JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Over disse Folk er nu ved det 2det jydske Jnfanterieregiment holdt et Krigsforhør, for hvilket de have gjort følgende Forklaring: Jern Kanoner, og commanderes af Ole Norin, som forBemeldte Kaperskib fører Navnet Lykkelig, har 8 gens Begyndelse kommen i kgl. svensk Tieneste. Det den har været Coffardiecapitain, men er nu siden Kri havde desuden en saakaldet Lieutnant navnlig Gustav tilhører Kongen af Sverrig og en Kiøbmand i Gothen ning af 33 Mand. Dette Kaperskib, som er en Kutter, Siøsted der er i Kronens Tieneste, og i alt en Besæt borg, ved Navn Wennerholm; hver af dem eie den halve Deel. De seilede fra Gothenborg d. 19de Mai Land hvor de kunde komme til, for at plyndre alt hvad og havde Ordre at krydse efter Skibe, og at gaae i villigen ville levere dem hvad de havde, saa skulde de de kunde faae fat paa og naar Jndvaanerne ikke godt Afseilingen fra Gothenborg var en anden Kutter paa opbrække Gjemmer og siden sætte Jld paa Husene. Ved i Følge med dem, men de vidste ikke hvo der eier sam 10 Kanoner. Snapop kaldet, og ført af en Capt. Jute, me. Ved Samsøe, hvor ingen torde vove sig i Land, forlod denne Kutter dem og seilede til Østersøen. De begave sig derefter hen mod Seierøe, hvor de den 26 Lieutenantens Anførsel. De gik da ind i Husene, hvis Maii om Eftermiddagen gik i Land med 19 Mk. under klæder m.v., da Lieutenanten eller havde befalet dem Beboere udleverede dem alle deres Penge og Senge at sætte Jld paa Husene. Omtr. 48 Tdr. Byg og 50 foruden Penge, alt Sølvtøi, som de kunde faae fat paa Sæs bleve forte ombord og toge de desuden paa Seierøe, Om Aftenen gik de ombord, men Morgenen derpaa foret tilbageleverede Præsten Kalken og det øvrige Sølvtøi, føiede Leutenanten sig med nogle Mand igien i Land, som Lieutenanten om Aftenen forhen havde taget i Kirken, men som Capit. Norin ikke vilde have paa Skibet. De afseilede derpaa til Nexeløe, hvor Lieutenanten den 27de om Eftermiddagen Kl. 5 landede med 19 Mand, for at udplyndre denne Øe, da de erfarede at ingen Krigsfolk vare der. Nogle faa af dette Mandskab bleve i Jollen og ved Strandbredden. De begyndte med at røve hos Bønderne og føre Byttet ombord, men bleve snart hindrede af de ankommende danske Soldater, som forfulgte dem overalt, og gave Jld paa Jollen, som forsøgte paa at indtage nogle af Folkene, men forgieves. Medens de andre løb, tog Lieutenanten en Planke, for ved Hielp af samme at svømme hen til Kutteren, men de formodede, at han enten er bleven skudt eller er druknet inden han kunde naae Skibet. Ligesaa have Jndbyggerne udsagt, at de siden have seet hans og endnu et andet Legeme drivende i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Efter Oberst v. Kardorffs senere detaillerede Rapport til Hs. Exc. Hr. Generallieunaat v. Castenskjold, bleve af vore Tropper 54 Mand under Lieutenanterne v. Bülow og v. Kirchner oversendte til Nexeløe, og Obersten kan ikke noksom røse den Jver, hvormed det raske Mandskab, ved at springe i Vandet indtil Beltet gjorde Baadene, som adskillige Gange kom paa Grund, flot igien, og den Hurtighed, hvormed Folkene landede og afskiar Fienden fra Skibet. Jndtil vore Troppers Ankomst paa Øen, saae man Bønderne kiøre det af Fienden ranede Gods til Stranden. Det første disse elendige Røvere bortførte var Bøndernes Penge, Kiedler og Sengedyner, samt Fødevarer af Flæsk, Smør, Grynde. Dernæst skulde alt Korn bortfares og Kreaturerne om Natten slagtes, men disse sidste fik de ikke Tid