JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
En Mand, der i 40 Aar har bereist Jylland og Hertugdømmere, foreslaaer i Aarhuus Avis, at der, i Analogie med Stutteribesigtigelserne, aarligen skulde udsættes Præmier for udmærkede Tyre og Køer af ægte jydsk eller dansk Race. Tilladelse til at anlægge Brænderier paa Landet vilde, mener han, give Landmanden Leilighed til at drage mere Fordeel af sine Huusdyr, end nu, og desuden have uberegnelige Følger paa vort Landbrugs Opkomst." Fremdeles yttres Ønske og afgiftsfri Fart paa Landeveie med Kreature - at Høet i Kroerne underkastes en billig Taxt i Jylland maa man ofte give 1 Rbmk. eller 5 Ls. for 1 Lspd. Hø, som i Holsten faaes bedre for 2 a 3 Ls.) - at de Sportler, der i de slesv. holst. Kjøbstæder maa svares af Kreature, der gjennemdrives (3 3/5 sk. r. S. pr. Hoved) maatte bortfalde - og at de høie Stadepenge, der erlægges i de Kjøbstæder, hvor Markeder holdes i Husum ere disse i de 2 sidste Aar indførte, og bestemte til 6 2/3 s. r. S. for Styk skeet o: for 14 til 15000 Stude, som aarlig komme hertil, omtr. 500 Spec.) i det mindste maatte nedsættes. J Flensborg er Afgiften endnu høiere, og maa svares baade af Heste og Køer, i Itzeho kun 31 s. r. S., der dog endnu er formeget.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
I Holsten har en Kone testamenteret 1000 Mk. Cour., af hvis Renter Sognets Fattige skulle forsynes med Bibler. Fuldstændig Anviisning til at vaske Silketøier og Shawler af alle Couleurer paa en bekvem og billig Maade." Under denne Titel er et nyttigt Skrift udk. i Kbh. koster 3 Mk.), hvori grundig Anviisning til at aftage Pletter af alle Slags Tøier, silke og uldne, samt til at vaske Silketøier, Flor, Tyl, Blonder, Kniplinger og Shawler af alle CouFlourer, ægte og uægte, og give dem ny Glands, med Underretning om, hvorledes alle Sorter Fjedre vaskes og bleges, og endelig fuldstændig Anviisn. til at fabrikere Vatter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Handelstidenden indeholder Efterretninger mange Steder, fra til Fordeel for Kornhandelen, at der nemlig opkjøbes meget for russisk Regning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Fra Stiftsphysicus Dr. Willemoes i Aarhuus læses under 1ste D. følgende Bekjendtgjørelse i Avisen. J Fbr. Maaned har 26 Personer lagt syge af Børnekopper i Aarhuus By. 5 uvaccinerede, eller mindre heldigt vaccinerede, 2 a de naturlige o: uformildede, og de øvrige 21 af meget formildede Kopper. Fra Landet i Aarhuus Amt ere anmeldte 9 Syge o. 4 med naturlige Kopper og 5 med milde Variolider. Jngen af disse Koppe-Patienter ere døde, de vare Alle, saavidt vides, i god Bedring ved Maanedens Udgang. Bestyrerne af Sparekassen i Vilster have besluttet, at der, naar Beholdningen er stegen til en vis Sum, skal uddeele Præmier af samme til Tjenestetyende for lang og tro Tjeneste, Den Kgl. grønl. Handel lader d. 1ste April bortsælge i Kbhvn.: 500 Tdr. lys og 2500 Tdr. bruun Tran, og de 9de April: 29000 Sælskind, 3000 Rensdyrskind, 5000 blaa Ræveskind, 200 hvide Dito, 260 Pd. reen Edderduun.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Forhenværende Komd. J. R. Holm i Nakskov er allerne beskikket til Mægler sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Fra 16de til 22de Februar er kun et Skib, ladet med Korn, seilet gjennem Øresund. Det var bestemt til Antverpen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Natten imellem den 19de og 20de Februar strandede paa Ulsholmen, 2 Mile fra Strømstad, Galeasen Karen & Sidsel, Skpr. Chr. Husted, af Fane, fra Odense bestemt til London med Byg. Skibet laae paa Siden, og man antog, at Ladningen var bedærvet. Efter dens Lysning vil det iøvrigt først vise sig, hvorvidt Fartøiet kan bjerges.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Skipper J. Jørgensen af Aarhuus, der fra Hamborg, var afgaaet til Aalborg med Stykgods, er formedelst Søskade indkommen til Bergen, hvor hans Ladning maa losses.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Af danske Skibe vare i forrige Aar ankomne til Stettin og Svinemunde 121, til Greifswalde 12, til Colberg 24 til Rügenwalde 19, til Stolpe 6, til Wolgast 1; til Stralsund 22.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
