JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Paa Gaarden Tiervaagen i Nærve Skibrede og Sundmøers Fogderie, er for nogen Tid siden ved Døden afg. Christen Rodt, hvis efterladte Eiendele er tagen under vedbørlig Registering og Vurdering, samt til Auction udbragt: bemeldte Christen Rodt befindes at være indsadt som Formynder for Abraham Nicolai GladBrandahl, som nu næsten skal være myndig, men vides ikke nu hvor han er, enten bemeldte Brandahi har erholdet sine ArveMidler eller ey, vides ikke; Til den Ende indkaldes til bemeldte Abraham Nicolai Glad Brandahl udi disse til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, at møde til den Tid Loven foreskriver, for mig, som Stedets Skifte Forvalter, paa min Gaard Dinvigen paa Sundmøer, for at legitimere sig om han har nogen lovlig Pretention derudinden eller ikke; men skulle til ommelte Brandahl ikke efter denne Proclamation møde til forskrevne Tid, bliver Boet sluttet og Creditorerne nyder dets ringe Massaa for sine Fordringer udlagt. Dinvigen, den 1ste Augusti 1768. Melchior Falch.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Da Krigs=Commissarien i det Bergenhusiske District, KrigsRaad Friderich Undall ved Døden er afgaaen, saa have vi undertegnede, som allernaadigst anbefalede Skifte=Commissarier taget Stervboen under løvformelig Behandling til paa følgende Skiftets Slutning; Og som Stervboens Omstændigheder ikke taaler at bekoste et ordentlig Proclama igiennem alle Retter, saa vorder formedelst dette Dødsfald herved 3de Post Dage efter hver andre udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, saa vel Stervboets Debi, som Creditorer indkaldede, at møde 12te Uges Dag fra Dato udi mit Major H. Jac. Borsses Huus her udi Bergen Kl. 10 Slet Formiddag, de første deres indgivne Kravtionlig at bevise, og de sidste at erlægge, hvad de ere pligtig til Stervboet, da enhver efter Skiftets Slutning og Boets Tilstand skal vederfares hvad Retter. Bergen, den 13de Sept. 1768. Paa egne og Major Paa Hr. General=Krigs=Commissaire og GePriziers Vegne neral=Auditeur Lengnicks Vegne, som H. J. Børss. constitueret. Severin Hvid, Major ved Regimen. Capitain af Jnfanteriet, Regiments tet. Qvarteermester og Auditeur ved det Bergenhusiske Regiment.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Kiøbmand Svend Holst haver opsagt sit Boe og declareret fallit; Thi indkaldes Credi= og Debitorer inden den i Loven foreskrevne Tid sig for Skifte=Retten at anmelde, de første med behørig Legitimation og de sidste med Rigtighed for deres Gield. Kongsberg, den 23de Septbr. 1768. C. F. Barth, Byefoged og Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
At Jomfrue Anne Sophie Buck ved Døden er afgaaet udi hendes Svoger Sr. Christian Wildmans Huus, og hendes efterladte Effetter ved Auction afhændet, det bekiendtgiøres til Efterretning for de fraværende Arvinger, samt hvem som ellers maatte formeene noget efter bemelte Afdøde at tilkomme. Kongsberg, den 23de Septbr. 1768. C. F. Barth.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Da Sr. Mechelborg til denne Tid ey har indfunden sig, i Folge, den af Høyæde og Velbyrdige Hr. General=Auditeur og Byefoged Peter Friderich Korn, allerede skeede Avertissement og Jndkaldelse i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, saa vorder han nu atter herved peremtorie indvarslet inden Aar og Dag fra Dato, solgelig Forordningen af 28de Octobr. 