JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
J flere Aar saae man paa Dublins Gader er sletklædt Menneske, som dagligen ikke fortærede mere end for 3 Penninge. Han er nu død, og man var fundet for omtrent 3000 Pund St. efter ham. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Efter Forlydende har den østerrigske Regjering nedsat en Kommission i Jtalien, for at undersøge, hvorvidt Frimurerselskaber, som hidtil have været aldeles forbudne i de østerrigske Stater, kunde tillades i Jtalien uden Fare for Staten og Religionen,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
da det formedelst deres derværende Udbredelse vilde vær umuligt og maaskee betænkeligt at undertrykke samme. Man maa haabe, at et saa ædelt og menneskekierligt Selskab, som kun Overtroe og Van dighed saa gjerne vil give Skyld for al Tidsalderens Onde, endskjøndt det eneste, man kan paa sige det, er Velgierning og Brodersind, vil vise sig i sit sande Lys for oplyste Statsmænds Øine og berolige Gemytterne i Henseende til dets Hemmeligheder. J mange Stater taales ei allene Mureriet, men er ogsaa formelig erkjendt af Regjeringen, og visse Stater befinde sig vel derved. At ville anføre mod Frimurer ne, at Napoleon var Frimurer, er det samme som at vilde bebreide den katholske Religion, at Napoleon var en Katholik. Prindsregenten af Engelland, den forhenværende Konge af Sverrig, General Moreau og mange flere bevise i det mindste, at Frimureriet ikke nødvendig maatte erklære sig for Napoleon, ja naar vore Dages Historie engang skulde komme ret for Lyset, vilde den maaskee gotgjøre, at Frimurerne længe have begunstiget og forberedt Napoleons Fald, uden nogensinde at have gjort Politik til Gjenstanden for deres Arbeider. Selv i de østerrigske Stater leve mange retskafne Frimurere paa Grund af Landets Love uden Virksomhed, som see den Dag glad møde, der vil giengive dem Fribent til at tale og gle Aald. Huu
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Paa Augustenborg høitideligholdts d. 12te Marts Prinds Christian Frederik af Danmarks Forlovelse med Hs. Durchlauchtighed Prindsesse Caro ling Amalia til Slesvig Holsteen Sønderborg Augustenborg. Efter Gratulations-Couren var stort Middagstaffel, hvorved de høie Forlovedes Skaale blev drukket. Om Aftenen var Concert, i hvilken 6 smaae Piger overrakte Hs. Durchlauchtighed Bruden en Kurv med Blomster under en til Høitiden, passende Sang; tillige var saavel Slottet, som Flekken Augustenborg illumineret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Kjøbenhavns Skilderie fortæller følgende mira. culeuse Historie: "Den berømte Saarlægge, Baron Percy, har forelagt det franske Jnstitut følgende mærkelige Tilfælde: En Tømmermand i Edinburg havde aldeles afhugget sin Finger, og blev bragt til Doctor Balfour. Denne lod Fingeren, som var kold og bleg, og lignede et Stykke Sæbe, vaske, og opvarme i koghed Viin, og derpaa igjen fæste til Haanden ved en limagtig Forbindning. Man paalagde Patienten, ikke at tage Forbindningen af, saafremt ikke Lugten røbede, at Forraadnelsen var indtruffen. Følgen var, at de aldeles adskilte Deele igjen vorte fuldkommen sammen. Adrastra berører atter en høist magtpaaliggende Sag, der engang ogsaa var Eienstanden for et heelt Selskabs Virksomhed her i Fyen, men, som saa mangt et Gode, igjen gik i Staae, nemlig en gavnlig og passende Sysselsættelse for de mange Arrestantere, som i vore Fangehuse maa hensidde i Uvirksomhed og fra Morgen til Aften skue paa hvide Vægge. Naar man lægger alle disse Ulykkeliges ørkesløse Tid sammen, hvilken Sum faaer man ikke da af ubenyttet menneskelig Tid!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Forrige Hosekræmmer Christian Meyersen indkaldes at melde sig hos Kjøbenhavns Magistrat, for at erklære om han vil leve paa ny med sin fraskildte (Rand. Av.) Kone Antonette Meyersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Det af Landskonomiske Tidender i Skilderiet Anførte om Landets Tab ved den alt for tykke Udsæd, stadfæster Udgiveren af den fyenske Avis, Hr. Jversen, i det han fortæller: at en Jorolod, som i forrige Eiers Tid, stedse besaaet med 14 Tdr. Byg havde givet, som meest, 8 Fold, af ham, besaaet med kun 7 Tdr., gav over 20 Fold, nemlig 141 Tdr. 3 Skpr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
