JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-01-01
Jfølge Kongelig Bevilling af 17de denne Maaned, der vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, indkoldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre i Boet efter afdøde Boghandler Heinrich Gottfried Ludewig eller Ludwig, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, at regne fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel og overeenstemmende med den Afdødes Testament: 1) hans Broder Gottlob Christian Ludewig i Gera i Voigtlandet eller hvis han er død hans Børn. 2) hans afdøde Sødstre Augusta eller Justine Magdalene Blumentrit. fød Ludewig, ligeledes i Gera i Voigtlandet og Regina Maria Rønsch, fød Ludewig, i Zeitz, deres efterladte Børn; og 3) hans Søster, Enken Christiana Sophia Richter, fød Ludewig, i Gera, eller hvis hun skulde være død da hendes Børn. for at iagttage deres Tarv og Arveret under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 27de December 1834. V. Jacobsen. Mourier. "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At Vi, efter Handelshuset Br. Bruun & Søn og dets Jnteressentere Agent Hans Brøchner Bruun samt Kiøbmand Thøge Brøchner, af Vore Kiøbstæder Fredericia og Assens, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelshuus og Jnteressentere ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe og Fyens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos disse, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Handelshuset og Jnteressentere at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til Andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 20de December 1834.
Berlingske Tidende, 1835-01-01
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. Bevilling for Handelshuset B. Bruun & Søn og Jnteressentere, til ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem som have noget at fordre enten paa bemeldte Handelshuus eller Jnteressentere.
Berlingske Tidende, 1835-01-01
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre hos Handelshuset B. Bruun & Søn eller undertegnede dets Jnteressentere til for os, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Assens og Fredericia, den 24de December 1834. Brøchner. Bruun.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Aar 1835. No. 2. ralFredagen. den 2den Januar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Nylingste politiske og Allvsenento-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
London, den 23de December. - Mange politiske Forsamlinger finde endnu bestandig Sted her i London. J Fredags traadte en Mængde Personer sammen i London-Tavern, og der blev besluttet en meget skarp Erklæring til Lord Majoren, som havde vægret sig ved at indkalde en almindelig Forsamling, hvor man havde havt i Sinde at raadslaae om det Forhold, Londons Borgere skulle iagttage ved de forestaaende Valg. J Crown- og Anchor-Tavern besluttede en Mængde Vælgere fra Westminster, at give deres Stemmer til Sir Francis Burdett og Oberst Evans. Alle vare imidlertid spændte paa de Conservatives Forsamling i Dag i London-Tavern. Torverne vilde treffe Forholdsregler, for at opfylde Salene med deres Venner. Men man fik Nys derom, og Reformerne indfandt sig en Time tidligere. Der opstod snart en saa frygtelig Trængsel at man kun med Livsfare kunde betræde Trappen. Kl. 12 bleve Tumulten endnu større. Nogle af de Tilstedeværende vilde slaae Dørene ind; men Andre skreeg. Nei, ne. Jngen Voldsomhed, Torverne maae ikke faae Grund til at kalde os PøbelleFørst Kl. 1 blev Hoveddøren aabnet, og i faa Minutter var den store Sal opfyldt af flere tusind Mennesker. Hverken Tory Medlemmet, Herr Ward, eller Reformeren, Herr Grote, vare istand til at komme til Orde. Larmen varede over en Time, og udenfor Huset havde en saadan Masse af Mennesker, samlet sig, at man Kl. 2 ej meer kunde naae til Døren. Selv Alderman Farebrother og flere af de agtbareste Borgere, maatte blive staaende paa Gaden. Det var aldeles umueligt at fatte nogen Beslutning; endelig udsatte Toryerne denne Forsamling. Kl. 2 strømmede Reformerne atter i Masse til LondonTavern, og Herr Grote vilde overtage Forsædet, for at fatte en Beslutning over de offentlige Anliggenders betænkelige Tilstand. Den interessante frie Neger-Coloni-Liberia, gjør saa hurtige Fremskridt, med Hensyn til sine Beboeres Antal, sin Handel og sin Civilisation, som det kun fornuftigviis var at vente.