JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Algier, den 26de August. Det parisiske Blad Le National, der nu, som bekjendt, en ministerielt og halvofficielt, indeholder følgende Artikel General Clausels Ankomst til Algier opvækker det Haab, at vi snart ville erfare, om vi kunne høste nogen Fordeel af dette Lands bestandige Besiddelse og hvor stor, om det er mueligt, at colonisere Kysten, at aabne en fordeelagtig Handel med det Jndre, gjøre Bugia til en befæstet Havn, i hvilken vore Skibe kunne finde et Asyl i Krigstid. Og, dersom Alt dette er mue ligt, til hvilken Priis kunne vi da erholde det, Disse Betragt ninger er efter vort Skjønnende de, som bør styre den franske Regjerings Fremgangsmaade. - Algier er os nær, en heldig Reise fører os did i 70 Timer. Jordbunden er der fortrinligen skikket til Opdyrkning, men Algier vil ikkun yde og faa Jndtægten, thi denne Røverstats - eller rettere sagt, dens tyrkiske Milises - Ressourcer : Søerøverier, Udsuelser, Confiskationer, Foræringer af de europæiske Magter; den Tribut, som med væbnet Haand blev Mohrer og Beduinere aftvungen; Alt dette ophører nu, med Vished kunne vi nu blot regne paa Toldafgifterne og de Skatter, der kunne paalægges de agerdyrkende Districter, i Alt omtrent 3 Mill. Fr. aarlig. Dersom Territoriet bliver i vort Eie; bringe vi vore Konster, vor Jndustrie og en regelmæssig Administration did; lykkes det os, at disciplinere Befolkningen, saa vil Alt vist nok forandre sig. Men hvor megen Tid og hvor mange Penge maa vi opoffre, inden vi kunne faae Erstatning for Occupationsomkostningerne, før vi kunne høste Frugterne af vor Udsæd. Ved Colonisering lykkes det overhovedet ikkun sjeldent, at de væsentlige Fordele, der erholdes, svare til Folkets Forventning; hidtil have vi havt idel Tab. Et Factum er vist, dette nemlig, at Algieni Begyndelsen vil koste os omtrent atten Millioner Fr. om Aaret, og at Algier neppe vil kunne tilbagebetale et saadant Forskud i vor Levetid.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Endnu er eet Spørgsmaal tilbage: Algiers Fordeele i Krigstilfælde. Mange af Havnene ved Kysten, f. Ex. Orans, Bon og Bugias, ere ypperlige Acqvisitioner, men uheldigviis tilbydes, Algiers Havn intet Ly for store Skibe, og i Algier maa Massen af vor hele Magt være concentreret. For at beskytte alle Søe punkter, og samtidigen Hovedstaden, behøves i det mindste 20,000 Mand, og hvo kan forudsee mislige Omstændigheder, under hvilke vi selv maatte savne et saa betydeligt Detaschements Fraværelse? have vi imidlertid Udsigt til en fremtidig Fred, lang og tryg nok til at tillade os, at ordne Landets Anliggender, og fæste stadigt Bopæl i det, uden at frygte nogensomhelst europæisk Magts Angreb, saa vorder Spørgsmaalet meget lettere, at besvare, og For deelagtigheden af at colonisere Algier vil ikke længere være mindste Tvivl underkastet. En fransk Befolkning hensigtsmæssigen bosat i Algier vil der hurtigen formere sig. Under Tidens Løb vil den gjøre sig til Kysthandelens Herre og staae sine Landsmænd i Fædernelandet bi til at spille en glimrende Rolle i Middelhavet, hvortil Frankriges Beliggenhed indbyder os. Men - hvo tør i i vore Dage indestaae for Begivenhedernes Udvikling, som jo ikke ene beroer paa os. J Belgien raser Oprørsluen og alle europæiske Diplomaters Dygtighed vil maaskee lide Skibbrud paa Øjeblikkets Vanskeligheder. Dette er Synspunktet, fra hvilket ved bør gaae ud. Kunne vi iværksætte Algiers Colonisation uden at undvære 30,000 Mand? - og disse maa netop tages af vor Armees erfarneste Deel, thi ikkun disse have gjort en alvorlig Campagne, i det Tilfælde Krig, som Gud forbyde, udbrød. Klogskab tør neppe besvare dette Spørgsmaal med Ja. Paa den anden Side vilde det saare vor Nationalstolthed, at forlade Algier pludselig og maatte give Slip paa Erstatning for de store Bekostninger, som Frankrige har anvendt paa denne Krig, og som da vilde være daarligen bortødslede; paa Erstatning for vore unge Krigeres hist for Frankriges Hæder da forgiæves udgydte Blod Det vigtigste Punkt, vi nu have at overveje, er Minimum at de Tropper, der ere undgaaelig nødvendige til at haandhæve Algiers Besiddelse. Ere f. Ex. Ti Tusinde Mand tilstrækkelige til at betrygge Algier imod hvilketsomhelst Angreb, Thi skulde den hele Armee, der erobrede Algier, behøves til at beskjerme Crobringen, saa er vort Fæderneland blevet skammeligen skuffet ved General Bourmonts Bulletiner, og i dette Tilfælde vilde hverken Politik eller Ære kunne forpligte Frankrige til at understytte Lognens Gjerning, foretaget imod dets Jnteresse og indvortes Frihed.