JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Den kgl. Commissarius: Naar Forsamlingen forhen har antaget saadanne Andragender, som ere komne fra Trykkefrihedsselskabet, og i Anledning deraf har nedsat Comitee, saa er det ikke, fordi Forsamlingen har erkjendt, at der existerer en juridisk Person under Navn af Trykkefrihedsselskabet, som er berettiget til at indgive Andragender, men fordi den, med Hensyn til Jndholdet af de fremkomne Andragender og med Hensyn til at Producenten har gjort dem til sine, har troet at kunne overgive dem til Behandling ved Comitee. Hvorvidt dette kan finde Anvendelse paa nærværende Sag, maa jeg henstille til Forsamlingens Bedømmelse. Producenten: Det er alt bemærket, at jeg giør Andragendet til mit. Kammerherre, Grev Moltke. Jeg maa blot gjøre den ene bemærkning, at det vist ei kan ansees ønskeligt, at Andragender oplæses, naar de blot begiæres afleverede til en alt nedsat Comitee; hvad det kan nytte til, indseer jeg ikke, men jeg veed meget vel, hvad det kan skade; thi derved opfyldes kun Stændertidenden med Documenter, der ei nøiere vedkomme Sagen, og man spilder derhos Forsamlingens Tid. Producenten: Jeg vil kun udtale det Ønske, at Stændertidenden aldrig indeholdt mindre velbegrundede. Sætninger, end dem, som indeholdes i Andragendet. Den kgl. Commissarius: Jeg kan heller ikke andet end bemærke, at det er en usædvanlig Fremgangsmaade, der gjentages her, ligesom den er brugt i den Viborgske Forsamling, naar man oplæser saadanne Andragender, for at faae dem indførte i Stændertidenden, uagtet de, efter almindelige Regler, blot skulle have været anmeldte og derefter afleverede til en Comitee Præsidenten. Jeg maa blot hertil erindre, at der er mangfoldige Præcedentser, saavel i denne, som i den jydske Forsamling for, at saadanne Andragender, som af Proponenten eller Producenten forlanges afleveret til en alt nedsat Comitee, kunne oplæses og optages i Stændertidenden, og det blev ogsaa i den sidste Viborgske Forsamling af Præsidenten udtrykkeligt erklæret, at det maatte staae en Producent frit for at oplæse et saadant Andragende, og saaledes faae det optaget i Tidenden. Kammerherre, Grev Moltke. Jeg har ei villet nægte, at Forsamlingen kan tilstaae denne Ret, men jeg har kun anseet det lidet ønskeligt, at Slig skeete, og jeg maa inhærere denne min Mening. Justitsraad Ussing: Efter Producentens Yttring har det vel kun været hans Mening, at Andragendet skal afleveres til den nedsatte Comitee og ikke at det skal henvises til den, hvilket er væsentlig forskjelligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Grosserer Meinert, Jeg skulde ikke have taget Ordet i denne Sag, hvis ikke den 3die kongelige Deputerede havde yttret sig, men da dette skeete, fandt jeg det ikke ganske uhensigtsmæssigt, at imødegaae hans Yttringer. Præsidenten: Det forekommer mig, at Discussionen i den Retning, den har taget, ikke egentlig vedkommer den Gjenstand, som foreligger, da Producenten for ethvert Tilfælde har gjort Andragendet til sit eget, saaledes som det ogsaa skete i Viborg. Etatsraad Steenfeldt. For mit Vedkommende kan jeg ikke erkjende, at Discussionen er Sagen uvedkommende, da her er Spørgsmaal, om Forsamlingen vil antage dette Andragende eller ikke; thi at et enkelt Medlem, som det hedder, gjør det til sit eget, kan formeentligen heri ingen Forandring gjøre, da han ei fremkommer med noget selvstændigt Andragende, men aldeles støtter sig til det, der er oplæst og siden skal indføres i Stændertidenden. Og efter min Overbeviisning er, som jeg har yttret, dette Andragende af den Natur, at det ikke bør komme frem, men at Forsamlingen bør afvise det. Da det derefter af Præsidenten blev sat under Afstemning, samtykkede Forsamlingen med 36 Stemmer, mod 27 i at Andragendet afleveredes til den Comitee, der er nedsat i Anledning af et lignende Andragende fra Professor Schouw.