JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Haag, den 26de December. J Morgen skal i Conventen afgiøres, om de 9 Artikler i den bekiendte Troesbekiendelse fra de 43 Conventlemmer, der forlang et reent Democratie, herefter skulle have Sted, eller ikke. Der indkomme endnu bestandig Adresser til deres Fordeel, og selv Majoriteten i Hollands Provincialforsamling har erklæret, at den antager dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Fra Paris meldes under den 19de, at igien adskillige Personer, blandt andre den forhenværende Vicomte af Segur, en Søn af den forhenværende franske Krigsminister og Marchall Segur, ere hæftede. Negotianterne og Bankererne i Paris, der af Finantsministeren blev gjort det Forslag, at giøre et Forskud af 50 Millioner til Toget mod Engelland, have, foruden de store tilkommende Præmier, faaet Løfte paa Nationalgodser til Hypothek, af en Fierdedeel mere Værdie, end Capitalen beløber sig til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
London, den 22de December. Et Oppositions blad fortæller, at Pitts Billede om Aftenen den 19de (Duncans Seiersfest) blev brændt ikke mindre end 21 forskiellige Stæder i den ene Bye London. Et Antal uroelige Mennesker, som Oppositionsbladene forsikkre at have været brødløse Remmesnider og Uhrmager=Svende, men som Ministerialbladene giøre til ledige og ondskabsfulde Personer (hvilket ikke er saa stor Forskiel, siden Mennesker, der ikke kan fortiene deres Brød, let kunne blive begge Deele om Aftenen den 18de have hængt en Figur med Underskrift: Pitt, Robespierres Broder, i en høy Galge lige over for Vognmagerskildtet. Politiet nedtog strax dette Billede, det var af Træe, og klædet i Pialter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Jkke desmindre har Pitt endnu den 18de, da Tier ney varede ham, at tusende havde svoret, ikke at betale hans nye Paalæg, havt den Malmpande, at give til Svar: At enten Folket modsatte sig Paalægget, eller ikke, var han dog fiin Pligt og Landers Vel skyldig, at bestaae paa det. Han frygtede ligesaalidet Folkets Uvillie, som han ønskede sig den (!!!) og blot en Parlaments-Aet kunde bestemme, om Landet skulde gives til Priis for en Slumpelykke, eller Fiendens Naade. Det var utaaleligt at høre, at 7 Millioner Pd. (nye Paalæg!!!) vilde ødelægge Landets Handel og Velstand. Efter den forandrede Plan vilde han tage Byrden fra de lavere og midlere Folkeclasser, og lægge den paa de høyere; men sagtens maatte han og her vente sig den Jndvending, at de, der lade arbeide for sig, vilde indskrænke deres Udgifter (og er denne Jndvending da ikke grundet,) han kunde altsaa giøre, hvad han vilde, saa fandt han Modstand (naturlig, siden han vil spænde Strængen over dens Ævne).Al denne megen Uvillie, som det engelske Folk paa saamange Maader viser Master Pitt, kaldes af hans Ministerialblade en Øiebliks Jmpopularitet. Man har andensteds anvendt paa ham, hvad Cicero sagde til Catiling: hadede mine Tiende mig, som dine Medborger dig, var jeg flygtet ud af mit Huus. Til Jrland, hvor den uroelige Tilstand vedvarer, har Regieringen i disse Dage sendt en Pengetransport paa to hundrede tusend Guineer. Nogle derværende Districter ere erklærede i Jnsurrectionsstand. De oprørske forenede Jrlændere have nogle Stæder borttaget Vaaben og Munition med Magt. Et Antal franske Vaaben, som hemmelig der vare satte i Land, ere af Regieringen opdagede og borttagne. Admiral Gardner gaaer sikkerlig i disse Dage til Jrland, for at commandete der paa Kysten. Captain Farfax skal commandere Canonbaadene paa de skottiske Kyster. (Midlertid rustes meget stærkt i Frankerig, og man beskriver de der i Arbeid værende Canonbaade, som af en ny og saare frygtelig Opfindelse, da de ikke allene skulle føre et betydeligt Antal Mandskab, men og tillige være saaledes indrettede, at de med gloende Kugler kunne afvise en Flode, der vilde angribe dem. Synderligt er det og, at Borger Thilorier, der havde tilbudet sig at bringe den franske Armee til Engelland over eller under Vandet, efter Behag, skal have faaet Ordre af Directoriet ikke at bekiendtgiøre nogen af sine Opfindelser, og har til den Ende i de franske Tidender bedet enhver, han venskabeligen kunde have betroet noget deraf, at tie dermed).