Viborger Samler, 1828-10-09
Blandet. Af en Proclamation fra Sir Lowry Cole, Gouverneur paa Øen Mauritius, seer man, at det ikke var Pobelen, men tildeels de meest anseete Jndvaanere af denne fordum franske Colonie, som insulterede Sir Hudson Lome under hans derværende Ophold. - Det hedder, at Lord Heytesbury vil ledsage Keiseren af Rusland til Petersborg, hvor Vinteren da vilblive anvendt til Fredsunderhandlinger. - Man skriver fra Madeira, at Folket i Funchal havde endnu før Miquellisternes Ankomst besat de derværende Forter, hvorfra de beskjøde de Fartøier som bragte Gen. Valde og andre Flygtninge ombord paa de engelske Skibe, ja de skulle endog have fyret paa det brittiske Krigskib Al. ligator, hvis Baad var nærved at blive boret i Grund. - Paa Terceira have Munkene saaledes ophidset Folket, at Tropperne ville see sig nødte til at overgive sig, saasnart den miguellistiske Escadre lader sig see. - Et Løvte om Nedsættelse i Afgivter, som blev givet Jndbyggerne af Madeira, er ikke bleven holdt. - Som Hovedaarsag, hvorfor man i Lissabon vilde anholde Dampskibet Duke af York, angives, at der ombord paa samme befandt sig en Coureer med Depescher fra Marquis Barbacena til Marquis Palmella og Visconde Jtabayana, hvis Virkning skulde forebygges. Jnfanten har ladet Commandanten paa Fortet Belem afsætte og Garnisonen straffe, fordi Skibet ikke blev boret i Sænk. - Sygdommen i Gibraltar har udbredt sig til de nærliggende spanske Stæder, Algesiras, Tarifa og St. Roque; ogsaa i Cadix begyndte man at frygte. - J denne Bye lave de franske Tropper sig til Afmarsch, de gaae til Lands igjennem Spanien, men ville ifølge den spanske Regierings Ønske ikke kommer igjennem Madrid. - Kongen af Frankrig har i sit Svar paa den Tale, som Præsidenten for det angshuraske Troesbekiendelses Generalconsistorium, Baron v. Türkheim holdt til ham i Strasburg, i de naadigste Udtryk forsikkret sine protestantiske Undersatter i Elses om sin Beskyttelse. - Sex Landmænd fra Grindelalden, hvoraf den Ene en Mand paa 6 Aar, have besteget Toppen af Bjerget Jomfruen. Sæcularfest i Stralsund. J Stralsund feires endnu hvert Aar, ved Skibeskydning og andre Folkefestligheder den Dag, da Hertugen af Friedland, i Trediveaarskrigen, efterat Staden tapper havde forsvaret sig imod hans Vaaben, maatte drage, fra dens uovervundne Mure. J Aar feiredes en Sæcularfest for denne i Stralsunds Historie mærkværdige Begivenhed som fandt Sted for 200 Aar. siden. Til denne Anledning havde Forfatteren af det tydske Heltedigt Arcona, Pastor Furchau, digtet trende Sange, der, i en Meddelelse fra Stralsund, om Festen, findes optagne i Berliner Conversations blatt af 7de August d. A. De bleve første Gang afsjungne om Aftenen for Festen den 23de Julii, ved en stor Lystfart paa Havet omkring Danholm. Derpaa løde de ved det festlige Maaltid i Husene og i Skytternes Telte. Høitidelighederne endtes med en stor Lystleir udenfor Staden, hvor, uagtet en heftig Regn, den patriotiske Jubel vedvarede, og hine Sange bleve sjungne og atter sjungne. Fra Taarnene valede, foruden Stralsunds, ogsaa det danske, svenske og preussiske Flag, til Erindring om den Hjelp, Stralsund i hiin Tid erholdt af disse tre Stater. J den ene af ovennævnte Sange erindres de Danske med følgende Linier: Der zveiten Krenz auf rothem Cruld, Juchhe! Es macht der Danen Hülse kund, Juchbe! Sie lamen dager mit Stift und Mann, Und halsen, das Stralsund mutbig gemann, Juchhe, Juchhe, Juchbe!