Berlingske Tidende, 1835-10-26
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 23de October. Det er os behageligt at kunne meddele, at samtlige i Aar her fra Odense til Kjøbenhavns Universitet dimitterede Candidater have hæderligen bestaaet den nyligen tilendebragte Examen artium, og Alle erholdt laudabilis til Hovedcharacteer. Vor højt ophøiede Gjæst, Kometen, træffer stærkt Foranstaltninger til at unddrage sig vore nysgjerrige Blikke, for hvilke den nu snart vil være aldeles forsvunden. Skjønnest viste den sig her Onsdag Aften den 14de fra Kl. 6 1/2 til 9, i hvilken Tid Flere med det ubevæbnede Øie tydeligen bemærkede saadanne hurtige Forlængelser eller Forkortninger af Halen, som Chladni, – efter hvad Littrow anfører i Værket: Beskrivende Astronomie eller Himmelens Topographie – vil have bemærket ved den store Komet Kjøbenhavn, den 26de October. Just som vi vare i Begreb med at slutte denne Tidende for i Dag, erholde vi Beretningen over Hertugdømmet Holsteens Provindsialstænders femte Møde, den 13de Octbr., Jtzehoer Stænder-Tidende No. 3, hvoraf vi meddele vore Læsere Hovedindholdet. Den Kongl. Hr. Commissarius tilmeldte Forsamlingen, at et allerhøieste Rescript var indløbet, hvorefter Hs. Majestæt Kongen med allerhøieste Velbehag havde modtaget den Holsteenske Stænderforsamlings Takadresse. J Anledning af Hofjægermester Grev v. Holsteins Udtrædelse bekjendtgjorde Præsidenten, at, efter en Meddeling fra den Kongelige Commissarius, den første Stedfortræder, Godsbesidder Schrøder fra Grabau allerede var indkaldt. Derpaa udviklede Proponenten Forslaget, angaaende Forsikkringen af den personlige Frihed mod uretfærdige Fængslinger. Fra flere Sider bemærkedes herimod, at en Lov, som den foreslaaede, gjordes ikke nødig. Jntet nød hos os meer Agtelse end den personlige Frihed i Tilfælde af det betegnede Slags. Det vilde i ethvert Tilfælde være det Bedste, at oppebie den almindelige Criminalforordning, som man var betænkt paa. Den Kongelige Commissarius yttrede ved en særdeles dertil givet Anledning, at man vistnok havde en Revision af Straffelovene til Hensigt, men at en saadan, ved det høist vanskelige Arbejde ikke saasnart kunde forelægges Stænderforsamlingen. Præsidenten opfordrede nu til en Afstemning, om der skulde nedsættes en Committee til Prøvelse af det nævnte Forslag, eller ikke. En betydelig Fleerhed stemmede derimod og Forslaget blev altsaa betragtet som forkastet af Forsamlingen. Nu fulgte det andet Forslag af samme Proponent, om Jnddragningen af Familiesteder, som havde fundet Sted paa adelige Godser, og deres Gjenoprettelse. Herimod gjordes ogsaa flere Jndvendinger. Præsidenten bragde nu til Afstemning, om dette Forslag skulde nærmere prøves af en Committee. Ved Stemmeflerhed besluttede Forsamlingen, at ingen Committee skulde vælges. Nu motiveredes Forslaget, og Skolelærerseminariets hurtige Atter-Oprettelse i Kiel. Dette Andragende fandt fra flere Sider Understøttelse, omendskjøndt Meningerne og Maaden, paa hvilken dette Jnstitut paa det Hensigtsmæssigste atter kunde sættes i Virksomhed, vare deelte. Præsidenten bragde til Afstemning, om en Committee skulde med Hensyn til dette Forslag nedsættes; hvilket bejdes. Til Medlemmer valgte Forsamlingen Hr. Grev v. Baudissin, Hr. Provst Callisen og Hr. Grev v. Reventlow til Farve. Den Kongelige Commissarius indførte derpaa Hr. Etatsraad Jensen som den Kongelige Embedsmand, der var blevet ham tilforordnet for Forhandlingerne over Toldforordningen, og foredrog derpaa en summarisk Oversigt af de Grundsætninger, hvorpaa denne nye Forordning var bygget. Forsamlingen tiltraadte derpaa Præsidentens Andragende, at udnævne en Committee til Prøvelse og Bedømmelse af Udkastet over en ny Toldforordning, hvortil følgende elleve bleve valgte, Hr. Schwerdtfeger, Hr. v. Lengercke, Hr. Schweffel, Hr. Kammerherre v. Bülow, Hr. Overretsadvocat v. Prangen, Hr. Sognefoged Dührsen, Hr. Paap. Hr. Etatsraad Wiese, Hr. Lorenzen, Hr. Sognefoged Engelbrecht og Hr. Etatsraad Falck.