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Høiesteretsadvocat Lehmann oplæste derpaa det af ham indleverede Andragende fra Bestyrelsen af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, Trykkefrihedslovgivningen vedkommende. Efterat have oplæst Andragendet, tilføiede Producenten; Ogsaa dette Andragende har jeg gjort til mit, idet jeg navnlig maa erkjende, at det Forsamlingen forelagte Udkast til en ny Trykkefrihedslovgivning i dets nærværende Form er aldeles utilraadeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Da Andragendet staaer i nøie Forbindelse med denne Sag, indstiller jeg, at det maa afgives til den derover nedsatte Comitee. Ved den derefter foretagne Afstemning samtykkede Forsamlingen, med 36 Stemmer mod 27, i, at Andragendet afleveredes til den Comitee, som er nedsat i Anledning af Udkastet til en ny Trykkefrihedslovgivning. Endvidere oplæste Høiesteretsadvocat Lehmann det af ham indleverede Andragende fra Høiesteretsadvocaterne om Salair for Defensorerne ved Høiesteret. Spørgsmaalet om en Comitees Nedsættelse blev med 57 Stemmer mod 5, besvaret bekræftende, og efterat det dernæst var vedtaget, at Comiteen skulde bestaae af tre Medlemmer, valgtes hertil: Etatsraad Haagen, Kammerherre Neergaard og Kammerherre, Scavenius. Sextende Møde. Høiesteretsadvocat Lehmann oplæste det af ham indleverede Andragende fra 3 Procuratorer i Fyen, om Tilladelse for Parterne til at lade møde i alle private Politiretssager for samtlige Underretter og Overpolitiretterne paa Landet ved Sagførere. Ved den derpaa følgende Afstemning blev det, med 50 Stemmer mod 10, besluttet, at der i Anledning af Andragendet skulde nedsættes en Comitee. Det vedtoges, at Comiteen skulde bestaae af tre Medlemmer, hvortil valgtes Professor Larsen, Kammerherre Moltke og Kammerherre Benzon. - Dagsordenen førte derpaa til den indledende Behandling af det af Høiesteretsadvocat Lehmann indleverede Andragende fra 22 Bogtrykkere i Kjøbenhavn angaaende forskjellige Puncter i Trykkefrihedslovgivningen. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Da Producenten frafaldt sin Begjæring om Andragendets Oplæsning, blev det med Forsamlingens Samtykke afleveret til Comiteen i Sagen om Trykkefrihedsudkastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Derefter oplæste Landsoverretsprocurator Christensen det af Kammerraad Drewsen og ham selv indgivne Andragende om Nedsættelse af en Commission til at undersøge og gjøre Forslag om de Forhold og Vilkaar, under hvilke den danske Bondestand befinder sig m.v. Da Præsidenten satte det under Afstemning, om en Comitee i denne Sag skulde nedsættes, blev dette Spørgsmaal med 36 Stemmer mod 26 besvaret benegtende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Det kgl. danske Cancelli har under 4de d. M. tilskrevet Kjøbenhavns Politidirecteur Følgende: "Da Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug ikke alene efterhaanden har antaget en ganske anden Virksomhed end den, der svarer til dets oprindelig tilkjende givne Formaal, men endog har constitueret sig til et Selskab, der raadslaaer om de meest betydende Lovgivnings- og Statsforfatningsgjenstande, i hvilken Henseende der i Selskabet, navnlig i dets extraordinaire Generalforsamling, der er afholdt den 16de f. M., ere holdte Foredrag, som udtale bitter Dadel mod Regjeringens Foranstaltninger, ligesom der over de fremsatte Forslag har fundet formelig Stemmegivning Sted af de Tilstedeværende, saa maa Cancelliet ansee det aldeles nødvendigt, at der gjøres en Ende paa dette Uvæsen. - Man skulde derfor tjenstligst anmode Hr. Etatsraaden at tilkjendegive Selskabets Formand til Efterretning og Tilkjendegivelse for dets Medlemmer, at Selskabet, saasnart det erfares, at der i samme atter holdes Sammenkomster til at deliberere om Lovgivnings- og Regjeringsanliggender, uden Henstand vil vorde ophævet. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
