JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Paa Sophiendahls Gaard udi Grevskabet Bregentved, kliver den 14de October førstkommende holden Auction over en Deel Sviin, bestaaende af Grisse=Søer, over Aars Sviin, samt Griise af dette Aar, alle af den store og lange Art, hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres, hvorhos tillige meldes, at Auctionen begyndes samme Dags Formiddag Kl. 10. Slet. Sophiendahl, den 24de Septbr. 1783. Mandagen den 20de Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, holdes Auction i Søebye Præstegaard udi Løwe Herred paa endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Kiøkkentøy, Trævahre, Linned, Sengeklæder, Vogne og Køer med videre, som nærmere af de trykte Catalogi kan erfares, der faaes hos Hr. Forvalter Dajon paa Nørager, Hr. Bergen i Slagelse og paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Credi= og Debitorer efter afg. Sr. Hans Wilhelm Wult, forhen Sogne Degn for Søebye og Hallenslov Meenigheder ud Løwe Herred, som ved Døden blev bortkaldet den 28de August sidstafvigte, ville behage at indfinde dem til de Tider Loven befaler. hos Provsten Hammond. Paa Castrup Hovedgaard er den 6te Septbr. sidstafvigte død Mad. Jde Lucie Creutzfeldt, Enke efter forrige Organist til Fru Kirke i Kiøbenhavn, Sr. Botzen, hvis Efterladenskab strax er vorden forseglet, og Mandagen den 6te Octobr. skal registeres og vurderes til Auction; bemelte Enke sad efter Kongel. confirmeret Disposition i uskiftet Boe efter hendes afg. Mand; thi indkaldes herved begges Arvinger, som efter Beretning skal være: 1) en Søster efter den sal. Mand, navnlig Jomfr. Elisabeth Botzen, og 2) tvende den afdøde Enkes ugifte Søstre, hvis Navne eller Boepæl ikke vides, men som skal opholde sig udi Holsteen, at mode eller møde lade, enten ved Registerings Forretningen paa Castrup Gaard bemelte 6te Octobr. eller ved en Skifte=Samling, som foretages paa Amts=Contoiret i Slagelse den 28de Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, til hvilken Tid Boen saa vel Credi som Debitorer og vilde indfinde sig, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Omstændigheder, som ikke taaler Bekostning paa noget ordentlig Proclama, i hvi Sted denne Tillysning skeer 3de gange saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, som og i den Altonaiske Mercurius. Slagelse, den 25de Septbr. Fleischer, Kongel. Majests. Conference=Raad og Amtmand over Corsøer og Antvorschou Amter.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
(Som Hans Kongel. Majest. ved ergangne allernaadigste Befaling haver bevilget: at Riibe Kiøbstæd maae, foruden de 3de hidtil hafte aarlige Markeder, endnu forundes det 4de Market med Kram= og Trævahre 8te Dage efter Mortens Dag, som for indeværende Aar bliver Tirsdagen den 18de Novbr. førstkommende; saa bliver sligt alle Markets Søgende i og uden Provinzen herved til deres Efterretning bekiendtgjort, hvorefter en hver ville behage at indfinde sig her til Markedet bemelte 18de Novembr. førstkommende, for at drive deres eragtende Handel. Ribe, den 30te Septbr. 1783. Præsident, Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Den 18de October førstkommende bliver Skiftet efter Sal. Madame Karen Slots og hendes forhen afdøde Mand Hans Christian Falk, forrige Controlleur i Schielskiør, foretaget paa Wedelsborgs Grevskabs Skriverstue, hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for alle Vedkommende. Wedelsborg, den 21 September 1783. Hillerup. En meget smuk og for nogle Aar siden af nye opbygt Herregaard, beliggende i en god og fordeelagtig Egn, en halv Miil fra en stor Handels Kiøbstæd i Jylland, hvortil og hører, foruden andre Herligheder, en Veyr=Mølle, samt en Tegl=Ovn med til hørende Bygninger og Redskab, er under Haanden at faae til Kiøbs; hvorom nærmere Efterretning faaes herfra Contoiret.