JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Hvorvidt nu denne Mirakel=Essents vil gjøre sin Virkning, og de vedkommende Parter rette sig efter Raadet, lader Man staae ved sit Værd. Spørgsmaalet, om Amerikas Gjenerobring anseer Stjernen kun for Spanien nationalt, for de andre europæiske Magter derimod at politisk og kommerciel Natur. Men Spanien fat tes militaire Kræfter til at erobre de frafaldne Provindser. Der kan vel udbryde enkelte indbyrdes Oprør om Regjeringen, men neppe for at vende tilbage til den gamle Tilstand. Revolutionen histovre kan hverken sammenlignes med den paa Halvøen, i Neapel og Piemont eller engang med den græske. Planen til at undertvinge Amerika og dele det imellem de europæiske Magter, springer Forfatteren over, da den aldrig vilde blive spansk, og alle Magter erkjende og respektere Ferdinands Ret. Ved en Vaabenstilstand vandt Man derimod Tid til videre Underhandlinger. Som provisorisk Forholdsregel kunde den ikke heller finde saa stor Vanskelighed, som naar Offeret; bragtes for stedse. Desuden kunde en Erkjendelse fra Spaniens Side i vore Dage maaskee skade hele Verden. Vilde de nye, af flere Magter allerede erkjendte Stater vedderes demokratiske Sving ikke misbruge Moderlandets Svaghed? Det er en stor Vildfarelse, naar Man vil opstille Frankerigs Beslutning med St. Domingo som Mønste for Spanien. De Forenede Stater og Engelland, jo selv den columbiske Regjering nægtede at erkjende den Hautiske Regjering, og det rige, stærke Frankerig, som besidder baade Land- og Søemagt, kunde let have tvunge, slig en isoleret Punkt, medens Spanien, fattigt, svagt, uden Søemagt og med faa Tropper aldrig kan udrede slig en Magt, som behøves til at erobre Amerikas Fastland tilbage. Endelig er det tvivlsomt, om Man i Columbien, Mexico &c., med Ærbødighed og Taknemmelighed; (ventelig for beviist Ædelmodighed?) vilde modtage et Deskret, hvori Hs. katholske Majestæt tilstod dem deres Uafhængighed, og det er ei allene en spansk, men en europæisk Jnteresse, at Spaniens Krone ingen Fornærmelser udsættes for af de nyskabte Republiker. Den Vanskelighed, at Man ikke kan indlade sig med Rebeller, mener Forf. nok kunde hæves, da ogsaa i Politiken Nød bryder alle Love, og Spanien i dets meest glimrende Periode erkjendte Hollands Uafhængighed, ligesom i vore Dage Storbrittannien har maattet erkjende de Forlenede Stater, ikke ved en Forordning (som Frankerig har sig at ved St. Domingo), men ved en formelig Traktat, hvorved hiin Stat optraadte som en selvstændig Magt &c. Den franske Koureer gotter sig ret over dette lange Raisonnement, hvorved den bemærker: hvis Viblot for 6 Maaneder siden havde talt om en ærefuld Udsoning imellem de Amerikanske Jnsurgentere og Europas legitime Monarkier, vilde Man have reist et forfærdeligt Skraal over vor grevolutionaire Tendents, og nu er det den ministerielle Stjerne selv, som fører dette Sprog, Græst tyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
At Jagttageren intet Nyt veed at fortælle fra Krigsskuepladsen, pleier ikke at være noget ondt Tegn. Som nu erfares, skal den ægyptiske Flaade allerede være afseilet fra Alexandrien den 17 Octbr. Den havde 8000 Md. Jnfanterie og 900 Md. Kavallerie under 3 franske Generalers Kommando ombord, og bestod af 65 større og mindre Krigskibe, 13 Barker, 40 kristelige europæiske og 17 tyrkiske Transportskibe, foruden 10 Brandere og 1 Dampskib. Det er saaledes den frygteligste Armade, som hidtil er afgaaet imod Grækerne. En til Triest ankommen Skibskapitain vil den 3 Novbr. have forladt den i Nærheden af Navarino, uden at den paa denne hele Fart var bleven foruroliget af græske Skibe. Paa Morea skulle vel begge Partier for Øieblikket være udsonede; men Regjeringen, som hverken har Midler eller Kraft til at modsætte sig Jbrahims Magt, stolede endnu stedse paa udenlandske Planer. Jbrahim var rykket ind i