J Malta have i f. A. været 6 danske Skibe, samtlige bestemte til Sicilien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Døde. Fuldmægtig J. Kynde, i Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Bekjendtgjörelser. Efter det alvise Forsyns uransagelige Villie, traf mig idag den saare tunge Skjebne, ved Døden at miste min inderlig elskede Hustrue, Sidsel Marie Madsdatter, efter kun otte Dages Sygeleie og 20 Aars kierligt Ægte, skab, hvori hun var Moder til otte Børn, hvoraf trende modtage hende i de Eviges Boliger og fem uforsørgede begræde med mig hendes tidlige Bortgang. Dette bekjendtgjøres for Slægt og Venner. Aalborg, den 13de Marts 1834. Morten Sommer, Styrmand. Flækkede, røgede Sild faaes hos A. W. Ellermann. Liebhaver til en brugt Gigh anvises fra Adresse-Contoire.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
En ung Pige, af god Familie, ønsker sig anbragt som Huusjomfru til 1ste Mai; paa Lønnen vil for det først et blive paaseet saameget, som paa en god Omgang. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Adresse-Contoiret, der giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Da der til Maanedsskrivtet Froral ikke har mældt sig det tilstrækkelige Antal Abonnenter, udkommer deraf en flere Hæfter. I Skolegaden Nr. 330 kan det udkomne Hæfte erholdes tilkjøbs for 2 Mk., indtil Udgangen af denne Maaned. P. D. Faber.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Barbeerknive Slibes og aftrækkes hos Stolemager Bun skee i Brødregyden. Et Overværelse til Gaarden, for en liden Familie, paa Nørregade, Nr. 602, er til Leie til Flyttetiden; om Leien. accorderes med Østergaard. En Jomfru, af god Familie og med meget gode Anbefalinger, som er ovet i at undervise Børn, saavel i Læsning m. m. som i alle nu brugelige Broderier, Skrædersyning, Pyntarbeide, ønsker sig til Maidag en Conditon Paa Lønnen sees ikke saa meget som paa en blid Omgang. - Det Nærmere erfares i Stiftsbogtrykkeriet. Canaan, den historisk Fremstilling af Jødelandets Oldtid, med et illumineret Kaart over Canaan, ved Karl Hansen, ord. Catechet, faaes for 4 Mk. 8 s. hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Et complet Brændeviinstøi paa 5 Tønder Rum, med Svale=Maskine og Tønde, er at faae tilkjøbs hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
For en duelig Møllersvend anvises til 1ste Mai Condiution fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Hvor en skikkelig Karl med godt Skudsmaal kan faae Condition til Mai, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter Møllersvend Jens Christensen Røller af Bogsted, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
En Skiftesamling i Boet holdes paa Raadstuen heri Byen, Mandagen den 24de Marts næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 Slet. Hiørring, den 2den Marts 1834. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Pigen Bodil Michelsdatter af Ladepladsen Løkken i Furreby Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 26de Februar 1833. Sparck. Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-13
Efter Begjæring af Forstanderen for Aalborg Hospital, bliver, paa Raadstuesalen heri Byen, Mandagen den 17de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction over Tranum Kirkekorntiende pro 1833. nemlig 19 Tdr. 6 1/2 Skpr. Rug, 71 Tdr. 3 Skpr. Byg og 6 Skpr. Havre; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 7de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Portugal. Efter længere Tids Stilhed høres atter om en Træfning i her, som ikke synes at have været ubetydelig, men dog neppe endnu kan betragtes som afgiørende. Miguelisterne vare ved denne Leilighed det angribende Partii, og deres Angreb siges at have staaet i Forbindelse med en Sammensværgelse i Lissabon, der samtidig skulde have virket, hvis deres Foretagende var bleven ledsaget af større Held. Efterat nemlig de miguelistiske Tropper i Santarem vare blevne forstærkede af en Division under General Lemos fra Alemtejo, og et Corpfra de nordlige Provindser under Brigadeer Rebocho, gjorde de et Udfald