Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-08-22
Slutningen af den nye forbedrede Fundation for de 2de ved Kiøbenhavns Universitet værende Kongelige. Stiftelser, Communitetet og Regentzen. (See No. 30, 31, 32, 33.) 73. Naar en Alumuus, har betalt 2de Mulcter saavel herfor, som for Forsømmelse paa Klosteret, melder Decanus det med Provstens Forevidende til hans Forældre, Værge eller den, der staaer i Forældres Sted, med Tilkiendegivende, at, om Forholdet ikke forandres, staaer han Fare for efter en nye Mulct at exeluderes; Og skal der ved Mulcternes Betaling lagttages, at ligesom en Alumus ved 4de Forseelse paa Communitetet udelukkes fra disse Stipendig, saa udelukkes han og ved den 4de Forseelse paa Regenzen ligeledes fra begge. 74. Med alle de Skipendia, som til visse Kammere paa Regentzen ere, eller herefter kan blive henlagte, skal det i alle Maader forholdes efter den for ethvert Stipendio af Stifteren, gjorde Fundats, hvorfra der ikke i nogen Punct maa viges. 75. Communitetet skal til evig Tid uryggelig og uigienkaldelig med samme Frieheder og Rettigheder, som det hidindtil haver, beholde hvad Jorde=Gods, Tiender og andet, det efter de derom Allernaadigst oprettede Fundationer af Vore Høisalige Forfædre er benaadet med, og som i de af Os herefter nærmere Allernaadigst confirmerende Jordebøger er indbefattet, hvoraf intet, under hvad Paaskud være kan, til noget andet Brug maa anvendes. 76. Ligeledes ville Vi og, at de 500 Rdlr., som Communitetet hidindtil for Consumptionen have været tillagt, til samme fremdeles af Vort Zahl Kammer aarlig til hvert Aars 11 Dec. skal betales, til hvilken Tid Brygger=Lauget her i Staden ogsaa har til denne Stiftelse aarlig at erlægge 100 Rdlr. i Recognition for den Communitetet forundte Brygger=Rettighed, da Vi ville, at Spiisningen in Natura eller Kosten paa Communitetet herefter aldeles skal ophøre og et meere have Sted. 77. Alle disse Communitetets Jndkomster, saavelsom Renterne af dets udestaaende Capitaler og alt andet under hvad Navn nævnes kan, det allene undtagen, som herefter befales, at Forvalterne maa imodtage, oppebærer Oeconomus, efterat han for i Veien har stillet vedbørlig Caution paa sædvanlig Maade, umiddelbar af alle Vedkommende, og deraf igien udbetaler saavel de aarlige fastsatte Udgifter, som hvad der ellers i et eller andet Tilfælde kan anordnes at udgive, for hvilken baade Jndtægt og Udgift han til hvert Nye=Aar aflegger vedbørlig Regnskab, med hvis Forfatning lagttages, at den Landgilde og de Tiende=Afgifter, som falde og betales for et og det samme Aar, føres altid til Indtægt i et og det samme Regnskab, saa at hvad Jndtægter og Udgifter, der høre til et Aar, i samme Aars Regnskab ogsaa kan findes; Udebliver ellers Oeconomus 10 Uger efter Nye=Aar med sit Regnskab, forholdes med ham efter Forordningen af 23 Febr. 1748, der og skal gielde i Henseende til den, som til Oeconomi Regnskaber at revidere antages, men naar Orconomus saaledes til rette Tid aflegger og til Revision indleverer sit Regnskab, Revisor ogsaa ligeledes ingen Forsømmelse tager i at revidere det, bør Directeurerne, og det uden al Forrevending, 6 Uger, efterat det er revideret, endelig decidere og klarere samme, saaledes at Oeconomus et halvt Aar, efterat Regnskabet er aflagt, kan erholde og imodtage endelig Decision og Qvittering. Skeer det ikke, maa han for alt det Ansvar, som af det Aars Regnskab kan flyde, aldeles være befriet, det Directeurerne ved deres Forsømmelse da paadrage