Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Jfølge hans faderlige Tænkemaade og omme Omsorg har han troet, ei at burde spare no ger, for at befrie Nederlandene fra Fiendens undertrykkende og tyranniske Aag. Uagtet alle sammes Bemøielser for at beholde sine Ere bringer, som han desuden har ikke saameget sin, Magt, som overordentlige Omstændigheder at takke for, har hans Majestets Troppers Tapperhed igien skienket Belgien til den retmessige Overmagt og til de Love, der egentlig tilhøre samme. Dette har uden Tvil kostet Souverainen store Opofringer, men Belgierne have vidst at fortiene samme. Deres tapper Modstand, deres uryggelige Standhaftighed, medens Fienden anvendte de listigste og straf verdigste Rænker for at indlemme den i deres Anarkiske Regiering og bibringe dem Smag paa deres deserganiserende Grundsetninger, Belgiernes store Hengivenhed til deres egen Constitution og til Landets Grundløve, alt dette sammentaget har bevæget Hans Majestæt til at betiene sig af de eftertrykkeligste Midler for, saasnart mueligt, at komme dem til Hielp. Ja Belgien skal beholde sin Constitution og sine Love, den skal igien see Marie Theresias lykkeligge Regiering leve op hos dem. Dette er Hans Majestæts Ønske, og jeg er berretiget til at fremstille mig derfor som Borgen iblandt Dem, mine Herrer. Denne Forbindelse kunne ei være hoftideligere. Deres Tribunal er indrettet overeenstemmende med Landets Constitutionalle Love, og det er mig en Fornøielse at troe, at dette Tidsrum vil blive Enden paa de Uroligheder, den Splid og Mistroe, som er hundrede gange skadeligere for dem selv end for en Souverrain, der kuns vil herske ved Lovene og for at giøre sine Undersaatter lykkelige. Jsær maa man qvæle al Partiaand. Jfald de Begivenheder, der nu have fulgt oven paa hinanden, ikke allerede have udrøddet indtil den sidste Spire heraf, saa forglemmer aldrig mine Herter, at det tilkommer Dem, der ere som Lovens Værktøi, og bør, som disse, være uden Lidenskaber, at afvende nye Stormvinde. Der ere endnu en anden Sorg tilovers, der staaer ligesaa meget i Forbindelse med en fuldkommen Forglemmelse af det Forbigangne, som den tillige interesserer Retfærdighed og Menniskelighed. Jeg meener den Skadesløsholdelse, som man skylder de ulykkelige Ossere for den Belgiske Revolution. Man vilde give Privat Følelsen nye Næring, om man lod den bestemme ved Procidurer og Undersøgelser, ved hvilke det skulle gaae langtsømt til. Taber ikke, mine Herrer, denne Gienstand af Sigte, det er en vigtig Sag, Retferdigheden kræver det, og naaer De kuns beskæftige Dem hermed i Overeensstemmelse med Hans Majestæts saa tydeligen yttrede Ønsker og Hensigter, saavil De væsentlig have bidtaget til Fredens og Rolighedens Tilbagekomst. Physisk. En Paafugl, som neppe udgjør den hundre. de Deel af en Oxe, kan dog høres langt længere bort end den første. Een Nattergal trænger med sine Toner igiennem et ligesaa vidt Rum, som et Menneskes Stemme. bemeldte Stemmens Styrke ved hvilken Fuglene kan tone igiennem saa vidt et Rum, foraarsages. allene af deres Dannelse, og deres Stemmer er virkelig stærkere end de fiireføddede Dyts. Disses Skriig, saavel de tamme som vilde, kan i Almindelighed ikke høres over en Fierdedeel eller en Trediedeel af en fransk Miil, efter Busons Anmærkninger, omendskiøndt de udstøder samme udi den tykkeste Deel af Dunstkredsen, som dog allerbedst forplanter Lyden. Fuglenes Stemmer, som kommer til os fra den høie Luft, maae altsaa anvende langt større Kræster, udi en saameget tyndere Dunst, kreds til lige Virkning. Forsøge med Luftpumpen have beviist, hvorledes en Tone, jo tyndere Luften bliver, mister jo meere og meere af sin Styrke, og jeg har lagttaget hvor stor en Jndflydelse saadan Fortundelse har i frie Luft. Jeg har bemerket i Skovene, at man udi den varmeste Tiid om Dagen, fra Kl. 10. til 4re, at de selv samme Toner og Stemmer, som man i bemeldte Tiid forstaaer i Nærheden, kan man Morgen