JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-05-25
Odense, den 22de Mai. Jmorges tidlig har man atter hørt Skydning fra Fredericia og seet Brand; Fjenden skal have gjort et Forsøg mod Blokhuset. (Hp. Av. (Af et Brev fra Fredericia. Den 18de Mai. Hvor stor Skade end Bombardementet har anrettet i Byen, ere dog ikke mange Mennesker blevne dræbte eller saarede. Den første Dag faldt en Bombe i en Stald og slog alle Bagbeen over paa 4 Heste. Jgaar Morges (Christi=Himmelfartsdag) begyndte det allerede efter 1 Times Skyden at brænde og da Bomberne nu omtrent kastedes paa samme Sted, hvorved Slukningen tillige gjordes meget vanskelig og farefuld, havde Jlden Kl. 6 udbredt sig til i Nærheden af Prindsens Port, nu commanderedes frisk Mandskab til Sprøiterne og man vedblev ufortrødent at slukke uagtet Tydskernes Bomber og den frygtelige Varme fra Brandstedet; kun nogle Faa af Mandskabet bleve saarede og et Par dræbte, en Bombe sønderslog en af Sprøiterne. Da næsten alle Jndvaanerne nu ere komne over til Fyen, staae de ikke ruinerede Huse forladte. Jdag (Fredag) begyndte Bombardementet Kl. 4 og allerede Kl. 5 stod Ahlmanns store Dampbrænderi med alle dertil stødende Huse i Flammer; al Slukning er nu forgiæves, men til Lykke bærer Vinden ud af Byen, saa at Jlden ikke kan udbrede sig meget videre, en Bombe har dræbt, eller rettere sønderrevet Jngenieurlieutenant Bierregaard og qvæstet 2 Soldater. – Den 20de, det vedblev at brænde hele Natten til igaar uagtet det regnede stærkt. Jgaar Morges fortsattes Bombardementet, dog uden at gjøre videre Skade, da de fleste Bomber ikke sprang formedelst Regnen. Jdag er der ikke løsnet et Skud, men Tydskerne have begyndt at opkaste Forskandsninger paa den anden Side af Byen; det lader til at de forberede et Angreb paa Fæstningen, hvilket vilde være glædeligt, da de ved en Storm maatte faae frygteligt paa Hovedet; Fæstningen holdes vist ikke uden Grund for næsten undtagelig, naar Besætningen gjør sin Pligt, hvorom der ikke er at tvivle. Jdag er her begravet 8 ved Branden Omkomne, deriblandt den omtalte Lieutenant (han bares af Officerer) og en af Kjøbenhavns Brandfolk, som var sendt herover for at assistere ved Slukningen; Brigademusiken blæste foran Toget og det Hele var meget festligt. Her er nu Jntet at faae tilkjøbs. En Soldat af 3die Bataillon blev igaar et Offer for sin egen Begjerlighed; han var nemlig gaaet ind i en forladt Boutik for at marodere og havde der faaet fat i en Flaske Vitriol, hvoraf han drak. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1849-05-25
Fyens Avis, har fremdeles Følgende af en Reisendes Meddelelser: J de 4 Dage (16de til 19de ds.) har Fjenden kastet henimod 800 Bomber ind i Fredericia. Han kastede vel og Granater af Haubitser, men uden Virkning, da Afstanden var for stor. Den næstsidste Dag faldt henved 400 Bomber, men i Løverdags kun 20, og Fjenden skal paa denne Dag kun have havt en brugbar Mørser. Een vides at være sprungen, og et Par skulle være ødelagte eller demonterede af Fæstningens Artilleri. Alle Bomberne havde Frederiksværks Mærke. Afbrændte eller ødelagte ere 6 af de større Gaarde, omtrent 20 Beboelseshuse og ligesaa mange andre Bygninger. Henved Hundrede Mennesker, hvoraf 40 Militaire, ere mere eller mindre saarede og Nogle dræbte; men iøvrigt har Fjenden Jntet udrettet til Fæstningens Jndtagelse. Det er formodentlig derfor, at han nylig fremsendte et Par Batailloner for at tage det bevidste Blokhuus, men da dette kunde forsvares fra Fæstningen, saa løb Angrebet meget uheldigt af. Det er rimeligviis dette Angreb, som har foranlediget Rygtet om en afslaaet Storm."
