JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-04-15
NB. Eyeren af Branderup Kirke, beliggende i Branden, Bye, en Fierding Miil fra Colding, udi Brusk Herred, Coldinhuus Amt, stiller den til offentlig Auction den 27de Mai førstkommende paa Herreds-Tinget i Colding, om Formiddagen Kl. 3. med Jus Patronatus og videre tilhørende, efter det Kongel. alle naadigste Skiøde. Colding, den 30te Mart. 1774. Torsdagen den 21de April førstkommende, om Formiddag imellem 9 og 11 Slet, bliver udi Veyer Mølle Kroen Hersted Øst Sogn paa Kiøbenhavns Amt, ved Auction første Gang opraa- og til de Høystbydende bortsolgt: 1) Veyer Mølle Kroen Ulrig Huus kaldet med det der tilhørende Kroeholds Privilegium, bestaaer Stedet, i Følge Udlægs og Vurderings-Forretning, 25de Januar. sidstleden, af en Hovedbygning 9 Fag lang Bidingsværk med Tegltag og Qvist, indrettet til Værelser, en and Bygning 14 Fag lang med Qvist, Bindingsværk og Tegltag indrettet til Giæste Stue, Kamre, Kiøkken og Brøggers, hvor udi er en indmuret Kobber Kiedel omtrent 1 og en fierdendeel Ti stor, en Dito Bindingsværks Bygning 12 Fag med Straae Ta indrettet til Værelser, Lade a., en Dito Bygning 9 Fag m. Port paa, indrettet til Koe og Heste Stald, nok en Dito Bygninpaa 6 Fag indrettet til Høe Lade, og endelig en Eege Binding værks Reyse Stald 16 Fag med Tegltag samt Krybber og Behøitem udi Værelserne 3de Jern Kakkelovne; 2) en Veyer Møl med behørig Malevære; 3) et Huus bestaaende af 8 Fag Bidingsværk, indrettet til en Hollandsk Heste Mølle, som selv ree giør 3de Slags Gryn med tilhørende Mølleværk, og 4) nog Jorder omtrent 6 Tdr. Hartkorn, alt saaledes som forbemelUdlægs og Vurderings Forretning udførligere om formelder Auctions Conditionerne kan forinden faaes til Eftersyn saavel bi Hr. Birke=Dommer Sundbye i Ballerup som Proc. Wosemoei Kiøbenhavn. 45 Obligationer, lydende hver paa 1000 Hollandske Gylden udstædet af den Kongel. Danske Vexel Banqve i Kiøbenhavunder No. 2002., 203., 2004., 2005, 2006 og negotieres i de Herrer Banqverere A og S. Boss, deres Contoir i Haag, alaf Dato den 11te April 1763, paa Hr. Johan Henric van OuryNavn, ere i Aaret 1765. bortstiaalne, uden at samme Fyere hi indtil har kundet saae dem tilbage, saa advares enhver, for ovenmældte Obligationer maatte have i Hænder, i det seeneste inden i Aar og 6 Uger at forevise samme enten til den Konge Danske Vexel Banqve i Kiöbenhavn, eller den Kongel. Danske Resident Hr. Jacob Dull i Amsterdam, eller og til de Herrer Barqverere Boas i Haag; I manglende Fald skal ovenmældte Ob gationer fra samme Tid ansees for intet gieldende, ganske aldeles döde og magtesløse.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
Tos Sadelmager Claus Andersen fra Horsens bliver at faae anstundende Wiborg Snaps Ting, ganske nye KaretherChalser med Slagskammel og Overdæk, Post-Vogne efter Hosteensk Maade, samt adskillige Slags Sadelmager Arbeyd, paa sædvanlige Conditioner.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
Herved bekiendtgiøres, at ingen bliver betroet noget i me Navn herefter, i hvem det end maatte være; thi skeer samme, de maa de tage Skade for Hiemgield. Lille Andtvortschov, den 2de April 1774. P. Lind.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
Af publiqve Penge er nu førstkommende 11te Junii 1774 til Laans at bekomme 700 Rdlr., hvo samme imod behørig sikke Pante Forskrivning og lovlig Rente behøver, kan, som melt, er holde dem i Nørre Brobye Præstegaard par Odense hos Johannes Mule, Provst i Salling Herred i Fyhn.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
