JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Wien, den 20de Januarii. De seneste Efterretninger fra Bannatet bekræfte, at de ved Gladova forsamlede Tyrker ere blevne jagede tilbage over Floden Timok. Kara Mustapha, som Fyrsten af Hohenlohe slog i forrige Aar ved Vladen, og Mehmet Pacha havde med 5000 Mand Fodfolk og 1300 Spahi trukket sig over Timok, og vilde forsøge deres lykke mod Gladova. Men Oberstlieutenant von Liptay greb dem an den 6te Januarii med 3 Compagnier af Palffy, 3 Compagnier af Reisky og 1 Division Husarer af Erdødy og slog dem. Spahi igientoge deres Angreb 4 til 5 Gange; men bleve af de tappre Husarer hver gang slag ne tilbage, og saasnart Spahl flygtede, løb ogsaa Fodfolket. Vort Jnfanterie kom ikke til Haandmænge; men skøde blot med Kanonerne; den eneste Division Husarer var i Stand til at forjage Fienden. Tyrkerne havde 300 Døde og Saarede, retirerede sig tilbage over Timok og afbrød Broen; 12 Tyrker, tilligemed Mehmet Pachas Secretair eller Adjutant bleve gjorte til Fanger. Efter disse Fangers Udsigende bestode de 1300 Spahi af bare Frievillige, af hvilke enhver forud havde bekommet 30 Piaster. Districtet ved Nagodin, hvor denne Træfning forefaldt, er altsaa nu igien renset fra Tyrkerne. Fra Wallachiet har man faaet den Efterretning, at General Stader har gjort en Bevægelse mod Karakall, og allarmeret ikke allene dette Sted, men og Widdin. Formodentlig vilde man derved giøre Fienden en Diversion. Ved denne Leilighed blev en fiendtlig Patrouille, som bestod af 7 Tyrker, og 1 Tschausch, taget fangen. - Ogsaa fra Jagodin har man faaet en behagelig Efterretning; General Otto skal med et meget ringe Forliis have taget det betydelige Sted Krusewatz i Besiddelse, og bortjaget derfra henimod 2000 Tyrker.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Feldttøimester, Frieherre de Vins er bleven udnævnt til commanderende General i Croation, og skal snart tiltræde sin Reise til Carlstadt. Ogsaa i Croatien begynde Tyrkerne at blive uroelige. – Landon skal til Foraaret commandere en Observations=Armee af 100000 Mand i Bøhmen. Saaledes gaaer Rygtet overalt. J Følge heraf skulle begge de Keiserlige og det Preussiske Hof disuden om kort Tid trække Observations=Armeer tilsammen paa Grændserne af Republiken Polen. - Fredscongressen i Jassy synes ganske at blive til intet. Tyrkerne have kun af List foreslaaet en Vaabenstilstand, og gjort Forslag til Fred. De opdynge store Magasiner ved Nicopolis, og ville i paafølgende Feldttog formere deres Armee til 300000 Mand. Friherre von Thugut er slet ikke kommen til Jasse, men har tiltraad sit Statholderskab i Bucharest.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
London, den 22de Januarii. I Gaar aabnede igien Hs. Majestæt Parlements=Sessionerne med følgende Tale: "Mine Herrer og Ædle! Siden Jeg sidste Gang saae Dem forsamlede i Parlementet, har Krigens Vedvarelse paa det faste Land, og den indvortes Beskaffenhed i adskillige Dele af Europa frembragt saadanne Begivenheder, der have opvakt Min alvorligste Opmærksomhed. Men, i det Jeg med den sande Følelse betragter den afbrudte offentlige Rolighed i andre Lande, nyder Jeg tillige den store Fornøielse, at kunne sige Dem, at Jeg fra alle Magter er bleven forsikkret om Bestandigheden, i deres gode Sindelav til dette Kongerige. Jeg holder Mi forvisset om, at De med Mig føle sig igiennemtrængte af den meest levende Taknemmelighed mod Forsynet, der har ladet Mine Undersaattere nyde Fredens stigende Velgiærninger: og fremdeles glæder dem med de uskateerlige Fordele, der udspringe af Vor fortreffelige Grundforfatning. Ædle af Underhuset! Jeg har befalet, at forelægge Dem Beregningerne over de til dette Aars Fornødenheder behøvende Pengesummer, og Jeg forlader Mig paa Deres Beredvillighed i at bevilge althvad Statsforvaltningens forskiellige Grene maatte fordre. "Mine Herrer og Ædle, Da de i sidste Session udgivne Forordninger