J Jntermediet i Kildereisen morede paa Kjøbenhvons Theater en lille bitte Fige (Jfr. Rongsted), ikke stort ældre end det lidet Vidunder 1 1/2 Aar, som i denne Tid spiller og synger paa Parises Theatre, Tilskuerne ved, som Bondepige, paa ram Siellandsk at synge den bekiendte Arie: Nys fyldte skjøn Sired sit attende Aar. – Tre Gange Bravoraab blev (Jv. Av.) denne lille Piges Lod. Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Torvepriserne i Kjøbenhavn vare den 17de Marts følgende: Rug, Tdn. 16 a 18 Rbdlr. Hvede, Tdn. 24 a 26 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Tdn. 9 a 9 Rbdlr. 2 Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 2 Mk. a 5 Rbdlr. 5, Ærter, Tdn. 12 a 13 Rbdlr. 2 Mk. Røget Flest, Lpdt. 8 Rbdlr. 2 Mk. a 9 Rbdlr. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 5 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
(Jndsendt). Opstandelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Atter Morgengry Signet, alle møde; Didhen alle ty, Levende og Døde. Mulmet svinder hen, Klarnet Lyset straaler: Skyldfri favner Ven; Uven, Uven taaler. Roligt blunde hver – Engang Herren kalder, Alle har han kjær, Selve den, som falder. Dødes glade Chor Samlet holt skal lyde: na Liv og Vaar Gjenfødt alle fryde. Over Død og Grav, Aander lost sig hæve til ham, som gav, Vermod, Haab og Glæde. Venligt Haabets Smil Kilde Livets Qvide, Aauser Vesmods Vilt, Planter Litjen hvide. P. H.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
AVERTISSEMENTS. En liden nye Malmmorter er funden paa Landeveier imellem Nestved og Stagelse. Den 5. samme vil kunne erholde den udleveret hos mig imod af erstatte dette Avertissements Bekostning. Slagelse den 18de Martii 1812. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-24
Min iboende og eiende Gaard her i Byen, med Tilliggende, nødes jeg at sælge, og hvortil er berammet en eneste Auction at foretages i Gaarden næstkommende Onsdag den 12te April, om Formiddagen Klokken 11 vor Konditionerne, blive bekjendtgjorte og skal vorde saa fordeelagtige for Kjøberne som muligt. Min Forfatning vil ei tillade at reparere og bygge der Fornødne; men Manglerne i den Henseende afhjulpne, formodentlig tilstaaes, at Beliggenheden og Lokalet i Hele ere saa beqvemme og gode for borgerlig Bedristisær for Søehandel med Skibes Lesning og Ladning, de faa Steder vil findes bedre. Skielskiør den 15de Marts 1815. Andreas Hansen, Landvæsens- og Forligelses-Commissair. Torsdagen den 30te Marts 1815, Eftermiddagen Klokken 2, bliver i Krænkerup afholdt Auction til ArvefaModtagelse, over en det Kongelige Communitet tilhører, de Gaard i Krænkerup Bye, Havreberg Sogn, Løve Herred, Holbeks Amt, hvilken staaer for Hartkorn 11 Tdr. Skpr. 3 Fdk. 2/5 Alb., med et Areal af 543 12 Tdr. Land geometrisk Maal, som ere taxerede til 33 1 1/2 Tdr. Landboniteret Jord, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekjendtgjorte og forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede. Tiørnelunde den 13de Marts 1815. M. Gotsche, Kammer-Assessor og Communitet, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
1. Aarg. A v i S No. 25. t i for tæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, J Hr. Dr. Dampes Fraværelse retigeret, trykt og forlagt af Peter Magas J Hr. Dr. Dampes Fraværelse retigeret, trykt og forlagt af Peter Magas Slagelse den 27de Marts 15.