JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
J et nylig i London udkommet Skrift af en engelsk Oberst Coans om den Krig, som Rusland fører mod Porten, søger han at opmuntre til en Coalition for at tvinge Russerne til en billig Udsoning med Porten. Han forestaaer i Tilfælde af en Krig, at spærre Ruslands Vandel og derved skille Adelens Interesse fra Regjeringens, at forsøge paa at ødelægge dets store Søearsenaler i Cronstadt, Sebastapol o. I. v.; at gjøre ødelæggende Indfald paa dets Grændser, især ved det sorte Hav, at hielpe Perserne til Gjenerobring af deres tabte Provindser ved Hielpetropper fra Ostindien; ved Hielp af Matroser og Skibs-Tømmerfolk fra Bombai, ved Asterabad og Balfursch, at bygge en Flaade paa det caspiske Hav, for i det mindste paa nogen Tid at fordrive Russerne derfra; ved et stort Troppecorps paa en allieret Flaade i den finske Bugt, at true Flankerne af Ruslands Reserver i Polen og Finland; at stifte en Opstand og en Slavekrig i det Indre af Rusland, om muligt at beskyde Petersborg, selv; med en bevæbnet Landarmee i det mindste at søge at bringe Polen eller Finland tilbage under sin oprindelige Regjering. Disse omfattende Planer synes ganske egnede til at vise, hvor vanskelig den russiske Kjæmpe er at komme til Livs, og et engelsk Blad bemærker ogsaa ganske rigtigt, at Jnter bedre kan tjene til at bevise, hvor upolitisk det vilde være handlet af England, at indlade sig i en saadan Alliance mod Rusland for at udføre disse Forslag, som vilde blive nødvendige i deres hele Udstrækning og maaskee i en endnu større, dersom Krigen virkelig blev besluttet. En Expedition i det sorte Hav og en Ditto i Østersøen, en ostindisk Expedition i det nordlige Persien og en Ditto ved det caspiske Havs Bredder vilde dog ikke være videre end et Angreb paa Randen af det store Keiserrige, lykkedes ogsaa alle disse Operationer, forsaavidt som England kunde tage Deel deri, fra nu af og i 10 Aar, saa vilde dog Rusland blive lige saa mægtigt som det for nærværende Tid er, men den engelske National-Gield vilde være fordobblet. (Aalb. Av.) Paa Den, som bedrog os, vredes vi mindre fordi han har skadet os, end fordi han har narret os. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Gjælder det ei den sletteste Sag, hvor i sletteste Mennesker ere de brugbareste: Opløsning af Gaaden i No. 82.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Stikblad. 122) J Spil. 3) J Duel. 4) J Stil 5) J Duel. 6) Bien. 7) J Thombre og Whist etc. 8) Kobberstik, 9) Mygstik. 10) Tilkestik. 11) I Thombre. 12) Lade Negn i Stikken. 1) Klud. 2) Blad paa et Træ. 3) Bordblad. 4) Skulderblad. 5) Breve. 6) Naar man tager Bladet fra Munden. 7) Papyrus roller. 8) Figenblad. 9-10-11) Blad i Bøger, Kortblade, Journaler, Uge-, Dag, Morgen og Aftenblade; et Blad i Historien. 12-13) Theeblad, Tidsblad. 14) J Botaniken, Løv. 15) Naar Bladet vender sig. 16) Blad i Bagværk, Knivblad. 17) Saugbl.) Bladguld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Kjøbenhavns Børs, d. 1. October 18. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Nationalbank=Obligationer 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Mk. Sal. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito . . . . 52 92 Rbs. Ter. 88) 81 Rbd. Sckl. Dito Dito . . . . . . . . . . 80 Vanco. af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1021 Rbd. r. S. Sto Dito. . . . . 100, i Sedler. 6 pCt. norsk Laan, og - Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 106 1/2 - i Banco. r. S. 98, 98 i Bance. 3 pCt. nye danske Obligationer, 38 - 8. Sal. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 85. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdan den 21 October 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Efter min Formening vil man kunne inddeele Fattigvæsenets Organisation og Virken isa her i Hovedstaden i 6 Hovedperioder; Den 1ste Periode indbefatter Tiden for Reformationen, da Fattigforsørgelsen tildeels var anbetroet Geistligheden. 2den Periode begynder med Reformationen og isærdeleshed under Friderioden 4de, hvor man i Aaret 1708 finder en ordnet Faltigpleie. Denne Periode kan udstrækkes til Aal 1771.*), Fattigvæsenet blev den Gang besty*) E. Pontoppidan annales occlesige danicae dit matici 4 Th. 11 B. p. 37. 15) R. Nyerups Kjøbenhavns Beskrivelse, Adhyn. 1 Pag. 562. ret af de dertil udnævnte kgl. Committerede under den for hele Danmarks Fattigvæsen befalede Over-Direction. 3die Periode antages fra Aar 1771 til Aar 1781, da en kongelig Direction for Pleie anstalterne og de med dem indrettede Sogne commissioner havde Bestyrelsen. 4de Periode fra Aar 1781 til 1799, i hvil sen Tid Kjøbenhavns Magistrat har staaet i den forrige kongelige Pleiedirections Sted. 5te Periode fra 1799 til 1816 under en kongelig almindelig Direction for Kjøbenhavns Fattigvæsen. og 6te Periode fra 1816 til nu, under ovennævnte Direction, men dog under speciel Bestyrelse af en kongelig administrerende Direction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Hvorledes de Fattige forsørgedes i Hedenold vil jeg ikke opholde mig med at undersøge, men henvise dig til den korte men indholdsrige Afhandling, som Historikeren Dr. G. L. Baden, har nedlagt i Professor Molbechs Maanedskrift, Athene. Januar Heftet 1815, Pag. 46 o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Under Catholicismen finder man i Danmark mange Beviser paa en velordnet Fattigpleie, og jeg tør vel sige en nøiere Kundskab, end man turde vente af Klerkeskabet. Dog herom skal jeg snart meddele Dig interessante og mærkelige Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Alle Middelalderens Gilder, saavel verdslige som geistlige, paalaae Omsorg for de Fattige som en Hovedpligt. Helliggeisthuse, St. Jørgensgaarde eller Hospitaler for Spedalske vare hyppige, næsten i enhver Kjøbsted, og begavede med betydeligt Gods. *) For fattige reisende Pillegrimme var der sørget ved Stiftelser, ved paa Landeveiene liggende Klostre, eller paa anden Maade. Der blev sørget for fattige Skolebørn, **) holdt aarlige *) C. Pontoppidan, annales ecclesiae danicae dipl. 2 Theil Pag. 355. **) R. Nyerups historisk statistisk Skildring af Tilstanden i Danmark og Norge i ældre og nyere Tider, 2 B. Kbhavn. 1804 P. 240 o. s. v. Sjelemesser for de Fattige. 2) Overalt havde Klosterne stor Fortjeneste af Omsorg for de Fattige og Trængende. Kong Magnus forenede begge Hospitaler i Bergen til eet Hospital Christian den 1ste oprettede, da han kom tilbage fra sin Reise til Rom, et Helliggeistes Huus. **
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Blandt de paa Kjøbenhavns Raadstue-Archiv førend Jldebranden 1795 opbevarede Documenter, fandtes et Pergamentsbrev af Kong Hans, dateret 1508, om Hospitalets Jndkomst, hvoriblandt St. Jørgens Blok. tet. 1522 blev St. Hans Hospital indret De første og mærkeligste Efterretninger om, at man var betænkt paa at indrette et saakaldet almindeligt Hospital i Kjøbenhavn, findes i et høist sjeldent Skrift, af Carmelitaner Munken Povel Eliæsen, som den Gang ogsaa kaldtes Poul 2 G. L. Baden I. c. P. 48 & 49. ) eft. Penia for Aaret 1816, udgivet af Etatsraad Thaarup. Om Helligaands eller Helliggei. stes Hospital i daglig Tale Vartov kaldet, af