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Sogne=Præsten til Høelands Præstegield, i nedre Romme riges Provstie og Aggershuus Stift, Provsten Hr. Hans Broderne, Eeg, er for nogen Tid siden ved Døden afgangen, og hans efterladte Boe af den geistlige Skifte=Ret taget under vedbørlig Skifte=Behandling, derfore bliver dette Dødsfald paa den nu brugelige Maade herved bekiendtgjort 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, hvorved dette Boes Credi og Debitorer indkaldes, at indfinde sig inden den i Loven befalede Tid hos mig undertegnede, som Skifte=Forvalter, de første for at betale deres Gield, og de sidste at bevise deres Fordringer da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boes Omstændigheder; tillige anmeldes til Vedkommendes Efterretning, at der er berammet en Skifte=Samling i Boet paa Høelands Præstegaard førstkommende 9de Decembris at afholdes. Fedts Præstegaard den 4de Septbr. 1783. Peder Egede, Provst over Nedre Rommerige og Sogne. Præst til Fedts Præstegield. Paa Grund af Hans Kongel. Majestæts mig, under 27de Junii sidstleden forundte allernaadigste Bevilling, at blive ud uskiftet Boe besiddende efter min ved Døden afgangne Mand Hr. Gudmund Arveson Sorøe, i Live værende residerende Capellan til Tingvolds Præstegield i Tronhiems Stift, med vores fællede sammenavlede umyndige Børn, indkaldes herved 3de gange alle dem, som til bemelte min afg. Mand kunde have nogen lovlig Fordring, dermed inden 12 Uger fra Dato, at indfinde hos mig, for at nyde det dem i saa Maade tilkommende betalt. KnudsæGaard paa Nordmøer pr Molde, den 20de August. 1783. Anna Maria Kiæstrup sal. Hr. Sorøe.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Kiøbmand Sr. Ahlert Henrich Brandtes Boe er af os, som Commissarier taget under Behandling til paafølgende Rigtighed imellem ham og hans Creditorer, altsaa bliver herved foruden det af os udstædende Proclama, bemelte Brandtes Debi og Creditorer indkaldede, at møde i Commissionen her i Tronhiem, de første at betale det, som de til Boet maatte være skyldige og de andre, at indgive og bevise deres tilgodehavende, al inden den Tid, som Loven bestemmer, da enhver skal blive behandlede efter hvad Ret er og Boets Omstændigheder. Tronhiem, den 6te Septembr. 1783. J. Schande. M. Nissen.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Denne Byes Borger og forhen værende Skipper Willa Bing Urun er ved Døden afgaaet, og hans Boegros, som SkifteForvaltere taget under Behandling; thi bliver ved dette Proclama Boets Dedi og Creditorer indkaldede, at møde i Skiften inden den Tid Loven foreskriver, de første at betale deres Gield og de sidste om nogle at dem imod Formodning skulde gives, at indkomme med deres Fordringer saaledes legitimerede, som Loven fordrer efter en Død, da enhver kan vente at nyde hvad Ret er. Tronhiem, den 30te August 1783. M. Nissen. P. B. Meinichen. Justits=Raad og Raadmand. Byefoget.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Førstkommende den 24de Nover bliver paa Gaarden Kieg stad i Graas Præstegield paa Hadsland, Aggershuus Stift, Skifte=Session holden efter afdøde Jomfrue Benedicta Hammer, hvilket hermed 3de Pandage efter hinanden bekiendtgiøres til saavel Arvingernes, som Debi= og Creditorernes behagelige Efterretning. Septon i Lands Præstegield, den 23de Septbr. G. C. Gløersen.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Udi Stervboet efter afdøde Mad. Wærner paa Borregaard i Thune Sogn, bliver førstkommende 29de Novbr. en SkifteSamling holdet, hvortil indkaldes saa vel Enkemanden Hans Peter Wærner, som Boets Credi= og Debitorer, enten da at indfinde sig, eller hos mig, som Skifte=Forvalter, inden lovlig Tid, for at lagttage det fornødne. Sannegaard, den 16de Augustii 1783. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Herved bekiendtgiøres at Jacob Christian Saning, boende i Giæstgiver=Stedet Longholmen, i Fiære Skibrede i Tundhorlehns Sorenskriverie, i Bergens Stift, har opgivet sit Boe, til sine Creditorers Betaling, hvor efter samme, af mig, som Skifte=Forvalter, er taget under lovlig Behandling; og da Boet ei formaaer noget ordentlig Proclama, at bekoste; saa indkaldes herved alle bemelte Jacob Sanings Debi= og Creditorer, de første deres Gield at betale, og de sidste, inden de i Loven foreskrevne Tider, deres Krav for mig at anmelde, og lovformelig legitimere, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Milliegaard i Skonnevigen, den 25de August 1783. S. Schiøtz.