Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Blandt Gienstandent, der i dette Øjeblik sysselsætter saa mange Penne, er især det offentlige Pengevæsen den vigtigste. Alle føle meere eller mindre dets Virkninger: alle ville gierne lade deres Stemme høre i et for Stats borgeren saa vigtigt Anliggende. Fra Borgen indtil det simpleste Kroehuus, fra Herremanden indtil Bonden, er Kours og Koursvæsenet derfor Dagen Ynglings thema. Men ulykkeligviis ere de Flestes Jdeer om Pinge og Pengevæsens Natur saa forvirrete, at man forhavses over de Domme, som endog Mænd, der besidde Lærdom og Kundskab nok i andre Fag, fælde i den Henseende. - Jugen Klage er mere almindelig end den, der føres over Pengevæsenets Forfald og vor Kour's Slethed. Men er denne Klage sieldnere i andre Lande end hos os, Ruslands Kours er siunken fra 36 til 8 s., altsaa 4 til 5 Gange saa dybt. Sverrig har allerede som endeel Aar Egen maattet reducere sine Penge til det Halve, og efter adskillige Arts næsten udelukkende Handel med søgte Produkter, faldt dets Kours fra 48 s., til 108 s., altsaa igien til det Halve. - J vort Fæderneland klagedes allerede under 3dte og 4de Frederik *) og under 5te og 6te, ja lige indtil de sidste Regierings aae af 7de Christians, meget lydeligen at Pingevæsenet stod paa en sygelig Fod. - Den danske Handels meest glimrende Tidspunkt var upaatvivleligen fra 1789 til det engelske Overfald 1807, med allerede i det førstnævnte Aar stod her Koursen slet, nemlig 160. Gunstige Handelskonjunkturer reddede den fra at synke dye bere. Der udsendtes en uhyre stor Mængde Korn og Fedevarer, hvilke bleve betalte med rede Penge eller gode Vexler; det danske Flag var næsten ene respekteret paa alle Have; Fraat, og Kommissionssordelen indbragte Meget, og betydelige Speculationer udførtes i forening med fremmede Kiøbmænd. Men alt dette var her Mangel paa klingende Mynt; her saaes næsten aldrig anden Sølvmyndt end Skillemynt; men ingen følede desuagtet Savnet af rede Penge. Ved den blomstrende Handel næredes den offentlige Kredit, og denne er ligesaa god som Penge. Naar man f. Ex. reiser udenlands, saa tager man ikke Pøser fulde med Specier eller Dukater, men Vexer paa gode Huse med sig. For endeel Aar siden vare vore Penge saa gode i 7) Frederik den Fierde lod, som bekiendt udstede i den svenske Krig Papirosedler til en Mark. Hamborg, at man maatte give 1 eller 2 Pircent Avance for at faae Specier ombyttede mod dem, naar man fandt det for besværligt, at belæsse sig med hine paa Reisen. Kiøbmændene og Formuende tænkte det for paa denTid ikke paa, at faae Sølv ind i Landet; noget, som da vilde været let, men fandtes overflødiat. Jngen skiøttede om at lægge Guld og Sølv frugtesløste paa Kistebunden. De rigeste Grunkmænd, N. Bieck, Ladige, Bodenhoff, der eiede tilsammen 4 Millioner, saavelsom andre formuende Mand, hvoriblandt ogsaa nogle Jøder, efterlode slet ingen klingende Mynt. Man satte sme Penge i Varer, sendte dem til begge Jndserne, solgte dem med overordentlig Fordeel, eller omindskede dem med andre Varer, der igjen havde fordeelagtig Afsætning i Tydskland. Hr. til kom den indbringende Handel med Sverrig, saavelsom Afsættelsen af Norges og Koloniernes Produkter. Behøvedes Piastre eller andet Sølv, saa skaffedes det hurtig, og uden Vanskelighed, næsten altid ved Jøder, fra Hamborg, uden noget Slags Opkjøb eller Jndvexling her, men man hørte den Gang aldrig at Hamborgerne klagede over, at man udsendte deres Sølv til Dannemark Speciesbankens Fond, 2, 400000 Specier, var den Gang tilkækkelige til Cirtuation, uagtet den i dette Øjeblik, paa Mangel af udenlandsk Handel og Kredit, betyder næsten Jntet. - Ved en 1799 indtruffen Handelskrifts, blev Mangelen paa Kontanter saa følelig, at en Kommissiorblev nedsat, som bragte Penge i Omløb, der være funderidde paa Varer. Regieringen kunde ikke komme til Hielp med Penge, og eiede under Kong Christian den Syvende aldrig betydelige Forraad af klingende Mynt, Statsgield skulde afbetales, og store til Almeenhed sig tende Foretagender krævede ogsaa store Bekostninger. Men saavel Regieringen som Undersaatterne