JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Extra frisk Siellands Forpagter Smere Fierdinger saa og vol steens Smør i halve Tønder og god Oxe Tælle, er at faae tilkiøbs i Dronningens Bredgade, udi det første huus paa venstre haand fra Kongens nye Torv.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Skulle nogen have lyst at tilhandle sig en Brygger gaard, strax eller til forestaaende Paaske den at tiltræde, vilde behage at melde sig hos mig undertegnede som har commission og conditionerne hvor efter den skal sælges. Khavn den 11 Oct. 1754. Nicolai Fincke.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Copenhagener,
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Deutsche. Jangen. Anno 1754. No. 83.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Freytags, den 18 October. Constantinopel, vom 3 Septbr. Den 20sten des vorigen Monats hatte der Oberzollaufseher, Jsaac Aga, die Ehre, den Gross herrn in seinem Lusthause von Bekos herrlich zu tractiren. Die Pracht der Nachtische, welche die fremden Minister dahin geschikket, war som gros, das der Ausmand derselben ihen bey 100000 Rthlr. wird gekostet haben. Jhre Hoheit begaben sich von Bekos nach Foccat, welches ein groses Kiosk oder Lusthaus ist, das auf dem Asiatischen Grund ligt, wobey schöne Fischteicheund vortrefliche Springbrunnen sind. Die Brie se von Smirna bestatigen, das die ansteckende Seuche allda ganglich augehøret habe. Ferrara, vom 22 Septbr.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Die im abgewichenen Monate hier geschehenen Ausschweifungen haben folgenden Umstand veranlasset: Verschiedene Pflastertreter und Müssigganger sangen Abends unter den Jnden Fenstern das Lied: La Gnora Luna a. und warsen sogar mit Steinen in dieselbe. Da die Jnden folches dem Magistrat anzeigten, lies der Cardinal Legat drey von diesen Friedensstohrern einführen, ohne sie jedoch peitschen zu lassen. Einem Metzger geschahe dieses aber, welches hann das Volk in unbeschreibliche Verbitterung sette. Jn der ganzen Stadt murtte man, und der Pøbel sang erwehntes Lied auf allen Gassen ab. Man machte Satyren, und Schmahschriften gegen den Cardinal-Legaten. Der Pøbel versammlete sich endlich Hausen mis vor dem Quartier der Juden, und zwey Maurer, schlugen ein paar arme Jnden-Weiber mit ihrenHammern dermassen auf das Haupt, da das Gehirn heraus sprang; hiermit noch nicht zufrieden. aaben ste ihnen auch etliche Messerschnitte, welchs Grausamtet die Rache des Volkes zu kuglen schien, den seildem har en nichts weiter unter nommen, was den Cardinal-Legaten hatte nothigen konnen, die Schare zugebrauchen 2. Obgedachte Maurer sind in das Modenesische geflüchtet, undhierin besteet der gange Handel.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
London, vom 4 Octobr. Man har hier Briefeaus America, datirtzu Annapolis, den 19 Julii, worim berichtet wird, das nach dem unglücklichen Treffen in Virginien sehr viele Einwohner dieser Colonie in solche Furchgesest worden, das sie mit ihren Habselige bis in die Mitte der Provinz geflüchtet sind. Eben diese Briese enthalten auch eine Abschrift vander Anrede des Hr. Horazius Scharpe, Gouverneurs und Commendanten von Maryland, saa er daselbst den 17 Julii an die beyden Versammlungen gehalten hat. Die Antworten der beyden Versammlungen sind zwar noch nicht mit ubersandt, allein da man sich aus dieser An rede einen Begriff von dem dasigen Justande der Sachen machen kann, deren Følgen sehr ernstlich werden konen; so wollen vir sie hier einrücken. Herren von dem Ober, und Unterhause der Versammlung. Die Bereitwilligtet, mit der Siejedes Geschäfte, seinige Verbindung mit dem gemeinen Jnteresse dieser Colonie Sr. Majestat har, verrichtet haben, entsernet von mir allen weisel, das Siedamt zufrieden seyn möchten, Sie abermals sobald zusammen berufen zu haben; und ich hoffe, das der gegenwartige gefahrliche Ju stand der Sachen Sie nicht allein von der Nothwendigket dieser Zusammenberufung uberfuhren, sondern Sie auch bewegen wird ohne Anstand dem Begehren, das in dem Briefe des Grafen von Holdernes enthalten ist, Folge zu leisten.