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Ved det efter Bonden Peder Johansen Reppe i Singsaa Tinglang, Guldahls Fogderie, Tronhiems Stift, den 15de Julii sidstleden begyndte Skifte, er der blant flere hans Børn anmelt en Datter=Søn, ved Navn Peder Andersen, der for nogle Aar siden, som Rytter, er udcommanderet, og meenes at skulle for nærværende opholde sig i Oldenborg, men vides ey under vis Commando, denne Peder Andersen vorder, efter nu vedtagen og brugelig Maade, 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkaldet, at møde eller møde lade hos mig undertegnede, som Stedets allernaadigst beskikkede Skifte=Forvalter, inden den i Lovens 5te Bogs 2det Cap. 4de Art allernaadigst bestemte Tid, sin Arv og Tarv ved Skiftet at iagttage. Haavien i Horrig Anner, Guldahls Fogderie, Tronhiems Stift, den 13de Octobr. 1783. C. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Foruden foregaaende Proclama efter Loven, bliver end videre herved 3de gange efter hinanden bekiendtgjort, at Borger og Kiøbmand Jochum Henrich Lange her af Arendal er ved Døden afgangen og hans efterladte Boe taget under lovlig Behandling; thi ville Stervboets Debi= og Creditorer i lovlig Tid melde sig hos Byefogden i Arendal, som competent Skifte=Forvalter, da enhver skal vederfares Ret. Arendal, den 13de Septbr. 1783. Udi Hr. Justits=Raad og Byefoged FemmersFraværelse, constitueret. N. Berg.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Foruden foregaaende Proclama efter Loven, bliver end videre herved 3de gange efter hinanden bekiendtgjort, at Borger Enken Mad. Tarier, afg. Morten Mouritzens her af Arendal, som har hensiddet i uskiftet Boe efter benævnte hendes afdøde Mand, er ved Døden afgangen og Stervboet taget under lovlig Behandling; thi ville Stervboets Debi= og Creditorer i lovlig Tid melde sig hos Byefogden i Arendal, som kompetent SkifteForvalter, da enhver skal vederfares Ret. Arendal, den 13de Septbr. 1783. Udi Hr. Justits=Raad og Byetoged FemmersFraværelse, constitueret. N. Bere. Stervboet efter den i det Danske Asiatiske Compagnies Tieneste afdøde Undermener Johan Christian Barthelsen, som har boet og efterladt sig Enke her i Arendal, er til sin Tid taget under lovlig Behandling; hvorfor sammes Debi= og Creditorer herved 3de gange efter hinanden indkaldes, at melde sig inden 12 Uger hos Byefogden i Arendal, som Stervboets Skifte=Forvalter, da enhver skal vederfares Ret. Arendal, den 13de Septbr. 1783. Udi Hr. Justits=Raad og Byefoged FemmersFraværelse, constitueret N. Berg.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
De som maatte have noget at fordre efter afg. Procurator Jørgen Holders i Arendal, indkaldes herved inden 12 Ugers Forløb, at melde sig hos Byefogden i Arendal, som Stervboets Skifte Forvalter, da enhver skal vederfares Ret efter Boets Tilstand. Arendal, den 13de Septbr. 1783.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Udi Hr. Justits=Raad og Byefoged FemmersFraværelse, constitueret. N. Berg.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
De som maatte ansee sig som rette Arvinger, samt Credi og Debitorer udi Stervboet efter afg. Sara Reimers, sal. Mathias Nielsens Enke, vilde behage at melde sig hos os, som Boets Skifte Forvaltere inden 6 Maaneder, efter 3de gange efter hinanden giørende Jndkaldelse i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, hvorefter enhver skal vederfares lovlig Ret. Bergen, den 13de September 1783. Høe, Bentzon, Borgemester. Byefoged. De som maatte have beviislig og lovgrundet Fordring tilden i Aaret 1781 paa Reisen til Vestindien med Skibet Acra Capitain Søren Andersen Møller, ved Døden afgangne Baadsmandsmath Lyder Clausen, vilde behage inden den i Loven foreskrevne Tid dermed at melde sig hos mig Undertegnede, som den Afdødes Fader og eeneste Arving; ligeledes ville og de, som til bemelte min Søn ere noget skyldige, indfinde sig hos mig med Betaling, for at undgaae videre Uleilighed. Vester=Porsgrund pr. Brevig, den 15de August 1783. Claus Henningsen, Skoemager.