JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
J Anledning af disse Sendinger har Selskabet vedtaget, at Taksigelsskrivelser for samme tilstilles vedkommende, og bemyndiget Bestyrelsen til at sende Exemplarer af Selskabets Skrifter til saadanne udenlandske lærde Selskaber, fra hvilke Selskabet havde modtaget vigtige Sendinger. Selskabets Secretair Hr. Prof. Rafn, meddeelte, som Formand i Oldskrift-Afdelingen, en Beretning om Fortsættelsen af denne Afdelings Arbeider, ifølge hvilken to nye Bind, nemlig Fornmanna Sögur 5 B. og Islendinga Söger 1ste B. vare, det første heelt, det andet næsten færdigt fra Pressen. I Henhold til denne og foregaaende Beretninger forelagde Afdelingen, som for Tiden bestaaer af Professor Rafn, Adjunct Egilsson, Overlærer Gudmundsson og Th. Helgason, følgende 15 Bind, som den har besørget; fra Selskabet udgivne i de 5 siden Selskabets Stiftelse forløbne Aar, n. Fornmanna Søgux eller de historiske Sager om Begivenheder udenfor Island, udgivne i den islandske eller gamle nordiske Grundskrift, 1, 2, 3, 4, 5, og 11te Bind. Oldnordiske Sager, de samme Sagaer i dansk Oversættelse ved C. C. Rafn, 1,2, 3 og 11te Bind. Scripta historicalslandorum, de samme Sager i latinsk Oversættelse ved S. Egilsson, Vol. 1, II og III.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
J disse Bind ere følgende Sagger indeholdte Første Bind, Kong Olaf Trygqvesons Sagas første Deel med forudskikket Jndledning om de tidligere norske Konger og Regenter, Harald Haarsager, Erik Blodøre, Hakon Adeelsteensfostre, Harald Graafeld, Hakon Hlade=Jarl, og med indskudte Stykker, Keiseres og Kongers Slægtregistere, om Jomsvikingerne, Sunniva og AlbanIslands Opdagelse og Thorvald Kodranson. Andet Bind, Kong Olaf Tryggvesons Sagas anden Deel med indskudte Fortællinger om Halfred Ottarson, Røgnvald og Rand, Kartan, Olafson, Øgmund Ditt og Gunnar Helming, Sigmund Bresterson, Thorvald Tafalde, Svend og Find, Christendommens Indførelse paa Island, Erik Røde og Leif den Lykkelige og Endride Jlbreid. Tredie Bind, Kong Olaf Trygqvesons Sagas Slutning med indskudt Beretning om Jarlerne Erik og Svend og tilhørende Fortællinger, al. Kong Harald Haarsagers Skialdes Saga, Fortælling om Kong Sigurd Slefa, Fortælling om Thorleif Jarleskjald, Fortælling om Thorstein Oxefod, Fortælling om Helge Thorerson, Fortælling om Romund Halte, Fortælling om Haldor Snorreson, Thorstein Bæiarmagns Saga, Fortælling om Thorstein Skelk, Fortælling om Orm Storolfson. Fjerde Bind, Kong Olaf den Helliges Sagas første Deel med forudskikket Jndledning om Norges tidligere Regenter. Femte Bind, Kong Olaf den Helliges Sagas anden Deel med 33 større og mindre Tillæg af Sagens forskjellige Recensioner, samt tilhørende Fortællinger, n. Fortælling om Svekæmpen Styrbjørn, Fortælling om Roe, Fortælling om Kong Eymund, Fortælling om Toke Tokeson, Fortælling om Endride og Erling, Fortælling om Thoraren Nefjulsson, Fortælling om Egil Hallson og Tofe Valgautson, Fortælling om Raudulf og hans Sønner, samt Einar Skulasons Kvad om Kong Olaf, benævnt Geisli eller Straalen. Ellefte Bind: Sager og Fortællinger, vedkommende Danmarks Historie, n. Jomsvikinga Saga, Biskop Barnes Jomsvikinga Drapa, Knytling Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Brudstykke om Christendommens Jndførelse i Danmark,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Brudstykke om Harald Blaatand og Svend Tveskæg, Hakon