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Ostende, vom 2 October. Man har sich kaum von dem Schrecken wieder erholet, sodas Auffligen von 34 Tonnen Pulver am 34 pass. allhier verursachet hat. Dieses Unglück kam um soviel unvermutheter, da man hier des Sontags vorher unter einem unglaublichen Zufluss von Fremden beschaftiget war, das 150 ihrige Jubilaum mit grosser Prachtzu feyren, da diese Stadt nach einer Belagerung von 3 Jahren, und 3 Monaten sich an den Spanischen Feld-Obersten, Ambrosius Spinola, ergeben. Des følgen den Tages lies man auf dem Kohlmarkte einen ganzen Ochsen braten, und gab seldigen dem VolkePreis, und am Dienstage war man gleichfalls Willens noch verschiedene Freudens=Bezeugungen anzustellen, wie des Morgens um 9 Uhr das Unglück geschabe, wodurch jederman in die Ausserste Betrubnis gesetzet wurde. Denn wie einige anoniers von der Besatzung beschaftiget waren, Pulver ans dem Magazin zu troknen, gerieth folches, ohne bis ito noch zu wissen woher, in Brand, und in einer Minute gingen, wie bekannt, 34 Tonnen mit einem entseslichen Krachen in die Luft. Der Anblick war erschrecklich. Die Da cher sind von verschiedenen Hansern meggeführet, und an denen, welche am wenigsten gelitten, die Glaser, Porcelain und Fensterzerbrochen, auch andere Meublen von Werth beschadiget worden. Drey Personen sind elendiglich verbrannt worden, und der Vierte har kaum noch ein Zeichen vom Leben. Die gange Stadt war in Ausserstem Schrecken, welches dadurch noch vermehret ward, weil es hies, dasdas Magazin, worin bey 600 Ton nen Pulver befindlich, auch bald aufsliegen würde. Die meisten Eiuwohner, die sich die erschreckliche Gefahr hiebey vorstellten, und in den grosten Aengsten waren, verliessen daher die Stadt, umeinen sicherern Aufenthalt zu suchen, allein ein gewisser Officier sprang in das Magazin, welches offen stunde, und ries die Thur hinter sich zu, wodurch er dem Feuer das Eindringen verwehrte und das Magazin glücklich rettete, widrigenfalls die gange Stadt ruiniret seyn würde. Am Mittewochen darauf wurde in alleen Kirchen dieser Stadt ein solen nes Te Deumgesungen, um dem Himmel für die Abwendung einer so grosen Gefahr demüthigsten Dank absustatten.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Brüssel, den 1 October. Es wird bestatiget, das eine Negotiation auf dem Tapet sey, umdie Ausführung der Clauseln des Aachener Friedenstractats zu versichern, und den Konig beyder Sicilien zu nothigen, diesem Tractat beyzutreten. Der Wienerische und der Englische Hof haben ihren Ministern zu Madrid und Paris augetragen, daselbst diese Unterhandlung fortzusetzen, um mit diesen beyden Höfen gemeinschaftlich an der Sache zu arbeitten.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Weil der Pallast, den die Printzessin Charlotte von Lotthringen zu Mons bewohnen wird, noch nicht vollig zum Stande ist, so werden JhroKongl. Hoheit sich noch einige Wochen hier auf halten.