JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Kirke=Anmærkninger. Aar 986 blev den christelige Religion indbragt i Island, ved Thorvaldum, den første Lærere som derhen blev sen fra Dannemark, for at undervise dennem. Aar 1546, reiste sig en stor Tummult paa Island i mellem de 2de biskoper som der paa Landet residerede, som var Morten Enarsøn biskop udi Skalholt, og JoenArnesøn, biskop paa Holum, hvilke, i hvorvel de begge ved Hans Kongelige Majestets Lehnsmand alvorligen vare befalede, at forholde sig efter Lutheri Lærdom, blev dog biskob Joen ved sit Forsæt at lære og forsvare den papistiske Lærdom, og sadte sig op imod biskop Morten i Skalholt, som derudover blev foraarsaget 1547 at reise ned til Dannemark, for at beklage sig derover for Hans Majestæt, som gav ham sit Beskiermelses=Brev, da han i Aaret derefter 1548, reiste hiem til Jsland igien, og tilligemed et befalings=Brev til biskop Joen, at han og selv skulde komme ned til Dannemark, der at afgiøre Sagen, paa det at Oprøret som var reist sig imellem tvende biskoper, kunde blive stillet; men dette uagtet samlede biskop Joen 300 Mænd, med hvilke han fangede biskop Morten, afsatte Laugmanden og indsatte sin Søn i hans Sted igien. For saadan sin Ulydighed imod Kongen, og haarde Medfart med biskopen, blev han efter Kongelig allernaadigst befaling 1549, gjort fredløs, samt begge hans Sønner, og alle Geistlige og Verslige fast forbudet at være hannem lydig og følgagtig. Men fordi Oprøret derefter blev større og større, blev biskop Joen tilligemed begge hans Sønner tagen til Fange henført til Schalholt, hvor de efter fældet Dom over dem, og Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Approbation, bleve i Aaret 1551 alle 3 tilsammen paa engang halshugne, biskob Morten befriet af sit Fængsel, og en anden biskop ved Navn Olafer Hialtesøn, indsat i Hol Stift. Aar 1151, blev den christelige Religion først bekiendt- og begyndt paa Grønland, hvilket Land først var bleven opsøgt og funden i Aaret 800, og med endeel Familier, som der slog deres Bopæl forsynet, hvilke formeredes Aar efter Aar, jo meer og meer, og efterat Landet først var bleven vel forsynet med Præster og Lærere, blev dem og en biskop indsendt, fra Erkebiskopen i Trundhiem, til Christendommens destobedre Forfremmelse, saa alting stod vel til i Landet, saavel i den Geistlige som den verslige, Stand, indtil Pesten, som kaldes den sorte Død, Aar 1350 indfandt sig der, saavelsom andre Stæder, næsten over den ganske Verden, i hvilken de fleste Indbyggere bortdøde, hvorudover Gudstienesten af Mangel, saavel paa Lærere som Tilhørere, mange Stæder ophørte, og den liden Deel som blev tilovers, blev efter nogen Tids Forløb, nogle forvildede Hedninger, indtil Aaret 1721, da Hr. Hans Egede paatog sig at reise til Grønland, for der at omvende Hedninger, og efterat han der først havde begynt dette saa høie og hellige Verk, som vel lykkedes for hannem, blev ham sent til Medhielpere Aar 1724 den 30te Julii Hr. Albert Topp, som forblev der indtil Aar 1727 den 10de Junii, efter hans Hiemkomst bleve to andre Medhielpere sendte derhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Historisk og Moralsk den høyeste Ægte=Kiærlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Hertugen af Savoyen, Carl Emannel, som gjorde Paastand paa Staden Gens, søgte uformodentlig at overrumple den i begyndelsen af det sextende Aarhundrede. Han lod den bestige om Natten, men Udfaldet svarede ey til hans Forventning. Der kom Allarm i Byen, førend et tilstrækkeligt Antal af hans Soldatere hafte bestiget Muren. Borgerne grebe til Vaaben, og dreve Fienderne tilbage, som ey vare stærke nok til Modstand. Alle de, som faldt dem i Hænderne bleve straffede, som Voldsmænd med en skammelig Død. Jblant de Fangnes Tab befandt sig og en gift Officeer. Hans Hustrue fik Efterretning om hans Ulykke. Hun var svanger, og ilede strax hen til det Sted, hvor hendes Mand skulle miste Livet, bad om at forskaane