JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Allerede i en Skrivelse fra den polske Grændse af 14de April, hvori der fortælles, at nogle Troppekorpser, som vare paa Marschen fra det Jndre af Rusland til Feldtmarskal Grev Osten Sackens Hovedqvarteer i Mohilew, ved Courerer fra Petersborg havde faaet Ordre, at gjøre holdt, forekommer tillige den Yttring, at disse Tropper, efter al Rimelighed, havde faaet den forandrede Bestemmelse at forstærke Grev Paschewitsch's Armeecorps, som efter al Anseelse havde de meest fortvivlede Anstrængelser af Tyrkerne i Asien at bekjæmpe. Til denne Yttring knytter sig andre i en Skrivelse fra Presburg af 14de April, hvori der ligefrem tales om en anden Bestemmelse, som det russiske Armeecorps i Asien skulde have faaet, ifølge hvilken det vilde ophøre at gaae frem paa sin Seiersbane imod Erzerum og for det første indtage en concentreret Stilling ved Tiflis. Men allertydeligst taler en Skrivelse fra Smyrna af 2den April, efter hvilken Handelsbreve fra Bagdad af 14de Marts allerede ymtede om vigtige Begivenheder, som man saae imøde saavel i Persien som paa den tyrkiskerussiske Grændse. Siden den Fredslutning mellem Rusland og Persien, som Abbas Mirza havde tilraadt sin Fader i Nødens Stund, havde en stor Utilfredshed yttret sig i Persien og Rigets Store havde siden den Tid søgt at bevæge Schachen til at bryde Freden og at gjøre fælleds Sag med Tyrkerne, men Schachen, havde foretrukken Opfyldelsen af Fredsbetingelserne for Krigens Tilfældigheder og Udleveringen af den betingede Krigs=Contribution til de russiske Commissairer, skeete punktligt. Angaaende Udleveringen af Pengene var det i nogle af de vestlige Provindser kommet til formelig Opstand og Præsterne lode høre lydelige Beskyldninger mod Schachen for Feighed og Forræderie. Just i denne færings Periode kom den nye russiske Gesandt til Teheran. Den nærmeste Foranledning til den frygtelige Catastrophe, for hvilken han snart blev et Offer, angives at have været Forbindelser, som hans Følge havde stiftet med nogle persiske Koner, som endog vare flyttede ind i hans Hotel. Deres Slægtninge vidste at opirre Folket til Hævn, som nu ei lodsig afholde fra at trænge ind i Hotellet og ombringe alle derværende Russer. Hele Teheran kom i Vaaben, og man antager i Almindelighed, at denne Begivenhed ei har været uden Jndflydelse paa General Paskewitsches Operationer, da han nu maae have et vaaget Øie med Alt, hvad der skeer i Persien og derfor har holdt det for raadeligere for det første at standse sine hidtil saa heldige Operationer i Lille Asien.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Denne Diversion, som just kommer i det for Tyrkerne beleiligste Øieblik, kan have de allerbetydeligste Følger, da den bestyrker Sultanen og hans Raad i deres Utilbøielighed til Fred. Bairams-Festen er bleven høitideligholdt i Moscheen Eyb i de nye Galla Dragter, istedet for de forhen brugte rige Guldstoffer, var Sultanens Livvagt denne Gang iført Uniformer af Klæde. Bombardererne (Kumbaradschis) ere de eneste, som endnu til denne Dag, have vægret sig for at anlægge den røde Hue, de ere i høi Grad utilfredse med det nye System, og det vilde ikke undre Nogen, om Regjeringen til at tog voldsomme Forholdsregler for at tvinge dem til Lydighed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Seraskiren Khosrew Pascha er nyelig opbrudt til Karaburnu, hvor der bygges 3 Kiøsker, en for ham en for Sultanen og den 3die for Keiserens Sværddrager, hvilken sidste nu, siden Haleb-Effendis Død, er Sultanens eneste Favorit. Man formoder at hans Høihed vil tilbringe nogle Dage der for at have Opsigt med Anlæggelsen af de Fæstningsværker, som der ere anordnede. Dette Anlæg bestyres iøvrigt af en Baron von Bolle, forhen baiersk Cavallerie Officeer, som allerede i 2 Aar har søgt militairisk Ansættelse hos Porten og nu er udnævnt til Exerceermester og Che for Sultanens Generalstab. Paa Bairams-Dagen har Keiseren hædret en Herr Gaillard, Exerceermester ved det nye Jnfanterie, forhen fransk Sergeant og en Herr Calosso, Exerceermester ved det nye Cavallerie, forhen piemontesisk Ritmester, med en Decoration, bestaaende af en Halvmaane i Brillianter som bæres i en Guldkjæde. Den nye Storvizir er endelig ankommen til Schumla, og beholder efter den officielle Liste, der som en Slags Statskalender bekjendtgjøres ved Bairams-Festen, sit Statholderskab i Rummelien. Paschaliket Morea findes ikke anført i denne Liste, hvorimod Sandschakerne Kars og Achalzik, uagtet de ere besatte af Russerne, findes anførte der som sædvanligt. -