I Anledning af Ovenstaaende yttrer Fædrel." Det kongl. danske Cancelli, der som bekjendt i Hs. Exc. Ørsteds Fraværelse, bestaar af Hs. Exc. Stemann, Conferentsraad Lange og Etatsraaderne Bentzen og Holm, har anseet det for aldeles nødvendigt at udstede ovenstaaende Trudselsbrev imod et Selskab, som tæller flere tusinde Medlemmer, hvoriblandt Landets meest anseete Mænd, et Selskab, hvis Virksomhed ved flere Leiligheder af den øverste Magt i Staten er anerkjendt som lovlig; et Selskab som Christian den Ottende ved sin Thronbestigelse tilsagde sin kongelige Naade og Hyldest; ja for hvilket Hs. Maj. har viist en saa levende Jnteresse, at Allerhøistsamme har opfyldt de Betingelser, som Selskabet ellers fordrer af Andre, der ønske for bestandig at være dets Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Dette Budskab vil blive modtaget med Forbauselse og Sorg rundt om i Landet. Man vil finde det mere end tvivlsomt, at det skal afhænge af de firenavnte Cancelliherrers Forgodtbefindende at ophæve et lovligt Selskab, der intet ulovligt har foretaget, og man vil i dette Skridt med Grund see et nyt faretruende Angreb paa den Associationsfrihed, som vi have troet at være i Besiddelse af, men som Studentersamfundet, Skandinaviske Samfund og nu ogsaa Trykkefrihedsselskabets Historie snart maa have overbeviist os om kun er en Jllusion, der forsvinder, naar der gjøres Brug af den. Vi skulle ikke idag nærmere gaae ind paa en Drøftelse af dette mærkværdige Cancelli Brev, men kunne dog ikke undlade at gjøre opmærksom paa den Sønderlighed, at Forfatterne paa en høist forunderlig Maade enten udelukke Trykkefriheds Anliggender, som de dog upaatvivlelig maae henregne til de Gjenstande, der henhører under Trykkefrihedsselskabets Formaal, fra Lovgivnings og Regjeringsanliggender, eller ogsaa allerede nu i Strid med deres egne Præmisser ved Conclusionen have ophævet Trykkefrihedsselskabet, da dette umuligt kan vedblive at bestaae uden at beskæftige sig med Trykkefriheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Høiesteretsdomien Pressesag. Etatsraad Salicath imod den forhenværende Redacteur af Bladet "Corsaren", L. Touscher, der tiltales for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen ved et i bemeldte Blads J 199 for 5te Juli d. A. indrykket Stykke betitlet Folket (Defensor Rotwitt). Ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom af 10de September 1844 er Tiltalte, frifunden for Actors Tiltale og Actionens Omkostninger paalagde det Offentlige. – Dom. LandsOver- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Statsraad Salicath tillægges, i Salarium for Høiesteret 10 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Af Senatet er Adresseforslaget antaget og samme skal udtrykke en fuldkommen Billigelse af alle Regjeringens Planer. Dette er ikke Tilfældet udenfor Kamrene, hvor tvertimod den største Gjæring hersker og synes at tiltage. JMursia blev en Opstand kun undertrykt med stor Møie og i Catalonien ventes en lignende hvert Øieblik at ville udbryde; lignende Begivenheder, ere indtrufne i Gallizien og i Valladolid, hvor Sammensværgelsen skal have mange Deeltagere blandt de Militaire. Jmidlertid synes Regjeringen, endnu ikke at tvivle om et godt Udfald; dette har den i det Mindste tilmeldt den franske Regjering, som den blot anmoder om at have et Øie med de udvandrede Spanier af alle Partier og organisere en streng Grændsecordon. (At dette er skeet, meldtes allerede forrige Gang.) Dronning Christine, der skal tage virksom Deel i det nærværende Regjeringssystem, har endog erklæret, at hun agter at reise til Neapel for at bivaane Hertugen af Aumales Formæling, hvis der ellers ikke kommer Noget i Veien. Krigsministeren har sendt Ordre til Provindserne, at de undvegne Generaler Zurbano og Aymerich skulle skydes, hvor de maatte antræffes. Paa den anden Side maa det og bemærkes, at man nu hyppig seer Esparteros Portrait udstillet i Hovedstadens Gader og at hans Levnetsbeskrivelse, hvori han nu roses, ikke mindre hyppig falbydes, samt at det gjentages, at hans Tilhængere have sluttet en nøie Forening med Progressisterne eller det democratiske Parti. Hvor Espartero for Øieblikket selv er, vides ikke, kun saameget er vist, at han ikke længere er i England. Sentinelle des Pyreness melder, at hans Adjutant, Oberst Merdiconte, for 20 Dage siden passerede Bayonne paa Reisen fra London til Spanien. J Kamrene har Justitsministeren forsikkret, at Regjeringen kjendte de Misfornøiedes Planer og vilde vide at møde dem med Kraft, han erklærede ved samme Leilighed, at Don Carlos ikke mere skulde vende tilbage til Madrid ved nogen Jntrique.