ham, og forlangte kuns endnu een Gang at omfanne ham. Ar 18, A. Men, denne Naade blev hende afslagen, og Officeren strax hængt. Desuagtet fulgte hun efter Mandens døde Legeme hen til det Sted, hvor det blev begravet. Her satte hun sig ved Siden af ham, og blev der saa lenge siddende, uden at tage noget til sig, og uden at vende Øynene fra ham, indtil Døden, som hun ventede med Utaale modighed paa, endelig og lukte hendes Øyne paa dette Sted. - Hertugen, som dette selsomme blev forebragt, blev saa rørt herover, at han lod dem begge begrave i GenfteKirke, og bekostede et smukt Epitaphium over dem, med en kort Efterretning herom, der endnu kan sees og læses alle andre til Lærdom og Eftertanke, ligesom Hertugen og antog sig denne Officeers Børn og lod den anbringe til habile Mænd og gav Døtrene hver en Capital til Udstyr. - Politisk om Engeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Vil man regne alle Englands Eiendomme sammen, overgaae de i Størrelse og Magt det gamle Romerske Rige, meget, som dog kaldtes Jordens Beherskere, og vil man endnu betænke deres Overmagt til Søes bliver ingen Sammenligning mere. Men hiin store Kolos faldt ved sin egen Byrde. Engelands Riigdom og Magt i Søen giør dets Naboer og andre misunderlige. Landet er godt og dets Jndvaanere dyrke det vel, og forædle de naturlige Produkter til meest muelige Fordeel i Handelen. Engeland eyer de beste Hunde, Heste, Haner, Fisk, Steenkul, det beste Tin, den beste Valkejord, og nest Spanien og Portugal den fortreffeligste Uld, og dets Agerdyrkning overgaaer alt i Europa. Alle disse Skatter nytte de saa vel, at man ansetter Landets aarlige Produkter for 675000000 Rdlr. Da de andre Europæiske Stater lagde sig efter Manufakturer, tabte Engeland meget, dog arbeidede endnu 4330000 Menneskeer i Engelands Verkstæder 1779 i April. Viin mangler Landet ganske, det haver heller ikke Salt og Træe nok. Handelen haver gjort Landet stort, og Engeland haven indseet, at et vundet Feldtslag, en Provinces Jndtagelse svekker Fienden mindre, end Handelens Jndskrænkning, og Skibsfartens Forstyrrelse. Derover, haver Engeland i enhver Krig tilladt saa mange Kapere at 3 182 Rd. giøre alle Vande usikkre, og forstyrre Handelen; derover haver det bragt en trediedeel af Europals Handel til sig, saa at Engeland i Aaret 1777 brugte til Søefarten 91190 Søefolk og 5388 Skibe, som førte 1053000 Tønder. Landets Handel haver i de sildigere Tider tabt meget, og gjort Landet svagere; men det haardeste Stød for Engeland vilde være, om det undertvang Amerika, thi da maatte det ideligen svække sig selv, ved den betydelige Magt det skulde bruge til at holde et Folk i Tømme, som stedse længtes efter Friehed; og maaskee dette Lems farlige Krampetræk snart angreb det heele Legeme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Juridisk En fremmet kiendt Person kom for nyelig til en riig og derhos sild Advocat i Achen, og udbad sig den Tilladelse i Fortrolighed at maatte tale ham alene, som han da og alt tillod ham. - Efter en kort Undskyldning med videre, spurgte denne fremmede ham, følgende: - Kan man ikke ligesaa aabenhiertet tale og betroe sig og sit Anliggende til en Advocat, som en Præst, Skylder ikke en redelig Advocat sin Consulent en ligesaa hellig Taushed, hvad man betroer ham i sin Stue, som en Præst i Skrifte=Stolen? og pligter ikke en Advocat sin Betroede alle de Raad ligesaa velmeent, som kan befrie ham for sine Udsvævelser, til Trøst og Strafs Undgaaelse her i Verden, som en Præsten anden Syndere for Helvede efter Døden? – Avocaten standsede vel lidt ved disse Spørsmaale, men, efter en kort Betænkning, svarede dertil smillende: – Jeg mærker allerede Udfaldet, - og hvad de vil sige mig, - det slig kun til Væggen - og jeg skal svare. - Nu vel an da: Saa tillad mig, at jeg uforfærdet bekiender eder alt: - Min Fader har havt den Ære at lægges paa Steile i Strasborg, og jeg er af Fødsel saaledes en Straten=Røver, hvad siger de dertil, Jeg