stuehuset i lys Lue. Ti Lykke var Vinden stille, hvorved det, næst Guds Hielp, og vore Brandfolks Stræbsomhed, som for at kunne omringe Jlden, nedrev et paa den østre Side staaende Tobakshuus, blev derved, at Baghusene med endeel af Stuehuuset, blev et Rov for Jlden.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Kiøbenhavn, den 8 September. Tirsdagen den 5 September, om Aftenen Kl. 7 Slet, behagede det den Allerhøieste ved Døden at bortkalde Hans Kongelige Høihed Kronprindsens nyefødte Prinds i en Alder af 5 Dage.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Den 4 hujus gik de 2 russiske Fregatter igien under Seil til Østersøen. Den 6 gik den danske Fregat savfruen og den svenske Fregat Jaromas til Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Aalborg, den 15 September. kiendtgiøres om en Pensions Anstalte Opretelse i det svenske Skolelærer-Seminarium. & Skolelærer-Seminarium modtager Pensionister, og Ja fleere hos mig have forespurgt sig, om det fyenske les Born derhen, for at nytte en for Ungdommens Opdraskillige allerede have yttret det Ønske, at kunne sende de delse og Underviisning saa fordeelagtig Leilighed; saa har Pirectionen for dette Semmarium, saavel for at udvidehiisningsmaades heldige Virkninger, tilladt mig, at fast sets Virkekreds, som især for at udbrede den bedre Under lage det Antal af Børn, som Seminariets Rum og ind børn kunde forbindes med Seminariet, for i samme at opsette en Plan, efter hvilken Pensions=Anstalt for Drengehortes Jndretning tillader. Medborgere herved Vilkaarene, paa hvilke efter Directioat det kan udvide sin Virkekreds, saa meddeles mine ærede Da Seminariets Bygninger nu ere komne saa vidt, hens Tilladelse herefter Pensionister antages i det fyenske Skole=Lærer-Seminarium. s. persons-Anstaltens Opdragelse, kunne vente følgende De Børn, som anbetroes Seminariets Underviisning Fordeele. H. J Henseende til den physiske Opdragelse. 1) Omsorg for alt det, som henhører til legemlig Reen 1) En sund Boelig paa Landet i en yndig Egn. a) Sund Spise og Drikke, skiønt simpel, dog vel tillalighed. vet, og saaledes som Seminaristerne nyde begge Deele af Jnstitutets Oekonomus. 1) Leilighed og Anviisning til hensigtsmæssige legelige Øvelser, hvortil en særskildt Plads indrettes. 1) J Fritimerne ere de aldrig overladte til sig selv, men J Henseende til den sædelige Dannelse: middelvare og den første Lærers middelbare Oxsyn. staae under een eller flere paalidelige unge Mænds u Tillige sørges for, at de kunne vorde beskjæftigede med Haandarbeide. Saavidt mueligt vil man søge at opfylde Forældrenes Ønske i Henseende til Gienstænderne, som dertil maatte vælges; hvilke derfor nærmere kunne aftales med Vedkommende. a) Om Natten sove de med deres Opsynsmænd i en stor rummelig og luftig Sovesal, enhver i sin Seng. 3) Sex Timer om Dagen ere de under Opsyn i SkoleKlasserne, og ved Maaltidet, saavelsom ved deres Lege og andre Beskjæftigelser uden for Skole=Timerne, 4) Da Sædelighed og Flid i hele Jnstitutet ansees, og bestyres de af Opsynsmændene. drene, og de, som maatte anbetroe Børn til Semi haandhæves som den helligste Lov, saa kunne Forælnariet, neppe paa noget Sted være mere betryggede 5) Belønninger og Strasse vil der, hvor man søger at for deres Børns Uskyldighed, end her. bortfalde af sig selv. Dog vil Semmariet i alle Hen fremstille det Gode i sin eiendommelige Værd, næsten seender paasee den strængeste Orden.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
J Henseende til den videnskabelige Dannelse: 1) Eleverne gives i Jnstuntet tilstrækkelig Leilighed til, at forhverve sig alle de Forberedelses=Kundskaber, som den nyttige og virksomme Borger, hvad hans Kuld end maatte blive, ikke kan undvære. 2) Skole Jnstitutet er inddeelt i bestemte Klasser, og ethvert Barn føres i Forhold til dets Ævner og Flid giennem alle disse Klasser fra det Lettere til det Tungere, saa at ikke allene Underviisningen vil være Planmæssig i det Hele, men ethvert enkelt Barn tillige kan vente den Underviisning, som for det er meest passende. J den Henseende holdes af Skolelærerne ingen Skole=Time uden særskildt Forberedelse, og Skole holdet selv proves og bestyres ideligen af Seminariets første Lære. 3) Foruden Religion, Læsning, Skrivning og Regning, undervises i Geographien, Historien, Naturlærren og Naturhistorien, og overalt forbigaaes intet af det, som danner Mennesket og Borgeren, og som Tiden tillader at foredrage. Et større Antal af