1702, at møde udi hans Fallit Boe heri Christiansund, for at giøre Rigtighed for hans Boes Midler, samt give al fornøden Oplysning om den Gield, der til Last og Ansvar for samme hans Fallit Boe allerede er indkommen; Til samme Tid og Sted, som ovenmeldt er indkaldes alle bemeldte Richard Nicolai Mechelborg Debi= og Creditorer, de første at betale hvad de retmæssig findes skyldig, og de sidste saaledes at legitimere deres Fordringer som Lov og Forordninger æsker og i deslige Begivenhed skee bør, da enhver efter sin Omstændighed og FallitBoets Beskaffenhed skal skee al lovlig Rettens Pleye, hvorimod de Udeblivende faaer tilskrive sig selv hvad Stade dem formedelst saadan Udeblivelse og i Mangel af fornøden Oplysning kan vorde tilføyet; Skulle nogen af de fraværende dette fallitte Stervboes Creditorer behage forinden at tilsende mig deres lovlige Fordringer, kunne de behage franco at addressere det til mig, til Sørenskriver=Gaarden Stochen i Mel dals Præstegield og Ørchedals Fogderie. Christiansund, den 23de Augusti 1768. Nicolai Christian Krog, Kongel. Majests, adjungerende og succederende Sorenskriver over Ørchedals Fogderie, samt af Hør Øvrighed constitueret Byefoged i bemelte Mech. lenborgs Fallit Boe.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Da Provsten over Saltens Provstie og Pastor for Gilleschaals Præstegield i Nordlands=Amt, Peder Bruun, ved Døden er afgangen, hvis Stervboe af os som Kongelig allernaadigst committeret Skifte=Forvaltere er taget under Registering og Vurdering; Derved Skiftets videre Foretagelse berammet paa Arvetømten Gilleschaals Præstegaard den 17de Novbr. førstkommende, til hvilken Tid indkaldes at møde udi Stervboet til Leqvidation, først alle de der nogen Prætention paa Stervboet maatte have, med saadanne Beviser, som Loven efter død Mand udkræver; Dernæst de der til Stervboet er skyldige, at indkomme, og samme efter befindende afbetale; Hvo udebliver efter den Tid tilregner sig selv den Skade, som deraf flyder, om ikke ved ovenmeldte Skiftesamling eller inden Lovens foreskrevne Tid indfinder, da enhver skal være forvisset lovmæssig Behandling. Arvetomten Gilleschaals Præstegaard, den 24de Julii 1768. A. Hysing, C. F. Hagerup, Kammer=Raad og Foged over adjungeret Provst og Pastor for Saltens Fogderie. Schierstad Meenighed.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Skifte=Forvalteren udi Arendahl, Byefoged Hendrich Arnoldus Thaulow, lader herved udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post=Dage efter hinanden, bekiendtgiøre, at under 3die hujus, er her i Arendahl ved Døden afgaaen Capitain Hans Olsen Falch, Kiøb- og Handelsmand heri Byen, efterladende sit Stervboe til Deeling imellem hans her paa Stedet værende Enke=Frue og Arvinger, som alle ere myndige, undtagen en umyndig Datter, hvorover Stervboet strax af mig er taget under vedbørlig Forsegling, til nærmere Registering, Vurdering, Skifte og Deeling; thi indkaldes altsaa herved (forudendet ved Retterne udstædende ordentlige Proclama) alle velbemeldte afg. Hr. Capitain Falches Debi= og Creditorer, samt alle andre, der med Boet i nogen Maade kunde have at bestille, det de, saa snart mueligt, enten hos mig Byefoged Thaulow i Arendahl, som Skifte=Forvalter, eller og i Stervboet ved de Tid efter anden holdende Skifte=Sessioner, ville indgive hvad de kunde have at forestille, saa vel som kræve deres til Gode havende, samt leqvidere og afbetale deres Gield, efter medtagende lovbefalet Legitimation for deres Anbringende, da de maa giøre sig forsikret om at vederfares hvad Ret er efter Loven og forefundne Beskaffenheder. Arendahl, den 8de Septbr. 1768. H. A. Thaulow.
