Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-03
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Den under 27 Mai igjennem Rentekammeret udkomne kgl. Forordning for Danmark, sigtende til Forbedring i Huusmænds og Jndersters Kaar, lyder efter Departements-Tidenden saaledes: "§. Med Hensyn til det Pligtarbeide i kommunale og offentlige Anliggender, hvilket fortiden paa hviler Huusmænd, der have Jord, som er ansat til Hartkorn, skal det, forsaavidt saadant Arbeide præsteres efter Hartkornet, eller, i Henhold til Plakaten af 1 August 1815 § 4, er substitueret for Arbeide efter Hartkornet forblive ved de nu gjældende Regler om den Andeel, slige Huusmænd skulle tage i samme. Fremdeles har det sit Forblivende ved de hidtil gjældende Regler om Huusmænds og Jndersters Forpligtelse til at yde den Præsten tilkommende Høstdag og til at give Møde ved opstaaet Jldebrand saavelsom til at deeltage i Sneekastningsarbeide, med den nærmere Begrændsning, at naar der i noget Sogn affordres Huusmænd og Inderster mere, end 3 Dage i een Vinter, til Sneekastning paa Postrouterne, ville de for enhver Arbeidsdag, de saaledes præstere ud over de nævnte 3 Dage, erholde en Godtgjørelse af 24 Rbs., der udredes af Postvæsenet. Alt andet Pligtarbeide i offentlige og kommunale Anliggender for Huusmænd og Jnderster skal derimod for Fremtiden bortfalde. Dog skal Kommunen - hvorved der i Almindelighed forstaaes det eller de under et Sogneforstanderskab hørende Sogne - have Ret til, for et Tidsrum af idetmindste 5 Aar adGangen, istedetfor Sneekastningsarbeidet i det Hele, at affordre enhver Huusmand eller Jnderste indtil 3 Arbeidsdage om Aaret til det dem efter den nu gjældende Lovgivning paaliggende Pligtarbeides Udførelse, derunder indbefattet Brevbæring. Naar det paagjældende Pligtarbeide, efter Lovgivningen, hidtil har paahvilet saavel Gaardmænd som Huusmænd og Jnderster efter Omgang, vil dette Arbeide, saalænge det udføres som Naturalarbeide, paa hvile Gaardmændene alene, men naar disse ei længer ønske det udført som Naturalarbeide, kunne de forlange, at Kommunen lader det udføre ved leiede Folk. Fremdeles skal Kommunen i Almindelighed lade det øvrige, hidtil Huusmænd, og Jnderster paa hvilende, men nu bortfaldende, Pligt arbeide udføre ved leiede Folk. Og skal der til sligt Arbeides Udførelse, alene naar det undtagelsesviis findes uundgaaeligen nødvendigt, kunne tilsiges Huusmænd og Jnderster, men hver Arbeidsdag bliver da at godtgjøre af Kommunen med 24 Rbs. i Maanederne fra 1 Novbr. til 1 April, og med 32 Rbs. til Aarets øvrige Tider. - Det Beløb, som maatte blive fornødent til at afholde samtlige forommeldte Udgifter, bliver at ligne paa Kommunen efter samme Maalestok som Fattigvæsenets Udgifter, deels efter Hartkornet, deels efter Formue og Leilighed, og derhos samtidigen med de øvrige almindelige Kommunaludgifter, navnligen Fattig- og Skoleskatten, dog at Beløbet særligen anføres i Regnskaberne over Kommunaludgifterne. Forsaavidt den omhandlede Udgift bliver at ligne efter Hartkorn, skal under Ligningen medtages alt Kommunens Hartkorn, privilegeret og uprivilegeret, Skov= og Mølleskylds=Hartkorn med det Halve mod Ager- og Engs-Hartkorn, og blive navnligen ogsaa at medtage de Huusmænd, som have Hartkorn, om det end ellers ved Kontrakt er vedtaget, at Huusmandsloddens kommunale Afgifter, imod et fast bestemt Vederlag, skulle afholdes af den Gaard, fra hvilken Lodden i sin Tid er tagen. Beløbet opkræves tilligemed de øvrige almindelige Kommunaludgifter, ligesom der og paa samme Maade aflægges Regnskab for dette Beløb, som for hine Udgifter. Og har Sogneforstanderskabet at ordne det Fornødne med Hensyn til Antagelsen af de leiede Folk og hvad videre der maatte udfordres, for at det paagjældende Arbeide kan blive forsvarligen udført, og Enhver komme til sin Ret. - Denne Foranstaltning bliver iøvrigt i det Hele at iværksætte overeensstemmende med de almindelige Anordninger og Kommunalvæsenet paa Landet, ligesom og det i