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Admiral Nelson vil med det første udløbe med en Eskadre til en hemmelig Expedition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Efter de sidste Efterretninger fra Gibraltar er det ugrundet, at Spanierne have hævet deres Leyr ved St. Roch. Rygtet siger, at vort Hof skulde have givet sit Samtykke til den portugisiske Regierings ny Beslutning at giøre Fred med Frankerig; dog har dette ingen Hiemmel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Fem af vore Regimenter, der hidtil vare paa St. Domingo, ere nu i Begreb med at gaae hiem, saa det dog vel torde være saa, at vi maae rømme denne Øe. (Saaledes mister Engelland en efter en anden af de Crobringer, det ikke vil give Slip paa, men heller for deres Skyld udsætter sig for den fuldkomneste Ødelæggelse, som end og dets egne Ministre nu maae bebude det. Et nyt Hiertestød vilde det være, dersom det er sandt, hvad de allernyeste Efterretninger bebude, at den engelske Flode ved Cap har fulgt det Exempel, Duncans og Seymones Flode sidstafvigte Foraar gav, og have rebelleret, og kastet deres Officerer i Land. Saameget farligere maatte denne Opstand være, som Jndvaanerne i og om Cap ligeledes ere misfornøyede, og kun med megen Møye hindres fra at rive sig løs fra det engelske Aag, og vende tilbage under batavisk Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Kiøbenhavn, den 8de Januarii. Man vil her uagtet Posten ikke er kommet – have Efterretning, at 13000 Franske ere rykkede ind i Maynz, og at General Ha try, da der i Churfyrstens Navn blev forlangt, at det kun maatte ansees, som en militair Occupation, og at Landets Forfatning indtil Kongressens Slutning maatte blive paa forrige Fod, skal have svart, at det ikke kunde bevilges, da Maynzes, og Rhingrændsens Jndlemmelse i Republiken var ufravigelig besluttet. Det vil nu vise sig, om det – som man har paastaaet – efter Maynzes Besættelse vil ufortøvet gielde Hannover, og det øvrige nordvestlige Tydskland. Mange Rygter løbe, og deriblandt adskillige, som aldeles ikke kunne være Danmark ligegyldige, saasom om Hamborgs og Lübeks forestaaende Skjæbne, o. s. v. J det mindste er det meget at formode, at de Franske ligesaavel ville lukke Engelskmanden, Elven, som Tagofloden, og Middelhavet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Aalborg, den 28 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Aalborg Stift copulerede 729 Par; Fødte Drenge 1272, Piger 1155, deriblant 131 Uægte, tilsammen 2427, Døde Mandkiøn fra til 10 Aar 383, fra 10 til 20 Aar 22, fra 20 til 30 Aar 38, fra 30 til 40 Aar 50, fra 40 til 50 Aar 56, fra 50 til 60 Aar 111, fra 60 til 70 Aar 163, fra 70 til 80 Aar 160, fra 80 til 90 Aar 71, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og derover ingen; tilsammen 1059, Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 257, fra 10 til 20 Aar 24, fra 20 til 30 Aar 38, fra 30 til 40 Aar 58, fra 40 til 50 Aar 57, fra 50 til 60 Aar 103, fra 60 til 70 Aar 118, fra 70 til 80 Aar 146, fra 80 til 90 Aar 83, fra 90 til 100 Aar 10, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 895, døde af begge Kiøn 1954. Altsaa ere i hele Stiftet 473 flere fødte end døde. Jblandt de Fødte: 23 Par Tvillinger, 52 Børn dødfødte. Jblandt de Døde: Ved Aalborg 4 druknede, i Jerslev Sogn 1, ved Thisted 1, ved Liungs 1, i Aabye Sogn 1 Barn; i Westerhassing 1 gammel Mand, i Bindslev Sogn 1 gammel Mand, alle druknede. J Aalborg 2 hastig døde paa Gaden, i Karbye 1 død paa Gaden, i Wuusten 1 Mand funden død paa Gaden, i Hellevad 1 Barn død pludselig paa Moderens Skiød paa en Vogn, i Børglum Sogn 1 Mand død paa Marken, 1 Mand fra Hiøring død paa Veyen fra Aalborg, i Biersted 1 Mand omkommen i en dyb Rende om Aftenen i Mørke, 1 Musqveteer omkommen i Skoven ved Hals, ved Jegindøe 1 Mand omkommen paa Fiorden, i Hellevad 1 dræbt paa Marken, 1 Mandsperson hængt sig, i