JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Medens Erkehertug Carl med sin venstre Fløi syntes at ville modsætte sig Moreans videre Fremtrængen ved Lech, gik han med Kjærnen af sin Armee ved Jngolstadt over Donau, og angreb Sambre= og Maasarmeens høire Fløi, som anførtes af vor Helt. Striden var ikke mindre blodig end afgjørende for Østerrigerne. Efter en Modstand, som ikkun Helte kunne gjøre, maatte Bernadotte, aldeles slaaet, for første Gang lade Fienden beholde Pladsen og Seieren. Dette Slag, saa mærkværdigt i vor Helts Historie, stod d. 22 Aug. ved Teiningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
General Wartensleben truede imidlertid Fronten af Sambre= og Maasarmeen, medens General Hove søgte at komme den i Ryggen. Af saadanne Omstændigheder tvungen, maatte General Jourdan, som var den Franske Armees Overgeneral, retirere. Efterat han havde tabt Slaget ved Würzburg fortsattes det med uagtsom Skyndsomhed, meget van hæderlig for de Franske Vaaben. Ved Tilbage flugten anførte Bernadotte med megen Tapperhed Bagtroppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
De Franske Soldater havde ved alle Slags Plyndringer, Presninger og voldsom Letsindighed gjort sig saa forhadte, at de endog under Løbet af deres Seire manglede tilstrækkeligt Tilførsel. Men nu udbrød Tydskernes med Forskrækkelsens Lænker undertrykte Had i fulde Flammer imod dem. Man afskar dem ikke blot al Tilførsel, men Bønderne, i Særdeleshed i det Bambergske, toge endog adskillige mindre Afdelinger, som havde skilt sig fra Hovedcorpserne, til Fanger, og dræbte dem. For og bag, paa alle Sider bleve Franskmændene angrebne; de Lande, hvorigjennem de droge, syntes at have reist sig i Hobe. Vel opbrændte Franskmændene af den Grund adskillige Byer, men derved opiredes Jndvaanerne endnu meer. Saa høit stes Forbittrelsen paa begge Sider. Bernadotte, lange fra at bifalde disse Yderligheder fra Fransk Side, befoel at straffe hver Udsvævelse, men dette frembragte ikke den Virkning, han ønskede, da alle hans andre Medkrigere ei opfyldte paa samme Maade Menneskelighedens Pligter. Næste Aar deeltog han i Bonapartes seirende Feldttog i Jtalien, og ved Overgangen over Floden Tagliamento udmærkede han sig meget. Bernadette var ved denne Leilighed paa høire Fløi. Derpaa fremrykkede vor Helt til Palma Nova og tog sin Silling ved Floden Torre. Den følgende Dag eller d. 18 Martii rykkede han mod Gradisca, som strax overgav sig. Han var selv med sine Adjutanter i største Fare. Jblandt dem, som tjente under hans Faner ved denne Beleiring, var Murat, den nuværende Konge af Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Ved saa glimrende Foretagender paa Fransk Side havde den Franske Nations Fiender tabt Modet tilligemed Kjærnen af deres Tropper og Stater. For endnu mere at opvække ædel Kappelyst blandt Generalerne, skrev det fuldbyrdende Directorium til adskillige Chefer for den Jtalienske Armee og iblandt andre til Bernadotte: Borgergeneral! De tappre Divisioner fra Rhinen have udmærket deres Forening med den Jtalienske Armee ved Seire, og deres Anførere, viist sig værdige at forene de ved Strandene af denne Flod samlede Laurbær med dem, som deres Vaabenbrødre høstede ved Etsch. De, Borgergeneral, har i Særdeleshed viist, at De er bekiendt med den nye Krigsskueplads og de Manoeuvres, som den fordrer. Prinds Carl har ved Gradisca gienkiendt den, hvis Dristighed og Duelighed han ofte frygtede i Tydskland. Ved Gradisca standsede