Mainotternes 1 Land, havde slaget de mod ham afskikkede Tropper, gjort den tappre Constantin Botzaris (en Broder til den berømte Marcus Bozaris) til Fange, og ødelagt Mistra. Da Grækerne allevegne tye til Bjergegnene og han ikke har Tropper nok til militairisk at besætte de indtagne Stæder og Byer, saa saae han sig sat i den grusomme for entyrkisk Hærfsrer ellers ikke smertelige) Nødvendighed, at ødelægge dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Ved Missolunghi stod alt ved det Gamle, og Man troer, at Reschid Pascha, imod Tyrkernes Sædvane, vil fortsætte Felttoget i Vintermaanederne. De 2 af Grækerne saalænge tilbageholdte Paschaer, Selim og Ali, ere endelig udvexlede imod Petro Beys Søn med nogle andre græske Anførere, og af Kommodore Hamilton paa den engelske Fregat Cambrian overført til Smyrna, hvorfra han igjen er seilet til Corfu, for at bringe den engelske Ambassadeur, Hr. Stratford-Canning, til Konstantinopel. Af Glæde over sin Befrielse har Petro Beys Søn, efter Ankomsten til Napoli svoret, at ville opbyde alle sine Kræfter til Fædrelandets Forsvar. Af den græske Loven, som atter udkommer paa Hydra, meddeler Jagttageren endnu to vigtige Forordninger af den græske Regjering, hvoraf den første forbyder Andre end Folk over 60 Aar, Qvinder og Ynglinger under 16 Aar, at udvandre, og det endda kun med Øvrighedens Tilladelse, ved den anden, indføres Konskriptionen, efter et Forhold af 1 Mand, for hvert Hundrede. Alle Græker fra 18 til 20 Aar ere konskriptionspligtige, hvert Aar udtræder en Trediedeel, Officerer maae tjene 3 Aar &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Blandinger. Storbrittannien. De Jrlandske Katholiker, blive nu med hver Dag meere høirøstede. Efter Hr. O'Con nels Forslag er endog nedsat en Kommission af 7 Personer, for at afgive Beretning om de Nederlandske, Katholikers Undertrykkelse. J Newyork er og stiftet en Forening, Jrlands Venners kaldet, som har sendt en meget heftig Adresse til deres Brødre i Jrland, og besluttet at lade en Beretning i det spanske Sprog om Jrlands Lidelser uddele i alle nye sydamerikanske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
J Gibraltar er det ved en Forordning forbudt alle genuesiske og svenske Skibe, der have tilhørt Engelland, at feile i under brittisk Flag, paa Grund af indtrufne Misbrug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Paaet fransk Slavehandler-Skib, som først i Septbr. blev anholdt, fandtes 7000 ulykkelige Negere, alle lænkede ved Hænder og Fødder. Et andet, ligeledes fransk Skib med 135 Negere maatte selv overgive sig til en brittisk Ostindiefarer, da det havde mistet alle sine Officerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Ved den sidste Smaus hos Lord=Majoren i London var i ikke mindre end 2000 Gjæster tilstæde, for hvilke blev fremsat 580 Terriner med Skildpaddesuppe, 200 Boller Punsch, 90 Stkr. Fuglevildt, 25 stegte og 40 kogte kalkunske Høns med Østerssauce, 100 Fade med Fasaner og Agerhøns, 36 Dueposteier, 42 Tærtekager af ualmindelig : Størrelse, 72 Savoykager &c. &c. Til Dessert fremsattes blandt mere 140 Pund Ananas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
J Bugten ved Vigo har Man alt opdaget 6 Skibe i 2 til 10 Favnes Dybde, og der havdes Haab om, ved Hielp af Dykkerklokken at redde endeel af de rige Ladninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Urolighederne paa Øen Man ere dæmpede ved 2 Kompagniers Ankomst dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Spanien. Fredsfyrstens Palais i Madrid siges at skulle indrettes for Prinds Maximilian af Sachsen, som tilligemed sin unge Gemalinde atter ventes hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Frankerig. Efter Stjernen skal Lord Cochrane være ankommet til Boulogne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Den 26 f. M. holdt Hr. Dupin sit Forsvar for