at røve. Af Kornet formeenes omtrent 60 Tdr. at være bortført, da endnu endeel fandtes i Sække liggende ved Stranden. Fangerne fratog man 173 Rd. i danske Penge, og nogle Sølvuhre og andre Ting. Slutteligen bemærkes, at den omtalte Lieutenant, der viste sit Heltemod ved at udplyndre værgeløse Folk, begik den Umenneskelighed at skyde en gammel Bondekone, med lost Krud i det ene Øie, fordi hun ikke kunde tilveiebringe flere Penge. Forestaaende bliver efter Hans Majestæts allerhøieste befaling herved bragt til offentlig Kundskab, for at vise den Maade, paa hvilken Fienden fører Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Telegaph Rapporter. Den 3die Junii Formisdag. Fra Qvintus: den imellem Hveen og Sverrig hidtil liggende Fregat er under Seil syd efter til Flinterenden; hvor Convoien allerede har lettet Anker; men den er drevet paa Flugt af de danske Kanonbaade. Den 4 og 5te Jun, laae Convoien endnu i Flinterenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Helsingøer d. 30 Mai. Amerikanerne, begge baglastede, ligge endnu hist ovre ved Røverskibene. J den tagne Bremers, Skipper Capitain Tranes, Gjemmer, har man nu ogsaa fundet en ikke liden Pakke med preussiske 24 Stykker. England benytter sig af alle Maader, til at plyndre Fastlandet, I Gaar Kl. 1 1/2 gave de hist ovre og ved Hveen liggende Krigskibe mange Salutskud, ogsaa hørte man nogle fra svensk Side. J forrige Uge blev en af de hertil bragte haardt Qvæstede og af sine Saar døde Søemænd jordet. Han blev ledsaget til sit Hvilested af de sig her befindende Søeofficerer og en passende Tale holden ved Graven, hvis Emne var Fædre nelandskiærlighed. Atter et Par Mellemjoller og en Baad fra Jsefiorden ere ankomne. Jntet Skib sees dernede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Helsingøer den 3die Junii. J Aftes gik Vinden fra Øst til Vest og strax derpaa blev den Nordvest, og hed det at nogle 100 Seilere lode sig tilsyne i Kattegat. Tidlig i Morges hørtes nogle Kanonskud nord efter, og mod Kl. 9 kunde nogle Skibe sees fra Taarnet af, at styre herop. Tre Kbhvns Kapere og vore Kaper baade gik ned. Den ved Helsingborg liggende Kanon pram og 10 til 11 Slupper og Barkasser fra de hist ovre liggende Orlogere, bemandede med mange Folk, løbe og ned. Kl. 1 bragde en Hornbekker Kaper et stort tremastet amerikansk Skib, uagtet mange Skud af Hau bitter fra hine Slupper strøifede det temmelig nær og over det, ind paa Rehden. Det er lastet med Salt og som det hedder fra Lissabon, men ventelig fra Liverpool. Det syntes, som om Slupperne vilde især give sig ifærd med Kbhvns Kapere, hvoraf en fører 6 Kanoner og 2 Svinghasser; der vexledes nogle Skud fra begge Sider, men de sidste som havde ingen Kanoner agter, søgte ind under Skytset ved Kronborg Geværfabrik, for at vende Siden til og hilse igien. Der kom ingen til Skade. Hines Kugler, hvoraf nogle skulle veie 18 til 22 Pd., gik ind i Landet, og skal have gjort Skade paa nogle Huse paa Fabriken. Mod Kl. 6 blev det ganske stille. Skibene kunne endnu ikke komme op. Vore 4 Kanonbaade gik nu ogsaa ud og lagde sig norden for Kronborg. Konvoien laae ved svensk Side alle i en Klynge, og krydsede ind ad. Det vrimlede af vore Kapere, men intet kunde tages, formedelst de mange bevæbnede Slupper, Barkasser og en Kutter tiente dem til Beskyttelse. Mod Kl. 9 kom vore Kapere tilbage og hine blev liggende for Anker. Et bevæbnet Fartøi blev liggende dernede. Den Kbhvnske Kaperskonnert, Takforsidst, sendte sin Slup med 10 Mand den 