JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Hr. Biskop Bruuns Fraværelse har Hr. Ph. Fleischer ladet bekjendtgjøre, at uagter den Maade, Mad. Pytter har brugt ved offentligen at opkaste et Slags Anke over at de Spedalske i St. Jørgens Hospital i een og anden Henseende mangle den fornødne Omsorg, uagtet deres Sygdom efter flere anstilte Forsøg maa ansees for Ulægelig, og uagtet Mad. Pyt rens Forhold kunderhos, Akyndige lettelig kaste en Skygge paa Directionens Handlemaade, saa henvises hun dog til Hr. Doctor Monrad, for med ham at gjøre den fornødne Aftale om at Faae udleveret et Par Hospitalslemmer, paa hvem Hr. Doctoren og hun maatte troe, at Forsøget bedste kunde anvendes. Hvad Hospitalslemmernes Oeconomte angaaer, da tillader Jndretningen ikke, i Henseende til diæsiske Forhold, at bringe samme under Regler eller Jndskrænkninger; ligesom Directionen ikke heller veed Udveie til at forskaffe dem flere Ugepenge, end de hidtil have nydt, saalænge Hospitalets Formue ikke er istand til at bære en saadan Forøgelse i sine Udgivter. - Hvo kan læse denne hele Debatte, uden at ynkes over Medicinalvæsenets sørgelige Tilstand i Bergen. Fortjener en Jndretning, hvor ulykkelige Syges Diæt ikke kan bringes under Regler eller Jndskrænkning, og hvor man, af Mangel paa Penge, maa beqvemme sig til at udlevere Lemmer, for at anstille Forsøg med dem, fortjener en saadan Indretning Navn af Hospital, Man. bør ønske og haabe, at Øvrigheden vilde nøiere undersøge den hele Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
J Wiborg kostede d. 5 d. M. en Tønde Rug 7 Rdlr., Byg 4 Rdlr. 64 s., et Pund, Smør 14 til 16 s., Oxekjød 8 til 12 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Districtschirurg. Raupach begyndte den 13 f. M. Vaccination i Ebbeltoft. Han har allerede vaccineret der 15 Børn, og han tilbyder alle Districtets Beboere fri Vaccination.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Den Danske Regjering har i forrige Aar bevilget en Summa af 12000 Rdlr. til at forbedre Færgestederne. Heraf skal der anvendes 4500 til en Bro ved Helligenhafen i Holsteen og til at opmuddre den derværende Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
General Moreau, er nu i sit Fængsel meget anstændig logeret, og hans Gemalinde kan git i Vagtens Overværelse besøge ham. Ganeral Murat, Bonapartes Svoger, Durvi og andre Personer have ladet sig gjøre Statskareter til Brug ved solenne Leiligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
J Nevers har man nu udgivet et Skrivt, om Nødvendigheden af den Consulariske Arvelighed. Chevalier Monradgaa d'Ohsion, Svensk Minister hos Porten, har udgivet paa Fransken historisk Skildring af Orienten, som han har tilegnet Kongen af Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Det Wienske Hof har svaret en udenlandsk Ambassadeur, som forlangte nogle Jndividuer udleverede, at disse, som Keiserlige Undersaatter, i Tilfælde af en documenteret Klage, kun kunde dømmes efter Landets egne Love.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Le Miroir de la France, Mars 1804 findes følgende Anmærkning over de nuværende Statsforhold. Det Tydske Rige, Østerrig og Preussen ere ikke forenede ved nogen Alliance tractat. Rusland har kun en med Dannemark siden 1765 og med Sverrig siden 1799. Frankrige staaer i Alliance med Spanien, Holland, Schweiz og den Jtalienske Republik. Engelland har kun een Alliancetractat, nemlig med Portugal, og de Americanske Fristater aldeles ingen. Saaledes ere, paa Frankrige nær, alle Europæiske Riger næsten isolerede fra hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Moreaus, Pichegrus &c. Proces skal trykkes baade i det Franske og Tydske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Paa den Engelske til Jamaica bestemte Convoy have over 400 Mennesker sat Livet til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