Konstitutionel. Man er i spændt Forventning efter Dommen Udgiveren af Rhoneavisen er for sine fornærmelige Yttringer og Ludvig den Kl dømt til 10 Dages Fængsel, og 100 Fr. Mulkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Nederlandene. Til Generalstaternes andet Kammer er indleveret et Kongeligt Lovudkast om nogle Forandringer ved Ind- og Udførsels=Afgivterne, hvorefter Jndførselstolden af Rug er bestemt til 7 Gylden 50 Ct. og af Byg til 11 Gylden 25 Ct. pr. 100 Pd. Frimurerne i Haag have overrakt deres Stormester, Prinds Friederich, en Medaille i Anledning af Høistsammes Formæling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
En Muurmester i Briissel faldt forleden ned fra et Stillads paa et af de høieste Huse i en forbikjørende Vogn, uden at tage mindste Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Jtalien. Astronomen Hr. Pous i Florenz opdagede den 7 f. M. en ny Kommet i Stjernebilledet Eridanus. Tydskland. Ved Høivandet afvigte Søndag i Hamborg var det en stor Lykke at Vinden var Vesten; thi havde den, som i Stormfloden i Februar, været Nordvest og Maanen, som dengang været i Jordens Nærhed, vilde Faren have været større. Paa den Hannoverske Side 1 Finkenwarder skal være skeet et Digebrud, ligesom der i Bremen og Omegn har været overordentlig Høivande. Oberst Gustafson (Gustav IV) har nu i den Mayner Tidende bekjendtgjort Udfaldet af hans Sag med Boghandler Brockhaus i Leipzig, som Forlægger af 3die Zeitgenossens, hvorefter den formedelst Tiltaltes Død er ophævet for Retten i Leipzig, dog saa at hans Arvinger, betale Omkostningerne. Dette blev - siger Obersten det uventede Udfald af en Retsstrid imod et periodisk Spotskrift, hvorover jeg, for at værge om mit gode Navn og Rygte, over i 3 Aar har maattet føre Klage. Det var ønskeligt, om slette Skribentere vidste bedre at benytte den saa høit priste Pressefrihed; thi at udsprede Usandheder og Bagtalelser, og afgive sig med Personaliteter, kan sumuligt være dens Hensigt. Maynz den 22 Novbr. 1825. G. A. Gust afsonPreussen. Det er overdraget Billedhugger Rauch i Berlin at forfærdige en kolossalsk Statue af den afdøde Konge af Bayern, som skal opstilles paa en offentlig Plads i München.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 2 December 1823. Hamb. 2 M. - k. S. 207. - Spec. 211: 12 Rbmk. 10 1/2 s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 87 a 87 1/2 Rbd. Sedl. 84 1/2 i Banco. Nationb. Obl., forator, Rbder Sell. 107a 107 1 Rbd. Sedl. 1 PCt. uopsigelige Rigsb. Oblig. 98 a 98 1/2 r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 a 99 1/2 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito : 4000 Bcomk. 99 a 99 1/2 Bed. 5 PCt. nye danske Oblig. L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 186 1/2 a 187 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 a 50 1/2 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 102 1/2 a os i Bco. 4 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . 93 a 94 i Bco. Asiat. Actier 91 i Sedl. - Bank-Disconto 5 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Avertissement. At min eneste og elskte Søster Marie Cathrine Bertelsen, fød Borring, i Torsdags den 1 Decbr. har om skiftet Tiden med Evigheden, efter 33 Ugers Sygeleie, efter ladende sin elskte Mand og en haabefuld Datter, bekjendtgjøres herved sørgeligst for vores fraværende Slægt og Venner. Nyborg den 14 Decbr. 1825. Paa egne og min Broders Vegne. H. C. Borring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