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Nogle med Riis ladte Fartøier ere nyelig passerede Dardanellerne og som Beviis paa, at Russernes Blokade i det mindste ikke factisk respecteres af Englænderne, kan det anføres, at en engelsk Capitain passererede Dardanellerne, uagtet der fyredes 13 Kanonskud paa ham fra en russisk Fregat. Jmidlertid forekommer alt dette os dog kun som enkelte Lysglimt paa den iøvrigt mørke tyrkiske Horizont, thi det er udentvivi Sandhed, hvad der indeholdes i en Skrivelse fra Sophia: "Sultanens Fordringer til Nationen blive stedse meere trykkende og Utilfredsheden hos alle Folke=Klasser holder lige Skridt med dem.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Man hører klage høit over den nye Kopskat, over de voldsomme Udpresninger og jamrer over en Tilstand, som maa udtømme alle Portens Hielpekilder uden at give Haab om nogensomhelst Fordeel. Sultanen, spiller høit Spil; Gemytterne i Hovedstaden ere i Særdeleshed ophidsede og Følgerne torde ikke være at beregne, saasnart Fjenden tilfægtede sig Fordeele. "Anstalterne ved Armeen ere frygtelige med Hensyn paa Antallet af Tropper, men endnu mere de befalinger, som foreskrive en almindelig Ødelæggelse i Tilfældet af et Tilbagetog. Vel var det stedse de tyrkiske Troppers Sædvane at ødelægge en Egn, naar de bleve tvungne til at forlade den, men dennegang skal der gaaes systematisk til Værk, og en Generalstab, som er oprettet i Constantinopel og styres af en forhenværende tydsk Officeer, lader til at ville organisere et ordentligt Brandsystem, for i paakommende Tilfælde at dække Tilbagetoget. Vel hindres Fjenden derved i at forfølge med Hurtiged, men ved et sligt System ere Udsigterne for de ulykkelige Jndvaanere i Bulgarien og Rumelien saare sørgelige. Til de Mærkeligheder, paa hvilke Jnteressen for de russisk tyrkiske Anliggender byder at henvende Opmærksomheden, har Postdagen ogsaa denne Gang følgende Skrivelse fra det Preussiske af 18de April. Mange af vore Politikere befrygte en stedse tiltagende Forvikling af de europæiske Anliggender. Medens England ved Antagelsen af den catholske Bill, har befriet sig for en langvarig indvortes Sygdom, og faaet Kraft til at tale et Ord med i de europæiske Anliggender, er Frankrig nu ved den nye Gjæring i Gemytterne, som Tvisten og Communal- og Departemental-Lovene har havt til følge, neppe i Stand til nogen kraftig Virksomhed udenfor Riget. Denne forandrede Stilling, hos de 2 europæiske Hovedmagter kan have den mægtigste Jndflydelse paa den forestaaende Politik. Skulde Rusland, som man sikkert antager, ikke kunne give efter, saa holder man Udbrudet af en almindelig europæisk Krig for ikke ganske usandsynlig. For Preussen, kunde en saadan Forvikling neppe være farlig: det staaer rustet til ethvert Angreb og kan under disse Omstændigheder ikkun vinde; thi til hvilken Side det vender sig, gjør det Udslaget. Man er her overbeviist om, at det i Nødsfald vil benytte Øieblikket og vide at hævde sin Plads blandt Europas Hovedmagter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Der tales om vigtige Underhandlinger, som i dette Øieblik skulle være i Værk imellem Rusland og Sverrig og i hvilke Preussen ligeledes tager Deel. Det skal være Gienstand for disse Underhandliger at tage fælleds Forholdsregler, om visse Tilfælde skulde indtræffe.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Om Dannemarks Medvirkning har man, hedder det, i saa Fald, allerede forud forvisset sig, men med Hensyn til Sverrig er man endnu ikke kommen til ganske tilforladelige Resultater. Der tilføies, at denne Magt skal have havt Forslag fra en anden Kant, som hidtil have holdt dens politiske Jnteresses Vægtskaal i Ligevægt. Braunschweig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