J det Godicheske Bogtrykkerie paa Gammel Torv Nr. 141. ere Visit=Sedler i Dofinviis til Kiøbs at bekomme.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
For afvigte Aar 1773 er til det Kongel. Norske Videnskabers Sælskab ingen Priis Afhandling indkommen om Lepra Scorputica; hvorfor den for samme udsatte Belønning 50 Rdlr. er efter den høye Præsidis og Giveres befaling uddeelt til Agerdyrkere. - Om Sild Saltningen er indkommen en Latinsk Afhandling med Devise: Jam modo ducebam ducentia retia &c., som vel har fundet Sælskabets Biefald, men da nogle Sætninger i samme afvige fra de hidindtil bekiendte, har Sælskabet besluttet, over samme i tilstundende Sommer at anstille nøyagtige Forsøger, og indtil deres Udfald indberettes, bliver den udsatte Belønning 50 Rdlr. stillet i Beroe. Fremdeles er om Sildsaltningen indkommen en Dansk Afhandling uden Devise, med forseglet Seddel, og dat. 10de Septbr. 1773. Men som denne Afhandling ey har opfyldt Sælskabets Hensigter, hviler den til Forfatterens Afhentelse hos Sælskabets Secretair. - Om den Norske Plov er indkommen en Dansk Afhandling med Modeller og Devise; Ret afpasse Plov at gjøre o. s. v. Men da denne ey heller indeholder noget nyt eller vigtigt, har Sælskabet ey kunde tilkiende samme den udsatte Belønning 50 Rdlr., der altsaa er anvendt ligesom den forstommelte. Og kan Afhandlingen afhæntes hos Secretairen. - For indeværende Aar 1774, udsætter det Kongel. Norske Videnskabers Sælskab ligeledes 3de Belønninger for efterfølgende Materier: 50 Rdlr. for en paa Erfaring og Jagttagelser grundet Afhandling om Strømmenes Løb langs de Norske Kyster, samt deres Jndflydelse i Skibsfarten og Fiskerierne, enten for bemelte hele Søe=Kyst eller for visse betydelige Strækninger deraf, som i sær for den saakaldte Tronhiems Bugt, fra Stadt til Nordland, for Nordlandene, og Finmarken a. - Halvtresindstyve Rdlr. for en Afhandling om den beste Maade til Giødselens Forøgelse, enten paa en ganske nye Maade, eller de forhen bekiendte Maaders beste Anbringelse paa forskiællige Jordarter i Norge, hvilke til den Ende maatte giennemgaaes, og deres i sær Mærgelens, Kiendetegn og fordeelagtigste Blanding anvises. - Halvtresindstyve Rdlr. for en med tilforladelige Prøver geleidet Afhandling, som kan vise, at Steenkull til nogen betragtelig Mængde ere at finde her i Norge, og paa hvilke Stæder de findes i Riget. - Disse Afhandlinger, som maa skrives paa Dansk eller Latin, maa i det seeneste være indsendte inden November=Maaneds Udgang indeværende Aar, paa det Uddeelingen kan skee paa Hans Kongel. Majests, tilkommende høye Fødselsdag. Og maa Forfatterne tegne deres Navne i en forseglet Seddel med Devise hos, hvilken Devise og sættes paa Afhandlingen. De udenbyes Medlemmer kan og giøre sig Haab om disse Belønninger, naar deres indsendte Skrifter fortiene det; men de maae være indsendte under et fremmed Segl, og afskrevne ved en fremmed Haand. Besluttet i Sælskabet i Tronhiem, den 14de Februar. 1774. Lorenz Wittrup, Sælskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
Herved bekiendtgiøres, at Elisabet Stabel, Enke efter tilførn afdøde Frederich Biørnsen, som var Klokker i Grans Sogn i Oplandenes Amt i Aggershuus Stift udi Norge ved Døden er afgaaet uden Livs Arviger og hendes Boe, som hun uadskildt har disponeret, i Følge det Kongel confirmeret Testamente af 14de Junii 1745., ved mig taget under Behandlig, hvorunder man sporer at Elisabet Stabel, iblandt hendes Arvinger har haft en Broder, som var Student, ved Nav Stabel, og en anden Broder navnlig Anders Stabel, begge døde, men den sidste i Kiøbenhavn, uden at man veed enten med eller uden Livs Arvinger; Friderich Biørnsen, skal have en Broder ved Navn Jacob Biørnsen, Færgemand i Sønderborg og 2de Søstre i Slesvig, navnlig Mette og Dorothea, begge gifte med Mænd, der bær Tilnavne af Brun.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