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Berlin, vom 12 Octobr. Von Sr. Königl. Majestat ist an Dero hiesiges Ober=Consistorium der allergnadigste Befehl er gangen, das dem Jnspector in Beskow, Herrn Geisler, dem Jnspector in Wusterhausen, Herrn Rosentreter, dem Prediger in Elsholtz, Herrn Krummholz, dem Prediger in Cossenblatt, Herrn Schilling, dem Jnspector in Belitz, Herrn Curtius Erbeen, und dem Küster in Dahlwitz, Dannenberg, wegen ihres bey Vermebrung des Serdenbues erwiesenen vorzüglichen Fleisses ansehuliche Pramien ausgesahlt werden sollen.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Braunschweig, vom 10 Octbr. Seiteiniger Zeit ist eine anadigste Verordnung publicirt worden, følgenden Jnhalts: Von Gottes Gaden, Wir Carl, Herzog zu Braunschweig und Lüneburg a. a. fügen hiemit zu wissen. Demnach Wir gnadigst erwogen haben, das die sammtlichen Prediger sowol in den Stadten, als insbesondere die auf dem Lande, nicht nu durch die Vermebrung der Arbeit im Catechisiren, sondern auch durch die, selbigen augetragene genauere Aufsicht auf die Schulen, dergestalt beschaftiget worden, das sie dagegen, und um diesen so Gott gefalligen Verrichtungen desto besser obligen zu konnen, mit einigen bizher ogehabten Amtsverrichtungen billig zu verschonen seyn, und Wir dann zu solchem Ende die Verlegang einiger Festtage, welche in Unsern Landen bisher gefeiert worden, und die oftermalen zum Missiggang und zur Ueppigket, nicht aber zu dem weck, wozu ste anfanglich geordnet worden, angewendet sind, gaadigst gut gefunden und beliebet haben; sosetsen, ordenen und wollen Wir hiemit, das følgende Festtage, als: "Der Festtag der Offenbahrung Christi, welchen man nennet heiligen Dreyknig-Tag; der Festtag Maria Reinigung oder Lichtmessen; der Festtag der Verkundigung Maria, der Festtag Johannis des Taufers; der Festtag der Heimsuchung Maria, und der Festtag Michaelis in den Stadten zwar des Morgens mit einer Predige, und solchem Gottesdienst, wie in den Wochenpredigten geschiebet, begangen, auf dem Lande aber auf die nachstfolgenden Sonn tage verlegget werden sollen, wober sowol in den Stadten, als auch auf dem Lande an obbenannten Tagen nach geendigtem Gottesdienste alle Arbeit, wie an andern Werkeltagen, hinführo erlaubet seyn soll., Da auch an dem Michaelistage in Unsern Landen dem allerhochsten Gott für die Erndte und den verliehenen Segen des Feldes gedanket wird, so soll solches hinführo an dem Sonntagenach Michaelis sowol in den Stadten, als auf dem Lande geschehen, und nach der Predigt das gewohnliche Gebet verlesen, und der Gesang: Herr Gott, dich loben wir gesungen werden. Wornach sig also ein jeder zu achten hat. Ju Urkunde dessen haben Wir diese Verordnung von den Kanzeln abzulesen, und durch offentlichen Druck zu publici ren, gnadigst befolen, auch eigenhandig unterschrieben, und mit Unserm Fürstlichen geheimenKanzelley Jnstegel bedrucken lassen. Gegeben in Unserer Stadt Braunschweig den 2ten Septbr.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
AVERTISSEMENS. Nachricht für die Liebhaber der schönen Wissenschaften und Künste.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Der Fransische Buchhandler, J. P. Chevalier, wohnhaft in der Schidenstrasse, har die 5 ersten Monathe von dem Journal Etranger, einer periodischen Schrift, die anjetto zu Paris mit Königl. Privilegio gedruckt wird, erhalten. Auf dieses Werk, welches für alle gelehrte Nationen in Europa girich betrachtlich ist, wird Subscription angenommen. Diesenigen, so daran Theil zu nehmen be lieben, konnen davon vollkommen benachrichtiget werden, und den Preis nedst denen Conditionen bey gedachtem Chevalier erfaren.
