JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Fædrelandet. Khvn. den 11te Mai. Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er den 8de Mai udfærdiget følgende allerhøieste Patent, hvorved de raadgivende Provindsial-Stænders Forsamling for Sjællands, Fyens og Lolland Falsters Stifter samt Island og Færøerne sammenkaldes. "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark etc. Gjøre vitterligt: at Vi, efterat Valgene af de raadgivende Provindsial-Stænders Forsamling for Vort Kongerige Danmark ere tilendebragte, og de øvrige Forberedelser ere trufne, som vare fornødne, for at Vor i Patenterne af 21de Mai f. A. angaaende hine Valg tilkjendegivne allerhøieste Villie kan bringes til Udførelse, allernaadigst have besluttet, at sammenkalde de raadgivende Provindsial-Stænders Forsamling for Sjællands, Fyens og Lolland=Falsters Stifter samt Island og Færøerne til 1ste October d. A. Jdet Vi herved kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i fornævnte Provindser, befale Vi tillige samtlige Medlemmer af Vore troe Provindsial-Stænder for meerbemeldte Provindser, saavel dem, der af Os dertil ere udnævnte, som dem, der enten ere valgte til Deputerede, eller som ved Valgene ere blevne Suppleanter, men allerede anordningsmæssig ere indtraadte i de valgte Deputeredes Sted, at de til ommeldte Tid indfinde sig i Vor Kjøbstad Roeskilde, for at samles i det i Vor Anordning om Provindsial=Stænders Jndførelse af 28de Mai 1831 og Vor Forordning angaaende Provindsial-Stænders Jndretning i Danmark forsaavidt Sjællands, Fyens og Lolland Falsters Stifter samt Island og Færøerne angaaer, dateret 15de Mai 1834, betegnede Øiemed, og navnligen at fornemme, hvad Vi gjennem Vor Commissarius ville lade dem forelægge til Raadgivning. Ligesom Vi iøvrigt ville have dem henviste til Jndholdet af bemeldte Vore Anordninger, saaledes gjøre Vi og Regning paa, at samtlige Medlemmer af Stændernes Forsamling stedse ville erindre sig Vore landsfaderlige Hensigter, lade disses Opnaaelse være sig magtpaaliggende, dertil efter bedste Evne bidrage, og saaledes svare til den dem viste Tillid." - Jøvrigt have Vi allernaadigst fundet for godt, at udnævne Vor Generalprocureur for Danmark, Conferentsraad Ørsted, til Vor Commissarius ved den saaledes berammede Stændernes Forsamling. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette." 4 Ligeledes er under f. D. igjennem det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie udfærdiget et allerhøieste Patent, hvorved de raadgivende Provindsialstænders Forsamling for Holsteen sammenkaldes til 1ste October d. A. i Jtzehoe; og har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Overprocureuren for Hertugdømmerne, Conferentsraad Høpp, til Commissarius, ved den saaledes berammede Stændernes Forsamling Jøvrigt er bemeldte Patent af samme Jndhold som det oven meddeelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Hr. Rappo aflagde forleden Dag paa offentlig Gade her i Khvn. en Prøve paa sin overordentlige Kraft og Behændighed. Han havde nemlig det Uheld at vælte med sin Glasvogn, i det at det ene Bag hjul gled ned i Rendestenen. Men "Herkules mistede ikke sin Fatning. Hurtigt sprang han til og standsede Hestene, der allerede vare paa Veie til at blive løbske, løftede selv, ved at sætte den ene Skulder til, Vognen igjen op, kastede sig paa Sædet og kjørte bort(rigtignok uden en eeneste heel Rude) i fuld Fart, uden at Folk fik Tid til at befinde sig om hvad der egent(Khonsp.) lig var passeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
