Aalborg Stiftstidende, 1844-09-15
Efter at Commissarius endnu havde udtalt sig imod de enkelte subsidiaire Amendementer, fremsatte Referenten endnu nogle Yttringer, der endte med følgende: "Sluttelig skal jeg tillade mig at bemærke, at jeg, lige saa fuldt som nogen Anden, ønsker, at Nationen maa have Tillid til de Kræfter, der skulle forsvare Fædrelandet, og erkjender, at denne Tillid hæver Nationalfølelsen; men jeg troer ikke, at en saadan Tillid kan opnaaes ved Indretningen af en Milits, der aldrig vilde kunne erholde den Øvelse og Færdighed, som er nødvendig, for at man i Farens Øieblik kunde stole paa den. Uden at ville støde Borgervæbningerne i Kjøbstæderne, vil jeg bemærke, at en Milits vistnok vilde faae endeel tilfælleds (?)med dem, og jeg tillader mig nu at spørge, om man troer, at Landets Forsvar vil paa saadan Maade være betrygget. Afstemningens Hovedresultat have vi i Spidsen af nærværende Artikel meddeelt og skulle endnu berøre enkelte af de væsentligere specielle Afstemninger, der knytte sig til de Principer, som i Discussionen have udtalt sig, men hvorved disse dog ikke altid have gjort sig harmonisk gjældende. Withs- og Brocks Amendementer og særskilte Milits- og Forsvars indretninger toge de vedk. Deputerede tilbage og bortfaldt, som Følge af det Nyholmske Amendements Antagelse, de af Benzon foreslaaede Corps. Boserups Amendement om at Hs. Maj. foreløbig vilde bekjendtgjøre at almindelig Værnepligt skulde indføres og gjælde alle de hidtil befriede, der den 1ste Januar 1845 ikke have naaet 18 Aars Alderen, blev forkastet med 41 mod kun 6 Stemmer. Af subsidiaire Jndstillinger og Amendementer blev Committeens Jndstilling : "At ikkun det 22aarige Mandskab og de enkelte Undtagelser skulle møde ved Sessionerne: antaget med 46 St. mod 1 og At Lodtrækningen foretages districtviis i en dertil beqvemt beliggende Kjøbstad i Districtet, under Ledelse og Tilsyn af Amtmanden, Land- og Sø-Krigscommissairen, 2 Medlemmer af Amtsraadet og 2 Medlemmer af Communalbestyrelsen" eenstemmigen antaget. Et Amendement af Schiøtt om at Undersøgelse kun finder Sted hos de Personer, der anholde om Fritagelse for Udskrivning paa Grund af Legemsfeil: antaget med 40 St. imod 7. Committeens Jndstilling, at Sessionerne afholdes fra medio Mai til medio Juli, antaget med 45 St. imod 2. Withs Amendement om at Garnisonstiden, som er fastsat i Udk. 8 24, nedsættes til det Halve, forkastet med 25 St. imod 22. Kosters Amend. om, at Enhver, som trækker Frilod, skal udrede enten eengang for alle eller aarligen i visse Aar en Sum, som nærmere bliver at bestemme og deraf dannes en Fond enten til Lettelse for dem, der maae indtræde i actio Tjeneste i Linien, Reserven eller Forstærkningen Alt i Forhold til Tjenestens Tid og Beskaffenhed, eller ogsaa at anvende til Forstærkningens Jndøvelse og Bevæbning" forkastet med 26 St. imod 21. Committeens Minoritets Jndstilling : At de, som trække Frilod, øves i Vaaben i deres 23de Aar og desuden en kort Tid aarlig i de næste 3 Aar, altid om muligt i Nærheden af Hjemmet og paa en beleilig Aarstid, hvorved de mundere og underholde sig selv. Den samme Forpligtelse i hver Henseende skal paaligge det Mandskab, som bliver fritaget for Tjeneste i Linien og Reserven; skulde nogen af dette Mandskab, efter som anført at være øvet, komme til at tjene i Linien, godtgjøres ham, naar han derefter kommer i Forstærkningen, eet Aar for hver Øvelse han paa egen Bekostning har udført: gik med Nød og Neppe igjennem med 25 Stemmer imod 23. Holsts Amendement om alle Tjenesteundtagelsers Udslettelse forkastedes med 34 Stemmer imod 13. Et Amend, af Secher og Fritagelse for Candidater, der har taget Embedsexamen inden deres 24de Aar, forkastedes med 27 St. imod 20. Committee=Minoritetens Jndstilling om at betage Kunstakademierleverne den Fritagelse, Udkastet yder dem, forkastet med 34 St. imod 3. Grønbechs Landvæsenselever faldt med 34 St. imod 13, men derimod stod sig Jngerslevs videnskabelige Agerbrugslærlinger" tappert med 30 St. imod 17. Sammes Amend, om Fritagelse for de Studerende, der efterat have