JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
(Trondhjemsavis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
J Følge Jndberetning fra det Kgl. Gesandtskab i Hamborg, kunne alle Arter Tobak, som befinde sig i Hertugdommene, indføres i Hamborg, mod en Afgivt af 120 Francs pr. quintal metrique, og de Kongelige Commissioners Visa over Afgivterne af Colonialvarer, der skulle udføres, endnu antages indtil d. 15de d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Ved Priis=Auctionen den 10 December paa Børsen solgtes: Petersborger Tælle 9 Rdlr. 1 Mk. til 10 Rdlr. Lispd., Svinebørster, 1 Rdlr. a 1 Rd. 10 s. Pd., 12 kops Hor 1777 Rdlr. a 184 Rdlr. Skippd., lidet havareret dito 151 Rdlr. Skippd., Petersborger Hamp 136 a 137 Rdlr. Skippd., Svaneskind 22 Mk. 4 s. a 25 Mk. 8 s. Stykket, brugte Maatter 5 Mk. 8 s. a 6 Mk. 12 s. Stkt., Granneplanker 27 a 28 s. Alen (foruden Afgivter). Til den Kongel. Theater Direction. - Da ikke alle Mennesker ere af lige physiske Kræfter, saa vilde det være høilig at ønske, at det Antal Parterre Billetter, der uddeles til hver Spilleaften, blev formindsket en Trediedeel. Den høie Direction vilde derved især gjøre sig meget forbunden afden Deel af Publicum, hvis Helbred ikke kan taale den Trykning og Presning, der sædvanlig finder Sted paa Parterret. Theodorus Koch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Kjøbenhavns Vexelcours d. 11 Decbr. 650. kort. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 7 Dec. 625 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Udenlandske Efterretninger. Kongen af Sverrig har i en Bekjendtgjørelse af 19 f. M. befalet, at hvis, mod hans Formodning, noget Engelsk Fartøi skulde befinde sig i nogen af hans Havne, skal det strax anholdes, og at der paa det nøieste skal paasees, at Engelske Krigs eller Handelsfartøier, saavelsom ethvert andet Fartøi uden Forskiel fra Storbritanien, dets Colonier og undergivne Lande, eller Skibe, som have samme Landes Natur= og Konstfrembringelser eller Varer, tilhørende Engelske Undersaattere, inde, ikke indlades i nogen Svensk Havn. Tillige forbydes al Ind- og Udførsel af saadanne Varer. Saaledes har Engellands Handel nu faaet det sidste Banesaar. Jngensteds seer det sig nu mere istand til at indføre sine Producter, og skulde det end lykkes det, at indsmugle dem eet eller andet Sted, saa er den paa den største Deel af Fastlandet anordnede Afgivt af Colonialvarer saa betydelig, at det aldrig kan lønne Umagen at bringe dem did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
(Alt. Merk.)¬ J Hamborg havde man d. 6 Dec. følgende Fallissementer. Samson Hartwig Herz med 294,000 Mk. Bco og Cour. Defuncti, Joh. Diedr. Sackmann med 25,000 Mk. Bco, Herz Windmüllermed omtrent 117,200 Mk. Bco, Deichmann & Soelbeer med 223,000 Mk. Bco, Hirsch Jsaak med 20,853 Mk. Bro. (Børsenhalle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Fra d. 15 Oct til 16 Nov. d. A. have Franske bevæbnede Fartøier opbragt 24 Engelske Skibe til Franske Havne. 4 strandede Engelske Skibe ere indbragte til Boulogne, og 14 under Americansk, Dansk, Papenburger, Oldenburger og Hollandsk Flag, ere Fienden igjen fratagne. (S. Bl.)De ny Anlæg og Værker i Cherbourg, Havre, Antwerpen, Alessandria, Cassel, Ostende a. faae en endnu større Udvidelse. 1810 have de kostet over 120 Mill., og for 1811 er der bestemt dertil over 140 Mill. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Moniteuren leverer Efterretninger fra Lissabon, tagne af Morning Chronicle. Det hedder deri, at de Franskes Overgang over Tajo kun kan skee enten ved at bygge en Bro over denne Flod eller gaae over et Færgested ved Landsbyen Agenburga, hvilket imidlertid er vanskelig at passere formedelst det bevægelige Sand paa Bunden. De Franske søge at bygge en Bro ved Ramalhal, og Massena vil opoffre alt for at komme over Floden. Wellington troer at Massen ikke vil vove en Fægtning førend han faaer den ventede Forstærkning af 30,000 Mand. Hans Armee bestaar af 45,000 Mand til Fods og 17,000 Mand til Hest; den Engelske Armee af 80,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