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Afg. Mad. Maren Bernhofs, som døde paa Gaarden Nord botten i Hitterens Tinglav og Forsens Sorenskriverie, samt Tronhiems Amt, og forhen afdøde Mand Sorenskriver Andreas Jes sens Boe, er af mig undertegnede, som competente Skifte=Forvalter, tagen under lovlig Skifte Behandling. Ved Skiftets Foretagelse er fremlagt et imellem de Afdøde den 16de Mai 1761. oprettet og af Hans Kongel. Majest. den 24de Mart. 1775 confirmeret Testamente, hvorefter iblant andre er indsat til Arving efter ham hans Broder=Søns Søn, navnlig Andrea Jessen, en Søn af Byefoged i Sorøe og Birke=Dommer i Sorøe Birk, Hr. Henrich Jessen; thi indkaldes ved dette Proclama saa vel benævnte Hr. Byefoged Henrich Jessens Søn Andreas Jessen, med Værge, om han er umyndig, som Boets Debi= og Creditorer, at møde eller møde lade, inden den i Loven anbefale de Tid. Ligesaa indkaldes Arvinger, samt Debi= og Creditorer i Stervboet efter afg. Sr. Hans Findbach, som døde paa Gaarden Wahlan i Aalfiordens Præstegield og Foesens Fogderie, at møde eller møde lade for mig, som Stedets Skifte=Forvalter. Eide Gaard i Ørlands Tinglav, den 18de Augusti 1783. O. S. v. Hadeln, Cancellie=Raad og Sorenskriver over Forsens Sorenskriverie. Den 27de Septbr. 1782., 7de Martii og 23de Mai dette Aar, har jeg tilskrevet Forvalteren ved Mostamarkens JernverHans Zeier, og udi samme affordret hans speciele Regning over det som han til Faderens Begravelse haver udlagt, med flere ved Skiftet fornødne Documenter og Oplysninger, ligesom med de sidste Brev af 23de Mai fulgte Copie af hvad som var passeret ud sidste Skifte=Session i Boet den 19de nestforhen, men end ikke hidtil er noget Svar indløben; bemelte Hr. Forvalter Zeier og enhver, som maatte have noget at fordre efter forbemelte afdøde Andreas Zeier, indkaldes og advares derfore, under deres Rettes Forliis, at de inden den i Loven foreskrevne Tid sig for SkifteRetten med lovlig Legitimation anmelder. Kongsberg, den 12te Septbr. 1783. Jonas Barth, Byefoged og Skifte=Forvalter udi Berg=Staden.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Skifte=Forvalteren udi Berg=Staden Kongsberg lader hermed bekiendtgiøre: at Skiftet staaer under Behandling efter Hytteskriver Jesper Helms Enke Mad. Mathea Heyberg Backe enhver som maatte formeene efter velbemelte Afdøde noget at tilgodekomme, ville derfor behage inden den i Loven foreskrevne Til sig for Skifte=Retten med lovlig Legimation at anmelde. Kongsberg, den 26de Septbr. 1783. Jonas Barth. Endelig indkaldes enhver som maatte have noget tilgode hos Kiørselmand Ole Pedersen Westfossen og afdøde Hustroe Anne Lars Datter, efter hvem Skifte staaer under Behandling, at de med lovlig Legitimation for saadant Tilgodehavende anmelder sig for Skifte=Retten inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 26de Septbr. 1783. Jonas Barth. Da Havnefogden og Lods=Oldermanden udi Byen ØsterRiisøer, ved Døden er afgangen, og hans efterladte Boe taget under lovlig Skiftebehandling; saa, efter den nu brugelig Maade, bliver dette Dødsfald, herved 3de gange efter hinanden bekiendtgjort udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt udi den Altonaiske Mercur, hvorved tillige indkaldes, denne Afdødes Debi= og Creditorer, de første at afbetale hvad de til Boet skylder, og de sidste med legitimerede Regninger, som Loven fordret efter død Mand, hvilke inden den Tid Loven byder, behager at melde dem om for dette Boets competente Skifte=Forvalter, Øster Riisøer, den 19de September 1783. P. von Aphelen, competent Skifte=Forvalter sammestæds. Udi Byen Øster=Riisøer i Christiansands Stift, er Skipper Peter Bøye ved Døden afgangen, og hans ringe Efterladen, skaber ved offentlig Auction bortsolgt, hvilket Dødsfald herved bekiendtgiøres 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og ved den Altonaiske Mercur, thi maatte det behage enhver Vedkommende at adressere dem, med de herudinden retmæssige Anmeldelser til dito Boets competente Skifte=Behandler, inden den Tid Loven befaler. Øster=Riisøer, den 19de September 1783. Pvon Aphelen, competent Skifte Forvalter sammestæds. Da Enken Johanna sal. Jver Jversson ved Døden er afg. og hendes efterladte Boe ved offentlig Auction bortsolgt; saa bliver efter nu brugelig Maade 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkaldet, saavel den Afdødes Arvinger, som Debi= og Creditorer, at møde paa Øster=Riisøers Tingstue, inden Skifte=Retten inden den i Loven fastsatte Tid da enhver skal vederfares hvad Ret er. Øster Russer, den 19de September 1783. P. von Aphelen, competent Skifte=Forvalter sammestæds.