H. August, Bogholder ved Kjøbenhavns Fattigvæsen. Penia. c. P. L. Herslebes og Munkes Fortegnelse over de udi Kjøbenhavns Raadstues Archiv bevarede gamle og nye Documenter p. p. Kjøbenhavn 1786, P. 103, Documenter, vedkommende de Fattige. r) Om denne mærkelige Mand see Chr. Olivarius De vita & Scriptis Pauli Eliæ, Hafniæ 17 og Dr. Fr. Münters danske Reformations Historie, Kjøbenhavn 1802, 2den Deel, Paa 35 og 36. Af Povel Eliæsens sjeldne Skrift findes kun 1 Exemplar i Frue Karen Brahes Bibliothek i Odense, og i den Hjelmstjernske Samling et eneste correct Aftryk, som Hjelmstjerne paa sin Bekostning lod trykke i det kongelige Vai Vendekaabe, udgivet i Aaret 1528 d. 1ste Julii, da han var Lector i Carmeliter Klosteret, hvor nu Walkendorphs Collegium i St. Peders stræde er. Skriftet er tilegnet Borgemester, Niels Stampe i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Af Munters Reformations Historie erfare vi, at denne Munk 1527 i Paaske Ugen(hvilket Povel Eliæsen ogsaa selv i sit Skrift anfører) var i Roeskilde, hvor han mødte Niels Stampe. Paa denne Embedmands Raadførelse med ham, om hvorledes et Hospital for Syge og Fattige skulde indrettes, udarbeidede han bemeldte Skrift under Titel, een kortunderviisning, hvore krancke missige, oc saare arme og fattige mennisker schule tracteris og besørgis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Endskjøndt i dette Skrift Spørgsmaalet er blevet behandlet fra den religiøse Side, saa indlader han sig dog ei allene i Forslag om Hospitalers Indretning og Midlerne til at tilveiebringe de til deres Vedligeholdelse fornødne Penge *), men ogsaa vidner hele Skriftet om, hvad Kundskab og Begreber, han og flere Klerker havde om Fattigbestyrelse. Man turde ved endog paastaae, at Palladius i den 7 Aar derefter udstædte Kirkeordinants og de den vedføiede 26 Artikler, tildeels har afbenyttet Povel Eliæsens offentliggjorte Betænkning om Fattig- og Sygeplejen, og især Hospitalers Jndretning; maaskee er ogsaa derved givet Anledning til Stiftelsen af et almindeligt Hospital, hvortil flere Hospitaler bleve henflyttede Skriftet begynder saaledes: Fredt og naade in Christo-Jesu ønsker Paulus Helie erlig og fornumstig mandt senhuses Bogtrykkerie, foruden fornævnte Original. Af Nevideer=Arkene er jeg saa heldig at have et Exemplar i min Bogsamling. Sandvig har i Samlinger til den danske Historie 1ste B. 2 H. leveret Extrakt af dette lidet Skrivt. *) Cfr. Münter l. c. Niels Stemp, Borgemester i Kabmuhaffn. Kiere Borgemestere gunstige og gode mu Som eder vel fortenker, ther jeg var ik gest i Paaskee ne nu sist forleden, at y talde til meg udi raatzwyst om ett hospitall at rettelistigte og skikke Gud till toff oc ther nest anmissige og krancke mennisker til hielp trøst: bestandt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Jndenlandske Efterretninger. Det af Hs. Majestæt Kongen allernaadig approberede Ceremoniel i Anledning af den høye Formæling imellem deres kongel. Høiheder Prindsesse Wilhelmine Marie og Prinds Frederik Carl Christian er nu bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