ikke vor Helt, men gik siden lige til Krain, hvor han indtog Hovedstaden Leybach. Bonaparte sendte ham strax derefter til Paris, for at overbringe de Seierstegn, som bleve tagne ved Peschiera. Efter sin Ankomst til denne Stad vilde man befordre ham til Commandant i Marseille, men han vilde hellere gaae tilbage til sine Vaabenbrødre, med hvilke han forhvervede sig Europas Beundring og Høiagtelse. Medens dette stod paa sluttedes Freden i CampoFormio og den ødelæggende Krig fik i kort Tid en Ende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Vor Helt, lige stor Statsmand som Kriger, savnede ikke under Freden Leiligheder til at gavne sit Fædreneland. Han udnævntes d. 18 Febr. til Ambassadeur i Wien, hvor han viste en Duelighed i Underhandlingsveien, som vilde gjort den største Minister Ære. Da hans Huus blev mishandlet og hans Liv truet i Wien, vendte han tilbage til Paris. Han formælede sig nu med en Søster til Joseph Bonapartes Gemalinde, men blev, da Krigen udbrød strax derpaa, udnævnt til Chef for en Observations armee. Da Jourdan gik over Rhinen, indtog Bernadotte Manheim, og strax derpaa Heidelberg. Kort derefter nedlagde han Commanden og gik igjen til Paris, hvor han blev Krigsminister. Men snart begyndte Avindsygen at forfølge ham, og han nedlagde sin Post. Jmidlertid skeede den bekiendte Revolution, og Keiseren udnævnte ham til Statsraad. Siden fik han Commandoen mod Oprørerne i Vender, og til Belønning for hans udviste Duelighed blev han den 19 Maji 1804 Marskalk og siden Chef for Æreslegionens 8de Cohorte. Da Mortier blev tilbagekaldet fra Hannover, fik dette Land en ny og mild befalingsmand i Bernadotte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
den Krig fik Bernadottes Krigsære en ny Glands. Ved de Befordringer, som Keiseren befoel 1806, blev han heller ikke forglemt, men i Decretet af 6 Junii blev han i Betragtning af hans Tienester, og sin under alle Farer prøvede Tapperhed udnævnt til Hertug af Ponte Corod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Ved denne Tid udbrød Krigen mellem Preussen og Frankrige, og Bernadottes og Davoust Corpser, hvilke udgjorde den Franske Armees Col trum, gik over Bamberg imod Gera. Den første betydelige Træfning stod ved Saalburg, hvor nogle Preussiske Batailloner vilde gjøre de Franske Overgangen stridig. Da denne Flod var passeret blev, General Tauenzien, som stod med 9000 Mand ved Schleitz, omringet. Han havde da intet andet Valg end at give sig fangen eller slaae sig igjennem, hvilket sidste han gjorde; men med stort Forliis af Folk, og hele Bagagen, som faldt i Bernadettes Hænder. (Fortsættes.) En skrækkelig Hændelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Løverdagen den 25de d. M. Kl. 8 3/4 om Aftenen kom undertegnede i Selskab med tre andre Borgere her i Staden gaaende paa Nørrebro og vilde ind til Byen, men da vi kom forbi Peblingesøen, hørte vi et ynkeligt Skrig om Hielp og Redning fra den Side, hvor de afbrændte Grunde ligge. Vi ilede til, og erfarede nu med Forbanselse, at dette Nødskrig kom fra en med Græs overgroet Brønd, som et Menneske var styrtet i. Da vi ikke havde det mindste Nedningsmiddel ved Haanden, var her intet andet Raad for, end at to af os maatte lade sig fire ned i Brønden, medens de andre holdt dem fast ved Fødderne. Dette skeete og de Nedsirede vare saa lykkelige at faae fat paa Haanden af et Menneske (som vi i Mørkningen ikke kunde see), og at trække det op. Det var et ungt Fruentimmer, som nu