General Dessalines har udgivet en Proclamation til Indbyggerne paa St. Domingo, som og fordret til, at nære et evigt Had til de Franske og det Franske Navn, og høitideligen at opgive alle Erobrings- og Forstørrelsesider. Det hedder deri, Fred med vore Naboer, men evigt Had til Frankrige Negrene paa St. Domingo vedblive at udøve mange Grusomheder, og massacrere, paa Chirurgerne, Professionisterne og Fruentimmerne nær, alle Blanke. Der gives her to Partier. Dessalies vil, at Øen skal være fuldkommen uafhængig, og Christoph og Mulatten Getard, at den skal gives under Engelsk Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
En Deel af Nelsons Flaade skal være seilet fra Malta mod Algier, Der tales nu om, at der bliver tre Consuler, foruden Keiseren i Frankrige, som Bonaparte skal udnævnes til, at han selv antager Titel af Majestæt og de andre af Durchlauchtighed; at een af Bonapartes Brødre bliver den tredie Consul, og de 4 ældste Generaler Marchaller af Frankrige 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Den Engelske Gesandt Sir Spencer Smith er bleven rappelleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
I Paris ere nu Taffelfyrværkerierne meget i Brug. Et saadant Fyrværkerie er anbragt paa et Fad og tændes ved en liden skjult Lunte. Naar det brændes af udbreder det den fortræffeligste Vellugt over hele Værelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Kotzebue meddeler nu i der Fremmehtige en Efterretning om de Franske Theaterskribenters Belønningsmaade i Paris, hvorved Tænderne maa løbe enhver Theaterforfatter i Vand efter at skrive Theaterstykker i Frankrige Jndtægten for hvert Stykke deles i tre Dele, og en Syvendede, af den ene Trediedeel faaer Forfatteren, det vil sige, ikke eengang, men hver Gang Stykket spilles i Frankrige, hvor der gides over hundrede Theatre. Denne Jndtægt nyder han selv for Livstid og hans Arvinger ti Aar efter hans Død. Den bekjendte Componist d'Aillerac har nu allerede en aarlig Jndtægt af 6000 Rdlr. af sine Stykker. Menneskehad og Anger, som efter Kotzebues egen Forsikkring i Tydskland, ikke har indbragt ham som Forfatter mere end 200 Rdlr., har derimod i Frankrige indbragt en Mad. Mole, som har oversat det i Fransk, 6000 Rdlr. En Fransk Forfatter behøver kun at skrive fire Stykker, som giøre Lykke, saa er han anstændig forsørget. Ligesaa rundeligen belønner man Skuespillerne i Frankrige. En Acteur af første Rang faaer 60000 Rdlr. aarligen, men deraf fradrages en vis Summa, som udsættes paa Renter, og naar han afgaaer, faaer han hele Summen med Renter udbetalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
En Skuespiller kan saaledes allerede sidste 40de Aar være anstændig forsørget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
En Dame, som vil være med i Bouqvartes Aftencireler, siges i samme Skrivt, har nu ligesaa stor en Udgivt, som fordum en Hertug tyde, nemlig omtrent 5000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
J det Østerrigske har man gjort to vigtige Opfindelser. Den ene bestaaer i at berede Tusk, Sværte a. af Tørv, og den anden i at tilderede et Slags meget haarde Muursteene, uden Brændehed, Tørv eller Kul. Opfinderen af disse Stene har allerede opført en Muur af 1500 Favnes Længde dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Paa sidste Leipziger Messe var der en Tusindkonstner, som havde 30 Figurer i Vox der forestillede Røveren Schinderhans med sine Colleger. Han vilde opføre et Slags Lystspil, hvori deres hele Forhør skulde forestilles. Men Øvrigheden, som ikke fandt dette Drama af tilbørlig moralsk Tendence, lod det Hele forbyde. J Lloyds Evening post siges, at et fra Calais kommende Dansk Skib har berettet, at det efter Vedkommendes Ordre blev tilladt de under Embargo værende neutrale Skibe at begive sig bort, men det maatte skee d. 24 f. M., da Tilladelsen kun strakte sig til den Dag, og de som