29de f. M. ned af Gilleleie, men da den endnu ikke er kommen tilbage, er den sandsynligviis tagen af Fienden. Lodsen, som vilde lodse hin danziger Bark ind i Nivaa Havn, Bent Toblesen, blev i Mandags bragt paa Kgl. Befaling i Arrest paa Kronborg og er siden ført til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Helsingøer d. 5 Junii. J Gaar Morges imellem 3 og 4 kom Skibene op; der blev fra Kiønborg foret nogle Skud efter dem, men de laae alle Kl. 5 ved Raae 1, til 18 i Tallet. Man vil have seet, at en af Kuglerne fra Kronborg faldt i Bakken hin Side Sundet. Hornbekkerne og Gilleleierne skulle have havt fat paa en store Dansiger, men som de igien, ved en Kutterbrigs Nærmelse, have maattet forlade. Ved Middag Kl. 1 gave de ved Heen og ved Raae liggende Krigskibe Kanon salver i Anledning af den gamle Kong Georgs Fødselsdag, og mod Aften gik eet af hans Orlogskibe med de 2de Amerikanere til Nordsøen, hiint syntes at gaae midtsunds. Det skal allerede være oplyst, at den hertil i Forgaars indbragte Amerikaners Ladning er engelsk Eiendom. Den er lastet med Salt og mueligt under dette ligge kostbare Vare skiulte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Mandag den 13de Junii om Eftermiddagen Kl. 4 slet, bliver foretaget offentlig Auction ved Mindets nordre Side, over et Stk. Ankertoug 20 tilhørende Dhrr. Musmann et Schvedler her i Byen, a 30 Favne, en Trosse, et gl. Roer og en gl. Stage, Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus. den 11te Junii 1808. Auctionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Hos Frausing og Søn, kan bekommes tørede Flynder for billig Priis. Carlos de Cimbernats Diccionario Espanol. 1 Aleman 1ste Deel Spansk Dansk, med en Deel af de nødvendigste Samtaler i det daglige, har nu forladt Pressen, og kan faaes indhæftet for 30 sk. i Odense hos Hr. Hempel, i Fridericia hos Elmenhoff, i Horsens hos Bogbinder Holst, i Aarhuus hos Schytte, i Ebeltoft hos Fuldmægtig Hingelberg, i Grenaae hos Ramshardt, i Wiborg hos Boghandl. Just, i Aalborg hos Sadolin, i Hobroe hos Zimmermann, og hos Forlæggeren N. Cortsen i Randers. P. S. De Subskriptionsplaner som nu ere tilbage uindsendte, ombedes med alleførste, for at kunde faae det fornødne tilsendte til Subskribenterne. 800 Rdr. Børnepenge kan imod ganghar Renter og lovbefalet Sikkerhed til næstanstundende Snapsting, erholdes hos Undertegnede. Elbech Præstegaard, den 9de Junii 1808. Jordhøy, Provst i Woer Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Licitation. Tirsdagen den 21de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Caløe Skriverstue, liciteret til Opførelse, en Træebroe over Vandløbet i Torsager Bye, paa Landeveien imellem Randers og Ebeltoft, efter det Overslag og Conditioner, som paa Licitationsstædet fremligges; Thi ville Liebhaberne. behage at give Møde bemeldte Tild og Sted. Randers den 8de Junii 1808. J H. Hørg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Licitation. Løverdagen den 18de Junii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa min Boepæl her i Byen offentlig liciteret, 7 Stkr. nye Steentilers Opførelse paa Landeveten imellem Randers og Billbroe, efter Overslag og Conditioner, som paa Lici, tationsstedet fremlægges; hvor Liebhabere til disse Entrepriser ville behage at give Møde. Randers den 8de Junii 1808. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