Herved bekiendtgiøres, at Hr. Niels Qvam, forhen SognePræst til Aals Præstegield i Hallingdahl og Aggerhuus Stift i Norge, næstleden 3die Februar. ved Døden er afgaaet og af hans ef ladte Børn, skal Sønnerne Niels, Amund og Jacob Qvam; være fraværende; de 2de første opholde sig i Engeland, og den sidste staae, som Under Officier ved en af Regimenterne i Kiøbenhavn. Herved bekiendtgiøres at Hr. Niels Horster, forhen SognePræst til Næss Præstegield i Hallingdahl og Aggershuus Stift; er den 6te Septembr. næstleden Aar 1773. ved Døden afgaaet men som disse Boer er af den Forfatning, at de ey taaler noget op dentlig Proclama, og i Besynderlighed de 2de sidste, som efter at være taget under Skifte=Rettens Behandling, befindes fallite og utilstrækkelige til Gieldens Betaling; saa bliver de Afdødes Jnden og Udenrigske Arvinger, Debi og Creditorer 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender indkaldede enten ved Breve, eller Fuldmægtige, inden den i Norske Lov fastsatte Tid hos mig som Skifte Forvalter, at anmelde deres Arve Retter, Prætensioner, og hvad de til Boerne ere skyldige, saaledes legitimerede som Loven efter Døde befaler, da enhver skal nyde al lovmedholdig Ret efter Stervboernes Omstændigheder. Nordrehougs Præstegaard paa Ringerige i Buscheruds Amt og Aggershuus Stift, den 24de Mart. 1774. Balthazar Schnitler, Provst over Hadeland Ringerige og Hallingdahl, Provstie, samt Sogne=Præst til Nordrehoug. Præstegield.
Berlingske Tidende, 1774-04-15
En meget plaisant Lystgaard, som hidindtil er beboet af S. T. I Hans Excellence den Kongel. Preussiske Minister, beliggende imellem Kongens Lyngbye og Sorgenfryd, hvor til er en stor ved anlagt have med smukke Alleer, Lyst og Frugt Qvarterer, Lysthuse, Grotter og Fontainer, Fiske=Damme, Enge og Buskeværk med Gærtner Huse, Stalde, Remisser og Lofter, er næstkommende Paaske til Leye at bekomme af Garver Konsberg paa GammelMynt. For en Person er et Kammer i Baghuset til Leye i No. 27, paa i store Kiøbmagergaden hos Chr. M. Tychsen.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Neapel, den 11te Martii. J Følge vore Efterretninger fra Archipelago, have Russer, nyelig igien anholdt og opbragt til Paros 2 Venetianske og Franske Skibe, og erklæret dem, som vare fragtede for Tyr ske Kiøbmænds Regning, for gode Priser, men sat de øvrige gen paa frie Fod. General=Lieutenant Græv Caraffa, nu rende Gouverneur i Palermo, har igien tilveiebragt Roe hed i denne Stad. Denne General har af Hendes Russisk leyserlige Majestæt, fordi han saa vel havde modtaget de Key lige Officerer, som paa adskillige Tider ere komne til PaArmo, erholdet St. Annæ Ordenen med en aarlig Løn af 1000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Den 22de Martii. Fyrsten af Raffadale, som af Hs. M. Kongen er udnævnt til Minister ved det K. Danske Hof, Aar allerede Anstalter til sin Afreise. Den berømte lærde D. doro Banch skal følge med ham derhen. Til den K. Danske Minister, som ventes her, er allerede leyet et Palais.