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Udenlandske Efterretninger. Om Bonapartes Bortreise fra Elba Bonaparte havde, som man efter en Skrivelse fra Genua i franske Blade beretter, længe beskjæftet sig med at lægge Plan for denne Bortreise. Han smigrede befalingsmanden for de engelske Skibe, gik ofte om Bord paa dem, gjorde smaae Reiser til Nabo Øerne, og sendte sin franske Krigsbrig, og en anden, han havde kjøbt, til Genua og Livorno, for at kjøbe Ammunition og andre Krigsfornødenheder. Engellænderne vare saa vante til denne Omflakken af hans Skibe, at de tilsidst ikke agtede paa denne hans liden Eskadre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Den 25de Februar, fortæller man i en Skrivelse fra Vien, skulle 2 Franske paa et lidet Fartøi være komne til Elba, og have havt en lang Conferenmed Napoleon, hvorpaa Ordren til Afreisen skal være given. Den, før Afreisen udnævnte, Commandant Lapi skal strax efter have i en Proklamation underrettet Jndbyggerne paa Elbaom denne Tildragelse, tilkjendegivet dem deres Monarks Tilfredshed med deres Forhold, og opmuntret dem vedblive til at det i hans Fraværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Efter engelske Beretninger, lod Bonaparte samme 25de Februar sine Garder samle, underrettede dem om sit Forehavende, og spurgde: om de vilde følge ham, hvilket de med et enthusiastisk Jal og med det Udraab: Leve Keiseren, alle besvarede. Campbell, som disse Beretninger kalde Oberst, var den Tid fraværende paa en af de smaae Nabo Øer. Strax efter Afreisen blev Bonaparte forfulgt af en engelsk Fregat; men der indtraf Vindstille, og han kunde ikke indhentes. Den første Engellænder, der underrettedes om hans Afreise, var en Søn af den berømte Jrlænder Hr. Grattam; han reiste strax til den engelske Gesandt Lord Burgherse i Florentz. som ufortøvet ved en Coureer underrettede sit Hof Pariser-Beretningen siger: at, efter Florentiner-Blade, skeete hans Bortreise fra Elba under Salve af 101 Kanonskud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Frankrig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Paris, den 14de Marts. Alle Efterretninger stemme overeens i, at Bonaparte er rykket ind i Lyon den 11te, om Aftenen Kl. 6. Dog bleve de hensigtsmæssigste Anstaler trufne, for ikke alene at fordrive ham fra Staden, men ogsaa at afskjære ham Tilbagetoget. General Roger Damas skal allerede igjen være rykket ind i Lyn, og Bonaparte, skal kun være i Besiddelse af en Forstad paa den anden Side af Rhone. Grenoble har, uden at forsvare sig, aabnet sine Porte for Bonaparte. Han har der fundet en stor Mængde Artillerie. General Marchand var Commandant i denne Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Fra Monsieur, Kongens Broder, ere beroeliggende Efterretninger indkomne. Marschal Macdonald, Hertugen af Tarent, var den 9de ankommen til Hs. Kongel. Høihed i Lyon. Stadens Jndvaanere viste stor Hengivenhed. De havde afkastet Broerne, og vilde have forsvaret sig til det yderste, dersom de havde havt nogle Kanoner. Efterat Marschal Macdonald havde skaffet sig Underretning om Munitionsforraadene, var han af den Mening, at man burde trække sig tilbage med Tropperne til Clermont, for der at forene sig med nye Batailloner, forsyne sig med Artillerie, og strax drage tilbage til Lyon, hvis Bonaparte skulde rykke fremad. Alle Tropperne, og Sydfrankrig Beboere have saaledes en Foreningspunkt, hvorfra de kunne falde Bonaparte i Ryggen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Ved Lyon stode, under Hertugen af Orleans og Marschal Gouvion St. Cyrs Commando, 10,000 Mand Linietropper og 15000 Natinalgarde, som alle vare besselede af den beste Aand. Ogsaa General Lecourbe havde sat sig i Bevægelse med sit Troppecorps til Egnen af Lyon. Tropperne under Marschallerne Neys og Suchets Befaling rykke frem fra Bafancon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