De som endnu skylde noget til Hr. L. N. BigumsOpbudsboe her i Byen, enten efter tilstillet Kiøbmands eller Auctions Regninger, ville behage enten forinden, der paa min Boepæl, eller i seenest i mit Logie, paa Wiborg Apothek imellem den 21 og 24de Junii næstkommende, at betale hvad de skylder, da dette bliver sidste Gang at mindelig Erindring gives. Randers d. 10de Junii 1808. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Forpagtning. Da Dronninglunds Hovedgaard, beliggende i Hiørring Amt i Wensyssel, 3 1/2 Miil fra Aalborg, 3 Miil fra Hals og 1 1/4 Miil fra Assaae Havn, ei sidste 4de Martii efter da skeede Publication, blev ved Auction bortforpagtet. Saa kan samme endnu, tilligemed Naboe Gaarden Dronninggaards Hovedgaard, beliggende 1/2 Deel Miil fra Dronninglund, begge underhaanden samlet eller særskilt, faaes i Forpagtning paa 6, 8te a 10 Aar, og deels tiltrædes strax, eller til 1ste Maji 1309, med den til samme lagde eller liggende betydelige Avl, efter som Liebhaberne derom med undertegnede Eiere kunde accordere. Dronninglunds Hovedgaardstaxt Ager og Eng, er 92 Tdr. 4 Skpr. og Skovskyld 61 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., hvis Eiendomme er circa 5000 Tdr. Agerland, 5000 Tdr. England og 700 Tdr. Grønningsoverdrev, alt geometrisk Maal. Dens sædvanlige Udsæd er: 120 a 130 Tdr. Rug, 70 til 80 Tdr. Byg, 2 a 300 Tdr. Havre, samt avles aarlig 800 a 1000 Læs Høe, hvorpaa har været holdt saadan Besætning : 300 Fæehøvder, 200 Faar og 20 a 30 Hæster. Med Gaarden kan følge under Forpagtningen Dronninglunds Sogns Kirke, Korntiende af circa 660 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, som næsten alt kan haves in Natura, en god Vandmølle tæt ved Gaarden, og et stor og importent Teglværk, desuden er til Gaarden en smuk og frugtbar have og circa en 30 heel Gaardes Hovning; Resten drives ved egne Hæster. Dronninggaards Hovedgaardstaxt er 55 Tdr. 4 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb., hvis tilliggende Ager og Eng, er 300 Tdr. dyrket Jord, 300 Tdr. Engbund og 500 Tdr. Gronningsoverdrev, alt geometrisk Maal. Dens sædvanlige Udlæd, er: 80 a 90 Tdr. Rug, 50 til 60 Tdr. Byg og 80 til 100 Td. Havre, samt avler aarlig 550 til 700 Læs Høe; hvorpaa har været holdt til Besætning, 200 Fæehøvder, 50 til 100 Stkr. Faar og 16 a 20 Bæster; af Fæehøvderne har de 150 kr. været Kiør, da Gaardens Eiendomme og Indretning, er fortrinlig beqvem til Hollænderie. Under Gaardens Forpagtning følger Dronninglunds Sogns Konge Korntiende, af circa 660 Tdr. Tiendeydende Hartkorn; der paa lidet nær, kan hæves in Natura; Til Gaarden er 12 a 14 heel Gaardes Hov ning, og en Have. Gaardens øvrige Eiendomme drives ved egne Folk og Hæste. Conditionerne hvorefter disse 2de Gaarde bortforpagtes, kan faaes til Eftersyn hos Eierne og Forvalteren, ved Dronninglund, der tillige foreviser Eiendommene. Liebhaberne ville jo før jo hellere melde dem; for at Eierne i manglende Fald, kunde have fornøden Tid til at besætte Gaardene, til videre Bedrift, for egen Regning. Høegholm og Noragergaard, d. 7 Junii 1808. Marcussen. Schucharot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Dem som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Søren Hornbeks Enke, Kirsten Laursdatter i Uggelbølle, under Wosnesgaards Gods, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede. Skiftet efter bemeldte afdøde Kirsten Laursdatter, foretages her paa Wosnesgaards Skriverstue, Torsdagen den 15 September næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, og da, om mueligt sluttes. Wosnesgaard pr. Aarhuus, d. 3die Junii 1808. Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Kammerraad. Sechers Vegne. Langaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Et Huus til Gaden med 1 a 2 Stuer, samt Kiøkken, Spise og Pigekammer forlanges strax til Leie; nærmere Efterretning faaes paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