ynker kun eders Hr. Fader, sagde Advocaten, og alt hvad jeg kan videre sige dertil, er, at der maa kun have været slette Advocater i Strasborg; maaskee, min Herre, de træder i deres Faders Fodsvor, og har altsaa kun et lidet Forsvars=Skrift nødig Nr. 183 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Det er det, høistærede Velyndere, svarede denne Persyn, Nøden og Leiligheden har tvunget mig til, saa at jeg ikkun har slaaet en Jøde og efterhaanden 13 Christne ihiel, og dog kun faaet lidet. Bagatelle, svarede Advocaten, har de intet andet gjort, saa skal det ikke brække et eneste Haar paa dem derforre. Jeg maa og bekiende for dem, min Hr. Advocat, at jeg ei heller kan nægte, at jeg jo ogsaa har forgiftet min Moder. O! slige Exempler, findes fleere, sagde Advocaten, thi der har man en Orestes, en Alemævn med fleere, og hvad har de gjort da meere, Jeg har afbrændt, fortalgte han, en Hyrde=Hytte og 4. Landsbyer, og derved fundet Leilighed at erobre noget. - Jh! Smaa Ting, svarede Advocaten, Cæsar og Alerander havde gjort meere. Men, spurgte Advocaten i det samme, har de da intet meere paa Hiertet eller i Sinde endnu fremdeles O jo svarede han strax, og for at undgaae Vidtlaftig heder, saa maa jeg bekiende for dem min Herre, at jeg har i Sinde, og er kommet her for at qvæle dig, du Skielm, der ikke er bedre end jeg af Hierte og Gierninger, uden paa en fiinere Maade. - Her er Strikken, eller strax hid med 1000 Ducater af dit uretfærdige Chatoll=Casse. Nu Jngen Omstændigheder, - kun kort eller knæfald. Først Penge, - siden Trøst og Naade. - - Rørt af sin egen Samvittighed overbevises Advocaten, som saae ingen Udflugter, - løb til Chatollet, tog alle de Penge der var deri og gav denne Spidsbube sukkende og skielvende. Modtageren bukkede sig meget dybt, - bad om Forlad delse, fordi han havde været saa uhøflig og dristig at incomodere ham. Recommanderede sig paa det ydmygste. Takkede ham for hans gode Raad og bekymrede Sinds Let else, og bad ham at omvende sig, og derhos kun imellem R. 184 R. R. stunder, at erindre sig sine egne Raad, og at Cæsar og Alexander alene havde gjort sin Opvartning hos ham en migniatur. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Medicinsk og Mechanisk, Der er kommet et Skrift ud under Titel: J. G. Wihl. Steing kurne Beschrebung eine Brust= oder MilchPumpe. - De forkierte Anstalter, hedder det, af Jordemødre og opammende Barsel=Koner, blive ofte Aarsager til de væreste Sygdomme i Brysterne, og hos Mødre, og Børn. De aarsage virkelig, at der døe mange af dem begge, som enhver patriotisk Læge veed af Erfaring. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Jndholdet af dette Skrift skaffer Publicum meere væsentlig Fordeel, end saa mangt et kronet Priisskrift af et eller andet Akademie. - Det er allerede en betydelig Fordeel af Mælke=Pumpen, at Brysterne derved holdes sunde og beqvemme til fremdeles at give Patte, da de ellers forderves af Knuder, Bylder a. - Forfatteren beskriver i dette vigtige Skrift Constructionen af Machmen selv, og lærer tillige, hvorledes man maa bruge den og med hvilke Fordeele. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Befordringer. Den 4de October 1780 er Johan Andreas Lesser allerstaadigst beskikket til Cancellieraad. Den 10de Jan. 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
er Raadmand Bendt Mogensen Bendtsen beskikket at være Postmester i Scheen. Procurator Christian Carstensen, ligesaa at være adjungeret og succederende Postmester i Christiansand. Geheimeraad og Amtmand Hr. Carl Adolph. Raben ligesaa at være Ober=Hofmester ved Sorøe Academie. Den 15de Jan. er Copiisten i Rente Kammeret Jacob Lorenz Christopher Arriens allern, udnævnt til Sognefoged i Wewelsleth i Amtet Steinburg. Den 17 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