J the Times forsikkres at adskillige Americanske Handelshuse, der betragtede Hr. v. Champaanys Brev til General Armstrong angaaende de Mailandske og Berlinske Decreter som en Tilbagekaldelse af samme, have sendt betydelige Ladninger til Frankrige og Holland, men at een af de første af disse Ladninger, bestemt til Cherbourg, er bleven opbragt til Plymouth. (Monit.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
J Hertugdømmet Warschau skal der sættes for 9 Millioner Polske Gylden nye Bancosedler i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Omløb. (Børsenhalle.) Fæstningen Nikopol har overgivet sig til Russerne. Den ligger i Bulgarien og er berømt af et Slag, som Kong Sigmund af Ungarn tabte ved denne Stad mod Tyrkerne i Aaret 1396.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Russerne have forefundet i Fæstningen 60 Metal canoner. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Livmedicus Rossi er endnu bestandig i Stockholm, men har endnu ingen Dag forladt det ham anviste Værelse paa Slottet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Moniteuren leverer Wellingtons Brev til Lord Liverpool, dateret Petro Negro d. 3 Novbr., men det indeholder intet Mærkeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Uagtet de store og vigtige Foranstaltninger, der gjøres i Wien for at ophielpe Coursen, var den dog d. 24 Nov. i Hamborg 1300 til 1325. De privilegerede Grosserere have i den Anledning holdt adskillige Raadsforsamlinger paa Wiens Børs, men hidtil uden Nytte. Man vil nu bøde paa dette Onde ved Forbud mod Overdaadigheds-Artiklers Jndførsel. Til disse regnes udenlandske Vine, Luxus=Heste &c. Aagerkarle udføre Kobberkreuzere, da man for 9 Fl. af samme faaer en Ducat, som man allerede har betalt i Wien med nogle 30 Gylden i Bancosedler. Nyligen opdagede og confisquerede man 2000 Pund Kobbermynt, som skulde føres over Grændserne. (Børsenhalle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Fra Jtalien skrives under d. 22 Nov., at Hovedkjendemærkerne ved den i Neapel udbrudte Smitte, som er bragt med et Skib, ladet med Spansk Viin, til Calabrien, ere følgende: Den begynder med en heftig Hovedpine, ledsaget med stærk Smerte i Lemmerne og ender med Afsindighed. Under Sygdommen danner sig bag Øret en Byld. Naar denne modnes, eller er nær ved at gaae op, døer den Syge. Den hele Sygdom varer ikke længer end 24 Timer, i det høieste 3 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
(Børsenhalle.) Rostok, den 4 November. Jfølge en Erklæring fra den Keiserlige Franske Douane-Jnspecteur Grenet, maae intet Skib efter den 1ste i denne Maaned udgaae fra Warnemynde; dog ere de ved offentlig Auction solgte Skibe undtagne herfra. Uagtet Tilførselen af Kornvare fra Landet er kun ringe, falde dog Priserne mere og mere, hvilket maa tilskrives Mangel paa Afsætning søeværts. Det som kjøbes, er kun bestemt til Stadens eget Forbrug. - Fra Vismar meldes at Tilførselen af Kornvare dertil er kun ringe, men at Priserne falde ikke desto mindre uafbrudt. Rug og Hvede kjøbes endnu af Kjøbmændene, derimod kan Bygget næsten kun afsættes til Bryggere og Maltgjørere. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Sverrig er det Land, hvor de Franske Flygtninger, efter det Nantiske Edicts Tilbagekaldelse, vanskelig have fundet Adgang til, formedelst deres Calvinistiske Grundsætninger. Der gaves vel siden Carl XI. Regjering en Kirke eller et Capel for dem i Stockholm, men samme var kun for dem af Flygtningerne, der nedsatte sig i Sverrig og tillige vilde antage den Augsburgske Confession. Kun paa dette Vilkaar indrømmede man dem offentlig Gudsdyrkelse, men kun faa af dem benyttede sig derfor af dette Tilbud. Det var i Almindelighed et Beneficium for de Svenske Geistlige, som havde været Gesandtskabspræster i Paris eller Constantinopel, og hvis Fransk følgelig ikke kunde være meget reent. Denne Jndretning, som gjorde saare liden Nytte og aldrig var glimrende, blev ophævet i de sidste Aar af Gustav III. Regjering. Hvad den Franske reformeerte Kirke angaaer, der, ligesom i Danmark, havde Regjeringens Approbation, da oprettedes den der kun sildig, nemlig under Frederik af Hessen, henved 1741. Dens Præster vare Tid efter anden: F. K. von Arus, som var kommen fra Berlin til Stockholm (siden 1721), Joh. Voulaire, K. H. Mourier, L. Philipon, K. Appig og Joh. Pet. Cateau. Denne sidste, en Brandenborger af Fødsel, bekjendt som Statistiker, har siden sin Ansættelse som Præst i Stockholm 1781, foretaget hyppige Reiser i Helvetien, Frankrige, Tydskland, og for omtrent et Aar siden har han opholdt sig i Paris, hvor han synes at ville fæste Bopæl. Den Franske reformeerte Menighed i Stockholm forbliver efter forskjellige Afbrydelser i dens kirkelige Betjeninger, ganske ophævet. Forstanderne trække sig tilbage, de subalterne Betjenter afskediges; Kirken, som har staaet siden 1752, erholder en anden Bestemmelse, og Sognefolkene, alle Svenske af Fødsel, eller Folk, som forstaae det Svenske Sprog, forene sig med Landets Kirke. Der har desuden været, fra 1750 til henimod 1760, en liden Fransk Menighed i Vadsten i Ostgothland, meest bestaaende af Professionister, hvis Præst, navnlig Lavigne, gik til Petersborg, da Menigheden blev adsplittet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
J Europaische Annalen 1810, achtes Stück, findes nogle, af en Anonymus fremsatte bemærkninger over Engellænderen Malthus's Værk: Versuch uber die Bedingung und die Folgen der Volksvermehrung, som gaaer ud paa at vise, at Forarmelsen i Engelland, gaaer frem med stedse hurtigere Skridt, og at den Tidspunct vil komme, da den velhavende Deel af Nationen ikke meer formaaer at tilfredsstille den ikkevelhavende Deels Fordringer. - Forfatteren antager, at Befolkningen tiltager i en geometrisk og Jord=Producterne i en arithmetisk Progression; følgeligen, at intet Land yder saadan Frugtbarhed, at jo Folkeformerelsen sammesteds maa stige til den Grad, at Producterne ere utilstrækkelige; at den Folkemængde, der ikke staaer i Forhold til Producterne, maa existere ved Luften; at Naturen, naar man lægger den saadan en Jndretning til Last, staaer i Modsigelse med sig selv, og vil Øiemedet uden at ville Midlerne. - Det vises derimod, at Misforholdet imellem Folkemængden og Jord=Producterne maa søges i det borgerlige Selskabs Lovgivning. Grundstykkernes Fordeling foregik paa en Tid, da Selskabet ikke var hvad det nu er. Det var rimeligt, at de, som havde Magten ihænde, toge, paa en Tid da Jord blev betragtet som den eneste Capital, mere for sig, end de dehøvede for at tilfredsstille deres Nødvendigheder, og denne Fordeling, ved hvilken blev taget Hensyn til det største Product, der mueligen kunde udbringes ved Agerdyrkningen, er i de fleste Stater vedbleven saaledes, som den var fra Begyndelsen. – Mal thus's Sætning gjendrives endvidere ved den Forlegenhed, i