ynkeligen bad os om at redde endnu et Menneske, et Pigebarn paa 15 Aar, som paa samme Tid som hun var styrtet i Brønden. Vi ilede strax hen til Vagten og fik de fornødne Redningsredskaber, men kunde, et Par Timers Anstrængelse uagtet, ikke faae den Druknede op. Pigebarnet var sjunket til Bunds, og Brønden var, som vi ved Undersøgelse erfarede, 20 til 30 Alen dyb. Denne Brønd, som ligger ved den afbrændte Accisebod, er ikke længer end omtrent 10 Skridt fra Fortouget. En Politiebetjent, som efter Foranstaltning, blev hentet og sat som Vagt paa dette farlige Sted, for at forekomme, at ikke flere skulde komme til Skade her, svarede, da een af de Tilstedeværende sagde, at der var en anden ligesaa farlig Brønd i Nærheden, "at dette kun var et Sandhul, hvori der stundom var lidt Vand." For at overbevise os om, hvorvidt hans Udsagn var grundet, gik vi den anden Dags Morgen derud, for at undersøge det saakaldte Sandhul, og fandt nu, at ogsaa dette var en Brønd af omtrent 20 Alens Dybde, og heller ikke længer end 10 til 12 Skridt fra Landeveien. Vi ansee det for vor Pligt, at gjøre Vedkommende opmærksomme paa disse to farlige Brønde, som man bør ønske og haabe, enten strax ville blive tilkastede eller ogsaa saaledes indhegnede, at de ikke vorde uskyldige Menneskers Grav. M. Schouboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags otte Dage solgtes ved Auction 140 paa Nicolai Kirkegaard liggende Ligstene, hvorved ialt indkom omtrent 3000 Rdlr. Man troer, at Kirkegaarden til næste Foraar vil blive sløifet. Kirkens indvendige Begravelseshvelvinger ere allerede i forrige Aar blevne rensede, og Lig kisterne, hvoraf 4 af Kobber, solgte. Een af disse Kister havde et Sølvbeslag, som veiede 290 Lod. Saaledes forsvinder lidt efter lidt denne Hovedstadens ældste Kirke, den første, hvori Luthers Lære, forkyndtes her i Landet. Man paastaaer, at der under Kirken gaaer en hvelvet Gang til det gamle Huus paa Hjørnet af Øster- og St. Jørgensgade, som i de catholske Tider har været et Munkekloster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
J Anledning af den Yttring i Engelske Blade, at man venter at en Fangendvexling snart vil komme istand med Danmark, anmærker den Danske Statstidende, at den Danske Regjering aldrig har laant eller nogensinde vil laane Øre til en Privatovereenskomst desangaaende med det Engelske Cabinet. Fasthed i Grundsætninger og Overholdelse af det eengang offentlig vedkjendte System har hidtil været og vil altid blive den Danske Regjerings Særkiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
J Morgenblatt f. gebild. Stande findes en Række af interessante Breve under Overskriften; Wahlfart nach Rom von Oehlenschlæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Mariboe, den 21 Augusti. Det priisdømte Skib blev i Nysted d. 20de dennes bortsolgt til en Skipper fra Femmern for den Sum 5500 Rdlr. D. C. - 1 Lpd. Rakisker Hør kostede fra 8 Rdlr. til 10 Rdlr. 3 Mk. Den simplere Sort blev betalt næsten ligesaa dyrt. I Stke. Seildug kostede 52 Rdlr. - J Gaar og i Dag have vi havt det skjønneste Høstveir man kan ønske sig. Alt er i fuld Virksomhed. Prisen paa en Koe til at slagte er nu 80 Rdlr. Et almindeligt Lam koster 6 Rd. a 5 Rdlr. 3 Mk. For en mager Gaas forlanges 2 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Kjøbenhavns Vexelcours d. 28de Aug. Tre Maaneder 453. - Spec. 455, som udgjør for1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 53 s. D. C. - Hamb. Cours 445.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