tøvede længere, maatte forblive der indtil Landgangen er iværksat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Nyeste Kjøbenhavn. No. 48. Den 24 Maji, 1304. Udgiver og forlagt af J. WerfelPortraitsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Til Udgiveren, Jeg tog mig for ikke længe siden den Frihed, at sende Dem en Beskrivelse over en Samling af Materier i den Hogartiske Smag til Jndrykkelse i deres Blad. Jeg sporede snart Virkningen af Deres Beredvillighed til at unde den en Plads deri. Aldrig saasnart var Bladet kommet ud, førend en mig ubekjendt Mand kom til mig, og, fnysende af Harme, kjøbte mine Malerier. Han betalte mig, hvad jeg forlangte, og spurgte mig, i det han vilde gaae: Hvad mener De, jeg vil gjøre med Deres Malerier: Brænde dem. Jnden i Aften skulle de være forvandlede til Aske. Jeg smilede. - "De leer, min Herre. - Tag Dem i Agt, det siger jeg Dem. Ved De, hvem jeg er - Directeur i det i Selskab i. Selskabet har gjort en Collect, for at kjøbe og brænde alle deres skammelige Malerier. Jo man veed nok, hvem De har meent med Deres Stiklerier. Tag Dem i Agt, det raader jeg Dem. Denne Gang slipper De med, at vi brænde Deres Smørerier, - kommer De endnu engang, saa kan De vente selv in natura den samme Skjebne. - Den tykke Directeur var saa carmosinrød i Ansigter, som en opblæst kalkunsk Hane, og sagde alt dette med en saadan Jvrighed, at jeg ikke fik Leilighed til at fremkomme med et eneste Ord til mit Forsvar. Jeg lod mig altsaa nøie med at have afsat mine Stykker, og trøstede mig med, at jeg levede i et Land, hvor man kun brændte Malerier. Denne hastige Afsætning opmuntrede mig til, ligeledes at sende Dem en Beskrivelse over en Samling Portraiter af Personer, jeg har kjendt, og som jeg har malet i Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Ved at læse Beskrivelsen over Originalerne, haaber jeg, De ikke vil finde Copierne aldeles mislykkede. No. 1. Mads, Søn af en Forvalter i som forstod saa godt at forvalte Godset, at han fra en Prakker blev til en Herremand, medens Godsejeren fra en Herremand blev til en Prakker, Mads var sin Faders eneste Barn og sin Moders eneste Trøst og Glæde. Vel udmærkede han sig allerede som Dreng ved ondskabsfuld Kaadhed, men Moderen antog alle hans slette Streger for Vittighed og for den hos de fleste Drenge naturlige Vivacitet. Ligesom han voxte til, saa sit disse Streger, endog Navn af umiskjendelige Spor paa Genie. Uagtet Faderen vel indsaae, at Sønnen maatte kunne gjøre sin Lykke ved at følge hans hæderlige Fodsvor, piinte hans elskede Ægtemage ham dog saa længe, til han lod hendes Kjeledægge studere. At see ham som Præst engang paa Prækestolen, at have en Svigerdatter, som kaldtes Frue, og en Søn, som var vel eller høiærværdig, vare Udsigter, som kildrede Madamens Egenkjerlighed alt for meget til, at hun ikke skulde anvende alt paa at skabe en Præst af sin Mads. J Skolen udmærkede den kjere Mads sig ligesaa meget ved Kaadhed, som ved Stupiditet; han malede med Kride alle Slags Figurer paa Rectorens Ryg, heftede Conrectoren Papirer paa Nakken, og fæstede hans Parykbukler fast ved den Stoel, han sad paa. Men de store fede Kalve og de delicate Dyrekøller, som Forvalteren stundom sendte enhver, der kun i mindste Maade havde med Skoleregjeringen at bestille, kastede Retfærdigheden Støv i Øinene, og det traf sig næsten altid, at een eller anden Martyr maatte lide for Synderen. Efter fuldendt Skolegang, men ufuldendt Skolelærdom, blev Mads sendt til Hovedstaden. Uagtet han, som Gud og hver Mand veed, aldrig havde bekymret sig om noget mueligt Studium, saa fik han dog Titel af Studiosus. Nu var han i sit rette Element. Hans hjemmegjorte Klæder bleve casserede, og inden man vidste et Ord deraf, var han forvandlet til en complet Spradebasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Blandede Nyheder. Næstkommende Løverdag om Morgenen Kl. 6 reiser H. K. H. Kronprindsen med Suite.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Hr. Prof. Moldenhawer, der, som bekjendt, er Medlem af Skolecommissionen, agter i Sommer at gjøre en Reise til Norge, for i den Trondhjemske og andre Norske Skoler at indføre den i den nye Plan bestemte Jndretning. Man har nyligen faaet Efterretning fra Engelland, at den Engelske Regjering har tilladt Udførelsen af en Boultonsk Prægemachine til Brug ved Mynten i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