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Fra Berlin meldes, at der i Provindsen Posen har dannet sig en tydsk catholsk Kirke, der har udelukt at Latin af sin Gudstjeneste. Et andet Særsyn i den catholske Kirke er, at en forhenværende catholsk Præst, Ronge, der nu lever som Huuslærer, har udstædt en Banbulle mod Dyrkelsen af den hellige Kjole i Trier, i hvilken han opfordrer Ærkebiskoppen til at afskaffe dette Uvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Det franske Dampskib, Gomer, som bragte Kongen til England, er nu bestemt til at afhente Prindsen af Aumales Brud fra Neapel. Han og hans Broder, som ledsager ham, have ifinde at indskibe sig i Toulon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Blandt de designerede Pairs nævnes og den bekjendte Skribent Victor Hugo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Fra Neapel er afgaaet en militair Expedition til de sydlige Provindser, hvilken Kongen selv deeltager i og hvis Hensigt er at rense Landet fra de talrige Bander, der endnu gjennemstreise samme. Dog skal Kongen tillige have den Hensig, at undersøge Landets Tilstand i det Hele, da han paa sin sidste Reise hørte adskillige Klager og blev gjort opmærksom paa adskillige Misbrug, ja skal endog paa nogle Steder have hørt Raab om en Constitution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Borgerskabet i Stockholm har givet en glimrende Fest i Anledning af Kroningen. Kongen Dronningen, Kronprindsen samt Prindserne Gustav og Oscar beærede samme med deres Nærværelse og foruden Subskribenterne skal omtrent 1000 Personer have været indbudne til at deeltage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Rettelse. I Artiklen med Overskrift: "Adressediscussionen, (see forrige 2) ere følgende Feil indløbne: 1 Spalte 18 Lin, fra oven: Faction l. Fiction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Reform l. Statsform. sin l. den. hvilke herved rettes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
AVERTISSEMENTS. At Undertegnede har overdraget til Procurator Tidemand her i Byen at indkassere mine udestaaende Boggjældsfordringer, og at han er meddeelt Fuldmagt til at modtage disse og derfor at udstæde Qvittering, bekjendtgjøres herved. Nykjøbing den 6te November 1844. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
En flink Dreng kan blive antaget i Kobbersmedlære, naar man henvender sig til Kobbersmedmester J. P. Haagensen i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Tirsdagen den 12te dennes kan fra mit Brænderie bekommes nybrændt Kalk. Nykjøbing den 9de November 1844. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Skibsleilighed fra Nakskov. Skipper Plokroos ligger seilfærdig og medtager Fragtgods til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Licitation. Licitation over Veiarbeide, til Vedligeholdelse i Aaret 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
af Hovedlandeveiene i Maribo Amt, afholdes: Torsdag den 21de dennes, Middag Kl. 12, paa Nykjøbing Raadstue, for Hovedlandeveiene paa Falster, for Sundby Nysted Hovedlandevei og for Sundby-Saxkjøbing Hovedlandevei indtil Krungerup, Fredag den 22de dennes, Middag Kl. 12, paa Maribo Raadstue, for Guldborg-Saxkøbing Hovedlandevei, samt for Nakskov Hovedlandevei fra Krungerup over Saxkjøbing og Maribo til Stokkemarkekro, og Løverdag den 23de dennes Middag Kl. 12, paa Nakskov Raadstue, for Hovedlandeveien, imellem Stokkemarkekro og Nakskov. Conditionerne ere til Eftersyn paa vedkommende Auctionsdirecteurers Comptoirer, og ville desuden blive henlagte i Gjæstgiverstederne i Kjøbstæderne, i Stokkemarkekro, i Færge gaardene, samt hos de i Nærheden af Hovedlandeveiene boende Sognefogeder. Roeskilde den 1ste November 1844. Dreyer, Capitain i Ingenieurcorpset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