Berlingske Tidende, 1754-10-18
Die Jnteressenten in der Königl. allergnidigst privilegirten Tobacks=Pfefen=Fabriqve alhier, fügen dem Publico hiemit zu missen, das die Fabriqve nunmehro in solchem Stande ist, das alle und jede genglich konnen versehen und bedienet werden in dem Hofe der Fabriqve auf Christianshafen, alles zu solge des Kongl. allergnadigst ertheilten Privilegii. Jn des Schneiders Sr. Kammermeyers Hause auf der Osterstrasse, in der Porcelains=Boutique, sin extra gute St. Petersburger Talglichter von verschiedener Grosse, mit und ohne baummollenen Tochten, ungleichen dito Rachtlichter samt Talg in Fassern, zu bekommen. Donnerstags den 24 Octbr. Vormittagswischen 9 und 11 Uhr, wird durch offentl. Auction zum 5 und letten Mahl aufgeboten und verkauft werden, Niels Holm Beckers Hof inder grossen Königstrasse gelegen, von dessen Beschaffenheit das gedrukte und augeschlagene Placat denen Liebhabern nähere Nachricht geben kann Sr. Jsaach Larpent, Klein-Uhrmacher, welcher auf det Oster=Strasse, neden der Frau Bürgermeisterin Grön Hause mohnhaft gewesen, lasset hierdurch allen und jeden bekannt machen, das er seithers Michaeli Umziehe=eit, und anseto in seinem eigenen Haus auf der kleinen Königstrafse almoder Seel. Hr. Procurator Biden Mørck chemals gewohnet har, wohnhaft sey. Bey dem Hr. Justice-Rath Knud Gregorius de Klaumann wohnhaft auf dem Amacker=Marckt, ist an nechst künstigen 11 Dec. ein Capital von 21 bis 2200 Rthlr. Courant Kindergelder, entmeder in Landgatter, ode in Hauser und Höfe hier in Copenhagen, die in der Brande Casse versichert sind, zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
No. 64. Ski 4de Kiøbenhavnske Danske Arinder. Mandagen, den 21 Octobr.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Posen, den 9 Oct. De Ældste af den Jødiske Nation her i Staden have udi deres Synagoger ladet offentligen lyse en Bandsættelse, i Følge hvilken ingen Jøde herefter maa understaae, sig, at bytte eller aagre med Ducater, der holde 2, 3 til 4 Ess for lidt i Vægten, om han endogsaa efter Proportion af Vægten skulde tage Skade derpaa.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Wien, den 5 Octobr. Stænderne af Mons have bevilget Princesse Charlotte af Lothringen aarlig 4000 Gylden til Knapnaale-Penge En vis Hollandsk Kiøbmand har her ved Hoffet søgt om Tilladelse, at maae kjøbe i Bøhmen Brædder og Tømmer, til Skibsbyggerie, og føre samme til Holland. Der sig ges, at saadant tør blive ham uden Vanskelighed tilladt, imod at svare den sædvanlige Told ved Udførselen. Det lader, ligesom Staterne af Holland agte ved saadant Foretagende at komme Rusland til at ophæve det Forbud, hvorved denne Handel er dem formeent udi Østersøen. De extraordinaire Divertissemens, som Prinzen af SaxenHildburghausen til Schloshof, de Keyserlige Herskabet til Ære, har anrettet, tiene endnu til Materie udi næsten alle Samtaler. Foruden det lidet, som derom er bleven meldet, maa her endnu anføres noget om den Have, som meest har sat Hendes Majestet, Keyserinden, i Forundring. Samme var anlagt paa Floder paa den forbiløbende Strøm, Mark kaldet. Ved den allerede ommeldte Jagt paa Vandet, faaes bag til et Forhæng, og da Jagten var til Ende, blev Forhænget ophidset, hvor da bemeldte Have viiste sig langt borte. Den kom alt nærmere og nærmere, og tilsidst kom den tæt for Hendes Majestets Fødder at staae. Allerhøystsamme