De stændiske Anliggender beskjæftige i den senere Tid den offentlige Opmærksomhed paa en ualmindelig Maade. Hans Durchlauchtighed Hertugen har, som bekjendt, indtil nu ikke anerkjendt Gyldigheden af den i hans Mindreaarighed indførte stændiske Forfatning, fordi den er bleven antaget uden at indhente Stændernes Stemme og fordi, efter hans Mening, ingen Formynder har Ret til at foretage sig Forandringer i Landets Forfatningsvæsen. Stænderne have indvendt herimod, at denne omhandlede Forandring ikke var væsentlig og endnu mindre skadelig for Hertugens Jnteresse, men bragt i Stand med Opoffrelse af mange gamle stændiske Rettigheder, at Hertugen selv, i det s. v. Denne Uenighed har nu saaledes varet i 6 Aar. og, efter den nye Forfatnings Forskrivt, havde Stænderne i dette Tidsløb kunnet vente allerede to Gange at være sammenkaldte. Men da dette, uagtet deres gjentagne ærbødige Forestillinger, hidtil er undladt fra Regjeringens Side, saa har den i Brunsvig værende Landskabs Committre nu under 9de April selv ladet de sædvanlige Jndbydelses-Skrivelser i Hertugdømmet udgaae og i en nye ærbødigst Jndstilling underrettet Hs. Durchl. om, at den sædvanlige Stændernes Forsamling vil sammentræde den 21de Mai. Det er nemlig efter Forfatningen tilladt, at Stænderne sammenkalde sig selv, naar de troe, at have en særegen Foranledning til at beraadslaae om Gienstande for det almene Vel; men den behørige Jndmeldning derom maa forud gjøres til Regjeringen. Man er meget spændt paa Resultaterne af denne Forsamling, saa meget mere, som Enhver føler, at dens Forhandlinger staae i den nøieste Forbindelse med Landets Velfærd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Yttringer af den offentlige Mening i England, angaaende de derværende Jøder. Ustridig gives der i England blandt denne Troes Sect mange Mænd, som opfylde alle en god Borgers Pligter med samme Samvittighedsfuldhed, som deres christelige Medundersaatter, og som ønske, lige med disse at bidrage til Fædrenelandets Vel. Den brittiske Statsret kjender ingen særdeles Begunstigede. Ethvert i Storbrittannien født Jndivid, til hvilken Religion det endog bekjender sig, er brittisk Undersaat, og forbundet til at opfylde de i denne Stilling af Lovene paalagte Pligter, ligesom det nyder de med denne sin Fødsel forbundne Rettigheder. At en Klasse af Folket, fordi den samvittighedsfuldt hænger ved sine Forfædres Tro, om denne ogsaa var Hinduernes Afguderie, skal være berøvet den statsborgerlige Ligheds Fordele, og rette sig efter haarde og krænkende Love, imedens den bærer alle til Statens Vedligeholdelse og Forsvar nodvendige Byrder lige med andre Statsborgere, er alt for stridende imod Grundsætningerne om en lige religiøs og borgerlig Frihed, til at eensidige eller egenkjærlige Jndvendinger om Umodenhed, Mangel paa patriotiske Følelser og hvad alle disse Ultra-Paaskud hedder, skulde kunne komme i Betragtning hos en brittisk Statsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
En mærkværdig Forordning af Hertugen af Modena.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Man er kommen til Kundskab om et mærkværdigt Actstykke, om hvilket man, efter dets Jndhold, neppe skulde troe, at det kunde være dateret fra det hertugelige Pallads i Moden den 29de April 1828 og udstædt af Frants den 4de af Guds Naade Hertug til Modena, Regio, Mirandola &c., Erkehertug af Østerrig, Prinds af Ungarn og Bøhmen. J Følelse og taknemmelig Erkiendelse af den Lykke at leve i et Land, i hvilket Forordningerne have en aldeles modsat Tendents, ville vi afholde os fra enhver Commentar over dette mærkværdige Actstykke, i den Overbeviisning, at de enkelte Brudstykker, vi deraf meddele, bedst kunne tale for sig selv. Det begynder saaledes: "J Betragt ning af den stedse stigende Nødvendighed, at