den 18de. General Lemos, hvis Styrke bestod af 6 Linieregimenter, 2 Batailloner Frivillige, 1 Bataillon Skarpskytter, 4 Esqvadroner og 10 Kanoner, rykkede ved Daggry frem til Bakkerne ved Almoster, medens en anden Division skulde forurolige Pedrinernes venstre Fløi. Sal. danha gjorde i Begyndelsen ikke Fienden Passagen stridig men lod ham drage over Broen Santa Maria, imellem Villanova og Alforgemo, og opstille sig der, men nu angre han ham i Fronten med nogle Infanteri-Regimenter, medens 2 Batailloner Skarpskytter anfaldt ham fra Siden af. Disse sidste anrettede et stort Nederlag, men dog blev Kampen længe uafgjort, omsider vege dog Miguelisterne, og deres Flugt blev almindelig, efterat Høiene ved Villanovevare tagne. Deres Forsøg at passere Broen ved Celeire mislykkedes, og et endnu heftigere Angreb paa Broen ved Almoster blev ogsaa heldig tilbageslaget. Først Natten gjord Ende paa Træfningen. Dette er det væsentlige Jndhold af de angaaende denne Begivenhed indløbne Beretninger. Miguelisternes Plan er altsaa mislykket, men Kampen synes at have været meget haardnakket. Tabet paa begge Sider har været betydeligt, efter nogle Beretninger omtrent ligestort, efter andre større paa Miguelisternes. Paa begge Sider ere adskillige høie Officerer faldne, blandt Andre Saldanhas Adjutant. J Lissabon glæder man sig imidlertid over Udfaldet af denne Kamp, deels fordi Gen. Lemos ansees for den bedste af Don Miguels Generaler, deels fordi denne formeenes her at haves havt al sin Styrke samlet. Jblandt Miguelisterne var ogsaa en Bataillon Spanier, i Kong Carl den 5tes Tjeneste."
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Spanien. Her er udkommen et Dercet angaaende Oprettelsen af en Borgergarde, blandt hvis Bestemmelser nævnes følgende: De skulle oprettes i alle Stæder, som tælle 700 Jldsteder, efter andre Angivelser 700 Jndvaanere). For at optages i samme maa man være indfødt Spanier eller naturaliseret som saadan, i en Alder fra 2150 Aar, i Besiddelse af alle borgerlige Rettigheder, og som Grundeier eller Forpagter have at svare 100 Realer i directe Afgifter, som Kjøbmand, derimod eller Haandværker en Patentskat af resp. 300, 200 eller 100 Realer i Forhold til de enkelte Stæders Størrelse. Foruden disse Qvaliteter kan ogsaa Udøvelsen af de saakaldte liberale Professioner, som i en tilføiet Liste nærmere ere specificerede, berettige til Optagelse i Borgergarderne. J Forhold til de enkelte Stæders Størrelse inddeles disse Garder, i Pelotons, Compagnier eller Batailloner, uden at dog Gardisterne paa eet Sted maa bringes i Forbindelse med andre Stæders. Municipaliteterne foreslaae 3 Candidater til Officeersposterne, hvis Navne derpaa af Præfecten indsendes til Krigsministeren, som siden tilkjendegiver Vedkommende den Kongelige Udnævnelse. Disse Garder ere et aldeles borgerligt Corps, som kun har at yde Øvrigheden Bistand i Tilfælde af Oprør, Jldebrand eller ved Forfølgelse af Røvere. De holde en Vaabenøvelse hver 14de Dag, men skulle ikke være under Vaaben over 3 Dage i Rad, uden i Følge en speciel Kongelig befaling. De besørge selv deres Uniform, men deres Vaaben leverer Staten, og denne har bestandig Ret til at kræve samme tilbage. - Iøvrigt synes der endnu at herske Uenighed i det spanske Cabinet angaaende adskillige vigtige Punkter, og det ansees ikke for usandsynligt, at en ny Ministerialforandring kunde forestaae.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Belgien. Journal des Debats omtaler Hr. Hannos Løsladelse i den triumferende Tone, som et Beviis paa Frankrigs og Englands Indflydelse, men Oppositionsbladene raillere igjen med denne Triumferen over en høist nødtørftig Satisfaction. Det ler iøvrigt endnu ikke bekjendt, om General Dumoulin vedbliver at være Commandant i Luxemburg; i Bryssel vil man vide, at han aftræder denne Post, som han kun interimistisk har beklædt, til den gamle Gouverneur, Landgreven Formodning, oprunden, som det synes, af en Note fra Forbundsforsamlingens Præsident til den franske Regjering, hvori hiin erklærer, at Hr. Hannes Anholdelse hverken er foranlediget ved nogen directe eller inddirecte Ordre fra Forbundsforsamlingen, men at Generalen havde ladet sig forlede dertil, alene ved en falsk Fortolkning af de angaaende Fæstningens Forhold afsluttede Overeenskomster.