For en ugift havil Gartner, som foruden at vedligeholde en vel anlagt have, ogsaa forstaaer at behandle Mistbænk og Drivstue, bliver en Tieneste ledig til 1ste Novbr. d. A. Kunde han dertil paatage sig Jagten, lig den fratrædende, saa meget destobedre. Hvo som har forommeldte Egenskaber, kan melde sig enten paa Adressecontoiret i Aarhuus, eller hos Hr. Byefoged Bagger i Skanderborg, for at erfare Stedet, naar har findes forsynet med gode og paalidelige Vidnesbyrd om sin Duelighed og gode Opførsel hvor han forhen har tient
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Da her i Egnen findes mange Damme og Kiær hvorudi ere Blodigler, saa bekiendtgiøres for dem som enten selv vil umage sig med at samle dem, eller vi anmode den fattige Almue at samle dem, at samme modtages for Betaling paa Svane Apotheket hos Koster. Sammesteds modtages Bittersøde og Enebær. For de som gjerne vil nytte denne Næringsvei og ei kiænder de rette Blodigler, bekiendtgiøres, at de ere guulstribede langs Ryggen, graae og sort Spettet paa Bugen; hvoraf Prøve kan forevises og beqvemme Flasker meddeeles til at samle udi. Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Udenlandsk. Under 7de Junii har Hs. Kongel. Majestæt behaget allernaadigst at resolvere: 1) at samtlige Amtmænd ved Underøvrighederne skulle lade forfatte en Optegnelse saavel over alle Baade, der ligge ved Strandkanten i de tes Districter, som over Baadenes Eiere; 2) at samtlige Bandsfiere skulle, efter den vedkommende Amtmands nærmere Bestemmelse, stille en passende Caution, ei alene for, at de selv ikke ville misbruge deres Baade til forbuden Communication med Landets Fiender, men endog for, at de ville anvende al Forsigtighed til at forebygge, at ikke andre skulle afbenytte Baadene i saa Henseende; 3) at alle Baade, naar de ere trukne paa Land, skulle lægges saaledes, at de, saameget mueligt ere under militaire eller Kystmilice Posters Tilsyn, og 4) at det skal være forbudet at fiske om Natten, med mindre dertil haves Øvrighedens Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Under 9de Junii har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst gjennem Cancelliet ladet følgende allerhøieste Befaling bekiendtgiøre: Vi erfare daglig, at Fienden bortrøver Qvæg, Sviin, Faar og andre Creaturer paa de Smaae øer, som ei ere besatte af Vore eller den med Os allierede Armees Tropper. Dette bør, saavidt mueligt, forebygges, da det ei alene kan blive til betydeligt Tab for Vore kiere Undersaatter, der beboe slige Smaaeser, men end- og til Fordeel for Vore Fiender, hvilke paa denne Maade erholde, hvad de ellers ville mangle, i det som benyttes til Livsophold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Desaarsag befale Vi herved allernaadigst, at alt det Qvæg, Faar, Sviin, eller andre spiselige Creaturer, som befindes paa alle Smaaeser, der ei ere besatte med Tropper af Vore Egne, eller den med Os allierede Armee, skulle, forsaavide som disse Creaturer ei bruges til absolut Underholdning for Beboerne af disse Øer, foranstaltes bortførte til nærmeste Steder, som ere besatte, med Vore eller Vore Allieredes Tropper, og altsaa kunne være under Beskyttelse for fiendtligt Ran ; og