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Grækenland. Grækenland, hvor det Bourbonske Dynasties Fald har gjort et dybt Jndtryk, og hvor alle Gemytter ængstes ved den Tanke, at Landet, formedelst de stedse meere forviklede europæiske Statsforhold, skulde ganske vorde overladt til sig selv og sin egen Udvikling, trues med Udbrudet af en ny Catastrophe, som kan vorde frygtelig for den bestaaende Regjering og have allehaande Ulykker, til Følger. J Morea opstaaer et Partie, som fordrer Republikens Proclamation og Grev Capodistrias Bortfjernelse; det Sidste fordi Greven aabenbart forsvarer det monarchiske Princip og forkaster Jnstitutioner, af hvilke han troer kun at kunne vent Ulykker for et Folk, der med en meget heftig, lidenskabelig og vægelsindet Characteer forbinder en saa ringe Grad af Civilisation, som det Græske. Præsidenten nyder megen Tiltroe hos de anseeteste og indflydelsesrigeste Personer af de høieste Folkeklasser, de dele hans Anskuelser, der modnedes ved mangehaande Erfaringer paa hans lange politiske Bane. Jmidlertid skal det allerede være kommet til Haandgribeligheder paa flere Punkter i Morea, og Partierne vise den største Forbittrelse mod hverandre. En almindelig Kamp synes at være uundgaaelig og Grækenland kan da let vorde et Bytte for et græsseligt Anarchie eller for Tyrkerne, dersom de mæglende Magter ikke ile snart og kraftigen med, at opretholde den af dem erkjendte græske Regjerings Anseelse. Den er vanskeligt at afgjøre, hvad der under saadanne Omstændigheder skal blive af Grækenland, og hvortil den Ligegyldighed, hvormed de græske Anliggender nu, formedelst andre vigtige politiske Omstændigheder, behandles, skal føre.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Madrid, den 27de September. Natten mellem den 24de og 25de er den offentlige Roligheder bleven forstyrret. En temmelig betydelig Hob Mænd og Qvinder af den laveste Classe, anført af et mindre Antal royalistiske Frivillige, begav sig til Palladsets Forgaard og raabte vildt mellem hverandre under Kongens Vinduer: "Leve den uindskrænkede Konge, bort med Ministrene!" Vagten løb strax til og arresterede Fjorten af Rolighedsforstyrrerne, blandt hvilke en Foureer og en Regimentstambour ved de royalistiske Frivillige Ministrene forlangte, at man skulde anlægge et criminelt Søgsmaal mod hine Tumultuantere, men Kongen befalede, at denne Begivenhed skal ansees som en Ubetydelighed, og Sagen undertrykkes. Herpaa have Ministrene for det udenlandske Departement, for Financerne og for Marinen, ansøgt om deres Afsked, men som dog nægtedes dem af Hs. Majestæt. Generalcapitainen har ladet Vagterne fordobble og Patrouiller til Hest og til Fods rondere hele Natten. Hos den arresterede Regiments tambour fandtes to Par ladte Pistoler og nogle Urzer Guld, Efter Forlydende ere i nogle Dage mange Penge blevne uddeelte fra den rigeste Corporation i Spanien, som besidder to Femdelaf alle Landeiendommene, til den laveste Almue og navnlig til Jndividuer af de subordinerte Classer blandt de Kongelige Frivillige. Ophavsmændene til dette første mislykkede Forsøg paa en Reaction holde sig stadigen bag Coulisserne, uagtet de, efter Sigende, ere meget vel bekjendte og skulle staae Kongen meget nær.