Viborger Samler, 1849-05-25
Ribe, den 21de Mai. General v. Prittwitz har tilstaaet vor By 14 Dages Henstand med de resterende 4000 Rbd. af de forlangte 12,000 Rbd. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1849-05-25
Alt. Merc." og "Aarh. Av. have meddeelt, at Khrr. Grev Sponneck i Ribe vil indtræde i en Civilforvaltningscommission for den Deel af Jylland, som er besat af Fjenden. Vi kunne forsikkre, at Hr. Kammerherren ikke vil indlade sig herpaa, og der er neppe nogen dansk Em(S. Bl.) bedsmand som vil det.
Viborger Samler, 1849-05-25
Ringkjøbing, den 22de Mai. Ringkjøbing har nu ogsaa maatte see en fjendtlig Afdeling inden sine Porte.
Viborger Samler, 1849-05-25
J Søndags ankom til Amtet en Reqvisition fra Fjenden om en betydelig Deel Levnetsmidler. Samtidig hermed modtoges Efterretning om at fjendtlig Cavallerie var i Bevægelse mod Ringkjøbing. Jgaar, Mandag, kom mellem 30 og 40 churhessiske Cavallerister til Holmgaardene i Lemb Sogn, 3/4 Miil fra Ringkjøbing, idag Formiddag Kl. 10 kom denne Trop til Ringkjøbing, drog igjennem Byen ud til Amtmandsboligen Rindomgaard, hvor Anføreren, en Lieut., præsenterede Amtmanden en Reqvisition fra en fjendtlig Jntendant, hvorefter Ringkjøbing Amt skulde daglig levere 300 Tdr. Havre i Kolding, og erklærede, at han havde Ordre til at arrestere Amtmanden dersom denne ikke vilde udskrive det forlangte af Amtet. Amtmanden fandt imidlertid ikke at kunde efterkomme disse uforskammede Fordringer til et District, der ikke er occuperet, og han nægtede derfor at gjøre nogensomhelst Udskrivning udenfor hvad Troppen behøvede til sin daglige Underholdning medens den opholdt sig indenfor Amtets Grændser. Dette Svar var neppe efter Lieutenantens Ønske og det satte ham i en temmelig ubehagelig Forlegenhed, thi Byens Jndvaanere havde samlet sig i Mængde ved Amtmandsboligen og indtog en truende men værdig Holdning, som tydelig nok imponerede Fienden og gjorde ham ængstelig for at foretage noget Skridt, der kunde give Anledning til et Udbrud af den undertrykte Harme og Forbittrelse over hans Dumdristighed, der læstes i et hvert Ansigt. Han afstod derfor fra at medføre Amtmanden som Fange, mod at denne ved Æresord lovede, naar Prittwitz nærmere maatte forlange saadant, at indstille sig i Veile, Horsens eller Kolding. Det maatte saameget mere paaskjønnes at Amtmanden gik ind herpaa, som det netop i denne Tid er af stor Vigtighed at han forbliver i sit Embede, og den tilstrømmede Folkemængde desuden viste aabenbar Lyst til at modsætte sig hans Arrestation, hvilket kunde have medført Blodsudgydelse og det heldigste Udfald uanseet, dog lettelig vilde fremkalde Fjendens Hævn og dermed forbundne ulykkelige Følger. Da de Fjendtlige fik Amtmandens skriftlige Svar, at han ikke kunde efterkomme Reqvisitionen og hans Erklæring om, at han paa Forlangende vilde indstille sig som Fange, droge de bort ad Markveien til Chausseen, øiensynlig glade over at være undslupne den dem overhængende Fare. Forøvrigt maae Ringkjøbing Jndvaaneres værdige holdning ved dette Fjendens første Besøg i høieste Grad anerkjendes. Fjenden kunde i ethvert Øie læse en brændende Harme og en alvorsfuld Bestemthed. Endog Drenge, der bleve udspurgte om der var dansk Militair i Byen, gave med (Ringk. Av.) Kjækhed vildledende Svar.