sig selv. 78. Foruden foranførte skal det og være bemeldte Orconomi Pligt, at have Jndseende med alle Communitetets Bygninger, besørge de derved faldende Reparationer, og have nøie Agt paa, at samme skee forsvarligen og med største Sparsommelighed. Naar betydelige Reparationer indfalde, lader han af kyndige Haandverks=Mestere tage Overslage, indsender dem til Directeurernes Approbation, og derefter paaseer, at Arbeidet bliver vel gjort, men daglige og smaae Udgifter, som hver for sig ei overstige den Summa af Ti Rigsdaler, maa han, uden Forespørgsel hos Facultetet, efter egen Skiønsomhed, og saaledes, som han agter at forsvare, besørge istandsatte, naar Decani eller Inspectores det med Provstens Samtykke begiere, hvilke da og siden til behørig Rigtighed ved Regnskabet attestere, at Arbeidet er gjort. 79. Til Communitetets Bygninger hører ogsaa Regenzen, der af Communitetets Midler skal vedligeholdes; Med de her faldende Reparationer skal Oeconomus ligeledes have Tilsyn; men da her, formedelst Værelsernes Mængde, og Beboernes Antal, behøves en besynderlig og daglig Opsigt, som af Oeconomo ei kan lagttages, saa skal det være Decanorum, som nu ere Inspectores, deres Pligt, samme at beopagte. Disse skal derfore være forbundne til, enhver i sin Inspection, en Gang om Ugen at eftersee, om alle Meubler eller Inventaria ere tilstede, om de ere ubeskadigede og heele, om Værelserne ere reene, og om Ordentlighed og Skik overalt hersker. befindes anderledes, advares Vedkommende derom, og det af Skiødesløshed enten beskadigede eller reent forkomne anskaffer Alumus inden 8 Dage paa egen Bekostning enten repareret eller af nye forfærdiget. Skeer det ikke, anmeldes det for Provsten, som paa Alumni Bekostning enten af de Penge, han nyder af Communitetet, eller af hans Contingent af Liigbæren, lader det forkomme giøre af nye eller det beskadigede reparere. Af hvilken Aarsag ei heller nogen Alumus maa forlade Regentzen, førend han til Inspectohar afleveret Kammerne, og de ham paa samme ved Jndtrædelsen, hvilket herefter bør skee, overleverede Inventaria i uskad Stand, da hans sidste 2de Maaneders Liig=Penge indeholdes og ham ei forinden udbetales. 80. Den her anbefalede Reengiørelse og Feining paa Alumorum Kammere skal besørges af den paa Regenzen værende Under=Betient, forhen Portner kaldet, som desuden holder Gaarden reen, og haver i sin Forvaring hvad Materialier eller Inventarier, der nu og da ikke bruges, samt i alt lagttager, hvad den af Facultetet meddeelende Jnstrup nærmere tilholder ham at beopagte, for hvilken hans Tieneste han af Communitetets Cassa fra denne Vores Fundations Dato, skal nyde aarlig 72 Rdlr. 4 Mk. og af hver Alumno, som har Sted paa Regentzen, 1 Rdlr. om Aaret, hvoraf det halve betales til hver Paaske, og det andet halve til Michaelis Dag. Udebliver nogen hermed, betales det ved Provsten af den udeblivendes Liig=Penge eller Beneficio paa Communtetet, og alt nydes uden nogen Af kortning. 81. Hvad dem angaaer, som Vi Allernaadigst have bevilget frie Værelser i de øvrige Communitetets Bygninger paa Studii Gaarden, da, ligesom Vi vel tillade dem fremdeles for deres Livs Tiid at beholde samme, dog uden at maa forundes andre eller fleere Værelser, end de nu have i Brug, saa skal det derimod, naar de enten døe, eller ikke længere vil beboe samme, være den af Os i §. 