JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-15
Det er ubegribeligt, at man hidtil ikke har søgt at sætte større Grændser for Misbruget af een af de farligste Ting i Verden, nemlig Giftmidlers offentlige Salg. Vel er det paabudet, at ingen Apotheker maa sælge Arsenicum, uden der forevises en Doctorattest; men ikke at tale om, at der gives saa mange andre farlige Giftmidler, saa beviser Erfaringen, at Folk dog let kunne forskaffe sig Gift til at forgive sig selv eller andre med. Hvor let kan man ikke indbilde en Doctor, at man vil bruge den til Rotter a., og desuden kunne jo Farvere og Malere faae den endog uden Attest. Men at der baade burde og kunde sættes større Grændser, herfor, derom er ingen Tvivl. Jngen stærke Gift midler burde være at faae, uden paa et eneste Udsalgsted, og ingen uden en eneste Læge, som f. Ex. Stadsphysicus, burde være berettiget til at meddele saadanne Attester. At dette vilde gjøre det langt vanskeligere at forskaffe sig Gift, end nu, da man kun behøver een eller anden Candidats Vidnesbyrd, ligger aabenbart for Dagen. Heller ikke burde det være Urtekræmmere tilladt at handle med Gift midler. Offentlige Promenader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-15
Kjøbenhavn har i de senere Tider havt den største Søgning af alle muelige Slags Gjøglere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-15
En saadan Søgning er sjelden til nogen sand Fornøielse, og endnu langt mindre til noget Gavn for det Almindelige. Man indvender sædvanligen, at saadanne Gjøglere, andre Landes Afskum, more den store Hob; men man betænker ikke, at det er et Slags Morskab, hvis Virkninger ere skadelige for det Hele. Almuen seer ikke saadanne Ting for i egentlig Forstand at more sig, men blot for Selskabets Skyld og fordi den ikke veed at anvende Tiden bedre. Saaledes fralokke udenlandske Gjøglere i Dyrehaugen den simple Mand mangfoldige Penge, som de enten til Unytte forøde her i Landet eller drage aldeles bort med. Bedre vilde det være, at man søgte at forskaffe Almuen ædlere og sundere Fornøielse end den, den nyder ved at forøde sine Penge hos Gjøglere og sin Sundhed i Drikkehuse. Til det ædlere Slags Forlystelser høre unegteligen Spadseretourer i den frie Luft og i offentlige Hauger. Hvor stor en Mængde Mennesker der betjener sig af Regjeringens Godhed, at forunde enhver fri Adgang i Rosenborg og den skjønne Friedrichsberg Hauge, det har man om Sommeren de tydeligste Beviser paa. Endnu større Taknemmelighed vilde den erhverve sig af Hovedstadens Jndbyggere, hvis den lod de nu saa ængstelig tillukte Dele af Rosenborghauge saavel ud til Volden som til Sølvgaden, ligesom og den botaniske Hauge, der nu bevogtes af Cheruber, staae aaben for enhver. Hvor meget kunde saadanne Promenader ikke bidrage til den offentlige Sundhed? Hvilken Medicin er vel bedre end den friske Luft og Bevægelse i skyggefulde Alleer? J Wien staaer den saakaldte Augarten og i Petersborg alle Keiserens og de Stores Hauger aabne for enhver. De Rige, og Fornemme have overflødig Leilighed til at fornøie og forfriske sig paa saadanne Steder, men den Fattige hos os har næsten ingen anden offentlig Promenade, end den hans Konge- og Landets Fader vil forunde ham Adgang til. Godt vilde det være, om ligeledes Kirsebærgangen ogsaa stod aaben for dem, som ikke have Raad til at forskaffe sig Nøglen dertil for Penge. En stor Stad kan ikke have offentlige Spadseregange nok. At saa mange af vore Rige og Store begrave Natur og Konst i deres Lysthauger i Omegnen af Hovedstaden, og tillade kun Oldenborrer, Spurver og Myg at komme derind, er sørgeligt. Saa megen større Tak fortjener derfor en Etatsraad de Conick- og en Conferenceraad Fabricius, der lade Dronninggaards og Eenrums skjønne Hauger saa at sige være Kjøbenhavnernes fælles Eiendom. Sandt er det, saadanne Steder ere Privat eiendom, og de, der besøge dem, kunne ikke give Eieren nogen egentlig Erstatning. Men er Synet af glade Mennesker da ikke ogsaa et Slags Erstatning: Og gives der nogen Glæde, som er større end den, man deler med andre? Hver Gang jeg gaaer en fornem Mands Hauge forbi, der er indhegnet med Jernrækværker, som om han frygtede for Lover og Tigere, som om Floras skjønne Døttre ikke duftede for andre end ham, tænker jeg ved mig selv. "Jeg misunder Dig ikke Din Skat, den, der ikke har Hjerte til at dele sin Fryd med andre, kan umuelig være lykkelig Gedebukken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-15