været Huuslærere a., inden 24 Aars Alderen vende tilbage og indtræde i Livcorpset: antoges med 40 St. imod 7. Et Amend, af Jensen om at de, der ved Examina have vundet Fritagelse, skulle, naar de ikke indtræde i activ Tieneste ved Forstærkningen inden 24 Aars Alderen, erlægge til en egen Fond en passende Pengesum osv., forkastedes med 33 St. imod 13. Et Amende af Østergaard om ogsaa at faae Haandværkslærlinge paa Landet fritagne: forkastet med 40 St. imod 6. Committeens Jndstilling om at reducere minimum for det Agerbrug, der skal ansees som Gaard fra 2 til 1 Tde. Hartkorn (hvorved altsaa Adgangen til Fritagelser i denne Classe vilde aabnes end mere) forkastet med 27 St. med 20. Sammes Jndstilling om at Kjøbstæderne den samme Ret som Landboerne nyde, tilstaaes afdøde Forældres Søn, naar han tiltræder et betydeligt Næringsbrug, saasom en Fabrik, der beskjæftiget et stort Antal Mennesker, en omfattende Handel, eller et Værksted, hvorpaa der er stadigt Arbeide for flere Svende: antaget med 46 St. imod 1. Boserups Amend, om at nedsætte Alderen, forat kunne fritage en Søn eller Slægtning fra Tjenesteen, fra 60 til 55 Aar, forkastet med 42 St. imod 4. Dalgass Amend, om Fritagelse for Kjøbstadindvaaneres Børn forkastet med 38 St. imod 8. Blacks Amend, om at betage Sognefogder og Lægdsmænd den dem tilstaaede Adgang til Fritagelse for en Søn, forkastet med 25 St. imod 21. Committeens Majoritets Jndstilling: "at Værnepligten ikke gjøres gjældende for de hidtil befriede, som den 1ste Jan. i det Aar, Anordningen emanerer, have opnaaet 10 Aars Alderen, antaget (!) med 30 St. imod 16. Som Følge heraf bortfaldt den principale Deel af Schjørts mærkelige Amendement: "At Alle, der ere frie for Værnepligt ved Anordningens Emanation, fremdeles blive det. Den øvrige Deel af dette Amendement: At alle de Jndivider, som hidtil ved Fødselen ere frie for Værnepligt, men som ved Anordningens Emanation ikke have naaet det 10de Aar, overgaae til Forstærkningen: forkastedes ogsaa med 43 St. imod 3. Et Amend, af Rosenkrantz om at de, som ikke havde opnaaet den fastsatte Alder, skulde være lige Forpligtelse underkastede, hvad enten de paa Grund af Stand eller ved andre Dispositioner hidtil have erholdt sig fritaget for Værnepligt: antoges med 29 St. imod 17. – Af de næstsidst anførte Afstemninger sees, at et Medlems Forsøg paa aldeles at fritage den nærværende Generations frifødte Børn idetmindste for actio Tjeneste ikke vandt nogensomhelst Sympathie for sig, men beklageligt bliver det dog, at Forsamlingen ved at antage Committeemajoritetens Forslag om at 10 Aars Alderen skulde fritage for Jndlemmelse i Værnepligten kunde saaledes nærme sig hin Anskuelse. Det var, som bekjendt, i 1836 da Stænderne, anerkjendende Værnepligtens Almindelighed, androge paa dens Jndførelse. Da denne nu ikke vil kunne iværksættes for 1848 eller 1846 ville saaledes mindst 10 Aar hengaae siden denne nationale de blev sat i Bevægelse og siden det constateredes, at Landets Forsvar maatte være Alles Pligt. Nu, naar Anordningen engang emanerer, at ville fritage dem, der have fyldt 10 Aars Alderen, er altsaa at fritage Alle, som have været frie fra den Stund da man anerkjendte Pligtens Ligelighed, og det er vel troligt, at en saadan Beslutning, der ogsaa adskiller sig fra de øvrige patriotiske Anskuelser, Discussionen om denne Sag fremdtog, ikke er skikket til at vække det bedste Jndtryk og at Gaardeier Black vel er berettiget til at betragte idetmindste denne Afstemning, om den end ikke fremkaldtes ved 44, men ved 30, som en iisnende Kulde ovenpaa den stærke Varme i 1836. Vi ville imidlertid haabe, at Anskuelserne ogsaa i dette Punct ville forandre sig naar et fundere Forslag lægges for Stænderne og kan afgive en billig Basis for Værnepligtens almindelige Udstrækning, og af Forsamlingens Discussioner fremtræder vistnok ogsaa tilfredsstillende, at naar et saadant Forslag maatte forelligge, vil Jngen trække sig eller Sine tilbage fra at opfylde den Pligt, der bør hvile paa hver Borgers Skulder, hvad enten den fra denne viser sig som en Ære eller en Byrde.