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Constantinopel, den 7de Martii. De seneste Beretninger fra Armeen indeholde slet intet mærkværdigt. Men dersom man kan dømme efter de Anstaler, som saavel her, som andensteds i Riget giøres til det foresaaende Feldttog, da har det Anseende til, at samme torde Alve eet af de blodigste, som man hidtil har haft udi den nu værende Krig. Folket bliver overalt med Magt taget til KrigsTieneste udi Asien, Romelien og i sær i Albanien, i hvilken 1ste Provinz, som man forsikrer, allerede ere samlede 30000 Mand, for under 3 Bassers Anførsel at tiltræde Marchen til Armeen. Desuden er man udi begge Arsenalerne i denne Hovedstad uophørlig i Arbeyde med at støbe og bore Kanoner af hvilke Tid efter anden et stort Antal, tilligemed Munition og Krigs=Fornødenheder bliver bragt til Warna.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Fra Kirke=Staten, den 12te Martii. Saa ubegribelig som den ved det Pavelige Hofhidtil standne Storhertugelige Toscaniske Ministers, Baron von St. Oedises hastige Tilbagekaldelse og Afreise var, saa veed man dog nu, at han har misbrugt sit Hofs Fortroelighed, udi sit Em rede tilladt sig adskillige Uretfærdigheder, og derved paadraget sig sit Hoffes Unaade. Men desuagtet har Storherren givet ham en Pension af 1000 Rdlr., og allene befalet ham er igjen at komme ind i de Storhertugelige og Pavelige Stater, - Det Pavelige Hofs Sager med de Bourbønske Magter ere endnu stedse i en meget uvis og tvilsom Tilstand. - De Portugisiske Exjesuiter, som opholde sig i Civitavechia, ere nyelig gaaet til Rom, og have udbedet sig et Pas af Hs. Allertroeste Msts. der værende Minister, for at maatte drage tilbage til deres Fædreneland. Men Ministeren har afslaget dem samme, og formanet dem til at forglemme deres Fædreneland. - Den i Rom anlagte fine Klæde Fabrique kommer Dag fra Dag meere i Flor. Det Hollandske sorte Klæde, som næsten af de fleste Geistlige her blev baaret, vil vist herefter finde mindre Afgang. - Cardinal Girand, forrige Pavelig Nuntius ved Hoffet i Versailles, skal med første gaae her igiennem til sit Erkebispedom i Ferrara.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Verona, den 23de Martii. En Elephant, som udi sidste Carneval har været at see i Venedig, er derfra bragt til Vicenza. Der har med samme til draget sig en bedrøvelig Begivenhed. Elephanten vilde, da den blev udladt af sin Kasse, og skulle marchere til et bestemt Sted, ikke gaae af Stedet. Dens Fører sprang derfor paa Ryggen af den, og beed den i Øret, for at drive den til at gaae sort; men den hævngierrige Elephant vidste paa en hurtig Maade med sin Snabel at rulle dette arme Menneske sammen, da han ey formodede det, og at bringe ham under sine Fødder, hvor den søndertraad ham som en Flue.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Madrit, den 8de Martii. Vort Hof bliver endnu stedse ved at sætte saavel sin Søe, som Landmagt paa en anseelig Fod. Alle Regimenter blive com pletterede, og vor Flode bliver forstærket med adskillige nye bygte Krigskibe og Fregatter. Men alle disse Anstalter sigte til intet andet end at gjøre vor Skibefart og Handling, som Hs. M., saavidt muelig, vil udvide, sikkere og meere blomstrende.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Petersborg, den 18de Martii. Hde Reyserl. M. arbeydermed urerer Fldpaaatbefordn. sue Undersaatteres Vel og Lykke, og har nu fundet for gother efter hvert Aar at sende 30 unge Mennesker til Frankerig, for der af berømte Lærere i de offentlige Skoler at undervises i den for Menneskeer saa uundværlige Vund=Læge Videnskab. De skal alle staae under en erfaren Mands Opsyn, som er beqvem til at dirigere deres Studeringer, og give nøye Agt paa deres Opførsel. De skal boe og have deres Underholdning sammen. Dette Jnstitut skal med Hs. Allerchristeligste Msts. Samtykke oprettes i Paris, og der staae under den Keyserl. Russiske Gesandts Beskyttelse. Naar de komme tilbage til deres Fædre neland skal de af Regieringen, som duelige Chirurgi, sendes til adskillige Stæder i Riget.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
