JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Neapel. Den 6te Octobr. gik tvende fra Portsmouth kommende engelske Fregatter til Ankers paa Rheden for Neapel. - J Palermo gaaer det meget ulykkeligt. General Pepe har maattet bruge Strænghed. Palermitonerne have forøvet umenneskelige Grusomheder mod nogle Neapolitaner, som faldt dem i Hænderne. De rase ei blot mod dette Folkeslag, men mod alle dem, der ville udsone sig med den retmæssige Regjering. Fyrsten Villa franca, som stod i Spidsen for Juntaen, har maattet flygte til Gen. Pepe. Hans Pallads er bleven plyndret. (Denne Efterretning er dateret d. 10 Octobr. og alrede den 6te meldtes der, at Staden blev tagen i Besiddelse af General Pepe.) - Ved Jndtagelsen af Palermo skulle 3000 Galeislaver have gjort sig frie og være flygtet til Bjergene. -
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
General Filangieri, der udmærkede sig meget i Kong Murats Tid, er udnævnt til befalingsmand over den Armee, der opstilles ved de yderste Grændser mod Kirkestaten. General With. Pepe har ind meldet til Parlementet, at der snart vilde være 60,000 Mand regulaire Tropper organiserte, forden 120,000 Mand Militser, som vare at bringe under Gevær.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Da Kongen d. 1ste Octob. tog tilbage fra Parlementet, holdt en Mand paa Torvet en lille Tale til Kongen og hans Søn og aabnede derpaa et stort Buur, hvori en Mængde sjeldne Fugle vare indsperrede, sigende derhos: "Hilser J ogsaa den tilbedte Monark, og nyder saa den Frihed, som han idag ogsaa har forvisset os om.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Spanien. J Gallicien have Munkene (der er ret en stor Mængde af dem i denne Provinds) kommet nogle Uroligheder afsted, opbragte over at de vare afsatte, og søgt at indbilde Folket, at Corterne vilde afskaffe Gudstjenesten. Men Guvernøren lærde snart Munkene at holde sig rolige. - J hele Spanien have Munkene travlt med at bringe deres Eiendele i Sikkerhed. - Den gule Feber udbreder sig stedse meere i Andalusien. - General Riego har atter anholdt hos Kongen om, at hans militaire og politiske Opførsel maatte undersøges, for, som hans Ord lyder, hans strafværdige Hoved kan falde, hvis han er funden skyldig, eller, i modsat Fald, den Ministers Hoved, der har berøvet en uskyldig Borger sin personlige Frihed.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
England. J Overhuset overleverede nylig en Lieutenant Hownam Diplomet til den af Prindsessen af Wallis stiftede den hellige Carolinas jerussalenske Orden, som han selv var Ridder af Ved sammes Oplæsning viisde der sig en stor Latter. Documentet løb som saa: Jerusalem, den 14de Juli 1816. "Ved nærværende af Hendes Kongelige Høihed Prindsessen af Wallis egenhændigen underskrevne og med Hendes Signette forseglede Jnstrument er oprettet en Orden, for at belønne de trofaste Riddere, som have havt den Ære, at ledsage Hs. K. H. paa Hendes Pillegrimsreise til den hellige Grav. - Ordenens Statuter: 1) Denne Orden skal kun forundes Dem og bæres af Dem, som ledsage Hs. K. H. til Jerusalem. 2) Hr. Bartholomæus Bergami, Baron Francini, Ridder af den store Maltheser- og af den hellige Jerusalemske Gravs Orden, og Hs. K. Hs. Staldmester, skal være Ordenens Stormester; hans Børn af begge Kjøn skulle arve og bære denne Orden, og skal denne Rettighed overgaae fra Afkom til Afkom indtil Verdens Ende. 3) Dette Fortrin tilstaaes ogsaa Ridderen af den hellige Grav, Hr. William Austin. 