Lendum Sogn i Drengebarn qvalt af en Tømmestræng mellem 2 Heste, i Understed Sogn 1 Mand falden af sin Vogn og død paa Stedet, i Hundborg 1 Karl revet ihiel af en Tyr paa Marken, ved Hiørring 1 Mand omkommen ved Heste paa Marken, i Broust 1 ihielslagen ved en Hest, ved Hiøring i Mand ihielslagen af Lynild, i Svenstrup Sogn i gaaen vild og omkommen paa Marken, i Haverslef Sogn 1 ligeledes, i Nyekiøbing 1 Kone død af Kræft i Brystet. Paa adskillige Steder 5 døde i Barselseng, og 1 uforløst. J Ruberg 1 Pige efter Beretning 105 Aar. J Sæbye 1 Kone 96 Aar uden kiendelig Sygdom. J Tømmerbye 1 Mand 95 Aar, var frisk indtil de sidste 3 Uger. J Wolstrup 1 Mand og 1 Kone, hver 90 Aar, havde Sandsernes fulde Brug indtil Døden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Kiøbenhavn, den 8 Januarii. Fortegnelse paa de Svagheder, hvoraf efterskrevne Antal her udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn ere døde og begravne fra den 1ste Januarii til den 30te December 1797. Alderdom 217. Barselseng 34. Betændelsesfeber 52. Beenbrud 5. Blodgang 4. Blodstyrtning 14. Brok 4. Bryst-Krampe 1. Brystsyge 423. Brækning 1. Bylder 3. Druknet 29. Dræbt sig selv 2. Durkløb 4 Dødfød 21. Engelsk Syge 1. Falden tildøde 20. Feber 78. Fistel 1. Flod 1. Flekfeber 2. Forraadnelsesfeber 130. Forstoppelse 5. Frisler 1. Galdefeber 31. Gevært 1. Gikt 35. Guulsoet 3. Gyldene Aare 2. Halsyge 17. Hastig død 17. Hoste 4. Hovedpine 1. Hævelse 2. Jndvortes Svaghed 1. Kighoste 63. Koldbrand 8. Kopper 120. Krampe 37. Kræft 2. Langvarig Svaghed 10. Mavepine 12. Meslinger 21. Miltsyge 1. Moersyge 5. Nervefeber 17. Nervesyge 16. Nyefød 2. Orm 7. Podagra 2. Rosenfeber 2. Skarlagensfeber 137. Skiørbug 4. Slag 510. Slagen til døde 1. Slagflod, 25. Steen 7. Stikflod 4. Sting 8 Svindsot 296. Trødske 25. Tænder 113. Ulykkelig Hændelse 15. Vattersoet 100. Venerisk Syge 1. Afde Svagheder, som ei ere anmældte, ere bortdøde: J Hovedsognene 97. J Citadellet 39. Helliggeistes Hospital 26.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Tugt- og Forbedringshuset 21. Af Kiøbenhavns almindelige Hospitals Lemmer 286. J St. Hans Hospital og Claudi Rosettes Stiftelse 41. Abel Cathrines Hospital 2. Den Jødiske Nation 28, i alt 540. Summa Summarum 3278.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-08
Vinden. Januar. Kulde. S. O.S. O. Varme. S. V. 8. I. 1 3/4 Kulde. N. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Kiøbenhavns No. Aar. huus. at Post-Tidender, samt Fredagen, den 12 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Petersborg, den 14de December. Hs. Majestæt har foræret Prindsen af Conde et Pallads med Tilbehør og en Orden, samt sagt ham, hvorledes han skal bære den; Høystsamme har og gjort den Anmærkning, at paa Gaderne skulde iagttages mere Ærbødighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Wien, den 23de December. Den rebelske Pacha af Widdin, der rykker mod Belgrad, er en Frieheds mand, skal have adskillige Lemmer af Divanet paa sin Side, og vil udbrede de republikanske Grundsætninger. For kort siden lod han Storsultanen true med, at han med hele sin Magt vilde rykke for Constantinopel, for at skaffe – som han udlod sig - den undertrykte Menneskelighed en blidere Regiering, saafremt Sultanen skulde vove paa nogen Maade at forstyrre ham i Midlertid er den at udføre hans veldædige System. ny Hospador af Wallachiet, Hangerli, forhen første Dragoman hos Captain Pacha, beordret mod ham med 80000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Mayland, den 19de December. Medens den cisalvinske Republik søger at giøre sig vigtig og anseet udenrigs, nyder den i sit Jnderste endnu ikke den Roe og Lykke, som Jndvaanerne synes at have lovet sig af den nye Tingenes Orden. J en af Lovgivningens sidste Møder udtrykte et Medlem sig saaledes: Jeg kommer i Directoriets Navn at underholde eder om Departementernes beklagelige Forfatning. Hisset forøge Morderne sig paa en skrækkelig Maade. Her bortriver Qvægsygen alt Qvæg, allevegne opfordrer Folkets Jammer eders Aarvaagenhed. De cisalpinske Lovgivere