og Aften, og besynderlig omNatten høre meget langt borte. Nattens Stilhed kommer her ikke i Betragtning, efter som udi de Skove, hvor jeg har betragtet dette lod ingen Allarm sig høre, undtagen en liden Lyd af nogle krybende Dyr, og Nat=Fugle. Det er ofte forekommet mig saaledes, som jeg neppe paa 600 Skridt, om Middagen kunde høre den Lyd, som jeg Kl. 6 om Morgenen eller om Aftenen kunde høre paa 12 til 1500 Skridt. Hvormeget maae da ikke en Lyd miste udi de høiere Luft=Egne, hvor den bliver immer tyndere og hvor bemeldte Fortyndelse maae Forholdsmæssig være langt større, end den som foraarsages af Dagens Heede. Fuglene hvis Sang kommer til os fra en Høide, udi hvilken vores Øiesyn ofte ikke kan række til dem, svæver altsaa i en Høide, 3436 Gange overgaaer Maalet af deres egen Diammeter, thi udi den Afstand, hører først Menneskets Øie op at see en Ting. En Fugl som med sine udstrakte Vinger er 4 Fod udi sin Diameter, kan altsaa ikke forsvinde for vore Øine, førend han svæver i en Høide, af 13744 Fod. Vilde vi nu sætte forud et Træk, eller en Flok af 3 til 400 store Fugle, som Storke, Gies, Ænder, a. hvis Stemme vi all rede undertiden børe, førend vi see Troppen selv, saa maae man jo tilstaae, at den Høide hvortil de har svinget dem, maae være langt større. Naar en Fugl bliver hørt paa en Miils Distance i Luften, og kan forebringe en lydelig Toner udi en Afstand som midde dig maae formindske dens Styrke, og afkorte Forplantelsen meer end om det halve, kan man da med nogen Føie nægte bemeldte Fugl en stiregange stærkere Stemme end et Menneske eller de Fiireføddede Dyr have, kan skee jeg før har gjort min Regning for liden end for stor. En Hjort, et Rensdyr et Elsdyr, kan paa en Dag løbe 40 Miil, og for en Slede kan et Reensdyr udi mange Dage efter hinanden, daglig løbe 30 Miile. Een Kammerl, er i stand til i 8 Dage at legge 300 Miile tilbage. Een udsøgt Parforce=Host løberivel i 6 a 7 Minuter en heel fransk Miil, men han bliver ved saadant Løben snart træt, og er ikke i stand til at fortsætte en lang Vel med saa hastig en Fart. Een Engelænder vedet Veddeløb kunde ride inden 11 Timer 32. Minuter 72 franske Miile, hvorved han dog skiftede Heste 21 Gange, altsaa kan de allerbeste Heste ikke løbe 4 Mile i en Time, eller ikke meere end 30 Franske Miile i en Dag, hvilken Hastighed meget overgaaes af Fuglene. J mindre end 3 Minuter, mister man en stor Fugl af Sigte, som en Glente der flyver fra os, eller en Ørn, som svinger sig i Luften, og er meere end 4 Fod i sin Diameter. Her af kan man slutte, at en Fugl udi en Minut lægger meere end 750 Roder tilbage, og i en Time meere en 20 Mile. Efter denne Beregning, kan det ikke falde ham svært, i 6 Timer at flyve dagligen 200 Miile. Dog forudsættes, at de imellemstunder hvile nogle Dage og Nætter i visse Lande, og disse ere de saa kaldte Trækfugle. Vore Svaler og andre saa kaldte Trækfugle, kan altsaa inden 7 a 8 Dage magelig relse fra vores Clima, til hen under Linien. Adanson har paa Kysten af Sønnegal d. 9 October seet Svaler som var omtrent 8 a 9 Dage efter deres Afreise fra Europa. G. de læValle, forsikkrer, at i Persten flyve de saa kaldte Brev Duer sengere, end et Menneske kan gaae til Foeds i 6 Dage. Kong Henrich den Andens Falk, som til Fonraineblenu havde forfulgt den saa kaldte Trappegaase=Dverg, blev den anden Dag fanget paa Malta, og kiendt paa den Ring, som den havde om Foden. Een Falk, som blev skikket til Hertugen af Lermes, fra de Kanariske Øer, fløi i 16 Timer fra Andalusten til ØenTeneriffaa, og altsaa i denne korte Tid 250 franske Miile. Hans Slaane forsikrer, at paa Øen Barbades fløi Strandmaagere i Hobetal henimod 200 Mile, ligesom til en Spasere Tour og samlede sig alle igien paa en Dag. Naar man altsaa vil sammenligne disse Jagttagelser, saa troer jeg man vil indsee, at en hurtigflyvende Fugl, tilbagelegger i lige lang Tiid 4 til 5 Gange længere Vei end det meest hurtigst løbende Fiireføddet Dyr.