59 anordnede bestandige, Commission tilladt, at disponere over dem til et nyttigt og med Stiftelsens Øiemærke overeensstemmende Brug, saasom til at indlegge deri en Decanum med nogle Alumis, eller saaledes som Omstændighederne det kunde udfordre; J. midlertid ville Vi, for saavidt de nu der boende annaaer, ingenlunde tillade, at Communitetet herefter maa betale de Udgifter, som ikke ved Ælde eller Slid foraarsages, ei heller hvad som henhører til Brugen af Værelserne, som for Exemvel Skorstenenrs Reengiørelse, Gaardens Feining og Reen holdelse og andet af samme Beskaffenhed, hvilket de selv have at bekoste og udreede tillige med de personelle Tyngder, de kan have at svare, der heller ikke bør komme Communitetet, til Last. 82. Med Communitetets Gods ville Vi den ombyggelig ste Opsigt skal haves. Forvalterne, som til samme at forestaae af Facultetet beskikkes, og derfore fra denne FundationsDato nyde, uden nogen Afkortning, den Løn, de hidindtil have havt, skal lade sig Bøndernes og Godses Beste være høist angelegen, have flittig Tilsyn med, at Gaarden baade i Henseende til Bygning holdes i Hænd, saa og i Mark og Eng forbedres, og i alt paasee, at Communitetets og Bøndernes Fordeel forenes og befordres. Hvad der indkommer ved Tiendernes og Gaardenes Bortfæstning af Sigt og SageFald, af 6te og 10de Penge, samt andre deslige Communitetets Rettigheder, imodtage de, og derfore, saavelsom for alt andet, der betroes dem, aflegge til hvert Nyt Aar vedbørlig Regnskab, med hvis Jndlevering, Revision og Decision eller Clarering i alle Maader forholdes saaledes, som i F. 77 angaaende Oeconomo er fastsat og foreskrevet. 83. Naar der indfalde Skifter paa Godset, forrette Forvalterne samme forsvarlig og paa lovlig Maade, hvilket desto vissere at maaskee, Vi Allernaadigst ville, at ethvert SkifteBrev, som af Vedkommende forlanges beskreven, først skal forevises Directeurerne, forinden det til den eller dem, som samme har begiert, udleveres. De paa Godset faldende Børne=Penge besørge de sikkert paa Godset udsatte, men kan ei skee, indberette de det til Facultetet, som desangaaende føier de fornødne Anstalter; saa aflegge de og desuden for alle Børne=Pengene aarlig til Facultetet a parte Regnskab, hvoraf klarligen kan sees, hvad hvert Aar falder, hvor store Arve Capitalerne ere, og hvor de staae, samt hvad Pant haves, hvorfore det og er fornødent, at de ved dette Regnskab lade følge en Efterretning om, naar ethvert og Aaret faldende Skifte er begyndt, naar til Ende bragt, og, i Fald det over den i Loven fastsatte Tiid henstaaer usluttet, da hvorfore men aldrig maa de under deres Tienestes Fortabelse selv indesidde med slige eller andre Penge uden Facultetets Forevidende. 84. Endnu bliver det en Hoved=Pligt for Forvalterne i rette Tid at inddrive hvert Aars Restancer, om nogle, det Vi dog ikke paa det Gods formode, skulde existere, og nøie at paasee, at Bønderne i saa Maade ikke paadrage sig Gield, men paa den bestemte Tiid betale, hvad de bør, og forrette de da saaledes dette deres Embede redelig og vel, ville Vi, efter nogle Aars Forløb, have dem i Allernaadigst Erindring til convenable Befordring i Vor Egen Tieneste, i fald de ikke allerede maatte staae deri. 85. Saasom det nu er Vores Allernaadigste Villie og alvorligste Befaling, at alt, hvad her foran saavel om Øvelsernes Drift, som om Oeconomien og Godsets Forvaltning er foreskrevet, paa det nøiagtigste med største Nidkiærhed og Fliid, saaledes at intet deraf maa efterlades, skal efterkommes, og det er Professores i det Theologiske Facultet, Vii have betroet Opsigten og Bestyrelsen i denne betydelige Sag; saa, da disse Mænd desuden