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Hr. Humme har forelagt Parlamentet et Forslag til en Forandring i de nu gieldende Kornlove, som datere sig fra 1815. Efter disse afvexler, som bekjendt, Tolden efter Kornvarernes Stigen og Falden; Hr. Humes Forslag gaaer derimod ud paa, at der skal være en fast Told paa Kornvarer hvilken skulde begynde med 10 Shill., men aarlig blive i Shill. lavere, indtil man kom til det Punkt, da Landmændenne med Rette kunde besvære dem over for lave Kornpriser, i hvilket Tilfælde man da enten burde holde inde med Formindskelsen, eller - hvad han hellere ønskede - nedsætte eller afskaffe de Skatter, som nu udelukkende hvile paa Landboerne. Han søgte at motivere Nødvendigheden af en sli Forandring ved at henvise paa Fabrikanternes Trang, hvilken Classe netop i de senere Tider betydelig er bleven forøget, medens derimod Tallet paa de egentlige Landboere i de sidste Decennier ikke er steget. Hiin Classe burde man altsaa see at skaffe Brødet for bedre Kjøb, og tillige Forøgelse i deres Arbeide, som nu undertiden mangler dem, og begge Dele vilde opnaaes ved slig Forandring, fordi man da i de kornproducerende Lande ogsaa vilde faae baade mere Lyst og Evne til at kjøbe den engelske Kunstflids Producter. Han paastod derhos, at den nu gieldende Kornlov meere havde skadet end gavnet Agerdyrkningen. Dens Hensigt havde været at fremme Prisernes Fasthed, men siden 1815 har disse tvertimod været saare vaklende, og deres Afvexlinger har været saa betydelige og saa uventede, at Landboerne nødvendig maatte lide derunder, og at Forpagterne oftere have maatten enten gjøre Bankerot eller angribe deres Capital, hvis de skulde erlægge Forpagtningsafgiften.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Forslaget understøttedes varmt af Jrlænderen Oberst Torrens, men fandt endnu samme Dag en Modstander i Sir Graham. Uden Tvivl vil den parlamentariske Kamp omdenne Gienstand blive lang og haardnakket, men da Ministrene allerede tidligere have erklæret, at de ikke i dette Parlamentsmøde ville fremme Sagen, gaaer den vel neppe igjennem dennegang. Engang lykkes det vel, thi Times's Yttring om den nu gieldende engelske Kornlov, er dog uden Tvivl Pluralitetens. Den blev indført, siger dette Blad, af de store Grundeiere, til deres egen Nytte, og til Skadefor alle andre Classer af Jndvaanere, og at den bestaaer endnu, er at betragte som et Underværk af Barbari og Undertrykkelse. Følgen af samme var, at vore Manufacturvarer sammendyngedes hos os selv, fordi Efterspørgselen stand, sede paa de fremmede Handelspladse, og at Mangel og Dyrtid paa Brødet tiltog i Landet selv, fordi vore Havne vare lukkede for andre Landes Overflødighed. Hvad der allerede før af Hessen-Homburg. Dette er dog vel ikke meere end en var for godt Kjøb, blev ved Loven end mere nedsat i Prisen, og hvad der tilforn allerede var for dyrt, blev ved Loven endnu dyrere. Loven er ligesaa urimelig og unaturlig, som den er grusom og umenneskelig; den trodser ikke mindre sund Fornuft, end Retfærdighed og Billighed." F.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Blandede Efterretninger. Der berettes fra Stockholm under 21de Fbr., at Hs. M. Kongen har under 8de f. M. tilstillet Rigstænderne et Forslag til at indskrænke Brændeviinsbrænderierne, for at formindske det umaadelige Forbrug af Brændeviin. Det hedder i Slutningen af denne Skrivelse: at Omsorgen for Orden og Sædelighed, for den nærværende og tilkommende Slægts Vel og Tarv, og med eet Ord, at alle Bevæggrunde, saavel af moralsk, som af occonomisk Beskaffenhed, opvække hos Hs. Majestæt det inderlige Ønske, at det overdrevne og skadelige Brug af Brændeviin kunde blive indskrænket. Hs. Majestæt vil derfor foreslaae, at indskrænke Brændeviinsbrænderiernes Drift til en Tid af 6 Maaneder af Aaret, nemlig fra 15de Nybr. og til 15de Mai, og at foreskrive nøiere Bestemmelser ved Formen og Sammensættelsen af Brændeviinsredskaberne, og at udstæde nye Forskrifter med Hensyn til at skjænke Brændeviin; og