London d. 11 Aug. (over Frankrige). Det hedder, at Canning gaaer i et overordentligt Stats ærinde til Sicilien. Man troer der vil uddeles Licenzer til Franske Vines Jndførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Paris d. 14 Aug. Efterretningerne fra Leiren ved Piale gaaer til d. 24 Julii. Fienden fyrer af og til med Kugler, men uden at anrette nogen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Den 29de f. M. havde det Sicilianske Hof endnu ikke forladt Palermo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Postefterretninger. Nyyork, d. 11 Julii. Mr. Jackson er kommen her tilbage fra Philladelphia, og har strax derpaa afsendt en Paketbaad til Falmouth. - Det hedder, at vor Regjering har befalet, med Magt at afværge ethvert nyt Skridt mod vor Handel fra de krigførende Magters Side. - Vore Regjeringsblade anbefale paa ny Embargen, som det bedste Middel i nærværende Øieblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
London, d. 11 Aug. (Over Frankrige.) Ogsaa Buenos Ayras har erklæret sig uafhængigt, afsat Vicekongen og oprettet en Overjunta; men denne Provinds vil desuagtet blive i nøie Forbindelse med Moderlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Fra Jtalien, d. 8 Aug. Jndtil den 28de Julii var intet foretaget mod Sicilien. General Stuart skal ved Messina have sammentrukken 15 til 20,000 Sicilianere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
De Skibe fra Teneriffa, som bleve tagne i Beslag i Rusland, have faaet Tilladelse at udløbe med Russiske Producter, men deres indehavende Ladninger forblive under Beslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Paris d. 16 Aug. I Gaar blev Hs. Maj. Keiserens Fødselsdag høitideligholdt. Efter Messen, gav Keiseren, omgiven af Rigets Store, den Hollandske og Jllyriske Deputation en Audience. Paa den førstes Tale svarede Keiseren: "Mine Herrer, Deputerede fra det lovgivende Corps, de Hollandske Armeer til Land og Vands og Mine Herrer Deputerede fra Min gode Stad Amsterdam! J tredive Aar vare J stedse en Bold for Tingenes Afvexling. J tabte eders Uafhængighed, da een af eders Republiks Storofficiantere, under Engellands Begunstigelse, hidkaldte Preussiske Bajonetter til at afgjøre eders Raads Diliberationer. Den Gang blev eders Fædres politiske Forfatning sønderslidt, og den blev det for evigen. - J bleve en Deel af den første Coalition. Som en Følge heraf erobrede de Franske Armeer eders Land, en Skjebne, der var uadskillelig fra Engellands Forbund. Efter denne Erobring bleve J regjerede af en særegen Bestyrelse, men eders Republik var en Deel af Riget. Eders første Pladse og eders Lands vigtigste Positioner, bleve besatte af Mine Tropper. Eders Bestyrelse forandrede sig, ligesom de i Frankrige hinanden fortrængende Meninger forandrede sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Da Forsynet kaldte mig paa Verdens første Trone, maatte jeg, i det jeg bestemte Frankriges Skjebne, ogsaa ordne de Folkeslags Lod, som udgjorde en Deel af Riget, meddele alle Velgierningerne af en fast Orden; udslukke hos alle Anarchiets Onder. Jeg endte den Uvished, der svævede over Jtalien, ved at sætte Jernkronen paa Mit Hoved. Den i Pyrmont herskende Regjering tilintetgjorde Jeg Jeg skrev i Min Mediationsact Schweiz's Consticution og forenede dette Lands Localeiendommeligheder og Erindringerne fra samme Historie med den Keis. Krones Sikkerhed og Rettigheder. - Eder gav Jeg