Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-05
Kongen af Nederlandene har paa sin 44de Aars Fødselsdag udstædet en Bekiendtgiørelse i den Anledning. – Den 25de August afreiste Kongen til Brussel, hvor han indtraf den 26de. Kan man endog ikke forudsee hvad den forestaaende Fredslutning vil føre med sig, saa udvikles dog stedse mere Virkningen af de paa Wiener-Congressen afsluttede Forhandlinger Nogle Districter, af Gallizien, som ved en Tractat af 3die Mai d. A. ere afstaaede til Østerrige af Rusland, ere nu overleverede den 6te August; Preussen tager Fyrstendømmet Siegen i Besiddelse. Hessen-Darmstadt faaer Staden Worms med den beste Deel af det forrige Departement. Tordenbjerget. - Hvad derfortrinlig hindrer og ikke den almindelig Freds-Afslutning, som dog Freds-Tilstandens Tilbagekomst i Frankerige, er den store indvortes Gjæring, som idelig hersker i Landet, og som gjør det betænkeligt for de Allierede at lade deres Armeer rømme det. Denne Gjæring gaaer saa vidt, at Engellænderne see sig beføiede til stærkt at besætte og befæste Mont martre, hvorfra Paris beherskes, at Gouverneuren i Paris, den Preussiske General Müftling, har maattet bekjendtgjøre, at han seer sig nødsaget til at give Skildvagterne Ordre at skyde paa alle dem som fornærmee dem, eller som stimle sammen omVagthusene og begaae Uordener. De Hannoverske Tropper som campere i Skoven ved Boulogne, maae ofte om Natten rykke under Gevær, bag Loire-Floden hersker endnu den største Uorden, og de Franske Officerer fornærme ofte de Allieredes Officerer, da de stole paa, naar det kommer til Udfordring, at de kan bedre fægte. Det er maaskee usandt at en stor Sammenrottelse er opdaget, som skulde udbryde den 15de August; men saameget er dog vist, at mange flere Tropper ere trukne til Paris, og at mange Kanoner, man siger 600, ere plantede paa de offentlige Pladser og Spadseergange. Loire-Armeen, som var 60,000 Mand stærk, er opløst, 15000 Nederlandske Tropper kaldes tilbage for at afgaae til Colonierne, men man mener, at det Danske Auxiliair-Corps skal komme i deres Sted. Labeboyere, som er skudt, var en Mand af et deligt Udvortes, han besad et høit Mod og elskværdige Egenskaber. Marschal Ney er nu stillet for Retten. En Capitain, St. Clair, har dræbt sig selv ved Kuldamp. Under disse Scener er dog Kong Ludvig den 18des Navnedag bleven celebreret i Paris. Man har giort det Calembourg paa hans Navn: Louis deur fois nous, (som betyder baade to Gangeni og to Gange nyed Man beskjæftiger sig nu i Frankerige med at vælge Repræsentantere til de Deputeredes Kammer, som alle blive valgt af det Bourbonske Huses ivrige Tilhængere. Krigens Flammer brænde stedse svagere; Preusserne som nyelig har sendt en Armee under GeneralTauenzien til Frankerige, Leiere endnu nogle Fæstninger, f. Ex. Charlemont. - Strasborg spiller en besynderlig tvetydig Rolle; Garnisonen bærer den hvide Kokarde, men Fæstningens Porte vedblive stedse at være sværrede. Hüningen bliver forAlvor bombarderet af Østerrigerne. Corsica har underkastet sig Ludvig den 18de, og Folket selv dræbte Commandanten St. Fiørenze, som ikke vilde ned tage den trefarvede Fahne; paa Den Elba har Staden Porto Ferrajo endnu ikke overgivet sig. Men Fæstningen Garta i det Reapolitanske har endelig capituleret den 8de August; dens Commandant, Hr. Begani, har faaet Kongen af Neapels Tilgivelse, Garnisonen bliver behandlet paa en ærefuld Maade, men de Effecter, som tilhørte Hr. Mürat blive udleverede til Kongen. Saaledes nærmer alting sig til fuldkommen Rolighed og Fredstilstand i Europa; blot paa Søen forstyrres den af de Barbariske Stater, og til Lands raser Krigen endnu i Servien, hvor Tyrkerne og Servierie Fagte grusomt med hinanden; men om ogsaa Freden bliver varig? i Constantinopel troer man det ikke, thi Storfultanen lader alle sit Riges Grændser sætte i ForsvarsTilstand.