En Anecdote. Det er bekjendt, at der ofte møder utallige Vidtløftigheder, som lægge Hindringer i Veien for, at et Sterb, eller Fallitbo kan sluttes. Den ubetydeligste Sag er betydelig nok til at foraarsage en Standsning. Følgende sandfærdige Begivenhed kan tjene til Beviis derpaa. En Skibscapitain var reist til Lisbon, og havde betroet en af sine Bekjendtere paa Amager en Gedebuk, som han holdt usigelig meget af. Manden paa Amager havde paataget sig at sørge for Bukken som for sit eget Barn. Ulykkeligviis døde Skibscapitainen i Liisbon, og hans efterladte Bo blev i Kjøbenhavn taget under Skifterettens Behandling. Da nu næsten alting var bragt i Rigtighed, meldte Manden, som havde Gedebukken i Varetægt, sig, og forlangte 200 Rdlr. i Erstatning for den Skade, Bukken havde tilføiet hans Meubler ved utilbørlige Caprioler. Boet kunde nu ikke blive sluttet, forend Gedebuksagen var bragt i Rigtighed. Hver Gang nogen Creditor eller Arving forespurgte sig desangaaende, fik han sædvanlig til Svar: "De veed jo nok, Sagen med Gedebukken. - - Endelig blev man enig med Manden om, at betale ham i alt 50 Rdlr., fordi han havde givet den Afdødes Gedebuk Kost og Logis, samt i Reparation for den tilføiede Skade. - Boet blev nu endeligen sluttet. Stykker, som ere bestemte til at opføres paa det Kongelige Theater.*)J Martii Maaned: Mandagen den 18. Herrens Hjemkomst. Tirsdagen den 19, Camilla (nyt Stykke). Torsd. Man maa her eengang for alle erindre, at Stykkerne her ere anførte saaledes, som de ere bestemte at opføres. De ved Sygdomstilfælde og af andre Aarsager indtræffende Forandringer kan ingen forudsee. Jmidlertid er det dog altid den 21. Dyveke. Fred. den 22: Calisen i Bagdad. Mand. den 25, Camilla. Tirsd. den 26 1/2 Johanna Montfaucon. Torsd. den 28 Puds og Penge, Operetten. Fred. den 29: Embedsiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-15
Blandede Nyheder. Hr. Prof. Sander og hans Kone havde i Aaret, 1804 ladet udgaae en i det Tydske og Danske Sprog trykt Plan angaaende en ny indrettet venskabelig Arbeids- og Læsecirkel for confirmerede Piger. J denne Plan tilbød Professoren sig at før ge for en velvalgt og passende Læsning i Dansk, Fransk og Tydsk, medens hans Kone meddeelte Un Fire Dage om derviisning i fine Haandarbeider. Ugen bestemte til disse Sysler. Tallet af de Deeltagende skulde kun være 8 til 10. Nogle Dage efter Planernes Uddeling var Tallet fuldt, og Læsecireien blev aabnet den 5 Nov. De, der ville benytte sig deraf, ere ikke bundne til nogen vis Tid, men enhver, som ikke finder sin Forventning tilfredsstilt, kan forlade Kredsen ved hver Maaneds Slutning. Den maanedlige Betaling bestemmes efter mundtlig Aftale. Da nogle af den nærværende Læsecirkel ligge om Sommeren paa Landet, saa kunne Forældre endnu faae deres Børn optagne i denne Kreds, naar de betimeligen melde sig hos Hr. Professoren paa Nørregaden No. 35 anden Sal. Stephanson melder i Trondhjemsavisen, at Uhrmager Barlien finder i Kjøbenhavn den største interessant for Skuespilyndere en god Tid i Forveien at kunne see, hvilke Stykker de kunne vente sig, om just ikke altid paa den bestemte Dag, saa dog en føie Tid derefter. Uds. Velvillie. Mænd af ophøiet Rang og udmærket videnskabelig Hæder kappes om at opmuntre og veilede ham. Til Bestyrkelse for sin Sætning anfører