saafremt der, for disse Creaturers Underholdning og Opsyn, der hvor de henføres, skulde betales noget, saa ville Vi hellere lade denne Udgift, efter lovlig Taxation, falde vor Kasse til Last, end taale, at Vore kiære Undersaatter udsættes for Plyndringer og Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Søelieutnant C. Wulff har, i en Rapport til det kongel. Admiralitets og Commissariats Collegium, skreven paa Orlogsbriggen the Tickler i Nakskou Fiord den 4de Junii 1808, indmeldt: at han, med de under hans Commando værende 4 Kanonchalupper, den 3die d. M. har erobret under Taars paa Lolland bemelde engelske Or- ogsbrig, som var armeret med 12 Stkr. 18 pundige Kationader og 2 Stkr. lange 18 pundige Kanoner i Bougen, samt med 500 Mand. Lieutenanten gik bemeldte Dag, Kl. 7 om Morgenen til Seils fra Fesøe, og fik Kl. 9 1/2 en Setler i Sigte, som snart kiendtes at være en fiendtlig Orlogsbrig. Kl. 3 1/2, da Lieutnanten havde Landet Caars tvers, var Briggen omtrent 3 Mile fra ham i S.S. V. Det loiede paa samme Tid af til næsten Stille, og han besluttede derfor at indhente Fienden med Aarerne. lieutenant de Conninck kom paa samme Tid ud fra Taars ned 2 Kanonchalupper, og besluttede at følge med Lieut dant Wulff, men, uagtet al muelig Anstrængelse, kunde san ikke følge Lieutnant Wulffs Division, som forerrede fra ham og var Kl. 5 1/2 det fiendtlige Skib paa Kanonskud nær. Paa samme Tid blev han vaer en fiendtlig Fregat i Sønden, omtrent 2 1/2 Miil, med hvilken Briggen signalerede; men, da det var stille, frygtede han ikke denne Fiende, men engagerede Briggen med de 4 Kanonchalupper, stillede i Frontlinie. Briggen, som havde sin Styrke i Bougen, søgte under hele Affairen at holde denne mod Kanonbaaden. En temmelig stærk Dygning gjorde i Begyndelsen disses Skud usikre; LieutnanWulff avancerede imidlertid ind paa Briggen indte Skraaskuds Distance, men, for at den ikke ved en opkommende Kuling skulde undløbe, besluttede Lieutenanten, at entre den. Han lod derfore Kanonchalupperne, sluttede i tæt Linie, roe med Force imod Betagen, under en bestandig Skydning med Skraae; da de kom paa Geværskuds Distance, vinkede Fienden og raabte, at Skibet var overgivet. Lieutnant Wulff gik da ombord og tog det i Besiddelse. Kl. var da 7 1/2. Paa det fiendtlige Skib fandtes Chefen, Capitain John Watsen Dkinner, dræbt af en Skraaekugle i Hovedet, og 7 Mand blesserede. Briggen er kun 3 Aar gammel; Master, Rundholter og Takkelage har lidt betydeligt; Bougen, er i Splinter, og kun et Anker tilbage. Lt utnant Wulff har havt det besynderlige Held i denne Action, ei at miste een Mand, og kun een er blesseret, men han melder med Smerte, at denne Ene er den brave Lieutnant G. Grotschilling, som ved sin gode Conduite og modige Adsærd under Actionen meget bidrog til dens lykkelige Udfald. Han har faaet en Skraakugle eller Splint gjennem den høire Arm. Jøvrigt giver Lieutnant Wulff Maanedslieutenanterne Stæhr og Fisker, saavelsom det hele Mandskab, den største Roes for deres udviste Mod og Anstrængelse, dog fortrinligt heelbefaren Matros Johann Andres fra Taars, som saavel under Actionen har viist sig udmærket brav, der siden i Mørke lodset Briggen ind i Nakskov Fiord. Til Belønning for denne Søelieutnant Wulffs kiekke og brave Adfærd, har Hs. Majestæt allernaadigst besluttet, at, naar bemeldte Orlogsbrig er istandsat, skal Lieutnant Wulsk udnævnes til Chef for Samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Fremdeles er til Hs. Majestæt Kongen indløben