(Man læser det, aftrykt efter et originalt Exenplar i Kjøbenhavns flyvende Post No. 84 id Tillæg). Til at overvære denne højtidelige Han ling ere fra Overhofmarskallen tilsagte de i første Classer i Rangen, med deres FrunDøttre, samtlige kongel. Herskabers Kavalen, Officiererne af begge Garderne og Staben, og samtlige Kammerjunkere og deres Fruer, saa Kavallererne og de gifte Damer af den 3die Classe i Rangen, for saavidt Rummet maalle tillade det. De udenlandske Ministre med deres Fruer og Døttre og øvrige af Corps diplomatique ere ved særskilt Jndbydelse fra Overhofmarskallen tilsagte til ligeledes at bivaane Vielsen. Den holdes af Confessionarius, og desuden er Ministerium havniensis og det ihu logiske Facultet tilsagte at overvære den, hvilke samtlige anvises Plads i Choret, hvor Confessionarius ogsaa opholder sig indtil hans Function begynder, Samtlige Tilsagte møde i de bestemte Gemakker i Slottet. Processionen til Kirken er bestemt til at begynde Klokken 4; Høitidtlig heden i Kirken at være endt omtrent Klokke 55. Derefter gaaer Processionen tilbage Slottet. Foruden det kongelige Bundteral Taffel paa omtrent 100 Couverts, ere 11 Nr. skals Tafler, hvortil alle de som ere med i Processionen blive tilsagte. De kongelige Tafler antages at være endte omtrent Kl. 8 1/2. Efter Taflet begive deres Majestæter, og samtlige kongel. Herskaber sig tilbage til hans Majestæts indre Gemakker. Samtlige Damer og Kavallerer, som have bivaanet det kongelige Taffel, forføje sig, saa hurtigt som mueligt til Hs. Majestæts Dronningens Dame-Gemak, og rangeres der en haye; Damer og Kavallei parviis ved Siden af hinanden, saaledes som le sad ved Taflet og uden at nogen Rang derved iagttages. De blive alle saaledes staaende, indtil det behager Deres Majestæter, med det høje Brudepar og de øvrige kongel. og fyrstel. Herskaber at begive sig fra Hs. Majestæts Kongens indre Gemakker igjennem Apartementssalen. og Hs. Majestæts Dronningens Dame- og lake-Gemak over Allerhøistsammes Trappe indi de for Hs. kongelige Høyhed Bruden bestemte Gemakker. Alt for den Dag er da forbi, og Enhver begiver sig til Sit. (Mere i næste Nr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
For kort siden berettede vi, hvorledes de fireThorwaldsenske Basreliefs bleve opsatte over Christiansborg Slotsport imod Slotspladsen, og at en Marmorplade imellem dem skulde mod lage en forgyldt Jnskription. Denne blev igaar færdig og lyder saaledes: REGIAM. HAN CHRISTIANUS SEXTUS. EXSTRURIT INENDO FNESTO POST LIV ANNOS. VASTATAN DENDO ERIGI CHRISTIANUS SEPTIMUS JUSSII SLENDIDAN RESTITUIT T INTER PUBLICA VOTA DICAVIT FRIDERICUS SEXTUS. MDCCCXXVIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Nogle andre offentlige Bygninger have i denne Sommer og indtil disse Dage, modtaget Hovedreparationer, og fremstaae nu med fornyede udvortes Prydelser af Jnskriptioner etc. Det er Tilfældet med Børsen, og Helliggeistes Kirke, ligeledes med Holmens Kirke, hvor Christian den 4des Ciffer, og Symbolum R. (Regna firmat pietas), og Aarstal ere forgyldte paa ny, og ved hvis Gavl den gode Indretning er anbragt, at Bogstaverne N. S. O. W. vise Orienteringspunkterne: ligeledes er Postgaarden oppudset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Des Hochgefeierten, erwunscht glükliche Rückkehr in das Vaterland. Bei Seiner Königlichen Hoheit Prinz Friederich Carl Christianserstem Wiedereintritt uber die Gränze desselbenim October 1828. Von J. B. v. Lindensels, Major auf Wartegeld. opdaget. (God have the King!) Heil sey, 9 Skioldung Dir! Jubelnd umsahen wir, Friederich DichDaniens Bruderkus Welt hier imersten Grus, Des freut, im Hochgenus, Altona sich. Stol nennt, o Friederich. Genf. seinen Bürger Dich; Schön ist der Lohn! Schöner noch der Gevin; Denn, holden Bürgersing, Bringst Du mit Dir dahin, Hin bis zum Thron. Brachten, des Lobes voll, Dir der Bevundrung Zoll Auslander dar: Sind hier die Herzen Dein: Liebe und Treu Dir weien. Kann nur dies Land allein, Herzlich und wahr. Selig im Vorgefuhl, Eilst Du zum schønsten Ziel, Zur Axelstadt. Dort, in der Hoheit Glantz, Winkt Dir, im Myrthenkrantz, Was Hymen, einzig ganz, Himalisches har Wonne ziebt mit Dir fort, Jubel empfangt Dich bort, Glück ist Dein Theil. Denk an Dein Altona, Das Dich mit Wonne sah; Es wunscht Dir, fern wie nah Segen und Heil!