JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-02-14
J Formiddags ere talrige Detaschementer russisk Cavallerie, som Ulaner, Riga Dragoner, Husarer, Kosakker og Baskirer komne derigiennem. De gaae samtlige til Nederrhinen. Hs. Keiserl. Høihed lod Tropperne deflere forbi sig.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Lübeck, den 30te Januar. Det er allerede bekiendt at Wittenberg toges med Storm af de Allierede Natten mellem den 12te og 13de Januar. Derom haves nu følgende nærmere Omstændigheder : Løbegravene aabnedes allerede den 28de December og Troppernes Anstrængelser gjorde det mueligt for Infanteriegeneral Grev v. Tauenzien at anlægge Breschebatterierne den 12te Januar. Ved Middagstid opfordrede man Gouverneuren til at give sig, og da hans Svar ikke var tilfredsstillende besluttede man en Storm, som ogsaa ufortøvet blev udført. Angrebet skete i fire Colonner. Med utrolig Tapperhed satte Tropperne over Pallisaderne, Gravene, Volden o. s. v.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
J Staben havde Gouverneuren ladet Raadhuset og Slottet indrette til Forsvar. Hiint gav sig strax, og førend man vilde angribe dette gjorde man Gouverneuren en ny Opfordring, med Tilføiende, at dersom han modstod længere skulde Alt springe over Klingen. Dette virkede, og nu gav han sig paa Naade og Unaade. Preussernes Tabbestaaer i 108 Saarede og Dræbte.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
- Fra Maadeburg gjorde de Franske et Udfald den 4de Januari henimod Zibbekelven, men maatte snart vende tilbage til Fæstningen. Jkke heldigere var et andet Udfald, som 3000 Franske endnu samme Dag foretoge af Frohse til, te, som de fornyede om Eftermiddagen med 2000 Mands Forstærkning. J Magdeburg begynder man allerede at spise Hestekiød. Torgaus Capitulation, som herlinske Tidender nu meddele, bestaaer af 15 Artikler. Ifølge 3die Artikel er Garnisonen, som skulde rykke ud den 10de Januar med Vaaben, Bagage, og flyvende Faner, to Kanoner og alle militair Æresbeviisninger, krigsfangen. Den skal føres til Schlesien og forblive der til Udvexling skeer.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Antallet af de Franske, der skulle som Krigsfanger føres fra Dan lig til Rusland, beløber sig til 9000 Mand. J denne Fæstning fandtes over 1000 Stykker Skyts. General Rapp bliver i Reval.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Den tapre Forsvarer af Gaeta, Prindsen af Hessen=Philipsthal, er fra Sicilien ankommen over Constantinopel til Ofen, og vil sikkert ikke blive uvirksom for Tydsklands Sag.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Den 1ste Februar. J Løverdags, den 29de Januar, forlod Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Sverrig, Generaltssimus for de allierede Armeer i Nordtydskland, igien vor Stad, og begav sig til Pinneberg, General Bennigsens Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Den svenske Armee er nu Tid efter anden kommen her igiennem i i tre Divisioner under Generalerne Boye, Vigesack og Candel.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Berlinske Blade melde, at Schweiz skal stille 18000 Mand til de allierede Armeer, og at Neuschatel er besat i Kongen af Preussens Navn.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