om Kornhandelen ikke bleve tilbørlig fulgte i adskillige Egne af Kongeriget, saa var den Frygt ikke ugrundet, at en ulovlig Korn udførsel forenet med de hindringer, som kunde blive lagte i Veien for Jndførselen, maatte for Mine Undersaattere drag. meget betænkelige Følger efter sig. Under disse Omstændigheder syntes en uvilkaarlig Nødvendighed at fordre de hastig ste Midler til at standse Udførselen og at befordre adskillige Kornsorters Jndførsel, til hvilken Ende Jeg med Raadførsel, af Mit geheime Conseil har ladet udgaae en Ordre, hvoraf en Gienpart skal blive Dem forelagt. Alt, hvad Jeg i øvrigt har at ønske, er dette, at De fremdeles ville vedblive at anvende Deres Bestræbelser for de Gienstande, som maatte fordre Deres Opmærksomhed, med den samme Jver for den offentlige Beste, som hidindtil har fremlyst af alle Deres Handlinger og hvis Virkninger ere paa en saa lykkelig Maade, bleven kiendelige i de offentlige Jndtægters Forøgelse, Handelens Udvidelse, Manufacturernes Flor, og Mit Folks almindelige Velstand.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Om Hs. Majestæt Kongen af Preussen indeholde vore Tidender følgende Artikel: Den nu værende Konge af Preussen, har ei allene allerede lagt Beviser for Dagen at han er den retmessige Arving til sine store Forgiængeres politiske Fuldkommenheder, men han vil og, om det fornødiges, overbevise Verden om, at hans allerhøieste Huses krigerske Naturgaver ere ham medfødte.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Haag, den 23de Januarii. Gazetterne fra Antverpen melde, at ved Marche og Fa mene er forefaldet tvende blodige Optrin imellem de Keiserlige Tropper og Jnsurgenterne. J det første have Jnsurgenterne fra Dornick, Mons og Hennegan, samt de Frivillige og Jægerne angrebet Østerrigerne paa deres fordeelagtige Poster, men ere blevne slagne tilbage. Tvende Vogne med Saarede ere ankomne til Namur og 2 af Jnsurgenternes Officerer, tagne fangne. De Henneganske Jægere skulle have lidt mest. J den anden Fegtning tilegne Jnsurgenterne sig Seieren. De paastaae, at 3000 Keiserlige ere blevne slagne af dem, at de herpaa have indtaget Marche og Fammene, og erobret 6 Kanoner. Man maae oppebie Bekræftelsen herpaa.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Helsingøer, den 5te Februarii. Den 2den hujus kom en Dansk Brig fra Laurvigen, som var distinert til Kiøbenhavn, samt en Engelsk dito distinert til Carlscrona med Sild. I Gaar kom en Engelskmand efter 40 Dages Seilads fra Messina med Frugt, Rosiner og Corender &c., distinert til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Kiøbenhavn, den 5te Februarii. Fuldmægtigen ved General=Postamtet, Georg Nicolas Nissen, er udnævnt til Cancellist ved det Kongelige Gesandtskab paa Rigsdagen i Regensborg, med Legations=Secretairs Caracter.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Ved Tal=Lotteriets 420 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 4, 5, 28, 59. 15.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
AVIIISSk. J Anledning af et ypperligt Skrift, som jeg med største Fornøielse haver læst, om alle Jnteressenternes Nytte, og Gavn i Stadens Brandkasse, trykt hos Berlings den 28de Januarii d. A., vores naadigste Kronprindses Fødselsdag, muelig Ham til Ære, just af den høie Autor med Flid, den Dag dertil bestemt, for at giøre samme desmer herlig og opmærksom, ved et virkelig stort Gode for alle Stadens Jndvaanere; meldes: at dette mærkværdige Skrift har ei lidet bestyrket mit 30 Aars Arbeide, jeg haver havt, for at faae en Convention i Selskabet, og deri tvende Gange have Pluralitet; men ved Kunstgreb kuldkastet. Ja, noksom bekiendt, hvad samme mig har kosted af Fortred, Penge og Proces i benævnte Tid, og endelig tilsidst maatte erhverve et lovligt Tingsvidne til Sagens desbedre Fremme og Enighed i Selskabet. Dette sidste er just Høibemeldte Autors (som let kan sees af Stilen, hvem er, og ikke