Viborger Samler, 1849-05-25
Aarhuus, den 23de Mai. Med Dampskibet fra Bogense erfares idag, at Tydskerne have atter igaar gjort et Angreb paa Fredericia, men vare blevne slaaede tilbage. Jmidlertid skal det dog være lykkedes Fienden at skyde Blokhuset i Brand. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1849-05-25
Viborg. Efterstaaende Skrivelse, som en Handlende har modtaget fra en bekjendt dansk Mand i London, er os velvillig overladt til Afbenyttelse. London, Mai 13de 1849. Vi havde i disse Dage atter et af de sædvanlige Freds eller Vaabenstilstands Rygter, der endog fandt saa megen Tiltro, at endeel af Cityens første Handelshuse underrettede deres Correspondenter om, at Sagen var at betragte som ordnet og Freden meget nær. Maaskee var der ogsaa dennegang noget mere Grund til at sætte Lid til hiint Rygte end til de tidligere. Der skal nemlig have foreligget et Forslag til en Vaabenstilstand - der siges paa 8 Maaneder – udgaaet fra det engelske og meget kraftigt understøttet af de andre Cabinetter. Vare end adskillige Betingelser mindre gunstige for Danmark saa skulle dog dettes Befuldmægtigede, fornemmelig paa Grund af de større Magters Anbefaling, have erklæret sig villige til Antagelse, og da man med Rette turde antage, at Lord Palmersion saa temmelig havde sikkret sig Tydsklands bifald af Planen, forinden han gav den Form, saa troede man naturligviis, at Tingen forsaavidt var i Orden. Men nu maatte Ridder Bunsen først indhente nye Jnstruxer og saaledes er atter dette Forsøg paa en fredelig Løsning eller rettere paa en foreløbig Standsning af Fjendtlighederne strandet. At enhver Udjevning vil være vanskelig om ikke umulig saalænge som Underhandlingerne fra tydsk Side ledes af en Mand, der i Lovtrækkeri og Træskhed staaer fuldkommen saa høit, i Ringeagt for Sandhed og Ret kanskee, om muligt, høiere end de hertugelige og andre schleswholst. Forrædere, der i Diplomatien er en saa værdig Repræsentant for et Parlament som det frankfurtske, maatte synes mig dog endelig blive indlysende. Som Aaret 1848 har omstødt saa mangen gammel Lærdom, saaledes har denne vor ridderlige Ven løst, hvad man hidtil ansaae for umuligt, at tjene to Herrer. – Preussen og Centralmagten. At han ikke selv anseer det sidste Herskab for saa grumme stabilt, torde fremgaae deraf, at han hos dette kun har ladet sig fæste ugeviis imod en Godtgjørelse af 100 L. om Ugen eller 400 L. om Maaneden.) Maaskee har imidlertid Ridder Bunsen dennegang gavnet Danmark, ja jeg antager bestemt, at han er imødekommet de danske Befuldmægtigedes Ønske ved at sige Nei. Derved at Afslaget til Lord Palmerston kom fra tydsk Side er der for os vundet meget. Det har nemlig lige siden Februar, da Vaabenstilstanden opsagdes, hedt, at det var Danmark der ingen Fred vilde – desværre havde vi virkelig Skinner imod os og allevore Grunde hialp kun lidet til vor Retfærdiggjørelse. – Nu derimod ere Rollerne skiftede, og det er Tydskland, der vil Fortsættelsen af Krigen, idet det afviser et af Stormagterne billiget Forslag. Det vil maaskee forekomme Dem som om jeg lægger for megen Vægt paa en tilsyneladende ringe Omstændighed, men da jeg antager, at det fremfor Alt er Stormagternes moralske Bistand, der vil gjøre Udslaget, saa synes mig deres Bedømmelse af vor Færd saare vigtig.