have vigtige Embeder, der udfordre den største Deel af deres Tiid og Fliid, have Vi været betænkte paa, hvorledes de kunde sættes i Stand til, uden alt for stor Tids Spilde, med Orden og Hurtighed at udføre og efterkomme alt det, som dem i denne Vores Fundats er bleven paalagt; thi ville Vi da paa følgende Maade see dem herudi lettede og hiulpne: 86. Alt det, som Decanus og Notarius ved det Theologiske Facultet i Henseende til Expeditionerne af de Oeconomiske Sager ved disse Stiftelser hidindtil have havt at forrette, skal de herefter være frie og forskaanede for, hvorimod Vi ville, at en anden dertil beqvem Mand, under Navn af Secretarius, Communitatis og Collegii Regii, for Eftertiden skal antages, og det paa følgende Maade og Vilkaar, 87. Som Secretarius Communitatis og Collegii Regi har denne Mand i Almindelighed at lagttage alt, hvad et saadant Embede fører med sig. Tvende Protocoller, som paa Communitetets Bekostning indrettes og af Facultetet anthoriseres, haver han at holde; Den ene skal være Facultetets Resolutions Protocol og den anden Brev= eller Expeditions Protocollen, som begge forsynes med behørig Register over Materierne; Udi den første indføres extractviis alle de Breve, og andet, som disse Stiftelser angaaende ham fra Decano tilsendes tilligemed Directionens Resolution paa samme, der tegnes ved siden af Extracteen; udi den anden indføres alle de Breve, som han i Følge de af Facultetet givne Resolutioner expederer, og til Vedkommende af afgaae, samt hvad Facultetet i Communitetets occonomiske Saaer kan have til Os allerunderdanigst at forestille eller erklære sig paa. Men paa det at alt dette desto lettere og rigtigere kan efterkommes, skal de Documenter, som bør extraheres, saa betimelig tilstilles ham, at de kan ligge paa reede Hænder, naar en Samling skal holdes. Saasnart derfore de ham tilsendte Documenter, ere extraherede, og der iblandt enten er noget, som ikke kan taale Ophold, eller der ellers maatte være saa meget samlet, at en Samling udfordredes, har han at melde det for Decano Faculatis, som nærmere med Facultetets Samtykke bekiendtgiør ham, naar Samling skal holdes. 88. Naar en Samling er berammet indfinder han sig til det bestemte Sted og Tid med de fornødne Protocoller, samt hvis Anteacta, der kunde tiene til Oplysning i de Sager, som paa en Dag efter Extractum Protocolli skal tages under Ventilation og Beslutning. J Samlingerne eller ved Deliberationerne, hvor alle Sager per plurima afgiøres, maa han vel intet Votum have, da han her ikkun er blot Secretair, men dog forstaaer det sig selv, at om han i en eller anden Begivenhed kan give nogen Oplysning, bør og maa han ikke dølge den. Saa skal han og være Archivarius og have Communitetets og Regentzens Archiv hos sig, dette skal han ikke allene giøre sig bekiendt, men endog strax, og saasnart skee kan, forfatte derover en ordentlig Designation, og sætte det i den Stand, at naar Directeurerne i et eller andet Tilfælde deraf forlange Efterretning, han da kan meddeele samme. Og da Vi herved Allernaadigst bevilge, at disse Stiftelser Communitetet og Regentzen maa have deres eget Seigl med Vores Chiffre og Om skrift: Sigillum Communitatis & Collegii Regii, skal det og være i Secretarii Forvaring, at det ved forefaldende Expeditioner kan haves ved Haanden. 