giøre mangt et Skridt til at fortrænge den catholske Gudstieneste; men meenige Mand holder fast derved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Rastadt, den 27de December. Naar det er sandt, at Directorial Gesandten selv hos sin Herre har begiert en Fuldmagt, der tilstæder Rigets Denuncebration, i det mindste ikke paastaaer dets Jntegritet, ville vel de fleeste Fyrster følge dette Exempel, og det saameget mere, da de franske Gesandter under Haanden, skulle have ladet sig forstaae, at hvis man for længe vilde forsøge fra Rigets Side at opholde dem med Snak, blev der intet andet for Republiken at giøre, end at hæve Stilstanden igien, og hiemsøge adskillige Rigslande med deres Armeer. Disse Trudsler have formodentlig givet Anledning til, at nogle Rigsdeputerte have udladt sig med, at man skulde skynde sig at slutte Fred med den franske Republik jo før jo heller, og samtykke dens Fordringer, naar de blot ikke vare alt for overdrevne, men overlade til Rigsfyrsterne indbyrdes at afgiøre deres Skadesløsholden og Forliig. (J Wien tillægger man lydelig Keiseren Passau, Salzburg, Frey singer, Brechtolgaden, Ulm, og et Stykke af Bayern; hvorimod man tildeeler et andet mægtigt Hof Munster, Paderborn, Hildesheim, og andre vigtige Erstatninger). Ogsaa de herværende franske Gesandte have givet adskillige Rigstænders Deputerede den beroeligende Forsikkring, at de Franske intet Tog foretage mod Hannover, og ikke forstyrre Nordretydsklands Søefart.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Carlsruhe, den 28de December. En Omsmeltning af Tydsklands Forfatning synes uundgaaelig, enten den skeer ved Bytte, Secularisation, eller hvorledes. De franske Gesandte sige uden Betænkning, at de verdslige Rigstænder, især de mindre mægtige, der maae afstaae Lande paa venstre Rhinbred til de Franske, maae holdes skadesløse af de geistlige Lande paa høyre; uden dog at udlade sig om denne Skadesløsholdelses Art og Maade. Overalt er det at formode, at Tydsklands mægtigere Fyrster selv afgjøre deres Anliggender i Paris, og at da de mindre mægtige ved Kongressen faae deres Skjæbne at vide. Hver Dag faaer midlertid det Rygte mere Sandsynlighed, at Østerrig i Campoformiddofreden har faaet en Deel af Bayern indtil Jnfloden, og derimod afstaaer Churfyrsten af Pfalzbayern sine schvabiske Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Frankfurt, den 30te December. Man taler om, ved Maynz - Ehrenbreitstein, at Fæstningen Casse. - og Skandserne paa venstre Rhinbred, ved Mannheim, skulle sløifes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Maynz, den 30te December. J Morges traadde alle tilbageblevne keiserlige og maynziske Tropper i Gevær. Medens de rykkede bort, drog 18000 Franske med klingende Spil og flyvende Faner ind i vor Bye, og bleve indqvarterede hos Borgerne. General Rewbell er Commandant; Overmorgen kommer Commissair Rud ler, med vore forhenværende Professorer Hofmans og Metternich, at give os republikansk Organisation. Ogsaa i Wornis ere de Franske indrykkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Paris, den 25de December. Vor Hovedtanke, er nu Toget mod Engelland. Fra Brest mældes, at den forhenværende venetianske Flode er gaaet til Seyls ad Cadix at udfrie den spanske Flode af sin Blokade, og føre den til Brest. Til at bestride Omkostningerne, foreslaaes et frivilligt Laan, mod Pant, og videre Sikkerhed i de Contributioner, der skulle hæves i Engelland. (Dette er dog at sælge Huden, inden man slog Biørnen). Parises Banqviers have gjort Begyndelsen, og tilbudet en anseelig Summe, men tillige foreslaaet, at til dens Tilbagebetaling indirecte Paalæg skulle bestemmes. J øvrigt har man travet, deels med de Høytider, der gives Buonaparte, deels med de Anslag, man vil have opdaget mod hans Liv. Man vil saaledes paastaae, at han ved den store Fest Lovgivningen gav ham, saasnart han satte sig, havde ladet sig give ny Kniv, Gaffel, Tallerken og Glas, af Frygt, de forrige skulde have været forgiftede. Ogsaa Denoncertes to Dage efter et Flyveskrift, der havde sagt, at han vel havde