4) Dem Jos. Rob. Hownam, Captein i engelsk Søetjeneste, er tiltænkt den Ære at udnævnes til Ridder af denne Orden i Prindsessens Følge. Men denne Udmærkelse har De blot at glæde Dem ved som en personlig Ære, og er Ordenskorset og Diplomet, efter Deres Død, at levere tilbage til Storministeren. 5) Stormesteren skal bære Ordenskorset om sin Hals og Ridderne bære det i det venstre Knaphul. 6) Ovenbenævnte Orden skal bestaae af et rødt Kors og fører det Motte: "Hans samt qui man pen re, og skal samme kaldes den hellige Caro ling af Jerusalems Orden. Baandet dertil skal være af stolet Farve gjennemslættet med So traad. - Undert. Carolina Bartholomæus Bergam, Ridder af Maltserordenen, af den hellige Grav, Stormes &c. &c.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Til Sir Joseph Hownam, Ridder i Prinsessen af Wallis's Følge.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Jndenlandsk, Kjøbenhavn, 3die Novbr. J Anledning Hs. Majestæts, vor elskede Dronnings og H. Kongelige Høihed Kronprindsesse Carolines høie Forselsdag, den 28de October, blev den 30te f. A. paa det herværende Kongelige Theater opført de pragtfulde Overa, Tancredo. - Ved Hs. Ma stæts og Hs. Kongelige Høiheds Ankomst i Saspilhuset gjenlød dette af tre Gange gientaget Huraraab, hvorefter en til Dagens Høitidelighed paa sende Sang blev afsjungen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Alle vore Expeditioner fra Vestindien ere nu in trufne hertil, og bestaar af følgende Partier: 82. Fade, 25 Tjercer og 917 Tdr. Sukker; 1203 Fad 7 Tjercer og 390 Tdr. Rum; 113 Fade, 193 Td. og 291. Sække Caffe, 36 Piber, 28 halve og 1 qvart dito Madera; 62 Baller, 134 Pakker og 218 Ruller Tobak; 35 Tdr. og 3897 Stykker Guultra48 Blokke Mahognie og 5 Tdr. Campechetræ. Stostedelen af disse Varer ere adresserede eller konsignerede til Husene Kortrigt & Comp. G. Ryg og Blacks Enke & Comp.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Det danske Skib Christian, Capt. Svanewedel, ladet med 2100 Tdr. Tran og 12000 Mattet, er paa Reisen fra Archangel forliist ved Pelitza, om trent 15 Werster N. O. til O. for Korsøen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Skonnerten Færøe af Stubbekjøbing, CapiVolsgaard, bestemt derfra til Hull i Engellanmed en Ladning Havre, fik den 17de October om Natten saa svær en Læk ved at seile paa et Vraat Mandskabet matte forlade Skibet og redde sig ind til Mandal.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Hamborgerbladet Børsenhalle fortæller fra Khavn at Studenterne sammesteds have oprettet en Klub som skal aabnes i disse Dage. Natten til den 17 f. M. forliste S. O. fra Læs Galeasen Conjunctur, Capt. Matthias Bergstrøm fra Stockholm til Calais med Jern, Planker og Bræder, som for det meste er bjerget, saavelsor Skibets Jnventar. Fartøiet er afsynet for gandst at være forliist. - Ligesaadstrandede Natten til det 21de f. M. en Galease, den unge Lars, CapitaiSvend Nielsen af og bestemt til Kjøbenhavn fra Jersy med Kaffe, Sukker, Viin, Huder og Horn Fartøiet staaer gandske under Vand og er vist et reent Brag. Af samme er bjærget