Harcksons Sag. Fortælling om Biskop Absalon. Islendinga Sögur, eller de historiske Sager om Begivenheder paa Island, udgivne i Grundskriften, 1 og 2det Bind, i hvilke følgende Sager indeholdes: Første Bind, Are Frodes eller den Lærdes Jslendingabok eller Optegnelser til Jslands ældste Historie, Landnamabogen eller Historien om Islands Bebyggelse, Brudstykker af Vigastyrs Saga og HeidarvigaSag. Andet Bind, Liosvetninga Saga, Svarfdæla Saga, Vallnaliots Saga, Vemunds og Vigaskutas Sag. Vigaglums Sag. Hr. Prof. Rafn forelagde tillige Selskabet, følgende af ham i samme Tidsrum udgivne 7 Bind af Nordens Oldskrifter, n. Krakas Maal eller Kvad om Kong Ragnar Lodbroks Krigsbedrifter og Heltedød, udgivet i Grundskriften med dansk, latinsk og fransk Oversættelse samt kritiske og philologiske Anmærkninger, Fornaldar Sögur Nordlaanda eller de mythisk historiske og romantiske Sager om Begivenheder i Norden for Jslands Bebyggelse, udgivne i den islandske eller gamle nordiske Grundskrift, 1, 2 og 3die Bind, Nordiske Fortids Sager, 1 og 2 Bind de samme Sager som i 1 og 2 Bind af ovenmældte Værk, og 3die Bind Didrik af Berns Saga i dansk Oversættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
J disse Bind indeholdes følgende Sager; Første Bind, Kong Rolf Krakes og hans Kæmpers Saga, Brudstykker af det gamle Barkemaal, Vølsunga Saga, Kong Ragnar Lodbroks og hans Sønners Sag. Krakas Maal, Fortælling om Norna-Gest, Fortælling om Ragnars Sønner, Sagabrudstykke om Braavalle Slaget, Hedens og Hognes Saga, Hervørs og Kong Heidreks Saga. Andet Bind, Om Fornjot og hans Slægt, Halfs og Half Kæmpers Saga, Fridthjof hin Fræknes Saga, Om Oplændingernes Konger, Ketil Hængs Saga, Grim Lodinkins Saga, Ørvar-Odds Saga, An Buebøiers Saga, Romund Gripsons Saga, Thorstein Vikingsons Saga, Asmund Kæmpebanes Sag. Tredie Bind, Kong Gøtreks Saga, Kong Rolf Gøtreksons Saga, Herrøds og Boses Saga, Gange Rolfs Saga, Egils og Asmunds Saga, Sørle den Stærkes Saga, Halmters og Ølvers Saga, Halfdan Eysteinsons Saga, Halfdan Branefostres Saga, Sturlaug Starfsames Saga, Jlluge Gridarfostres Saga, Erik Vidførles Sag. Selskabets Casserer Hr. Grosserer Magnus fremlagde sit afsluttede Regnskab for forrige Aar, ifølge hvilket Indtægterne, bestaaende af Medlemmernes og andre Velgjøreres Bidrag, hvoriblandt Hans Majestæts allernaadigste Tilskud, samt Renter af det oplagte Fond m.v. androge 1137. 52 Sølv, 539. 37 Tegn, Udgifterne. - 92. 74 - 235. 6 Beholdningen den 31 Dec. 1829 209. 74 - 304. 31 For Regnskabets Afslutning blev en Kongl. Obligation paa 100 Rbd. Sølv, og af dettes Overskud 3 Dito paa 2400 Rbd. Sølv, indkjøbte til Fondets Forøgelse. Til Revisorer af dette Regnskab valgtes Dhrr. Justitsraad Langeland og V. Erichsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Secretairen meddeelte en Skrivelse fra Hr. Fabricant Thamsen i Møgeltønder, ifølge hvilken denne skjenker Selskabet et transportabelt Stats fonds Beviis paa 160 Rbdl. Sølv. Hr. Greve Claes Fleming, Præsident i det Kongl. Selskab for Skandinaviens Historie i Stokholm, som nylig er optagen som ordentligt Medlem, sendte en Taksigelsesskrivelse til Selskabet. Hans Excellence fremfører Forsikringen om at ville være virksom for Selskabets Formaal, og underretter om at have afsendt, som en Foræring til Selskabet, de 14 udkomne Bind af Handlingar rø rande Skandinaviens Historia."