JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Dersom Hr. Procurator Madsen ikke i denne Tidendes N 150 havde folt sig opfordret til at træde frem som Forfatter af den under Peder Steffen sens og Christopher Rasmussens Auspicier udgaaede Jndbydelse, skulde jeg vist, for at bruge Hr. Madsens falstersk populaire Sprog, anseet Jndbydelsen, saaledes som den i det mindste er fremstillet, foret utidigt Foster uden Legeme og Aand og uskikket til videre Berørelse, men den var, hvorledes den end skal forstaaes, ubillig og intollerant mod den Deel af Sogne forstanderne, som ikke høre til Bondestanden, og det var vist i Følelsen heraf, at Jndbyderne i Mødet den 1ste December vare villige til at ignorere Jndbydelsens Ord. Naar Concipisten desuagtet søger at retfærdiggjøre disse og vedvarende paastaaer, at ingen Stands-Adskillelse tilsigtedes, da tør jeg vistnok paastaae, at dette er en Sag fører-Exception, hvorved Sagen ikke kan vinde. "J det Haab, at det vil finde velvillig Jndgang hos Bondestandens Medlemmer af Sogneforstanderskaberne, som Medborgeres Tilid har valgt til at varetage deres Tarv hedder det bl. A. i Jndbydelsen. Ere maaskee ikke Sogneforstanderne udenfor Bondestanden ogsaa valgte ved deres Medborgeres Tillid, Eller ere maaskee ikke de af Sogneforstanderskabernes Medlemmer, som, ifølge deres Stilling i Samfundet, træde til uden Valg, ogsaa kaldede til at varetage Bondestandens Tarv, Dersom Jndbydelsen og dens Commentar ikke indeholde et directe Angreb paa disse Sogneforstandere og dersom de ikke i et saadant Anliggende maatte føle sig beføiede til en Protest, da har jeg ligesaalidet Begreb om Jndbydelsens Hensigt som om min Stilling som Sogneforstander. Hvad der vil udrettes ved de fremtidige Comitee-Møder, derom kan ingen af os have nogen bestemt Mening, men ligesaa vist som Jdeen var god, saavist kan jeg ikke fatte, at Andre end Bondestanden, der havde udstedt Jndbydelsen, kunde tilegnes Æren herfor, eller at Frygten for et muligt Jndgreb kunde lede til saa ubillige Preservativer. J Sandhed, det er mig ligesaa ubegribeligt, at Procurator Madsen kunde optræde som Forfatter til hiin Jndbydelse, som at han i et saa mislykket Forsvar troer at have modarbeidet Jnseratet i No. 147. Henriksdal den 12te December 1842. S. L. Müller. Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
J Lollands-Falsters Stiftstidende No 148 har Gaardmand og Sogneforstander Peder Naver i Nørre Alslev forsvaret sin Handling angaaende et i samme Stiftstidende N 142 indrykket Stykke underskrevet En Beboer i Nørre Alslev Sogn, hvilket Forpagter An kiel i Gaabense har vedkjendt sig Forfatterskabet til.Da jeg Undertegnede er impliceret i denne nu for Retten verserende Sag, skylder jeg forud at oplyse Anledningen hertil, som ellers kunde faae urigtig Anskuelse for hvem der ikke er bekjendt hermed. Som Nabo til Peder Naver har jeg ofte paamindet ham uden Nytte at lukke 8 Favne Gjerde, ham tilhørende, og som skaffede mig Ufred af hans Kreature. Dette gjentog jeg for ham ved en Forsamling af Bymændene, hvorover han blev saa opbragt, at han tog mig i Brystet og kaldte mig en Slyngel, som han ikke estimerede mere end det Snavs han træder paa. Dette er ikke den eneste Gang han saaledes behandler Een. At jeg herover yttrede min Harme igjen, vil jeg ikke nægte, men maa blive mig meere tilgivelig. Ved Sognefogden mæg ledes Forlig, hvortil jeg var villig, men Peder Naver paastod Sagen for Retten, som han ogsaa strax begyndte, og jeg maatte naturligviis begynde Contra Søgsmaal, og med 3 Vidner har jeg beviist Peder Navers Fremfærd imod mig. Foruden disse skal jeg tillade mig at anføre de 2de Mænds Beviis for deres 2de bortførte Qvier, der fandtes en Tid derefter paa Peder Navers Stald, og lyder saaledes: Efter Begjæring af Gaardmand Ole Snedker i Nørre Alslev, meddeles