London, den 1ste April. Man taler i alle vore Forsamlinger og i det hele Land om intet, uden de Americanske Sager. Det heder at een fra Boston ankommen Expresser har medbragt den Efterretning, at saavel der som paa andre Stæder af Colonien vare forefaldne nye Uordener, og Hoffet har taget den Beslutning, der af lade oplæse en Forordning, at alle Jndvaanere skulle aflegge Troskabs Eed til Kongen, under Straf i vidrig Fald at blive anseete og behandlede som aabenbare Rebellere. - Da nogle i Selskaber og offentlige Blade giøre sig al Umage for, at forsvare Coloniernes Dependence af Kronen og det Storbrittann, niske Parlement, søge andre at bevise, at Americanerne paa den allerempfindtligste Maade vare blevne mishandlede; at formedelst deres Friheders Angreb Taalmodigheden havde maattet forgaae dem, og at de vist skulle forholde sig derefter saasom deres ærbødighedsfulde Forestillinger vare blevne anseete med Foragt eller Ligegyldighed &c. - Dersom Americanerne virkelig skulle beslutte, at sætte sig imod de Messyrer, som man vil bruge mod dem, saa torde Følgerne deraf paa begge Sider blive beklagelige. Vor Handling er derved aarlig interessent for 4 Millioner Pd. Sterl. Dette er det første Forliis, som vi udsætte os for, saasnart vi anholde America nernes Skibe, eller hindre deres Fart. Deres Magt og Situation maae ellers giøre saadan en Operation meget vanskelig og kostbar; og naar man i Grund ødelegger Handlingen og Haandværkerne, hvilket maa skee, naar intet kommer fra America, og intet afsettes derhen, saa sees ikke, hvorledes man længe skal kunde bære Operations=Omkostningerne, som desuden, Udfaldet maae blive som det vil, stedse længere udsætter den saa forønskte Tidspunkt, at afbetale National Gielden, hvilken Gield, som den eneste Aarsag til Manusacturernes Forfald, maae, naar den vedvarer, i Hast befordre deres Undergang. - Hvad Americanernes Magt angaaer, saa siger man nu, at den eneste Provinz Nye=Engelland er i Stand til inden 8 Dage at opstille 140000 stridbare Folk. Vist er det, da de Franske truede at erobre denne Provinz, samledes ved Boston 70000 Mand i Vaaben, af hvilke en hver var forsynet med Krud og Blye til 60 Skud, og med Levnetsmidler paa 14 Dage, alt paa deres egen Bekostning.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
- I Gaar fik vort Hof adskillige vigtige Depecher fra dets Ministre ved de udenlandske Hoffer. Man taler ikke meere om en nær Fred imellem Rusland og Porten, endskiønt nye Forslag til Forliig imellem begge Hoffer have været paa Tap tet. - Fra America selv berettes, at den Thee, som ma havde bragt i Land paa Syd Carolina, er udi de fugtige Hvevinger under Sessions=Huset, hvor det var bragt i Forvring, bleven fundet ganske fordervet og ubrugbar. De flesaf Nationen forekommer det ganske latterligt, at man v. tvinge Americanerne til at drikke vor Ostindiske Thee. Det ligner, heder det i et af vore offentlige Blade, en Faders eller Hofmesters Forhold, som med Riset i Haanden ville for dre af et Barn, at det skulle spise, omendskiønt det nok saa meget skreg: Kiære Fader jeg kan ikke spise, jeg har ingen Ar petit. - Det er og vist, at alle Colonie-Jndvaanerne i gen Thee vil drikke, og det er formodentlig, at, dersom ma skulle bestandig vedblive at paatvinge dem Thee, de dervetorde tage Anledning til at vende sig til Spanien og Frankrig og aabne med dem en Handling, hvoraf ville følge en Kri med disse Magter.