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Grev de Espagna har atter væbnet 10,000 Mand af den ringeste Almue i Catalonien, hvoraf den største Deel i Aaret 1828, i det Carlistiske Parties Sold havde kjæmpet mod de kongelige Tropper og, som en Følge deraf, afvæbnedes, inddeelt dem i Batailloner og Compagnier og kaldt dem Kongelig Catholske Frivillige; ligeledes har han udstædt en Proclamation, hvis Jndhold skal være meget besynderligt. I de sidste 6 Uger ere atter utroligt mange Personer, endog af de høieste Klasser, rolige og fredelige Borgere i Barcellona paa denne Høistcommanderendes befaling kastede i Fængsel og indskibede til ubekjendte Bestemmelsesteder. Grev despagna hører til det Partie, som vil formaae den spanske Regjering til at erklære Frankrige Krig og hans Tendents er nu, at indynde sig hos Munkene og Klær kerne. Man har anmodet Kongen om at afskedige denne urolige og blodtørstige Mand, men han har mægtige Stytter i hans Majestæts nærmeste Omgivelser. Et Skib med et Par hundrede Jesuiter ombord er kommet fra Frankrige til Gjan i Asturien, 14 af dem ere ankomme hertil med Diligenen fra Valladolid.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
London, den 1ste October. J Stedet for den afdøde Huskisson ere Sir R. Peel og Hr. Chs. Grant paa Valg til Parlamentsmedlemmer for Liverpool.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Haag, den 2den October. Van Potter er nu den Brusselske Almues Afgud; hvor han viser sig, strømme Borgerne ham imøde med det Udraab: "Lev van Potter, leve Frihedens Helt!" uagtet han ikke har fortjen denne Folkegunst ved nogen speciel Handling. J forrige Uge vilde Pøbelen lægge Ødelæggelsens sidste Haand paa Hr. Mecus, prægtige Gaard, da van Potter kom til og med faa Ord adspredte en Masse af 3,000 Mennesker, som, trods deres Raserie og Forbittrelse, i dyb Ærefrygt viste ham Lydighed. Jmidlertid er var Potter kun for saavidt den provisoriske Regjering til nogen Nytte, at hans Popularitet meddeler sig denne; men hvad de egentlig Forretninger angaaer, lægger han saa liden Dygtighed for Dagen, at Regjeringen kommer af den ene Forlegenhed i den anden. J de sidste Brusselske Blade læses følgende Bekjendtgjørelse fra Grev F. de Merode og Hr. S. van de Weyer til deres Medborgere: "En fra Hs. K. H. Prindsen af Oranien afsendt Person har forlangt, at henvende sig til os, for at erholde Oplysninger om den offentlige Menings Beskaffenhed og om Midlerne til at fremme Hs. K. Høiheds og den belgiske Nations Anliggender. Vi have erklæret, at vi ikke ere bemyndigede til at underhandle med Prindsen om Belgiens fremtidige Tilstand, Denne Ret tilkommer udelukkende Nationalcongressen, som ene kan fatte Bestemmelser om Landets Fremtid; og at vi ikke, som Prindsen har forlangt, kunde begive os til Antwerpen, uden udtrykkelig Fuldmagt dertil fra Folket. Vi have ogsaa meddeel ovenmældte Person den Anskuelse, at en øjensynligt uforbeholden, og mild Fremgangsmaade, Troppernes Tilbagemarsch til hiin Side Moerdyk, (Grændseskjellet mellem Belgien og Holland) vore fangne Medborgeres Løsgivelse og lignende populære Handlinger maaskee kunde formindske den offentlige Harme og afvælte den solidariske Brøde, som hviler paa alle Huset Nassaus Medlemmer. Vi tilføiede, at alle Handlinger som have deres Udspring fra Kongen, ansees som døde og magtesløse, og at selv det Gode, som Hs. K. Høihed vilde udøve, maatte blive uden Virkning, dersom det bemærkedes, at Kongen havde nogen Deel der." - Vi skylde vore Medborgere en fuldstændig Offentlighed af alle vore Handlinger.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Constantinopel, den 11te September. Den opmærksomme Jagttager maa nu, meer end nogensinde før, finde Stof til Eftertanke i det ottomanniske Riges nuværende Tilstand. Som bekjendt, herskede en almindelig Utilfredshed, blandt Folket ved den russiske Krigs Slutning, som stedse forøgedes formedelst de Byrder, Porten saae sig nødt til at paalægge, for at kunne udrede Contributionerne; imidlertid havde Regjeringen dog dengang Ulemaerne og Tropperne paa sit Partie. Men den ny Plan til Ulemernes Beskattelse og forskjellige Reformer, som ikke kunne bestaae med den mahomedanske Religions Grundsætninger, bringe ogsaa Ulemaerne nærmere til Folkets Partie. Sultanens Ophold paa Prindse-Øen Chalki og hans Omgang med de derværende Grækere og Grækerinder har høiligen forarget Tyrkerne, og den Omstændighed, at de regulaire Tropper, hvis Hengivenhed Porten