1432 Rbd. 3 Mk. 14 1/2 s. Umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Skiftejurisdiction er at erholde tillaans imod befalet Sikkerhed i førstkommende 11te December Termin, naar man derom henvender sig til undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge den 7de November 1844. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Auctioner. Efter Reqvirentens Begjæring bekjendtgjøres herved, at de til den 17de og 31te October og 14de November d. A. berammede Auctioner over Rasmus Andersen Troelsens fra Maglebrænde udflyttede Gaard med Tilliggende, ikke blive afholdte. Nykjøbing den 4de Novbr. 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-09
Efter Begjæring af Directionen for Sparekassen i Nakskov, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 25de d. M. Formiddag Kl. 11, over en cederet Bankhæftelsesobligation Nr. 8394, paa en Gaard i Fuglse af Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 2 1/5 Alb., hvilken Obligation er pantsat til Sparekassen af Møller Eiby i Nysted. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 7de November 1844. Hammerich, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Sarkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Lollands Falsters leie. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 135. en Mandagen den 11. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stænderforsamling. Sextende Møde. Capitain Buchwald oplæste det af ham indleverede Andragende fra 1930 Jndvaanere i Holbek Amt om Foranstaltninger, sigtende til Selveiendoms eller Arvefæstes større Udbredelse. – Efterat have oplæst Andragendet, tilføiede Producenten: Efter hvad der her idag er passeret, er det neppe nødvendigt for mig, videre at anbefale dette Andragende til Forsamlingens Overveielse. At Arvefæstes og Selveiendoms Udbredelse er et almindeligt næret Ønske, er bekjendt, og det gjælder kun om at udfinde Midler, hvorved dette lader sig udføre. Naar jeg tidligere har udtalt mig om, at jeg kunde have ønsket, at dette Andragende havde været yderligere motiveret, saa vil Forsamlingen nu have hørt, at det kun indeholder Udtalelsen af et inderligt Ønske, uden at Petitionairerne, jeg kan vel sige i deres Eenfoldighed, have nærmere kunnet angive de Midler, man skulde anvende. Jeg haaber at Forsamlingen vil nedsætte en Comitee i Anledning af dette Andragende, for hvem det da vel vil lykkes at finde de rette Midler. Kammerherre Benzon, uagtet jeg meget mistvivler om, at det vil staae i Forsamlingens Magt, at foreslaae hensigtssvarende Midler til det omhandlede Øiemeds Opnaaelse, stemmer jeg dog fuldkommen for en Comitees Nedsættelse, hvilket forøvrigt er en ligefrem Følge af, hvad der passerede under den foregaaende Sags Discussion. Etatsraad Bang: Jeg skal, idet jeg understøtter, at dette Andragende maa blive overgivet til en Comitee, alene tillade mig at bemærke – i Anledning af, hvad der blev yttret af Advocat Lehmann under den forrige Sag, at nemlig Meget staaer tilbage i Landbolovgivningen at gjøre – at jeg har den Tillid til den Deputerede, at han under denne Sag vil udtale sig om, hvilke bestemte Forslag han har at fremsætte. Jeg er overbeviist om, at han ei vilde have brugt en saadan Yttring, naar det ei havde været ham klart, hvilke Forandringer man kunde ønske, og det er for denne Sags Behandling af megen Vigtighed, at det af dem, som have den samme Anskuelse af Landboforholdene, som den Deputerede, nu bestemt siges, hvilke Foranstaltninger de ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Høiesteretsadvocat Lehmann. Under nærværende Sag er der kun Spørgsmaal og Selveiendoms og Arvefæstes Udbredelse, og dette er een af de Ting, som jeg ønsker maa komme frem. Kammerherre, Amtmand Neergaard. Jeg skal kun bemærke, at uagtet jeg anseer