vil nu overlade denne Sag til Rigstændernes nærmere Prøvelse. - Bladet Nya Argus siger herom: at mange Sagkyndige ere af den Mening, nat dette Forslag ikke vil hielpe Noget; da det kun vil have tilfølge, at man vil i Brændeviinsbrænderierne, i den tilladte Aarstid, brænde Nat og Dag, Søn= og Hverdag for at skaffe det Forraad af Brændeviin, som kan forbruges, tilveie. Med Hensyn til Damehatte har Modejournalen den Efterretning fra Paris. Til Stads er Moden med smaa Hatte aldeles forbi. De Hatte, som Damerne, der angive Tonen, nu bære, ere temmelig store Skyggen ler videre foroven, men hen mod Kinderne er den igjen smallere, og gaaer temmelig vid ned. Dette Snit paa Hatte ger i dette Øieblik herskende. Flere Steder i det sydlige Frankrig er det Brug paa Baller, at enhver dandsende Herre erholder en Tøiblomst, som han giver til den Dame, han engagerer til Dands, og som da fæster den paa sig. Efter Dandsen faaer Herren Blomsten igjen, som da rækker den til den Dame, han nu vil engagere. Jngen Herre kan da faae nogen Kurv af en Dame, thi hver Dame, som er engageret, har en Blomst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Souscription Napoleon. (Under denne Overskrift læses følgende i det franske Blad Temps.)Et Slags National-Repartation er nylig paa Statens Bekostning og Regjeringens Foranstaltning bleven fuldbyrdet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Keiser Napoleons Billede) har igjen indtaget sin Plads paa ) Men desværre ikke det Mesterværk, som Vandalismen af Restaurations=Regjeringen har ødelagt, ei heller en værdig Efterlignelse. Jkkun en smaalig Statue i moderne Uniform, som (hvilket ogsaa mange Pariser-Blade med Ret have dadlet) staaer i skjærende Contrast til Søilens antike Stiil, Basreliefs og Zirater. den Sølle, som han har reist til Hæder for vor seierrige Hærsk Denne Efterretning vakte hos mange Borgere det Ønske at Frankrig vilde reise et specielt Monument til Minde om den Mand, som Historien inddrømmer en af de første Pladse blandt Lovgivere, Administratorer og Krigere. Jnitiativerne have begistret det Departement, i hvilket han første Gang har skuet Verdens Lys. Blandt saa mange Stæder, som han har elsket, forstørret og forskjønnet, og som vilde have gjor dem denne Ære stridig, frembyder sig hans Fødeby; her ophører enhver Rivalitet. En smillende Høi, hvor Napoleon Buonapartes Arvegods har ligget, kroner hans Vugge. Han behersker Havet, hvis Vande slaae imod Breddene af trende Verdensdele, hvor Fædrenelandets Sønner, under samme Feldtherre have plantet deres Faner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Jmellem Ægypten, Jtalien og Frankring skal reises et National=Mindemærke, som hos Skipperne af alle Lande og hos Folk af alle Aarhundreder vil tilbagekalde et Navn, som vil holdes i Ære hos alle Samtidige (?) og vil være Gjenstanden for Efterverdenens Beundring. Central-Commissionen vil angive Mommentet, i hvilket Frankrigs Subscription vil vorde sluttet paa Continentet Saa vil der indtræde en Concurrence af alle franske Kunst, nere, for at gjøre et Udkast til Monumentet. Det vilde være overilet, nu alt at ville bestemme Formen og Omfanget Opfordringen til den offentlige Følelse vil tillige være en Opfordring til Kunstnernes Gennie. Denne Natis sluttes med en lang Navne Fortegnelse af Notarier fra forskjellige Qvarterer og Gader i Paris, hvor Subscriptionsplaner ere henlagte. Det samme bliver Tilfældet i Frankrigs samtlige øvrige Steder og i alle Departements Paa Corfica skulle allerede betydelige Summer være tegnede, Mærkelige ere de paa samme Tid i de Deputeredes Kammer gjorte 3 Forslag: 1) at tilbagekalde Banlysningsloven imod Familien Buonaparte, 2) igjen at sætte Napoleons Billede paa Æreslegionens Decoration, 3) at faae hans Aske fra St. AlHeleng, og at bisætte samme under Vendoms=Søilen. Sælsomt, den samme Nation forguder nu uden Nytte og forsildigt den Mand, som den 1814, ved tilbørlig Understøttelse kunde have reddet, og sig selv med, for den Skam afsefremmed Occupation, hvortil den, om ikke ligegyldigt, dog i uvirksom Bedøvelse har været Tilskuer. Saaledes er Mennesket. Saaledes ere hele Nationer!
