Jyllandsposten, 1840-02-25
At det i Jylland er Nyt, som sjeldent skeer, at en eller anden Indretning, den være længe nok gavnlig, ladet sig sætte igjennem fra neden af, det vil sige, uden først af have vundet Præg af Autoritet ved Erhvervelsen af de her alt formaaende Navne, som først bane Jdeen saliggjørende Indgang, derom behøver den neppe Belæring, som kjender lidt til Rummelen. Jkke destomindre gielder dog ogsaa her det gamle Ordsprog, ingen Regel uden Undtagelse, ifølge hvilken vi denne Gang ret venligen bede den veltænkende Skrædermester Nielsen i Randers ihukommet som forrige Aar, under en Samling af endeel af Byen, Borgere, først bragte Oprettelsen af et Børne-Asyl i Randers i Forslag, hvilket saaledes lagde Grunden til, at denne nyttige og hensigtsmæssige Indretning omsider kom istand ved Borgernes forenede Bestræbelser. Saa glædelig det derfor er, at see en Comittee alt at have dannet sig til Børne=Asylets Oprettelse i Randers, som ret inderligen maa ønskes den bedste Fremgang, saa passende formene vi, det derhos havde været, om den retsindige Skrædermester Nielsen, i Betragtning af, at han gav Impulsen til Asylets Tilværelse, var bleven optaget som eet af Committeens Medlemmer, idet han har viist saa sjelden Jver for at fremme denne Sag, hvilket sikkerlig havde stemt med Borgernes Ønske. Dog muligen har han frabedet sig denne Ære og saaledes selv foranlediget denne Udelukkelse. Gid imidlertid andre Byer vilde følge Exemplet, og, hvad enten Jdeen udgaaer fra Borger= eller Skrædermester, ile med Oprettelsen af deslige Asyler, til Held for Børn og til Lindring og Lettelse for Farældre, - Endelig og endelig er da engang, efter mere end et Qvart Seculum, nemlig 29, siger og skriver ni og tyve Aar, Skiftet efter afdøde Justitsraad Wissing i Viborg, sluttet. Forbauses maa man over, at saadan Embeds=Forsømmelse kan taales i et Land, at saa uforsvarlig Seen drægtighed kan gaae ustraffet hen, og at man saa dristigt tor handle lige imod vore retfærdige Love, som paabyde Skifternes hurtigste Tilendebringelse. - Og hvad der er det meest forhausende, er unægtelig den Omstændighed, at Stiftamtmandskabet i Viborg saaledes har kunne, det ene Aar efter det andet, lade denne Sag hensove, idet det usluttede Skifte ved Skifteprotocollens aarlige Revision stedse har passeret Stiftamtets Hænder. Det var derfor ret at ønske, at en med denne Sag velunderrettet Mand kunde oplyse Publikum om denne Skiftesags scandaleuse Behandling, for at det dog kunde komme til almeen Kundskab, hvorledes man her har skaltet og valtet med Tingene, formodentlig til Creditorernes aabenbare Præjudice. Men spørges nu, hvem erstatter Creditorerne deres Tab, Mon Regjeringen eller hine Embedsmænd, paa hvem Skiftets Slutning har beroet, da bliver nok Svaret: "Nei, derefter kan skydes en hvid Pind!" – Men saameget skylde Creditorerne dem selv og deres Sag, at de burde lade en Afskrifaf dette Skifte ophænge i Viborg Byes Gabestok - om Byen har en saadan - eller ogsaa paahæfte den een eller anden stor Gaard paa Viborg Torv, og da pryde dette Viborgske Actstykke med følgende Titel: "Den niogtyveaarige Skiftebehandling. Udtog af et Brev fra Aarhuus.) "Som Du veed er Realskolen begyndt og mine Børn komne derind, for at dannes til Livet. Det er en fortrinlig Skole, som lover meget og er baseret paa andre Principer, end vort almindelige Skolevæsen. I Lærerbesætningen har man søgt, kun at vælge duelige Folk, hver i sit Fag, og Underviisningen foregaaer paa en let og behagelig Maade for den flittig Discipel. En udmærket Orden finder Sted, og Underviisningen omfatter alle Fag, som ere Verdensborgeren nyttig og behagelige at kjende. Rector Nielsen er upaatvivleligen et heldigt Valg; han tager sig med levende Jnteresse af Skolen. Adjunct Carøe, som underviser i Fransk, er meget hjemme i Sproget, og har ret vakt Sandsen for de levende Sprog hos os, saa at ei alene Børn, men ogsaa Voxne i Mængde tage Underviisning heri. (Khvnsp.)