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Dhrr. Prof. David i Prag, Carlisle og Cattermole i London og William Be tham Ulster i Dublin sendte ligeledes Taksigelsesskrivelser til Selskabet, af hvilket de nylig ere blevne optagne som Medlemmer, og lovede deres Bistand til dets Foretagenders Fremme. Hr. Conferentsraad Pedersen i Philladelphia mældte, at han havde afsendt, som en Foræring til Selskabet fra det Pennsylvaniske historiske Selskab, dette Selskabs Skrifter, modtagne fra dets Præsident, Hr. William Rawle. Hr. Baron Coquebert Montbret, Vice-Præsident i det Kongl. Franske antiqvariske Selskab i Paris, tilskrev Selskabet om, at han, som en Foræring fra dette Selskab, havde afsendt til Selskabet 3 Bind af det Kongl. franske Selskabs Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Hr. Rifand i Paris, bekjendt for sine 2 Aars Reiser i Ægypten og Nubien, adresserede til Selskabet en Skrivelse, hvori han udbeder sig Tilladelse til at forelægge det en Deel Rapporter, som adskillige Academier og lærde Selskaber i Frankrig have gjort over hans Værker og Samlinger betræffende ovenmældte Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Selskabets Vice-Formand, Hr. Prof. Finn Magnusen forelæste den første Afdeling af en Udsigt over Astrologiens Historie (angaaende Chaldæerne), hvilken han indledte med følgende Forord: Til de Undersøgelser, hvormed jeg nu tager mig den Frihed at gjøre det høitærede Selskab bekjendt, knytter sig tilfældigviis, men saare naturlig, Erindringen om den store Lærde, der engang, i en vigtig Anledning, maatte beskjæftige sig med en hertilhørende Gjenstand, om den oplyste, virksomme Præstehøvding, den gode og retskafne Mand, hvem vi i Dag have fulgt til sit sidste jordiske Hvilested. At tolke den hedengangne Frederik Mun ters Fortjenester som Hovedstadens og dette Øelands Biskop, som den evangeliske Troeslæres Fortolker, Forkynder og Forplanter, eller hans fordringsløse Værd som Statsborger, Huusfader og Menneskeven, dertil kan her ei være Tid eller Sted, allermindst for mig, som ei er i Besiddelse af de dertil fornødne Kundskaber og Talegaver. Jkke heller formaaer jeg at følge hans Aands høie Flugt, fra Opgang til Nedgang, for i Morgensolens Glands at grandske den fjærneste Oldtids Tanker, Sprog og Minder, eller mod Nordpolens Jsblink, for i Nattehimlens Stierneskær at skimte den Dagning, som der langt senere frembrød til Aandsmørkets Forjagelse og Kundskabslysets Seier. Han kom og saae og vandt de ViisdomsSkatte, hvilke han atter uddeelte i saa rigeligt Maal til Verdens Belærelse. Hans Værker ere ophøiede over min Berømmelse, men den høieste Priis har jeg stedse tilladt mig at sætte paa det vennehulde Fadersind, den blide Beskedenhed, hvormed den høivise Lærde opmuntrede, fremmede og veiledede den yngre og ufuldkomne Forskers svage Bestræbelser. Med inderlig Glæde har jeg længe været Vidne til den utrættelige Jver, ledsaget af egne Opoffrelser, hvormed han selv stræbte at gjenvinde og vedligeholde Oldtidens lærerige Mindesmærker for vort Fædreneland. Ogsaa dette Selskab tabte i ham en trofast Medbroder; til hædrede han vore Forsamlinger med sin kjærkomme Nærværelse og vore Anliggenders Drøftning med sin inderlige Deeltagelse. Dette er os alle i frisk, men nu, desværre, smertefuld Erindring, thi saavel for dette Samfund, som for saa mange andre, for vort Danmark som for den hele lærde Verden, er hans Savn uudsletteligt. Hisset skal det dog erstattes i det evige Lys, hvor