paa enhver Maade søger at sikkre sig, tør tillade sig alle Slags Excesser og dum Forhaanelse af Religionen, forstærker Misfornøielsen, næsten dagligen hænder det sig, at disse Tropper først beruse sig i stærke Drikke og derpaa begaae Udsvævelser, der oprøre Folket. Under dette Tingenes Forhold kan Jngen forundres over, at den misfornøiede Almue, som desuden ophidses af Ullemaerne, begynder at knurre lydeligt og venter paa en gunstig Leilighed til at opplante Oprørsfanen midt i selve Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Mayland, den 23de September. J de sidste 14 Dage ere endeel Regimenter passerede gjennem vor Bye til forskjellige Egne i Jtalien. Storhertugen af To skan har ikke villet tillade to ungarske Regimenter, der vare bestemte til Neapel, at drage gjennem hans Stater ; de nødtes derfor til at vende sig mod Bologna, men Cardinal Bernette vilde ikke tillade dem at holde Rastdag i hans Legations Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Frankfurt ved Mayn, den 11te October. En vigtig Memoire fra H. M. Kongen af Nederlandene er indleveret til den tydske Forbundsdag, som har indsendt en Copi deraf til Berlin. Som Storhertug af Luxemburg er H. M. Medlem af det lydske Forbund.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Tydskland. Uroelighederne i Storhertugdømmet Hessen Darmstadt ere ikke dæmpede. Oprørerne faae flere Penge end de ved deres Røvertog have kunnet forskaffe sig, fra hidtil ubekjendte Kilder.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Michaelis=Messen i Leipzig har, som man under meværende Omstændigheder kunde formode, været af ringe Betydenhed.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs=Cours, den 15de October 1880. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 312. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 11 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 82 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 87 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pCt. - Dito dito til 4 pCt. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. - 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 61 3/4 a 62 Rbdlr. Norske Speciessedler 155 1/2 a 156 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Kjøbenhavn, den 18de October. Søndagen den 17de October er anlagt Hofsorg for den afdøde regjerende Hertug Frederik Ferdinand af Anhalt=Köthen, og for den afdøde Hertug Ludvig Henrich Joseph af BourbonConds, som bæres under eet, paa sædvanlig Maade i 10 Dage. "Det Ønske, at vorde bekjendt med Øst=Grønland, og at forvisse sig om der endnu skulde findes Spor af den fordums islandske Colonie, har i Aarhundreder været nationalt i Danmark, og forgjæves Forsøg paa at opnaae dette Øiemeed have, som følge heraf, været gjorte under Kongerne, Frederik 2den, Christian 4de, Frederik 3die, Frederik 5te og Christian 7de. De Fremskridt, det i den senere Tid, af brittiske og russiske Søfarende, ere gjorte i Undersøgelsen af Polarlandene, og de Hjelpemidler Nutiden, fremfor Fortiden, afgiver til at overvinde de hindringer, Naturen har lagt i Veien, maatte lede til den Tanke, at det, som i 2 1/2 Aarhundrede havde været befundet umueligt, nu kunde opnaaes, og som følge heraf behagede Hs. Majestæt Kongen allernaadigst under 24de September 1827, at beordre Undertegnede at sammentræde, for at overveie, hvorledes et saadant Foretagende hensigtsmæssigst kunde udføres. Efter allerunderdanigst at have foreslaaet, at Forsøg maatte gjøres med grønlandske Fartøier, 2 Konebaade og 2 Kajakker, hvilke kunde udrustes og udgaae fra Julianehaabs Distrikt, afgik i Foraaret 1828, i dette Øiemeed, Capitainlieutenant Graah og Naturforsker Vahl herfra til Grønland, forenede sig der med Coloniebestyrer Mathiesen, som Sprogkyndig, samlede og forberedede Alt til Expeditionen, og overvintrede derefter paa Handelspladsen Nennortalik under Julianehaabs Distrikt. Den 20de Marts 1829 tiltraadtes Reisen, men da den berygtede Jisblink ved Puesortok standsede Expeditionens Fremskridt, beraadslog den 23de Juni Capitainlieutenant Graah med sine europæiske