fornævnte Øiemeed paa lignede Beløb i fornødent Fald bliver at inddrive som andre kommunale Afgifter. - Uagtet det, som foranført, skal være Reglen, at de flere til et Sogneforstanderskab hørende Sogne under Eet skulle besørge det for Fremtiden for Huusmænd og Jnderster bortfaldende Pligtarbeide i offentlige og kommunale Anliggender udført. ved leiede Folk og ligne Udgiften paa den samlede Kommune, skal Undtagelse herfra dog kunne finde Sted, naar et af de flere til et Sogneforstanderskab hørende Sogne henvender sig til det vedkommende Amtsraad med Andragende om, at det særskilt for sig maa lade det omhandlede, for Huusmændene og Jndersterne i Sognet bortfaldende, Pligtarbeide udføre ved leiede Folk og derefter paa Sognet repartere og indkræve Bidragene hertil, samt naar Sognet derhos forelægger Amtsraadet et hensigtsmæssigt Regulativ for, hvorledes hermed skal forholdes. Thi da skal Amtsraadet, naar det finder en saadan Undtagelse fra denne Anordning tilraadelig, være bemyndiget til at tilstaae den, dog kun for et Tidsrum af i det Længste 10 Aar af Gangen. - §2. For at bidrage til, at Huse paa Landet fremdeles, som hidtil i de fleste Egne brugeligt, bortfæstes paa Fæsterens og hans Enkes Livstid, hvorved iøvrigt de Bestemmelser, som Loven og Anordningerne, nærmest med Hensyn til Fæste gaarde, indeholde til Betryggelse for Fæsterens Brugsret, herefter i Almindelighed ogsaa blive anvendelige til Fordeel for Fæstehuusmændene, have Vi fundet for godt at tilstaae den Modisikation af nysmeldte Lovbestemmelser, at det tilstedes enhver Eier, der fremtidigen bortfæster Huse paa Landet, at kunne, med et halvt Aars Varsel, til hver næstkommende 1 Mai, uden Forpligtelse til at godtgjøre den modtagne Jndfæstning, udsige Fæsteren: a) naar han ei, efter beviisligen derom at være advaret, inden 16 Uger har betalt enten den forfaldne Afgift eller Restancer af de Skatter og Kommunalafgifter, som Huusfæsteren har at vederlægge Eieren, eller af det Tiendevederlag, der tilkommer Eieren, eller af denne har maattet udlægges til Andre; b) naar han inden 1 Mai af Eieren er bleven opfordret til at istandsætte den, ved en lovlig Synsforretning, erklærede Fæld paa de, ved en lige lovformelig Forretning, i sin Tid overleverede Bygninger, og det derhos, ved en lige Synsforretning, bevises, at Manglerne ikke ere afhjulpne inden en passende Frist, som, naar de hidrøre fra slet Vedligeholdelse eller andre Fæsteren tilregnelige, Omstændigheder bør være Midten af samme Aars October Maaned, men, naar Fælden hidrører fra Fæsteren utilregnelige Omstændigheder, kan af Syns retten gives en passende Forlængelse, dog ei over 2 Aar, - Alt med den Virkning, at, naar Opsigelse i Henhold hertil er skeet, og Fæsteren vægrer sig ved godvilligen at fraflytte Stedet, skal Eieren være berettiget til, ved Fogden at lade Fæsteren udsætte. Og skal det under denne Udsættelsesforretning allene komme under Bedømmelse, om fornævnte lovbestemte Betingelser for Opsigelsens Gyldighed ere tilstede, hvortil navnligen hører, at en Synsforretning, hvorpaa Paastanden om Fæsterens Udsættelse begrundes, ei er svækket ved lovligt Oversyn. Derimod er det paa den ene Side den fraflyttede eller udsatte Fæster forbeholdt, hvis han formener at have noget Regreskrav imod Eieren, at gjøre samme gjældende under et særeget Søgsmaal, hvortil der, paa Ansøgning, bliver at tilstaae Fæsteren fri Proces, naar Øvrigheden finder, at der i de foreliggende Omstændigheder kan være rimelig Grund for saadant Søgsmaal, medens det paa den anden Side maa være Eieren forbeholdt at saggive den opsagte og udsatte Huusfæster til at udrede, hvad han i denne sin Stilling er bleven skyldig, derunder indbefattet Omkostningerne paa de Retshandlinger, som ere foranledigede ved Misligholdelsen af hans kontraktmæssige Forpligtelser. Betalingen for de forommeldte Synsforretninger bliver iøvrigt, til Lettelse for Vedkommende, at beregne efter Forskrifterne i Forordningen af 9 Marts 1838 § 4. (Fortsættes).