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 10de Septbr. og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den paa følgende. 22de Septbr., ere Creditorerne udi afg. Niels Madsen Stau nings og efterlevende Hustrue Marthe Maria Christoffersens, fælleds Boe indkaldede, at møde udi Hof= og Stads=Retten Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, inden 12 Ugers Forløb, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-10-10
Enhver som har at fordre i Stervboen efter Matros Johan Christoffer Holm, som med den Østersøiske og Guineiske HandelsSkib Christiansborg ved Døden er afgangen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Neapolis, den 16de September. Linieskibet, St. Giovacchino, Fregatterne Dorothea og Theresia, og de nye Kongelige Schebekker paa 20 Kanoner, re i Løverdags udløbne, for at rense vore Vande fra Barbatiske Søerøvere. Paa 3 saadanne erobrede Corsarer ere 146 hjorte til Slaver, hvilke skulle sælges til Maltheser-Ordenen, til Beste for Officierernes Enkekasse.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Livorno, den 22de September. Den 28de hujus om Aftenen have vi ved en hertil ankom men Neapolitansk Felukke faaet den Efterretning, at 3 tyrkiske Krigskibe og 3 andre Levantiske Fartøyer have ladet sig seer Vandene ved Malta. Man troer her, at de udforske Russernes Bevægelser. De fra Maltha udløbne Ordens Galerer have for kort Tid siden været saa lykkelige, at erobre 3 Tripostanske Corsarer.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
De ved Søesiden liggende smaae Stæder, gamle og nye Skotland, Stoltzenberg, Schidlitz og Langfur, som man før kaldte Forstæder af Danzig, hvilke, som Kongen af Polen tilhørende, ere ved Tractaten af 1772 komne under Preussisk Herredømme, kunne nu kun blive forsynede fra vores Marienburger Verder med Korn og andre Fornødenheder, eftersom den Pomerelliske Side er alt for ufrugtbaredertil. De Skibe, som tilførte dem samme, passerte forhen Danzig rolig forbi. Magistraten erindrede sig ikke herved deres chimæriske Stabelret, førend i April dette Aar, og da gjorde de ikke som til en Monarch, af hvis Retfærdighed de kunde vente sig alt, Forestillinger, for i alle Tilfælde at bevise deres hidindtil forsømte Rettighed. - Ney, uden alle Erklæringer begyndte de strax med voldsom at anholde alle Preussiske Skibe ved deres med bevæbnet Mandskab besadte Blokhuse paa den frie Weixelstrøm, (som i en lang Strækning fra Østersøen indtil de Pohlske Grændser, tilhører Kongen med begge dens Strandbredde og Udløb), og at tvinge deres Eiere til at sælge Kiøbmændene i Danzig deres Producter for de af samme bestemte Priser, og derimod at overlade dem til de Preussiske Undersaatter, som boede ved Søekanten, hvis Producter Danzigerne igien tilkiøbde sig efter en Taxt, som de selv fandt for godt. Vore Undersaatter paa denne og hiin Side Staden geraadede herved i største Forlegenhed; de første mistede deres Skibsfart, og kunde ikke bestaae ved de ringe Priser, og de sidste saae sig i Henseende til alle Livets Nødvendigheder i en saadan Afhængighed, hvorved deres hele Underholdning geraadede i Fare. De toge deres Tilflugt til deres store Landsfader, og klagede for ham endog personlig deres Nød, da han ved den sidste Revne i Junii besøgte vore Grændser. Monarchen befalede sin Resident i Danzig, at giøre Forestillinger desangaaende. De vare forgiæves. Det Kongel. Cabinets-Ministerium selv tilstillede herom Magistraten i Danzig ofte Skrivelser, hvori man foreholdte dem