er Nicolai Severin Wedel beskikket at være Byeskriver i Nide og Herredsskriver udi Hornum og Fleseum Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Den 31te Jan. er Tugthuus Præst Hr. Ludvig Hemmer, Bagger beskikket at være Sognepærst for Alling og Thulstrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 5te Februarii har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at beskikke Landskriveren paa Pellworm og de derhen hørende Øer, Nicolaus Breding tillige at være Toldforvalter sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Den 7de Febr. er Byeskriver Hans Christian Haar beskikket at være tilligemed Byefoget i Præstøe. Niels Schiøtt Hasselbach ligesaa at være Herredsfoget udi Kiær Hvetboe, Herreder i Aalborg Stift. Den 10de Febr. Georg August von Gossel af Stubbe til Landraad. Den 14de Febr. er Provst og Sognepræst Doct. Theol. Hr. Stephan Middelboe beskikket at være Stifts=Provst i Riber og SognePræst til Frue Kirke i Ribe. Den 21de Febr. er Christian Poul Frelse beskikket at være vice Raadmand i Kiøbenhavn. Den 24de Febr. Cancellieraad og Regierings=Secretair Nicolaus Christian Michelsen og Regierings= og Oberrets=Advocat Johan Frederich Røttger ligeledes til Juslitz=Raader. Den 28de Febr. er Capitain Jacob Christopher von Hirsch af det 1ste Oplandske Regiment benaadet med Caracter som Major af Jnfanteriet, og den ved Skie Nr 187 R. R. løber=Corpset staaende Capitain Lieutenant Christian Wilhelm von Klaver forundt Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Den 7de Martii Underrets=Advocat Berndt Diderich Wilms i Pinneberg og Peter Ricolaus Wittrock i Preetz; til Regierings og Oberrets=Advocater i Hertugdommene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget under 17de Febr. sidstleden at udnævne til Kammerherre Hr. Etatz=Raad von Hendorff, første Deputeret udi Finance Collegio i Hertugen af Oldenborg Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Den 12te Martii h. a. er Capitain Raphael Henrich Tønder allernaadigst confereret det i de 4de Division vacance 9de Compagnie Søefolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Prædikanterne paa Midfaste Søndag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
J tilkommende Uge prædiker i St. Kunds Kirke, Onsdag. Hs. Høyærværdighed Hr. Biskop Ramus. I Graabrødre Kirke. Mandag: Hr. Prof. Ancher. Tirsdag. Hr. Seidelin Torsdag. Hr. Achen. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Wien, den 12te Febr. Jkke allene i Kongeriget Ungarn, men endog og disse Egne har hæftige Uveyr i Aar ofte anrettet stor Skade og Ulykke. Den 19de i forrige Maaned iblandt andre, Stæder Ottenthal, tæt ved Krichberg, lidt meget derved. Formedelst er Skyebrud, som fugte med et stærk Tordenveyr, blev Stedet næsten i et Øyeblik oversvømmet, og i en Tid af en halv Time ganske ødelagt. 19 Huuse og andre Bygninger ere af Vandet saaledes nedrevne og ødelagte, at Jndvaanerne neppe have kundet redde Livet. Deres Creature og Byehave er for største Deelen af Vandet bortskyllet. R. 183 Nr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Strasborg, den 13de Febr. En anseelig Kiøbmands Datter her, som sidste Fredag tilligemed en hendes Paarørende var gaaen op i det prægtige Mynstertaarn, vilde fra det øverste see ud over Staden og betragte Egnen heromkring, men da hun bøiede sig for langt ud over Rækværket, saa at Overlivet blev tungere end Underlivet, styrtede hun ulykkeligviis med paa Jorden. Man kunde sammenrulle hendes forkunsede Legem som en Bol, da man tog hende op. Hun blev i Faldet 3 Gange hængende. Een Gang faldt hun paa Hovedet, og 2 Gange paa Fødderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Frankfurt, den 15de Febr. Juule=Aften var i Venedig et skrækkeligt Uveir, som splittede Markus=Taarnet fra det øverste til ned i Grunden, og slog de 2 store Klokker ned i mange Stykker, hvorved 17 Menneskeer blev dræbte. Paris, den 15te Martii. Man taler her gandske besynderligen om den Engelske Admiral Darby og hans til Gibraltar bestemte store Flode. Man siger, at denne Herre allerede for længe siden kunde have lettet Anker; men der skal paa hans Flode