Viborger Samler, 1849-05-25
Man har her talt meget om, at der i Kjøbenhavn herskede Modløshed; men jeg tør nok haabe, at dette er en tydsk Beretning. Og af hvilken Grund skulde den herske, thi have vi virkelig gjort os Rede for, hvad vi vilde, da vi alle som en ønskede Vaabenstilstandens Opsigelse, saa vil 5 a 6 Ugers Leding, der, naar undtages den ulykkelige Eckernførde-Affaire, ingenlunde tør kaldes uheldig, ikke kunne have svækket vort Mod. Udholdenhed er alt hvad der nu fordres, og at Danmark derved vil være istand til at erholde en ærefuld Fred er udenfor al Tvivl. Tilmed er der jo kun skeet hvad vi i Februar & Marts maatte forudsee. Hertil regner jeg selv Jyllands Besættelse; men med denne er da ogsaa Fjendens sidste Trudsel fuldført, medens Virkningen af vore Repressalier, først begynder. Trykket af Blokaden vil stedse blive meere føleligt. Formaae vi at holde Herredømmet paa Søen, saa ligger deri en overordentlig Styrke. Lad os imidlertid ikke undervurdere de Anstrængelser, der fra Fjendens Side gjøres i denne Retning, lad os ikke glemme, at om end det, han hidtil har vidst at skabe, er af ringe Betydning, han dog har den Fordeel, at kunne anvende Alt samlet, medens vor hele Magt er fordeelt paa et Par hundrede Miil. Jeg mener altsaa ingenlunde, at der er Grund til Frygt, men vel til ikke at hengive sig til altfor stor Tryghed. – Det engelske Ministeriums Fortolkning af Blokadelovene vil De have seet; derefter have vi Ret til endog i Sundet eller paa Havet at opbringe de Skibe, der muligen bryde Blokaden; en Udlægning, som Faa havde ventet. – At den danske Regjering har tilstedet Postbaaden fra Hamborg at medtage Gods har her forøvrigt kun vakt almindelig Misnøie. Klagerne over Blokaden ere især fra Manufakturdistrikterne meget lydelige og man taler om, at den engelske Regjering, for dog idetmindste tilsyneladende at gjøre noget, har isinde at sende 4 a 5 armerede Dampbaade om i Østersøen (et skal virkelig allerede være gaaet til Elben), som det hedder, for at have Tilsyn med Blokaden; imidlertid er endnu intet officielt bekjendt derom. - Navigations-Billen gik da anden Gang gjennem Overhuset og der er neppe Tvivl om at den vorder Lov, det vil blive af stor Jndflydelse for den danske Fragtfart.
Viborger Samler, 1849-05-25
Jfølge Meddelelse fra Aarhuus, dat. 24de Mai Eftermiddag Kl. 8 3/4, har Fjenden idag opholdt sig med store Cavalleriafdelinger i og ved Sleth By, 3/4 Miil syd for Aarhuus, og har sendt sine Patrouiller lige ind til Viby, hvor endog en fjendtlig Vagt har været opstillet, dog kuns for en kort Tid, og har nu trukket sig tilbage til Thing skov, 1 1/4 Miil fra Aarhuus, hvor han ventelig vil opslaae sit Natteqvarteer.
Viborger Samler, 1849-05-25
Ordensdecoration. Under 12te Mai er kgl. dansk Vice-Consul (med Consuls Prædicat) i Helsingborg, C. H. Rooth, allern, udnævnt til Ridder af Dannebrogen.
Viborger Samler, 1849-05-25
Udnævnelse og Entledigelse. Under 15de Mai er forhenværende Eier af Hjorteapotheker i Kbhvn., C. J. Glahn, allernaadigst entlediget som Assessorpharmaciæ i det kgl. Sundheds Collegium; under samme Datum er i Anledning heraf Eieren af Salomons Apothek, C. L. Erichsen, allern, beordret til som Assessor pharmaciæ at indtræde i bemeldte Collegium.
Viborger Samler, 1849-05-25
Ledige Embeder. Hjorthøi, Egaae og Elev Sognekald i Aarhuus Stift, ny Ansættelse 439 Rbd. Det er paatænkt, at oprette Elev Sogn, i Forbindelse med det til Kjødstrup Pastorat hørende Elsted Sogn til et eget Pastorat, saafremt der senere kan skaffes Midler til Jndkjøb af en Præstegaard for disse Sogne. Naar denne Foranstaltning maatte kunne realiseres, skal den, der nu beskikkes til Præst i nærværende ledige Embede, finde sig i de Forandringer med Hensyn til Embedsindtægter, som maatte blive en Følge af, at Elev Sogn saaledes fraskilles Pastoratet. Det bemærkes, at Clev Sogns tiendeydende Hartkorn er c. 70 Tdr. af Pastoratets samlede tiendeydende Hartkorn. (Opslaaet vacant den 19de Mai 1849.) - Embedet som Sognepræst og Skolelærer paa Øen Hirtsholmen under Aalborg Stift. Ny Ansættelse 71 Rbd. (Opslaaet vacant den 21de Mai 1849.)