Pensionister vil allene sætte Jnstitutet i Stand til, ogsaa at være betænkt paa at tilfredsstille de Forældre, der maatte ønske at see deres Børn bekiendte med andre Sprog, end blot Fædrenelandets; men da bliver det tillige en nodvendig Følge, desangaaende at træffe en særskilForening med dem. Betingelserne, som Pensions=Anstalten efter største Billighed troer at kunne sætte mod ovenanforte Fordele, ere disse: a) Jntet Barn antages under 8 Aar. b) For hvert Barn betales hvert halve Aar prænumerands 30 Rd. For fiin Vask, Skrivematerialier, Bøger, Lægemidler (om disse skulle behøves) godtgiøres Anstalten det Udlagte; hvorimod denne ogsaa ansætter alting paa det billigste. Ethvert Barn medbringer sin egen Seng, eller betaler i modsat Tilfælde aarlig 4 Rd. til Anstalten. d) Hver Eleve bør være forsynet i det mindste med som Skiorter, 6 Par Strømper, og med de fornødne Gangklæder. Forældrene fastsætte selv, hvorledes det med Klædernes Anskaffelse og Reparation skal forholdes, enten det skal besørges af Pensions-Anstalten, eller af dem selv. e) Antagelses=Terminen er hvert Aars første Mai og forste November, som den for Seminariet beleiligste Tid. Anmeldelsen maae skee inden Martii eller Septembers Udgang, for at Vedkommende i Tide kunne faae det fornødne Svar, og det efter Omstændighederne Nødvendige behørigen aftales, førend Barnet modtages. Seminariets første Lærer forer det specielle Opsyn og ver denne Opdragelses=Anstalt og Korrespondenzen med Forældrene, eller dem, som sende Børn til Jnstituttet.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Med Fornøielse paatager jeg, mig paa Directionens Vegne Bestyrelsen af det Hele, og jeg tør haabe, at ved denne saaledes lagte Plan flere retsindige Forældres Ønsker vil fremmes, da der nu gives dem Adgang til de med dette Jnstitut forbundne Fordeele for Underviisum en og Optagelsen.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Paa Seminariets Vegne vil jeg efter den mig at Directionen dertil givne Tilladelse, paa det omhyggeligste forvidt mueligt, i alle Dele kan fyldestgiøre det Attraaede; ge for, at den til dette Jnstitut anbetroede Ungdom, saa anbefalende denne Stiftelse til mine høistærede Medborgeres Yndest og Medvirkning. Brahetrolleborg den 24. August 1797. Ludvig Reventlow.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Copulerede. J Aalborg den 13 September Tommer, og Snedkermæster Hans Jensen Boss og Jomfrue Anne Marie Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Død. J Aalborg den 14 September, Kandestøber sal. Peder Bergmanns yngste Døn Peder Bergman, 10 Uger og 4 Dage.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Natten imellem den 12 og 13 September bod den al at vise Bestyrer det faste Egteskabs Baand imellem mig og min uforglemmelige Mand, Hr. Johan Wandall, residerende Capellan til Budolphi Kirke i Aalborg, at lørnes. 5 Dages Sygeleie berøvede mig den beste Mand, og 5 Børn den kierligste Fader, i hans 67 Aar. O tung er Skilsmissen efter 38 Aars Egteskab; men Tanken om ham, som er Enkers Forsvarer og Faderløses Fader trøster mig i min dybe Sorg. Beslægtede, Venner, Bekiendtere, Eders Deeltagelse i min Sorg er jeg forvisset om, forskaaner mig derfor for enhver skriftlig Forsikring derom. Christiane Marie Heng, Enke af Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Avertissements. Samling af Reskripter, Kammer= og Collegii Breve m. m. som angaaer syens Stift, første Hefte, for 1797, faaes hos Bogtrykker Wandall i Aalborg, heftet for 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Skriv- og Reisekalendere for Aaret 1798, indbunder og giennemskudt med godt Skrivpapiir, 1 Mk. 2) Huus kalendere for 1798, 8 s. 3) Contoirkaalendere foren Bondekarl, som tillige kunde være Kudsk, og om sin Skikkelighed og Duelighed kan forevise godt Skudsmaal, kan til første November erholde en god Tieneste; hvorom Bogtrykkeriet giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Sormedelst forandrede Omstændigheder af en Familie paa 7) Landet, bliver derfra en skikkelig og duelig Stuepige at faae, strax eller til Skiftedagen; Aviscontoiret meddeler nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Formedelst Forandring af Boepæl agter Hr. Lieutenant von Badtz ved offentlig Auction at bortsælge sin iboende Gaard, der er beliggende paa Østergravens Gade her i Aalborg No. 553, Onsdagen den 20 September 1797. Gaardens meget gode Jndretning giør den beqvem til Beboelse af en lonet