Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-03-20
Professor Dittmar er endnu ikke kjed af det utaknemmelige Arbeide at være Veir=Prophet. Om indeværende Marts Maaned spaaer han: at den første Uge ikke gandske vil være uden Frost og Snee. J den anden Uge, mener han, vil Luften sjelden være klar om Formiddagen og Skyerne undertiden opløse sig i en fiin Regn; men nogle af Eftermiddagstimerne være oplivede ved et særdeles behageligt Soelskin. Efter Midten af Maaneden ville nogle stærke, meest sydvestlige Vinde bringe Sneefog; men ogsaa behagelige SoelskinsDage og om Eftermiddagen Foraarsveir. Den fjerde Marts Uge vil igjen bringe nogen Nattefrost; Solen vil i Almindelighed opstaae i al sin Glands, Formiddags=Himmelen være klar, men Eftermiddags Himmelen skyfuld og tildeels give mild Regn. Før Maanedens Udgang vil man om Aftenen kunne see Flaggermusene, og 14 Dage derefter ville Svalerne indfinde sig. J London Chronicle for 11te Febr. d. A. læses følgende mærkelige Stykke om Napoleons projecterede Flugt: "Det er ikke almindeligt bekjendt, at Smugleren Johnson var i Færd med at bygge i Batter sen et Skib, i det Øiemed at befrie Napoleon fra Øen St. Helena. Skibet var 90 Fod langt og af 100 Tønders Drægtighed. Det var bygt af halvtomme Planker. To saadanne Planker bleve lagt i en vertical og de andre to i en horizontal Stilling. Plankerne vare saavel sammenføiede med Cement, at Skibets Sider ikke vare tykkere end et almindeligt Vaskekars. Masterne vare saaledes indrettede, at de kunde nedlades lige med Dækket, og hele Skibet kunde sænkes, tilligemed sin ombordhavende Besætning, uden Fare. Der var gjort betydelige Indretninger til at forsyne Fartøiet med frisk, Luft. Planen var, at seile en Nat indtil en kort Afstand fra St. Helen og sænke Skibet indtil den næste eller følgende Nat, naar Buonaparte saae sig istand til at udføre sin Flugt til Strandbredden; thi da skulde Skibet reises igjen, tage Ex Reiseren ombord, og seile bort med ham i Mørkningen. Men det hændtes imidlertid, at Napoleon døde førend Skibet var gandske færdigt. Efterretningen om hans Død indløb samme Dag, Skibet skulde kobberforhudes. Johnson skulde have 40,000 Pd. St. saasnart Skibet havde stukket Søen, uberegnet den Belønning, han kunde vente sig naar Planen lykkedes." - Denne Johnson havde i Forveien tilbudet Admiralitetet sin Tjeneste, og forsikkret, at kunde lade ethvert Skib flyve op uden selv at beskadiges. Paa Grund heraf skulde han gjøre en Prøve, paa Themsen, ledsaget af Baadsmanden fra et af Orlogskibene, som en Uge forhen var bleven gift, i en Baad af samme Bygning, som det forhen beskrevne Fartøi, til en midt paa Strømmen liggende Barcasse. De sænkede deres Fartøi ved denne og lettede Masten. Da Johnson saae, at hans Fartøi forblev fast, tog han sit Uhr op, og sagde til Baadsmanden, at han kun endnu havde to Minutter at leve i. Derpaa begyndte Baadsmanden at raabe jamrende: "O, min stakkels Nancyl Hvad vil hun siger. - Skynd Dig, Kjer ling, sagde Johnson: "træk Trøien af, og hold Dig beredt til at putte den i Krydshullet, medens jeg overhugger Ankertouget." Sigende dette tog Johnson en Øxe og overhuggede Ankertouget. Baadsmanden puttede sin Trøie i Hullet, og da de vare komne i en tilbørlig Frastand fra Barcassen, fløi den op.