Viborger Samler, 1849-05-25
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavns Marked. Den 22de Mai. Her er ankommet en Deel Grenaaer Rug af sjelden udmærket Qvalitet, som gaaer rask fra Haanden til 3 Rbd. 80 s.; for fyensk Havre betales 2 Rbd. 32 s. Af Partier at modtage i forskjellige Havne er solgt: 1000 Tdr. 8081 Pds. Havre 2 Rbd. 24 s.; en Ladning dito med 2 sk. Fragt til London, 2 Rbd. 48 s.; 2200 Tdr. 109-110 Pd. utørret Byg 3 Rbd. 24 s. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1849-05-25
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 22de Mai. Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 5 pCt. Dito paa Banco=Vexler 3 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 197 1/2 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 84 Rbd. (Sælg.) Nationalbank=Actier 142 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane=Actietegning 39 1/2 Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 92 3/4 i Banco. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1849-05-25
Hamborger Børscours, den 18de Mai. Bordeaux 3 Md. 187 1/2, Lond. 3 Md. 13 Mk. 10 s.; Amsterdam 2 M. 35. 40.; slesv. holst. Species 1/2 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 4 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25 1/2, Skillings=Stkr. 25 1/2 a 26 1/2, nye 3 Stkr. f. f. 53 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1849-05-25
Døde. Kjøbenhavn: Major Hans Frederik v. Antzee; Frue Elise Sophie Marie Görtz, f. Møller, 29 Aar; Enkeprovstinde Christine Hedvig Næblerød, f. Bilsted; Genremaler Købkes Enke, Susanne Cicilie Købke; Charlotte Amalie Ørstrøm, f. Schydte, 88 Aar; Postcontrolleur Jacob M. Schmidt; Konstdreier Frederik Vilhelm Kleine, 48 Aar; Dreiermester Jonas Peter Cedergreen, 73 Aar; Enke efter afd. Fuldmægtig Ziese, Ane Christine, f. Petersen, 63 Aar; Mette Cathrine Greensteen, f. Bentzen, 86 Aar; Handelsbetjent Theodor Hvid, 25 Aar; Jetta HuldaHirsch, 21 Aar; Ungkarl Niels Petersen fra Fyen; kgl. Korn maaler Frederiksens Datter, Caroline Marie; Ane Christine Olsen, f. Petersen, 62 Aar; Smedesvend Hendrik Mauritzen, 41 Aar. - Ballerup: Andreas Severine Kierumgaard, 31 A. - Skjelsker: Grosserer Gunder Harboe, 62 Aar. – Maribo Præstegaard: Søstrene Sara Bergenhammer, 1 1/2 Aar, og Constance Sophie Bergenhammer, 2 1/2 Aar. - Nysted: Mette Pauline Debring, f. Gjerlev. – Blegholm, Johan Adolph, Greve af Ahlefeldt-Laurvigen, 48 Aar. - Nye Snapind, Niels Valentin, 6 Aar. - Aalborg: Afskediget Commandeersergeant Jacob Jensen Brøndum, 57 Aar. - Hjørring: Overformynder Christian Lychegaard, 52 Aar. - Christiania, Kjøbmand Hans M. Mogensen, 37 Aar. Liste over indkomne Bidrag til Sørustninger. Ulstrup Gaard.
Viborger Samler, 1849-05-25
Kammerraad Koch til Ulstrup 25 Rbd. (har allerede i Randers erlagt ligesaameget), Forpagter Ramsing 5 Rbd., Forpagter Behrens 1 Rbd., Gartner Sørensen 2 Mk., Forvalter Müller 2 Rbd., Forvalter B. G. Koch 1 Rbd., Avlskarl M. Winther 2 Mk., Gaardskarl Niels Derring 1 Mk., dito Severin Schmidt 2 Mk., Kudsken Hausted 2 Mk., Staldkarl Niels Jensen 1 Mk., Tærskeren Hans Nielsen 1 Mk., Brænderibestyrer Fodbye 1 Rbd. Teglbrænder Viisels 1 Rbd., Muurmester Nesborg, Smed Nielsen, Skovfoged Wachtmann og Tømmermand Kresten, hver 2 Mk. - Ulstrup Gaard, Summa 39 Rbd.
