Berlingske Tidende, 1770-06-08
Efterat Rigets Stænder have erkyndiget sig om de Skiel og Aarsager, hvilke have foranlediget den Medfart, som ved sidstleden Rigsdag vederfores de Herrer Rigs Raader Græverne Tessin, Høyken, Stromberg, Gyllenborg og Scheffer, i Henseende til deres Pensioner, saa kunne de nu for Eders K. M. i Underdanighed anmelde de Midler og Udveye, som de have eragtet tienligste til samtlige benævnte Herrer Rigs=Raaders Opretning for saadan Lidende, som uden deres eget Forvoldende er vorden dem tilføiet. Det maatte da behage E. K. M. i Naade at lade Sig føre til Minde, paa hvad Maade disse Herrer Rigets Raad ere komne til at nyde de Lønninger og Pensioner, som bleve dem tillagte efter tagne Afskeed fra deres vigtige og besværlige Embeder; nemlig, hvad Hr. Rigs=Raad Græve Tessin angaaer, at E. K. M. har den 13de Febr. 1756, da Hr. Rigs=Raaden blev entlediget fra Gouverneurs Embedet hos Hs. K. H. Kron=Printsen, efter Riget Stænders underdanige Forestilling i Naade behaget at tillegge ham heele Gouverneurs Lønnen for fin øvrige Leve=Tiid; samt den 28de Septbr. 1761, ved hans Raads= og andre Embeders Needleggelse, i Naade forundet ham en aarlig Pension af 12000 Dal. Smt., paa hvilken han strax derefter har bekommet et Forskud af 30000 Plader, imod at den halve Raads Pension blev med 3000 Pladen aarlig holdt tilbage, men den øvrige halve Part har Hr. Rigs=Raaden nydt indtil 1766 Aars Udgang. - Hr. Rigs=Raad Græve Scheffer har ogsaa, i Anledning af E. K. Msts, naadige Bre af 26de Martii 1762, grundet paa Rigets Stænders Fastsættelse fra sidstmeldte Aars Begyndelse, været opført paa Stat efter den Hr. Rigs Raaden givne naadige Forsikring, og aarligen oppebaaret den ham, ved tagne Afskeed fra Gouverneurs-Embedet, tillagte Løn 6000 Daler Silsmt. - De øvrige Herrer Rigs=Raader, Græverne Hopken, Stromberg og Gyllenborg, have ligeledes ved deres tagende Afskeed Aar 1761 af Rigets Stænder erholdet Pensioner, Hr. Rigs Raad Høyken 10000 Daler Silfmt., og de Herrer Rigs=Raader Stromberg og Gyllenborg hver 6000 Daler. Silsmt. aarlig, som er Halvparten af de Lønninger, som enhver af dem for havde nydt. Jmidlertid bleve bemelte Fordeele, som ovennævnte Herrer Rigs=Raader havde nydt indtil sidstl. Rigsdags Slutning, dem da fratagne. - Efterat Rigets Stænder, ved samme Rigsdag havde til deres Secrete Utskott overladt at giøre Forslag til Stats=Væsenets Opretning, overeenstemmende med Regiærings=Formens 31te 5., saa blev deraf, ved at igiennem gaae Etaten, taget Anledning til adskillige Inddragninger, og derpaa den 22de Septbr. 1766 til Rigets Stænder af Secrete=Ut skottet opgivet de Grunde i Almindelighed, efter hvilke det har fundet, at deels strax, deels i Fremtiden kunne Staten lettes fra Udgifter til en vis Sum. - Men, uden at nogen sær Fortegnelse over deslige Inddragninger blev til Rigets Stænders Undersøg, ning indgivet, har Secrete Utskottet i Underdanighed tilsendt E. K. M. 2de særskildte Inddragnings=Fortegnelser, og paa den en frataget de Herrer Rigs Raader Tessin og Scheffer deres Gouverneurs=Lønninger, samt paa den anden, i Stedet for den halve Rigs=Raads Løn, fra 1767 Aars Begyndelse allene tillagt Hr. Rigs=Raad Græve Tessin 2000 Daler Silst. aarlig til 1771. og siden derefter 4000 Daler Silst. - Med de Herrer RigsRaader Hopken, Stromberg og Gyllenborg er paa lige Maade forfaret, Og, da Rigets Stænder have