- Følgende ere de nyeste officielle Efterretninger fra de allerede Armeer.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Hovedqvarteret Montbrillard, den 8de Januar. Fortet i Ecluse, som er af stor Vigtighed for Gens, har capituleret.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Den Keiserl. russiske General en Chef Grev Wittgenstein melder, at han har ladet General Grev Pahlen besætte Lautenburg, Hagenau, i Brumat og Wan nau. General Pahlen har allerede afsendt en Afdeling over Brumar imod Strasburg. Andre Cavallerieafdelinger strøif imod Weissenburg og Landau, og det 18de fiendtlige Dragonregiments Depot faldt nylig i hans Hænde.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Jfølge sikre Efterretninger commanderer General St. Sulpice Linien fra Strasburg til Speier. General Debrousses er Commandant i Strasburg.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Hovedqvarreret Vesoul, den 13de Januar. General Wrede melder fra Calmar under 10de d. at General Deralefter Ordre satte sig i Marsch den 10de henimod St. Die. Hans Avantgarde, som bestod af et Compagnie Skarpskytter, en halv Eskadron Chevauxlegers og 30 Kosakker, var neppe ankommen til denne Stad, førend den blev angredet af General Milhand med talrigt Jnfanterie, Cavallerie og nogle Kanoner. De trak sig i bedste Orden, tilbage over Landsbyen St. Marqueritte, som blev besat af Fienderne. Jmidlertid ankom General Derøi med sin hele Brigade og stillede sig i Slagorden. J det Øieblik han gav Ordre til at tage St. Margueritte tilbage, fik han et Skud i Hoften, som nødte ham til at overgive Commanden til Oberst Treuberg. Denne udførte paa det punkt, ligste de af General Deroi trufne Dispositioner, og Fienderne ud at Byen, hvor de efterlode en stor Mængde Dræbte og Saarede, og forfulgte dem henimod St. Die, som Fienderne forlode og i største Haf trak sig tilbage paa Veien til Raan 1 Etape. Oberst Tranberg besatte Dis og sendte stærke Patrouiller fremad forat lagttage Fiendernes Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Marschal Hertugen af Bellund har efter sit Tilbagetog fra Colmataget Veien til Bacarat.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Generalmajor Fyrst Scherbatow melder, at han den 9de brød og fra Cipnal til Charmes, hvor han stødte paa 4 stærke fiendtlige Infanterie colonner, 5 Eskadroner Cavallerie og 3 Kanoner. Han trak sig til bage for denne overlegne Magt. En Deel af det fiendtlige Cavallerie foer endog ind i Staden, men nedsabledes af Kosakkerne. En fiendtlig Oberst fandtes blandt de Døde. General Grev Platow har allerede forenet sig med Fyrst Scherbarow, og begge fortsatte derpaa deres Ef 3 peditioner i Lothingen.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Ved den allierede Hovedarmers Fremrykken ere adskillige betydelige Establissementer faldne i vore Hænder, som i Villersexel et Jernværk hvor der forfærdiges Kanonmunition, i Lardes et stort Jernværk, Besme et Klingefabrik, i Muzig i Nederelses en af Frankrigs største Geværfabriker. Man har føiet de fornødne Anstalter til at undersøg, disse Etablissementer, forat man kan tage de Forholdsregler med denne Omstændighederne maatte fordre.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Hovedqvarteret Vesoul, den 18de Januar. Feltmarschallieutenant Grev Bubna melder fra Burg, en Bresunder 12te d., at Fienderne havde samlet 1000 Mand Infanterie og nogle hundrede Ryttere om denne Stad, besat Staden selv og bevædnet en Deel af dens Jndvaanere. Grev Bubna besluttede at fordriv i dem derfra og fra de i Nærheden liggende Høie. De udholdt ikke Angrebet og flygtede ind i Staden. De paa Veien opstillede fiendtlig mestedshen, og kun Ønsker om at skaane Staden bestemte GreInfanteriemasser nødtes snart af vor Artillericild til at retterere samBubna til at standse forfølgelsen og samle sine Tropper udenfor Por 3 tene. En findelig Ørn, 1000 Geværer og betydeligt Krud forraafaldt i vore Hænder.