dristede sig i Førstningen ikke at trine ind i den. Men da Prinzen af Saxen=Hildburghausen traadde derind, gik Hendes Majestet ogsaa ind, hvor da fandtes allehaande Vinter-Frugt, som smaa Drenge og Piger plukkede af, og rakte til de Keyserlige Herskaber. Der stode Statuer i Haven, som bukkede sig ned til Jorden, saa snart som Deres Keyserl. Majesteter kom nær til dem. Midt udi Haven saaes en stor Park, hvorudi vare allehaande Fiske, som de unge Keyserlige Herskaber fiskede op. Efter havte Forlystelse, blev det altsammen givet Folket til Priis. Om Torsdagen blev Divertissementen besluttet med en Caroussel paa Skibe, dernæst lod sig see en stor Triumph=Vogn, med et Fad Viin paa, som var behængt med allehaande Vildt. Der sprang atter masqverede Vildsviin og andre Dyr udaf Machiner; iblant andet ogsaa en stor Jndiansk Haane, som en Hanswurst reed paa. Prinzen af Hildburghausen anordnede selv alting; og har ogsaa selv været Opfinder til det altsammen.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Piacenza, den 1 Octobr. Fra Florenz fornemmes, at den navnkundige Ridder Taylor er sammesteds ankommen.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Neapolis, den 22 Septembr. Paa nogle Dage har man efter Kongens Befaling i en Sal paa Raadhuuset, under Vagt af 4 Grenaderer, udstillet for Kiendere af Antiqviteter de Pergaments-Rulder, der ere fundne under Grusen af den gamle Stad Herculanum. Tilløbet af saadanne Kiendere og Liebhabere, der vil see disse Skrifter, forøges hver Dag, og nogle af dem have udgrandsket, at endeel af disse Skrifter indeholder Jtaliens Beskaffenhed i fordum Tid, med en Efterretning, hvorledes Øen i Sicilien udi ældgamle Tider har været landfast med Neapolis, og hvorledes den formedelst et stærkt Jordskælv, hvorved adskillige Byer ere nedsiunkne udi Afgrunden, er løsreven fra Neapolis, og bleven til en Øe. Hr. du Col, en indfød Franskmand, som er særdeles kyndig i det Ebraiske og Græske Sprog, har allerede uddraget meget af disse gamle Skrifter, og oversat det paa Latin, samt sendt det til det Kongelige Videnskabernes Academie i Paris.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Madrit, den 17 Sept. Marqvis de la Ensenadas Fald synes at have gjort Ende paa de prægtige Opera og herlige Festins, hvis Kostbarhed blev admireret af Fremmede. Da Ridder Don Carlos Broschi Farinelli, som havde Directionen derover, spurgte, om der ikke skulde giøres Anstalter til en ny Opera paa Kongens Fødsels=Dag, har man svaret ham, at Kongen havde derom endnu intet resolveret. En Hofmand, som har den meeste Adgang til Kongen, skal have Hans Majestet forestillet, at de Bekostninger, der gjordes aarligen paa disse Skuespill, vare saa store, at man maatte forbauses derover, og at man, uden at formindske Hoffets sædvanlige Forlystelser, kunde spare i det ringeste to Trediedeele af Pengene, der forødtes paa saadanne Divertissemens. Enhver Opera, som hidindtil er bleven spillet, kom formedelst de nye Decorationer, Klæder, Jlluminationer, og derpaa følgende Fyrverkerier, paa 100 til 200000 Piastres at staae. Den seeneste Opera, Didoneabandonnata kaldet, som er bleven meget admireret, har kostet henved 300000 Piastres. Naar slige Forlystelser, paa den eene Side have kostet meget; saa kand paa den anden Side siges, at de have været ypperlige, og indrettede efter en Gout, hvis lige ikke sees ved andre Hoffer.