Berlingske Tidende, 1768-09-30
Forhen værende Degn til Aabye Sr. Christian Kløcher, er heri Staden ved Døden afgangen, uden at have efterladt sig Livs=Arvinger; og da han, foruden 2de levende Sødskende, som have anmeldet sig, skal endnu have haft en Broder i Holland, som ikke vides, om er levende eller død; og Stervboet ikke formaae Proclama ved Retterne at bestride, saa indkaldes han eller hans Arvinger herved 3de Post Dage efter hinanden, om han eller de agtedet fornøden, da at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos mig, som Skifte=Forvalter, boende ved Frue=Kirke, hvor Stervboets Credi= og Debitorer ligeledes i Tide vilde fremkomme med hvad de bør. Kiøbenhavn, den 23de Septbr. 1768. J. Hegelund.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
en 5te April er det Guineiske Slave=Handels-Com) Compagnies og Sukker=Raffinaderies Octroy bleven prolongeret paa endnu 10 Aar, og altsaa vedvarer til 18de Martii 1795.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 20de Mai er Kammerherre og Amtmand Baron Hr. Werner Rosencrantz allern, beskikket til at være tilligemed Geheime=Raad.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 10de Junii er Studiosus Jens Jsen Bisted allern. confirmeret at være Sognepræst for Leuring og Hørup Sogner i Aarhuus Stift, naar samme ledig vorder. Mathias Reimer ligesaa beskikket at være Byeskriver i Marieboe. Den 27de Julii er Candid. Theoloh. Joh. Frederich Carstens allern. confirmeret som Pastor til Stedesand, i Amtet Tøndern.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 30te Dito er Christopher Hansteen allern, beskikket til Bogholder paa St. Croix udi America. Samme Dag er Ditlef Schleth, Renteskriver i det tydske Told=Comptoir i det K. General-Told=Kammer, allern, beskikket at være virkelig Kammer Raad.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 2den Sept. er Hr. Andreas Christian Henne allern. confirmeret at være Sognepræst for Schouge Præstegield i Aggershuus=Stift.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 5te Dito er Sr. Peter Lorenz Angell af Hs. Høyrelbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow bleven beskikket for det første paa 2de Aar til Procurator ved Ober Retterne i Tronhiems Stift og Under=Retterne i Tronhiems Stifts Kiøbstæder, samt paa Landet i Tronhiems Amt.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 8de Dito er Stads-Secretaire Arnold Christian, Neuhoeffel i Hadersleben allernaadigst confirmeret at være Borgmester sammesteds. Samme Dag er Candid. Theol. Friderich Johannsen ligeledes beskikket at være Pastor til Wanderup i Amtet Flensburg. Samme Dag er den hidindtil værende anden Cancellie-Secretaire ved Regierings Cancelliet og Consistorio i Oldenburg, Thomas Gerhard Herbart, allern. beskikket at være første virkelige Cancellie Secretaire sammesteds; og den hidindtil værende Regierings=Advocat Anton Hinrich Bolcken derimod beskikket at være anden Secretaire derved.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 10de Dito er Candid. Juris Back Nicolaus Jansen, allern, udnævnet at være Under=Rettes Advocat i Hertug dommet Schlesvig, i den K. Andeel af Hertugdommet Holstein, i Herskabet Pinnenberg og Grævskabet Ranzau. Sr. Hans Ursin Kleve, Studiosus & Candidatus utriusqve Juris, samt Kongel. Procurator over Christiansands Stift i Norge, har Hs. Høy Velbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow den 14de Septbr. sidstleden bevilget her ved Ober= og Under=Retterne at procedere og gaae i Rette. Den 16de Dito er Studios. Friderich Christian Claud allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Gram Meenighed i Riber=Stift.