Viisdommens her uudgrundelige Dyb udfolder sine talløse Herligheder for den Forklaredes Blik, ustandset af skuffende Taager. Ei maae vi misunde ham den høieste Sallighed; ei ønske ham tilbage til Støvets Forkrænkelighed og Kummer! Dog kunne vor tabte Münters Aand og Exempel endnu lyse for os som ledende Stjerner, paa Grandskningen vildsomme Bane, paa Jordlivets møisomme Gang. Velsignet være hans elskede Minde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Følgende til Selskabet sendte Værker bleve forelagte i Mødet: Fra Hr. Greve Fleming i Stokholm; de af det Kongl. Selskab i Stokholm udgivne Handlingar rörande Skandinaviens Historia, 114 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra det Overlausitsiske Videnskabers Selskab i Gørlitz ved Hr. Diaconus Neumann, Neues Lansitzisches Magazin, 128 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra den Voigtlandske antiqvariske Forening i Hohenleuben ved Hr. Diaconus Albertii dens Archiv Variscia, 1ste Hæfte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra Danevennernes Selskab ved Donau ved Hr. Prof. Grater: Jdunna und Hermode, 144 Bind, og Die Druiden an der Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra det Tydske Selskab for fædrelansk Sprog og Oldkyndighed i Leipzig; dets Aarsberetninger for 1828 og 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra det Keiserlige Selskab for Russisk Historie og Oldkyndighed i Moskau. to Bind af dets Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra Antiqvarernes Selskab i Newkastle ved Hr. John Adamson, ArchæologiaÆliana, Vol. II P. II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra det Columbiske Videnskabers Jnstitut i Washington, flere af samme udgivne Skrifter, hvoriblandt Thomas Jeffersons og John Adams's Biographier. Fra Hr. D. B. Warden i Paris hans Værk: Recherches sur les Antiquites de Amerique, septentrionale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra Hr. Ridder Viollier i Bern: Tilliers Geschichte der europaischen Menschheit, 144 B. Fra Hr. Prof. Schreiber i Freiburg; hans Skrift Die neuentdeckten Hunengraber im Breisgau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Fra Dhrr. Baron Coquebert Montbret i Paris, Roberts Vaux i Philladelphia og Dr. Schmidt i Hohenleuben, flere Smaaskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Til ordentlige indenlandske Medlemmer af Selskabet optoges Dhrr. H. D. B. Seidelin, Capitain i Søe-Etaten, C. D., A. W. v. Gerstenberg, Justitsraad og Toldforvalter i Elmshorn, C. J. C. Harhoff, Justitsraad og Byefoged i Ringsted, H. D. Thamsen, Fabrikant, R. D., i Møgeltønder, J. Rehling, Justitsraad og Regjeringsraad, R. D., i Trankvebar, A. W. F. Ruhde, Regimentschirurg i Trankvebar, G. P. Brammer, Lic. Theol., Præst til Snedsted, P. Laurberg, Præst til Nykjøbing paa Morsøe, og M. N. Schmidth, Mag. Artium; til ordentlige udenlandske Dhrr. Baron Coquebert, Montbret, Vice-Præsident i det Kongl. Franske antiqvariske Selskab i Paris, D. B. Warden, f. nordamericansk Generalconsul i Paris, Cæsar Moreau, Stifter af det almindelige statistiske Selskab i Paris, og S. P. Pertz, Kongl. Bibliothekar og Archivraad i Hannover; til corresponderende Medlemmer Dhrr. C. L. Ferry Commandeurcapitain, R. S. O., i Trondhjem, J. Petersen, Justitsraad og Jnspecteur ved det Kgl. Odsherriske Gods i Nykjøbing, Broder Knudtzon, Secretair ved det Kgl. norske Videnskabers Selskab i