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Antallet af de Skibe, der forrige Aar løbe ind i Hovedstaden Monrovia, beløb sig til over 100 og Handelens Udstrækning paa selve Colonien er egentlig uhyre, i Forhold til Agerdyrkningen; men det er antageligt, at naar Concurrentsen har reduceret Handelsgevinsten til de sædvanlige Fordele, ville de ny Ankomne med lige Jver tage fat paa Agerdyrkningen. Colonien indbefatter 3000 frie Negere, der, under en hvid Agents Opsyn, selv bestyre deres Anliggender. Den har nylig tilkjøbt sig et Stykke Land paa 200 engelske Quadratmile, ved Floden St. Juans Udløb, og, til Ære for Staden Edinburgh, opført her en By, der skal hedde Edina. Denne By bestaaer allerede af 150 Huse; Territoriet rundtom er fundere, end det ved Monrovia, der kun blev valgt, fordi det saa let kunde forsvares mod Omegnens fjendtlige Stammer. For Øjeblikket ere alle omkring boende Stammer i den bedste Forstaaelse med Colonisterne, og tilbyde dem bestandig nye Landstrøg mod Godtgjørelse. De begynde endog at finde Handelen med deres egne Producter fordeelagtigere end Slavehandelen. Colonien er i Begreb med at sende flere Expeditioner til det Jndre, for at udforske Landet og slutte Handelsforbindelser med de mægtigere Stammer. Der er sex Skoler, som nogle Damer i Philladelphia vedligeholde og som besøges af næsten alle Colonisternes Børn.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
De omkring boende Negerstammer sætte megen Priis paa, at deres Børn faae en europæisk Opdragelse, og denne Coloniens moralske Jndflydelse er i en uberegnelig Grad større, end dens directe, hvor betydelige denne ogsaa maatte være. Colonien har i denne Henseende et Fortrin for alle tænkelige, af Blanke bestaaende Establissementer, idet Negerne nemlig betragte disse som en aldeles forskjellig Classe Væsener, med hvilke de aldrig abne at kunne komme paa et lige Trin; men Civilisationen derimod blandt de sorte Colonister i Liberia stille dem et Exempel for Øje, som de have Haab om at kunne følge. Det philladelphiske Selskabs Hjelpemidler stige bestandig. J Monrovia, Liberias Hovedstad, er Havnen omgivet med Magaziner, opførte af Steen; Qvaierne ere godt anlagte, og Staden har et livligt og velhavende Udseende. Drukkenskab er sjelden, og Jndvaanerne ere i Almindelighed reenlige og arbejdsomme; i Husene finder man europæisk Beqvemmelighed, endog Luxus. Flere betydelige Skibe ere allerede byggede paa Stadens Værfter, og man taler om, at bygge et bevæbnet Dampskib, der skal krydse efter spanske Slaveskibe.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Paris, den 21de December. – J Collegiet i Dale (Jura) findes en Samling historiske Documenter af høi Jnteresse, nemlig to Folio-Bind med egenhændige Breve af Ludvig XV og hans Ministre, d'Argenson, Chauvelin osv. Et af disse Bind indeholder en Række lettres de cachet, Frigivelses- og TilladelsesBeviser at besøge de Fangne i Vincennes, fra Aarene 1731 til 1737, det andet udgjør en Samling af lignende Documenter med Hensyn til de Fangne i Bastillen i Aarene 1745 til 1754. Ejerne af disse Bind besidde ogsaa et Knippe Nøgler til Bastillen, blandt andre den til dette Fængsels Jndgangsport, endelig ogsaa en Jernmaske, som den Person skal have baaret, hvis Navn endnu stedse er en Gade. Alt dette er til Salg. J et Værtshuus i en af vore Forstæder findes to Værelser for Gjesterne, hvor der over det ene staaer: Deputeredekammeret, og over det andet: Pairskammeret. Sperger man Værten, hvad disse Jndskrivter betyder, siger han: Den første Sal er bestemt for de unge Mennesker, som hyppigt gjøre Støj det andet derimod for Drikkere af modnere Alder, der ved Flasken vide at holde sig selv i Tømme.