Berlingske Tidende, 1790-08-02
London, den 20de Julii. J Løverdags havde den Preussiske Gesandt en Privatsamtale med Hr. Pitt; men at Hr. Excellence skal i sin Konges Navn have forlangt de i Tractaten stipulerte 10 Linieskibe, er endnu lige saa lidet bleven bekræftet, som at Storbritanien, er bleven ansøgt om, at gavantere i Forbindelse med Preussen, og Holland den nye Constitution i Frankrig. J Henseende til Udfaldet af vore Underhandlinger med Spanien, lader sig intet vist sige, uden hvad man kan slutte af Krigsudrustningers Fortsættelse. Flaaden ligger endnu deelt ved Spithead, og Torbay, og færdig til paa første Vink at forene sig og gaae til Søes, saasnart Coureren kommer med det Spanske Ultimatum, og en formelig Krigserklæring paafølger. Nyelig meldte vi Antallet paa de Skibe, der udgiør Flaaden under Admiral Barrington i Torbay, og i Dag kunne vi give følgende Fortegnelse over de, der allerede ere færdige at støde til samme. Denne Søemagt er virkelig saa stærk, at man næsten skulde falde paa de Tanker, at den var for stor til allene at angribe Spanien dermed. J Spithead ligge QweenCharlotte paa 100 Kanoner, Royal William paa 84, Courayeur, Brunsvick, Jllustrius og Saturn paa 74, Salisbury 50, Minerva og Latona paa 38 samt Juno paa 32 Kanoner. - J Portsmouth ligge London paa 98, Formiddale paa 89, Elephant og Vaugaard paa 74, Ardent og Lion paa 64 Kanoner. - J Plymouth ligge Royal George paa 110 Kanoner, Gibraltar paa 80, samt Egmont og Hanibal paa 74 Kanoner. - J Chatham, Excellent, Monarch, Alfred, Vengeance og Marlborough hver paa 74 Kanoner. Naar alle disse Skibe ere forenede med Flaaden i Torbay, vi samme, de Hollandske Skibe uberegnede, bestaae af 40 Linieskibe. Desuden udrustes endnu i største Hast: J Chatham, Bellorophon og Robust paa 74, og Scipio paa 64 Kanoner. - J Plymouth, Royal Sovereign paa 100, Prince paa 98, Stiftbure og Captain paa 74, og Nassau paa 64 Kanoner. J Woolwich, Windfor Castle paa 3 Kanoner. - Man fornøier sig herover, at den store Fest i Paris den 14de hujus gik saa rolig og vel af. Spaadommene om en Contra-Revolution, som i denne Maaned skulde gaae for sig i Frankrige, torde nu neppe blive opfyldte. Den 3die Junii forefaldt et meget blodigt Optrin paa He Martinique. De frie og meget talrige Mulatter gjorde Oprør, fordi man ikke vilde lade dem faae Deel i den lovgivende Magt, og havde i Sinde at myrde alle hvide Jndvaanere paa Øen; men disse angrebe hine med bevæbnet Haand og drækien stor Mængde af samme. 24 af de Fornemste bleve henrettede og 150 sidde i Fængsel, over hvilke den rasende Pøbeforlanger den samme Hevn; men Raadet vil ikke udlevere den uden foregaaende lovligt Forhør. Paa Tabago har været en lige saadan Opstand. - Ogsaa imod Vesten synes Spanien at blive indviklet i Stridigheder, der kunne have en Deling i dets Amerikanske Besiddelser til følge. Fra Pensylvanien har man faaet at vide, at Colonisterne paa den østlige Side af Missisippi havde indsendt til Kongressen meget alvorlige Klager over Standsningen af deres Skibsfart ved den Spanske Gouverneur i Vest=Florida; at samme derpaa vendte sig til Hoffet i Madrit med Forestillinger derom, men med saa liden Virkning, at man i Steden for Svar, gav den Spanske Gesandt ved Kongressen Ordre til strax at forlade sin Post, uden at tage Afskeed. Skulde det komme til Krig, torde vel Mexico blive de Amerikanske Troppers fornemste Øiemærke.