At min elskede Kone Anna Friis Erichsen, fød Klingenberg, ved Døden er afgaaet Onsdag Aften den 23 i Novbr., Kl. 8 1/2, efter 5 Ugers Sygeleie af Vattersot, i en Alder af 54 Aar, tilkjendegives fraværende Slægt og Venner. Lyesemoesegaard den 26 Novbr. 1825. N. Erichsen. Avlsredskabers Uddeeling angaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Hs. Majestæt har allernaadigst sat Selskabet istand til at kunne overlade et Antal Kornrensningsmaskiner og Hørbrydemaskiner for moderat Priis til Brug for de Egne der meest trænge dertil, samt til ligeledes at overlade, eller efter Omstændighederne, bortskjænke nogle forbedrede Agerdyrkringsredskaber, saasom: Svingplove, Extirpatorer Hyppeplove og Brakharver til de dygtigste Jordbrugere i de danske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Kornrensningsmaskinerne kunne overlades saavel de større, Gaardes Eiere, der godtgjøre at de ikke allerede ere i Besiddelse deraf, og at deres ockonomiske Forfatning er saadan, at de kunne trænge til denne Begunstigelse, som og saa de Bønderbyer, hvis Beboere maatte ønske at have et saadant Redskab til fælleds Afbenyttelse. Hørbrydemaskinerne ere i Særdeleshed bestemte for de Egne, hvor Ma lægger Vind paa Høravl og hvor Hørrens Tilberedning vanskeliggjøres af Mangel paa hensigtsmæssige Redskaber. De nævnte Agerdyrkningsredskaber kunne ligeledes erholdes af de Landmænd, baade i og uden for Bondestanden, som beviisliggjøre at de ikke allerede eie dem, eller have Evne til selv at anskaffe dem. Dog uddeles de paa samme Vilkaar som de Svingplove Selskabet i nogle Aar paa egen Bekostning har overladt, og blive, som følge heraf, ikke strax Modtagerens Eiendom, men Selskabet. forbeholder sig, naar et Par Aar ere forløbne, efter den Anvendelse, som da beviisligen er gjort af Redskaberne, at afgjøre, om disse skulle skjænkes Vedkommende eller tilbageleveres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
De Landmænd, som maatte attraae et eller flere af de omtalte Avlsredskaber, alt efter Enhvers Stilling, opfordres at indgive skrivtlige Begjæringer derom til Selskabe, inden Udgangen af Februarii Maaned 1826, hvilke Begiæringer maae indeholde Oplysning om, hvad Ansøgeren har udrettet som Agerdyrker, og være ledsagede med paalidelige Attester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab, den 22 Novbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Theatret i Odense. Onsdagen den 7 Decbr.: Tro Jngen for vel, Lystspil i 1 Alt af Carl Schall, oversat af Thortsen, og Radikal kuren eller Middel mod Skinsyge, Lystspil i 5 Alter af Frue v. Weisenthurn, oversat af J. Müller. Direttionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Skuespil i Nyborg. Torsdagen den 8 Decbr.: Tro Jngen for vel, Lystspil i 1 Alt af Carl Schall, oversat af Thortsen; og Den Døve eller Værtshuset fuldt af Gjæster, Komedie i 5 Atter af Desforges, ved N. T. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Fredagen den 9 Decbr.: Ubaldo, Sørgespil i 5 After af Kotzebue, oversat af Bang. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Da den Underhandling, som i længere Tid har fundet Sted med en Mand om Bortforpagtningen af min eiende Post- og Herberggeergaard heri Byen, nu formedelst indtrufne Omstændigheder er ophævet, saa kan bemeldte min Eiendom med Rettigheder til Gjæstgiverie og Brænderie erholdes i Forpagtning og tiltrædes til 1 Mai 1826, naar de Lysthavende behageligst snarest mueligt vil henvende sig til mig, hvor Forpagtnings-Konditionerne og kan faaes til Eftersyn. Odense Postkontoir den 2 December 1815. Loissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Fredagen den 9 Decbr. bliver extra Generalforsamling i den ældste Klub.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
En Tjener ønsker sig en Kondition strax eller til 1 Mai 1826 i samme Fag. Gode Rekommendationer kan forevises, naar forlanges. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