Viborger Samler, 1849-05-25
Sjorslev Sogn. Gaardmand Lars Jørgensen 2 Mk., Gaardmand Peder Rasmussen 4 Mk., Huusmand Jens Jensen 1 Mk., Gaardmand Johannes Nathansen 1 Mk., Huusmand Søren Sørensen 3 Mk., Gaardmændene Peder Rasmussen Skræder og Jens Christensen Wandel hver 2 Mk., Huusmand Niels Christiansen 1 Mk., Gaardmand Laurs Mikkelsen 2 Mk., Gaardmændene Ol Pedersen og Peder Pedersen hver 1 Mk., Huusmændene Niels Knudsen, Jens Mikkelsen og Rasmus Madsen hver 1 Mk. Jens Smeds Enke 8 s., Gaardmændene Christen Poulsen og Jens Thomsen hver 2 Mk. og Søren Nielsen 1 Mk., Jndsidder Jens Jensen 8 s., Huusmændene Niels Jensen, JacolLaursen og Niels Laursen hver 1 Mk., Gaardmand Peder Christensen Westervandet 1 Mk., Huusmand Niels Laursen Mel vandet 1 Mk., Gaardmand Anders Christensen 2 Mk., Gaardmand Christen Pedersen 1 Mk. 8 s., Gaardmand Jens Nielsen 1 Mk., Tjenestekarl Laurs Christensen 1 Mk., Gaardmand Jens Westergaard 3 Mk., Aftægtsmand Jens Smed 1 Mk. Gaardmand Jens Sørensen 1 Mk. 8 s., Huusmand Mads Nielsen 1 Mk., Snedker Sanderup 1 Mk., Snedkersvend N. Nielsen 1 Mk., Skræder Anders Christensen 8 s., Sognefoged Peder Hansen 2 Mk., Gaardmand Rasmus Jensen 1 Mk., Huusmand Christen Christensen Wandet 8 s., Slagter Her2 Mk. 8 s., Gaardmændene Peder Bøilund og Søren Hansen, hver 1 Mk., Gaardmand Søren Jensen 1 Mk. 8 s., Gaardmand Laurs Sørensen 1 Mk., Huusmand Jens Mikkelsen 12 s., Huusmand Jacob Skinderholms Enke 8 s., Huusmand Peder Ravn 8 s., Huusmand Christen Hansen 1 Mk., Huusmand Anders Hansen 12 s., Huusmand Anders Hvam 1 Mk., Huusmand Niels Westi 8 s., Aftægtsmand Søren Westergaard Mk., Skolelærer Rossen 1 Rbd., Gaardmændene Niels Ravn og Rasmus Christensen hver 1 Mk., Gaardmand Peder Christensen 1 Mk. 8 s., Huusmand Christen Jensen 8 s., Gaardmændene Jens Laursen Wøie, Peder Laursen, Christen Berthelsen og Christen Mikkelsen hver 1 Mk., Huusmand Anders Knudsen 8 s., Skræder Niels Riis 8 s., Jndsidder Peder Jensen 8 s., Gaardmændene Anders Christensen og Jens Christian Madsen hver 1 Mk., Bager Berg 1 Mk., Huusmand Johannes Berg 1 Mk., Jens Laursen 12 s., Skolelærer N. Frii 2 Mk., Huusmand Søren Berthelsen 1 Mk., Snedker Anders Broberg 1 Mk., Huusmand Søren Sørensen og Søn 2 Mk. Enken Kirsten Madsdatter 1 Mk., Huusmand Mads Sørensen, 1 Mk., Gaardmand Søren Andersen 1 Mk., Huusmand Peder Nielsen Smed 1 Mk. - Sjørslev Sogn, Summa 15 Rbd. 4 Mk. 4 s.
Viborger Samler, 1849-05-25
AVERTISSEMENTS. 250 Rbdlr., tilhørende den private Skolelærer Enkekasse for Viborg Stift, kunne, mod betryggende Sikkerhed i Jordeiendom, erholdes tillaans i næstkommende Juni Termin og forventes uopsagte fra Creditors Side. Man henvender sig derom til Skolelærer Christensen i Viborg. Bazar i Skive, til Fordeel for de i Krigen Qvæstede, og de Faldnes Efterladte.