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
En Mening om Caspar Hauser, Justitsraad Schmidt von Lübeck, Ridder af Derg., i Altona. (Slutning.) Efter vor Formening berettiger os disse Omstændigheder snemlig de i denne Avis Nr. 35 anførte Facta) til at antage følgende Sandsynligheder. Hauser henfaldt i sine yngre Aar, maaskee i det 7de eller 8de, til stræng legemlig Sygdom og til en Gemyts=Forvirring, der havde til Følge at han enten blev indspærret i et Privat Locale, eller bragt i et Hospital for Afsindige, enten det nu var med eller uden Hensyn til at hemmeligholde ham for Verden, eller det var skeet af stedmoderlig Unatur, eller af hvilkensomhelst anden uædel Grund. Var han virkelig, som det synes, i en Kielder, bleven bunden til en Straasæk saa kan deraf formodes, at han ikke altid har været fri for Raseri. Hans simple Kost, Vand og Brød, Vandet stundom tilsat med nogle Draaber Opium, har enten været Lægens Forskrift, eller hans sygelige Jndividualitet har allerede dengang havt den samme Afsky for andre Næringsmidler, som han endnu længe efter sin Befrielse yttrede, en Jdiosynerasie, som ikke er sielden hos Forrykte. J saadan Tilstand var maaskee mangt et Aar gaaet for ham, uden Bevidsthed, uden Forestilling om Tid og Rum. Da nu med tiltagende Alder den tunge Kamp var brudt, var den nærmeste Forbigangenhed en mørk Nat, men igjennem denne Dunkelhed skimtede en Tilbage Erindring, et billede af tidligere bedre Dage, der dengang vel maa have gjort et særdeles levende Indtryk paa ham. den Hest, og hans Fader ovenpaa samme. "Jeg vil ogsaa være Rytter, som min Fader har været, var hans eneste fire Idee. Maaskee han ogsaa i hine bedre Dage selv ofte har været til Hest, hvilket hans paafaldende Nemme, da han lærte at ride, næsten lader formode. Hans Bevogter bragte ham kun en Træhest. Dette Legetøi udfyldte hans hele Siel fra det Øieblik af han vaagnede, indtil han faldt i dybe Søvn. Han syntes nu at være halv helbredet, han viste Lærvillighed, men en Fjantevorrenhed i Gemyttet var bleven tilbage. Forfatteren vedbliver med vidtløftige Undersøgelser : som dog ikke kunne skaffe noget Beviis tilveie, og endelig mener han, at Hauser muligen i Vildelse har lagt Haand paa sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Kjøbenhavn, den 10de Marts. Vort Theater har nylig, og som det synes, med kjendeligt Held, bragt tvende i længere Tid henlagte ældre Original=Stykker igjen paa Scenen. Det ene er Samsøes Dyveket, der, sikkert ikke mindre ved Mad. Wexschalls Mester spil i Hovedcharacteren, end ved Stykkets indre Værd og og nationale Jnteresse, allerede et Par Gange er givet forfuldt Huus, med overordentligt bifald, og saaledes maaskee torde gaae Abonnementet rundt. Det andet: Oehlenschlagers Faruk, med Weyses herlige Musik, som første Gang efter sin lange Hvile) gaves iaftes; Huset var talrigt besat, og saavel for den smukke Ouverture som for mange Sang nummere i Stykket og ved dets Slutning lød et enthusinastisk Bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Verel-Cours. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-15
Kjøbenhavn, den 11te Marts. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105a 105 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 1011 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 1 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 70 1/2 a 71 Lst.