hvilken Godseierne stædes naar Naturen overøser dem. med en saadan Overflødighed af Næringsmidler, at de nødsages til at afstaae dem for en ringere Priis, end den sædvanligen reciperede. J Engelland og Wallis findes 22,35 1,000 Akres, som kunne tage imod Forbedring, og hvilke, hvis denne blev effectueret, vilde give Landet en Tilvæxt af 3,017,385 Siele. - Engelland indfører nu aarligen en stor Mængde Korn til egen Consumtion, og dette er rimeligvis en Følge af det af Regjeringen bestyrede Pengevæsen; thi naar Godseierens Omstændigheder blev mere og mede trykkende for ham, formedelst paalagte Skatte &c., da maa Agerdyrkningen nødvendigen lide derunder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Den Dyrtid, som hersker i Engelland, forøger Antallet paa de Fattige og Betlere. Heri har Malthus Ret; men derimod synes han ei at have noget rigtigt Begreb om hvad Dyrtid egentligen er. "Levnetsmidlerne, skriver han, blive kostbare, naar der kommer saamange Kjøbere til Marked, at de ikke alle kunne faae deres Nødvendigheder tilfredsstillede." Levnetsmidlernes Dyrhed maatte altsaa, efter M., forudsætte en Mangel paa samme; men saadant er ikke altid Tilfældet. Dyrtid fremkommer ved det Forhold, hvor det almindelige Tiltukningsmiddel, Penge, staaer i tilde comsumable Ting, som vi behøre, enten til Underholdning eller Beqvemmelighed; thi hvor der er aldeles Mangel paa Penge, kan Talen blot være om Mangel, men ei om Varernes Kostbarhed, og denne kan, selv under Varernes store Overflødighed, finde Sted. Dette er Tilfældet der, hvor mange Penge ere i Omløb. Den dyre Tid føles da ikke af dem, der kunne erhverve sig store Pengesummer, men af dem, i hvis Lod det falder, at have ringe Jndtægter. Jntet Absolut findes ved Penge, saaledes at de under alle Omstændigheder skulde have samme Værd. Har nu Pengene en fem Gang mindre Værd, end de ellers kunne have, da er den Deel af Selskabet, der eel, i Forhold hertil, kan opskrue sit Arbeide, saare ilde faren. For den finder Dyrtid Sted, fordi den ikke kan betale de Ting, paa hvilke ingen Mangel er. Mangel kan ophøre, men Kostbarheden vedbliver, og har desaarsag Armod i Følge med sig, og da der intetsteds hersker større Dyrtid end i Engelland, saa har og dette Rige i Forhold til dets Folkemængde, de steste Fattige. – Naar nu hver ottende Mand i Engelland er saa fattig, at han maa modtage sine Medborgeres Velgierninger og leve deraf, da forudsætter dette, at en ottende Deel af den Engelske Nation, uagtet alle dens Kraftanstrængelser, ei er istand til at erhverve saameget, som den behøver til at tilfredsstille sine Fornødenheder. Godseieren kan, under de ham paalagte betydelige Afgivter, ikke bestaae, uden ved at afsætte sine Producter til en høi Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Den anonyme Forfatter godtgjør nu ved at jævnføre Engellands Folkemængde, Jndtægter, National gield og Fattig=Taxter fra Aaret 1763 til 1803, at Antallet paa de Fattige og Summen af deres Forpleinings Omkostninger stige i samme Forhold, som Rigets Jndkomster og Nationens Gield voxer. M. har altsaa ikke truffet den sande Grund til Armoden i Engelland. Havde han kjendt den, var han og med den ham egne Frimodighed bleven den Engelske Constitutions Anklager, da denne, ved at lede til Laane-Systemet, har frembragt, at Pengene i Engelland have tabt deres Værd, og at Nationens alt udelukkende Tendents er bleven Handelen, hvorved den borgerlige Samfunds Grundstøtte, nemlig den lavere Folkeclasses moralske Exstents, er bleven rystet. Man kan antage, at den Nød og Elendighed, som i Engelland er uadskillelig fra Armoden, ei endnu har naaet den Høide, den kan naae. Den vil