lidt Kaffe og 1 og har, ner kan ants mer Vilget: er godt. udkomne Skrifter: "Skjemt og Satire, 3die 4, med tilhørende Titelcaricatur. - ArchipHistorie og Geographie, af I. C. Riise, 7de HefBiovulfs Drage, et gothisk Heltedigt fra ge Aartusinde, af Angelsachsisk, paa danske ved N. F. S. Grundtvig. - Vil udkom i havn: "Melpommene eller nyeste Ariebog for mer, - i Aarhuus; Bergamis interessante tift om hans Forhold til Dronningen af Engel Statstidenden er anmeldt under Rubriken Lit muur, Oeconomisk Huus=Skat for høiere og alleslags Oeconomer, for Øl- og Ædibryggere, Brændeviinsbrændere, Destillateurer, mere, Viinhandlere og Viinskjænkere &c. - Dette svigtige (i Tydskland udkomne) Værk skal kun faaes i Bøhmenstrasse, Nr. 210 i Ham Ledigt Embed. Told- og Consumtions=Jnspectur Embedet i Grenaae. - Den 25de Octob. er hognepræst for Barret og Vrigsted Menigheder i berhuus Stift, J. K. Mahl, beskikket til Sogpræst for Vibye og Thisset Menigheder i samme tift; og Sognepræst for Rørbek og Grynderup, benigheder i Viborg Stift, N. F. Basse, til kognepræst for Hammel, Voldbye og Søbye Me beder i Aarhuus Stift. - Den 27de Exam. juP. H. Blich til Procurator ved Underretterne Aarhuus Stift. - Den 14de Septbr. er afskediSecondlieutenant N. R. Lassen udnævnt til sindmaaler.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
En Overøvrighed havde for Cancelliet andraget, at det af en Retsbetjent var antaget, at Fr. 11te Jan. 1793, som tillader, at den Jorddrot, der har Restancer udestaaende hos sit Godses Bønder, ved eet Stævnemaal maa indkalde saa mange af disse, som høre under eet Værneting, til at lide Dom forbemeldte Restancer, ikke kan udvides meere end til selve Stævnemaalet, men at der for hver særskilRestancedragne bør fældes særskilt Dom og saaledes beregnes særskilt Salarium. Herpaa er under 28 f. M. svaret: at der i det omspurgte Tilfælde, naar Bønder, som henhøre under eet Værneting med et Stævnemaal ere indkaldte af Jorddrotten for Restan ter, ikkun bør afsiges een Dom, og at Rettens Gebyr og Skriverpenge følgelig ikkun blive at erlægge for een Doms-Sag, hvorimod det vil blive Citantens Sag, saafremt Proceduren skulde foranledige ham til at hæve Søgsmaalet mod enkelte af de Jndstævnte, da at hænde særskilt Dom over disse. J Mariboe er, som der meldes, allerede opdaget en falske 10dalers Nationalbankseddel.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
J et offentlig Blad læses følgende Raad, naar Heste blive lelske for en Vogn: Ved Bolten i Hamlet anbringes en lang jern Fjeder. Naar Kudsken træder med Foden derpaa, saa løber Hestene med Hamlet og Vognen staaer stille. Slemt er det nok, at Hestene løbe med løse Hamler, der idelig slaaer dem paa Benene, men værre er det dog at udsætte sig for at vælte og faae Hals, Arme eller Been brækkede, og forskrækkes ovenikjøbet.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Det i Gothenborg anlagte store Ølbryggerie leverer nu meget godt engelsk Porter, hvoraf det allerede har en betydelig Afsætning. (Det er, siger den viborger Samler, saare beklageligt, at der ikke i Danmark, uden for Hovedstaden, anlægges gode Ølbryggerier, da Øllet, naar det er godt, dog er meget fundere at drikke til daglig Brug, end de Vine man almindelig faaer og hvori der kun er lidet aandeligt Væsen.)