jeg, som visse ugrundet formene) Hoved=Argument, nemlig Eenighed Altsaa, for at opnaae denne Enighed, haver jeg for 1/4 Aar siden atter begyndt herpaa, med at faae Jnteressenterne til en troefast, nye og lovmessig Enighed ved en lovformelig Fuldmagt (skiønt snart ingen har villet eller turdet være de første) har jeg dog faaet nogles Underskrift; men endnu ingen af de Høistformaaende og Vederheftigste (som nu forhaabes, til at ostinere Commissarier i Sagen, der unægtelig ere høistnødvendige til dens rette og fuldkomne Endskab. - den Henseende udbeder jeg mig herved den Ære, enten jeg at maatte komme til Dem, eller De ville komme til mig (begge Dele at skee ved Bud) for at underskrive berørte Fuldmagt thi da vil sandelig, næst Guds Hielp, Sagen faae sin ønskelige Rigtighed, og erholde alt det, som Lov, Ret og billighed medfører, ved Justitiens allerbeste Pleie og Medfart, som den umuelig os da kan nægte. Ligesom og dette at være den eneste og allersikkerste Vei til at udkomme af denne nu saa mange Aar omtvistede og forvirrede Sag, nemlig ved Dom. F. Barfred.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Det store bifald, som Peregrine Pikle har funden hos de danske og norske Publikum, opmuntrer mig til at besørge er god Oversættelse af en anden møerende Roman af samme Autor, nemlig The Adventures of Launcelot Greaves. Denne Bog ere alle Maader lige saa underholdende, har lige saa komike Karalterer og løierlige Tildragelser, som Pikle; men den udgiør ikke eet Bind, og man behøver ikke at vente efter de følgende Deele Prisen kan ikke bestemmes saa nøie, men Arket vil komme paa 3 s. paa Trykp. og 4 s. paa Postp. Subskribenterne behage at melde sig hos mig. De Herrer Boghandlere, som ville paatage sig at samle Subskribentere, faaer for deres Umage 1 Exemplar paa 10 3 paa 20. At Oversættelsen skal blive god, derpaa kan man forlade sig. Subskribenternes Navne, som har befordret dette Skrifts Udgave, skal og pryde denne Bog. Saa og faaes hos mig Frøken von Sternheims Tildragelser for 8 Mk. paa Tryl papiir. - Dramatisk Tillæg af Professor Tode, 4 Mk. 8 s. J. F. Morthorst, Bogtrykker, i Pilestræde Nr. 11. Litr. A.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Nogle uforgribelige Tanker og den nærværende GiærinAl i Underviisningsfaget til forsynlig Klogskabs Jn skiærpelse hos Lærere og Lærlinge af Hr. Professor og Red tor Tauber er udkommet paa mit Forlag og koster paa Skriv 2 Mk. og paa Trykp. 24 s., heftet 2 s. mere. S. Poulsen, Antoniistræde Nr. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Hans Kongel. Majestæt har under 29de Januarii sidstleden forundt os en Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, er udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi i Anledning af en fra O Elskelige Etats=Raad Peter von Hemmert og Justits=Raad Peter Uldall af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, indkommen allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de som Executores Testamenti efter afg. Hr. Admiral Simon Hooglandt, maae ved Proclama ind pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle og enhver, som formene sig til bemelte afg. Admiral Hooglandt eller hans Stervboe at have nogen Fordring eller Ankrav, af hvad Slags og Beskaffenhed, publiqve eller private, samme end være maatte, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden , foreskrevne Tids Forløb for Supplicanterne at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansee og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 29de Januarii 1790. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Etats=Raad Peter von Hemmert og Justits=Raad Peter Uldalsom Executori Testamenti efter afg. Admiral Hr. SimonHooglandt i Kiøbenhavn, Bevilling at maae ved Proclamaa i Aviserne indkalde bemelte Afdødes Creditorer. Thi bliver herved og paa Grund af allerhøystsamme afg. Admiral, Hr. Simon Hvoglandts Creditorer, samt enhver, som formeensig til ham eller hans Stervboe, at have nogen Fordring eller Ankrav, af hvad Slags og Beskaffenhed, publiqve eller private samme være maatte, sub pæna præclusi & perpetui silentii, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav for os, som Executores Testamenti i Boet at anmelde og beviisliggiøre, inden Aar og Dags Forløb, Kiøbenhavn, den 1ste Februarii 1790. P.v. Hemmert. P. Uldall.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