stige, saalænge Nationalgielden stiger, og denne Stigen vil vedblive saalænge Statens Jndkomster kunne tage mod Forøgelse. Naar den Tidspunct kommer, – og denne Epoke, er vel ikke langt borte, – da Nationalgieldens Jnteresser overstiger Summen af Jndkomsterne, saa at den Engelske Regjering blot ved Eredit kan fortsætte dens Existents, da kan man med Sikkerhed gjøre Regning paa, at den da indtrædende Revolution vil blive Begyndelses=Punctet til en forbedret Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Keiser Napoleon har, som bekjendt, erklæret, at han vil tage Roms kostbareste Oldsager under sin Beskyttelse og gjenoprette denne Stads fordums Glands. For at opfylde Monarkens Villie og for at skaffe et betydeligt Antal Mennesker, der hidtil vare henfaldne til Ørkesløshed og levede af Tiggerie og Klostersuppe, Arbeide og Underhold, har Roms Regjerings=Consulta anordnet følgende Arbeider for denne Vinter: 1) Vesta's (nuomstunder den hellige Maria deel Soles Kirke) og Fortuna Virilis Tempel (nu St. Maria Egizinca) befries fra Gruset og istandsættes igjen saaledes, at man kan kjende dens fordums Form. 2) Paa det i de gamle Romeres Tid saa berømte Forum Romanum (nu Campo Vaccino) bliver omkring Tabularium, omkring Jupiter Tonans Tempel og omkring Concordia Templet Jorden indtil Roms gamle Brostene bortryddet, og Gaden gaaer i Fremtiden under Septimius Severus's Triumphbue. 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Den prægtige Porticus paa Antonius's og Fausti nas Tempel (ved St. Lorenzo Kirke i Miranda), hvoraf det Halve hidtil laae skjult under Jorden, befries fra Gruus, og Jorden bortryddes mange Fod dybt paa hver Side. 4) Ligeledes blive de 3 Buehvelvinger, over hvilke de gamle Keisere gik fra Titus's Bade til Colosseum, istandsatte igjen. 5) Endelig skal der arbeides paa, fuldkommen at rense de underjordiske Gange ved Titus=Badene, i hvilke man hidtil allerede har fundet de kostbareste Malerier og Arabesker. Ogsaa Jupiter quadriformis Porticus istandsættes igjen. Ved andre Forskjønnelser paa Campo. Vaccino skal denne Plads ikke allene blive den prægtigste i Rom, men ogsaa i hele Jtalien. (Allg. Zeit.)J Storhertugdommet Frankfurth skal ikke mindre end 8 politiske Tidender gaae ind ved dette Aars Slutning. (S. B.)Der læses og skrives nu saameget om Colonialvarer, at man ogsaa nok kan læse hvad Doctor Morten Luther skriver om Colonialvarer, i et 1524 af ham udgivet Skrivt, om Handel og Aager, hvori følgende Sted forekommer Man kan ikke negte, at Kjøb og Salg ere fornødne Ting, som man ikke kan undvære og nok christeligen kan bruge, især af saadanne Ting der ere til Nødtørft og Ære; thi saaledes kjøbte og solgte ogsaa Patriarcherne Qvæg, Uld, Korn, Smør, Melk og andet Gods. Det er Guds Gaver han giver af Jorden og deler blandt Menneskene. - Men den udenlandske Handel fra Kalikut og Jndien, der hidfører saadanne Varer som kostbar Silke= og Guld=Arbeide, og Gevyrtzer, der kun tjene til Pragt og ikke ere Fornødenheder, der udsuge Lande og Folk deres Penge, burde ikke tilstedes, hvor der er Regjering og Fyrster. Dog herom vil jeg nu ikke skrive; thi jeg tænker, naar vi ingen Penge mere have, falder det bort af sig selv, ligesom al Pragt og Frandserie. Der hielper dog intet Skriven derimod, førend Nød og Fattigdom tvinger os til at lade være. Gud har slenge os Tyske hen, at vi maae udøse vort Guld og Sølv i fremmede Lande, for at berige al Verden, og selv blive Stoddere. Kongen af Portugal ville ogsaa have mindre, naar vi lode ham beholde sine Gevyrtzer. Regner man engang hvor mange Penge i een Messe i Frankfurt føres ud af Tyske Lande, uden Nød og Aarsag, saa vil man forundre