J disse Dage circulerer i Kjøbenhavns Bogtrykkerier en Jndbydelseskrivelse til de kjøbenhavnske Bogtrykkersvende, (udstædt af Bogtrykker Jacob Berend), om at give Møde i en Forsamling, som er bestemt at afholdes paa Enighedsværn, Søndagen den 17de Mai om Eftermiddagen Kl. 4, for at tage under Overveielse de fornødne Punkter for et Bønskrift til Hs. Majestæt, som skulde gaae ud paa at søge Monarkens Beskyttelse mod de, især for Trykkersvendene skadelige Følger af Maskiners Jndførelse, og at søge Misbrug udryddede, som virke skadeligt paa Bogtrykkerkonstens Dyrkere i Almindelighed. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Til Trykningen af Bladet "Dagen" er ny lig hidkommen en af Mechanikus Schumacher i Hamborg forfærdiget saakaldet enkelt Hurtigpresse, som i disse Dage bliver opsat og hvormed benævnte Blads Trykning efter Forlydende vil finde Sted fra næste Uges Begyndelse. Til Trykningen af den Berlingske Avis er ligeledes en Hurtigpresse bleven forskrevet fra Engelland og ventes med det første hertil. (S. Bl.) Saavidt vides har endnu ingen Handlende. drevet det her saa vidt som Behrends paa Østergade, der sælger nye forskrevne Vare under directe Jndkjøbspriser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Khvns Børs=Cours den 12te Mai 1835. Hamb. 2 M. a vista 207 1. Species 207. 12 Mk. 7 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Ved den 1283 Trækning i Altona udkom følgende No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Kjettrup og Gjøttrup Menigh. i Aalborg Stift, A J. Billeschov, beskikket til Sognepræst for Skielbye og Gjeddesbye Menigheder paa Falster; Cand. theol. C. Dahlerup til Sognepræst for Østerullev og Godsted Menigheder i Lolland; Sonepræst for S. og N. Onsild Menigheder i Aarhuus Stift B. Bruun, til Sognepræst for Bierregrav &c. M. i Viborg St.; Cand. theol. og Adjunct ved Cathedralskolen i Roeskilde, G. Høst, til Sognepræst for Sønderup og Suldrup Menigheder i Viborg St., Cand. theol. og Magister si Artium F. Zeuthen til Sognepræst for Grimstrup og Aarre Menigheder i Ribe St.; Cand. theol. C. Gede til Sognepræst for Harthe og Bramdrup M. i f. Stift; Cand. theol. J. Sparrevohn til Sognepræst for Randrup Meenighed i s. St., Cand. theol F. Michelsen til Catechet i Faaborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Ledige Embeder. Sognekaldet til St. Olai Kirke i Helsingøer. – Kjettrup og Gjøttrup Sognekald i Aalb. St. Sønder= og Nørre=Onsild Sognekald i Aarhuus St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Enkemadame Langhoff, Cand. juris Wildenradt, Mad. Green med Datter, M. Chr. Riis, Landmand Sørensen, Frue v. Arensdorff, Jomfrue Hjorth, Frøken M. Gjerulff, Pastor Gad med Kone og Søn, Jfr Møller, Proprietair P. Herschind, Forpagter Helmers, Gartner Bentzen, Fugle skriger og Grisegrynter W. Cohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Fra Aarhuus til Calundborg: Proprietairerne L. Lund, J. Nyholm og M. Hastrup, Cand. chirurg. C. Lanng, Studios. jur. M. v. Rosenørn, Cand. pharm. J. F. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Jndsendt. Den Strid som i flere Aar med afvexlende Heftighed har været ført, – om hvilke Midler der maatte være de Rette til at fremme Hesteavlen i Danmark - har vist bidraget til at Mange, især Landmænd, ere bragte til Eftertanke over denne vigtige Erhvervskilde, og at de med spændt Opmærksomhed have imødeseet et Resultat af Striden. Der indtraf imidlertid en Vaabenhvile, og under denne vandt "Forfægterne af Fuldblodets fortrinlige Egenskaber til Hesteavlens Forædling og Forbedring" meget Terrain, idet en Deel Fuldblodshingster indførtes i Landet og Væddeløbsbanerne prydedes med bedre Heste. Afkommet af disse Hingster med indenlandske Hopper vinder almindeligt bifald, (et Exempel, som det af Major Jngersen i Aarhuus Avis No. 57 i A. anmeldte, beviser Jntet, selv om det kunne oplyses at Alt forholdt sig saaledes som angivet) og Beviset for at Landets Hesterace bedst kan ophielpes ved Fuldblodsracen synes ei mere fjernt. Men skal Fuldblodshingster bruges til Forædling og Forbedring af den danske Hesterace, maa der ogsaa sørges for at der tillægges Fuldblodsheste i Landet, og uden Væddeløb kan dette ikke opnaaes. Alt dette har vel og det modsatte Partie antaget, thi nylig greb det atter til Værget og søgte at forfægte dets Sag, saavel ved Bekjendtgjørelser i de offentlige Tidender, som ved at stifte en Forening om Anskaffelsen af en Hingst af ægte jydsk Race" til Hesteavlens Forbedring. Men ved denne Bestræbelse synes "Forfægterne af den gamle danske Hesteraces Værd, at geraade i Uenighed, idet Nogle vil anskaffe en Hingst af ægte jydsk Race," Andre derimod paastaae: at en Saadan ei med Vished er at finde. Foreningen som attraaede en ægte jydsk Hingst tilfredsstilledes ved denne Erklæring og kjøbte af Hr. Krigsraad Conradsen en ung Hingst, falden efter Tamerlan paa et Og fra Kjøbenhavn, (Aarhuus Avis No. 64 i A.) og herfra skal altsaa den ægte gamle danske Hesterace fornyet udgaae, Beviser dette ikke en total Mangel af brugbare indenlandske Hingster i Jylland og hvor nødvendigt det er, at indføre Hingster, Vore Fædre have indført Hingster af mange forskjellige Racer, og med Afkommet føle vi os et tilfredse. Fuldblodsracen er den eneste endnu ei prøvede; den har udbredt Flor over Engellands Hesteavl og finder Anerkjendelse over hele Verden; hvorfor skulle vi da tvivle, hvorfor ei forsøge det sidste Middel Det vil ikke feile at Landet og faa Aar vil faae mange Halvblods=Beskelere, og om end Hesteracen ei ved disse kan forædles, kan den dog meget forbedres, naar gode Hopper vælges til Parring; og man behøver de ikke at frygte for, at den her i Landet yndede Form for en god Hest skal forsvinde; eller at Omkostningerne ved Tillægget for den uformuende Deel af Hesteopdrætterne betydelig forøges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Hr. Landvæsens-Commissair Dalgas vedbliver dog at være conseqvent. Jnds. kan ei forstaae Hr. Dalgabedre, end at han antager: at den danske Hesterace ei er i Forfald; thi han har underrettet Publikum om, at gode sorte Hopper findes i Mængde ved Skanderborg Markeder, og i Aarhuus Avis No. 50 i A. findes atter en Meddelelse om at saadanne Heste som Jylland frembringer med Begierlighed søges ved Markederne i Randers, og kjøbes til høie Priser, naar de ere store, stærke, sunde og velbyggede. Hr. Dalgas maa og antage, at der var nok af dette Slags Heste; thi ellers mangler Beviset for at Stutterie-Besigtigelserne og de derved uddeelte Præmier have gavnet; og hans ivrige Forsvar for denne Jnstitution var ellers uden Argument. Jnds. er overbeviist om, at Hr. Dalgas af Patriotisme saa ivrig forsvarer den gamle danske Hesterace og de gamle Stutterie=Besigtigelser, men troer, at Hr. Dalgas ei overalt seer med egne Øine og derfor gjør vrange Slutninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Ved Skanderborg Markeder har f. Ex., i de sidste to Aar, ei været 2de, for ikke at sige en sort Hoppe til