J Overeensstemmelse med Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til - Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at da Overformynderne i Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, Carl Conrad"Lund og Peder Jacobsen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at, efterat Vi, under 31te Decbr. 1773 allernaadigst havde forundt nu afg. Kammerraad Jacob Bornemann facultas testandi, har han i Kraft deraf under 12te Decbr. 1787 forfattet Testamente, og i sammes 2den Post tillagt afg. Capitain Cosmus Bornemanns Søn, Wilhelm Bornemann, som skal være Udenlands, 3000 Rdlr., der skulle indsættes i Kiøbenhavns Oberformynderie og ikke udbetales ham førend han fyldte sine 25 Aar, og det tillige kunde ansees tienligt, at Capitalen blev ham betroet, samt at det derhos er fastsat, at han skulle nyde Renterne, naar han opholdt sig i Vore Riger og Lande, men at disse i andet Fald skulle indeholdes, og at Capitalen, om han døde ugift Stand, eller forblev saa længe Udenlands, at ingen --Efterretning indløb i fulde 10 Aar, om han fandtes i Live eller ikke, skulle tilfalde andre af bemelte Kammerraad Bornemann indsatte Arvinger; og fornævnte Oberformyndere tillige have indberettet, at denne Capital i sidstafvigte December Termin er af de indsatte Arvinger bleven afleveret til "Overformynderiet, med Anmodning om, at derfra maatte skee Jndkaldelse til bemelte Wilhelm Bornemann, for om mueligt, derved at bringe ham Kundskab om den ham tillagte Capital, saa have Vi, efter meerbemelte Overformynderes, Carl Conrad Lunds og Peder Jacobsens, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Afdresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde fornævnte fraværende Wilhelm Bornemann, at indfinde eller melde sig i bemelte Kiøbenhavns Oberformynderie, angaaende berørte ham testamenterede =Capital, inden 10 Aars Forløb fra Jndkaldelsens sidste Bekiendtgiørelses Datum. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, der 29de Januarii 1790. Under Vort Signet ((L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Jndkaldes herved fornævnte Wilhelm Bornemann sub pæn præclusi & perpetui silentii, at indfinde eller melde sig i Kiøbenhavns Oberformynderie, angaaende den ham af afg. Kammerraad Jacob Bornemann testamenterede Capital inden de foreskrevne 10 Aars Forløb. Kiøbenhavns Oberformynder=Contoir, den 4de Februarii 1790. C. C. Lund. P. Jacobsen. N. V. Som forhen bliver fremdeles i dette Aar de almindeligst brugende have Urte saa og nogle faa udsøgte smukke Blomster=Frøer, alle af bedste Art og for den største Deel af egen indenlandske Avl, saa og Hollandsk Kleverfrøe med videre, alt paalidelig frisk og til billigste Priser at bekomme i Riber Kloster hos Ussing.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Tar Gedækkesholms Gods under Wordingborg Amt, i Søde Sogn og Bye, er Huusmand Morten Jensen ved Døden afgangen, hvis ringe Efterladenskaber, strax efter Dødsfaldets Anmeldelse af mig er taget under Forsegling og Registering og 30te Dagen derefter aabnet og vurderet, hvorefter hel Boets Jndtægt og Opløb til 19 Rdlr. 9 s., hvorimod Stervboets den Dag opgivne Gield bedrog 31 Rdlr. 4 Mk. Den Afdødes Arvinger ere følgende: a) J første Ægteskab en Datter, Marie Nielsen, Enke i Gundersløv Hospitai. b) Jandet Ægteskab 1 Datter Anne Sophia, gift med Gaardmand Peder Hansen i Schielbye, en Dito Gusanna, gift med Væver og Huusmand Christian Andersen i Snesløv paa