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Feltmarschallieutenant Fyrst Allons Lichtenstein melder, at det de 13de d. er lykkes Ritmester Grev Ponensky af Dragonregimente te Erkehertug Johann i Nærheden af Besanzon at bemægtige sig en til denne Stad bestemt Transport af 21 Vogne, hvoraf de 6 førte Kanonkugler, de øvrige Børn. Først Lichtenstein blev den 13de og 14de om Morgenen angrebet paa Morreveien; men tvang begge Gange Fienderne til at trække sig tilbage med betydeligt Tab.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Medens Cavalleriegeneral Arveprindsen af Hessen Homburg den 15de satte sit Corps i Marsch fra Dale til Pesmes, gjorde Fienderne et Udfald fra Auxenne med 2000 and i te Colonier, den ene til Villars Rotein, den anden henimod Chevigny; men Prinds Gustav af Hessen Homburg og Generalmajor Scheither tilintetgjorde deres i Forsøg.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Hovedqvarterret Langtes, den 19de Januar. Den 18de var den allierede Hovedarmee samlet ved Langes, og endnu samme Dag brød det 4de Armeecorps op af Chaumontreien. Prindsen af Vartemberg rykkede frem i Spidsen for sit lette Cavallerie. Ved Landsbyen Ville fandt han Fienderne og kastede dem til Cheignes, hvor han stødte paa deres Forstærkning, der havde besat Høiene ved Marne med Jnfanterie og to Batterier svært Skyts. Kronprindsen fandt det derfor rigtigst at opsætte Angrebet imod Chan mønt til næste Dag, og opvedie de Troppers Ankomst som rykkede fra under Felttøimester v. Gjulen, da de flette Veie havde hindret hans Jnfanterie at holde Skridt med Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
J Fægtningen mellem Bille og Chognes havde det 4de Armeecorps nogle Dræbte og 30 til 40 Saarede. Fiendernes Tab var ikke ubetydeligt, og Oberst Choally, Marschal Mortters Adjutant, geraadede i i Fangenskab.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Jmorges tidlig Kl. 4 rykkede Marschal Mortier med den gamle i Garde tilbage imod Troyes. Saasnart Kronprindsen af Würtemberg fik dette at vide, lod han ufortøvet Chaumont besætte og sendte lette Tropper frem paa Veien til Troves og Jøinville. Da Felttøimeister Grev Gjulay, som ligeledes var paa Marschen til Chaumønt med det 3die Corps, erfarede at Staden var besat, gik han i Cantonneringsqvarteer fra Richsburg til Foulain, forat medvirke ved Angrebet. Den 3die russiske Curasseerdivision, under General Duca fordrev igaar Fienderne fra Vesalgnes og forfulgte dem til Marnay; idag staaer den i Relanpørt.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Feltmarschallieutenant Fyrst Alens Lichtenstein melder, at Oberst Grev Levningen, ifølge given Fuldmagt, har den 16de med Commandanten i Fortet Jour sluttet en Capitulation, hvorefter Besætningen er krigsfangen. Fire Kanoner og et betydeligt Forraad Munition er i derved faldet os ihænde.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Beretning fra den schlesiske Armee. Naney, den 21de Januar. Ved deres hastige Tilbagetog havde Fienderne efterladt de i og om Nanen i Fangenskab værende Spaniere. General Sortsmajor, 30 Officerer og endeel Soldater bleve befriede. Feltmarschallen overlod i dem Valget om de vilde drage hiem over Holland og Engelland eller marschere med den schlesiske Armee imod Fienderne. Soldater og Officerer valgte det sidste. Jkkuns Cavallerieofficererne afgik til Holland, Feltmarschallen lod uddele Vaaben, og en Bataillon paa fire