JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Gaarden No. 95 paa Middelgade i Aarhuus det bestaaer af: 19 Fag 2 Etage til Gaden, 12 Fag 2 Etage Sidehuus til Gaarden, 23 Fag Baghuus, 8 Fag Halvtag, Alt Muur- og Bindingsværk, samt 15 Fag med Brædder beklædt Halvtag, med dertilhørende Gaards og Haugeplads, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man snarest muelig desangaaende henvender sig til S. T. Hr. Kjøbmand S. Søegaard, der paaviser Eiendommen. fra Horsens, er underhaanden at faae tilkjøbs. Mølle huset og Udhusene ere for faa Aar siden af nye opbyggede, og Stuehuset, der er godt vedligeholdt, giver Beboelse for en Familie udenfor Bendestanden. Mølle værket drives ved overfalds Vand, og er i det Hele i complet og god Stand; det bestaar af: 2 Rugqværne, Grubbeværk, Sigteværk og Boghvedeværk. Denne Mølle har Mølleskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., og Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 2 1/2 Alb. Jorderne ere i en særdeles god Drivt og af meget god Bo. nitet. Udsæden er aarlig 5 Tdr. Vintersæd, 9 a 10 Tdr. Byg og 14 a 16 Tdr. Havre. Den nuværende Besætning er: 4 Heste og 20 Fahøveder foruden Faar. Af Kjøbesummen kan muelig endeel blive staaende mod første Prioritet i Møllen. Den ligger i en kornriig Egn, og har god Søgning. Ved at besee denne Eiendom ville Liebhavere behagelig erfare, at mtet Overdrevent er anført om samme. Om Kjøbet kan accorderes med undertegnede. Neder Mølle, den 16de Febr. 1829. Hartvig Møller. Jeg giver mig herved den Frihed at bekjendtgjøre: at Udsalget fra min sal. Mands Tobaksfabrik, indtil videre, af mig vil vorde fortsat, og at Fabrikken fremdeles vil være forsynet med Tobakker af samme Slags og Godhed som forhen. Aarhuus, den 22de Febr. 1829. K. sal. Funders.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Masker kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Alle Sorter godt frisk Havefrøe og Aspargesplan, ter kan faaes til de billigste Priser paa Bygholm ved Horsens hos Gartner K. J. P. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Hollandsk Genever paa Kjældere og trepots Flasker, hollandsk Ost, sjællandsk Sveitzerost, fiin St. Croix og gammel vestindisk Rom, bedste Haysan- og Congo Thee, fine russiske Hampelærreder, især tjenlige til Lagener, faaes hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Et smukt Æge. Sengested, mahogniemalet, med tilhørende Omhæng og Madras, er strax at faae tilkjøbs for en meget billig Priis naar man derom snarest muligt henvender sig til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Et stort, godt og stærkt mahogniemalet Ege=Chatol anviser Adressekontoiret tilkjøbs for en særdeles moderat Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
En Dreng af honette Forældre som er konfirmeret og har Lyst at lære Hattemagerprofessionen, kan strax blive antaget paa Hattefabrikken i Aarhuus. Her Sultan Mahmud II. (skildret af General Andreossy.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Tyrkernes nuværende Storherre er født 1785, og har regjeret siden 1808. Han er en Fyrste af stor Caracteer, og har fuldført hvad Jngen af hans Formænd kunde. J mindre end 2 Aar undertrykte han Janitskarerne, beseirede Wechabiterne, gjenvandt Servien og Widdin, undertvang alle oprørske Paskaer og Statholdere, og organiserede sin Hær paa europæisk Viis; han afskaffede den Misbrug at Paskalikerne gik i Arv, og uddeler dem nu efter eget Godtbefindende; han antager Veziirer uden Talenter, for ikke at blive behersket af dem; han vaager nøie over sit Divan (Ministerium og Statsraad), der nu kun har Skyggen af sin fordums Magt; han styrer, han ordner Alt selv; med eet Ord: han allene er Regjeringen. Bedre og tidligere underrettet end sine Ministre, formedelst et hemmeligt, meget virksomt Agentskab, ere hans Forholdsregler allerede trufne, inden Storvizirens Beretninger komme til ham, Da han er virksom, arbeidsom, nidkjær for sin Religion, uigjennemtrængelig, trofast i sit