herved vor Tilstaaelse for, og om forlanges med vor Eed vil bekræfte, at vi Undertegnede i Aaret 1832, om Efteraaret, har funden paa Gaardmand Peder Nielsen Navers Stald i bemeldte Bye, 2de os tilhørende Qvier, og som vare blevne ommærkede, hvilket Manden og Konen tilstod at have ommærket dem, og hvorefter, da vi havde fortalt dem hvad Mærke vort havde været, tilstod de at det ogsaa var rigtig, men de havde givet dem det nuhavende Mærke, hvorfor at Manden uden Vægring udleverede os vore Qvier, hvilket han vist ikke havde gjort, havde de tilhørt ham. Wæggerløse den 6te November 1842. Lars Pedersen, Rasmus Kromann Parcellist. Gaardmand. Ovenstaaende Beviis er af Mændene bleven beediget for Retten igaarden 19de dennes. Og efter Dommerens Tilspørgsel om de vidste hvorfor Peder Naver havde forandret Qviernes Mærke og givet dem sit istedet, forklarede Mændene, at Peder Naver havde sagt, at han ikke ventede at faae sine egne Qvier. Nu har vel Parcellist Jeppe Andersen, Møller i Stiftstidenden No. 153, blandt hans øvrige pøbelagtige Skrivemaade, som for en Sogneforstander røber meget liden Opdragelse, yttret: "at Peder Naver nok vilde vide at tale sin Ret for Domstolene; – o ja det kan nok være, men neppe vil det omskrevne Rygte blive af Retten anseet aldeles uhjemlet. Nørre Alslev den 21de December 1842. Ole Snedker, Gaardmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Stubbekjøbings 2den Assemblee. afholdes Onsdagen den 28de December. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
De ved Anordningen af 24de October 1837 befalede Valg af en Borgerrepræsentant og 2 Medlemmer af Ligningscommissionen, foretages offentlig paa Nykjøbings Raadstue Tirsdagen den 3die Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, hvor samtlige valgberettigede Borgere indbydes at møde personlig, for enten mundtlig til Valgprotocollen, eller ved Stemmeseddel, at tilkjendegive paa hvilke Personer de vælge. At motiverede Jndsigelser og Reclamationer modtages af Borgemesteren til dette Aars Udgang, gjentages, ifølge vor Bekjendtgjørelse af 14de d. M. Nykjøbings Valgbestyrelse den 21 Decbr. 1842. Møller. C. Kryger. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Det pharmacentiske Understøttelses-Selskab. Indbetalingen til det pharmacentiske Understöttelses-Selskab modtages af dets Provindsial-Kasserer for Lolland og Falster. F. Schmidt. Apotheket i Maribo, December 1842. Stuetyrværkerie. Smaae Sole, indpakkede i smukt udstyrede Æsker, og forfærdigede i det kongelig privilegerede Fyrværkerie=Etablissement ved Vordingborg, findes til Udsalg: i Maribo hos Hr. Boghandler Giegengack, i Nakskov hos Hr. Boghandler Thierry, og i Nykjøbing hos Hr. Kjøbmand H. J. Mackeprang Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 8 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkiø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i – J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. F. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Damp-Chocolade, indpakket i Æsker og Vignetter, prydet med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til Fabrikpriser 48 s., 64 s. og 1 Rbd. hos P. H. Berg i Nykjøbing og M. Røepstorff i Nakskov. Efterlyses. En blaa Stoffes Chenille med lyst Underfoer, laaden Krave og Fløiels Opslag er paa sidste Saxkjøbings Marked bortkommen for sin Eier. For Tilveiebringelsen udloves en passende Douceur naar den afleveres enten paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing eller Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
At jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Skræddermester, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for de af Byens og Omegnens ærede Beboere, som vil forunde mig deres ærede Søgning, som jeg stedse ved en reel og hurtig Behandling, samt saa billig som mulig, søge at gjøre mig fortjent til mine Kunders Tillid. Til Dekartering modtages gammelt og nyt Klæde og besørges saa hastigt og godt som muligt og uden at Klædet lider derved men faaer en skjøn Glands.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Min Boepæl er i store Kirkestræde hos Hattemager Meisner. Nykjøbing den 20de Decbr. 1842. Ærbødigst C. J. Schmidt, Skræddermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Bal i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Anden Juledag, den 26de December, afholdes Bal i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale. Da intet Circulaire er udsendt paa Landet, bedes de ærede Udenbyes, som maatte ønske at deeltage, forinden at melde sig hos en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7 Aften, og Entree for en Herre betales med 4 Mk. og for en Dame, 2 Mk. Berggreen. J. Sidenius. M. C. Mackeprang. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Hos P. Hylsen i Nykjøbing kan faaes Befordring i Fjedervogne med lukket Calesche. Sammesteds kjøbes Halm og Høe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Auction. Efter passeret Forlig og Udlæg samt Udlægshaverens Reqvisition bliver det Huusmand Ole Jørgensen Leonhard i Sortsø tilhørende Huus paa 8 Fag med tilliggende Jordlod paa omtrent 2 1/2 Tønde Land bortsolgt ved een offentlig Auction Fredagen den 13de Januar 1843 Formiddagen Kl. 11 slet, hvilken afholdes i Huset. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa Byfoged Buntzens Contoir i Stubbekjøbing. Nykjøbing den 17de December 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Proclama. Ved Proclama, som læses ved Mariboe Byting og vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter Biskop over Lollands-Falsters Stift, Dr. theol. & philosoph. Rasmus Møller, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Maribo Skifteret, den 15de December 1842. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Proclama. Ved Proclama, som læses i Mariboe Byting og vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som har Noget at fordre i Stervboet efter Pottemager Peder Widersens Enke Kirstine Sørensdatter og tidligere afdøde Mand heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Maribo Skifteret, den 15de December 1842. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter afdøde Kjøbmands-Enke, Madame Reinholdine Charlotte Sophie Schjerning, født Bentzon her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, som Befuldmægtiget for de myndige Arvinger. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falster den 16de December 1842. C. Tidemand, Procurator. Adressecontoirets Commissionairer ere: Ocher, Baghuer, Thieren i Nakskov, Kammer. Suhr i Rodby, Pasterved teur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekiøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Lollands Falsters Stives Trende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 139. Løverdagen den 24 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Da Præsidenten derpaa, i Henhold til hvad han havde anført, satte under Afstemning, om der skulde nedsættes en Comitee, til i Anledning af Proponentens Forslag at forfatte en Adresse til Hans Majestæt, blev dette Spørgsmaal med 39 Stemmer mod 10 besvaret bekræftende. Den kgl. Commissarius. Jeg skal blot bemærke, at jeg forudsætter, at denne Sag bliver behandlet i de samme Former, som enhver anden, saaledes at den bliver Gjenstand saavel for foreløbig, som for endelig Behandling. Præsidenten: Naturligviis; det har netopværet min Mening, for at forhindre de Jndvendinger, som tidligere have været gjorte, og nærværende Forslag har derfor ogsaa været anmeldt paa sædvanlig Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Efterat det dernæst var antaget, at Comiteen skulde bestaae af tre Medlemmer, valgtes hertil; Professor Larsen med 35 Stemmer, Godseier Nyholm med 30 og Landsoverretsprocurator Jespersen med 21.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