En Kapital, stor 18400 Rbd. Sølv, kan i anstundende, 11 Decbr. Termin erholdes til Laans enten samlet eller deelt naar de, som attraae samme og kan give lovbefalet Sikkerhed, henvende sig personlig eller i portofrie Breve til Middelfart den 3 Decbr. 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Skjøndt jeg ikke formoder, at min afdøde Mand, Kammerherre og Oberstlieutenant Grev Holck Winterfeldt til Fjellebroe, har efterladt nogen mig ubekjendt Gjeld, finder jeg det dog ikke overflødigt, herved til min Sikkerhed, som hensiddende i uskiftet Boe, at indkalde alle og enhver med 12 i Ugers Varsel, som formene sig at have nogen Tiltale eller Fordring paa bemeldte min afdøde Mand, til dermed at fremkomme for Birkedommer Haastrup paa Liselund pr. Nyborg, som af mig er antaget til at berigtige ethvert lovligt og gyldigt Krav. Fjellebroe den 30 Novbr. 1825. Holck Winterfeldt, fød Wind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-05
Saavel Kredi, som Debitorerne i Stervboet efter den ved Døden afgangne Præste=Enke Madame Wilhelmine Christine Helm, fød Eller, af Svindinge, under Sunds Gudme Herreder, Svendborg Amt, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at beviisliggjøre deres havende Krav og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Og tjener det derhos til behagelig Underretning for alle Vedkommende, at der paa mit Kontoir afholdes Skiftesamlinger i Boet Mandagene den 16 Januar og 27 Februar 1826, hver Dags Formiddag Kl. 11. Herredskontoiret i Svendborg den 29 Novbr. 1825. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
No. 173. 54 Aargang. Fyens Stifts. a. T. en privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Tirsdagen den 6 December 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Jndhold. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet: Lovgivning. Offentlig Foranstaltning. Skibs- og Han¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
dels-Efterretninger. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Udenlandske Blandinger. Preussen. Til de mange sørgelige Offere, som Undersøgelsen af Afrikas Jndre har kostet, er endnu kommet et nyt, meget smerteligt. Den 30 Juni døde nemlig den af Naturvidenskaberne høist fortjente Dr. Hemprich af en ondartet epidemisk Vexelfeber i Massana i Abessinien, efter nylig at være vendt tilbage fra en Exkursion til Kysten. Hans paa sin femaarige Reise samlede kostelige Manuskripter ere reddede af hans Reisefælle, Dr. Chrenberg, En tredie Medreisende, Hr. Niemeyer, døde ligeledes af samme Sygdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
J den afdøde Statsminister Grev v. Bülows Sted er Hertug Carl af Meklenborg udnævnt til Præsident i Statsraadet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Under Provindsialstændernes Forhandlinger forekommer, endeel om Jødernes Forhold til Staten. Jblandt andet vilde flere Deputerede, at det skulde forbydes dem at holde kristne Tjenestefolk, saalænge ikke et forholdsmæssigt Antal Mosaiter tog Tjeneste hos de Kristne, at det kun maatte tillades de ikke handlende Jøder at boe paa Landet; at de skulde være Militairpligtige &c. Det bemærket des og, at i nogle Egne er Jødernes Antal saaledes forøget, at de kristne Kirker staae Fare for at maatte nedlægges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Tydskland. Jean Pauls høitidelige Jordefærd, gik for sig om Aftenen Kl. 5 under Fakkelskin. Liigfølger var yderst talrigt. Paa Veien fra Kirken til Graven var opstilt et Spalier af Fakkelbærere, som siden slog Kreds om Graven, hvor Faklerne udsluktes, efterat Rektor Gabler og Dr. Spatzier her endnu havde holdt Sørgetaler over den ædle Hedengangne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Af den nye Jnstrux for Statsraadet i Bayern sees, at samme staaer under Kongens Præsidium. Jøvrigt bestaaer den af Kronprindsen, saasnart han er bleven myndig, af de andre myndige Prindser i direkte Linie, de altiveMinistre, 6 af Kongen udnævnte Statsraader, en Generalsekretair o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Foruden de 6 Regimenter, som skulle gaae ind, vil Hovedreformen ved Armeen komme til at bestaae i Ockonomien. Uniformen i de høiere Grader skal simplificeres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Civil-Embedsmændenes Uniformer med de kostbare Guld broderier afskaffes ganske, og en sort Dragt skal i Fremtiden være den eneste Embedsdragt. Man taler endnu om Ophævelsen af Lotteriet og Page-Jnstitutet. I dette sidste vare de fleste Sønner af Ministre, Generaler o. s. v. som i deres 18de Aar strax bleve Lieutenanter i Armeen med Understøttelse fra Hoffet, eller naar de gik den civile Vei, erholdt aarlige Stipendier til deres Studeringers Fuldendelse, hvorefter de strax fik Embede Den i Aaret 1825 af Hofraad Andre udsatte Præmie, af 124 Dukater for den bedste Besvarelse af Spørgsmaalet: "Hvilke ere de bedste Garantier til at sikkre Statsborgerne deres Rettigheder og Tronens Beskyttelse, er tilfaldet en Bayersk Embedsmand i Rhinkredsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
I Hessen-Cassel følges de skjærpede Toldanordninger saa bogstavelig, at end ikke Reisende ere fritagne for personelig Visitation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Fra Nytaar af faaer Brunsvig ogsaa et Mid at blad, som udgives af den bekjendte Digter Müller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
At Virkningerne af Koursens vaksende Gang paa den Pariser og Londonner Børs, samt alle Statspapirers pludselige Fald, endnu ikke spores synderligt i Frankfurt, tilskrives allene de herværende Huses større Forsigtighed. Dog have de senere Tildragelser paa Hovedpladsene ogsaa virket skadeligt paa Handelen her, og komme heel ubeleiligt for det nye østerrigske 4 pCt. Laan, da Rentereductionen i Frankerig og det Darmstadtske Lotterielaan har skræmmet alle Kapitalister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Sverrig. Kongen har fra Ostindien faaet en Birmansk Officeers-Uniform, som bliver udstoppet for at forestille en af denne Nations Krigere. Det mærkeligste er en fortræffelig Stridsøre, af et Slags indisk Staal, hvis Udarbeidelse vilde gjøre den bedste europæiske Fabrik Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Torsdagen den 24 Novbr. sidstl. afbrændte i Stokholm det lille eller saakaldte dramatiske Theater under Opførelsen af et Skuespil. Tilskuerne kom Alle ud; men af Theatrets Betjenter skulle Tree ved et Tags Nedfald være dræbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Rusland. Den storbrittanniske Gesandt, Lord, Strangford, og den franske Gesandt, Grev de la Ferronnays ere nu Begge ankomne til Petersburg. Østerrig. Den 26 Novbr. indtraf Keiseren og Keiserinden i høieste Velgaaende til Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Storbrittannien. Efter 6 Aars Fængsel er den berygtede Forfatter og Udsælger af irreligiøse Skrivter, Richard Carlisle, nu igjen sat paa frie Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
I Barbariet skal herske stor Kornmangel, og i Gibraltar er Kornet steget betydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Lægen Dr. Bromhead er død i Lille-Asien, da han uctop havde endt sin femaarige Reise i Østerlandene og vilde begive sig til Hjemmet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Den paa Øen Alderney strandede græske Krigsbrig, Cimon, Kapt. Miaulis, er ikke forliist; men den kostbare Ladning størstedelen udplyndret af Jndvaanerne. Mændene fyldte Lommerne med Penge og Sølvtøi, Konerne rendt hver med sit Stykke Musselin og andre Tøier, endog Børnene gjorde deres bedste. Ved Synet heraf udbrød en Græker: "Gid Vi vare strandede mellem Tyrker, der havde vi ventet Plyndring og trodset Døden; men her, imellem Kristne, havde Vi ventet Deeltagelse og Bistand istedetfor at mishandles og bestiæles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-06
Portugal. De første Beretninger om Ulykken ved Klippefaldet i Nærheden af Oporto vare overdrevne. Med Vished veed Man nu, at kun 7 Mennesker dræbtes og 5 saaredes.