Ord, maadeholdende, agtende sin Nations Love og Skikke, kan han med Rette ansees for et Vidunder blandt Tyrkerne. For Modsætningens Skyld leveres her en anden Beskrivelse af ham:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Da Sultan Mahmud II er bekjendt for sin Standhaftighed og Haardnakkenhed, længes man efter at see, hvorledes han vil forholde sig, naar Faren kommer ham nærmere. Ved Brodermord erholdt han Thronen, og neppe havde han besteget den, førend han dræbte sin Broders 3 Maaneder gamle Søn, Mustapha, lod 4 svangre Sultaninder sye i Sække og kaste ud i Bosphorus. - Da enhver Sultan maa lære et Haandværk eller Forretning, har Mahmud II. lagt sig efter Skjønskrivning, og man kan let forestille sig, at han holdes for den første Skjønskriver i hele Riget. Han foretog sig at skrive Hattischerifs, egenhændige befalinger, og at holde Dagbog over sine Tanker. Men hvem skulde han betroe Opsigten over den Mængde Papirer, der daglig opdyngedes paa hans Sopha, Han gjorde sin Barbeer til Archivar; da Denne hverken kunde læse eller skrive, skulde han ei heller forraade sin Herres Hemmeligheder. Man dadler især Mahmud II for Blodtørst og Gjerrighed; disse tvende Laster have fremskyndt flere Mord, i Constantinopel, blandt hvilke kunne regnes: den græske Patriark, Prinds Morousi, Alt Paskas Sønner, og mange Andre. Hans Regjerings Begyndelse betegnedes ved tvende grusomme Handlinger: den snigmorder ske Nedsabling af Beyerne og Mamelukkerne paa Slottet i Kahira den 1ste Marts 1811, og Paska Soleimans Mord i Bagdad. - Fremtiden vil snart lære, om han er den Mand, som er sit Foretagende voxen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Tyrkiets Statsforfatning. Den høieste Magt er hos Sultanen. Saasnart en Sultan er omgjordet med Mahomeds Sværd, hvilken Ceremonie her træder i Stedet for Kronning, giver han sædvanligen befaling til at myrde sine Brødre. Den vigtigste Person i Staten er Stor Wesiren zier), Keiserens Vicarius ved Armeen, høie Statsraad (Divand. Hans Forretninger ere mangehaande og besværlige; han er en sand Lastdrager, og har han end, i alle Dele af den ham paaliggende Stats forvaltning, sine med fuldkommen Hengivenhed underordnede Hjelpere, saa paaligger ham dog for den hele Byrde en Ansvarlighed, der nødsager ham til, ofte at maatte med personlig Anstrængelse indgaae og indgribe i Detail, hvor vore Premierministre beqvemt kunne handle igjennem Bureauls (Collegier, Contoirer, etc.). Ham paaligger ogsaa Hovedstadens Overpolitie=Omsorg. Nogle Gange ugentligen runderer han incognito igjennem Staden, hvorved han ikke forsømmer, strax at lade fuldbyrde Straffen ved de ham ledsagende Bødler. - Umiddelbart Wesiren underordnet er Den høie Port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Dette er Ministeriet, som bestaaer af 3 Ministre L. Kiaja Bey, Minister for det Jndre. II. Reis-Effendi, Minister for de udenlandske Anliggender. III. Tschausch Boschi, Minister for den indre og udøvende Magt, samt Hof= og Rigs-Marskalk; han er Retfærdighedens Arm, og Politiets Øie. Fremdeles sex Stats Secretairer. befalingsmanden over de sorte Gildinger kaldes Kiølar-Aga. Disse castrerede Kysthedens Vogtere ere en Gjenstand for den høieste Luxus i Tyrkiet. Deres Characteer bestaaer i et nederdrægtigt Vildskab, hvorved den fornærmede Natur vil hævne sig paa dem. Da de ere lemlæstede i den Grad, at de paa ingen Maade kunne vække Herrens Skinsyge, saa venter man af deres medlidenhedsløse Tænkemaade den haardeste Strænghed i Haremets Tilsyn og Bevogtning. Effendis ere Lærde, saavel i Kirkens som i Justitsens Tjeneste; de ere Revolutionernes egentlige Ophavsmænd, ere ogsaa dem, som have afsat den sidste Sultan Mustapha IV.; deres Magt er saa almindeligen erkjendt, at Keiseren troer at handle efter sin Jnteresse, naar han smigrer dem. Ulemas ere de, hos hvem Fortolkningen af Koranen og den legislative Magt beroe. Dardanellerne. ere Slotte, som forsvare den Tilgang til Constantinopel, der gjennem