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Viborg, den 30te October. Ved det i Torsdags her holdte Mortensdags Marked vare Priserne, almindelig: Rug Tden 16 a 20 Mk., Byg 15 a 16 Mk., Havre 11 a 12 Mk., Kartofler 8 Mk., Smør, 18 a 20 s. Pdt., Æg Snesen 20 sk., Tælle Pdt. 27 a 28 s., Ost 8 a 10 s., Sild Oelen 6 a 7 Mk., slagtede Gjæs 3 Mk. 8 s. a 5 Mk. Stykket, Hørlærred 2 Mk. 4 a 6 s. Al., Blaarlærred 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Maadelige Æbler 3 a 4 Mk. Skjeppen. Gamle tidlighærende Køer 20 a 25 Rbd., bedre Dito 30 a 35 Rbd. - Et ungt Menneske, af god Familie, ihjelskjød sig her i Gaar i en Stue i Overværelse af 5 Mennesker. En mislykket Kjerligheds forstaaelse skal være Aarsagen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Kjøbenhavns Børs, den 3die Novbr. Cours. Hamborg 3 Maan. 255, a vista 258. Amsterdam 2 M. 243. London M. 11 7/8 Rbdlr. Spec. 259. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s.a 15 Rbmk. 8 1/2 s. Oblig. 67 a 67 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S. eller 103 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 17 a 17 1/2. Svenske Sedler. 59 a 59 1/4 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Ægteviede. Den 7de November i Budolphi Kirke, Muurmester Lars Wang (Enkemand, og Pigen An Olufsdatter.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Bekjendtgjørelser. Det behagede det alvise Forsyn idag Formiddag Kl. 9. enhalv, ved en rolig og stille Død, at bortkalde til et bedre Liv, min elskede gode Mand, Borger og Skrædermester Pater Christian Pandrup, efter 2 Dages smertelige givelser, i hans Alders 72 Aar; dette undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre paa egne og 2 Børns Vegne. Aalborg, den 9de November 1820. M. A. sal. Pandrup, fød Sølgaard.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Den ædle Glarmester Dahlin og hans Consorter - ville tjene mig med en ordlydende Offentliggjørelse af mit Beskikkelsesviis afgivne Svar, under den omtalte notarial Act, forinden jeg videre indlader mig paa deres behagelige - kjernefulde og sindstyrkende - Avertissement, Avisen, No. 133. Aalborg, den 8de Novbr. 1820. R. P. Knachergaard Den N. P. Knachergaard i Avertissementet Hr. Borches Adresse=Avis for i Aar No. 118 og 119, er af Adskillige bleven anseet som stillet og sigtet mod en eller flere Byens Glarmestere her, saa skylder vi underskrevne Mestere det ærede Publikum følgende, vi anmode skriftelig S. T. Hr. Cancellieraad Brorson, som Notarius Publikus, at afæske Knachergaards Svar, om det var os samlet eller enkelt Mand han sigtede til med det omtalte Faktum, derpaa var hans Svar saaledes, at han har ingen sigtet et heller sigtede nogen, hvoraf det formeentlig er klart, at hans unyttige og nanstændige Avertissement er blot Chimære. Aalborg, den 5te Novbr. 1820. Dahlin. Dannehl. Koch. ville sælge, anvises en Kjøber af Bogtrykker Wandal.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Nogle faae Esketræer til Omplantning kan faaes hos Billedhugger Bovregaard.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Spansk Salt, tørre Bord, hollandsk Baand faaes hos L. C. Nørgaard.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Hvem som har gammel Tin at ville sælge, anvises en Kjøber af Bogtrykker Wandal. er, C. M. til Svantain har for L. Mir. ledhugger Bovregaard.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de August sidstleden, som den 1ste September paafølgende er læst ved Aalborg Byeting og den 23de dennes ved Lands=Overretten i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui tilentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Agent Galsters af Nørre-Sundbye, til Skifterettens Behandling, opgivne Fallitboe, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden ovenmeldte Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Aalborg, den 28de Octbr. 