Compagnier blev strax organiseret. Den 15de Januar iværksattes Forbindelsen med den store Armee. Den 17de Januar var FeltmarschallensHovedqvarteer i Naney, Grev Wredes i Charmes. Fienderne havde trukket sig tilbage over Maatz, men holdt dog Toul, der har en bastioneret Vold, besat med Jnfanterie og Artillerie. General v. Sacken rykkede frem af en Biver over Pont-St. Vinzent. Da General Wrede erfarede Langres's Erobring og at Fienderne vare trængte eret Maatz ved Verduun, St. Michel, Commerci og Vaurouleurs, gav han Ordre at tage Toul med Storm. General Sacken føiede Anstalt dertil; men Fienderne, som saae sig afskaarne, overgave sig til General Grev Liemen. Jire Kanoner, 400 Mand og to Faner faldt i vore Hænder. - Sackens Corps bryder op imorgen forat forsage Fienderne fra Maatz, og Grev Langerons Corps rykker som Reserve til Toul; v. Yorks Corps bloqverer Fæstningerne Saarloute, Luxemberg, Thionville og Metz. Hans Cavallerie staaer ved Verduun. Kieisks Corps er i Marsch til Med. Feltmarschallen har frigivet alle Fan gerne.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Den 8de Februar. Jfølge Beretninger fra Langres af 21de f. M. rykker Armeen endnu stedse fremad. Hs. Durchl. Fyrsten af Schwarienberg har sit Hovedqvarteer i denne Stad, hvor General Grev Barclay de Tollp ligeledes er ankommen med den russiske og en Deel af den preussiske Garde. Man ventede Hs. Majestæt Keiseren man 16 Kanoner. af Rusland dertil Natten mellem den 21de og 22de. J Staden fandt J en Proclamation, som Fyrsten af Schwarzenberg den 8de Januar har udstædt fra Mümpelgard, minder han atter sine Undergivne om at bevare god Mandstugt i det fremmede Land, hvori de ere indrykkede. den i Haand, skal ansees som en Oprøre og Morder og uden videre Tillige erklærer han, at hver den af Jndbyggerne, der gribes med Vaa straffes paa Livet, samt at enhver Plads, Stad eller By, hvis Jndvaanere giøre Modstand eller udøve Fiendtligheder, skal sløises og lægges i Aske. Saveien nyder den fuldkomneste Rolighed. Nogle østerrigske Detaschementer have udbredt sig der, og Baron Sundichen, Oberst i de allierede Armeer, har udstædt en Proclamation til Jndbyggerne, hvori han opfordrer Saveiens gamle Krigere og unge Mænd til at forene sig med de allierede Tropper, og forsvare deres Konges og Fædrenelands Sag.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Amste ham, den 22de Januar. Jgaar gjorde vore Tropper et heftigt Angreb paa Fæstningen Naarden. Man har begyndt at beskyde den. Amsterdams Nationalgade udmærkede sig meget ved dette Angreb. - Men arbeider stærkt paa hos den engelske Regiering at bevirke fri Skibsfart paa Comnierne, og at faae de Forholdsregler som føri øige de gamle Acter, toges imod Hollænderne, satte ud af Kraft. - Gotrum, Diverter, Naarden, Helder og Flaaden ere endnu de Franskes Magt. Det bliver nu mere og mere klart, at de Franske saameget som mueligt havde samlet deres Kræfter i Brabant forat forsvare Holland eller igien tage det tilbage. Ifølge et Dieret af Prindsen af Oranten blive alle i Helland varer: de franske Eiendomme confiskerede. De Hollændere, som have franske Eiendomme i Forvaring, skulle under Straf melde det inden 14ten Dage for Finantsministeren. Udtos