en Prinds af Mit Blod til Behersker. Det var et naturligt Baand, at bringe eders Riges Jnteresse og Rettigheder i Overeensstemmelse sammen. Mine Forventninger bleve skuffede. Jeg har ved denne Leilighed viist meere Langmodighed end Min Caracteer og Mine Rettigheder egentlig tillode. Omsider maatte Jeg gjøre en Ende paa eders piinlige Uvished, og forkorte en Dødskamp, der fortærede eders Kræfter og Hielpemidler. Jeg aabnede Fastlandet for eders Konstflid. Den Dag vil komme, da J ville bære Mine Ørne paa de Have, der ere blevne berømte ved eders Forfædre. Da ville J være eder, dem og Mig værdige. Alle de Forandringer, der fra nu af skulle finde Sted paa Europas Overflade, ville have det tyranniske, blinde, sit eget Vel ødelæggende, System til Grund, som den Engelske Regjering har bestemt til at sætte Handelen uden for alle Love og underkaste sig Licenzernes vilkaarlige Herredømme. - Herrer Deputerede &c., siger Mine Undersaatter i Holland, at Jeg er tilfreds med det Sindelav, de har vist Mig; at Jeg ikke tvivler om deres Troskab; at Jeg stoler paa, at de ville forene deres Anstrængelser med alle Mine øvrige Undersaattere, for igjen at erobre Sørettighederne, som fem af Engelland udklækkede Coalitioner have frarevet Fastlandet. Siger dem, at de bestandig kunne gjøre Regning paa Min Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Paris d. 17 Aug. Moniteuren indeholder Efterretninger om Krigsbegivenheder i forskjellige Egne af Spanien. Tortosa er indsluttet. Garnisonen har fra d. 6te til d. 12 Julii gjort adskillige frugtesløse Udfald. J Murcia hersker den største Urolighed. Opstandshøvdingerne stride om Magten. Cadix Beleiringsarbeider ere tilendebragte. J Staden selv skal der have været en Revolution, hvori Gouverneur Castannos og et andet Medlem af Juntaen dræbtes. - DivisionsGeneral Serras er d. 29de f. M. rykker mod Fortet Senabia, hvor 3000 Spaniere fandtes, og som er vigtigt, fordi det forsvarer de snævre Passer i Portugal og lukker dette Riges Samfærsler, med Gallizien. Wellington anbefaler den Spanske Commandant at forsvare det paa det yderste, men denne svarede, at han ikke vil kunne holde sig længe, da de Franske have svært Artillerie, men at han vil indslutte sig i Fæstningen, naar W. vil kaste een Engellænder derind mod to Spaniere. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Hertugen af Elchingen indslutter Almeida fra alle Kanter. - Prindsen af Eslingen har d. 2 Aug. udstedt en Proclamation til Portugiserne, hvori han opfordrer dem til roligen at give sig under den Franske Keisers Beskyttelse og forsage de troløse Engellændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Warschau d. 13 Aug. Den Franske Lovbog skal nu ogsaa indføres i Departementerne Cracau, Radom, Lublin og Siedlee, Stockholm d. 14 Aug. Efter den Russiske Gesandts Forlangende er No. 9 af den almindelige Opinions Organ, hvori fandtes noget om Valget af en Tronfølger og de dertil foreslagne Candidater, blevet taget under Beslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Følgende er det Brev, som Gouverneuren i Senabia tilskrev Lord Wellington, Mylord De opfordrer mig til at indslutte mig med mine 3000 Spaniere i Fortet Senavia, og lover at undsætte mig. De har lovet Gouverneuren i Cindad Rodrigo, at komme ham til Hjelp, naar han holdt sig tyve Dage. Han har holdt sig dobbelt saalænge, og De har ikke opfyldt Deres Løvte; det er altsaa tydeligt nok, at De ikke vil gjøre noget for det ulykkelige Spanien, for