De i Sverrig arresterede fire Danske Artillerister, som paa en Gjennemmarch havde begaaet Stratenrøverie, ere af den derværende Criminalret dømte fra Livet. Men denne Dom er bleven formildet saaledes, at de tre skulle kagstryges og den fjerde sidde otte Dage (?) i Fængsel. Derpaa skulle de alle fire udleveres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Den Svenske Brig Delphine paa 14 Canoner, som gaaer til Bordeaux for at afhente Hertugen af Ostgothlands Liig, er nyligen ankommen til Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Ved Nørvigs Toldsted clareres der nu hvert Aar omtrent 300 til 350 store og smaa Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Den Told, som det Hele indbringer, beløber sig aarligen til omtrent 14 a 1500 Rdlr. Men Jndtægten vilde være langt større, dersom de betydelige Fragter, der bestandigen gaae til Friderichsværk, ikke vare fritagne for at betale Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Besynderligt er det, at man, blot for at faae Fortsættelsen af den udødelige Suhms Historie af Dannemark trykt, maa endog betale Forlæggeren 8 Mk. i Gratification for hvert Ar J Engelland havde den berømte Gibbon i reen Fordeel paa sit historiske Værk 60,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Det Svenske Hof har anlagt otte Dages Sorg i Anledning af Due DEnghiens Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
J. Petersborg, hvor man nu ogsaa har anlagt Hofsorg i den Anledning, fik man Tidende om Prindsens Død netop paa en Dag, da Overstaldmester Demetrius Narischkin vilde give et Bal hvortil Keiseren og hele Hoffet vare indbudne. Men Keiseren lod strax melde, at han ikke kunde komme, og Ballet blev udsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Engellands Statsudgivter ere nu 40 Mill. 905000 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
J en By i Massachuset i Nordamerica tildrog der sig den 16 Martii 1802 en besynderlig Begivenhed. En gammel Kone opbrændte der af sig selv ved et Slags indvortes Jld. Hendes Familie var allerede gaaet i Seng. Da en lille Pige traadte ind i Værelset, fandt hun, at Gulvet brændte. Hun kaldte Huusfolkene til Hielp, og da man kom med Lys, fandt man de brændte Levninger af den gamle Kone. Man troede i Førstningen, at hun ved at tænde sin Pibe havde tændt Jld i Gulvet, men ved nøiere Undersøgelse erfarede man, at den paa Guldet antændte Plads var for liden til, at hun derved skulde været opbrændt. Efter al Rimelighed var hun som man finder Exempler paa i Historien, bleven opbrændt af en indvortes Jld, der opkommer af sig selv (philosophie Magazin).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Raadmand Kaasbøl, hvis Dødsfald er anmeldt i de fleste Danske Tidender, skal have efterladt sig en Formue af omtrent 90,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
J Ford Hawkesburgs Circulair Note til de udenlandske Ministre siges der: Blandt alle Regjeringer, som giøre Fordring paa at være civiliserede, er den Franske den, der har mindst Føie til at beraabe sig paa Folkeretten. Den har lovet de Brittiske Jndbyggere, som efter Ministerens Tilbagekaldelse ønskede at blive i Frankrige, Beskyttelse, og siden, uden at tilkjendegive det i Forveien, gjort dem til Krigsfanger; den har ladet borttage en Engelsk Paquetbaad i en Hollandsk Havn, endskjønt dens Ambassadeur i dette Land havde forpligtet sig til at lade de resp. Landes Paquetbaade passere i Sikkerhed, saafremt der ikke i Forveien gived Efterretning om det modsatte; den har i en Fransk Havn ladet anholde og condemmere et Fartøi, som havde bragt Gouverneuren over een af de erobrede Franske Øer til Frankrige &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