Ledsagere, der derefter, da de samlede ville have manglet Proviant, vendte tilbage fra 61, 467 40. N. Brede. Han derimod fortsatte selv Reisen i en Konebaad, ledsaget at en Østarønlænder, Ernene, med Familie, samt af 1 Grønlænder, og 2 Roersker fra Julianehaabs Distrikt. Paa denne Maade lykkedes det Capitainlieutenant Graad den 28de Juli, at trænge frem til en Øe paa 65, 18, N. Brede og omtrent 38, 28 V. for Greenwich, hvor han plantede det danske Flag, men her opholdtes han saalænge af uigjennemtrængelig Iis, at den fremskridende Aarstid nødsagede ham til at vende om, for at søge Vinterleie ved Nugarbik, paa 63, 28 N. Brede, hvor han ankom den 1ste October. Herfra beretter han under 2den April d. A., at han den 3die agter paa lignende Maade igjen at fortsætte Reisen Nord efter, i det Haab i det Mindste at naae 66. N. Brede, forinden han vender om for at søge Colonierne, hvortil man tør haabe at han nu lykkeligt er ankommen.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Paa denne Reise har Capitainlieutenant Graah ei fundet, endog den allerubetydeligste Ruin eller andet Spor af fordums Civilisation; ei heller stemmer Configurationen af den af ham nøiagtigen optagne Kyst overeens med den Skildring man besidder af det gamle grønlandske Bispedømme Ostbygden, hvorfor Capitainlieutenant Graah formener det afgjort, at denne Colonie ei har lagt østen for Cap Farvell, men i Julianehaabs Distrikt. Derimod har han funden Jndvaanerne paa denne Kyst at være endnu mere forskjellige fra Eskimaurerne end den blandede Race, som findes i Julianehaabs Distrikt, saavel Hovedets Form som Legemets Slankhed stemmer overeens med Nord=Europæernes, hvorhos de have en reen lys Hudfarve, og ofte brune Haar, nogle af Mæn denne lade Skjægget voxe til Knebelsbart, nogle ere tatoverede, hvilket ogsaa er Tilfældet med alle Fruentimmerne. Paa den hele bereiste Strækning, af omtrent 100 Mile, kan Folkemængden et anslaaes til mere end 5 a 600, hvilke med stor Møie friske Livet paa de faa Odder, som i disse øde Egne ere beboelige, ved Bær, Vildt, Fisk og Sælhunde. Desuagtet udmærker dette Folk sig ved at være ukjendt med alle Laster, og er i høieste Grad sædeligt, fredsommeligt, tjenstfærdigt, ordholdent og paalideligt. hvilket det ved enhver Leilighed har viist i sin Fremgangsmaade mod Capitainlieutenant Graah. Disse Efterretninger, der ere uddragne af Capitainlieutenant Graahs Dagbøger, og hidbragte ved det fra Julianehaab ankomme Skib, blive herved, ifølge allerhøieste Authorisation, bragte til offentlig Kundskab.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Den til Undersøgelsen af Grønlands Østkyst allernaadigst anordnede Commission. Moltke. Hornemann. Gede. Zahrtmann.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
I Gaar til Høimesse bleve i vor Frue Kirke Dhrr. Biskopper Øllgaard, R. af D., hidtil Provst og Sognepræst for Trinitatis Menighed her i Staden, og Hr. Paludan Müller, R. af D. og Dagsmd., hidtil Stiftsprovst i Byen og Sognepræst for St. Knuds Menighed i Odense, høitideligen indviede til deres Embeder af Siellands Biskop. Jntimationen skeete ved H. H. Hr. Stiftsprovst Clausen; Ordinationsprædikenen holdt H. H. Hr. Biskop Øllgaard.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Falslev Sognekald i Aarhuus Stift, 100 Rdlr. - Ude- og Oppe-Sundbye Sognekald i Sjælland, 300 Rdlr. (Begge Embeder efter den gamle Angivelse til Embedskab.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 6te October er Sognepræst for Ulborg og Raasted Menigheder under Ringkjøbing Amt, C. C. Assens, beskikket til tillige at være Provst for Skodborg, Vandfuld og Ulfborg Herreder, med Undtagelse af Sognekaldet i Holstebroe; Sognepræst for Ude- og Oppe-Sundbye Menigheder og Provst for Liunge, Frederiksborg, Østykke og Horns Herreder i Frederiksborg Amt, P. H. Borch, Ridder af Dannebrogen, til Sognepræst for Ledøe og Smørum Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Falslev Menigheder i Aarhuus Stift, S. T. Harpøth, til Sognepræst for Hygom og Hour Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. H. F. J. Gyberg til personel Capellan hos Sognepræsten for Withen, Haldum og Hadsteen Menigheder i Aarhuus Stift. Den 8de, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ærøeskjøbing, A. Leth, til residerende Capellan ved Domkirken i Ribe.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Den 8de October er J. A. Elmenhoff meddeelt Bevilling til hans Faders, S. Elmenhoffs, Sted at drive et Bogtrykkerie i Randers og derfra udgive en politisk Tidende.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