han, at han har taget Porcelainsfabriquen og Theatret med deres forskjellige Machiner &c. i Øiesyn; at man ved Værket i Dyrehaugen uanmodet har bestilt Logis for ham; at han i Følge med Hr. Justitsraad Berthelsen er reist til Frederiksværk for at besee de derværende Jndretninger at han har Adgang til Justitsraad Bugges og D. Ørsteds Forelæsninger; at Hr. Hofuhrmager Jürgensen viser og Omhu for ham i alt, hvad der angaaer Uhrmagerkonsten, og at der fra en høi Haand er blevet ham tilstilt et Exemplar af den unge Jürgensens Bog om Tidens rigtige Jnddeling &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-15
Dagsposten (den 16 Martii) melder følgende: J Egnen af Livorno har der været en stor Oversvømmelse. En Strækning af 60 Mile har staaet under Vand og Skaden skal være af Millioners Værdie. - Det Franske Hof anlægger nu for den afdøde Dronning af Preussen den første Hofsorg. - Engellænderne have nu endelig opbragt Caperen le Wimereux, som hidtil havde taget for 1/2 Mill. Engelske Priser. - Kongen af Neapel skal, efter den Franske Keisers Anmodning, have afskediget den øverste Chef for sine Tropper og desarmeret disse. - Quarantainen i det Østerrigske er saa stræng, at et Danskt Skib fra Valencia, hvis Mandskab, efter en Reise af 60 Dage, befandt sig fuldkommen vel, maatte seile til Venedig, for der at holde Qvarantaine i 40 Dage. Ogsaa i Triest søges Danske Fragtskibe saare meget. - Den 16 f. M. passerede to Courerer, en Engelsk og en Russisk, med Depecher angaaende de Franske Fredsforslag, igjennem Stokholm til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Petersborg. - Kongen af Preussen har kjøbt til sit Konstkammer den af General Pfiffer forfærdigede legemlige Forestilling af Schweiz for 10,000 Rdlr. Gienstandene ere af en saa haard Masse, at man endog kan gaae derpaa, og Fjeldene af samme Steenart som de virkelige. - Den 9 f. M. indløb der i Livorno to Engelske Capere, der medbragte en Fransk Brigantine paa 14 Ottepundiger, som de havde taget. Fægtninge havde været saa heftig, at man talte 60 Døde og Saarede paa disse tre Skibe. - Efter Moniteuren havde den fra Toulon udløbne Flaade Landtropper ombord men en heftig Østenvind nødte den til at løbe ind igjen. To Fregatter, som vare blevne skilte fra den, stødte paa en Engelsk Coffardieflagde paa 40 Seilere, som de deels toge, deels brændte. - Den Franske Caper, General Perigon, har i en Tid af 4 Maaneder taget 19 Engelske Skibe, af Værde 3 Mill., og gjort 90 Engelske til Krigsfanger. - Paven besøgte nylig de Blindes Hospital, i Paris, hvor der nu findes 300 Blinde. Et Corps blinde Musici spillede for ham Heydns Oratorium, og endeel andre Blinde overleverede ham adskilligt af deres Arbeide, f. Ex. Daaser, Baand &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Nelsons Flaade har fra den 18 Nov. til 5 Dec. f. A. taget betydelige Spanske Skibe, og deriblandt et med 800 Mand ombord. - Den 21 og 22 Jan. har der været en skrækkelig Orcan, ledsaget af Torden og Lynild, i Omkredsen af Neapel. Paa Øen Nisida, hvor adskillige Skibe holdt Quarantaine, løsrev den et uhyre Stykke af den Klippe, som Lazarethet er bygt paa, og iblandt andre strandede derved et Dansk Skib. Ved en Oversvømmelse om Natten satte 800 Mennesker Livet til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Nyeste kan i Ladinaire a og aunshavn He paa K. i øbenhavn. Flere, og a. No. 4 Søen, 13 al G. Den 18 Martii 180. ag Udgivet, og forlagt af J. Wersel. i hans 36, 12 s. de Skue. J. P. 94 14 23 Meningerne, om Skuespils Vigtighed for Staten ere meget forskjellige, mange troe, at hele Rigers Vel staaer og falder med disse, og ansee det for et virkeligt Nationaluheld, naar Madame Sigbrits Rolle spilles af nogen anden end den Skuespillerinde, der nu har den; andre derimod betragte dem for rene Bagateller, der ikke ere af større Vigtighed, end hvert andet offentligt Gjøglerie. Jngen