Hellesponten (Havsnævret imellem Enropa og Asien) fører ind i Propontis (Mare di Marmora). Der gives fire saadanne Slotte, af hvilke to ligge i Europa, og to i Asien. Ethvert Slot i Europa ligger ligefor et andet i Asien. At disse for saa frygtelige holdte Dardaneller alligevel ikke kunne hindre en allerede Engellænderen Eton paastaaet, og hans Landsmænd have i Gierningen beviist Rigtigheden af denne Paastand, da de den 19de Februari 1807 viste sig med en Flaade for Constantinopel. Disse Fæstninger kunne nemlig ødelægges ved Batterier, som oprettes paa Strandbredden, eller endog fra Søen af. Desuden letter Tyrkernes Uduelighed Gjennemfarten. Paa enhver Strandbred ligge ved de gamle Slotte 14 store Kanoner, som ere ladte med Granit-Kugler. Stykkerne selv ere 22 Fod lange, af Metal, ligne Morterere, og Caliberets Gjennemsnit er 28 Tommer; de ligge næsten lige med Vandets Overflade, i hvælvede Skydeskaar med Jerndøre, hvilke ikkun aabnes, naar Stykkerne skulle affyres. Kuglerne naae fra den ene Bred til den anden. Disse store Piecer ligge ikke paa Lavetter men paa Jordbunden, med Bagdelen imod en Muur, de kunne ikke stilles, men Kanonereren maa bie, indtil Skibet, som han vil beskyde, kommer ligefor Mundingen af hans Kanon. Man bruger i det mindste en halv Time til at lade en af disse Kanoner. Ved denne ubeqvemme Forsvarsmaade kan manikke undre sig over, naar Skibe med en rask Kuling, eller i taaget Veir, seile fordi uden at Tyrkernes Skyden, have foraarsaget dem Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Bosphorus. forsvares af sex faste Slotte. Det nye Slot i Europa, Roumeli=Hissar, og det nye Slot i Asien, Anatoli Hissar, ligge omtrent i Midten af Canalen. Høiere op have Genueserne bygget trende Slotte, men som nu ere aldeles i Forfald. Trende andre Forter ere ved Mundingen af Canalen. Det sorte Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
J det man fra Landsiden nærmer sig Odessa, faaer man ligefor sig Øie paa det sorte Hav, lignende en sort Sky. Det reiser sig meer og meere ligesom et uhyre Kul bjerg, paa hvilket hviler evigt Mørke. Jkkun hist og her sees hvidagtige Punkter af forskjellige Størrelser, disse ere seilende Skibe. Saaledes seer det ud ved Strandbredden, i rolige Dage; men i Stormveir ligner Pontus den mørke, sammenknusende Høiskov, bedækket af Sneefog. Dette Syn frembringes ved Skummet, der nedstyrter i tætte Kredse fra de sorte, klippe høie Bølger. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikker, hed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendom, me, bekjendtgiøres herved af undertegnede Direction : Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed den mindre eller større Fare af Antændelse som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 3/2 indtil 1 3/3 pCto. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte begjeres, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
De i Jyllands Stifter, til hvem Commissions Forretningerne for nærværende Tid ere overdragne, ere: Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Frederikshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Grenaae, Hr. Kiøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Holstebroe, Hr. Kæmner=Casserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Contoirist Wisbech. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Contoirist Andersen. Ringkiøbing, Hr. Kammerassessor Thorlacius. Skagen, Hr. Fuldmægtig Nørgaard. Skive, Hr. Procurator Thorup. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Varthoe. Veile, Hr. Capitain Hoffmann. Viborg, Hr. Boghandler Dous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen ved det 30te Assurance-Aars Slutning i Activer, efter Udbyttets Fradrag, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn 1,195,247 Rbd. 88 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