Viborger Samler, 1849-05-25
Udstillingen af de til os fra Skive og Omegn indleverede Haandarbeider m.v. i ovennævnte veldædige Øiemed vil blive aabnet paa Skive Raadhuussal, Mandagen den 28de Dennes, Kl. 4 Eftermiddag og fremdeles staae aaben den paafølgende Tirsdag og Onsdag fra Kl. 9 til 12. Formiddag og fra Kl. 3 til 7 Eftermiddag. Adgangen betales med 8 Sk. pro persona. Bortlodningen vil finde Sted paa Raadhuussalen, Løverdagen den 2den Juni næstk. Kl. 9 Formiddag, og kunne Lodsedler hertil i 2 Mk. erholdes ved fornævnte Udstilling eller hos Undertegnede. Skive den 21de Mai 1819. H. Willemoes. C. Møller. H. Blom 17. Undertegnede bekjendtgjør herved, at jeg er flyttet fra Vestergade ned i Nytorvgyden skraas over for Hr. Kjøbmand Thomesen. N. Støttrup.
Viborger Samler, 1849-05-25
Tillige anbefaler jeg mig med en vel assorteret Boutik samt nye Facongs af Damekamme. Ærbødigst Viborg, den 8de Mai 1849. N. C. Støttrup, Kunstdreier, Et Parti extra gode Kogerter ønskes tilkjøbs af A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1849-05-25
En Forvalter, som selv Arbeider med, eller en duelig og troe Avlskarl, kan faae en god Tieneste.
Viborger Samler, 1849-05-25
En Pige, som forstaaer at føre en lille Landsbyehuusholdning og at bestyre et Meierie paa 20 Køer, kan faae en god Tieneste. Avis-Expeditionen anviser begge Pladser.
Viborger Samler, 1849-05-25
En ung Tyr staaer til Afbenyttelse i Nørre-Mølle for nedsat Betaling.
Viborger Samler, 1849-05-25
Hos Chr. Kistrup i St. Leonisstræde faaes sættefærdige Blomkaal, Savoikaal, Sukkerkaal og Spidskaal-Planter.
Viborger Samler, 1849-05-25
Placat. Løverdagen den 9de Juni d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, ved offentlig Auction bortsolgt den Gaardeier Dørr tilhørende GaardGrauballestergaard kaldet, beliggende i Svostrup Sogn, Hids Herred, Viborg Amt, bestaaende af tvende forenede Parceller, den ene af Hartkorn, ny Matricul 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 25 Alb., ansat til Gammelskat 16 Rbd. 23 s. og den anden, ny Matricul 2 Tdr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., Gammelskat 13 Rbd. 88 s., tilligemed det under Gaarden henhørende Huus med tilliggende Jorder af Hartkorn ny Matricul 1 Skp. 3 Fdkr. samt 1 Fdkr., endelig de paa Eiendommene paastaaende Bygninger, der ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, samt Eiendommenes Avl og Afgrøde, Paa Eiendommene, hvis Jorder ere fortrinlig gode, holdes for Tiden kun 2 Heste og 10 Køer, foruden noget Ungqvæg og Faarkreature, men der vil kunne holdes den dobbelte Besætning. Mergel findes flere Steder paa Marken og af Tørveskiær haves der til Fornødenhed til Gaardens Brug. Den aarlige Udsæd er circa 10 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre. Auctionen afholdes paa Eiendommen selv og Gaarden kan tiltrædes strax. Naar Auctionen over de faste Eiendomme er endt og Salg maatte finde Sted, lader vedkommende Udlægshaver ved Auction strax samme Dag bortsælge al den paa Gaarden værende Besætning, Avls- og Gaardsredskaber samt Ud- og Jndboe. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den 12te Mai 1849. Haxthausen. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-05-26
Extrablad til Viborg Stifts-Tidende", Løverdagen den 26de Mai 1849.
Viborger Samler, 1849-05-26
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland, den 19de Mai. The Standard vil vide, at et Ministerskifte forestaaer, og at Lord Clarendon er designeret som Premierminister. Lord John Russell, Labouchere, Baring og Hobhouse skulde gaae indi Overhuset. Som ny Admiralitets=Lord nævnes Sir James Graham; Gladstone skulde være Handelsminister og Lord Lincoln Præsident for det ostindiske Bureau.
Viborger Samler, 1849-05-26
Frankerig. Paris, den 20de Mai. Gen. Perrot, er udnævnt til Chef for Nationalgarden, saa at GeneralChangarnier nu kun fører Overcommanden over Linietropperne i Seine-Departementet. Et nyt Ministerium, imødesees, da hele Ministeriet har forlangt sin Afskeed. Efter Patrie ere nu 206 Valg bekjendte, hvoraf 492 tilhøre de Moderate. Kun 44 Valg mangle endnu. Fonds ere faldne 4 a 5 pCt.