af Parterne har Ret. Skuespil ere hverken saa vigtige eller uvigtige, som saa mange troe. Men af hvilket Partie man end er, maa man dog tilstaae, at de have Anden Aargang. en betydelig Jndflydelse paa Nationalaanden, og især paa Sproget. J Engelland og Frankrige ere berømte Skuespillere og Skuespillerinder, saa at sige, tildeels Lovgivere i Sprogets Rige, endog Skribenterne rette sig efter deres Udtale og Declamation. - Men, hvor mange Forbrydelser mod Sprog og Declamation kan man ikke begaae ustraffet paa vor Skueplads, Vi have jo i de senere Aar ikke havt en eneste dramatisk Forfatter, der har vaaget over denne vigtige Green af vor Cultur. Vi ere ikke saa heldige, altid at faae Skuespillere og Skuespillerinder, der have nydt en liberal Opdragelse. Mandfolkene ere ofte Mennesker, der fra deres Ungdom af have været sysselsatte med ganske andre Forretninger, og Fruentimmerne fremtræde sædvanligen som Konstnerinder, førend de ved Læsning af gode Skrivter have faaet den allerringeste Grad af Dannelse, ja førend de have forskaffet sig den for en Skuespillerinde saa nødvendige Egenskab, at tale Modersmaalet rigtigen. Det første, en Skuespiller og Skuespillerinde skulde lære, førend de antoges, burde være at tale. - Vi have Recensenter, der med den største Vigtighed af Verden, recensere Peter som ingen skjøtter om at læse, men ikke en eneste af dem falder det ind, at bedømme vore Skuespilleres Spil. De skrige ak og vee, naar de finde en orthographisk Feil i en ubetydelig Oversættelse af en endnu ubetydeligere Roman, men de ere tause som Graven, naar der begaaes de største Synder mod Sproget paa en offentlig Skueplads, hvor saadanne Feil hos et Publicum, der bestaaer af mange hundrede Mennesker, kan skifte saa meget større Skade. Men Aarsagen, hvorfor der nu for Tiden ikke gives en saadan Theaterrecensent, ligger formodentlig deri, at kun saa af dem, der kunde høste Gavn af en fornuftig Critique, ville laane Øre dertil, at de fleste ansee Parterrets tvetydige Klap for et reent Orakelsprog; at de endog betragte den som deres Fiende, der vover at gjøre dem opmærksomme paa de Bommerter, de begaae. Derfor tier enhver fornuftig Konstdommer, som elsker sin Rolighed høiere end Konsten; derfor løber man dagligen alt mere og mere Storm paa Smagens Tempel; og inden man veed et Ord deraf, vil det maaskee aldeles ligge i Ruiner. Falske Haar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Vore Damer ere saa ivrigen sysselsatte med deres Hoveders udvortes Form, medens disses indvortes Beskaffenhed er dem temmelig ligegyldig. Om der end herskede deri et reent Ægyptisk Mørke, saa maae de dog udvortes op kruses og opsminkes saaledes, at man beundrer deres Skikkelse. Dersom en studeret Haarfviseur vilde paatage sig at skrive de udvortes Hoveders pragmatiske Historie, saa vilde han kunne faae en heel Foliant deraf. Hvor mange Revolutioner ere Fruentimmernes Haar ikke undergaaede i de sidste Decennier? Snart optaarnede man deres Hovedpynt saa høit, at man ikke kunde sætte Spiret derpaa, uden at stille sig op paa en Trappestige, og at de lignede Porcelainstaarnet i Peking, snart hængte man sig hele Lispund Haar i Skikkelse af en Sæk i Nakken; snart pudrede man sit Hoved saa rødt som en Lue eller saa hvidt som en Meelsæk, snart farvede man det saa sort som Kul. Nu er endelig den Tidspunct kommen, at Hovedet skal see ud som en kruset Paryk, og da ikke enhver har saadanne krusede Haar, saa maa man laane hos Konsten, hvad man ikke har faaet af Naturen. Man lader sig gjøre saadanne Parykker under Navn af Tourer, og de koste ikke mere end en Bagatel af ti Rigsdaler. Naar en Dame træder med en saadan Paryk ind i et Værelse, saa beundrer man hende. Mangen en Digter finder endog stundom sin Regning ved at besynge i Vers de skjønne Guldlokker, som bølge sig omkring hendes svanehvide Barm, udfylder i een eller anden Nytaarsgave