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Den 1ste dennes var Karl X. 77 Aar, een Maaned og to og tyve Dage gammel. Ludvig XIV, den franske Konge, der blev ældst, levede kun 77 Aar, mindre ti Dage. Den nuværende Konge Ludvig Philip var den 1ste dennes 61 Aar, een Maaned og fem og tyve Dage gammel; han har ogsaa overskredet den Alder, der stedse var farlig for Hertugerne af Orleans. Den ældste af alle disse, Regentens Fader, døde i en Alder af 60 Aar, otte Maaneder og fjorten Dage. Picard er Navnet paa en af vore kjækkeste Tyve; han er flere Gange undveget af Fængslet. For nylig blev han grebet, bragt i Fængsel og lagt i Lænker og Hænder og Fødder. Den Kongelige Advocat pegede paa Lænkerne og sagde til den Fangne: Der seer du nu, hvad du har vundet ved din Flugt; dem kan du ikke sønderbryde. Det ville vi seen, svarede Picard. Tre Timer efter kaldte han paa Fangevogteren og sagde til ham: Den Kongelige Advocat spiser vist nu til Middag, bring de ham dette til Dessert" – og overrakte ham Lænkerne, sønderbrudte i meer end tredive Stykker.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Efter en Beregning, man her har foretaget, beløber Andelen af den Jndtægt, Scribe har havt af sine Stykker, i de to og tyve Aar, han har arbejdet for Theatret, sig til den uhyre Summe af to Millioner, sex hundrede, tre og tredsindstyvetusinde Francs.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Den 23de December. Her i Paris har man bestandig havt trault med den Forkjærlighed, det nye engelske Ministerium skulde bære for den spanske Carlismus, og allerede ved flere Forholdsregler have lagt for Dagen. Memorial des Pyrændes, meddeler imidlertid følgende Kjendsgierning, der aldeles modsiger hiin Paastand. Da den spanske Gesandt i London har fordret nogle Spaniers Bortfjernelse fra Gibraltar, fordi de vare carlistiske Agenter, saa har Hertugen af Wellington strax ladet Gouverneuren af Gibraltar tilstilles befaling til at bortfjerne dem derfra. – Fra Spanien er der aldeles ingen Efterretninger indløbne, hvoraf man kunde slutte sig til, at Christinerne vilde benytte sig af de sidst vundne Fordeele. Quotidienne indeholder Zumalacarrequis officielle Beretning om Trefningen ved Solarda. Det hedder deri, at man ingenlunde havde havt til Hensigt at angribe de forenede Generalers, Oraas, Cordovas og Lopez's langt overlegne Stridskræfter – omtrent 10,000 Mand - men man havde derimod besluttet at oppebie deres Angreb, for at vise dem, at man ikke engang frygtede deres Overmagt. Da man nu havde afslaaet deres Angreb og bibragt dem et føleligt Tab, havde Zumalacarrequi, efterat han et Øjeblik havde været fristet til at benytte den, mellem dem opstaaede Uorden til en angribende Bevægelse fra sin Side, dog anseet det for rigtigt, at lade det beroe ved den, dem givne Lection, og han havde derfor ved Nattens Jndbrud trukket sig en Miilsvej tilbage fra Kamppladsen. Den følgende Dag havde Fjenden i Begyndelsen gjort Mine til at forfølge ham (Zumalacarrequi), men var blevet afviist af Fortroppen og paa sin Side forfulgt ligge til Udgangspunktet.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Tydskland. Vien, den 22de December. - Hs. K. K. A. Majestæt har optaget den afdøde Cavallerie-General, Grev v. Frimonts, Fyrsten af Antrodoccos Familie, den efterlevende Enke, Sønnen og Datteren, ogsaa i den ungarske Grevestand.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Den 16de og 17de Novbr. er den tyrkiske Flaade, der hidtil laa for Anker for Beschiktasch, løbet ind i Arsenalets Havn, for der at overvintre. Nogle Dage senere er et paa Værfterne i Ghio eller Gemelik nyt opbygget Linieskib indløbet i samme Havn; den 24de begav Storherren sig ombord derpaa, for at tage det i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Den tyrkiske Major Asmi¬Bei har for nylig forladt Constantinopel, for at tiltræde en Reise til Vien, Paris og London, hvor han har det Hverv at tage Militair=Skolerne i Øiesyn og gjøre sig bekjendt med deres Indretning, for at lignende Jnstituter, efter disse Mønstre kunne vorde indrettede i det osmanniske Rige.