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Officiel Rapport om Bataillen ved Breda af den nederlandske offentlige Tidende af 15de Januar. Imorges tidlig Kl. 3 satte Generallieutenant Bülow de Tropper, han havde comentreret ved Breda, i Bevægelse forat fordrive Fienderne. Hele Korpset rykkede frem i to Colonner. Den, som udgjorde høire Fløi, marscherede under General Osprus Commando imod Ven esel og understøttedes gierne Grotzundert og Papende af Contium under General Thumen. Colonnen paa venstre, under Generalieutenant v. Borstells Anførsel, tog Veien til Høygstratten, og Hovedbevægtisen stod i Forbindelse med de engelske Troppers Mars giennem Rosendaal og Kalmhout. Vi naaede fuldkommen vor Hensigt. Vestwesel, Lornhut, og Hørget atten tages og besatter af de preussiske Colonner. J det Angred Oberst Slutterhelm gjorde med to Batailloner af General Thumens Division, blev en preussisk Captain dræbt og to andre Officerer saarede. De Franske, som efterløde mange Døde og Saarede, forfulgtes paa deres Retraite til Antwerpen, og General Bülow har ifinde at bryde op imorgen til Villa med sit dele Corps. - Overiøbere angive Antverpens Besætning til 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Breda, den 27de Januar. Hs. Excellence General v. Bülow havde beordret General v. Bor stell et rykke imod Herzogenbusch. Bid hans Ankomst aabnede man Portene og Preusserne rykkede ind i Staden. Vi toge 50 Mand til Fange og erobrede 8 Kanoner. Det øvrige af Garnisonen kastede sig ind i Fortet Papenbril, som siden skal have capituleret.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
General Bülows Hovedqvarteer er endnu her, og man veed ikke om og naar det skal forlægges andetstedshen. Hertugen af Sach, sen Weimat opholder sig ogsaa der i Stader. Man venter snart et sachsisk Korps, der skal bestaae af 2800 Mand Cavallerie og 7000 Mand Jnfanterie. Modstand. Runde om Staden bliver Alt nedrevet og sløifet, og man I Antverpen synes de Franske at berede sig til en overordentlig fører en stor Mængde Levnetsmidler derind. Garnichem er bleven bombarderet i 7 Timer. Den kan beskyde, fra 7 Batterier og skal allerede have liidt meget.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Berlin, den 30te Januar. Løverdagen den 22de d. om Aftenen Kl. 5, ankom Hs. Majeste den regierende Keiserinde af Rusland, i Følge med hendes Søster, Prindsesse Amalia af Baden, hertil.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Dagen efter aflagde Allerhøistsamme et Besøg hos Kongen og Dronningen af Sachsen og det Kongel. Huses Prindsesser, Natten mellem den 26de og 27de f. M. indtraf Hs. Majeste i Dessau.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Udenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 1ste Februar. Det kjække jydske Dragonregtment, med dets heltemodige Anfører Oberste v. Engelsted i Spidsen, ankom hertil i Dag, og modtoges med al den Jubel, som det egne danske Borgere at vise de Brave, som nyligen for Konge, Fædreland, og Medborgere saa villigen offrede Liv og Blod, saa kjerveligen sto mod fiendtlig Overmagt. En halv Miilsvei fra Byen dødes der vedkomment af Hs. Excellence Hr. Stiftbefalingsmanden, Magistraten. Stadshauptmanden og en stor Deel af Byens Borgere til Her og til Vogn, og ved Byens Port af en talrig Mængde Mennesker af alle Stænder, der fulgte det til det store Torv, hvor dette udmærkede Regiment hilsendes med et tredobbelt Hurraraab, der paa samme Maade igien besvaredes af Regimentet. Dets hele Officeerpersonale var inditeret til Middag hos Hs. Ex. Hr. Stiftsbefalingsmanden, og Mandskabet beværtedes hver i sit Qvarteer med Udmærkelse. Dette Regiments lidte Tab er smerteligt, men ders erhvervede Hæder erstattende. Randers, den 5te Februar. Den 2den Febr. havde Randers Byes Jndvaanere den Glæde at modtage det resp. jydske lette DragonRegiment igien i Garnisen, efter lang Tids Fraværelse. Glæden herover var almindelig : og selv de, som have mistet deres kiæreste Venner og Forsørgere ved samme, glædede sig ved at see de Faldnes tappre Vaabenbrødre komme tilbage, som ogsaa vil indgade Trøst i deres bedrøvede Hierter. Udenfor Byen blev Regimentet modtaget af Stedets Over Øvrighed Hr. Kammerherre Ridder v. Fønss, Stadshauptmanden og et Antal Borgere til Hest, og saluteret med 27 Skud fra Briggen Attak ved Sønderbroe.