at oppuste ders Tvedragt lover De Hjelp, som De aldrig agter at yde Da de Franske have svært Artillerie, vil jeg ikke længe kunne gjøre Modstand. Jmidlertid vil jeg indslutte mig i Fæstningen, naar de kaster een Engellænder mod to Spaniere derind, og saaledes vil medvirke til dets Forsvar. Giv mig 1000 Engellændere, saa vil jeg give 2000 Spaniere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Under Artiklen Amsterdam d. 18 Aug. melder Moniteuren følgende: Et Skib, som skulde være ladet med Salt, er blevet anholdt i MaaSluys Douanererne undersøgte det, og fandt snart at det var ladet med Engelske Varer, som strax bleve anholdte. Capitainen havde forsøgt, at giøre Douanererne beskienkede; han selv undkom og tog sex Baller med, men som man fik siden igjen, og saa en Blikdaase med Papirer fra London, som han havde kastet i Vandet, blev snart funden igjen. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Sam Syvende Aargang. No. 94. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 1 September, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Bidrag til Prindsen af Ponte Corvo Marskalken Bernadettes Historie. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Jmidlertid foregik det bekjendte Slag ved Auerstadt. Den 17 October befandt Bernadotte sig i Eisleben, da han erfoer, at den Preussiske Reservearmee under Prindsen af Würtemberg var ankommen til Halle. Uden Ophold gjorde han Dispositioner til Angreb. General Dupont fik befaling at gaae imod Halle, men Divisionen Drouet at blive tilbage som Reserve. Slaget begyndte den 18 Oct. og Preusserne sloges, skjønt uden Plan, meget tappert. De Franske indtoge Halle. Prindsen af Ponte Corvo fik i denne Træfning 5000 Mand til Fange, hvoriblandt 2 Generaler; 34 Canoner og 4 Faner erobredes, Han forfulgte de slagne Preusser og forsøgte tillige med Marskalk Lannes og Murat at afskjære den forfulgte General Blücher fra Oder. Efterat Hohenlohe havde capituleret ved Prenzlau, var blot Blüchers Corps, som havde forenet sig med det Weimarske Corps, tilbage af hele den Preussiske Armee. Paa alle Sider forfulgt drog denne tappre Kriger sig til Lübeck, for der bag Trave at kunne forsvare sig. Den 6 Nov. ankom han til Lübeck og allerede den 6 var Prindsen af PonteCorvos Fortrop under Cæsar Berthiers Anførsel for Lübecks Porte. Angrebet udeblev ei længe. Mod Burgthor rettedes Angrebet, som forsvaredes, af Hertugen af Brunsvig-Oels. Træfningen var skrækkelig blodig, og uagtet Cartætsche-Jlden, trængte de Franske dog frem igjennem Porten. Et rædsomt Blodbad begyndte, som varede i 4 Timer, i hvilken Tid Blücher flygtede fra Lübeck. Staden, som blev indtagen med Storm, led skrækkeligen, og skulde lidt endnu mere, om ikke Prindsen af PonteCorvos menneskelige Opførsel havde stillet de Franske Krigeres Raserie. Ved denne Leilighed forhvervede vor Helt sig en større Ære ved sin Omsorg for den ulykkelige Stads Bedste, end ved selve Seiren. Hans Dagsbefaling, hvori han formanede Tropperne til Menneskelighed, og paa det strængeste befalede Orden, er et talende Beviis paa hans menneskelige Tænkemaade. Maatte hver Kriger, ligesom denne Feldtherre, blot i menneskelige Handlinger søge sin fornemste Ære, saa skulde han aldrig savne Verdens Taknemmelighed og de Overvundnes Erkjendtlighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Da Prindsen af Ponte Corvo truede den følgende Dag at angribe General Blücher, capitulerede han i Rathan. Ligesaa tog vor Helt af det Svenske