Salg, af den Beskaffenhed som Hr. Dalgas selv antager nødvendige for en god Hest. Ved Markederne i Randers er det sjeldent at finde en stor, stærk, sund og velbygget Hest. At der desuagtet kjøbes og bortføres mange Heste er intet Modbeviis; thi de udenlandske Hestehandlere maae kjøbe af de bedste som forefindes for at dække Reiseomkostningerne, og hvem der i Landet selv skal bruge Heste, maa kjøbe af det Slags som er at faae. Naar Udlændingen har prydet sit Heste kobbel, tager det sig ofte ret godt ud, og man fristes til at troe at under den hvide Kappe gaaer mangen dygtig Hest, men foretager man med Rolighed Bedømmelsen af Exterieuret, som saameget anprises, da er der Knuder og Fordreininger nok, og man misunder ikke Kjøberen. - At tage Hensyn til Exterieuret ved Kjøbet af en simpel Hest er nødvendigt, da man ingen anden Maalestok har, men at det er høist bedrageligt vil Enhver som maa holde mange Arbeidsheste have Leilighed til at erfare. Med Undtagelse af Hr. Dalgas ere alle stridende Parter enige om, at der maa tages gjennemgribende Foranstaltninger til at forbedre Hesteracen her i Landet, og heri ligger et fuldkomment Beviis for: at Stutterie-Besigtigelserne og Præmier for Extericuret ei have stiftet det Gavn, som man forventede. Det er altsaa høie Tid at anvende den Capital som aarlig medgaaer til Præmier og Diæter ved Stutterie=Besigtigelserne, paa anden Maade til Hesteavlens Fremme, og Jnds. kjender ingen bedre end at anvende den til Præmier paa Væddeløbebanen, hvorved Opmuntring til omhyggelig Hesteavl gives. Den 2den Mai 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Bekiendtgjørelser. For at fremme et stadigt Samqvem med Hovedstaden, have Rhederierne for Jagterne: Maren Cathrine, ført af Skipper N. Falslew, J. K. Hansen, De tvende Søstre. J. Nyrup, og Adonis De tvende Venner – – W. Thomsen, forenet dem om, at disse 4 Jagter for Fremtiden skulle afgaae til bestemte Tider, saaledes at et Skib afgaaer omtrent hver 14de Dag herfra til Kjøbenhavn, et Andet fra Kjøbenhavn hertil. Dherrer Handlende og Andre som have Gods at forsende, ville saaledes være sikkrede en hurtig Expedition, og kunne stedse stole paa Skibenes Afgang paa de Dage der nærmere i Aviserne vil blive bekjendtgjort. Aarhuus, den 14de Mai 1835. A. Bünger. A. Schandorff. J. Røgind. C. Bang. P. C. Raae. J. F. W. Røse. C. L. Schmidts Enke. L. P. Schmidt. P. Herskind. N. Malling. J. P. Hammershøi. J Henhold til Ovenstaaende afgaaer Skipper J. Nyerup herfra til Kjøbenhavn den 20de Mai, ligeledes Skipper A. Falslew den 23de fra Kjøbenhavn til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Paa Søndag prædiker til Høimesse i Frue Kiøbe; Hr. Catechet Fønss. J samme Kirke prædiker Hr. Cand. theol. P. Røgind til Aftensang og i Hospitalskirken til Høimesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
No. 78. Løverdagen. den 16de Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Tidende. Aarhuus se
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Blandinger. J Fortet Juan de Ulloa ved Veracruz opstod den 25de Febr. en af de nubrugelige Skersantevolutioner, som satte Byen og Omegnen i Skræk, og standsede Søfart og Handelsdrivt en Ugestid; men den 8de Marts, nemlig indtil Fortets Besætning ikke kunde taale at sulte længer, var Tingen forbi. Jmidlertid havde Oprørerne, hvis Hensigt var at indføre en ny Militairdespotisme, beskudt Staden af og til med 24 Pundinger, og man frygter, at der er endnu mere ulmende Oprørsgjæring tilbage, der maaskee som de ildsprudende Bjerge, ville danne sig et nyt Krater: (Jv. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Efterstaaende Factum skal for nogen Tid siden have tildraget sig i Constantinopel. Usta, en Janitschar-Capitain, var ved Flugten undgaaet den blodige Katastrophe, hvori saa mange af hans Kammer ter maatte lade Livet, og levede siden 1826 skjult i en Kielder hos sin Moder og Søster i Scutari. Sel Slægtninge og Venner, der kom i Huset, abnede intet om hans Nærværelse. Familiens Subsistentsmidlebleve imidlertid i de 8 Aar stedse mindre og mindre, og da det ene Stykke var bortsolgt efter det andet, havde de tilsidst ikke Andet end de tomme Vægge tilbage. J denne store Nød besluttede Usta at betroe se til en vis Jbrahim, Kjøbmand paa Bazaren, en af hans fortroligste Venner, hos hvem han endnu havde Halvdelen af en Gjeldsfordring paa 12,500 Piastre tilgode. Da den Ulykkeliges Søster forelagde JbraVexelen, forlangte hun blot 1000 Piastre udbetalt, og tilbød sig saa at ville tilintetgjøre Beviset. Jbrahinlod til at tage inderlig Deel i sin gamle Vens Skjebne, erkyndigede sig om hvor han var skjult, svor at ville bevare Hemmeligheden, og gav Løvte og Pengenes Udbetaling; men Uslingen tilte derimod strax hen til Seraskier-Paschaen og forraadte den Ulykkelige Usta blev afhentet ved en Kommando Soldater, og ført frem for Seraskier=Paschaen. Skjælvende kastede han sig ned for Ministerens Fødder, og ventede intet mindre, end at høre sin Dødsdom; men hvor forundret blev han ikke da Seraskieren derimod bød ham staae op, tage Plads ved hans Side paa Divanen, og deeltagende bad ham fortælle sin Ulykkeshistorie; lod ham derpaa iføre prægtige Klæder, istedetfor de usle Pialter, der bedækkede ham; udbetalte ham strax 2000 Pjastre, og bød ham uden Frygt at gaae hjem. Angiveren Jbrahim blev siden tvungen til at udbetale Ustaden hele Sum, tilligemed Renterne, og han skulde maaskee endog have kommen til at bøde med Livet for sit Forræderi, naar ei hans Kone og 4 Børn havde gjort Knæfald og bedt om Naade for ham. Da Sultanen, erfoer sin første Ministers Handlemaade, priste han den høilig, gjorde Usta en Foræring af 10,000 Piastre, og brugte ham kort efter i en ligesaa ærefuld som indbringende Mission. Paa Landet ved Odessa efterlod en Kone, som døde 1820, sin yngre Søn en tillukt Kasse og paalagde ham, roligen at gjemme den til hans ældre Broder, og overantvorde ham den ved sin Hjemkomst fra Armeen. J Fjor kom han, Kassen aabnedes i Præstens og Fleres Nærværelse, og man fandt 500 Rubler, men i Banksedler som forlængst vare indløste og satte ud af Kraft. Sagen blev foredraget Keiseren, der i Betragtning af Omstændighederne tillod, at ombytte den fundne Arv med gyldige Assignationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Det engelske Statslotterie, hvis største Gevinst er 700,000 Rdr. Courant, blev nylig trukket. Alle Lodderne vare komne ud, paa 2 nær. Paa et af dem maatte Hovedgevinsten falde, paa det andet en NiteDa raabte en Engellænder: "Holdt," og erklærte, at et af de to endnu utrukne Nummere var hans Han forlangte at vide, hvem der tilhørte det andet, for at han kunde foreslaae ham, at ophæve Trækningen og dele Gevinsten. De tilstedeværende Hovedkollecteurer, saae efter i deres Lister. Eieren var Bankør We Wien. Engellænderen bad Lotteriedirectionen om at udsætte Trækningen af de to tilbageværende Lodde indtil han havde gjort Bankøren sit Forslag, som blev bevilget. Britten tilte strax afsted til Wien, og forelagte Bankøren sin Deelingsplan. Hvad havde De, mine