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Marqvis de la Ensenada havde den Maxime, til Kongens Fornøyelse intet at spare, holdende for, at saadan Depense var ikke uden Nytte, fordi saa mange Kunstnere og Haandverks=Folk ved saadan Leylighed bleve hiulpne, og at der formedelst Confluencen af Fremmede bleve Penge bragte ud iblant Publicum.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Paris, den 7 Octobr. Da det i de Kiøbenhavnske Tydske Post-Tidender ommeldte Mord, som Jrlænderen Ruston har begaaet har forvoldet saa stor Opsigt, saa vil man her meddeele de egentlige Omstændigheder deraf. Dette Mord er skeet forsætlig viis, i følgende Anledning og paa følgende Maade. Hr. Andrien, en Magistrats=Person her i Staden, havde for nogen Tid siden kiøbt et Herre-Gods til Montereux. Hr. Ruston, som havde en Gaard udi Naboclaget, saae sig formedelst Kiøbe=Conditionerne den Frihed formeent, at jage udi Godsets Enemærker. Han begyndte derudover Proces med Hr. Andrien, som dog ikke kunde andet end falde slet ud for ham. Ved dette ulykkelige Udfald blev han saa forbittret paa sin Vederpart, at han offentligen svoer, at ville hævne sig paa ham. Hr. Audrien, der var lige saa sagtmodig, som hans Fiende var hæftig, søgte paa alle optænkelige Maader at stille ham tilfreds, han lod ham ingen Uleylighed giøre for Processens Bekostning, som ham blev tildømt, og blev et heelt Aar borte fra sit Gods. Ruston, hvilken Tiden blev lang, førend han kunde øve sin onde Hævn, brugte den Trædskhed, at han gik til sin Sognepræst, og forestillede ham, at han længtes efter at forsones med Hr. Andrien, ønskende intet meere, end at han snart maatte see ham udi sit Naboelag. Præsten troede hans Foregivende, og gav Hr. Audrien Efterretning derom. Denne Mand, som længtes ligeledes, at see sit Jordegods, lod sig ikke længe bede, med begav sig paa Vey derhen. Kort fra Godset blev han af Bønderne imodtagen, som havde forsynet sig med Gevær og opstilt sig i en Række, for at tage imod deres Hosbonde. Ruston stod for i Spidsen, og havde ligeledes et Gevær i Haanden. Da Hr. Andrien saae ham, tog han imod ham med disse Ord: God Dag, Hr. Ruston, der er mig kiært, at see ham. Ruston gik nogle Skrit tilbage, og skiød sin Fiende igiennem Hovedet, sigende disse Ord: Saa har jeg endelig engang faaet dig, hvor jeg vilde have dig. Derpaa vendte han sig til Bønderne, stak Bajonetten paa Flinten, og truede at støde alle dem over Ende, der vilde sætte sig imod ham. Forbaufelsen over denne forskrækkelige Gierning var saa stor, at han lykkeligen kom sin Vey fort, og blev i nogle Dage forgiæves eftersøgt. Han arriverede endogsaa lykkelig til Calais, for derfra at seyle over til Engelland. Da man overalt havde lyset efter ham, blev han omsider forraadt af en Postillon, der havde smigret sig ind i hans Fortroelighed og for hvilken han havde opladt sig. Han blev derpaa bragt hid i Fængsel, og den over ham fældede Dom, at han skal radbrækkes, bliver nok med det første exeqveret. Han har appelleret til heele Parlementet, under Paaskud at han var en Adelsmand, men siden han ved denne skammelige og lumpne Gierning har skilt sig selv ved saadan Prærogativ, saa bliver hans Appellation ikke agtet.