en heel Side med Beskrivelsen over denne Guldparyk, ja giver maaskee endog en Recensent Leilighed til atter at fylde en heel Side dermed i en critisk Journal. Men naar man nøiere undersøger disse beundrede og besjungne Haar, saa vil man maaskee finde, at de Hoveder, som de ere laante af, ligge begravne paa Fattigkirkegaarden; at de i deres oprindelige Tilstand have tilhørt Mennesker, der var beladte med de udelicateste Sygdomme, ja, at de maaskee have tilhørt Folk, der have endte deres Dage i et eller andet Fængsel. Jmidlertid har Parykmageren dog vidst at tumle dem saaledes, at den galanteste Dame bryster sig af at bære dem paa sit Hoved. - Men hvilke alvorlige Følger kan en saadan falsk Prydelse ikke have for Sundheden? Hvilke smitsomme Sygdomme kunne der endnu ikke være skjulte deri, Men hvad bryder man sig om Sundhed og Helbred, naar Moden byder, Øiensmerte, Blodets Stigen til Hovedet og Haarhudens Betændelse ere vel sørgelige Følger af en saadan Modesyge, men disse skriver man da sædvanlig paa Naturens, ikke paadsin egen Regning. Vort Aarhundrede er desuden Modsigelsens Aarhundrede. Mænd paa halvfjerdesindstyve Aar afkaste entnertunge Paryker for at befrie sig fra en skadelig og unaturlig Byrde, unge Damer derimod antage, skjønt under en anden Skikkelse, den samme Mode, som hine give Slip paa valds, Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Under denne i Fremtiden faste Rubrik agter man at levere korte Efterretninger om alle de Nyheder, der vedkomme Theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Blandede Nyheder. Stephanson leverer i Trondhjemsavisen, under: Navn af Topographie, et Stykke, hvori han siger: Norge indbefatter omtrent 5640 Mile, 24 Kjøbstæder, 800 Kirker og - 4 Bogtrykkerier. Disse 4 fortsmuttede Søstres Sundhedsbeskaffenhed skildrer han paa følgende Maade: Hun i Christianig befinder sig, paa nogle Smaaupasseligheder nær, temmelig vel; hun i Christiansand er plaget med en ulægelig Tæring, og vil snart døe uden Arvinger, for at opholde den lille Gnist af Liv, hun endnu har tilbage, fisker hun og sælger Fiskene for contant, allerede i Fjor har hun i Avisen ladet prente sit Liigvers. Hun i Bergen er en snild gammel Kone, men jevnlig plaget af Koldfeber; istedet for at bruge Chinabark, brygger hun Øl. Hun i Trondhjem har, siden Suhm, Schiønning og Gunnerus droge heden, været plaget af vedholdende Sovesyge. Hun kjøber alle de gamle Klude, hun kan faae, og er om sig som en Bie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Den nylig afdøde Hartvig Wessely har ikke, som der offentlig har været sagt, været Rabbiner i Kjøbenhavn. Det er Polen, som er den egentlige Planteskole for Rabbinere, og Wessely var en indfødt Kjøbenhavner. Medens han levede her i Hovedstaden, var han Handelsmand, men ikke no J ham mistede Europa gen Lærd er professo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
den bedste Digter i det Ebraiske Sprog, som det nogensinde har eiet og maaskee i Fremtiden vil komme til at eie. Hans Mosaide, som er skreven i dette Sprog, er ogsaa oversat paa Tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Lieutenant J. C. B. Nissen i Rendsborg har oversat Baron O. Cahills Levnedsbeskrivelse af et Fransk Fruentimmer, der i Revolutionskrigen, forklædt som en Mandsperson, havde tjent 4 1/2 Aar og opsvinget sig fra simpel Soldat til Brigadegeneral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Alle Provindsialaviser gjenlyde nu af det Rygte, der havde udbredt sig i Hovedstaden angaaende et ved Ringsted begaaet græsseligt Mord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