J Ballum Sogn i Ribe Amt har Sogneforstanderskabet foranstaltet en meget priselig Jndretning, der visseligen burde og vistnok letteligen kunde efterlignes næsten overalt paa Landet. Der er nemlig i hiint Sogn oprettet en Aftenskole for confirmerede Mandspersoner, hvortil VesterendeSkoles Locale benyttes. Aftenskolen bestaaer ved Sammenskud af dem, der ønske at benytte den, og Anstaltens Bestyrelse er overtaget af Sogneforstanderskabet. Underviisningstiden er om Aftenen fra Kl. 6 til 8, tre Gange ugentlig i Maanederne October, November, December, Januar, Februar og Marts. Skolelæreren har overtaget en Deel af Underviisningen, hvorfor han skal nyde en Godtgjørelse af i det mindste 30 Rbd. H. Cour. aarlig, hvilken Godtgjørelse udredes med lige stor Andeel af hver, der nyder Underviisning. Den øvrige Underviisning har Sognepræsten i Forbindelse med Cand. Theol. forhenværende Skolelærer Weisner paataget sig gratis. J Skolen kan optages enhver velopdragen i Sognet hjemmehørende confirmeret Mandsperson. Underviisningsgjenstandene ere: 1) Boglæsning i Modersmaalet og det Vigtigste af den danske Sproglære. 2) Dansk Stiil og Brevskrivning. 3) Regning, med særdeles Hensyn til den practiske Nytte. 4) Bibellæsning, især i det nye Testamente 5) Fædrelandets Historie og de vigtigste Begivenheder i Verdenshistorien. 6) Geographi og i Forbindelse dermed en mundtlig Meddelelse af Astronomiens vigtigste Deele. 7) Naturbeskrivelse eller den saakaldte Naturhistorie. J Forbindelse hermed gives en mundtlig Underretning om det Vigtigste af de øvrige Naturvidenskaber. 8) Den Deel af Lovgivningen, som nærmest vedkommer Communalvæsenet paa Landet. 9) Tydsk Sprog og Grammati, og forsaavidt mulig skriftlig og mundtlig Øvelse i bemeldte Sprog. Skolen begyndte sin Virksomhed den 10de October d. A. (Ribe Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Vi have hørt følgende Anekdote fortælle, for hvis Sandhed vi dog ikke kunne indestaae. En Reisende, som for nylig passerede Aabenraa, forlangte af Opvarteren paa Gjestgivergaarden de danske Aviser. Da tog denne en Jldtang og trak nogle danske Blade frem under Bordet. Hvorfor tager Du Aviserne med Jldtangen, spurgte den Reisende. Fordi, svarede Opvarteren, min Husbond har forbudt mig at røre ved noget Dansk med Fingrene. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Ogsaa i Aarhuus er man bleven enig om, at tilsende den danske Nationalitets djærve Forkæmi den slesvigske Stænderforsamling, P. H. Lorenzen, en Takadresse, der i disse Dage circulerer til Underskrift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Det sidst ankomne N af Schouws Dansk Ugeskrift indeholder en ved sin Varme og Mildhed, tiltalende Skrivelse fra Etatsraad Estrup til Redacteuren, hvori Forfatteren udvikler, at Enhver, der indtræder i den slesvigske Stænderforsamling bør kunne forstaae hvad der paa dette Sted tales og skrives, være sig i det danske eller i det tydske Sprog, men kun behøver at tale og skrive eet af begge Sprog. Forf. yttrer blandt Andet: Ære og Agt for det tydske Sprog ved Siden af det danske; thi det tilhører et stort og agtværdigt Folk, et beslægtet Folk, med hvilket vi befinde os i en stadig Udvexling af Culturens bedste Frugter. Altsaa lad imellem Kongeaa og Eider begge Sprog fredes og lyde forligelig ved Siden af hinanden paa Thinget som Organer for Overlægget af fælleds og samme Statsinteresse!" Forf. slutter med det Haab, at Slesvigerne ville være Slesvigere og ikke slesvigske Holstenere, at de ville erkjende deres egen. eiendommelige Nationalitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