De fra 1ste Oct. til 31te Dec. f. A. indkomne Præmier og Policepenge have andraget i rede Sølv 20,360 Rbd. 20 sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal i rede Sølv. 3851 Rbd. 19 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Den løbende Risqre var d. 31te Dec. 1828 i rede Sølv 9064,510 Rbd. - s. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance, Compagnie paa Vare og Effecter, den 14de Febr. 1829. Engelhart. Hammerich. Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
J følge tagen Beslutning under Skiftet i Stervboet efter afdøde Jens Juliussen og Kone Mette Maria Hansdatter, bliver det bemeldte Boe tilhørende Sted i Tvingstrup Bye, Ørritzlev Sogn, med tilligende Eiendomme, af Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 3 Fkr. 1/2 Alb., Sæd og Jndavl., stillet til offentlig Auction Mandagen den 9de Marts d. A. Formiddag Kl. 10, for derved uden flere Auctioners Afholdelse, absolut at bortsælges saafremt antageligt Bud skeer. Til Stedet er fornøden Eng og Tørvejord, og i Agerlandet kan aarlig saaes 2 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, og 6 Tdr. Havre. Ved Stedet kan holdes 2 Heste, 4 Køer, 2 Unghøveder, og 8 a 10 Faar. Auctionen holdes paa selve Stedet, og strax efter at dette er solgt, bliver foretaget Auction over dets Besætning, Ind- og Udboe. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning kundgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Februar 1829. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Efter Reqvisition fra Vedkommende, bliver den Gaardmand Marcus Jørgensen og Hustrues fælleds Boe forhen tilhørende Gaard i Wrønding, Nim Herred, stillet til een offentlig Auction som afholdes i Gaarden Tirsdagen den 17de Marts førstk. om Formiddagen Kl. 10, for da absolut at bortsælges. Gaarden staaer for 5 Tdr. Hartkorn. Dens aarlige Udsæd er 6 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 1 Tde. Boghvede. Dertil avles 15 Læs Enghøe foruden Kiøver. Tørveskiær haves til Fornødenhed. Naar Gaarden er solgt, bliver samme Dag ved Auction bortsolgt Gaardens Ind- og Udboe, hvoriblandt en Deel Sengeklæder, en Kobbergruekjedel, 4 Heste, 10 Køer, nogle Kalve og Faar, 4 Vogne, Plouge, Harver m. m. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 16de Febr. 1829. Bernth. Paa Grund af Dødsfald, og derefter indtraadt Skiftebehandling, bliver det Stervboet efter afgangne Jens Rasmussen tilhørende Huus, Hesselballehuset kaldet, paa Holme Mark i Draabye Sogn af Hr. Ager og Eng 4 Skpr., som forhen har tilhørt Jens Sørensen, stillet til 3 offentlige Auctioner for til den Høistbydende at bortsælges. Auctionerne, holdes, de 2de første paa Ebeltoft Raadstue, den 3die i Stedet selv, Kl. 11 Formiddag, efterfølgende Dage: 1ste Auction, Mandagen den 16de Marts, 2den - dito. den 30te, 3die Tirsdagen den 14de April førstk. Ved 3die Auction bortsælges tillige afg. Jens Rasmussens og efterlevende Enkes fælles Jndboe og Løsøre. Lysthavende indbydes, og Panthavere tjener dette til Underretning. Ebeltoft, den 1ste Februar 1829. Efter Foranstaltning af Skifteretten i Dødsboet efter Huusmand Søren Laursens Enke, Magrethe Christensdatter af Storesjørup, Estruplund Sogn, bliver det Dødsboet tilhørende Huus i bemeldte Storefjørup, bestaaende af: 10 Fag med Haugeplads og tilhørende Hartkorn 2 Skpr. 2 1/2 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 16de Marts, den 30te - og den 13de April førstk., hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den tredie i Stedet, som agtes solgt. Hvilket herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, bekjendtgjøres. Rougsøe a. Herreds=Contoir i Randers, den 11te Februari 1829. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand Flor bliver den Boet tilhørende Gaard, No. 487 i Westerstræde i Randers, stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction, Onsdagen den 18de Marts d. A., 2den dito, dito den 1ste April, 3die dito, dito den 15de dito, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og den sidste i den sælgende Gaard, hvormed følger den deriværende Kjølle og et Brændeviinstøi med tilhørende Jnventarier, samt den Bygningerne tilhørende Grund og Gaardsplads. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, ifølge Plac. 22de April 1817. Randers, den 16de Febr. 1829. Neckelmann. David Niels Dorph Seidelin, Doctor juris utriusque, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Wester liisberg, Framlev og Sabroe Herreder. Giør vitterligt: At efter Begjæring af Søren Nielsen Overgaard i Taastrup og i Kraft af den ham under 16de Mai forrige Aar allernaadigst forundte Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en bortkommen Obligation udstædt af Jens Jensen i Taastrup til Niels Jensen idid. den 16de Juni 1812 tinglæst ved ovennævnte Herreders Ret den 15de September næstefter, lydende paa 840 Rbd. S. V. og med 2den Prioritets Panteret i fornævnte Jens Jensens, senere Citantens og nu Hermann Sørensens tilhørende Gaard i Taastrup af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 1 7/8 Alb. med Konge, Kirke= og QvægTiende af det anførte Hartkorn foruden i Debitors Ind- og Udboe næstefter en 1ste Prioritets Gjeld paa 1,500 Rbd., til at møde inden ovennævnte Herreders Ret den første Retsdag i Mai Maaned 1830, for det og da naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil forvente og paastaae berørte Obligation ved Dom aldeles mortificeret. Forordningen 3die Juni 1796 har hævet Laugdag Jfølge det Citanten meddeelte Beneficium paupertatis, udstædes denne Stævning paa ustemplet Papiir under min Haand og Segl. Hasle a. Herreds-Contoir i Aarhuus, den 21de Januar 1829. Seidelin. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Ved Proclama som snarest mueligt læses ved Hjelmslev Gjern Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Viborg ere alle de som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afg. Opholdsmand Ole Mikkelsen i Miesing, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 6te Febr. 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Ved Proclamata, som læses i vedkommende Over og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i Stervboerne efter følgende her under Jurisdictionen Afdøde, nemlig: 1) Sognefoged og Gaardmand Jens Mikkelsen i Riis Bye, Onsted Sogn; 2) Jens Juliussen og Kone Mette Marie Hansdatter i Tvingstrup Bye, Ørritz; lev Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Febr. 1829. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Af Umyndiges Midler kan, imod rescriptmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans: 1) Fra Grenaae Byes Overformynderie 409 Rbd. 5 s. Sedler og Tegn; 2) - Nørre Herreds dito 100 Rbd. Sedler og 2 Rbd. 59 s. r. S. Hvilket herved paa befalet Maade bekjendtgjøres. Grenaae, den 28de Januar 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-24
Hørfrøe, Dør, Bygfrøe og Hampefrøe kjøbes og betales til høieste Priser af C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Fædrelandet. Rhvn. den 17de Febr. J forrige Uge har atter, saavidt vi vide, Vareforretningerne paa vor Børs indskrænket sig til nogen Omsætning i Kornvarer. Der kjøbtes nemlig Hvede, Byg og Havre, dog ikkun i allerbedste Vare, til Foraaret frit ombord i Provindserne, og betales: Hvede, 125-126 Pd. holl. mod Bcomk. 17. dito 123124 16. 8 s. Traad. Byg, 107.108 -  5. 4 Havre, 7880 4 4. 2 J middel og ringere Vare derimod fandt ingen Omsætning Sted. Med Rug var det aldeles stille, og Prisen er nominel at ansee for Bcomk. 7 frit ombord i Provindserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Hs. M. Kongens Livchirurg, Etatsraad Fenger, har i længere Tid været syg af et Tilfælde i den ene Fod. For omtrent 30 Aar siden blev Statsraader, helbredet for dette Tilfælde, som nu med et høist betænkeligt Udseende indfinder sig igjen. Statsraadens betydelige Praxis er midlertidig overdraget Dhrr. Prof Withusen og Dr. Rahlff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