89. End videre ville Vi, at bemeldte Secretarius en Gang om Sommeren, naar ikke Sygdom eller andre Forretninger hindre ham, skal reise omkring overalt paa heele Godset saavel i Sielland som Falster, og giøre sig dermed saa bekiendt, at naar Forestillinger fra Forvalterne eller andre til Directionen. indkomme, han da kan give samme paalidelige Efterretninger og Oplysninger, hvorefter Resolution kan tages. Ved disse Reiser have og Forvalterne, naar det af Secretario forlanges, at indfinde sig og følge med, for i et eller andet Tilfælde at give Oplysning; ligesom og bemeldte Forvaltere skal være pligtige til for ham at fremvise sin Skifte=Protocol til Eftersyn og J. giennemgaaelse, saa vidt skee kan. J øvrigt har Secretarius, naar han saaledes er hos Bønderne eller de hos ham, nøie at undersøge deres Tilstand, deres Gaarders og Jorders Beskaffenhed, og især at opmuntre dem til Arbeide og Fliid, samt søge at biebringe dem en bedre Agerdyrknings Maade ved Fælledskabets Ophævelse og andet meere, som Vore i den Henseende udgangne Forordninger befale. 90. Paa det at Communitetets Cassa ikke ved dette Embede, som ellers udfordrede a parte Løn, formeget skal besværes, have Vi fundet for godt at foreene det med Oeconomi Embede, saaledes at den, som herefter af Facultetet antages til Oeconomus, skal tillige og med det samme beskikkes til Secretarius, Communitatis og Collegii Regii, hvorfore Vi Selv for denne Gang, uden at betage Communitetet dets Rettighed for Eftertiden, herved antage og beskikke nu værende Oeconomus, fornævnte Justits=Raad Knud Holtermann, til herefter at være tilligemed Secretarsus Communitatis og Collegii Regii, for hvilket hans Embede han, foruden hans aarlige Løn som Orconomus 250 Rdlr., endnu af Communitetets Cassa skal nyde aarlig 250 Rdlr., og følgelig i alt 500 Rdlr. frie for al Afkortning, som angaaer fra denne Vores Fundations Dato, samt desuden frie Befordring med 2de Par Forspands Heste paa hans Reiser i Communitetets Ærender og frie Værelser i den hans Embede tilhørende Gaard paa Studii=Gaarden, naar samme ei længere af Os Elskelig Professor Börge Riisbrigh kan eller bør beboes. 91. Endelig ville Vi og, at Communitetet og Regentzen, Udi alle de Sager, som Directeurerne til disses Eiendommes og Rettigheders Beskiermelse eller Handthævelse maatte nødsages til ved Lands Lov og Ret at udføre, maa ved alle Retter nyde Beneficium Paupertatis og frie Procurator. 92. Til ydermeere Stadfæstelse ville Vi Allernaadigst, at 2de Exemplarer af denne Vores Fundation, som med Vores Kongelige Haand ere underskrevne, og med Vores Seigl bekræftede, skal in Originali henlegges det ene i Vores Danske Cancellie og det andet udi Communitetets Archiv til Bevaring, og Efterlevelse til evig Tid; thi byde Vi og hermed Allernaadigst befale, saavel alle og enher i Almindelighed, som dette paa nogen Maade vedkommer, som den af Os anordnede Commission tillige med det Theologiske Facultet, som nu er eller herefter kommendes vorder, i Særdeleshed, at de lade sig allerunderdanigst være angelegen, ei allene, at denne Vores for Universitetet og Landet saa vigtige og til Studeringernes og Videnskabernes Fremvert og Floer sigtende faderlige Anordning med allerforderligste paa ovenanførte Maade i alle sine Puncter bliver iværk at og i det seeneste til 1 October 1782. bragt i den af Os forønskte Stand og Fuldkommenhed, men endog at de saaledes bestandig vaage og holde over dens Efterlevelse i alle Stykker, som de for den allerhøieste Gud og Os agte at forsvare. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Fredensborg den 25 Junii 1777. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. C. Thos Tusdor C. F. Aagaard.