J Dag er den Engelske Post ankommen og har medbragt Aviser, der gaae til d. 7. Maji. De melde blandt andet, at Differencerne angaaende den Engelske Postes Gang fra Hamborg til Husum, nu ere afgjorte imellem den Hollandske Postadministration i Hamborg, som besørger Engellands Postaffairer, og Dannemark, imod at der betales det sidste 4000 Rdlr. aarligen. At Boultons Prægemachine, hvoraf Mynten i Kjøbenhavn, som sagt, nu ogsaa faaer een, slaaer ved Hielp af et eneste Menneske 66 Mynter i een Minut paa begge Seder, og at Boulton nyligen har faaet 14 Tønder Sølvmynter, som skulle ompræges til Kroner. - At Lakes Deel af det Bytte, han har gjort i Agre i reent Guld, beløber sig til 36,000 Pund Sterl. Ligeledes anføres der et Brev fra Mad. Bonaparte til Mad. Moreau, og et Svar fra den sidste, fuldt af Bitterheder, men som begge uden al Tvivl ere opdigtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
J Vliessingen har General Marmont ladet giøre Forsøg med at affyre hule Kugler, hvori der kunne lægges Breve og bruges med Nytte ved Beleiringer a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
J Duverriers Tale angaaende Bonapartes Ophøielse til Keiser, findes følgende mærkelige Sted. J. 1400 Aar har Frankrige ikke villet antage noget andet Regjeringsystem end det arvelige. Capets sidste Efterkommere, Grundaarsagen til Nationens Ydmygelse, have nødet Franskmændene til endeligen igjen at udøve sin ældgamle Ret: at vælge sit Overhoved. En arvelig Chef, Indretninger, som værne om Folkets Frihed, var dets eensstemmige Ønske 1789. Den Tid er kommen, at den tredie af Arvebogen udslettede Slægt henviser paa Carl den Stores Slægt, der fordrer Hævn &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-14
Jndsenderen af Stykket om det Borgerlige Artillerie behage at lade det afhente, da Udgiveren ikke vil benytte sig af den givne Tilladelse. Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Nyeste. Kjøbenhavn. No. 49. Den 18 Maji. 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Audiencessalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Ved Siden af denne Candidat i Krigskonsten seer man en Fransk Emigrant, som nu i tolv samfulde Aar har gjennemstreifet Verden, som en sand Jerusalems Skomager, kun med den Forskjel, at den sidste gjør det, fordi han er nødsaget dertil, og den første, fordi han af taabelig Egensindighed ikke vil underkaste sig det Lands Regjering, som han er født og og dragen i Han drives nu omkring som Avner af Vinden, eller som et Skib med Guulfeberpatienter. Han, som aldrig har vidst, hvad det var at arbeide for sit Brød, maa nu beqvemme sig til alt for at faae Livets Ophold, thi paa hans sexten Ahner og hans Diplom kan han ikke engang faae 6 Mk. laant. Hans Ludvigskors hænger nu, forvandlet til et Par Guldslanger, i en tyk Spekhøkermadames Øren. For sit Fædreneland flyer han som for en Fiende. Han er nu i en dyb Discours med den nysnævnte Skræder, som han har indbildt, at han har været Marschal de France, og som han lover at undervise i det Fine af Krigskonsten, som f. Ex. at angribe og erobre store Fæstninger, imod at Theehandlerskræderen vil give ham tre Gange frit Bord om Ugen. Denne tilstaaer ham med Glæde hans Begjering; thi hvad kan vel tænkes billigere, end at blive underviist i Tactiken af en Fransk Feldtmarchal for tre Maaltider Skrædermad om Ugen, Den allermærkværdigste Person i denne store Menneskeklynge er en lille suffisant Figur, der kan sammenlignes med en Skildpadde, som har alskens Kjødsorter paa sig. Dette Menneske forener i