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Den 5te April. Vore offentlige Tidender vil have E. terretning om, at det Franske Hof har paa Kongens egen Credit optaget en Summa af 24 Millioner, og det i Stilhed paa det at vort Ministerium ved vore Americanske Affairet nu værende critiske Tilstand ikke maatte blive allarmeret; med naar den Spanske Flode under Don Louis Cordova med den 24 Millioner Piastres først lykkelig er kommen hiem, saa skal den heele imellem Frankrig og Spanien aftalte Plan blive bekiendtgjort. Endnu ikke nok. Samme Tidender lade og allerede forsamle 2 Leyre, hver paa 20000 Mand ved Roche sort og Qvesnoy, og den 3die Leyr paa 40000 Mand ved Metz, den sidste formodentlig i Fald Frankrig skulle faae noget at giøre paa den Side mod Tydskland. Men det er næsten troeligt, at alle disse Efterretninger ingen anden Grund have, end i de af vore Landsmænds Bestræbelser, som gierne vil standse Fuldførelsen af vort Hofs Plan imod Americanerne og vister det, at af vor Regiering, som dog vel skulle have de beste Efterretninger om hvad som foretages i de udenlandsk Hoffers Cabinetter, endnu ikke blive gjorte de ringeste KrigsAnstalter, uden saaer, at man vilde regne derhen de beordrede Udrustninger af nogle faae Krigskibe, og den til Jrlansendte Ordre at holde en General Revne i denne Maaned over de der værende Tropper. - Jngen Stats Maxim er efter alles almindelige Tilstaaelse mere vis og afgjort, end at Amarica er en Høne, som legger sit Guldæg for Engelland. Det er derfor ikke at undre over, at saa stor en Deel af Nationen, og i sær vore paa America handlende Kiøbmænd ere saa misfornøyede med de af Regieringen mod Americanerne tagne Mes syrer. - En Schotlandsk Administration, heder det i et offentlig Blad, taler om at hæve en Penge Mulct paa 15000 Pd. Sterl. af de Rebelliske Americaner, fordi de have kastet i Søen endeel fordervet Thee, som ingen i Engelland vilde drikke. Hvad for en Penge Mulct paalagte en Engelsk Administration i Aaret 1745 det rebelliske Schotland, ikke een ene ste Skilling, endskiønt samme to gange forsøgte at dethronisere den nu regierende Familie. Schotland var 8 Maaneder, Vaaben, indkaldte en Prætendent og en fremmed Krigsmagt, lod sin rebelliske Armee rykke ind i det inderste af Riget, overalt udskrive Contributioner, slog de K. Tropper 2 gange, og myrdede nogle 1000 K. Undersaattere, bragte Syd=Britannien i 1 Millions Omkostninger, og standsede vor National, Credit." Som man forsikrer, ere og Jrlænderne slet ikke fornøyede med vort Parlements Forhold imod Americanerne, endskiønt de i denne Sag ingen Deel ville tage hverken for eller imod. - De nye fra America indløbne Efterretninger ere aldeles ikke behagelige. Man seer deraf, at Bosionerne, og i Almindelighed Nye=Engellænderne stedse gaae videre i deres Opsættighed og Mødstridighed.