Læsere, gjort – Jeg havde deelt, Bankøren hørte roligt paa Mandens Forslag, beklagede at han havde umaget sig saa langt, yttrede: at stille sig i Veien for Lotteriets Gang var saa meget som at foregribe Lykken, udfærdigede en lovmæssig Erklæring, at han paastod Trækningens regelmæssige Fortsættelse, og sendt Engellænderen hjem dermed. Lotteriet blev nu trukket, og den store Gevinst tilfaldt Bankøren. Engellænderen havde ikke allene mistet 50,000 Pd. St. og sine Reiseomkostninger, han maatte endogsaa godtgjøre Bankøren Renter for Trækningens Ophold fra den rigtige Trækningsdag af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Bayerske Aviser fortælle følgende komiske Begivenhed, der skal have tildraget sig i Krana. Sammesteds var to nære Slægtninge (Sødskendebørn) blevne ægteviede, uden at man dertil havde indhentet den pavelige Stols Dispensation. Man vilde undskylde sig med to foregaaende Exempler, som ikke vare blevne paa seete. Begge disse Ægteskaber bleve nu af Paven erklærte for ugyldige, Børnene deraf uægte, og en ny kirkegyldig Vielse befalet. Den pavelige Ordre blev tilkjendegivet Ægtemændene ved deres Præster. Men hvor forbausedes disse, da Mændene ikke allene med Glæde indvilligede i deres Ægteskabers Opløsning, men endog standhaftig protesterede mod den gjentagne Vielse. - Hvem tilfalder nu begge de fraskilte Koner, Et Pigebarn paa halvtiende Aar (fortæller en og tet Læge i Schønbruun var fæstet til Ernstbruun som Barnepige, men blev strax efter sin Ankomst dertil saaledes plaget af Hjemvee, at hun, da hun forgiævebad om at komme hjem igjen, løb bort af sin Condition, og erklærte sin Moder, at hun vilde døe af Længsel efter Hjemmet. Da hun hverken havde at klag over sit Herskab eller Conditionen sendte Moderen hende bort igjen med den Besked, at kun naar Barnet, som hun passede, skulde døe, maatte hun komme hjem igjen, Nogle Dage derefter fik Barnet Krampeslag og døde. Næste Morgen gik Pigen hjem. Men Madmodere, forlangte, at hun skulde blive Halvaaret ud, for at passe et andet lille Zaars Barn; hun maatte altsaa afsted igjen, grædende og halvfortvivlet. Fire Dage efter fandt Huusmoderen sit Barn qvalt i Sengen. Pigen havde ogsaa aflivet dette, ene og allene for at komme hjem igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Den 24de April drog det halve Stuttgardt ud til Ludvigsburg for at overvære to politiske Forbryderes, Lieutenant Koseritz's og Sergeant Lehr's, Henrettelse, efter en dem overgaaet Dom for Høiforræderi. Lieutenanten viste megen Fatning, Sergeanten derimod, der var Fader til flere uforsørgede Børn, var utrøstelig. Allerede sad de paa Stolen og Executions Tropperne gjorde sig færdige til Skud, da en Adjutant kom sprængende med et hvidt Tørklæde og raabte Pardon!" Det forsamlede Folk istemte strax dette Raab, og Luften gjenlød nu af "Pardon, Pardon!" og "Kongen leve!"J Leipzig feirede i disse Dage en gammel Skomager sit Guldbryllup. De fattige Ægtefolk bleve nu anden Gang viede i Kirken, til hvilken Festlighed ubekjendte Velgjørere havde givet dem Brudestadsen, og Konen fik desuden en Myrthekrands af Sølv og Guld. Da Brud og Brudgom kom fra Kirke, fandt de hele deres Bolig udrømt, alle deres Pakkenilleker borte men nye og pæne Meubler stode istedet, et velbesat Bord, stod midt i Værelset, og en klækkelig Pengesum sikkrede dem en sorgfri Livets Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Den paa den hollandske Kyst i Aaret 1799 forliste engelske Fregat Lutine, som man nu efter saamange Aars Forløb har faaet Øie paa igjen, havde dengang 5 Millioner Mark Banco ombord i rede Penge. Den var forliist med Mand og Muus, hvorved ogsaa nogle Hamborger Kjøbmænd, der vare ombord som Jnteressenter i Ladningen, satte Livet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
