Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-08-01
Alle Contracter og Obligationer som imellem Jndbyggerne og de Franske ere gjorde, holdis ubrødelig, saa fremt de ey ere Hans Catholiske Majestæt til præjuditz. 8. De Fange ne skulle paa begge Sider være fri 9. Gisselerne skulle til Dinant hen føris. 10. Tillige med Staden, ofvergifvis aldt hvis som ligger imellem Sambre-Strømmen og Attaqven ved St. Nicolas Porten, med Jern-Porten, de tvende Taarn paa Enden af Maas-Broen ved Siden af Condros, men Louis-Porten beholder de Beleyrede. 11. Naar Capitulationen er fulbyrdet, restitueris Gisselerne paa begge Sider. Minerne, Jld-Ovne og Magazinerne angivis troligen, og skulle de Beleyrede ved deris Aftog Borgerskabet ingen Molest og Fortred giøre. Undertegnet af Churførsten af BæyeBæyeren og Gouverneuren. Maximilian Emanuel. Guiscar. Guarnisonen anholdt, at de deris Heste og Bagage maatte bortskicke, som dennem dog ey blef bevilget. Den 25 blef Staden besat og Greven af Brouay, som Commendant derudi indlagt. Samme Dag blef 30000 Skantz-Gravere commanderet, om Batterierne og Løbgravene at udiefne, og Graverne at rense. Linien som de Franske omkring Castellet havde besat, har mand fundet forladt, den Tid at dend skulde bestormis. Af Leyren er ved 30000 Mand til Printz Vaudemont marscheret. Til Castellets Beleyring ere 48 Battailloner og een deel Rytterie commanderet. Paa Castellet har mand den 2 hujus begyndet at Cannonere og til samme Tid aabnet Trencheerne imod den saa kaldede Casotte, Fort Villiam eller Coehorn, og det gamle Castell. Den 3 nedfaldt een Bombe udi Casotten i een Magazin af meere end 1000 Granater, som samme Tid opfløy og gjorde stoer skade paa Folcket. Den stedse anholdende Regn har Arbeyderne ved Approcheringen meget forhindret, dog alligevel er de den 8 kommen heel nær ved Pallisaterne med deris Arbeyde. Den samme Dag i Dagningen har een Brandenborgisk Capitain som Vagten ved Mass Strømmen var anbetroet, i bemelte Strøm en Fransk Capitain opfisket, kommendis fra Di nant, med Breve fra Villeroy, samme Capitain kom svemmendis paa tvende Blærer, og for meente sig at komme i Castellet, og bringe de beleyrede Tidende, at de ufeylbarligen skulde blive secunderede. Om Aftenen kom Chur-Førsten af Bæyren igien for Namur, og bragte Tidende med, at den Franske Armee fra Enguien imod Nivelle var marscheret, i meening at secundere. den beleyrede Stad; hvorfor Kongen Prinz Vaudemont oc dinerede med den gandske Magt. imod Genappe at marschere, forat have Marschen forud, og dermed at kunde bedecke Beleyringen af Namur. Udi Staden ere fire Batterier bleven opkastet imod Castellet og Villiam Skandtzen, for hvilken Aarsag, Pemmimmmm 3 Bor Borgerskabet deris beste Gods bortflytte, af Frygt, at Gouverneuren af Castellet Staden skulde bombardere; Men saasom de qvæste Soldater og Officerer rundt omkring i Staden ere indqvarterede, er den befrygtede Bombardering der ved bleven afvendt. Og efterdi Marskallen af Villeroy Namur dagligen kom nærmere, lod Kongen Printzen af Vaudemont den 13 hujus indtil Masy henrycke, om der de andre i god Postur at forvendte; For sig haver de Ourne-Strømmen, dag Strømmen staaer Armeen i tvende Linier forskandtzet, og alle Høye i Marken, dislige Defileerne med Batterier vel forvaret, og omendskiønt de Allieredis Armee ickun bestaaer at 65000 Mand, der imod de Franske som fra alle Kandter har forstærket sig, af meere end 80000 Mand, saa meenis dog icke at de skulle fordriste sig til at attaqvere dem i deris fordeel. 10000 Mand staaer ved Waveren, om Communicationen med Bryssel, og Løven at conservere. Den 14. er Detachementet under Landgreven af Hessen ved Namur ankommen. Jnfanteriet gick for Castellet og Cavalleriet til Printzen af Vaudemont. Mand tæller for Castellet 21 Batterier, som med 191 Stycker og Fyrmørser ere besat. Fyrmørserne gaaer mest 30 tillige. Mand forsickrer, at Jorden skal bæve af de mange Skud som skeer. Den 16 var de 4 Bresker saa store, at mand begyndte at giøre Anstalt til en General-Storm, hvor til 20 Mand af hver Compagnie ere commanderede. Den Franske Guarnison