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 23de Dito er Studios. Jens Halse Listo allernaad. confirmeret at være Sognepræst for Ørum, Wischum og Weyrum Sogner i Wiborg Stift, naar samme ledig vorder. Den 24de Dito er den hidindtil værende Chef over det Holsteenske Jnfanterie Regiment, Oberste von Johansen, bestilt til Oberst over Kronprintsens Regiment; og Oberste v. Scholten derimod udnævnt til virkelig Oberst over bemeldte Holsteenske Regiment. J Steden for afgangne GeneralMajor von Eppingen, er den hidindtil værende Chef over det første Oplandske Jnfanteri-Regiment, General=Major v. Haxthausen, beskikket til Commandant paa Fæstningen Friderichsteen med underliggende Forteresser; men hans hafte Regiment er confereret til den ved det Møenske JnfanterieRegiment hidindtil standne Oberste v. Lautzau. Den ved det det Jydske Jnfanterie-Regiment hidindtil standene OberstLieutenant von der Osten er, i Steden for bemeldte Oberste r. Lautzau, placeret som virkelig Oberst=Lieutenant ved det Møenske Regiment, og Major af Jnfanteriet v. Blücher, et derimod denomineret som Chef over hans haste Compagnie i bemeldte Jydske Regiment.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Fra Kiøbenhavns Raadstue er, ved Placat af 28de Sept. gjort vitterligt, at Hs. K. M. ved Resolution af 20de August sidstl., har behaget at extendere den 9de Art. udi Havne Forordningen af 18de April 1744, for saavidt Bollværkernes Reparation angaaer, saaledes: "At naar Havne Commissionen maatte nødes til, at Havne Mesteren i Følge Fret dningen maatte paatage sig, at lade nogens Bollværk, for Eierens Bekostning i Stand sætte, da skal Bekostningen hæfte paa Stedet og Grunden, ligesom andre publique Skatter og Afgifter, og paa samme Maade, i Mangel af godvillig Betaling, ved Exsecution inddrives og intet Skiøde paa nogen Gaard eller Huus, som er beliggende ved Canalerne i Kiøbenhavn, at vorde antaget til Protocollation, uden Attest, at intet paa Stedet hæfter til Havne=Cassen, siden Bollværkerne henhøre til Stædet og Grunden, og dets Vedligeholdelse angaaer det publique."
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 30te Dito er Søren Engelbrecht allern. bestilt til at være Amtsforvalter over Antvorskov og Corsøer Amter. Til Fremtarv for Stadens Glückstadt Handel og Søefart, haver Hs. K. M. under 30te Septbr. sidstleden allernaadigst behaget at erklære, at udi samme Havn skal de paabudne Ligge=Penge, som have været at betale af de overvintrende laddede Skibe, saavelsom den sædvanlige Recognition af de Vahres Værdie, som udlosses og dernæst enten Land= eller Søeværts til fremmede Steder afsendes, begge efterdags ophøre og være ophævede.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Paa Christiansborg Slot er den 7de October igiennen det K. Danske Cancellie udgivet: Patent om Høyeste Ret udi Danmark, for Aaret 1769. Derudi samme Høyste Ret er berammet at holdes udi denne K. Residence-Stad, den 2den Matii førstkommende. Samme Dag er Broe Jnspecteur Georg Gerhard Sprechter allern. bestilt at være K. Broe=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
J London, den 11te, haver Hs. K. M. allern, behaget at udgive Forordning om Korn=Skatten udi Danmark, for Aaret 1769.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Under Dato 9de Novbr. 1735 er bleven publiceret en Extract af een til Magistraten her i Staden den 4de ejusdem ergangen K. allern. befaling; og paa det samme kan være Vedkommende i Erindring til allerunderd. Efterlevelse, er den, ved Placat af 24de October under Stadens Jndsegl, atter bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