Trondhjem, Jon Haldorsson, Præst paa Barkestad, og Jon Bergs son, Præst paa Hof paa Island, Overlærer P. Preus i Christiansand, A. F. Lassen, f. Apotheker i Ebeltoft og Jon Jonsson paa Leysingestad paa Island, fremdeles i Udlandene. William Rawle, Præsident i det Pennsylvaniske historiske Selskab i Philladelphia, Roberts Vaux, Præsident i det Pennsylvaniske Underviisnings Selskab i Philladelphia, Blanc DutrouilhSecretair ved det Kgl. Videnskabernes Academie, i Bordeaux, K. v. Rotteck, Hofraad og Prof. i Freiburg, J. G. Neumann, Diaconus og Secretair ved Videnskabernes Selskab i Gørlitz, og Charles Clouston, Præst til Stromnæs paa Ørkenerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Flere Norske Læsefrugter. (See Nr. 36.) Timotheigræs. Den svenske Landskonom Sehman beretter, at, da Timotheigræsset i Juli 1825 begyndte at skyde i Ax, 60 dermed besaaede Tønder Land paa adskillige Stæder bleve angrebne af en Slags Orm, af hvem de øvre Græsblade bleve afgavede og ødelagte og Axens Fremskyder, paa de svagere Halme forhindret. Ageren meiedes saasnart Fienden mærkedes, for at forebygge dens Fremgang og at redde Noget fra en total Ødelæggelse, samt for at befordre en tidligere Efter vært. Paa flere Steder gjordes ogsaa Forsøg, for ved Jld at tilintetgjøre Uhyret, hvilket ogsaa lykkedes meget godt, og Efterslætten blev frodig J Mai 1825 lod samme Landoekonom afbrændeHalmene paa en med Timotheigræs besaaet Ager med det Held, at der den følgende Sommer er holdtes en dobbelt Indbjergning paa Samme. Han agtede endog det følgende Foraar, hvis Veiret er forbød det, at lade afbrænde Halmene ei alene paa de artificielle, men ogsaa paa de naturlige Enge i den Overbeviisning, at denne Fremgangsmaade ingensinde er skadelig, men derimod meget gavnlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
J den tilstødende Stald havde en anden Hest slidt sig løs. Tajar søgte nu at vække Misko ved flere Gange at give ham et sagte Stød. Tajar reiste sig og fortærede sit Foder om Nætterne, hvorved han har sig saa varsomt ad, at Opvarteren ikke blev vækket. Stutterie-Jnspecteur Müller, de pleier om Aftenen at gjøre paa den et lille Ridt, bemærkede, at, naar den kom paa en Lynghede udenfor Urmen, og der sandsynligviis vækkedes en Jdee om Fædrenelandet hos Hesten, overkom den en Lyst til at galopere, og at den, naar Müller, lod Tøilerne noget efter, ofte sprang saaledes, at Rytteren næsten havde mistet Pusten. Han tilføjer, at Tajar under Bevægelsen udstrækker og ligesom forlænger sig, og at dette hurtigste firbenede Dyr ligesom flyver gjennem Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
En Spitsbub, som en Nat blev greben i Paris af Politiet, udgav sig for en Paurre honteux, som skammede sig ved at tigge om Dagen. - Men hvortil disse Vaaben? – Hr. Gens de Arme, formedelst den Usikkerhed man om Natten er udsat for Vil du vide, hvormeget Visdom er mere værd end Guld, saa betænk Følgende: Naar du vexler Guld, saa faaer du Sølv derfor, og dit Guld er borte; men et Slags Kundskaber byttes mod et andet Slags, og du beholder tillige hvad du havde. Mange Mennesker ere som deres Kjoler. Hvad man ikke med Lempe kan afbørste lader sig dog ret godt udbanke. - En Prinds mødte engang som Barn en Betler, der sagde sukkende: Al, naadigste Prinds, min Ulykke er meget stor – "Lærer man dig maaske Latin, spurgte Fyrstebarnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