Ugiversitets=Godset, en Dito Birthe, forhen værer gift med Smeden Peder Andersen i Kiøng paa Øberregaards Gods, men nu Enke sammesteds. J tredie og sidste Ægteskab med nu efterladte Enke Anne Jacobsdatter, er ingen Børn efterladt. Disse samtlige Arvinger, som opholder dem her i Provindsen, haver jeg skriftlig notificeret dette Dødsfald tilligemed Skift samlingen paa 30te Dagen, hvorved alle mødte undtagen Enken Birthe efter Smeden Peder Undersen; men som den Afdødes Enke og Arvinger, ved Skifte Forretningen blev uenig paa 30te Dagen, uagtet der intet kan forventes at blive til Arv og Deeling, begiærede de Skiftet opsadtil 6te Ugersdagen den 5te Martii næstkommende, og den ude blivende Arving til den Tid indkaldet. Endskiøndt nu denne Jndkaldelse er skret engang skriftlig, og Stervboet ey formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama, saa bliver dette Dødsfald dog herved 3de Gange i rad bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, med Anmodning saavel til berørte Arvinger, som Stervboets Credi= og Debitorer, behagelig at tage Møde i Stervboet bemelte 6te Ugersdagen den 5te Martii, og til den Tid give deres Desputer nogen Bestemmelse ved Forretningen, hvorefter enhver skal blive tilkiendt sin lovlige Ret; thi i Mangel af Udeblivelse den Dag og vedbørlig Legitimation, kan de forvente Skiftet sluttet. Gundersløvholm, den 28de Januarii 1790. M. Paulsen, Forvalter ved Gundersløvholm og Castrup Godser.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Da jeg formedelst Alderdom og Svaghed har resigneret mit Provste Embede i Thune Herred, og til min Succesfor, S. T. Hr. Andreas Tamdrup Rachlou i Snoldeløw, har overleveret Provstiets Protocoller og Sager; altsaa, endskivnt intet vides, som jo er gjort Rigtighed for, saa dog til Sikkerhed for mig og mine Arvinger bekiendtgiøres dette 3de Gange, med Begiering, at om nogen imod Forhaabning skulle mene sig at have noget videre hos mig lovlig at fordre, Provste=Embedet vedkommende, de da inden 6 Uger fra denne Publications=Dato vilde melde sig hos mig, saasom ingen Fordring efter den Tid imodtages. Carlslund, den 23de Januarii 1790. Niels Aulum. Nr. Skulle flere Arvinger og Creditorer være til, end de der allerede have meldet sig ved tvende Skiftesamlinger, nemlig den 28de October 1789 og 20de Januarii 1790, efter afgangne Kroemand sal. Niels Pedersen Müller og ligeledes afdøde Hustrue Margarethe Jsacksdatter Lund, som begge boede og døde i Harraldsted under Skjoldenesholms Gods, ville de behage at møde eller møde lade her paa Skjoldenesholm Onsdagen den 28de April førstkommende, Arvingerne for at legitimere deres Arve=Rettighed, og Creditorerne at fremkomme med lovgyldige Beviser om deres Fordringers Rigtighed; ligeledes ville ogsaa de andre Arvinger, som enten Pensonligen eller ved Fuldmægtige haver bivaanet de foregaaende Skiftesamlinger, møde sidstmelte Dag, for end videre at erfare hvad der da ved denne tredie Samling maatte blive at afhandle til Skiftets desto hastigere Fremme og endelige Slutning, hvortil det formeenes at kunde blive optagen. Skjoldenesholm, den 27de Januarii 1790. M. Giessing.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Efter Sogne=Præsten for Døllefelde og Murse Menigheder, Hr. Richart Listoe, som døde den 11te Septbr. sidstafvigte, er Stervboet strax taget under lovlig Behandling, og da man efter udstædte Proclamata ved vedkommende Retter, og i Continuation af forhen holdte Skifte=Samlinger, har bestemt til noget af giørende et Møde, at holdes i Døllefelde Præstegaard førstkommende 1ste Martii fra Formiddagen af, bliver dette Credi= og Debitorer og alle Vedkommende til Efterretning bekiendtgjort. Flintinge, den 23de Januarii 1790.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