Aarsag at være bange, da han der var midt iblandt hans Mordere, og Royalister, hvoraf det nævnte Repræsentanterne Lefevre, Cambion, og den (over 70 Aar gamle) Vernier, som dem, der skulde myrde ham. Bonlay fra Meurthe er nu 500 Raadets, og Marragon, de gamles Præsident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Haag, den 30te December. Den udenrigs Commission har overdraget Gesandten Meyer i Paris, at erklære den franske Regiering: at det bataviske Convent ved den decreterede almindelige Pengeudskrivning af 8 Procent af alle Jndtægter har i Sinde, virksom at sætte sig i den Forfatning, at den kan giøre de engelske Herredømmet til Søes stridigt. Borgeren Hahn lod den 27de den hele derom overgivne Note forelæse i Conventen. Midlertid blev i det samme Møde forelæst Skrivelser fra Provincialforsamlingerne i Overyssel og Grønningen, der erklærede, at de for deres Provindser, ikke kunde tiltræde den anmældte almindelige Pengeudskrivning. Overyssel gjorde tillige det – fæderalistiske – Forslag, at Conventen af alle Provindser skulde sammenkalde Commissarier, for ved disse at lade udkaste en Eenspirkende Plan til en almindelig Pengehævning. – Denne Overyssels og Grønningens Modstand, mod den almindelige Pengehævning vil midlertid sikkerlig ikke være i Stand til at tilbagedrive denne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
London, den 2den Januarii. Det nye Aar aabnedes her af Oppositionsbladene med frygtelige Rædsels rygter. Man udspredte, at der med Coureerheste over Truro var kommet fra Sir Pelews Eskadre landet Officerer med Tidende, at en stor fransk Flode var i Søen, og havde mange Transportskibe, og mange tusend Mand Landtropper med sig. Dette Rygte fandt og fortiente ingen Tiltroe. Derimod have vi nøye Underretning om Rustningen i Brest fra en engelsk Matros, som er kommet derfra paa et dansk Skib, og der beskriver dem som overvættes store. 16 Linieskibe provianteres i al Hast, og 3 til 400 Kanonbaade ere næsten rustede. Med at bygge de uhyre Flaader, som Monge har bragt i Forslag, ere usigelig mange Mennesker sysselsatte. De skulle være 700 Alen lange, og 350 brede. Maskiner, Vind, og Hestemøller skulle sætte dem i Bevægelse, og midt paa dem staaer et stort Castell. Bunden var allerede færdig, den er sex til syv over hinanden liggende Bielker tyk, man bruger endog de engelske Fanger til at arbeide derpaa. Hver saadan Flaade skal kunde indtage et betydeligt Corps, og afvise de Orlogskibe, der vovede at nærme sig med gloende Kugler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Dundas har i Underhuset foreslaaet, at man af den engelske Milice skulde tage 20000 Mand, for at complettere Regimenterne, og umiddelbar forsvare Landet mod et fiendtligt Jndbrud, som efter hans Paastand, Landet aldrig har været saavel i Stand til at modtage, som nu, blot Folket ikke neddyssedes i utidig Rolighed. Man er bestandig sysselsat med Paalægsbillen, hvorimod Landerdale har udgivet et hæftigt Skrift; Tier ney, som forlangte, at enten Kongehuset selv skulde opgive sin Skattefrihed, eller at Ministeren herom skulde giøre et Forslag, fik intet Svar. Mærkeligt er det, at i en saadan Tidspunkt i Fredags ikke saa mange Medlemmer mødte i Huset, at noget kunde foretages. Man troer, det maae have vigtige Grunde, naar af 558 Repræsentanter ikke 200 møde. Foruden dem, der udeblive, som Oppositionslemmer, holder et endnu større Antal sig borte, og foreener sig under politisk Neutralitets Fane.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