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Hamborg, den 18 Oct. Ved en Staffette, som fra Kiel er passeret her igiennem, har man erholdt den høystglædelige Tidende, at Hendes Keyserl. Høyhed, Store-Fyrstinden af Rusland, var den 1ste huus i St. Petersborg lykkelig bleven forløst med en ung Prinz; hvorom næste Postdag vil blive meere at melde.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Helsingør, den 21 Oct. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 18. hujus, Martinus Nissen af Flensborg, fra Molde til Flensborg, med Sild; Søren Pedersen af Kiøbenhavn, fra Finmarken til Kiøbenhavn, med Fisk. Den 19de Hans Jacob Tofte af Kiøbenhavn, fra ibidem til Christiania, med Thee, Lars Olsen af Bergen, fra Danzig til Bergen, med Rug. Den 20de Niels Lorenz. Collund af Flensborg, fra Lissabon til Kiøbenhavn, med Salt.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Kiøbenhavn, den 21 Octobr. Den 12 Octobr. haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst beskikket Peter Thomsen, Deputered Borger, Husum, til at være Raadmand sammesteds. CandidatuHenrich Christian Thomsen, er Allernaadigst kaldet til at være Sognepræst til Leetzen udi Segeberg Amt.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
J Løverdags, efter Middag, behagede det Hendes Majestet, vor Allernaadigste Dronning, at giøre en Promenade=Tour.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
J Dag, efter Tafelen, tog Manarken ud til Jægersborg, og forventes derfra hiem igien paa Torsdag. Hendes Majestet, den Kongelige Frue Moder, forventes endnu ikke saa snart at tage Sin Vinter=Residenz paa Christiansborg Slot, saasom Allerhøystsamme agter at blive paa Landet, saa længe som Aarets Tid og Veyrliget vil forunde det, da Land=Luften og den der havende Motion befindes meget tienlig Hendes Majestets Sundhed.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
Hr. Cammerjunker, Capitaine Kaas, som har overbragt Ratificationen paa den imellem dette og det Maroccanske Hof sluttede Commerce-Tractat til Marocco, er lykkelig kommen tilbage igien, og Skibet, som har været ude for particuliere Regning, holder nu Qvarantaine her paa Rheden. Han er med store Æres=Beviisninger bleven imodtagen i Saffn, og med megen Politesse tracteret af Prinzen Sidy Mahomet, som endogsaa har erkyndiget sig om een og anden, der var med paa den første Expedition, og som han erindrede sig at kiende af Person og Navn. Skibet har medbragt en riig Ladning af Africanske Vahre, og tvende andre, som tillige med dette have været til Saffy, ere ligeledes med gode Ladninger underveis.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
De tvende Kongelige Fregatter, Christiansøe og Færøe, som den meeste Part af Sommeren have været ude i Østersøen, for at øve Cadetterne, ere ogsaa komne hiem igien. Hendes Høye Naade, afg. Frue Grævinde af Ahlefeldt, har gjort et Testament, som indeholder iblant andet, at Gissenfeldt Gods skal indrettes til et Adeligt Frøiken=Kloster, hvortil det alt tilforn har været destineret, men som formedelst visse Omstændigheder ikke er kommen til Virkelighed.
Berlingske Tidende, 1754-10-21
J den forrige Uge, fra den 12 Oct. til den 19 dito, ere her i Staden copulerede 19 Par, fødde 25 Drenge og 24 Pige=Børn, tilsammen 49, døde 8 Mænd, 6 Qvinder, 9 Drenge og 16 Piger, tilsammen 39, Ere saa 10 fleere føde end døde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 1, Barns Nød 1, Barselseng 1, Bryst=Syge 7, Dødfød 1, Feber 1, Hoste 1, Kig=Hoste 1, Krebs 1, Slag 22, Svindsoet 1, Ulykkelig Hændelse 1.