Familie, da der foruden gode og maae lige Værelser, hvorfra der er en behagelig Udsigt, er skiøn Gaardsrum, en smuk Have, Staldrum til Heste og Kreaturer, Pompe i Bryggerset a.; det meste deraf nyt indrettet og vel vedligeholdt. Foruden de Værelser en Eier kan behøve til sit Brug er der Leilighed til at kunne have en Logerende. Dens Beliggenhed kunde være fordeelagtig for en Garver eller Feldbereder ved Hielp af den forbi løbende Aae og de i Gaarden indrettede Kar til et saadant Haandverks Brug. Skulle Liebhabere melde sig inden den bestemte Auction kan omtalte Eiendom faaes til Kiøbs af Hr. Regimentsqvarteermester Sommer underhaanden. Ved den over Gaarden bestemte Auction bortsælges og en Løsøre. Aalborg den 13 September 1797. Hornsyld, Oberanditeur.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Hos undertegnede er i Commission, fra Kiøbenharhidsendt til Forhandling, af Hr. Hof=KobberstikkeG. Haas Medlem af Kunsternes Academie i Kiøbenhavn og Paris, følgende Kobberstykker: 1) Hs. K., Kronprindsen med Svitte til Hest, hvor han manen rerer den Kongelige Livgarde til Hest, 3 Rdlr.; (Maleriet hvorefter dette er blevet stukket i Kobber, er brend ved Slodts Branden.) 2) Frederik den 4de ved Toningens Beleiring, hvor Steenbock overleverer sig som Krigsfange, 2 Rdlr. 3) Pendent til sidst meldte Stykke, Christian den 5te ved Wismars Beleiring, 2 S. 4) Professor Winslovs Portræt, 1 Rdlr. 5) Li dorphs Portræt, 3 Mk. - Tillige udgives af sam Autor, en Samling af Kollorerte Prospecter af Na ges interresenteste Situationer, malet af Hr. HofmalLorentzen, hvoraf følgende ere allerede færdige hos mig kan bekommes: 1) Svinesund, 2) Dramme, 3) Frederichshald. 4) Store Ler Foss. 5) Liden Le Foss. 6) Houg-Fossen. Hver af Exempl. koster 3 Rd. Aalborg Bogtrykkerie den 11te August 1797. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Løverdagen d. 16 Sept., førstkommende om Formid 2 dagen Kl. 9 bliver paa Weigaard foretaget offentliAuction over et Qvantum Faar og Lam af 2 i 300 Stkr., hvortil Libhavere her ved indbydes. Fredagen den 22 næstkommende om Formiddagen Kl. 10, i Slet, lader jeg ved Auction udi min iboende Gaar bortsælge, mit tilhørende Viin og Brændeviins Lager, bestaaende af forskiellige Sorter Viine og Brændevine, som forauctioneres i store og smaae Partier, alt efter Liebhaberes Beqvemmelighed og yttrende Ønske; ligesaa bortsælge. og det til Kielderne henhørende Jnventarium af Viin og Brændeviins Redskaber m.v. Det bekiendtgiøres tillig for alle og enhver tiltroende Liebhabere, at da min iboende Gaard ei ved de over samme holdte Auctioner har kundet bortsælges, saa kan samme underhaanden paa billige Vilkaar erholdes til Kiøbs, hvorom Vedkommende behagentligen ville henvende sig enten til mig selv, eller underskrevne min Laugværge, for om Kiøbet at accordere. Aalboden 6 September 1797. Peder Borreschmidt, C. Broerholdt, Laugværger. sal. Viinhandler Hansens Enke Jfølge mig meddeelte Kongel. Proclama til Creditorerne.
Jyske Efterretninger, 1797-09-15
Jndkaldelse i Aviserne efter afg. Proprietair Hagen Jørgensen til Ørndrup, under Thisted Amt, hvilket i dateret 17 hujus, vorder herved med Aar og Dags Varse indkaldet alle de, som formene sig at have noget at fordre efter benævnte Proprietair Haagen Jørgensen, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, og det lu pæna præclusi & perpetui silentii. Derhos meldes til Efterretning, at en Skiftesamling om dette Stervboe skal holdes paa Herreds=Tingstuen her i Byen, Torsdagen den 5 October førstkommende. Nyekiøbing paa Morsøe det 25 August 1797. Hans Lorenz Spliid, Bye- og Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Roverede, den 25 August. J Forgaars Aftes indtraf General Buonaparte fra Mayland i Verona. 2 Batailloner franske Tropper og 80 Officerer til Hest var gaaet ham i Møde noget uden for Portene. Den fulgte ham to Vogne, hver med 6 Heste og 24 Kavallerister. Han afsteg i Palaiet Canossa, og fortsatte i Gaar hans Reise til Udine, hvor Marquis de Gallo allerede den 18 dennes var indtruffen. J Palmanuova, ere den 17 dennes 1100 Cisalpiner indrykte. Udine, den 26 August. Foruden Marquis de Gallo, er ogsaa Baron von Degelmann og Hr. Hoppe fra Wien ankomne hertil. J Morgen ventes Buonaparte tilligemed General-Commissair Villemanzi og en Commissair fra Directoriummet hertil. Det heder, at saasnart Kongressen bliver forsamlet, vil de franske Tropper paa en vis Frastand drage sig tilbage fra hervætende Stad.