J Anledning af Corsarens, ogsaa her i Bladet meddeelte, Beretning med Overskrift en ubetydelig Sag, har Cancelliraad og Herredsfoged Bruun i Svendborg i den Berl. Tid. taget til Gjenmæle mod de i Beretningen indeholdte Hentydninger, og meddeler blandt Andet følgende Oplysning: For at gjøre Publicum ret bekjendt med, hvem den Mand er, som Corsarens Redacteur tager saa varmt i Forsvar, at han endog høitidelig anraaber og Ret og Retfærdighed for ham hos Folket, behøver jeg blot at nævne, at denne unavngivne Person ikke er nogen anden end Jørgen, Jespersen Lind, der i en lang Aarrække har været berygtet, mistænkt og af enhver retsindig Beboer frygtet for hans Sneedighed, Dumdristighed og forbryderiske Handlemaade, hvorom næsten alle Retsprotocoller paa Lolland, Langeland og en stor Deel af Fyen bære Vidne, og som, baade for og efter hans Ankomst her til min Jurisdiction, har staaet under Politiets meest specielle Tilsyn, som et for den offentlige Sikkerhed høist farligt Menneske."J Justitssagen: Justitsraad Høegh Guldberg contra Edmund Massey Bryan (Defensor Justitsraad Blechingberg, der tiltaltes for voldsomt Overfald, er i Torsdags afsagt følgende Høiesteretsdom: Edmund Massey Bryanbør hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i to Aar. J Henseende til Erstatningen og Actionens Omkostninger bør Landsover- samt Hof og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Høegh Guldberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Ved Landsover- samt Hof- og Stadsrettens Dom var Tiltalte anseet med en Mulct af 50 Rbd. Sølv, hvorimod han ved Helsingørs Bytingsdom var dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage m.v. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Vestsjæll. Avis for 19de d. M. udkom ikke paa den bestemte Dag. Aarsagen hertil forklarer Bladets Redaction saaledes: Foruden endeel andre Artikler og Avertissementer, indeholdt Bladet under Overskrift Af et Brev til Redactionen og underskrevet F. nogle bemærkninger over de i Berlingske Avis No. 332 optagne saakaldte forsonende Ord af Hr. Klenze. Da Bladets nuværende Censor i Henhold til det kgl. Danske Cancellies Skrivelse af 12te d. M. ikke troede at kunne tilstede dette Stykkes Udgivelse, maatte det indtil videre tilbageholdes og Bladet derfor forandres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Magister Lindberg holder endnu ufortrødent hver Mandag Aften Sammenkomst for Statsgjældisterne i Localet i Store Kongensgade, uagtet man ikke seer noget synligt Spor af, at disse Sammenkomster ere Projectet til nogen Nytte. Hele Bruttobeløbet, som er indkommet til Statsgjældens Afbetaling, beløber sig til omtrent 400 Rbd., og naar nu derfra gaaer Administrationsomkostninger, Leie, Betaling for Avertissementer i Adresseavisen a., saa kan man let beregne, at Overskuddet reducerer sig til Underballance – for hvem? Ja det maa Gud vide, men saa Meget er i alt Fald vist, at Finantserne ingenlunde komme paa nogen bedre Fod derved. J disse Sammenkomster, der ligne det danske Samfunds paa et Haar, afsynges der Sange, baade i Begyndelsen og i Slutningen; desuden river Mag. Lindberg ned paa de offentlige Blade - og det skeer regelmæssigt hver Gang. Desuden er Hr. Jetsmark tilstede, for at modtage Bidrag - en saare magelig Post – og endelig holdes der engang imellem en Tale af en eller anden hellig Skomager. Saae man ikke hver Mandag et Avertissement i Adresseavisen om disse Sammenkomster, saa anede man vel neppe, at der existerede et saadant Selskab, der vel ogsaa vil forsvinde med Avertissementerne, som udgjøre dets (Aalb. Av.) eneste Livstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Under 20de de har Hs. Majestæt i Naade og med Pension entlediget Professor R. S. Thal fra hans Embede som Overchirurg ved almindelig Hospital i Kjøbenhavn samt derhos allernaadigst udnævnt ham til virkelig Etatsraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Ledigt Embede. Det residerende Capellani ved Domkirken i Ribe og det dermed forbundne Sognekald for Seem Menighed under Ribe Stift, 375 Rbd.; opslaaet vacant den 15de December. Byfoged og Byskriver-Embedet i Vordingborg samt Birkedommer- og Skriver-Embedet i Vordingborg, søndre District; Caution 200 Rbd. Opslaaet vacant den 19de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Udenlandske Efterretninger. Det ulykkelige Barcellona vedbliver endnu stedse at være Skuepladsen for de skrækkeligste Grusomheder, hvorved den spanske Regjering udøver sin Hevn over Skyldige og Uskyldige. Hver Dag foretages en Mængde Henrettelser og en heel Bataillon er bragt ind i Citadellet for at nedskydes i Masse. Selv rolige Borgere, som kun nødtvungne have taget Deel i Opstanden, og af yderste Evne stræbt at opretholde Orden og dæmpe Anarchiet, blive uden Skaansel henrettede. Det er efter officielle Depescher indlysende, at Bombardementet ikke var nødvendigt for at bringe Staden til Overgivelse, men at det kun skulde være en Tugtelse forden oprørte Stad; thi da det begyndte, vare alle Hovedmændene og Anførerne flygtede, og Staden, var i Pøbelens Magt og i fuldkommen Forvirring, saa at ingen ordentlig Overgivelse kunde finde Sted; v. Halen kunde da lige saa godt som efter Bombardementet have bemægtiget sig Byen. Da alle de flygtede Borgere under Dødsstraf have faaet befaling at vende tilbage, strømme de nu fra alle Sider til Byen, og Rygtet om en almindelig Opstand i hele Catalonien har ikke bekræftet sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-24
Den Spænding mellem Frankrig og England, som man befrygtede som en Følge af Opstanden i Barcelona, er ikke udebleven, uagtet den spanske Regjerings hurtige Seier, og begge Landes offentlige Blade føre det fjendtligste Sprog imod hinanden. Saaledes paastaae de engelske Blade, at franske Agenter og navnlig den franske Consul i Barcelona have fremkaldt Opstanden for at bevirke en Omvæltning, hvorved Frankrigs sunkne Jndflydelse i Spanien atter kunde forøges. Derimod fremstille alle de franske Blade uden Hensyn til Partier Sagen ganske anderledes: England har i længere Tid arbeidet paa at afslutte en Handelstractat med Spanien, hvorved den engelske Handel ikke alene vilde begunstiges fremfor alle andre Landes, men de engelske Varer endog næsten vilde gjøre det umuligt for spanske Fabrikker, at bestaae. Da nu Provindsen Cataloniens Beboere for største Deelen ernære sig ved Manufacturer, og Fabrikker, som have deres Hovedsæde i Barcelona, udgik herfra en kraftig Modstand mod den engelske Handelstractat, for hvilken den engelske Regjering ganske havde vundet Espartero ved at tilbyde ham et Laan af 150 Millioner Realer, saasnart Tractaten var underskreven. Man paastaaer nu, at Grunden til Opstanden ikke alene er at søge heri, for saa vidt Esparteros og Ministrenes Opførsel ved denne Leilighed havde vakt billig Misfornøielse i Catalonien, men endog at hemmelige Agenter lumskelig bragte Misfornøielsen til Udbrud forat den Forfærdelse, som maatte følge paa Regjeringens blodige Seier og Hevn, kunde gjøre det muligt for Espartero at undertrykke Modstanden og enten tvinge Stænderne til at samtykke i Handelstractaten, eller underskrive den uden saadant Samtykke. Hvormegen Ret eller Uret der nu end kan være paa begge Sider, saa er Spænding og Uenighed mellem Frankrig og England høist sørgelig for hele Europas Udvikling, fornemmelig paa nærværende Tid, hvor Rusland saa stærkt griber og sig ved Donau. Af de to constitutionelle Stormagters Enighed synes Folkefrihedens store Sag i hele Europa at afhænge, men dersom de fjendtligt adskille sig ville Fienderne af Frihed og Fremskridt vide at styrte sig over begge, og da ere Udsigterne for Europas nærmeste Fremtid vistnok dunkle.