havde Kredit udenlands. Ved Skatter og Laan søgte man at udfylde Mangelen i de offentlige Jndtægter, med grundet Tillid til Kredens velgiørende Frugter, hvorved Bank sedlerne vilde blive indløste og Gielden betalt. Men en giftig Orm ødelagte med ret disse meget lovende Frugter. Engellænderne overfaldt os 1807. Dannemark med rede Penge rensbetydende Eiendom var paa Søen. 600 Skibe toges endnu førend Krigens Udbrud var vitterligt, og disses tiøb i Sølv var atten Millioner. Ved Bombardementet tilintetgjordes Varemagaziner i Kiøbenhavn og Tømmerforraadet uden for samme. De Hielpekilder, Norge og Kolommene eller tilbøde, kunde ikke afbenyttes. Al Søesart var tilintetgjort. Henimod 90 Aars Fred og 20 Aars Handel var saaledet opsluget af det ingiske Nederdtægligheds Svalg. - Hvo der ikke vil indser, at Engellænderne ere Hovedaarsagen til alle Danmark paafølgende Ulykker, og søger Skylden andetsteds, for ham ere alle Beviser overflødige. Nye betydelige Udgivter bleve nu nødvendige for Regieringen. Flaadens Voldførelse og Holmens Plyndring, udkrævede nye Anskaffelser, og Forsvarsanstalterne paa alle Punkter maatte forøges. Man maatte kiøbe mange fremmede Ting, raa Produkter og forarbeidede Varer; Regieringen og Private befandt sig i Gield til Udlændinge; begge Dele maatte for det meeste betales med rede Penge. Krigsetatens Underholdning konede betydeligt, meget deraf i rede Penge, som man havde Mangel paa; Tilflugtskilderne vare stoppede, og udenlandsk Laan ikke at tænke paa. Men al denne Udsigt til Pengevæsenets øieblikkelige Ødelæggelse uagtet, holdt Kouren sig dog næstenet heelt Aar. Aarsagerne dertil vare især disse : - Kiøbmændene havde et betydeligt Forraad af Kolonialvarer, som formedelt Kontinental=Systemets Jndførelse vare i Hamborg stegne til 1 1/2 Gange saa høi Priis som i Fredstider: dermed betalte de endeel af der Gield og forskaffede Landet i det mindste de rede Penge, der i det første Aar behøvedes til fremmede Fornøden heders Anskaffelse og til Regieringens Udgifter. Ved Kaperiet kom en Mængde, især østersøiske Produkter, herind, som vare vigtige deels for Søværnets Jstandsættelse, hvorved denne ikke krævede saa mange rede Penge, deels til nye Bygningers Opførelse, deels til forsendelse til Udlandet. Ved en paa Preusen kort for Krigens Udbrud dreven fordeelagtig Handel, og ved Englændernes korte Ophold paa Sielland, indbragtes endeel klingende Mynt, hvilken Regieringen lod for en Deel kiøbe mod dansk Kourant. - Ved Kaperfanasternes Aftagelse, ved Forraadenes Udtømmelse og Forbrua, var Staven brudt over Pengevæsenet. Allerede 1808 begyndte Koursen at vakle, og Speculationshandel i det Smaa opstod. Mange Fornødenheds-Artikler, paa hvilke der sporedes Mangel: Salt, Tælle, Steenkul 2, stege betydelig. Regieringen, som af det asiatiske Kompagnie havde kiøbt betydelige Vare, kom, uagtet de af Bankkontoiret anskaffede betydelige Summer, i den Nødvendighed, hos de store Handelshuse i Hovedstaden at optage et Laan i Hamborger Banko. Midt i 1808 tegnede det allerede, som om der var Mangel paa Banko, og, for ikke at overlade Koursen til sin egen Gang, maatte ankkontoiret komme Børsen til Hielp med at afgive eller sælge Hamborger Banko til dem, som forlangte det. Den helgelandske eller Smuglerperioden havde tilført Fastlandet saa mange Kolonialvarer, at Udførselen af ge faa, som endnu vare her tilbage, ikke kunde svare Regning. Adskillige kiøbte Banko, for uopholdelig at betale deres udenlandske Gield andre, for at forsyne sig dermed; og atter andre lode udenlands staae den Banko, de havde tilgode. Konserveringssystemmet kom nu i Brug. Kiøbe Banko eller Eiendom, eller forholde sig uvirksom, var fleres Løsen. Undtager man, at Bankkontoiret, naar det trængte til Banko, ved denne Leilighed kunde tye til Handelshusene, saa vare Følgerne ikke gode. Jmidlertid optog nu Regiein et Laan i Banksedler. En kongelig Opfordring, til Tarviligheds Jndførelse og Overdaadigheds Jndskrænkning udkom. Manufakturers Anlæg og indenlandsk Kunstflids Ophielpning blev nu dobbelt nødvendig. Udførselan af de ædle Metaller blev strængt forbuden.