En Telegraphefterretning fra Metz melder, at Marschal Ondinot, Hertugen af Reggio, paa den første Efterretning om Bonapartes Landing, forsamlede alle de under hans Commando staaende Tropper, som udgjøre 13,000 Mand, og holdt omTale til dem, hvori han sagde: "Soldater, Jeg har aldrig sagt Eder Usandhed, og denne Karakteer vil jeg heller ikke fornægte. Er der Nogle blandt Eder, som holde med Bonaparte, saa siger det frit. Jeg vil endog give dem, som ville begive sig til ham, Pas til dette Øiemed. Derimod vil jeg være ganske sikker paa deres Troskab, der blive tilbage." Alle Soldaterne raabte derpaa: "Kongen leve, vor General leve!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Garnisonen i Lille har paa ny svoret Hertugen, af Treviso (Mortier Troskabseed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Man forsikkrer, at de i Paris værende fremmede Ministre have sagt Kongen af Frankrig, at hvis Urolighederne vedvare, skulle de allierede Hoffers Tropper rykke ind i Frankrig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Begge Generalerne Lallemand ere blevne fangne af Gensdarmeriet. De have udspredt det Rygte, at Kongen var detroniseret, Paris i Opstand, og en anden provisorisk Regjering indsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Meget uventet var Hertugen af Feltre's Udnævnelse til Krigsminister i Marschal Soults, Hertugen af Dalmatiens, Sted. Jntet af vore Blade angiver nogen Grund, hvorved denne Ministerialforandring kan være bleven foranlediget, og det just i et Øieblik, da Krigsministeriet er det allervigtigste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Jgaar begav den nye Krigsminister, Hertugen af Feltre, sig til de Deputeredes Huus, og holdt en Tale, hvori han siger: "Huset forlanger af mig nogle Oplysninger. Jkkuns 24 Timer har jeg været i Ministeriet, og har desaarsag ikke kunnet gjennemlæse alle de Papirer, som min Formand har efterladt; dog er ingen Hovedsag undgaaet min Opmærksomhed." Kongen har befalet store Bevægelser. Nogle Minuter, førend jeg modtog Portefeillen, sagde Kongen mig, at General Lefevre Desnonettes stod i Senlis med nogle Regimenter, som han havde forført. Han spurgte mig, om jeg vilde overtage Krigsministeriet. Det vilde have været Frighed af mig at afslaae det. Jeg vil nu meddele Dem nogle nærmere Omstændigheder angaaende Tingenes Stilling: Et lykkeligt Tilfælde, eller meget mere Guds Haand, vilde, at Hertugen af Treviso skulde ankomme til Lille. En derværende Chef vilde bryde op med Besætningen mod Paris, for at udbrede Skræk og Forvirring. Hertugen af Trevisos ædle Forhold har hindret det. Det er mig behageligt at kunne sige, at Tropperne i de nordlige Departementer opføre sig meget godt. Dette Vidnesbyrd kan jeg ikke give Tropperne i de sydlige Departementeer. Jeg kan ikke andet end tilstaae, at nogle Tropper i disse Departementer ere gaaede over. Dog ere de ikke talrige. J Lyon vare kun to slette østerrigske Feltstykker. Vel var der givet Ordre til at bortføre den i Grenoble værende Park; men denne befaling blev ikke udført. Jdet jeg paa ny henvender Deres Opmærksomhed til det nordlige Frankrig, maa jeg forelæse Dem følgende Brev, som Major Lions har skrevet til min Formand: "V. ankom den 11te d. med General Lesevre Desnonettes til la Fere. Han var kommen i Ordstrid med General d'Aboville, af hvem han forlangte Artillerieparken. Vi mærkede strax af dette Forlangende, at han vilde forføre os, hvorover jeg med de øvrige Officerer blev meget urolig. Jeg forlangte endelig en nøiere Oplysning af ham, og nu foreslog han os at tage Veien til Lyon til Bonaparte. Vi forkastede eenstemmig hans Forslag, hvorpaa han hastig areb Flugten. – Strax blev der givet Ordre til at arrestere Desnouettes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Engelland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
London, den 14de Mart. Parlementsdehatterne ville i næste Uge blive meget vigtige, da de skulle angaae Bonapartes Undvigelse fra Øen Elba. Adskillige Oppositionsmedlemmer, fornemmelig Lord Grey og Hr. Whitbred, have allerede foreløbig yttret, at Engelland ikke bør blande sig i Frankrigs nærværende Forholde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Fredstractaten med America bestaaer af 11 Artikler. Art. i stipulerer Fredens Gjenoprettelse og alle Territoriers Tilbagegivelse. Passamoquoddy-Øen bliver imidlertid indtil videre i den occuperende Magts Besiddelse; 2) alle Fiendtligheders Ophør inden en bestemt Tids Forløb; 3) Fangernes Udlevering paa begge Sider; 4) der udnævnes Commissairer angaaende Fordringerne paa Passamoquoddy Øen, over hvilke Fordringer en venskabelig Souverain skal fælde Dommen; 5) Grændserne mellem de Forenede Stater og Canada skulle bestemmes, som og 6) Floden Jroquois's Strømlinie, og 7) Grændserne mellem Huronsøen og den saakaldte Skovse; 8. 9) Fiendtlighederne mod Jndignerne skulle ophøre, og disse igjen erholde alle de Rettigheder og Privilegier, som de nøde Aar 1811. 10) begge Parter forbinde sig til at afskaffe Slavehandelen; 11) Ratificationerne skulle inden 4 Maaneder, eller om mueligt endnu før, udvexles.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Fredstractatens Ratification vækker her saa megen større Glæde, som man kort forhen havde modtaget den sørgelige Efterretning: at vor Expedition imod Ny-Orleans i Louisiana var aldeles mislykt. Den fra Krigsdepartementet under 3de Marts udstædte Bekjendtgjørelse siger, at Armeen landede uden Modstand den 23de Decbr. i Nærheden af Staden; men Hovedangrebet skeete først den 8de Januar og saa uheldigt, at vor Armee, efter et Tab af den Øverstcommanderende, Generalmajor E. Packenham og 2453 Mand i Døde, Saarede og Fangne, igjen maatte indskibe sig. Den 6te Febr. var Flaaden ankommen til Cuba. Packenham var først 37 Aar gammel, og havde med Hæder tjent i Spanien under Vellington, hvis Kones Sødsken. barn han var. Foruden ham døde General Gibbs af sine Saar, ogsaa General Keanes vare farlige. Den americanske Armee bestod af 12,000 Mand, og anførtes af General Jackson. Videre om Urolighederne i Frankrig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Paris den 14de og 15de Marts. Beretningerne fra Marchallerne om Troppernes Sindelav, og fra den indenlandske Minister og Departementernes Forfatning er meget tilfredsstillende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Kongen har fra Paris og flere Steder modtagen Forsikring og igjenudstædt Proclamationer til Armeerne og Folket; i den sidste af 11te d. M. hedder det: der er taget Forholdsregler til at opholde Fienden mellem Paris og Lyon. Frankrig vil ikke blive overvunden i Kampen mellem Frihed og Tyrannie, i Kampen mellem Ludvig den 18de og Bonaparte. Marschal Soult, den forrige Krigsminister, som efter nogle Blade er falden i Unaade, siger eet Blad, at være skudt, et andet, at man derom Jntet videre har hørt. Grev d'Erlon (General Drouet), som den 11te af Marschal Marmont i Lille blev arresteret, skal allerede være dømt og henrettet. Det Samme vil vel snart hænde de 2 Generaler L'Allemand og nogle flere Officierer, som fangne blive bragte til Soissons General Lefevre-Desnouettes og EskadronschefBrice ere derimod undkomne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Bonaparte, siger Moniteuren, befinder sig nu som ene i Frankrig da det heelt er væbnet imod ham. Den 12te befandt han sig endnu i Lyon, med sin yderst udmattede Hob, som man anslog til 4000 Mand og nogle hundrede Heste. Han udskrev der mange Fornødenheder, og gav derfor, ligesom sine Soldater i Sold, keiserlige Forskrivninger, som skulle betales i Paris. Af Bourienne, som er udnævnt til Politiepræfect, i Paris, venter man sig meget passende og kraftige Forholdsregler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Vien den 15de Marts, Congressen betragter Napoleons Jndfald i Frankrig, som en Begivenhed af største Vigtighed, foruden den af denne udstædte Declaration, gjøre de enkelte Magter betydelige Rustninger. Østerrig vender sig med sin hele Magt mod Jtalien, Preussen bringer ved Rhinen en stor Hær paa Benene under Fyrst Blücher af Wahlstadt, og russiske Tropper skulle og rykke frem. Den i Hoftidenden bekjendtgjorte Declaration fra de allierede Magter imod Napoleon siger i det Væsentlige følgende: "Da Napoleon Bonaparte, ved at bringe Forstyrrelse tilbage til Frankrig, har berøvet sig selv Lovenes Beskyttelse, erklære de Magter, som have sluttet Pariser-Freden, at han derved har givet sig til Priis for Domstolenes Straf De erklære tillige, at de ville overholde de i denne Fred gjorte Bestemmelser, og forenede anstrænge sig for at Europas Ønske, den almindelige Fred, kan opnaaes. De erklære endeligen, at ville give Frankrigs Konge og Nation, og enhver anden truet Regiering al fornøden Hjelp til at tilbagekalde den offentlige Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
London den 17de Marts. Man seer af Alt, siger et offentligt Blad, at Bonapartes Anslag længe var forberedet, og bearbeidet med mange af hans Tilhængere. Under Forevending, at Begivenhederne. i Jtalien fordrede en stærk Armee paa Grændsen, var Greno ble gjort til et stærkt Vaabendepot. Neppe lod han sig see for denne Stad, for Portene aabne des ham: Tropperne gik over, og General Marchand, og nogle andre troe Officerer, som vilde modsætte sig, bleve paa Stedet dræbte. Her si Bonaparte 150 Kanoner og henved 100,000 Gevæhrer ihænde. Miollis's Tropper stødte til ham, ligesaa det 10de Husarregiment, som brød op fra Chambery under Udraabet: Keiseren leve! Han søger nu paa det ilsomste, inden alle Anstalter blive trufne imod ham, at trænge frem imod Hovedstaden. Bonaparte, siger Bladet The Courier, corresponderer med sine Tilhængere i Paris ved Telegrapherne i Ziffre, som Regjeringen ikke kjender. Krigsministeren Soult er afsat, af en Krigsret fordømt og casseret, men ikke skudt. Mange Officerer, hvoriblandt 4 Generaler, savnes i Paris. D'Avoust, som under Foregivende, at erholde sin Sunhed, var reist til det sydlige Frankrig, skal være udnævnt til Bonapartes Generallieutenant, ogsaa Vandamme skal befinde sig hos ham. Masseng, bliver The Courier ved, er gaaet over til Bonaparte, og Flaaden i Toulon har beiset det trefarvede Flag. Tropper, som marscherede bort fra Galais, hæftede Bonapartes Cocarde paa Hatten: og i Paris ere mange hæftede Paa de franske Kyster vrimler det af Fremmede og Franske, som ilsomt forlade Frankrig. At ingen Moniteur den 11te udsendtes, forklare vore Blade saaledes: den uventede telegraphiske Efterretning, at Bonaparte stod for Lyon, var indsendt af Krigsministeriet. Soult blev strax derpaa arresteret og Moniteuren holdt tilbage. Soult ansees, som Sjelen i den hele Sammensværgelse. Desværre var endnu ingen Fægtning med Bonaparte forefaldet. Vore Blade lade ham allerede være 30000 Mand stærk, være udraabt til Keiser, ja den 14de indrykket i Paris, hvorfra da den kongelige Familie, ledsaget af nogle Tropper skulde være være bortreist til Belgien, Vendee eller andre Egne. – Da vi have Pariser-Efterretnige er fra den 15de, sees strax det ugrundede i disse Angivelser. 1. Corr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 17de Marts. De seneste angaaende Hs. Kongelige Majestæts Ophold i Vien, dertil indkomne Meddelelser indeholde den for alle Undersaatter høist glædelige Efterretning, at Hs. Majestæt den 13de Januar havde forladt Sengen og befundet sig fuldkommen vel, at Allerhøistsamme den 14de modtog et Besøg af Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig og den 17de af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, at Kongen den 18de gjorde den første Spadseretour tilfods efter Sygdommen, og at Hs. Majestæt siden efter Sædvane er vedblevet at tage de Jndretninger, der saavel fra Videnskadens som Kunstens Side udmærke denne Keiserstad, i allernaadigst Øiesyn. AVE Kr. 1 SSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Fredagen den 31te dennes, Formiddagen Kl. 10, afholdes ved Corsøer Nybroe Auction, paa nærmere Approbation, over en gammel Muddermaskine, som forinden forevises af Havnefogden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Den indeholder en betydelig Deel gammelt Tømmer og Jern. Corsøer den 24 Marts 1815. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
Tirsdagen den 4de April lader Procurator Scheel ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter samt noget Brænde, som og Porcelain og Glas, Auctionen holdes i hans iboende Gaard paa Nyetorv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-27
En god stor Kjøkken=Hauge kan strax faaes til Leie. Nærmere Anviisning giver Avis-Crpeditionen i Slagelse.