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Auctioner. J følge Dom og derefter passeret Udlæg, bliver, efter vedkommende Udlægshavers Begjering den 22de d. M. afholdt offentlig Auction over det Anders Nielsen Fisker i Nørre-Sundbye tilhørende Huus, bestaaende af 3 enhalv Fag, Muur= og Bindingsværk, og saasnart samme er bortsolgt, forauctioneres det ligeledes udlagte Løsøre, bestaaende af: Kister, Skabe, Sengeklæder m.v., imod kontant Betaling; hvilket herved til Lysthavendes Ef retning bekjendtgjøres, med den Anmærkning: at Conditinerne forinden ere til Eftersyn hos Sagfører Møller Nørre-Sundbye Aalborg, den 6te Novbr. 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Tirsdagen den 14de Dennes, om Formiddagen Kl. 3. slet, bliver hos Skoemagermester Schou i Skolegaden Re 345 Litr. A., ved offentlig Auction bortsolgt endeel der indsat Tøi, bestaaende af: Guld, Tin, Jern, Blik, Fruentimmer=Gangklæder, Dækketøi, Linned og Kjøkkentøi m. Aalborg, den 6te Novbr. 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Onsdagen den 29de November førstkommende, om Fo middagen Kl. 10 slet, bliver, efter Eierens Begjering af holdt offentlig Auction paa Frisenborg i Aalborg, over en deel Meubler og Effecter, bestaaende af: en Ege Billag, med Tilbehør, et stort Keglebord med Tilbehør, et nyt ottedag Stueuhr, desuden Speile, Borde, Stole, lange Bænter, en nye Stolpeseng, Kobber, Messing og en meget stor Bli Maskine m. m., hvortil Libhavere indbydes. Aalborg, den 6te Novbr. 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Opbyderen Kjøbmand Frederich Schierups end udestaaende Boggjeldsfordringer, bliver, ene derover tane Bestemmelse, stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auctioder holdes paa Aalborg Raadstue næstkommende Onsdag de 15de November, om Formiddagen Kl. 10 enhalv slet, hvortil Lysthavende indbydes. Conditionerne bliver paa Auctonsstedet bekjendtgjort. Aalborg, den 7de Novbr. 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Den Agent Galsters til Skifterettens Behandling opgivne Boe, tilhørende Gaard Nr. 406 paa Algaden i Aalborg, der er bestaaende af: a) Et Forhuus til Gaden paa 13 Fag, 2 Loft høi, af Muur- og Bindingsværk, samt Kielder og Port-Jndkjørsel. 3) Et Huus med Siden til Brødregyden, 12 Fag, 2 Loft høi, af Muur- og Bindingsværk. c) 2de Fjelleskure og d) En Hauge paa circa 270 Alen. bliver ved 3de derover anstillende Auctioner, opraabt til Bortsælgelse paa Aalborg Byetingsstue, 1stegang Tirsdagen den 3die October, 2dengang Mandagen den 30te October og trediegang Tirsdagen den 28de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet, bekjendtgjøres. Aalborg, den 24 August 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-09
Rettelse. J sidste Avis, stod paa 1ste Side, 1ste Spalte, 15de Linie forneden: Goløowkin; læs: Golowkin.
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Bør
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Udenlandsk. England. Overhuset. Den 21de Oct. forhør ogsaa Fiskeren Maggieri fra Como, der havde at Prindsessen af Wallis som Gondelfører, og al og mærket til noget Usømmeligt mellem Hende og raami, naar de foer med ham tilvands. Hs. sajes forrige Staldmester Grev Vassali blev lige des afhørt. - Der paakom imidlertid en Stands ing i Forhøret, i det man iblant de Fremmede, der re tilstæde som Tilskuere, fik Øie paa tvende Overhveder fra Ny-Seeland, hvis figurerte og hammererte Ansigter droge hele Overhusets Opbærksomhed paa sig, og mange af de kortsynede Lor er stode op fra deres Sæder, for at betragte disse - seelandske Durchlauchtigheder nærved, saa at Horkantsleren havde megen Umag med at formaae jorderne til, at gaae hen paa deres Pladser igjen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Den 