Viborger Samler, 1840-07-07
Kjøbenhavn, den 3die Juli. Den til Hs. Majestæt Kongen i Anledning af Kroningen indleverede Adresse, som var indlagt til Under tegning i den Gyldendalske Boghandel, er underskreven af 1145 Undersaatter, nemlig 28 Geistlige Embedsmænd, 284 Civile Embedsmænd, 18 Lærere ved Universitetet, og de lærde Skoler, 14 Høiesteretsadvocater og andre Sagførere, 9 Officerer ved Søetaten, 22 Officerer ved Landetaten, 24 Grosserere, 148 Detailhandlere, 282 Kunstnere, Fabriqueurer og Haandværkere, 99 andre næringsdrivende Borgere, 6 Landeiendomsbesiddere, 42 Pensionister, 45 Candidater, 29 Studerende og 98 Andre hvis Stilling ikke er offentlig (Privatpractiserende Læger, Handelsfuldmægtige Magazinforvaltere o. A.). Adressen lyder saaledes: "Der ere Anledninger i det offentlige, som i det private Liv, hvor Hjerterne kunne føle en levende og inderlig Trang til at udtale de Kjærligheds, Ærbødigheds og Hengivenheds Følelser, hvoraf de ere opfyldte mod dem, til hvis ophøiede Personlighed det større eller mindre Samfunds Velvære og Hæder er knyttet. En saadan Anledning har Deres Majestæters nylig fuldbragte Salvings og Kronningsact været for det Folk, der med hjertelig Glæde og Haab nævne Christian den Ottende og Caroline Amalia som Dannerigets elskede, høitagtede Kongevar. - Endeel af dette Riges Borgere af alle Stænder, men uden nogen anden Forbindelse, end fælleds Kjærlighed og Hengivenhed for Deres Majestæters Personer, tillader sig, bevæget af disse Følelser, ved denne for hele Folket saa høitidelige Anledning, at nedlægge for Tronen en allerunderdanigst Bevidnelse om hvorledes Folket efter vor Overbeviisning i Sandhed tør troe sig og sine dyrebareste Ønsker og Forhaabninger i Samklang med sin i den Allerhøiestes Navn indviede og kronede Konges Villie. – Jngenlunde miskjende vi, at den nærværende Tid er en saadan, hvor Folkelivet vil udvikle sig i en høiere organisk Skikkelse, og at dette ikke kan find Sted, uden at en omdannende Stræben træder frem og vise sig virksom i Statslivets mange forskjellige Forhold, men vi ere fuldelig overbeviste om, at Deres Majestæt fra Deres ophøiede Stade erkjender dette, og er gjennemtrængt af en høihjertet Villie til heri at samvirke med Folkets Ædleste; og i det vi derfor selv med tillidsfuld Fortrøst, ning see en stadigt fremskridende høiere Udvikling af Statsforholdene imede, skal det være vor alvorlige Bestræbelser at bidrage, hvad enhver formaaer, til at fremkalde Sindighed og Maadehold i den almindelige, i sig sel saa ædle Stræben, der er henvendt mod dette store Maal. Vi ere dybt gjennemtrængte af den Overbeviisning, at selv de meest velmeente Bestræbelser, der virke med de fortrinligste Kræfter, dog kun vilde fremkalde en sørgelig Forstyrrelse i Statsforholdene, dersom de ikke virke i gjensidig Overeensstemmelse og i et ligeligt Forhold, og at dertil kan det ikke komme uden ved en hensigtsmæssig Ledelse fra Statskræfternes Middelpunct, der befinder sig i den Deres Majestæt overdragne Kongemagt. – Vi tillade os derfor med dyb og hjertelig undersaatlig Hengivenhed at yttre for Deres Majestæt, at vi ere forvissede om, at i samme Forhold, som Folket med Glæde erkjender, at de til en høiere Organisation af Statssamfundets Forhold og til en friere Udvikling af Folkelivet arbeidende Kræfter finde et Sammenhold og et Foreningspunct i Deres Majestæts Kongelige Villie vil Deres Majestæt ogsaa i Kjærnen af Folket finde et Tilhold og en samvirkende Stræben for de bestemte og kraftfulde Forholdsregler, som Deres Viisdom maatte erkjende som hensigtssvarende til at ordne, lede og forbinde de Bestræbelser, som sigte til hiin høiere Udvikling. - Hvor en almindelig Deeltagelse for de offentlige Anliggender er vaagnet, der vil ogsaa en levende og frisindet Forhandling om disse gjennem Pressen, som det store almindelige Meddelelsesmiddel, finde Sted, og med sand Erkjendtlighed paaskjønne vi, at der er faa Folk udenfor Norden, som nyde denne Frihed i samme Grad som det Folk, hvorover Deres Majestæt udrækker Deres milde Scepter. Vi udtale derfor her ikkun en almindelig dybtfølt Misbilligelse, naar vi beklage, at denne Frihed i den senere Tid saa ofte er bleven misbrugt, og at man ei sjelden har overskredet Sømme lighedens og Ærbødighedens Grændse, i det vi vove at nære det Haab, at Deres Majestæt ikke, for disse Overtrædelsers Skyld, vil indskrænke denne Folket saa dyrebare Yttringsfrihed. – Det er Deres Majestæts Undersaatters freidig Haab, som deres inderlige Bøn til den Almægtige, at det maa forundes Dem under et længe og lykkeligt og fredeligt Regimente at udføre alle de ædle Forsætter, hvormed Dehar besteget Deres Throne, da vil under den Allerhøiestes Velsignelse Christian den Ottendes Regjeringsaar nævnes i Danmarks Aarbøger som et stort heldbringende ik Tidspunct, hvor Folkelivet tog et høiere Opsving, hvor ualmindelige Kræfter udfoldede sig, hvor Videnskab og Kunst og borgerlig Velmagt, allerede saa omhyggeligt pleiede under Deres Majestæts ædle forklarede Forgænger, fremblomstrede med den naturlige Frugtbarhed, der har sit Hjem i Danmarks Sletter.