En efter Dagens Smag opkogt Vise om et for elleve Aar siden begaaet Mord har givet Anledning til denne Opdigtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Man venter med det første en ny Forordning for de Tydske Provindser, som forbyder fremmed Hverving under passende Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Da Transporten nu har begyndt med de store Fartøier, og Posterne adskillige Gange ere blevne transporterede med Ørnen, saa kan man vente, at Seiladsen inden faa Dage sikkert kan skee om Dagen. Postjagten Mercurius overførte den 13de Posten fra Corsøer, da Postjagten Ørnen er kommen til Skade ved Jsen i Havnen, og der desaarsag har været en Mængde Vand i den. Seiladsen skeer fra Slibshavn, og der vil medgaae en Tid førend Nyborg Bro kan beseiles, efterdi Jsen staaer fast oppe i Fjorden. Den 12te var Corsøer Havn spærret af Driviis, men d. 13de var ingen Jis meere at see i Beltet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Prof. Schrader i Kiel lyser i Aviserne angaaende et ved Strandbredden af de Platenske Godser fundet Legeme af en Mand, som, efter al Anseelse, er myrdet. Den Dræbte var af maadelig Statur og svageligt Udseende. Hans ene Arm var noget stiv, og han var klædt i en god bruun, halv med Flonel foret Overkjole eller Capei med sort Krave, under hvilken han havde en lysegraa meleret Overkjole, og derunder en sort Livkjole, en blaa og hvidstribet Vest af Piqver, og et blaat, og hvid stribet Halsklæde, mærket J. G. A., en fiin Over skjorte og gode Støvler. J hans Tegnebog fandtes blandt andet nogle Blade, paa hvilke der var skrevet i det Danske Sprog en Fortegnelse over Penge og Effecter i et Chatol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Dagsposten har medbragt følgende Nyheder. Fra Guadeloupe meldes, at en Fransk Caper, som kun havde sexpundiger Canoner og 75 Mand Besætning, havde, efter 8 Gange forgjeves at have prøvet paa at entre, taget en Engelsk Corvette med 16 tolvpundiger og 105 Mand. 5 Engelske Baade, som vilde erobre den igjen, bleve paa en nær, borede i Grund. De Engelske havde 70 Døde og 17 Saarede, de Franske kun 4 Døde og 2 saarede Officerer. - Siden Thermidor, fra Aaret 11 til 12, have de Franske Capere ved Guadeloupe gjort 123 Priser, hvoriblandt Capere paa 20 til 22 Canoner, ialt af Værdie 9 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
J Portsmouth ligge nu 102 Transportskibe seilfærdige, 42 ere indrettede til Landtropper, 45 til Heste og 15 til Artillerie. - Jngen Engelsk Caper tør indløbe mere i nogen Portugisisk Havn. - Pitt har sluttet Accord om et nyt Lotterie. - De Spanske Fregatter Meden og Clara ere, nu etklærede for retmæssige Priser, og hver Engelsk Capitain faaer 901000 Pd. Sterl. i Prisepenge. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Rustningerne i Engelland overgaae al Forestilling; der skal ufortøvet bygges ti nye Linieskibe, hvert J Gibraltar, hvor Smitten paa 74 Canoner. nu ganske er ophørt, er der ialt død deraf 5963 Mennesker. - De Engelske have atter opbragt 8 Spanske Skibe, som havde 1 Mill. Pjastre i rede Penge ombord. - J Lauenburg i det Hannoverske) har der været en saa skrækkelig Jisgang, at næsten alle Baghuse ere blevne yderst beskadigede; af adskillige kostbare Bygninger er der næsten ikke levnet andet end Murene. En heel Gade staaer under Vand, og Jndbyggerne maae seile i Joller hen til deres Boliger. Hele Omegnen er i en sørgelig Forfatning. - Det er blevet alle offentlige Embedsmænd i Frankrige forbudet, at indføre Jeromee Bonapartes foregivne Ægteskab udenrige, hvilket er skeet i hans Mindreaarighed og uden hans Moders Tilladelse, i deres Register.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Keiser Napoleon vil nu besøge Rhone Departement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Schimmelpenninck giør for Holland et Laan af 50 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-22
Nyeste deri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-22
Kjøbenhavn. No. 46. Den 22 Martii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-22
J Anledning af Stykket om offentlige Henrettelser, som har været indført i No. 44. af dette Blad.