Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-20
Udlandet. Østerrig. Ogsaa de gemytlige Wienere ere blevne grebne af den store Reformbevægelse, der gjennembæver Europa og Regjeringen har beqvemmet sig til Jndrømmelser. Den 13 de aabnedes de neder-østerrigske Provindsialstænder i Wien; det var blevet bekjendt, at Stænderne strax agtede at indgive en Adresse, og en uhyre Menneskemasse, deriblandt mange Studenter og Folk fra Landet, havde samlet sig udenfor Stænderhuset, saa at det blev vanskeligt for de Deputerede at naae Jndgangen. Neppe vare Forhandlingerne begyndte, da Mængden trængte ind i Salen for i energiske og lidet valgte Ord at forlange Reformer i Statsforvaltningen. Stændernes Adresse, der gaaer ud paa, "at det maatte behage Hs. Maj. under de af flere Aarsager Fædrelandet truende Farer at indkalde forenede Stænderkommitteer af alle Provindsialstænder, at supplere disse med Deputerede fra alle Provindser, hørende til de Korporationer og Elementer i Staten som hidtil ikke ere blevne repræsenterede i Provindsialstænderne, at lade denne Forsamling forelægge en fuldstændig Udsigt over Finantsernes Status og at paalægge den efter omhyggelig Raadslagning at andrage paa Forholdsregler til at gjenoprette den almindelige Tillid ved Finantsernes Regulering og Folkerepræsentationens uafviselige Udvikling", blev oplæst, men tilfredsstillede ikke Tilhørerne. Dog beroligedes Man saa temmelig, da den populaire Landdagsmarskal Montecuculi lovede, at Adressen strax skulde forelægges Keiseren. Nu begav Montecuculi sig paa Veien til Keiserborgen, ledsaget af Mængden, blev efter nogle Vanskeligheder indladt til Erkehertug, Ludvig (der bestyrer den indre Forvaltning), men erholdt til Svar, at Man ikke vilde give efter, hvorhos han dog anmodedes om at afvente Ministerraadets Beslutninger, der strax skulde sammenkaldes. Fra Kl. 12 til Kl. 4 ventede Stændernes Deputation forgiæves paa disse Beslutninger, og da dette Resultat blev bekjendt for det i store Masser forsamlede Folk, gav Uvillien sig Luft; Studenter stillede sig i Spidsen for Bevægelsen, Tumulten tiltog og snart vare 60 til 100,000 Mennesker forsamlede. Da rykke Tropper frem og skyde blandt Massen, hvorved 10 til 12 Personer dræbes og Flere saares: dog Folket viger ikke Pladsen, flere Tropper sammendrages, Kanoner opplantes og Kanonererne staae med brændende Lunter ved Skytset; Folket forstærkes ved en Mængde Arbeidere og allerede angribes og demoleres af disse Politiets Bureauer allerede oprettes enkelte Barrikader, da Regjeringen beslutter sig til at sammenkalde Borgergarden ved Generalmarschen. De bevæbnede Borgere hilses af Folket med Jubel, Man drager anden Gang til Borgen og erholder nu den Besked, at Fyrst Metternich har taget sin Afsked og at der saameget som muligt skal tages Hensyn til Folkets Ønsker (Privatbreve af 14de tilføie, at Stænderne udtrykkelig havde erklæret, at Metternich ikke mere besad Landets Tillid og at han strax har forladt Wien og Schles. Zeit." beretter, at hans Villa er bleven ødelagt). Hermed gav Folket sig tilfreds og drog indtil Midnat jublende igjennem Gaderne, der vare illuminerede. Hele Natten til den 14de kappedes Studenterne med Borgergaarden i at patrouillere og Roligheden, blev ikke videre forstyrret men da Tropperne vedbleve at være opstillede ved Krigsbygningen og Man frygtede for at dette skulde give Anledning til nye Tumulter, begav en Deputation af 8 bevæbnede Borgere sig til Hoffet for at erklære, at Borgerne indestode for Stadens Rolighed, dog kun naar Militairet fjernedes; dette indrømmedes efter lange Deliberationer og Borgergarden besatte Posterne; den understøttes af ikke uniformerede Borgere. Den 14de indeholdt Wien. Zeit." en officier Artikel, hvori alle Borgere opfordres til at medvirke til Rolighedens Opretholdelse og til den Ende at lade sig indskrive i de borgerlige Korpser; ogsaa Studenterne skulle bevæbnes; en Kommittee til at overveie det Tids svarende var allerede sammensat og ikke blot stændiske, men ogsaa andre Medlemmer af Borgerstanden skulde indlemmes i den; Hs. Maj. ventede, at nu vilde Roligheden vende tilbage, da han ellers med Beklagelse maatte anvende Vaabenmagt. Denne Bekjendtgjørelse tilfredsstillede ingenlunde den offentlige Mening, nye Forestillinger gjordes og den østerrigske Jagttager af 15 ds. indeholder keiserlige Dekreter, ifølge hvilke Censuren afskaffes og en Nationalgaarde skal oprettes: til Kommandant for Nationalgarden udnævnes Grev Hoyas, til Kommandant i Staden Fyrst Windischgratz; en Presselov skal ufortøvet offentliggjøres. "Allg.