deres Ubillighed, paa en saa uimodsigelig Maade, at bemelte Magistrat ikke kunde sætte noget andet imod en tomme og utydelig Ord og deres ubegribelige Egensindighed, saa at Publikum vilde falde i Forundring, dersom de engang fik at see af denne Brevvexling den Contrast af Grundighed, Høyhed og Beskedenhed paa den ene og Urimelighed paa den anden Side, Man forestillede ofte Magistraten, at Strømmen maatte efter Naturens og den Borgerlige Ret efter mange gamle Tractater af Polen og Preussen og i Følge deres egne Grundsætninger være frie, og at, ligesom Kongen tillved Danzigerne Pasagen igiennem sine Stater og en frie Skibsfart paa Weirelstrømmen, som i en meget længre Strækning løber igiennen samme, saa kunde han ligeledes forlange den samme Ret og Friehed for sine Undersaattere paa den mindre Strækning af Floden, hvori den flyder igiennem Danzigernes Gebet.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Man foredrog Magistraten ofte, ja endog indtil denne Tid, at den frie Giennemfart maatte tillades og Retten være forbeholden, indtil at samme paa begge Sider var bleven undersøgt og afgjort i Mindelighed, og at denne Giengieldelse da strax skulde ophøre. Men alt var endnu uden Virkning. Uden at anfør Grunde, svarede man allene, at Staden havde overgivet sig Ret og Skjebne til Kongen af Pohlen, som dens Enevoldsherre, hvis Høyheds Ret den dog ikke ved andre Leyligheder vil erkiende, som for Exempel da en Afdrags=Frihed var besluttet imellem Pohlen og Preussen. De Kongel. Undersaatter bleve anholdte baade til Lands og Vands, ofte med Forhaanelse, tvungne til at sælge med Forliis, og al Handel og Forbindelsblev imellem dem, saavidt det var Danzig mueligt, standset. Hidindtil havde Kongen viist en Moderation, som Historier, maaskee ikke kan opvise noget Exempel paa i saadanne Tilfæld og af saa stor en Monarch. Nu skyldede han sin egen Høihe- og sine Undersaatter ogsaa at beskytte dem for Undertrykkelse Men ogsaa nu valgte han de mildeste Midler, som han kund haabe, at ville bringe Staden Danzig til at indsee sin Uret Han befalede Oberste von Piich at besette den lille Øe i Weireler og Territoriummet paa denne Side med en liden Commando, og uden Voldsomhed at vise tilbage alle Danziger Skibe, som vilde fare fra Staden til Østersøen, og fra Østersøen til Staden, men at lade de fremmede Nationers Skibe frit passere. Hidindtil have disse milde Repræsalier endnu ikke gjort den forhaabede Virkning, og man har og allerede standset Danzigernes Han deel til Lands (ligesom de allerede havde gjort) og har maatte arrestere deres i Havnen liggende Skibe, men det lader næsten til, at Danzigerne vilde trætte Kongens Langmodighed, og at de endnu haardere Midler ville blive nødvendige. Neppeskulle de troe, at en viis Magistrat under disse Tildragelse, roelig har været Tilskuer af, hvorledes den i tusinde Tall forsamlede Pøbel paa en grov og paa Pøbel passende Maade har insulteret en Kongel. Officeer, som foer med noget Mandskal uden al fiendtlig Hensigt paa Weixelstrømmen. Hvad vil Følgen af saadan en Opførsel af saadan en Stad imod saadan en Monark vel blive, Hele Verden vil let kunne svare paa dette Spørsmaal, kun Danzigerne synes at have glem al Logik. Efter al Rimelighed vil den tilsidst paa en for dem ubehagelig Maade blive bragt tilbage i deres Hukommelse: hidindtil har Kongen ladet sig nøye med, langt fra at tilsperre fra Søe- og Landsiden Tilførselen til Staden, for derved at tage milde Repræsallier. Der blive ikke meere end et Par hundrede Jnfanterister og Husarer brugte dertil, med hvilke man kan ikke have den Hensigt, at erobre Staden, som Danziger ne selv gjerne vilde indbilde Folk; ogsaa disse ere bestandihidindtil forblevne paa det Kongel. Territorio, uden at komme paa Danzigsk Gebet; som saa meget er blandet med samme. Denne Tildragelse vil bestandig blive mærkværdig, og det vil blive tvivlsomt om en stor Monarches overmaade Moderation, eller en Stads Dumdristighed, jeg kan i Hast ikke finde noget beqvemmere Navn derpaa, som vedaabenbar forsat Uretfærdighed opirrer ham til Vrede, meest fortiener Beundring.