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Fredagen den 4de Februar bleve i det Kongelige danske Videnskabers Selskab fremlagt den historiske Classes Beretning om den af Hr. Rasmussen, Lector i de orientalske Sprog, indsendte Afhandling om Arabernes og Persernes Bekiendtskab og Handel med Rusland og Scandinavien i Middelalderen. Adskillige interessante Stykker deraf bleve forelæste. Selskabet har tilkiendt Hr. Lector Rasmussen sin Medaille i Sølv som et Agreisestegn, og besluttet, at Afhandlingen skal indføres i dets Skrivter.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
At den af Rigsbanken under 1ste August f. A. bekiendtgjorte Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, i Overeensstemmelse med et Hs. Majestæts Banken tilhændekommet allerhøieste Rescript, dateret Nyborg den 27de f. M., indtil nærmere Bestemmelse bliver uforandret, tilkiendegives herved. Rigsbanken, den 1ste Februar 1814. Malling. Rosenstan i Conke. v. Schmidt Philldek. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Paa det Kongelige Theater opføres: Tirsdag, den 15de Februar. Dyveke, originalt Sørgespil i 3 Acter af Samsøe. Onsdag, den 16de dito. De pudseerlige Arvinger, Comoedie i 1 Act af Kotebue, frit oversat med nye Forandringer, ved Hr. N. T. Bruun; og Romeo og Guilietta, tragisk Ballet i 5 Acter, comp. af Ridder Hr. Balletmester Galeotti, med Chorfange af Hr. N. T. Bruun, Musikken af Ridder Hr. Concertmester Schall. NB. For denne Aften gielder intet Abonnement. Torsdag, den 17de dito. Hytten i Schwartzwald, Syngestykke i 3 Acter, lyrisk Omarbeidelse efter det Franske ved Hr. N.T. Bruun, Musikken af Hr. C. Braun, Kongl. Capel musikus. Den tilhørende Dands, comp. af Ridder, Hr. Balletmester Galeotti. Fredag, den 18de dito, Adolph og Løvise, Comoedie i 5 Atter af Jsland, frit over sat ved Hr. N. T. Bruun; og en Entree.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Løverdagen den 19de Februar Kl. 7, giver Sangerinden Mad. Frydendahl, understøttet af det Kongelige Kapels Medlemmer, med det Venskabelige Selskabs Tilladelse, i dets Værelser, en stor Bocal og Instrumental-Concert af følgende Jndhold: 1ste Deel. 1) En stor Symphonie af Hr. Organist Weisse. 2) En stor Aria af Mozart, synges af Mad. Frydendahl. 3) En dobbelt Sonate for Harpe og Claveer, componeret af Dus ser, og spilles af 2 Musikliebhaberinder. 2den Deel. Barnemordersken, fyrisk Digt af Schiller, componeret af Romberg. 3die Deel. 1) En Duet af Cendrillon, synges af Mad. Frydendahl og Mad. Dahlen. 2) Homne til Musikken af Hr. N. T. Bruun, componeret af Hr. Professor og Capelmester Du=Pup.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