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Blandede Efterretninger. Af Hr. M. C. Hansens Forsøg til en Grammatik i Modersmaalet er 3die Oplag nu udkommet under den Titel: Grammatik i det norske og danske Sprog." - Om denne Forandring siger den ærede Forfatter: At jeg udelader Ordet Forsøg i det jeg atter udgiver Bogen (med ubetydelige Forandringer ganske efter andet Oplag), skeer ingenlunde fordi jeg nu ret har fattet Tillid til mit Arbeides Værd, men fordi jeg synes, det seer underligt ud at præsentere Publicum oftere gjentagne Forsøg. - Ombytningen af Ordet Modersmaalet" med et mere directe Navn har vistnok udeelt bifald af vore Sprogmænd, men da de i Valget af dette Navn deele sig i to stridende Partier, beder jeg, at Enhver vil benytte det Navn paa Titelbladet, der behager ham. Jeg holder for, at, da vi ere Nordmænd, maa vi kunne siges at tale Nordmænds Sprog eller Norsk - og bør bruge den Benævnelse i Almindelighed for Begrebet: vort Modersmaal, saaledes som det ogsaa bruges i Grundloven, og i Regjeringens Kundgjørelser. Saameget mere maa dette være rigtigt, som Jngen kan tvivle paa, at vort Sprog inden nogle faa Decennier vil komme til at antage ikke blot Mængde det danske Sprog fremmede Ord, men selv noget forskjelligt Charakteristisk, deels allerede fordi Nationerne nu ere adsigdeels især fordi deres Landes naturlige Ulimaa i Forening med Statsforfatningens J.i høist forskjellige Retninger paa Sprogen. Men paa den anden Side kan jeg ikke naat jeg som Grammatiker nu har Møie med kalde dette Sprog Norsk, da det, som en Die Vand den anden, ligner det Danske, vi en 1814 Allesammen talede. - Om in 8. er dansk eller norsk, kan da Ingen afgjen, kri Titelen eller maaskee blot Trykkestedet er efteret. Som Grammatiker veed jeg ingen anden Uniend, trods Længden, at kalde Sproget: det run ske og danske, uden Haab om, at vore Ste brødre ville sige det danske og norske, hvilket dog ikke havde Skam af. Tiden vilde dalet løse det lille men af Secler sammensnet, og uden Vold, fra de to skjønne nordiske Tra der, det ene paa Klippen, det andet paa Stil ten, stedse i det Dybe fortroligen ville sam slynge deres herlige Rødder med hinanden 13 med det østlige Søstertræe, N. M. 289) Konst og Oldsager i St. Peter burg. Under Titel af Kunst und Allerthum in St. Petersburg har Ferdin Hand udgivet et interessant Værk, heraf da første Vind er trykt i Weimar 1827. Efteral Forf. i Fortalen har vist, hvor vanskeligt den hidtil var, formedelst Fraliggenheden og din fuldkomne Mangel paa trykte Cataloger saa over de Keiserlige, som de private Samlinat faae paalidelige Efterretninger om Konfistteene i Petersburg, siger han: Siden den 2 Konstens Studium har antaget en reen bille Tendenz, burde man, for at gjøre en critisk dersøgelse muelig, fremfor Alt være betænkt, at tilvejebringe en fuldstændig Kundskab on som er til, og sætte sig i Besiddelse af de i riske Kjendsgierninger. Selv Skjebnen af m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Samlingen af italienske Mestere mangler fra Midten af det 15de Aarhundrede af neppe et stort Navn og et Hovedstykke. Som et Beviis paa, hvorledes Konstværker kunne blive adspredte, tjener, at af tre af Carrapagio udførte allegoriske Malerier, findes de to i Berlin og det tredie i Petersborg. (*) En slem Klak. At beklikke levende Forfatteres literaire Ære, for at hæve sig selv, er noget gandske almindeligt, men at beklikke en for