I Henhold til de herfra under 9de December 1829 og 2den Juli sidstleden udgaaede Bekjendtgjørelser (vide Statstidenden for Aaret 1829 No. 197, 199, 201 og for Aaret 1830 No. 107, 109 og 111) indkaldes herved alle De, der endnu ikke have modtaget hvad Dem kan tilkomme af de 30 pC., som, ifølge det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 30te Mai 1818, af deres Capitaler er blevne indeholdt med sammes Udbetaling fra Stadens Overformynderie, derom snarest mueligt at melde sig for, inden dette Aars Udgang, at kunne erholde det dem Tilkommende udbetalt. Kjøbenhavns Raadstue, den 8de October 1830. 2 Til Efterretning for de Herrer Jnteressenter i det almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter bekiendtgiøres herved, at Noteringen af Transporterne paa Compagniets Actie ophører som sædvanligt den 1ste November, inden hvilken Tid de Jnteressenter, der maatte være i Besiddelse af Actier med Transporter, der ikke ere noterede, anmodes om at indlevere disse i compagniets Comptoir, da det til 11te December Termin forfaldne Udbytte ikke kan udbetales førend denne Notering er skeet. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand-Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter, den 7de October Lassen. Engelbart. Hammerich. Møller.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de October 1820. Rug. Td. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Hvede. Td. 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Byg radet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg Gradet, Td. 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. 2 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. Ærter, Td. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Giær, Pundet - Rbd. 2 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Æg, Snesen 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Gjellandsk Smør, Td. 60 Rbd. a 64 Rbd.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Jet har behaget det alvise Forsyn, Natten imellem den 11te og 12te October, ved en pludselig, men stille Død, at bortkalde min inderlig elskede uforglemmelige Mand Jens Andersen. J 6 Aar levede han med mig i kiærligt Ægteskab, og i en Alder af 39 Aar blev han, efter 6 Ugers Svagelighed, ved Døden, mig og mine 4 smaae uforsørgede Børn berøvet, Dette blev min tunge Lod sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Familie og Venner, frabedende mig skriftlig Bevidnelse. Herstedvester, den 14de October 1830. Georgine Christiane Andersen, fød Mouritzen.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
AVERTISSEENT. Paa Lystrup i Nærheden af Rønnede Kroe ved Landeveien imellem Kiøge 4 og Wordingborg, ere 50 Græsstude tilkjøbs at erholde.
Berlingske Tidende, 1830-10-18
Auctioner. Jnsdagen den 20de October d. A., Eftermiddag Kl. 4, bliver paa Justitsraad, Birkedommer Rimestads Contoir, Østerbroe No. 128, afholdt 2den Auction over den Stervboet efter Dr. og Professor Theol. C. F. Hørneman tilhørende, og paa Gladsare Mark, Kiøbenhavns Amt, beliggende Gaard, med Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., Besætningen, Jnventarium, Avlsredskaber, samt den indavlede Sæd og Afgrøde. Tredie og, som formodes, sidste Auction, afholdes paa Eiendommen selv, Mandagen den 25de October d. A., Formiddag Kl. 11. Til Gaarden hører en god Tørvemose og i Jorderne er nedlagt 4 Tdr. Rug. Conditionerne, Vurderings-Forretningen og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Boets Curator, Fuldmægtig Horneman, i Frederiksberg Byes Smallegade No. 13, samt hos Urtekræmmer Worsøe, Vimmelskaftet No. 139, i Kiøbenhavn.