sig hvorledes det kan være, at endnu en Dent bliver tilbage i Tyske Lande. Men lad gaae, det vil dog gaae saaledes. Vi Tyske maae blive Tyske, vi aflade ikke uden vi nødes dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Fra Pressen er udkommen: Samling af de i Aaret 1806 udstedte Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve, den Danske Krigsmagt til Lands angaaende, samlede af Justitsraad Hedegaard, Bureau Chef ved det Kongel. General-Commissariats Collegium. Samlingen indeholder desuden: Gagerings- og Munderings-Reglementerne for a) Det Kongel. Artillerie-Corps i Danmark, Norge og Holsteen; b) for Husar-Regimenterne, c) det Aggershusiske og d) det Smaalehnske Dragon-Regiment. Det Kongel. General-Commissariats=Collegium har tilstillet ethvert Regiment et Exemplar af hele dette Værk, til Afbenyttelse ved Regimentet; men da Tilfældet kunde være, at een Bataillon, kunde ligge i et Cantonnement og en anden i et andet, og et eneste Exemplar altsaa mueligen ikke var tilstrækkeligt, saa tjener herved til Efterretning, at nogle complette Exemplarer af hele Værket, nemlig fra Aaret 1670 til 1806, endnu ere at faae hos Forlæggerne. Opløsning af Charaden i forrige Numer; Brødkurp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Rode Syvende Aargang. No. 124. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 15 December, 1810. Phoenix. Den 6 December 1810. Gak, Bølgetræder, stolt og kjet J Navnet selv Du fører Skræk; Hver Havtrold flygter for den Stavn, Som bær et saadant Navn. C. Friemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Tre Aar ere nu henrundne siden en Skare af Brittiske Voldsmænd, der betraadte Danmarks fredelige Kyster som Venner og forlode dem som Røvere, have bortført vor Stolthed, vort Værn, Skjoldungernes dyrebareste og ældste Arvelod vor Flaade. Hvilket Dansk Hjerte blødte ikke, da hin stolte Orlogsmænd med voldsom Haand bleve revne ud fra deres ældgamle, trygge Leie, da den Danske Sømand, med Harme i Brystet og Taarer i Øiet tilvinkede dem det sidste veemodige Farvel; da Albions Blodslag vaiede, hvor fordum den skyldfri Dannebrog svingede stolt sit hellige Kors, J Dag have vi jordet vor Fader," sagde den ædle Danske Søkriger med sønlig Følelse, da han paa det tørre Land maatte være Vidne til, at den dyrebare Fader, overvældet af Sørøvere, overgaves i grusomme Fienders Vold. Dog midt i hans Smerte havde han den Trøst, at denne elskede Fader faldt for Voldmænds, ei for Seiervinderes Haand, og at Danmarks Flaade vel kunde ranes, men ei erobres. For at være grusom som han var trololevnede vor grumme Fiende os end ikke den sidste Spire af vort Søværn. Udslette vilde han alt hvad der kun kunde minde om, at Danmark engang har været en Sømagt, for hvilken Bretlands Trone skjalv. Hvad han ikke kunde føre med sig ødelagte han, og med mageløs Frækhed dræbte han Dannebrogs yngste, ufuldmodne Foster. Men fjerde Christians Aand omsvævede den spæde Værgeløse. Juul og Wessel bade for Lysets Trone om Naade for Danmark, for Dannebrogs Hæder. Da faldt et Frøkorn fra Himlen saa dybt ned i Jorden, at ingen Fiendes Staal kunde naae det, og Fædrenelandets Skytsengel raabte: "Trøst Dig Danmark, Fra dette svage Frøkorn skal engang Din Stolthed og Din Hæder atter udspringe, Ødelagt indtil Roden skal det stedse, lig Palmen, spire paa ny frem igien paa denne øde Plet, med dobbelt Glands og Herlighed!" Det var et Syn, som i Trængselens og Nødens og Ydmygelsens første Time aabenbarede sig for Dannemanden og husvalede ham. "Kun med Norges Jern og Danmark Skove kan Danmarks Flaade forgaae, vare de trøstende Ord, der løde fra Mund til Mund og gjøde Balsom i det saarede Hjerte.