gribe til virksommere Forholdsregler end de hidtil iværksatte, for at befrie vore kjære Undersaatter for den moralske Smitte, som de ved Bogtrykker=Pressen lettede Meddelelses Midler daglig udbrede iblandt os; i Betragtning af, at Færdigheden i at læse daglig udbreder sig og saaledes formerer Antallet af de Personer, som udsættes for den største Fare, da de ikke kunne være tilstrækkelig underviiste for at skjælne den og skye dens skadelige Følger, have vi besluttet at træffe nogle nye Foranstaltninger for at sikkre vore kjære Undersaatter for denne skrækkelige Smitte, saaledes, at de paa udvortes Tegn umiddelbart kunne kjende de af Pressens Produkter, af hvilke de ikke have at frygte nogen Forførelse for sig og deres Børn, men være visse paa, at de intet indeholde imod vor hellige Religion, imod Fyrsterne og gode Sæder. En af Artiklerne bestemmer, at Eiere af Bøger ere forbundne til at underkaste dem Censuren, naar de have den Hensigt at sætte dem i Circulation, d. c. lade dem komme af Huset, enten ved Salg, Gave, Bytte eller paa hvilkensomhelst anden Maade, om ogsaa blot for at lade dem læse, var det end i Huset selv. Samtlige øvrige Artikler ere i samme Aand. Saavidt ere vi altsaa komne i det 19de Aarhundrede, hvor lykkelige vilde Modeneserne blive naar de for Voltaire, Roussean, Montesquicu, Schiller, Göthe, Johannes Müller, ja selv deres egne poetiske og historiske Klassikere, Ariost, Tasso, Sismondi o. s. v. faae tilbyttet sig Legender af den hellige Augustin, Breviarer og Afhandlinger af Missionairer og fremfor alt kunne spare sig Uleiligheden med at lære den skadelige Konst at læse!!
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Landets Vel, Kongens Held. Hvor enhver Dag, som svinder, beviser Sandheden, heraf, hvor ethvert Ord, som udgaaer fra Tronen, aander Kjærlighed til Folk og Land, og hvor ethvert Lovbud bærer Retfærdigheds og Mildheds Præg - der maa ogsaa Kongens Fryd være Landets Glæde. Hvad der lyksaliggiør, som Mand og Fader, Ham, der aldrig var fremmed for nogen af sine Undersaatters Sorg, og Nød, Fryd og Vel, derover jubler enhver af Hans Undersaatter. Taknemlighed er Velgiørenheds Høst -et heelt Folks inderlige Kjærlighed den Løn, som et paa Velgierninger riigt Kongeliv høster. Derfor er den Dag, paa hvilken Deres Majestæter Kongen og Dronningen allernaadigst imodtage Lykønskninger i Anledning af Deres kongelige Høiheder Kronprindsesse, Carolines og Prinds Frederik Ferdinands høie Forlorelse en Glædesdag for hele Danmarks Land. Lyksaligt Folk, lyksalig Kongeslægt, hvem Kjærligheden stedse omslynger med fastere og fastere Rosenbaand.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
J Mandags Middag Kl. 1 behagede det allernaadigst deres Majestæter Kongen og Dronningen paa Christiansborg Slot at modtage Cour i Anledning at Declarationen af den høie Forlovelse imellem Deres kongelige Høiheder Prindsesse Caroline og Prinds Frederik Ferdinand. Foruden de tre første Klasser i Rangen nøde samtlige Officerer af de i Kjøbenhavn garnisonerende Regimenter, Søetaten og Borgervæbningen den Lykke at være tilstædet Adgang til Couren. Efterat denne var endt, behagede det Deres kongelige Majestæter at begive sig til Taffelet, som holdtes i den store Spisesal, og var paa 100 Couverts. Et Bunteradstaffel paa 50 Couverts var i det til Apartementssalen stødende Spisegemak, og de forskjellige Marskalstafler vare paa omtrent 350 Couverts.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Da Taffelet var hævet, behagede det Deres kongelige Majestæter og de høie Forlovede, ledsagede af De tes Hofstater, at tage Hovedstadens Jllumination i Øiensyn. Overalt straalte Gladens Blus de høie Herskaber imøde, overalt omtonede dem Folkets Ønsker for deres Fremtids Held. Ved det kongelige Skuespilhuus bleve de modtagne med en Sang, afsjungen af det kongelige Theaterpersonale, i hvis Chor det talrigt forsamlede Folk blandte sin glade Jubel. Hvormeget end enkelte Steders sindrige og pragtfulde Udsmykning bidrog til at forskjønne denne Aftens Jllumination, saa