være 4 til 5000 Matroser ringere, end der behøves; og da han ved sin Ankomst til Portsmouth forefandt denne Omstændighed, skal han have erklæret: At han ei vilde gaae i Søen med saa utilstrækkelig et Mandskab og sætte det Britiske Flags Ære i Fare. - Tvertimod fortæller man, at vi for nærværende Tid have 27000 Matroser fleere, end vi behøve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Dødsfald. Odense, den 17de Martii, Mathias Gregersen, Hanskemager Svend, 55 Aar. Den 18de Martii, Jacob Ramus Seydelin, 15den Uger gammel, en Søn af Hr. Seydelin, Sogne=Præst til Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Leie. Da jeg haver bragt i Erfaring, at nogle som muelig ikke forstaaer Medicinen, har dog fundet Behag udi at giøre min Liqver, Anod. Mineral. Hoffman, og maaskee og andre af mine Vahre i mit Officien uduelig. Saa haver ieg ladet det bedømme af tvende Land=Physicis, nemlig først af Hr. 189 Aar, Doctor Eichel her i Fyen, og dernæst af Hr. Doctor Maceprang paa Møen, som begge har befundet det saaledes, som det bør at være, og til ydermeere Vished erbyder ieg, at indsende det til Collegii Medici Bedømmelse, paa det Publicum ikke skulde troe noget ugrundet omløbende Rygte til min Fornærmelse, under deres og min Forsegling. Svendborg den 7de Martii 1781. M. H. Werner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Kongelig Privilegered Apotheqver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Proclama. Torrige Skytte her ved Mullerup Frederich Wilhelm Wejerslev 1) er den 9de Febr. d. A. ved Døden afgangen, hans Efterladenskab strax taget under lovlig Behandling, og Dødsfaldet ved Skrivelse tilkiendegivet hans Fader, som skal være Skytte paa Øebierggaard i Sielland, hvorfra ingen Svar endnu er indløben; thi indkaldes saavel bemeldte den Afdødes Fader, eller andre Arvinger, som og Credi= og Debitorer at møde ved den agtende Skifte Samling den 9de April førstkommende, paa Mullerup Skriverstue, da enhver skal vederfares den Ret Loven giver. Mullerup pr. Nyborg den 24de Februarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Paa Høye Herskabet S. T. Hr. Kammerherre, Scheels Vegne. J. Maar. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Dersom nogen maatte have noget hos mig undertegnede at fordre, ville de behage at melde sig her paa Arreschow inden den 20de April næstkommende, da jeg efter den Tiid tager herfra Landet og altsaa ingen Fordring kan imodtage. Arreschow den 21de Martii 1781. H. Bang. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Auction. Torsdagen den 29de Martii førstkommende om Formiddagen 2 Kl. 10 Slet bliver udi Landstings Gaarden holdet offentlig Auction og til den Høystbydende bortsolgt det og Gaarden staaende heele Sakkitværk. Ligeledes bliver samme Dag og Sted holdet offentlig Licitation og til den Mindstbydende overdraget Mahlningen af det og samme Gaard opsættende nye Stakkitværk, efterede paa Auctions=Stedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, hvilke, om forlanges, i Forveien af Hr. Landstingshører Rasmussen kan erfares. Odense den 23de Martii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Credagen den 6te April førstkommende om Formiddagen precice 2) Klokken 9, lader Grovsmed Sr. Peder Ramløse, formedelst Forandring af Boepæl, uden fleere Auctioners Holdelse, ved offentlig Auction bortsælge: 1) Hans iboende Gaard i Vestergade er 190 R. her i Byen beliggende, som er i god Stand, vel indrettet til en skikkelig Familie, foruden aparte Værelser i 2den Etagie, som kan bortleies til honette Personer, har Baghuuse og Gaardsrum, med en meget god Vand=Post i Gaarden, Bryggerhuus og Bagerovn, Stalde til Kiør og Heste, Loftrum, Haugeplads m.v., og fleere Beqvemmeligheder, som Liebhaberne behagelig kan tage udi Øiesyn, og om Conditionerne, hvorefter samme bortsælges, kan Liebhaberne faae Efterretning, hos Eieren eller Hr. Procurator Lund her i Byen, og efter Omstændighederne kan to tredie Dele af Kiøbe Summen i Gaarden mod 1ste Prioritet for først blive staaende. Og 2) samme Tid og Sted lader bemeldte Sr. Ramløse ligeledes bortsælge, endeel godt Smede Redskab, af Ambolter, Skruestikker, Hamre, Tang, Blæsebælle, m.v.; item endeel Mobilier og Løsøre af alle Slags, samt endeel hiemmegjort Hvergarn og Tøi m. m.; hvilket hermed til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 23de Martii 1781. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Det bekiendtgiøres herved, at Tiirsdagen den 3die April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver holdet offentlig Auction paa Odense Slot over Sl. Slotsforvalter Voigts efterladte Indboe af alle Slags; Til hvilken Tiid Liebhaberne vilde behage at indfinde sig. J. J. Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Jarraldskiers Hovedgaard, som er beliggende i Coldinghuus Amt, Tørrild Herred, Schibet Sogn, en Miil Vesten fra Weile Kiøbsted, bestaaende af Hartkorn, Jordskyld frie Hovedgaards Taxt = == 35 Td. 3 Sk. . . Jtem den ved Gaarden, under sammes frie Taxt for Eierens egen Regning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Til Kiøbs faldbydes. Dersom nogen Liebhaber findes, som maatte enten behøve eller vilde tilkiøbe sig en god Chalse af Fatson, som de saa kaldte og indrettede Diabler, da vilde de behageligen melde sig paa Odense Adresse=Contoir, hvor derom kan faaes nærmere Efterretning. Hye hiemkommen beste Sort Rigisk Hørfrøe, frisk og godt i Klever Frøe baade rødt og hvidt, er at bekomme hos Hans Cabbel i Nørre=Gade til billig Priis. Odense den 16de Martii 1781. Engnet Holsteensk Vogn, af Karethmager=Arbeide, er at be E komme for billig Priis hos Karethmageren i Overgade her i Odense, og en liden Postvogn sammesteds, af Træe Arbeide. Je som maatte behøve noget godt Høe af afvigte Aars Grøde, for billig Priis, derom kan gives Efterretning paa Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Capital som falbydes. Hos mig undertegnede kan til 11te Junii førstkommende mod sikker Pant og gangbar Rente, bekommes til Laans 7 a 800 Rdlr. Umyndiges Arve=Midler. Gudbierg Præstegaard den 7de Martii 1781. H. Wamberg. Paa Hellerup kan faaes til Laans naar forlanges imod antagelig Pandt og gangbar Rente, Børnepenge 109 Rdlr. 1 Mark 2 og en halv Skilling. Hvor 4 a 500 Rdlr., til førstkommende 11te Junii, imod tilstrækkelig Pant og gangbar Rente, ere at bekomme, derom faaes Efterretning ved Frydendahl paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-23
Jos Assessor Langsted kan til næste 11te Junii bekommes til Laans 600 Rdlr. publiqve Penge, imod antagelig Sikforhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-30
den 30 re
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-30
Tanker. de satte en Torne=Krone paa hans Hoved. Ak: Himmel=Regenter, ak, Herre, min Gud, Hvorledes stafferes og pyntes du ud? Er dette en Gave, Som Herren skal have, Af Tørne, af Tidsler, af Jordens Udtrud, Til Kongernes Konge, Hærskarernes Helt, Som eyer al Jorden og Himlens GeveltMan fletter en Krone; Selv Himlen maa daane, Og dreve et Dække for Himmelens Tel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-30
En Krone af Perler, af Steene og Guld, Man setter paa Guder, som ikkun er Muld; Men Herrernes Herre, En Krone desværre! Skal bære af Torne og Tiørne saa fuld See dog, hvor udspringer det helligste Blod For Tiørnenes Pigge og hvasseste Od. Hver Seene, hver Aare, Man blodige Taare, Nu fælde og give. At hvilken en Flod Hvor voxte de Torne, hvor stod de i Flor, Hvormed du blev kronet? – Jesu den Jord, Var vist nok mit Hierte, Som Verden begierte. Med hvad som der udi dens Blomster=Beed groer. Udryd af mit Hierte hver Torn og Ukrud, O! kronede Frelser, og Synden slet ud, Din blodige Jsse, O! lad mig forvisse, Du haver mig kjøbt til din elskelige Brud, Jeg gjerne paa Torne i Verden vil gaae, Naar ieg udi Himlen kun Palmen kan faae. Naar jeg kun en Krone, For Guddommens Throne; Kan vinde og finde og evig bestaae, Historisk.