efterseet, hvorvidt de at dem bifaldede Inddragnings=Grunde ere i Henseende til disse Herrer Rigs=Raader fulgte, saa findes i den til E. K. Msts. og Rigets Stats=Comtoir indkomne Fortegnelse at være anmerket for Hr. Rigs=Raad Græve Stromberg, at han var bekiendt for at være bemidlet, saa at, omendskiønt at han havde gjort sig værdig til Belønning, kunne dog saadant ikke i denne Rigets svare Tilstand, fortfare;" For Hr. Rigs=Raad Græve Hopken allene de Ord: Indrages heel og holden;" og for Hr. Rigs=Raad Gyllenborg Mister af sin Pension efter Reglementet 2000 Daler Silfmt." Agtelse for Rigets Stænders Beslutninger, og den Sikkerhed for enhver Rigets Undersaat, som de bør medføre, synes at have udkrævet en større Agtsomhed, end brugt er ved bemelte Lonningers Inddragende. - Det var vel tilstandet Secrete=Utskottet til Rigets Stænder at opgive Forslag til Stats=Verkets Opretning, saa at Jndkomsten maatte forbedres og Udgiften formindskes, uden Hinder af gjorte Forfatninger; men saa havde det dog paaligges Secrete Utskottet, ikke, som skeet er, allene at opgive de Grund som ved Inddragningen burte følges, men tillige derhos at føye de da allerede forfattede Fortegnelser, paa det at Rigets Stænder, selv kunne skiønnet, hvorvidt samme Grunde ved altsammen vare fulgte; og da havde de Herrer Rigs=Raader ufeylbarlig beholdt deres Løn og Pensioner. - Disse Grunde bestode blandt andet og fornemmeligst derudi, at større og betydelige Pensioner, udgivne tilrige og formuende Mænd, hvis Omstændigheder uden nogen deres Mangel tillode, at de ikke af Staten behøvede nogen saadan Understyttelse, burte til Statens Lettelse inddrages, ikke mindre end Lonninger for opførste Commissioner, saavidt ikke derved befandtes besynderlige Omstændigheder af Alderdom og Fattigdom Naar man efter samme Grunde betragter de under Spørsmaal værende Herrer Rigs Raader, af hvilke de fleste, som er almindelig bekiendt, have intet andet haft til deres Underholdning, end hvad Staten har givet dem, saa befinde Rigets Sænder, at denne at Secrete Utskottet gjorte Inddragning ikke med Rigets StændersAbsigt kan forenes, og hurte følgelig ikke haft Sted. - De adskillige Jndførseler, som i de seenere Aaringer have overgaaet Hr. Rigs=Raad Græve Tessin, vidne noksom om Pensionens Utilstrækkelighed; og med Hr. Rigs=Raad Græve Scheffer forefalder den Omstændighed, at han, langt fra at have arvet noget betydeligt, har snarere i udenrigste Gesandtskaber været nødsaget til at forøge Gield, end Formue. - Naar herhos betragtes den besynderlige Fliid og Troskab, hvormed disse Herrer udi deres forhen beklædede Raads-Embeder have ganget E. K. M. og Riget til Haande, saa har det ey heller kunne undfalde Rigets Stænders Opmærksom hed, hvad besynderlig Fliid og Møye de ved deres Gouverneurs Embeders Forvaltning have anvendet. Da Hs. K. H. KronPrintsens glimrende Egenskaber ikke andet kunne, end opvække hos alle Rigets Jndvaanere den fuldkomneste Glæde og Fornøyelse, saa følger og deraf, at Riget i samme Grad er de Herrer og Mænd, Erkiendtlighed skyldig, under hvis Jndseende Hs. K. H. i de yngre Aar, nest eget medfødte Nemme og lykkelige Tilbøyeligheder, har lagt Grunden til Sine Kundskaber og høye Tænkemaade. - At see de Herrer Rigets Raad, efter en med saa vigtige Forretninger ledsagede og til Rigets høyeste Gavn fuldendede Tieneste Tiid, at geraade i svar Bekymring for deres