var dens Almindelighed dog dens største Smykke, ligesom Folkets Glæde overalt, hvor Deres Majestæter og de høie Forlovede lode sig see, var det sandeste Vidne om hvormegen Deel Folket tager i denne for Kongehuset og Landet lige lykkelige Forening. Jlluminationen varede til langt efter Midnat, det skjønneste Veir begunstigede den, og ingen Uorden forstyrrede den almindelige Glæde. Sang, afsjungen uden for Skuespilhuset. den 4de Mai 1829. I Danmarks Land fra Syd til Nord, Paa denne Dag, Opstiger høie Jubelchor, Thi Glæden ædel er og stor, Hvert Hjerte, hvori Retsind boer, Slaaer stærke Slag; Thi Folkets Fader retviis, god, Som udstroer Held fra Thronens Fod, Trolover Dyd med sindigt Mod. Paa denne Dag. Snart Skov og Enge klæde sig, J Vaarens Dragt; Som der, o Almagt, naaderig, Du viser Dig miskundelig, Saa sign med Held, vi bede Dig, Den høie Pagt; Og hør, o Fader, Folkets Bøn: Lad Stammen blomstre varig, skjøn! Sign Blidheds Datter, Kraftens Søn, Sign deres Pagt!
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
De indvendige af Frue Kirkes Decorationer ere nu paa lidet nær færdige. Apostierne ere alle opstillede paa Piedestaler udenfor de tilmurede Nischer. Prædikestolen, som forhen var anbragt midt i Balustraden foran Alteret, bliver nu i den midterste Bue paa Alterets høire Side. For de kongel. Herskaber indrettes Stole midt for denne. Der er ingen Tvivl om, at det kun paa denne Maade er en Taler muligt at blive hørt overalt i dette collossale Rum.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Ved den offentligen foretagne Trækning af 2den Klasse af det 82de kongelige kjøbenhavnske Klasse=Lotterie blev Mandagen den 4de Mai 1829, overeensstemmende med Planen, udtrukket 11 Nummere, hvilke 11 Nummere udkom i følgende Orden: No. 185. 51.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Architekten Schlick, der for Tiden opholder sig i London, skal have i Sinde, der at udgive en Sam Hans til denne Hensigt samlede Materialier roses i flere engelske Tidsskrifter, som det Fortrinligste i denne Art, man endnu har seet. Flere Eiere af de første londonske Theatre, og de meest berømte engelske Dekorationsmalere, saavelsom andre Kunstelskere, have med den største Kunstnydelse betragtet disse Produktioner, som snart ville blive bedre bekjendte for det brittiske Publikum. Hamb. 2 M. - a v. 206.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Kjøbenhavns Børs, den 5te Mai. Specier 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 1/2 a 151 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 50 3/4 a 51 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 89 a 89 1/4 Rbd. Sedler. Dito Dito 86 3/4 a 87 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 106 3/4 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. - 4 pC. Dito Dito 98 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 97 1/2. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 64 L. Sterling. Cours. Hamborg den 5te Mai. Bordeaur 187 3/4. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 9 1/2. Cadix 46 3/4. Lissabon 42. Amsterdam k. S. 35, 25, 2 M. 35, 40. Kjøbenhavn 207. Spr. 1 1/2 A. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Præsteembedet ved den lutherske Menighed paa S. Croix, som er opgivet at indbringe omtrent 3250 Rdl. V. C.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Under Generaltoldkammer- og Commerce=Collegiet: Toldcontrolleur-Embedet i Langenfelde. - Toldcontrolleur-AsistentPosten sammesteds. - Toldinspecteur-Embedet i Glückstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