det for et meget unyttigt Arbeide at undersøge disse Gjenstande, der alt tidligere her have været omhandlede, uden at det har ført til noget Resultat, og skjøndt jeg, efter at have seet Andragendet, ei kan lade ubemærket, at jeg har fundet hele Bøger Papiir med Underskrifter, der see ud som Udskrifter, for Oppebørselsregistre eller Jordebøger, saa vil jeg dog, da det fra saa mange Sider er yttret, at det vil virke til Bondestandens Beroligelse, at denne Sag foretages, ei stemme mod en Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Ved de i Ribe afholdte Forhør i Anledning af de Opinionsudbrud, som fandt Sted ved den angustenborgske Prinds=Statholders Nærværelse der i Kongens Suite, efter Jnvitation af Stiftamtmand Sponneck, skal der være fremkommet ganske pudseerlige Forklaringer. Saaledes forsikkrede en afhørt Kone paa det Bestemteste, at hun havde seer Kjøbmand N. N. springe op paa Prinds=Statholderens Vogn og raabe ind i samme: "Jch hin ein Schleswig=Holsteiner!" At der var raabt: "Pereat Schleswig=Holsteineren!" benægtede hun alvorligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Da Branddirecteurens Karl blev taget for og spurgom han havde raabt Pereat, svarede han ganske troskyldig Ja, og paa Spørgsmaalet, hvorfor tilføiede han ikke mindre naivt: at han ansaae et Pereat for den allerstørste Hædersbeviisning, for langt mere end et Hurra." – Om disse Forhør kunne være Prinds=Statholderen behagelige, siger Kjøbenhavnsposten. - skulle vi ikke afgjøre, men mærkeligt er det, at man ikke hørte om Forhør i det schleswig-holsteinske, Prinds=Statsholderens Over præsidium underlagte, Rendsborg i Anledning af de bekjendte Optrin ved Kongens sidste Nærværelse der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
J Stege paa Møen verserer i denne Tid for Retten en Sag, som i sin Tid vakte megen Opmærksomhed, idet nemlig Sønnen af en der boende Kjøbmand blev arresteret og, tilligemed Faderen, sat under Justitiens Tiltale, fordi han formeentligen havde forfalsket saavel Faderens Handelsbøger som Bøndernes Contrabøger. Til hvilket Resultat den forventede Dom vil føre, kan naturligviis Jngen sige; men man kan gjøre sig en Forestilling om Sagens Vidtløftighed deraf, at Actors Jndlæg, efter hvad der siges, skal have udfyldt 2 Bøger Papiir. At Dommeren under saadanne Omstændigheder kan behøve lang Tid til Sagens Paadømmelse – den skal være optaget til Doms for omtrent 4 Maaneder siden - kan vistnok ikke berettige Nogen til den Formening, at hele Historien skulde skrives i Glemmebogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
(Den Frisindede.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Under 7de d. M. er Cand. pharm. E. Holm meddeelt Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Kjøbstaden Nyborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-11
Ved at omtale de levende Debatter, der fandt Sted den 10de dennes i Stænderforsamlingen i Roeskilde, i Anledning af Adresse-Spørgsmaalet meldet Hamborger Correspd. Følgende: Efter Forlydende vil den tilforn saa populaire og siden af Oppositionen saa bittert angrebne Algreen-Ussing i dette Aars Forsamling træde over paa Oppositionens Side og saaledes ved de heftigste Angreb paa Hertugdommene bringe sin flereaarige Taushed og Vaklen i Forglemmelse. Resultatet kan ikke tvivles om, saameget mere, som den AlgreenUssingske Theori skal overgaae alle af den danske Propaganda med Hensyn til Hertugdømmene opstillede Theorier. Algreen-Ussing vil igjen blive Dagens Helt, Folkets Gud; Pokaler, Vivat ter og Krandse ville ikke mangle; Pantheon vil optage denne gjenfødte pater patriæ ligesom P.H. Lorentzen, og man vil faae Algreen-Ussings Portrait at see i Selskab med vor Tids første Heroers og Statsmænds, som en Laurids Skaus, P. H. Lorentzens, Drewsens & Lykkelige Land, hvor Hæderen er saa godt Kjøb Ledigt Embede. Hylke Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 195 Rbd. Dette Embede er iblandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 7de Novbr.)