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Amsterdam, den 4de April. J Følge vore Breve fra Marocco er der, saavel som i de sydlige Provincer, alting temmelig roeligt. Keiseren har, for at forsikre sig de der værende Familiers Underkastelse, taget 1000 unge Mennesker til Gidsler, ladet 500 af dem bringe i Forvaring til Tanger, og de øvrige til Fet. Allene i Henseende til Handlingen med de fremmede Nationer gives der endnu nogle Vanskeligheder. Saalænge indtil Engelland har tilstaaet dette Rige alle dets Fordringer, maae de Engelske Krigskibe, dersom de vil have Provision, betale den Told, hvorfra de dog skulle være frie. Den Portugisiske og Holland, ske Handling er i samme Tilstand. Den der værende Hollandske Consul har endnu intet endeligt Svar kundet saae af Reyseren paa General=Staternes Skrivelse, hvorudi de anmode Keiseren om at tilendebringe alle de Underhandlinger, som angaae Handelen. Denne Herres nu foretagne Reyser have og tildeels haft en stor Jndflydelse paa Affairerne. Han ler afgaaen fra Marocco til Fedala og derfra til Salee. Nærhed den nye Salee vil han lade bygge sig et Palais, hvilket har selv har i Sinde at beboe. Jmellem den gamle og nye Sale Agger et gammelt forfaldet Slot, dette lader han igien sætte Stand, saasom begge Stæder derfra kan beskydes. Den 12te April. J et af de sidste Breve fra London, meldes: at man der er saa lidet forsikret om, at Engelland ikke skal blive indviklet med i Krig, at samme udi et vist Fald end nu i dette Aar torde derefter tage sine Messyrer.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Warschau, den 6te April. Nogle Efterretninger fra Moldau vil, at Storvizieren har fra Constantinopel faaet Fuldmagt til, efter eget Gotbefinden, de at handle og Freden med den Russiske Feldtmarechal Græ en af Romanzow. - Man har ellers nu her lidet mærke Værdigt, som er tilforladeligt, men des flere falske Rygter sa endog nogle opdigtede Manifester fra visse Hoffer.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Neder=Rhin, den 3die April. Deyen af Tripolis har nu virkelig sendt en egen Gesandt til General=Staterne udi de forenede Nederlande. Denne Gesandt er allerede den 15de pass. udi Mahamønt Hoya Person ankommen til Rotterdam, og har strax Dagen derpaa ladet General=Staterne bekiendtgiøre sin Ankomst og Gesandtskab, Men da disse allerede længe tilforn efter Forestilling fra deres Tripolis residerende Consul have fattet den Beslutning, ikke at modtage ham i bemeldte Qvalitet, saa have de ved en til ham afsendt Officier ladet ham forkynde saadant deres Sindelav, hvorpaa den nye Gesandt allene har svaret, han maatte, som sin Herres Gesandt, lade sig offentlig see i Haag, eller han ved sin Tilbagekomst til Tripolis vilde komme til at miste sit Hoved. Man veed ikke hvortil Deres Høymægtigheder nu vil resolvere sig. Mahamont Hoya er imidlertid virkelig afgaaen fra Rotterdam til Haag. Den 8de April. Et Brev fra Freyburg i Breisgau mælder følgende: Hs. M. Keiseren skal sidst i April ufeylbarlig ankomme her. Paa samme Tid skal og det Fyrstenbergske Regiment komme her til Landet. Regiments=Staben og 600 Mand komme til Freyburg, de øvrige 1200 Mand skal Wien, den 2den April.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
J Følge Efterretninger fra Constantinopel er Mehemed fordeles omkring i Landet. Molla, Overhoved for de Lovkyndige, bleven forviist til sit Landgods, og i hans Sted er igien kommen den gamle Durrigade, som allerede 2 gange har været Mufti. Dette nye Hoved for den Tyrkiske Kirke har 3 Sønner og en Mængde Venner, som alle staae i stor Ære, og man vil slutte deraf, at han snart vil faae en stor Jndflydelse i Stats=Sagerne. Den afsatte Mufti var, som bekiendter, for Krig.
Berlingske Tidende, 1774-04-18
Fra Preussen, den 4de April. Printsen af Anhalt Bernborg er fra den første Russiske Armee ankommen til Petersborg, hvorfra man erfarer, at Hendes Reyserl. Majest. har erklæret General=Major Potemkin til sin General=Adjutant, og i Naade efter Ansøgning bevilget General=Lieutenant von Ungern sin Dimission.