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Nederlandene. Haag, den 24de December. Generalstaternes andet Kammer har eenstemmig (med 51 Stemmer) antaget Budgettet for 1835. Det beløber sig rigtignok til fire een halv Millioner mindre end det forrige, og endskjøndt flere Medlemmer ønskede endnu større Besparelser, saa vilde de dog ikke, i Anerkjendelse af, hvad der i denne Henseende allerede var skeet, vægre sig ved at give Budgettet deres Jndvilligelse. Budgettet om Midlerne og Vejene antoges derpaa med 49 Stemmer mod 2, og endelig antoges Lovudkastet og Gjeldens Afløsning og Tilbagekjøb atter eenstemmig. Derpaa bleve det andet Kammers Møder udsatte til Midten af Marts. Recrolog.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Den 22de December døde i Korb, i det Vürtembergske Ober amt Weiblingen den bekjendte Skribent, Professor Frederik Saalfeld.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Statsraad D. Fridlænder, født i Kønigsberg i Preussen, den 6te December 1750, en Elev og Ven af Mendelsohn, bekjendt som saadan og ved egne Skrivter, er den 25de December, efter et kort Sygeleie, afgaaet ved Døden. Han var en Ven af Lessing, Nicolai, Ramler, Engel, Jerusalem, Spalding og Teller.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 2den Januar. Redact, glæder sig ved at kunne meddele dette Blads Læsere, et Par Efterretninger om et af vort fortrinlige Capels særdeles haabefulde Medlemmer, Violinisten Hr. Koch. Den første af disse Efterretninger findes i den af Hr. A. Bauerle i Vien redigerede: "Allg. Theaterzeitung und Originalblat für Kunst, Literatur, Musik osv., No. 114, af 9de Juni d. A. Der siges i en Skrivelse fra Triest: "J forrige Uge lod Hr. Henrik Koch, Kongl. Dansk Capelmusicus, sig høre paa Violin. Nogle Potpouris og Variationer af Mayseder foredrog han med Præcision, indhøstede det største bifald og blev tvende Gange kaldt frem. Udførligere omtales Hr. Kochs Optrædelse i Venedig, i No. 282 af Gazzetta privilegiata di Veneziar af 13de dennes: "J forrige Maaned - hedder det – lod en dansk Virtuos paa Violin, Hr. Koch, sig høre her paa Theatret Gallo; han udførte nogle Variationer af Componisterne Mayseder og Petchaschek med megen Præcision; de bleve ogsaa af Publicum modtagne med det allerstørste bifald, og Tonekunstneren blev tvende Gange fremkaldt. Endskjøndt vi ikke have hørt en stærk Tone af hans Jnstrument, saa maae vi dog tilstaae, at han spiller med megen Jld og Færdighed, og at han har en særdeles skjøn Jntonering. Hr. Koch vil, som det hedder, begive sig herfra til Majland og siden til Genua, vi ansee det derfor som en kjær Pligt, at gjøre alle Yndere af den musikalske Videnskab bekjendte med hans Dygtighed, overbeviiste, som vi ere, at de ville finde vores Roes fortjent."J Morgen, den 3die Januar, forsvarer Hr. Candidat A. F. Silverberg sin, af det theologiske Facultet med Berømmelse antagne Disputats, betillet: Historia Monasterii Lerinensis usque ad annum DCIXI enarrate. S. 158. 8. Handlingen foregaaer paa sædvanlig Tid og Sted.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
J Aaret 1834 har i Kjøbenhavns Garnisons Hospital været behandlede . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4594 Syge. Deraf ere: udgaaede som helbredede. . 4172 Afsendte til Koppe Hospitalet 53 Casserede som Utjenstdygtige Døde . . . . . . . . . . . . . Bliver altsaa ved Aarets Udgang tilbage i Hospitalet 208 Syge. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Slaget ved Kjøge Bugt, dramatisk Skildring; og Ungdom og Galskab eller List over List, Syngestykke. J Morgen: Den hemmelige Lidenskab, Lystspil i tre Acter af Scribe, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg; og Skatten eller staa ikke paa Luur, Syngestykke i een Act med Musik af Mehul.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Kjøbenhavn, den 2den Januar. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 4 1/2 ankomne Aviser tillader Tiden os kun at meddele Følgende: J Falmouth var den 21de December den Portugisiske Krigsbrig Don Pedro, Capt. Cardezo, ankommet fra Darmouth, som man formodede, for at bringe Hertugen af Leuchtenberg, hvem man ventede, til Lissabon.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Efter et Decret af Spaniens Dronning skal et Mindemærke reises til Ære for den heeltemodige Modstand, som Militsen i Villafranca den 28de November gjorde mod et langt overlegent Antal Carlister. Stedets Kirke, som ved denne Lejlighed afbrændte, skal opbygges paa Statens Bekostning og Mindemærket sættes i den.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