Corps, som laae i Travemunde og ei kunde undkomme for Modvind, flere 1000 Mand til Fange, af hvilke mange, som nu ere komne tilbage, med een Mund ophøie den Menneskelighed, som caracteriserer Hertugen af Ponte Corvo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Fra Lübeck marcherede vor Helt til Polen og ankom did i Slutningen af Nov. med hele sit Corps. Prindsen anførte den venstre Fløi af den Franske Storarmee i Slaget ved Pultusk d. 26 Dec. Dette Slag kostede paa begge Sider mange Folk, og var, skiønt blodigt, til ingen Nytte, og ei afgjørende. J Egnen af Osterode havde Bernadotte sit Hovedqvarteer. Her blev han angreben af Russerne under General Markow. Heftigst var Striden ved Byen Pfarrersfeldschen, hvor Russerne toge Fanen fra det 9de Franske Linieinfanterieregiment, og dette tilbagetog samme. Medens de Franske rykkede over Mohrungen, for at omringe Russerne, stødte den paa Recognescering udsendte Prinds Dolgorouki med sin Dragondivision over Bruckendorf paa Mohrungen, gjorde der et Bytte af alle Prindsen af Ponte Corvos Equipaaer og hans Cancellie, og tog 3 Officierer og 120 Mand til Fanger. Dette forhindrede alligevel ikke Russernes Nederlag. Stiden varede til ud paa Natten, og først da Russerne havde trukket sig tilbage til Liebstadt, tog igjen Prindsen af Ponte Corvo sin Position ved Elbing, for at forene sig med Marchal Ney. - Efter Slaget ved Preussisk Eylau besatte Prindsen af Ponte Corvos Corps Braunsberg, Frauenburg, Mühlhausen, Preussisk Holland og Stranden af Frisch-Havet. Ved Foraarets Begyndelse aabnedes Felttoget paa ny. Den 5 Junii kom det til en hidsig Træfning ved Spanden, hvor vor Helt blev saaret, og hans Corps anførtes i Slaget ved Friedland ei af ham selv, men af General Victor. Efter Freden i Tilsit commanderede Prindsen. af Ponte Corvo de Franske Tropper i den nordlige Deel af Tydskland. Hans Hovedqvarteer ombyttedes adskillige Gange, men var især i Hamborg. Ved Krigen, som udbrød med Østerrige, commanderede han den Sachsiske Armee. Blandt andre Træfninger, hvori han var som Gjæst, var han ogsaa blandt Anførerne i Slaget ved Wagram. Alle disse Bedrivter have spredt en ny Glands over de Laurbær, som Prindsen af Ponte Corvo i Forveien har vundet, og altid skal han derfor regnes blandt de Mænd, som ved deres Tapperhed frelste, ved deres Klogskab gavnede og ved deres Menneskelighed hædrede deres Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Efterat man nu, skjønt ufuldkomment, har viist alle de Egenskaber, som pryde Statsmanden, Hærføreren og Menneskevennen, staaer endnu tilbage at fuldende Tegningen: Noget om hans huuslige Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Hvad man kjender af Heltens Handlemaade som Ægtefælle og Fader, staaer i den skjønneste Over enstemmelse med det gode Hjerte og den ædle Caracteer, som i alt det øvrige udmærker ham. Lykkelig ved den uskrømtede Hengivenhed, han har nydt, er han og sin Lykke værd som et lysende Exempel paa Reenhed i Sæder. - En II aarig Søn, med et gammelt celtisk Navn, Oscar, har af Naturen faaet alt hvad den besidder lysende og skjønt. Faderen lever i og for ham, og en ypperlig Opdragelse, belønnet med alle Forbud paa en tidlig Modenhed vidner om hans oplyste Ømhed. Sikkerlig skal denne Søn udbrede en ny Glands over dette store Navn og fremtræde i Verden, værdig den Stamme, fra hvilken han udsprang, værdig Napoleons Tidsalder og værdig det ædle Folk, i hvis Skjød han dannedes. Bidrag til John Colletts Minde.