20de modtog Dronningen atter mange Adres r. Een Deputation bestod af meer end 100 firevændige Vogne. J eet af Hendes Svar sagde Hun: Jntet Lem af Huset Brunsvig skulde forglemme, at det er Nationen, som har sat dets Familie paa Chronen. Dersom dette Folk ikke er Magtens en ste Kilde, er det dog idet mindste den eneste legitime Oprindelse til denne Souverainitet, som nu i mee ind et Aarhundrede har regjeret det engelske Folk. Dersom den regjerende Familie skulde forevise sin Rettighed til den kongel. Magt, hvilket andet Dotument kunde den da komme frem med, end Folkets Villie, Nu paastaaer man ikke mere, at Retten, til at herske over Millioner Mennesker, er en guddommelig Ret, der kommer lige ned fra Himmelen."Hr. Brougham beklagede sig i Overhuset den 21de Oct. over at man i Carlsruhe havde negtet at lade Baron von Ende komme over som Vidne, for Dronningen, da dette Vidne vilde, blant andet, kunnet gjendrive Barbara Kreses falske Udsigende, og sætte Hs. Majts. Forhold i et langt andet Lys. Han vilde lade de engelske Ministre, i den Henseende, vederfares al Ret, i det de havde gjort hvad de kunde, ogsaa havde den badenske Minister givet Baronen Forlov at komme, men alligevel var der ingen Anstalter gjort for at tvinge ham til Afreisen, og til al Uheld havde Baronen faaet Koldfeberen, og derfor ganske afslaaet at komme til England. Den hemmelige Committee, der havde at undersøge Brevvexlingen mellem Hr. Powell og Oberst Brown, aflagde sin Beretning, hvoraf det saaes, at Obersten havde anmodet Powell om, at sende Nogen til Jtalien, for at berolige Vennerne og Slægtningerne af de i London værende Vidner, da Ordet, gik at man havde skrækkeligen mishandlet dem i Dover, saa at nogle vare myrdede, og at Rastellihavde sluppet med at faae et Øie slaget ud. Derfor var det, at Powell havde ervederet Rastelli til Jtalien; hvorefter Oberst Brown havde tilmeldet Powell, at Rastelli var paa sin Reise bleven ganske søesyg og havde spyttet Blod, og nu laae han tilsengs af en hæftig Feber, saa det var ham umuligt at tiltræde Tilbagereisen til England. Mamselle Demont maatte atter herfor, og blev tilspurgt, om hun ikke havde talet med en vis Pyntemagerske Martini i Mange, og roest Prindsessen meget for hende, og sagt, at alt hvad Hs. K. H. tog sig fore, blev slet udtydet, at hun blev beluret af Spioner osv. - Svar: En saadan Samtale kunde Vidnet (Mamselle Demont) aldeles ikke erindre sig; det kunde være og ikke være, og gjøre Eed derpaa vilde hun ikke. - Paa Øieblikket blev ovennævnte Pyntemagerske, som i al Hast var ankommen fra Gens, indkaldet, og hun paastod med megen Naivitet, at Demont havde talet med hende og rigtigen sagt hvad omspurgt er, og dette var i April Maaned 1818, da Demont var hos hende for at bestille sig en Straahat. Hun tilstod ellers at have faaet 70 Pd. St. i Reisepenge og 100 Pd. St. skulde hun have som en Erstatning før forsømt Arbeid. Jøvrigt tog hun det ganske forfærdeligen ilde op, da man spurgde hende af: om hendes Mand ikke havde været hanqveret, og gav hendes Forplumring tilkjende med det Udraab: Og mo Dieu Monsieur!
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Den 24de Octobr. erklærede Hr. Brougham, efter at endnu nogle Vidner vare afhørte, at Forsvaret paa Dronningens Side var sluttet, og Hr. Den man begyndte dernæst paa en Recapitulation af Vidnernes Udsigende, hvormed han ikke blev færdig førend næste Dags Eftermiddag Kl. 4. Hans Tale var meget interessant. Han sagde, blant andet: Ville Ed. Herligheder sætte Bod= og Straffekellen igjennem, da staaer det vistnok i Eders Magt, men jeg er overbeviist om, at Eders Ære som Pairer, Eders Retfærdighed som Dommere og Eders Følelser som Mennesker ville tvinge Eder til, hellere at bistaae den Undertrykte, end tilvende Forfølgeren Seieren."
