Norske Intelligenssedler, 1808-06-07
Som Noget efterlignelsesværdigt fortjener at bekjendtgjøres, at Hr. Balle, Handelsgartner, har skjænket til de Bønder, som maatte vilde bruge det, et ikke ubetydeligt Qvantum af Gulerødder-Roe (Næver) og Spinatfrøe. Omgangsmaaden. 1) Gulerødder, faaes tyndt saa at hver Plante kan komme til at staae 1/2 Qvart, fra hinanden, og nedhakkes 1 1/2 Tomme dybt i Jorden. Frøet blødes i Vand 24 til 48 Timer, førend det saaes; men tørres, efter Udblødningen saameget, at det skiller sig fra hinanden, og derved bliver beqvemt til Udsaaning. Det kan saaes med Fordel til sidst i Juni. Roer (Næper), nedhakke, kun en Tomme dybt - behandles i øvrigt som Nr. 1 kan saaes med Fordel til midt i Juli. 3) Mangolt (en Sort meget sund Spinat), behøver et Qvarter omtrent mellem hver Plante, behandles som Nr. 1, og er rimeligviis særdeles nærende. Den kan saaes til sidst i Juli. 3) Spinat, behandles som Nr. 3, men er ikke nær saa fødende, som den. Birkesafts Jndkogning. At tappe Birketræer om Vaaren og indkoge Saften forstaaer enhver Bonde i de Bjergegne, hvor Birken voxet almindelig, og ville altsaa vel neppe takke Hr. Professor Pihl for noget, som de selv veed. Skal man troe historiske Efterretninger, har det været i Brug fra Arilds Tid af De der læse botaniske bekonomiske Skrifter finde, under Artikken Birk, omtalte Birkesafters Benyttelse. Ar et Birketræ kan taale at miste 1 Anker Saft, uden at lide det mindste derved, og uden at bruge den mindste Forsigtighed ved Tapningen, (hvorom jo intet siges), er et Phænomen i Phystologien, og fortjener næste Aar at gientages. Naar Birkesaft koges i 14 til 46 Timer bliver den no artig tyk, Og vil man endelig at saadan Jndkogning skal kaldes Øl, saa maa man og kalde Sukkerstrup fortyndet med Vand, Øl; og hvorfor ikke det, Men da maa den gamle Desinition paa Øl, efter høiere Autoriter forkastes, og en ny, foranlediget af de mange nye Ølopdagelser, troniseres. Forresten holder jeg, som er kun en Bonde, med den gode Laicus, som siger, vil fordre Øl af disse gode Bryggere, og ikke en Drik, som de behage at give dette Navn. da Natmanden Peder Olsen viser sig uvillig til at opfylde endeel af de ham paaliggende Pligter, saa har jeg, hos S. T. Magistraten, andraget om hans Afsættelse, og i den Anledning anmodes de, der maatte attraae Tjenesten, om at melde sig hos mig det snareste mueligt. Politiekammeret i Christiania den 7de Juni 1808. J. Wulsberg. Veien til Frydenlund, Bolteløkken, Blindern og Ullevold, De Herrer som have Veistykker paa denne Vei, ville behageligst sörge for lstandsættelsen. Arbeidet foretages: Torsdagen, Fredagen og Løverdagen i denne Uge udstikken, Num. 25, et officielt Blad, udgivet af Etatsraad Falsen, sælges i Bogtrykkeriet for 2 sk. dskillige Ting ere fundne og her indleverede saasom: et Tørklæde mærket J. A., en Halvskjorteller Halskrave mærket CHS., en Skindpung med nogle Kaabberpenge i, en Hestegrime, tra smaae Nøgler paa en Ring og tre større dito adskilte; Eierne til disse Ting, saavelsom til den forhen fundne og oplyste Præsenning, ville her melde sig det snareste muelig for at opgive Kjendemærker og modtage Tingene tilbage. Politiekammeret i Christiania den 7de Juni 1808. J. Wulfsberg.