sin Person, saa at sige, Alting. Han taler om Alting, forstaaer Alting, kan bruge og bruges til Alting. Vil man have en Veirmølle, der skal gaae uden Vind, saa er han Manden, der kan forfærdige den, vil man have Brød, uden Korn, og Smør, uden Melk, saa kjender han Midler dertil, vil man have en Pompemachine, hvormed man kan ud pompe Vesterhavet, saa er han den, der kan opfinde den, kort sagt, han er et Universalgenie, som man kun behover at anmode om noget, for strax at see det udført. Han skriver tykke Bøger over enhver Green af Agerdyrkningsvidenskaben, uagtet han aldrig har seet, hvorledes man pløier eller tærsker; han gjør Planer til Manufacturers Anlæg, uagtet han kun kjender Indretningen i Tobaks= og Penne fabriker, Men Geniet, denne Guddomsgnist, virker ved en usynlig Kraft saaledes hos ham, at han endog kan skrive i Sprog, som han ikke forstaaer et Ord af(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Levemaaden i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
J Breve fra et ungt Menneske i Kjøbenhavn til hans Ven i Jylland. II Brev. Een Lykke kommer sielden allene, siger et vist orientalsk Ordsprog, og dette Ordsprog er Guld værd. Kjøbenhavn er i denne Tid et levende Exempel derpaa. Vi have ogsaa i denne Tid faaet Franske Comoedier. Der er nu sørget ret godt for, at de gamle Kroner ikke skulle blive liggende paa Kistebunden, og Leilighederne til at sætte Pengene i Circulation ere nu saa mange, at den Mand først maa fødes, som i Hovedstaden skulde kunne føle nogen Jncommoditet af sine alt for store Rigdomme. Medens jeg endnu var hjemme, troede jeg, at en Statsminister ikke kunde fortære fem Rigsdaler om Dagen, men nu mærker jeg, at de ikke allene kunne fortæres, men at man endog kun fører et meget usselt Liv, naar man ikke har Ævne til at fortære mere. De Maanedspenge, min Fader sender mig, burde hedde Dagspenge, thi de residere fjelden længere end een Dag i min Lomme. - Men for at komme tilbage til mit første Æmne igien, jeg var i Onsdags paa Fransk Comoedie. Du leer, min Ven, og sandt at sige, saa har Du Ret. At gaae paa Fransk Comoedie, uden at forstaae Fransk, synes rigtig nok at være latterligt. Men har ikke Halvdelen af Tilskuerne gjort sig skyldig i samme Latterlighed? Jmidlertid er jeg just heller ikke nogen reen Sinke i det Franske, thi der er mange Ord, som jeg forstaaer saa godt som en Jndfødt, som f. Ex. ou, non, monsieur. Der behøves desuden ikke stort til at forstaae de Franske Skuespillere; thi de tale baade med Armene, Hænderne og Fødderne, kort, med ethvert Lem, der har mindste Bevægelse. Bagved mig stod der en Forpagtersøn fra Jylland af mit Bekjendtskab, som for ikke længe siden har begyndt at læse i Meiddingers Grammatik. Han klappede saaledes, at han endnu har store Vabler i Hænderne. Hver Gang der forekom et Ord, som han forstod, f. Ex. og, non &c. raabte han med lydelig Stemme: "Skarmant Skarmant!" Han gjorde det formodentligen, for at lade sine Paarørende i første Etage høre, hvor godt han forstod Fransk. J øvrigt kan jeg forsikkre Dig, at der, efter gamle Comoediegjængeres Paastand, aldrig er bleven klappet saaledes som den Aften. Man klappede ikke paa Dansk, men paa Fransk, og det betyder noget ganske andet. Sproget bidrager tillige meget til dette store bifald. Et Franske Ah! gjennemskjærer Hjertet ligesom med en Dolk, naar et Danske og eller at, neppe virker paa det som et Fluestik. Man saae her Exempler paa dette Sprogs Tryllekraft. Det fremlokkede Taarer og opvakte Latter hos Mennesker, som ikke forstode et Ord af alt, hvad der blev sagt. Det er det tydeligste Beviis paa, at det Franske er meest skikket til at være Hof= og Universalsprog. Naar man har seet et saadan Franskt Skuespil, - og man derpaa seer et Danske Stykke, saa er det omtrent det samme som at spise Klipfisk efter Skildpadde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Anecdote