De sidste engelske Aviser melde, at Proclamationen om Parlamentets Opløsning ganske sikkert vil blive undertegnet af Kongen, den 27de December; men man venter i London ikke nogen officiel Bekjendtgjørelse heraf for Mandagen den 20de f. M. Flere Ministre og en Mængde Parlamentslemmer have allerede forladt Staden. De ministerielle Udnævnelser meddeles officielt af Gazette. J Artilleri-Departementet ere, foruden de alt nævnte, følgende Medlemmer indkomne: Contre-Admiral Oven, Clerk of the Ordonance; Hr. Bonham, Material=Directeur. Forst-Departementet: Lord G. C. H. Somerset; Generalmajor, Sir B. C. Stephenson, og Hr. Milne. Hr. A. Baring er udnævnt til Møntmester og Præsident i Handels-Departementet. Desuden betegner man Hr. Ch. Wynn som Cantsler af Lancaster, istedetfor Grev Haddington, og Skatkamret sammensættes paa følgende Maade: Sir Robert Peel, første Lord; dennes Broder Hr. W. H. Peel, Viscount Stormont og de Herrer Ch. Ross og W. C. Gladstone ere de øvrige Commissairer. Alle de fremmede Tropper i Lissabon skulle have deres Afskeed. Det belgiske Corps, der for nylig har revolteret i El vas, er ankommet til Lissabon, og skal indskibes til Ostende. Cortes ere prorogerede i Juledagene, og ville først den 2den Januar komme sammen igjen. Der er udbredt det Rygte, at Hertugen af Palmella vil, formedelst sin tiltagende Upopularitet blive nødt til at takke af. Skjøndt dette Rygte synes ugrundet, har det dog virket paa Londoner=Børs J Mexico, hvor man bestandig klager over Pengemangel hos Regjeringen, er der udbrudt en ny Revolution i Chiapas.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
J Buenos=Ayres har man omsider fundet en GeneralGouverneur i Don Manuel de Mazas Person.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Fra St. Petersborg meldes af 17de December, at Hs. Maj. Keiseren har behaget at modtage Fyrst Suzzo, Kongen af Grækenlands overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister, saavel som Herr Wilkin, overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister fra Americas forenede Stater, i en Privat-Audients, og ved denne Lejlighed tillige at modtage deres Creditiver.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Fra Spanien har man kun carlistiske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
En i Bayonne udbredt Bulletin taler om et Angreb, som Cordova og Oraa den 15de December skulle have forsøgt paa Zumalacarrequi. Jfølge Bulletinen havde dette Angreb været frugtesløst, og Christinerne havde med Tab maattet trække sig tilbage til Estella.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Lord Brougham er ikke afreist til Nizza, men gjør kun en Udslugt til Touraine.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Fra Rom skrives af 13de December: Marg. de los, Lanos, som af Spaniens Dronning-Regentinde blev sendt til Jtalien, skal fra Neapel have faaet det Svar, at man rigtignok meget gjerne vilde see ham der, men dog helst som PrivatPerson, og ikke under nogen diplomatisk Characteer. Marquien synes nu at ville oppebie nye Jnstructioner fra Madrid. Hvis han reiste til Neapel, saa vilde tvende spanske Gesandter, dog begge uden officiel Characteer, treffe sammen; Marg af Toledo er nemlig allerede for lang Tid siden blevet sendt derhen fra Don Carlos.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Man har Privatbreve fra Lissabon af 14de December, hvorefter Hr. Carvalhos vigtige Finantsplaner vare den 13de med stor Stemmeflerhed ogsaa i Pairskammeret gaaede igjennem. - Den 5te December, som Hertugen af Leuchtenbergs Fødselsdag, havde der været stort Gala ved Hoffet, Staden var illumineret o. s. v.; men Kamrene vedblev at holde deres Møder over Finants Ministerens Forslag, da Sessionen kort for Juul skulde prorogeres til den 10de Januar, hvor de ordentlige Cortes sammentræde. Efter Andres Mening skulde Prorogationen allerede skee den 16de December.