en allerunderdanigst Rapport fra Generalcommanden i Bergen, af Jndhold, at, da det første engelske Krigsskib, som siden fandtes at være en Fregat paa 44 Kanoner, den 16de Mai havde ladet sig finde paa Bergens Leed i en Havn, Bjørøen kaldet, 1 1/2 Miil fra Byen, og man erfarede, at een af Garnisonens Piketbaade med 4 armeerte Soldater havde vexlet Kugler ude i Byfjorden, med nogle Barkasser, beordrede Generalcommanden Søe lieutnant Kammerjunker Bielke at gaae ud med Rossiotillen, bestaaende af en Chaluppe og 4 Joller. Lieutn. mødte først en Barcasse, som, efterat den havde faaet nogle Skud forcerede af alle Kræfter ud efter. Jmellem Biørøen og Bratholmen kom Fregatten seilende og jurerede; Lieutnant Bielke angreb den strax, og en levende Jld vedligeholdtes fra begge Sider i 57 Minuter. Fiendens Tab ansees for temmeligt betydeligt, og eet af Fartøierne, som buxerede Fregatten, blev skudt tvers over. En Laring af sønden Vind nødte Lieutnanten til at retirere; han skiød Fregatten forind, og posterede sig noget Norden for Gieltefiorden, for at hilse paa ham ved Udseilingen, hvilket igien blev besvaret, dog uden nogen Virkning. Fienden tilsatte alt hvad trække kunde og undflyede. Denne Affaire har kostet 4 af vore Braves Liv, men Kanonfartøierne have et lidt betydeligt, og ikkun faaet endeel Aarer overskudte. Generalcommandoen giver Lieutnant Bielke i Særdeleshed, ligesom de øvrige Officerer, og Mandskabet i Almindelighed, den fortiente Roes. De for ammeldte 4 Soldater bleve efter en kiæk Modværge tagne, efter at de 3 af dem vare meget forhuggede og saarede, dog ei dødeligen. De ere siden tilligemed nogle Arbeidere, som fra Alvøens Papiir= og Krudtmølle vare førte ombord paa Fregatten fra denne sendte i Land. De forklare, at Fregattens Navn er Tartar, samt at dens Chef med flere ere skudte og Skibet ilde tilrede. J Følge senere Efterretning har den mistet saa mange Folk, at den kun med Vanskelighed kunde betiene sine Seil, da den gik til Søes. Forestaaende kundgiøres herved efter Hans Majestæts allernaadigste Befaling. Hovedqvarteret Kiøbenhavn, den 7de Juni 1808. F. Bülow, Generaladjutant og Chef for Generaladjutantstaben. Foreløbige Efterretninger om en den 9de Junii om Aftenen i Flinterenden foresalden Fegning :a) Tagne Skibe, en engelsk Orlogsbrig Turbulenepaa 14 Kanoner, Capit. Wood. Den blev besadt af Lieutn. Thomas Lütken. Syv Koffardiemænd. b) Opbrændte Skibe: Fire Koffardiemænd, deriblandt et med meget riig Ladning af Sukker og Kaffe. Fiendens Tab var altsaa paa 12 Seilere. En engelsk Fregat blev meget stærk beskadiget. Paa vore Kanonbaade blev ikke en eneste Mand skudt eller saaret. Nogle Baade bleve ubetydeligen beskadigede. Hs. Majestæt Kongen, som selv var Øievidne til denne Aftens Gierning, har den 10de ved Parolen tilkiendegivet Roflotillens Anførere og Gemeene sin allerhøieste Tilfredshed med deres gode og mandige Forhold, og udnævnt General jutant og Commandeurcapitain Krieger til Commandeur, som et Beviis paa Allerhøistsammes særdeles Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Det ved Hveen saalængt liggende eng. Linieskib, lettede den 10de Junii og gil syd efter, rimelig for at see til at hindre vore Prisers Jndbringelse, men kom paa Grund ved Graaen og stod der endnu den 11te. Den 10de buxeredes 8 Priser ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-15
Korsøer d. 10de Junii Nu Morgen sees en stor Mængde Skibe i Opseiling igiennem Samsørbeltet, men de er endnu for fierne til at skiælnes.