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Nyeste Efterretninger. Congressen i Troppau var den 27de Octobr. næsten fuldstændigen samlet. Personalet er meget talrigt. Ogsaa Keiserinden af Østerrig og Stor fyrstinden Maria, Erkehertuginde af Weimar &c. ville indfinde sig der. Allerede er det meget vanskeligt at finde Vaaninger til saa mange fremmede Gjæster i en Stad, som ikke er større end paa en 5 a 6000 Jndvaanere. Men den har et kjønt Skuespilhuus, dog uden gode Skuespillere, og Keiseren har derfor ladet den bekjendte Comiker Schuster komme did. - Den 28de Oct. skulde den første formelige Conferents gaae for sig. Foreløbigen vil der nok herske et tykt Mørke over Raadslagene; men med Grund kan man vel formode, at Gjenstanden er vigtig, og vil maaskee udstrække sig videre end blot til Neapel. - Den hele østerrigske Armee skal anlægge Sorg paa tre Dag for den afdøde Feldtherre, Fyrst v. SchwartzenberDennes Kaarde opbevares i det wiener Tøihuus, og det Uhlaner-Regiment, han var Chef for, skal evindeligen føre hans Navn. Den Hedenfarn, Enke faaer en aarlig Pension af 12,000 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Den danske Etatsraad Thorwaldsen, som med det første ventes til Wien, skal anbetroes til at udføre det Mindemærke, som opstilles i Kirken an Hof for den afdøde Fyrste.
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Neapel. Det hedder, at Gen. Pepe har om Aftenen den 27 Octb. seet sig nødt til, med de svage Levninger af sin Armee, atter at forlade Palermo, efter en blodig Fegtning der leveredes ham inde i Staden, uagtet denne alrede havde capituleret. Den 10de indløb en kongel. Bombarde, med en Adjutant fra Gen. Pepe ombord, til Neapel, Efter de Meldinger, han overbragde, var Palermos Capitulation bleven sluttet ombord paa en engelsk Cutter. Af Forsigtighed var imidlertid en Deel af Tropperne forblevne uden for Staden; men disse bleve den 6te ganske uformodet angrebne af en Hob Oprørere, som dog snart adspredtes af det neapolitanske Rytterie. Uagtet de kongel. Tropper havde Forterne og Staden inde, var Folket dog ved den sidste Depeskes Afgang endnu ikke ganske afvæbnet. Man giver en Munk, Vaglica, Skyld for at have ophidset Folkets Gemytter.
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Portugal. Den 19de Oct. indløb i Lissabons Havn det engelske Linieskib, le Vengeur (Hævneren) paa 74 Kanoner, kommende fra Rio de Janeiro. Det havde Marskal Beresford ombord, der kommer tilbage med Titel af adjungeret Marskal hos Kongens Person. Det hedder, at han ikke haver at tage Ordre af nogen anden end Kongen selv. Men Marskallen er kommen for sildig. Den lissabonske Regjering lod ham tilkjendegive, at den ikke kunde tilstæde ham at gaae iland, og alt Samqvem med Orlogskibet blev strax forbudet; ligesom hele Kysten blev ihast besat med Tropper. Ogsaa en fransk Fregat er ankommen paa Tajolen, Aarsagen dertil er endnu ubekjendt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-11
Spanien. Lovudkastet angaaende de patriotiske Selskaber er af Corterne antaget med en Fleerhed af 100 Stemmer mod 43. Jfølge heraf maae alle Selskaber, Conforderationer, patriotisk Juntaer osv. straxen ophøre, som unyttige. En Medlem af Cortes ivrede især hæftigt imod disse Selskaber. "Hvad nytter disse til, sande han, siden der er en Nationalforsamling? Jndsigterne ere en velgjørende Flulum, naar de bruges med Maade, men concentreres de altfor burtigt, saa blive de til vulcanisk Gas, der gjør farlige Explosioner. Vi de en norelsk og lovmæssig Frihed, og ingen olut Frihed, saasom Jrokeserne."