Udkomme og Ophold i deres øvrige Leve Tiid, det har rørt Rigets Stænder, og ansees at være Riget til mindre Ære, helst da de ældre Tiders Acter bevidne, at Belønning aldrig har været savnet af dem, som Printsers Opfostring har været anbetroet. - Paa saadanne Grunde raade Rigets Stænder i Underdanighed E. K. M. til, at Hr. Rigs=Raad Græve Tessin maa, foruden den for ham ved sidste Rigsdag fastsatte Pension, tilligemed Hr. Rigs=Raad Græve Scheffer, saavel fra den Tiid Pensionerne bleve inddragne, som herefter, beholde de dem forhen tillagte Gouverneurs=Lonninger. - Hvad videre angaaer de Hr. Rigs Raad Græve Gyllenborg fratagne 2000 Daler. Silmt., saa grunder samme Inddragning sig ikke paa Hr. RigsRaadens Formuenhed, men paa en Secrete=Utskottets Beslutning af 15de Octbr. 1766, at Rigs=Raads Pensionerne, som da bleve formindskede til 4re i Tallet, burte nedsættes til 4000 Daler Silsmt. - Det er for Hr. Rigs=Raaden en beklagelig Sandhed, at han ikke kan kaldes riig og formuende. En længere Tieneste Tiid deels uden, deels med ringe Løn, fortærer gierne ringe tilfaldet Arv. Her indtreffer ey heller den fastsatte Regel, at denne Pension kunne for Hr. Rigs=Raaden uden at savnes inddrages: tvertimod tro Rigets Stænder, at Hr. Rigs Raaden har behøvet den Understyttelse, som ham ved tagende Afskeed blev tillagt. Rigets Stænder ansee derfor Hr. Rigs=Raaden berettiget til, ey allene at nyde de han een gang paa god Grund bevilgede 6000 Daler Silfmt., men at ogsaa denne Pension maa uafkortet komme ham til gode for den forbigangne Tiid, udi hvilken han har savne af samme. - Med en lige Ømhed ansee Rigets Stænder de Herrer, Rigs=Raader Høyken og Stromberg at have Fortienester. De erindre sig samme med Fornøyelse, og i sær den besynderlige Virksomhed, med hvilken Hr. Rigs=Raad Græve Høken har bestridet det vigtige Cancellie=President=Embede, hvilket saavel inden som udenrigs har erhvervet ham en glimrende Høyagtelse og Tillid; og da tro, at den mindste Belønning som kan gives dem, er at beholde dem ved den Rettighed, som Stænder selv have tillagt dem. Men da Hr. Rigs Raad Hopken har paa en ham værdig og hædrende Maade erklæret, at han, i Henseende til Stats=Væsenets trange Formue, ikke begiærer større Pension, end som nogenlunde kan befri hans øvrige Leve Tiid fra Bekymring for nødtørftig Udkomme, og derfor nu, uden Henseende til de større Fordeele, han til sor som Cancellie=President har haft, findes fornøyet saavel med lige Pension som kunne tillegges de øvrige Herrer Rigs=Raader, som med at samme ikke kommer ham til gode for den Tiid, den har været ham betaget; saa have Rigets Stænder troet sig ikke at burde undlade, hos E. K. M. i Underdanighed at anmelde denne Omstændighed, hvorved tillige for Staten spares 4000 Daler Silfmt, aarlig. - Rigets Stænder have ogsaa Anledning til at formode at Hr. Rigs=Raad Græve Stromberg vil, i Henseende til Tiden at erholde Pensionen, være af samme Tanker som Hr. Rigs Raad Græve Høyken. - J Betragtning deraf er det af Rigets Stændeey heller nu for de Herrer Rigs Raader Hopken og Stromberg, Underdanighed raade E. K. M. til meere, end at de maa erholde den sædvanlige Raads=Pension eller 6000 Daler Silfmt., hvilket saa meget hellere bør dem tilkomme, da de paa forbemelte Grunde have gjort sig berettigede til langt mere. - Rigets Stænder for blive &c. (Underskrevet af Land=Marechallen og de 3 Tallemænd.)