Berlingske Tidende, 1835-01-02
Priisopgave. Det er en ofte gientagen, paa Erfaring grundet, Klage, at i vore Tider Forældre af Middelstanden, saasom Haandværkere, Handlende og andre Kiøbstædborgere, Eiere af mindre Avlsgaarde, Forpagtere og Forvaltere paa Landet, saavelsom kongelige Embedsmænd med indskrænkede eller middelmaadige Jndkomster, hyppigen søge med stor Bekostning at give deres Børn en Opdragelse, der fornemmelig gaaer ud paa at forskaffe dem saadanne Talenter og Færdigheder, ved hvilke de kunne glimre i høiere Selskabskredse; hvoraf den skadelige Følge er, deels at Forældrene paaføres Udgifter, der overstige deres Evne, og derfor, i Stedet for at komme ud med den Jndtægt, de have, eller efterhaanden at forbedre deres Vilkaar, bestandig sætte til og Aar for Aar komme mere tilbage; deels at Børnene selv derover desto meere forsømmes i andre Kundskaber og Færdigheder, der for deres Bestemmelse og Velfærd ere af langt større Vigtighed og Nytte, at de danne sig falske Begreber og Ære og Lykke, faae Hang til Forfængelighed og Ødselhed, og tabe Smag for Huuslighed, Tarvelighed og Nøisomhed; at de saa meget snarere blive ulykkelige i Tiden, jo mindre de siden ere i Stand til at tilfredsstille eengang tilvante Fornøden heder, og jo mindre de da ere enten tilbøielige eller beqvemme til en saadan Leve- og Virkemaade, hvorved de tidligere havde kunne berede sig selv en lykkelig Fremtid; endelig, at de tilsidst meer eller mindre blive deres Familie, Medborgere eller Staten til Byrde. Disse Erfaringer og det Ønske, at bidrage Noget til at afhielpe et saa fordærveligt Onde, i det Mindste ved derpaa at henvende den offentlige Opmærksomhed, have foranlediget en fædrelandsk findet Borger, Hr. Geheime-Legationsraad M. Classen, til at udsætte en Belønning af 100 Rbd. r. S. for den bedste Besvarelse af følgende Spørgsmaal: Hvilke ere de hyppigste Feil og Misgreb, som Forældre af Middelstanden gjøre sig skyldige i ved deres Børns Opdragelse, og hvilke ere de Grundsætninger for Ungdommens Opdragelse af begge Kiøn, som, med Hensyn til privat og offentligt Vel, i denne Stand helst bør følges, Ved Behandlingen af det fremsatte Spørgsmaal ønskes fornemmelig taget Hensyn paa de næringsdrivende Classer. De, som i deres Jndsigt, Erfaring og Gavnelyst maatte finde en Opfordring til at besvare samme og til saaledes at fremme Priisudsætterens gode Hensigt, anmodes om, inden 1ste August d. A. at indsende deres Afhandlinger til den Gyldendalske Boghandling i Kiøbenhavn, forsynede med et Motto og ledsagede med en forseglet, med samme Motto paategnet, Seddel, som indeholder Forfatterens Navn. Resultatet af den til Mænd af erkiendt Jndsigt og Competence overdragne Bedømmelse af de Priisskrifter, som maatte indkomme, vil i sin Tid blive bragt til offentlig Kundskab. Kiøbenhavn, den 1ste Januar 1835.