- Ohlenschlægers Skrifter, som vil udkomme hos Max i Breslau, siges at vil indbringe Digteren et - for en dansk Skribent - før uhørt Honorar Med billighed forundrer man sig dog over at den berømte Sanger i en slig Samling vil indlemme Flugten fra Klostret, medens erkjendte gode Stykker, vil komme til at mangle. - Maaskee er det for Musikkens Skyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Hr. J. A. Lytz har forfærdiget et Kunststykke, som han kalder Perspectiv=Bjerget eller det straalende Slot. Det vil om kort Tid blive udstillet til offentlig Skue. Hr. Lytz har udbedt sig den Naade, forinden at maatte forevise Hs. Maj. Kongen dette Arbeide, hvorpaa han har anvendt megen Bekostning og 2 1/2 Aar. Hs. Exc. Overkammerherre v. Hauch har i Kunstnerens Bopæl taget det i Øiesyn, hvor dog et Locale til at opstille det, fattes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
J forrige Uge celebrerede Frederiksborgs lærde Skole sin elskede Rector, Professor Bentzens, Fødselsdag med et stort Bal, som bivaantes af Flere her fra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Vor unge udmærkede Pianist, Conrad Li ders, agter til Foraaret at gjøre en Kunstreise til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Hr. Pastor Bastholm i Slagelse har under Arbeide et udførligt Værk over Nyholland dette store Fastland, der i Omfang overgaaer det hele Europa tilsammentaget, og i sit Jndre enten maa være en Ørken eller (vistnok snarere), det forunderligste Land som Gud har skabt paa vor Klode." Ved Svanefloden, et af dette Fastlands Floder, ville nu Engellænderne anlægge en Forbrydercolonie; det er paa Sydvestkysten af Nyholland. De ville deri forekomme Frankrige, som de have nægtet den begjerte Tilladelse dertil. Ligeledes ville de anlægge en saadan Kolonie ved Østerhavnen (Öyster. Harbour) paa Søkysten. De ere nødte, sige de, til at anlægge disse Kolonier, efterdi Forbryderne paa van Die mens Land og i Ny-Sydwales have det saa godt, at man begaaer Forbrydelser for at blive ført derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Jfølge en Beregning i Kjøbenhavns Aftenpost Nr. 3 for i Aar kan et Pund godt Rugbrød, Bager løn og alle andre Udgivter medregnede, sælges for 2 1/2 s. Tegn, naar Rugen koster 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. pr. Td., og for 3 s. Tegn, naar Rugen koster 5 Rbd. 5 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
I Khvns. Adresseavis for 18de Januar er sat et smukt Hædersminde over den paa samme Dag for et Aar siden afdøde Geheimekonferentsraad Holstein Rathlow, hvori han især roses som en udmærket Landmand, æger og Ven,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Tønningen, den 12te Januar. J forrige Aar have 715 Skibe ladet og losset i vor Havn. Kornudførselen var i f. A. meget stor. Af vore Kjøbmænd, blev meget Korn opkjøbt, ei blot i Marskegnene, men ogsaa Nord efter til Jylland. Store Forraad ere endnu i deres Hænder. Den stærkeste Fart har været til Engelland og Frankrig. Jntet Sted paa Hertugdømmenes Vestkyst ligger meere beqvemt for Kornhandel end dette, og blev vor Havn ophøiet til en Frihavn, saa skulde store Fordeele deraf flyde for Staten og Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
En agtet Embedsmands Frue i en af Fyens Kjøbstæder havde til Høitideligholdelse af vor allern. Konges sidstforgangne Fødselsdag, den heldige Jde: at samle henved 40 Børn af trængende Familier hos sig, beværte dem med 3 Retter Mad, og efterat de en Tidlang havde leget, ogsaa med Kaffe, derpaa at gjøre Enhver af dem en lille Foræring i Penge, og saa lade dem -man kan lettelig tænke sig, hvor glade og tilfredse. - gaae hver til Sit. En Handlemaade, der fortjener saavel hæderlig Omtale, som, ved given Leilighed, Efterlignelse. "Lader smaae Børn komme til mig sagde den høieste Børne- og Menneskeven: "deres Engle skue altid min Faders Ansigt, som er i Himlen." (Jv. Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-26
Ogsaa i Odense bliver offentligt Maskeradebal paa Søndag, som holdes paa Raadhuussalen. Entree, billetten koster 3 Mk., men Tilskuerbilletterne 4.