J. Sandse. Dr.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Provst i Lollands Musse Herred.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Da Enkens Død efter afg. Jens Nielsen i Lindenborg Kro Natten imellem den 21de og 22de d. M. er paafulgt og Skiftet, som endnu var under Rettens Behandling udsadt til den 17de Martii og 28de April førstkommende, saa indkaldes herved foruden ergangne Proclama fra Landstinget, Arvingerne og de Umyndiges Formynder, samt Dedi og Creditorer til at møde ved Skiftesamling paa Lindholms Skriverstue til ovenmelte Tider, da enhver kan vente at vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Lindholm, den 23de Januarii 1790. P. Schwensen.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
At forrige Eier af Heinstrup Gaard paa Roeskilde Amt, Hr. Matthias Bronsdorph, er ved Døden afgaaet i Sengeløse Præstegaard paa Kiøbenhavns Amt, sidstafvigte 8de Januarii, og at hans Stervboe er af os Provst Bredenberg i Lidøe og Birkedommer Sundbye i Ballerup, som udnævnte Skifte=Commissarier taget under lovlig Behandling; det bliver til Efterretning for alle og enhver Vedkommende herved bekiendtgjort. Lidøe og Ballerup, den 27de Januarii 1790.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Da med Kiøbmand Sr. Jens Holms Fallitboes Skifte nu saavidt er avangeret, at det til Slutning og Endskab kan optages; men forinden det skeer er berammet en Skiftesamling til Fredagen den 12te Februarii, for at erfare Creditorernes Beslutning i Henseende til Bog Gielden og anden udestaaende Restance, som ikke i Mindelighed har været at laae incasseret, saa og hvad der kan være mod en og anden Fordring at erindre; thi ville Vedkommende som dette angaaer behage at møde eller møde lade forbemelte Dags Formiddag Kl. 10 Slet paa Raadstuen, her i Slagelse, hvor Samlingen bliver holdt. Slagelse Raadstue, den 28de Januarii 1790. A. Smith. J Rech.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Foruden det ved Retterne publicerede Proclama, lader den civile Skifte Ret i Christiania herved indkalde alle dem, som maatte finde sig berettigede noget udi den der ved Døden afg. Procurator Michael Gervans Stervboe at fordre, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Christiania, den 16de Januari i 90 Hr. Johannes Clod, dansk Præst ved Wemmelofte Kloster og dets Menighed er ved Døden afgangen den 1ste Februarii, hans Venner og Paarorende bekiendtgiøres dette Dødsfald herved, med Anmodning, at de behagelig ville antage samme ligesaa fuldt som særskilt skriftlig Tilmeldelse. Lillehedinge, den 2den Februarii 1790. D. Haabr.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
Gaarden Christianslund i Wester=Egede Sogn og Bye Wordingborg Amt ikke langt fra Gisselfeld, hvis Hartkorn af Ager og Enger; Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 tre trettendedeel Alb., og Skovskyld 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 en trettendedeel Alb., med de paa sammes Grund staaende 4 Gadehuse, hvoraf svares i aarlig Huusleie 12 Rdlr. 4 Mk. og af hver Beboere i disse Huse forrettes aarlig 2de Høstdage; Gaardens Bygninger ere indrettede til Beboelse for en anstændig Familie, og derved 2de Urte= og Frugthauger, forsikret udi Kiøbstædernes Brandkasse for 3600 Rdlr. og som strax kan tiltrædes til Beboelse, er underhaanden at faae tilkjøbs og hvorom Liebhaberne behagelig ville melde sig hos Hr. Etatsraad Bruun i Kiøbenhavn, boende i Farvegaden Nr. 20. F. F. En Gaard i Nestved, beqvem til Brændeviinsbrænderie, Vertshuushold og Kolsbrug, paa et nærsomt Sted beliggende, kan underhaanden faaes tilkjøbs og anvises af F. Frich sammesteds.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
En rødblisset Hoppe 16te Aar af smuk Skabning, Skolereden, E og Tilkjørt, kan faaes i 3 Hiørter paa Vestergaden, og ringeste Priis 100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-02-05
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Under=Konstabel af 3die Dev. Artill. Compagnie No. 169. Rasmus Jensen, som er barnfod i Jylland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.