- Toldcasserer-Embedet sammesteds. For dette sidste Embedes Oppebørseler stilles Sikkerhed, til Beløb 1800 Rbdlr. Sølvmynt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 1ste April er Bataillonschirurg ved det tredie jydske Jnfanterie-Regiment, P. A. C. Rosendahl, beskikket til Chirurg i Colding samt Districtschirurg i Elboe, Brusk, Aanst og Slaugs Herreder. Den 22de, Justitsraad og Assessor i Lands Overretten samt Hof- og Statsretten, N. L. Schjønning, til Justitiarius i LandsOverretten i Viborg; Cand. theol. L. C. Jbsen til Sognepræsefor Nørrebroby Menighed i Fyen. Den 24de, Cancelliesecretair og Cancellist i Cancelliet, P. C. C. Hammerich, til Byefoged i Nakskov og Herredsfoged i Nørre Herred i Lolland; Cancellist i samme Collegium, J. Svensen, til Byefoged og Byeskriver i Nysted i Lolland.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Under Rentekammeret: Den 3die Februar er afskediget Leiutenant og Landmaaler F. Z. Henckell udnævnt til Landinspecteur. Den 10de Marts Friseur B. Cause forundt Prædicat af Hof=Friseur og Parykmager. Den 21de, Proprietair M. H. Wilhjelm udnævnt til Medlem af Tiendecommissionen for Lolland; Toldinspecteur i Christiansted paa St. Croix Kammerjunker og Jægermester A. C. Teilmann, forundt Hofjægermesters Rang og Titel. Den 26de, Secondlieutenant i det 2det jydske Jnfanterie-Regiment, Kammerjunker Baron C. Gyldenkrone, udnævnt til Amtsforvalter for Skanderborg, Amtstuedistrict. Den 11te April, forhenværende Regjeringsraad paa Kysten Guinea, Auditeur L. W. Hein til Kammerlunker.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Det kongelige Academie for de skjenne Kunster: Den 2den April har Hans Majestæt allernaadigst stadfæstet det af Academiet trufne Valg af Cand. theol. N. Høyen til Professor i Kunsthistorie og Mythlogie ved Academiet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
(Jndsendt.)¬ J Anledning af en bemærkning i Aalborg Stiftstidende No. 68.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Naar Hr. Kammerjunker Brink Seidelin i sin Beskrivelse over Hiørring Amt tillægger det qvindelige Tyende visse Feil - paa. 292 - maa enhver Upartisk, som kjender Amtets Bondealmue, tilstaae, at de findes hos den største Deel af dens Fruentimmer. En vigtig Aarsag dertil er angivet; thi i Opdragelsen maa den fornemmelig ligge; vel kan der være flere, men en Udvikling deraf vilde have medtaget forholdsviis for stort Rum. Forfatteren har ikke heller været blind for deres Dyder: Man eftersee paa. 5 og 273 m. fl. Kun de sædvanlige Feil og Dyder ere anførte og aldeles ikke nægtet, at der er mangfoldige Undtagelser.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Fruentimmernes Huusflid har Forfatteren tillagt velfortjent Roes; men Jndsenderens Anmærkning om den, kunde let faae dem, som ei kjende Skriftet, til at troe, at en saa vigtig Dyd var forbigaaet med Taushed. Hals. Den 5te Mai indkom E. Knudsen af og fra Østerriisøer med Trælast. W. H. Prinz af Greenaae fra Aarhuus med Flyttegods, Tobak og Bundtmagerarbeide. C. Olsen af Ude valle fra Østerriisøer med Trælast. J. C. Hanefeldt af Nibe fra Kjøbenhavn med Søefalt, m.m. N. Jensen af Arendal fra Østerriisøer med Trælast. - Afseilet H. J. Berg af Fanøe til Kjøbenhavn med saltede Sild. L. C. Sand af Nibe til dito med Kornvare og s. Sild samt Egeplanker. J. Olsen af og til Porsgrund med Korn og Fedevare. - Den 6te indkom A. Larsen af og fra Østerrisøer med Trælast. - Afseilet P.J. Møller af og til Halmstad med Kalkuld og færske Sild. Jens Olsen af og til Kragerøe med Korn og Fedevare. O. Sørensen af og til dito med dito. N. Simonsen af og til Laurvig med dito. O. Simonsen af og til dito med Korn. A. Jensen af og til Christiansand med dito. - Den 7de indk. J. Harberg af og fra Helsingborg med Tøndestave. - Afseilet C. A. Carlbom af og til Malmøe med f. Sild. Vinden. Den 5te Mai, V. N. V. t. V.; den 6te, V. S. V.; den 7de, N. O.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Aalborgs Torvepriser, den 9de Mai. Oxekjød 5 a 7 s., Kalvekjød 6 a 8 s., Herregaardssmør 20 a 22 s., Bøndersmør 12 a 16 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 12 s., Kartofler 8 s. Skp. - Æg 10 a 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Aalborg Kirker. Tredie Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Brix. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder, Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-09
Ægteviede. Den 6te Mai, Bødkersvend Jens Peter Christensen Widerup og Pigen Karen Marie Raps.