J Coblenz var man den 1ste ds. Vidne til et sieldent Naturskuespil. Paa det Sted, hvor Moselen forener sig med Rhinen dannede sig en Skypumpe(Vindhose), der lige oven over Vandet indtog den fjerde Deel af Rhinens Bredde, og løb spids op imod Formamentet som en høi Vandsøile. Efter at den i den stærkeste Hvirvel i 10 Minuter havde dreiet sig om paa Vandet, stødte den ved Chrenbreitsteiner=Bredden imod Land, forvandlede sig der til en Støvhvirvel, rev nogle Træer op med Rode, og førte et Partie Vasketøi, langt og høit bort med sig. Ogsaa Dørre og Vinduer bortreves. Ved en Garvers Huus ved Moselbroen synes Skypumpen at være opstaaet. Den tog Taget af Huset og førte det høit op i Luften. En Bondepige, som gik hjem fra Marken med en Bærekurv paa Hovedet, blev pludseligen løftet op af den; men til Lykke holdt en Bonde, som gik med hende, fast i hendes Klæder. Kurven førtes en Fjerdingvei bort og faldt i Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Ved en Jldebrand i den lauenborgske LandsbyeBüchen er den 23de April 12 Gaarde samt Taarnet og en Deel af Kirken lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Bekiendtgjørelser. Søndag Aften opføres: Brud og Brudomi een Person. Lystspil i 2 Acter. Derefter: En Fødselsdag i Slutteriet. Vaudeville af Overskou. Selskabet giver kun denne ene Forestilling. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
Dampskibet Dania afgaaer vedvarende hver Onsdag Eftermiddag Kl. 6. herfra til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
De Reisende ville behage at lade dem indskrive paa Undertegnedes Contoir, hvor billetter. til 9 Rbd. Sedler for første Kahyt, anden Kahyt, - - - Dækket. hver Søgnedag kan erholdes, eller i Billet-Contoiret ved Havnen, hver Onsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 6. For Jlandsætningen ved Kjøbenhavn erlægges 2 Mk. pro persona, hvorimod de Reisende da intet der have at betale. Kufferter og andet Reisetoi bedes mærket med Eierens Navn, og bragt ombord Afgangsdagen inden Kl. 5. Om Fragtgods accorderes med Undertegnede saa betimeligt, at samme, forsynet med fornøden Toldangivelse, kan være ombord inden Kl. 4. Aarhuus, den 5te Mai 1835. P. Herskind jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
De Fædre, som ville lade deres Børn forberede af mig i Sommer til Confirmation, ombedes at lade dem møde hos mig daglig fra Kl. 9-12 Formiddag, og 36 Eftermiddag for at vorde indskrevne. Aarhuus, den 15de Mai 1835. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
De ærede Forældre, som ønske deres Børn forberedede af mig til at confirmeres næstkommende October, ville behageligen lade dem antegne hos mig i den paafølgende Uge. Jeg træffes sikkrest hjemme fra Kl. 12–2. Aarhuus, den 15de Mai 1835. Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-16
At der i Boet efter her i Byen afdøde Stadshauptmand og Kjøbmand Madsen vil vorde foretaget Aabningsforretning, Tirsdagen den 2den Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, og at der ved denne Forretning tillige vil vorde taget Bestemmelse om Boets Realisering, saadant bliver herved bekjendtgjort til Creditorernes Efterretning. Skifteretten i Randers, den 12te Mai 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen.