Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-07
Mariboe, den 2den Septemper. Stege, den 19de Augusti. Jgaar erholdte 3 Fanger her paa Tugthuset deres Frihed. Directeuren for denne Stiftelse, Hr. Major og Ridder d' Auchamp, hvis ivrigste Bestræbelser gaaer ud paa at gjøre Tugt og Forbedringshuset til et virkeligt Forbedringshuus, ønskede ved en religiøs høitidelig Handling, at gjøre denne Dag uforglemmelig for de Løsladte. Efterat de ved Skriftemaal vare forberedte til Deeltagelse i den hellige Nadveres Nydelse, forkyndte han dem den Frihed, som hans Kongelige Majestæt allernaadigst havde forundt dem, og formanede dem til for Eftertiden at arbeide, og ved Flid og Vindskibelighed, at erhverve deres Underhold, og ved Troskab og Redelighed at gjenvinde den hos deres forrige Bekjendtere tabte Agtelse. Præsten formanede dem, veiledet af 1 Cor, 11, 2730, til at fremstille sig, som værdige Gjæster ved Herrens Nadvere, og for Eftertiden holde fast ved den Religion, hvis blide Grundsætninger, de skyldte den Frihed, hvorover de nu glædede sig saa faare. Efter Gudstjenesten gjent og Directeuren atter sin Formaning til de Løsladte, saavelsom til de øvrige Fanger, hvilke han lovede, at anbefale til Hans Majestæts Naade, saafremt de opførte sig, som de burde. - Den 23de ankom Hans Majestæt til, og passerede igjennem Stege til Ulfshale, Nordfeldt, Lisenlund og derfra tilbage gjennem Stege til Marienborg, hvor Han overnattede. Den hele Aller, den hele Gade, igjennem hvilken Han passerede, var i Stede belyste, 2de Æreporte vare opreiste, den ene af Hr. Kjøbmand Hage, og den 2den af Hr. Kjøbmand Krænkel. Begge vare udzirede med megen Konst og Smag og oplyste med Lamper, og over begge vare Deres Majestæters Navnetrække anbragte. Paa begge Sider af Æreporten hos Hr. Krænkel læstes i Gjennemskin følgende: En Glorie af klare Straaler skal Tiden engang skienke Dig - vor Ømhed haaber at Dutaaler den nu omkring Dig slynger sig. Paa de 4re Hjørner af Krænkels Æreport stode 4re Piger i hvide Klæder, som strøede Blomster for Hs. Majestæt. – To Skibe, som laae paa hver Side af Broen, vare behængte med Lygter og Storvasen var oplyst med Bergkrandse, anbragte af Hr. Hage. - Paa Kosters Færgebroe, var og opreist en Æreport, meget smagfuld udziret, som Hr. Kjøbmand og Borger-Capitain Kollin havde bekostet. - Den 24de om Morgenen Kl. 6 1/2 kom Hs. Maj. tilbage fra Marienborg og behagede at tage ind til Hr. Justitsraad og Byefoged Jørgensen, hos hvem det allernaadigst behagede Allerhøistsamme at spise Frokost. Under Sit Ophold i Stege besaae Han Kirken, Tugthuset, Raadhuset, Sprøiterne og Sygehuset. Glæde læstes i alles Aasyn ved at see Landets ømme Fader imellem sig. - Den Blidhed og deeltagende Ømhed, Han viste imod enhver, forøgede den Kierlighed, som enhver Dane, maa føle for den bedste og kjerligste Konge. Fra Stege kjørte Han til Pollerup, for at holde Revile over Troppecorpser. Efter Reden begav Han sig til den store Klint. Kl. 4 om Eftermiddagen kjørte Han igjennem Steg til Marienborg, hvor Han spiste til Middag og derfra tog Han Veien over Grønsund til Falster. (Mariboe Av.) Hvilke fortræffelige og følgeværdige Jndretninger og Anlæg, Baroniet Brahetrolleborg, i Fyen eier, sees af en Beretning fra Hr. Seminarielærer Bonde, indført i det Fyenske patriotiske Selskabs Tidsskrivts 2det Hefte, og hvoraf Følgende er et Udtog, Ved Udskiftningen, der for nogle og 20 Aar siden blev tilendebragt, lagdes en væsentlig Grund til Godsets Forbedring; naar man undtager enkelte Skovlodder og Eng stykker, har enhver Mand sin Jord paa eet Sted og omkring sin Gaard; men for at opnaae denne Hensigt maatte og omtrent Halvparten af Gaarden udflyttes. Jkke allene Udskiftningen var det, som bidrog til Godsets Forbedring, men Hoveriets Afskaffelse, der gav Tid til bedre at dyrke egen Jord, og Arvefæste Jndretningen, der gav Lyst til at arbeide med Jver, vare væsentlige Fordeele for Bønderne, og disse Fordeele bleve dem strax ved Udskiftningen til Deel. Bedre Kreature og skjønnere Kornmarker ere for Bonden Frugter af disse Jndretninger. Der haves det beste Haab, at Agerdyrkningen her inden meget lang Tid vil stige til en høiere Fuldkommenhed, da her nu dog findes den Mand, der har begyndt at brakke sin Jord, og han vil sikkert finde Efterlignere, naar de andre Bønder see at hans Arbeide rigelig lønnes. Ogsaa Skovene bleve indfreddede i større eller mindre Stykker efter deres Beliggenhed, skjønne Besaatninger og Beplantninger af Eege og andre Træer ere traadte istedetfor øde Pletter; Moserne udtørres, for at sættes i forstmæssig Stand med Elle, og imellem 2 til 300 Tdr. Land ere beplantede eller besaaede med størstedelen Eege, der staae i den frodigste Væxt, hvoraf de ældste ere omtrent 30 Aar gamle, de Strækninger, der før vare Heder, staae nu bevoxede med Naaletræer, ligeledes i den frodigste Vært og af forskjellig Alder og Størrelse. Henimod 30 Aar har man allerede fortsat Besaaeningen, og i den Tid fuldført Arbeidet paa en Hede, Gjerup Skov kaldet, som er omtrent 280 Tdr. Land, og begyndt to andre, Knagelkjerg, omtrent 100 Tdr., og Klosterskoven, 70 til 20 Tønder. Godser tier altsaa omtrent 450 Tønder Land Naaleskov. Naar man tænker sig, at Bygningstømmeret stiger til uhyre Priser, hvilken Trøst maae det da ikke være, at vor Øe med Tiden vil kunne levere Størstedelen af det, som behøves til vore Huses Bygning, da det vist ikke vil vare mange Aar, for disse Naaleskove ville kunne sysselsætte mange Hænder, skaffe mange Familier Underholdning, spare Landet store Summer, som nu gaae ud, og bringe Eieren rigelig Løn for hans Møie og anvendte Bekostninger.