- De bedre Satyriker ligne Havvandet, som er saltere og bittrere i Dybet end ovenpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
- Digterinden Karschin tilstaaer med en Slags skamfuld Forfængelighed, at hun i sit hele poetiske Liv kun havde strikket halvanden Strømpe. Mange formene, at det var bedre for en Kone, aldrig at have skrevet nogen Bog, og kun læst halvanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
- Et Sveitserblad har sammenlignet Mozart og Rosini, denne med en skjøn Tulipan, hin med en Alde, som kun blomstrer engang hvert hundrede Aar. - Hvad er det eneste Visse og Bestandige i Menneskeslægten, Mathematiken, eller Skatter, eller Døden,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
J en Londons Veiviser belæres Læserne ogsaa om, hvorledes de med Værdighed skulde præsentere sig; og den Kunst at banke paa Døren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Man fortæller blandt Anecdoterne fra
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Kong Christian den 7des Udenlands-Reise, at han en Aften befandt sig i et Selskab, hvor der blev spillet meget højt. Landets rigeste Mænd, satte betydelige Summer paa deres Kort; Kongen af Danmark derimod aldrig mere end en Dukat. Alle tilkjendegave deres Forundring over dette lave Spil, deels ved Miner, deels ved Yttringer, dog ingenlunde saaledes, at man kom Agtelsen for den høie Gjest for nær. Men det undgik dog ikke Kongens Opmærksomhed; og han fik Anledning til at yttre: Det er mit Folks Penge; dem bør jeg ikke letsindigen sætte paa et uvist Spil Man bemærkede, at dette vist nok vilde være en alt for vidt dreven Betænkelighed for en Monark, Kongen taug. Kort efter raabte han Va ban que!" Med synlig Ængstlighed trak Bankøren, Kortene, Kongen havde vundet den hele anseelige Bank. "Mine Herrer, sagde nu Christian ganske koldt til de Medspillende: Jeg beder Dem at tage Deres Penge til sig." Da dette var skeet bukkede han sig ned, satte den ene Skulder under det svært belæssede Bord, kastede det om, saa at alle Guldpengene rullede hen af Gulvet; og sagde derpaa med endnu større Kulde: "For Domestikerne, En Konge behøver ikke en saadan Vinding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
En ny Fiskefangst. Marqvis Chabanes i England har faaet Patent paa en ny Maade at fiske paa. En brændende Lampe, sat i en vandtæt Kasse af Speilglas med et Rør, igjennem hvilken Luften kan cirkulere, nedsænkes om Natten i Vandet til den udfordrende Dybde. Bag ved Lampen udspændes Garnene, hvori Fiskene, lokkede af Lyset, fanges. Gjødning af Kalve. Hertugen af Northumberland gjøder Kalve paa følgende Maade, som ogsaa af O. Young er bleven forsøgt med Held. Til to Potter skummet Melk tages 1 Lod Meel af Linfrøekager, hvilket sammenblandes. Dette tilsættes med den Portion Melk, som Kalven hver Gang erholder, og gives lunkent. (De fleste fra Hermoder.) Gaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Efter Schiller. Opløsning i næste Nr.) Jeg veed en Ting, som Faa kun monne agte, Og dog den pryder største Keisers Haand, Den saarer selv det Skjød, som den frembragte, Og staaer med Sværdet udi Slægtskabs Baand; Den saarer vel, men Blod den en udgyder, Berøver Ingen, gjør dog Mangen rig; Den over Jordens Klode mægtig byder, Ved den Jordlivets Sæder blidne sig, Den lagde Grunden til de største Riger, Men ingensinde Aarsag var til Strid, Ei nogen Ting den udi Nytte viger, Og Held det Folk, som slaaer til den sin Lid. J. N. F. i Hermoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Kjøbenhavns Børs, d. 18 Maj 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 154 1/2 - Rbd. Sdl. Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 96 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . 92 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 - Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 107 3/4 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 1 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . . 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 66 1/2 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 73 1/2 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . 90, – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. HaandanananSyvogtyvende Aargang. No. 41. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Mai 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Der gives neppe nogen philosophisk bemærkning, som i Praxi har fundet mere forkeert Jndgang hos Nutidens Borgerklasser end den Anførte, ellers vilde vel ikke en vis Higen efter, at forandre de gamle og engang almindelig antagne Benævnelser til forskiellige Haandteringer og Bestillinger, være saa hyppig hos os, og ofte grændse til det Latterlige. En Mængde Exempler gives herpaa, saaledes kan det nu let blive til en Fornærmelse, at kalde en Bogtrykkersvend eller Dreng med disse forstaaelige Navne; de skulde hedde: Typographer. Ordet Guldsmed maae vige for Guld- og Sølvarbeider, som om dette var bedre. Parykmager eller Haarskiær maa Ingen hedde, som er i Velten; men, en som arrangerer Haaret er d. I. Hvad Skrædere og Skomagere nu skulle kaldes, er Anm. ubekjendt, men le beau monde iblandt dem have sikkert deres aparte Navne til disse courante Professioner; den honnette Ambition mangler vist ikke i dem. Nylig bragtes imidlertid Anm. i Erindring, hvad han som Skolediscipel engang paa en Reise hørte af en ung Person, i Overdrevskroen ved Ringsted, hvor Anm. med flere Disciple traf paa bemeldte Person, der var efter Datidens Talebrug Skriverkarl, men, idet en af Disciplene spurgte ham, hvad han var, svarede. – "Skribent. Dette Prædicat, som dengang var Anm. høist paafaldende, er ham det nu langt mindre, siden han i de offentlige Blade har seet en Skolar ved Veterinairskolen kalde sig. Studiosus artis veterinariæ, altsaa en Student i Dyrelæggevidenskaben; for Kortheds Skyld maatte man ønske det forandret til Student i Dyreriget." Benævnelsen til en Seminarist i en bekjendt Vaudeville; "Dansk theologisk Candidat, kan nu ikke heller ansees for en Satire, den er efter Anm. Mening nok saa adæqvat som hiin latinske Titel. Studenternes Tal forøges med disse Benævnelser, og Sproget beriges; men ønskeligt vilde det alligevel være, om slig daarlig Forfængelighed ikke fik for meget Jndpas, da den let føder en stor Deel Ondt af sig, og Staten vilde bedre være tient med, om Sproget i den Henseende var far tigere, og Borgerklasserne rigere paa Mænd der mere søgte at udmærke sig ved ægte Borgersind og fortrinlig Duelighed hver i sit Fag, end ved tomme og latterlige Navne, hvilke aldrig i Forstandiges Øine kunde tiene til, i mindste Maade at hæve den hæderlige Borgerstand. Holnara og Dieno. Brede, siger man, er et kort Raseri, og Kierlighed er det stærkeste af alle. Jntet beviser dette mere, end følgende amerikanske Fortælling, udaf d'Espagne literaire for 1774.