J det rebellisk erklærede Paronie i Grevskabet Waterford i Jrland, er Lord Donnogmae rykket ind med sit Cavallerie, for at lade alle Jndvaanere giøre Eed, at de ville være Kong Georg troe, beskytte hans Throne og Rigets Constitution, ikke indlade sig i nogen Sammensværgelse, ingen anden Eed giøre, og angive alle mistænkelige Personer paa vedbørlige Stæder. (At man dog ikke kan indsee, at en saadan Eed nødvendigen vil enten være ufornøden eller unyttig). Det forsikkres, at en Bedfords Bestræbelser, af hvilke man lovede sig en Deel, til Fredens Fremme, ville blive forgieves, da det, efter al Anseende, er de engelske Ministres faste Forsæt, at fortsætte Krigen, om det end skulde vare nogle Aar, saa længe til den kan bringes til en ærefuld Ende (hvilket naturligviis Aar for Aar vil blive mere og mere vanskeligt, for ikke at sige umueligt).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Paris, den 29de December. Almeenaanden viser sig daglig mægtigere mod Engelland, alle Embedsmænd i de herværende Ministerbureaux have sammenskudt deres frivillige Bidrag, og man troer det samme vil skee af alle Administrationer. Endnu i Dag vil 500 Raadet decretere dette Laan definitiv. Den engelske Armee, som under Buonaparte skal udføre dette vigtige og vanskelige Tog, drager sig nu sammen ved Occanets Kyster. Fortropperne af de fra Rhinen kommende Tropper ere allerede i det forhenværende Normandie. For end mere at opflamme Gemytterne, har Directoriet sendt et hæftigt Budskab til 500s-Raadet om de Engelskes Adfærd mod de franske Fanger, som de ikke meere ville give Underholdning, i hvilken Anledning Villers holdt en saare hæftig Tale.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
En anden vigtig Beslutning af Directoriet er, at ved Ministeren ved de Schveitserske Cantons Regieringerne i Bern og Freiburg skal erklæres, at disses Medlemmer personlig skulle være ansvarlige, for de Jndvaaneres Sikkerhed og Eiendom, i Vaadtlandet, der enten alt have vendet sig, eller fremdeles ville vende sig til den franske Regiering, for, i Følge de gamle Tractater, at æske dennes Mægling, til at bevares ved deres gamle Man spaaer Rettigheder, eller igien indsættes deri. heraf ikke det schveitzerske Aristokratie vel, ogsaa bringer man det hermed i Forbindelse, at den bekiendte Mad. Stael har faaet befaling at forlade Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Schveitser Grændsen, den 28de December. Den udskrevne overordentlige Landdag aabnes den 28de i Arau. Den almeene Opmærksomhed er henvendt paa dens ForDen did beordrede baselske Gesandt skal handlinger. have befaling at drive paa en Forandring af de italienske Landfogderiers Forfatning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Basel, den 25de December. Det nys af Raadsherren Vischer gjorte Forslag, at give Bønderne i Canton Basel den fuldkomneste Borgerret, er i Gaar paa ny giort det store Raad; man troer, det vil blive udført. Vor Regiering har meget Haab, at dette Canton betydeligen vil blive forøget, og maaskee et af de mægtigste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Rastadt, den 31te December. Saameget er vist, at med Scheitz forestaaer en Forandring. Her hedder det, at Tydsklands geistlige Stænder vil søge preusisk Mægling. Om en russisk Gesandts Komme tales bestandig, hvorimod den svenske Grev Fersen siges at gaae bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Frankfurt, den 2den Januarii. Fra Rastadt mældes, at man der smigrer sig med det Haab, at Underhandlingen mellem Frankerig og Engelland snart ved et stort Hofs Mægling vilde knyttes til paa ny. Her gaaer det Rygte, at de Franske ville rykke ind, og tage det maynziske Hotel i Besiddelse. J Hanau have i Forgaars Portene hele Dagen været lukkede, og Canoner førtes paa Voldene, hvilket dog blot skal være en sædvanlig Forsigtighed, naar der skee stærke Bevægelser af Tropper i Nærheden. Det hedder, at to af Landgrevens Regimenter skulde have befaling at være marchfærdige at besætte det fuldiske, ogsaa skulle de have besat nogle maynziske Stæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
Kiøbenhavn, den 12 Januarii. Den 12te Januarii solgt ved Auction 6 Actier i det forenede Pram= og Steenførerlaug for 140 og 141 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-12
J Tallotteriets 586 Trækning i Wandsbeck, den 9de Januarii, udkom følgende Nummere: Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Kiøbenhavns No. Aar. tilruun. Juulii. an,
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
ost-Tidende. Jmidmangelius, pital. Mandagen, den 15 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.