Aarhundreder siden afdød Forfatters Haandskrift, for at skaffe sig et Navn, som første Udgiver, hører til det sieldne Slags Udmærkelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Den, som har søgt en saa umisundelsesværdig Ære, var Courier, der, som fransk Officier, besøgte det Laurenzianske Bibliothek i Florenz for at afskrive et utrykt Sted af den græske Romandigter Longus, og da han var færdig med Afskriften, gjorde dette Sted ulæseligt ved en stor Blækplet. Han undskyldte sig med, at han i Overilelse havde lagt et smudsigt Stykke Papir deri, som Tegn. Lovligen turde han den Gang, i Betragtning af sin Stilling, ikke søges, og det havde vel heller ikke været let at overbevise ham, om hvorvidt hans Gierning var forsætlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
J Aaret 1825 blev han myrdet paa sit Landgods i Frankrig. *) Morgenrøden beklagede sig engang i Olymp, at Menneskene, hvis Sange saa ofte havde priset den, besøgte og iagttog den saa sjelden. Klag ikke over din Skjæbne" sagde Viis. dommens Gudinde til den, – det gaaer jo ikke mig bedre end Dig. Kast i dit hurtige Løb et Blik paa Dem, som forsømme Dig, og paa de Nydelser, de foretrække for Dig, see, i hvilken Sløvhed, de ere faldne, og hvor dybt de ere sjunkne, baade legemlig og aandelig. Betænk, har Du ikke Venner nok, savner Du Tilbedere, Den hele Skabning festligholder det Syn, Du skjænker Alverdenen. Fuglene forkynde din Ankomst ved deres Sang og frydfulde Flugt, Blomsterne faae nyt Liv og din Glands laaner dem ny Skjønhed; Alt forener sig til Høitid for din flygtige Nærværelse. Den flittige Landmand, den utrættelige Tænker forsømme Dig aldrig; af dit Bæger drikke de Styrke og Velbefindende, Roe og Liv, dobbelt lykkelige ved den Tanke, at nyde dine Skjønheder, uden at deele dem med hine Fraadseres tankeløse Mængde. Titans Datter rødmede lidt over f. ubetænksomme Klage. (*) J Grunden er det ene Menneske altid, gere end det andet, men ingen af dem vil det. Den enes Kile griber ind i den an Fuge, og saaledes opstaaer det selsomme Ni nerie, som vi kalde det menneskelige Liv. 5. syn og Ærbødighed, Stolthed og Forfænghed, Ydmyghed og Egensindighed: Alt et blind, af Nødvendigheden omdreven Mølle, i Susen langt borte lyder som articulerede Tran, Maaskee er intet Menneske sat i Stand til et see Alt fra det rette Synspunkt, fordi han sit staaer snart som drevet, snart som et driver Hjul. Vor Tids Børn lægge sig saa meget ef at skrive, at det synes som om de have gle at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Det første Aar i Ægteskab er den 32 delige Opdragelses sidste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Kjøbenhavns Børs d. A. October 1. Hamburg 2 M. - a vista 207 Species, 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-21
Nationalbank-Obligationer 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 4 pCt. Dito Dito. . . . . . . hos a 8. 52 1/2 521 Mk. Te. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) paa. Sal Dito Dito. . . 8, 94, Dans. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 10 1/2 Rbd. 1. Dito Dito. . . . . . 107 3/4 108 i Vare. Dito lydende paa r. S. 99 - r. S. 1061 - i Vare. 95 r. S. 3 pCt. nye danske Obligationer, 59 - L. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-25
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-25
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 86. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 October 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-25
Breve om Fattigvæsen, milde Stiftelser, Hospitaler, alt med Hensyn til Fædrenelandet. (Fortsat, see fr. Nr.)