De, som ville beære Mad. Frydendahl med deres Nærværelse ved denne Concert, ville behagelig henvende dem til Hr. Musik=Informator Lammi, boende i Ny=Adelgade No. 316, anden Sal, hvor fra Mandagen den 14de Februar og fremdeles daglig, fra Kl. 10 om Formiddagen til 4 om Eftermiddagen erholdes Billetter til 9 Mk. Rigsbank Stykker, samt hos Marqveuren i det venskabelige Selskab. H. S. E. Vir antiqve sileAusteræqve, fed candida virtutis. Pauperum præsilium. viduarum vinder, papiiliacum perfugium curis TIARbs 1 VADun, Regi a consiliis justitie, anno defunctus septuagesimo septimo. Vegetum finis roburNestercos promittedet annos, qvos benisicentia meruerat; saa infelig pedis lapsus corpus sudito frangebat Raptum ple egenorum lacrimefrustra chen revocant. Afini, amico, benefictor, posui Nicolaus Hee. I Dag lukkes Graven fornairsorni Holst. som dode i sit 60de Aar.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
paa Hallenslevgaard i Sielland, efter 30 Aars Ægteskab med Holger Bang der, med een Sön og een Datter, ere tilbageladte. Frydet med lys Forstand - sine Tænksomhed og ædle Fölelser: randt hun her : Alies Hierter. Efterladende Mynstret til qvindelig Dyd - Mindet om huuslig Virksomhe. - og sand Maderkiærlighed, vinder hun Hisset : de Godes Løn. Fred over din Gravl! Kiøbenhavn, den 14de Februar 1814. B J S. von Stocken.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Høverdagen den 5te Februar bortkaldte Forsynet fra og vor inderlig elskede Datter Johanna Maria; kun 10 Aar gammel gik hun, ukjendt med dette Livs Byrder, sin høiere Bestemmelse imøde. Søemandshvile, den 7de Februar 1814. Christine Marie Pleisser. Friderich Andvig, fød Winkler. Pleiffer.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
AVERTISSEMENT. Skipper=Laugets General=Forsamling bliver Fredag den 18de Februar Sd. A. Eftermiddag Kl. 4, hvortil dets Medlemmer indbydes. Wall.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
En Landeiendom med god Bræl, imellem Kiøbenhavn og Rorskilde, ønSækkes tilkjøbs, efter Billet paa Adressecomptoiret til S. S. Nr. 11.
Berlingske Tidende, 1814-02-14
Auctioner. Torsdagen den 24de Februar førstkommende. Formiddag Kl. 9, bliver i Huset No. 57 paa Hiørnet af Halmtorvet og Vestergade ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af : Guld, Sølv, Mynter, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcellain og Glas, Meubler og Trævare, samt Linned, Sengeklæder og Bøger m.v., afdøde forhenværende Klæde=Fabriqveur Johan Christoph Schules Boe tilhørende, imod Betaling ved Tilslager, eller naar paafordres til Prokurator Wilse, boende i store Kannikestræde Nr. 31, hos hvem, saavelsom i Frederichoverggaden Nr. 51. i Hørboden Cataloger er at bekomme, imod 8 s. Rbpenge N. V. Sredagen den 25de dennes, lader Hr. Kammerjunker Capitain v. Banner, 11 formedelst forandring af Brevæl holde offentlig Auktion i hans iboende Gaard paa Kiøgetorv over endeel Mahognie, irketræk, forgyldte og laqverede Meubler, bestaaende af Chatoller Skabe, Divaner, Sopha Borde, Stole, lange og ovale Speile, samt 2 moderne Lysekrorer og en maks amper, alt efter de Conditioner som paa Auktionsstet et nærmere bekiend giør ; Kiøberne gived 6 Ugers Credit. andagen den 27de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Vi bliver ved offentlig Auktion i Svendborg det ved de forer J. A. Wühr opbragte og senere ved Over Admiralitetsrettens Dom priisdømte Skonnert, Petronelle Elisabeth kaldet, dræ rig circa 44 Caum ree Læste med Jnventarium samt staaerde og løbende Redskaber, og deres er dens indehavende Lagning, bestaaende af : Circa 165 Tylter 6 1/2 Alens Bræder. . 38 dito 3 dito dito. . 160 Skpd. svensk Jern af forskellige Dementioner. 20 Dunker Staal. 50 Tønder Tiære. 50 Tønder Bjeg, 50 Ruller octersburger Staldug. 40 Kister grønt Vinduesglas, Inventarii Listen for Skibet, tilligemed trykte Fortegnelser over Ladningen bliver at faae hos Hr. Kiøbmand Baage i Svendborg, og B. Jørgensen i Kronprindsessegaden Nr. 190.