J Følge Hs. K. Msts. allernaadigste Befaling til General=Landvæsenets=Collegium, og derefter fra samme Collegio foranstaltede Bekiendtgiørelse under 4de Mai i dette Aar, udsættes en Guld=Medaille for den Afhandling som grundigst og tydeligst afhandler.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Hvorledes Humle-Væxten i Danmark best kunde befordres, Hvad Feyl der ere ved dens nærværende Indretning, samt hvorledes disse Feyl beqvemmest kunde afhielpes og hæmmes, Afhandlingerne maatte indsendes til General=Landvæsenets Collegium inden Decbr. Maaneds Udgang.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Hs. K. M. har allern. behaget at udnævne til Ober=Kammerh. hos Hs. M. den allern. regierende Dronning, Hs. Excellence Hr. Erhard, Græve af Wedel Frys, Ridder, Geheime Conference=Raad, General=Lieuten. af Cavalleriet &c. Ligeledes at udnævne til Oberhofmester hos Hs. M. Dronning Sophia Magdalena, Hr. Christian Æmilius, Græve af Ranzau, til Rasdorf, Ridder, Kammerherre og GeneralMajor af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Hs. M. Kongen, som den 14de Sept. ankom til Oxford, forblev i Storbrittannien indtil den 13de udi indeværende October Maaned, og beholdt immer sit Hoved=Quarteer, i London paa Palladset St. James. Jmidlertid kom Hs. M. den 16de Sept. tilbage til London fra Oxfords=Reysen. Den 19de besøgte Hs. M. Museum Brittannicum i London, og blev optaget til Medlem af samme Societet. Den 23de besaae Hs. M. Temple-Sahlen; og var til Middags, efter Jndbydelse, til Giæst hos Staden Londons Borgerskab, paa dets store saa kaldede ægyptiske Sahl i Lord Majorens Huus.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 26de besaae Hs. M. Børsen, den K. Bane (eller Bænk, en Ret, som kaldes saa) og andre offentlige Bygninger i London.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 28de var Hs. M. i Woolwich, saae der er et Krigsskib løbe af Stabelen, som efter Hs. M. blev kaldet Kongen af Danmark, besaae siden Tøyhuset der.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 1ste October besaae Hs. M. Flamstead=House, eller Observatorio i Greenwich, med dets mange Astronomiske Jnstrumenter og øvrige Rariteter. Dernæst Søe-Jnvalider=Hospitalet i Greenwich. Videre, Admiralitets Departementet.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 2den indtil 5te October gjorte Hs. M. en Reyse til Newmarket, at bivaane det der den 3die og 4de holdte navnkundige Vedde=Rit.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 3die blev Hs. M., udi en i Newmarket given Au diener til Deputerede fra Universitetet i Cambringe, optaget ved samme Universitet som Doctor i den civile Lovkyndig. Samme Æres=Grad blev ogsaa meddeelt de Adelige Personer af Hs. Msts. Suite. Samme Dag besaae Hs. M. Lord Rockinghams Stalde, og Den 5te den Plads, hvor Hanekampholdes.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 10de gav Hs. M. til Afskeed et stort Giæstebud paa Operahuset i London, for henved 3000 Personer. - Samme, Dag besluttede Londons Borgerskab at tilbyde Hs. M. Deelagtig. agtighed i sine Borger=Rettigheder, hvilket Hs. M. og har behaget at antage.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 12te tog Hs. M. Afskeed fra Kongen, Dronningen og den K. Familie af Storbrittannien, og derefter Den 13de begav Sig paa Reysen af Damer; besaae underves Arsenalet i Chatham, og kom om Aftenen til Dower. Den navnkundige Medailleuk Thomas Pingo har præget en Skuepenge paa Høystsammes Værende i London, paa hvis Avers sees Hs. Msts. Brystbillede, Ansigtet i Profil, med Hs. Msts. Navn og Titel derover. Paa Reversen sees 2 sammenfoldede Hænder, som holde en Caduceum (Mercurii Stav) og 2 Overflødigheds Horn, med den Overskrifpaa Latin, Kongernes Eendtægtighed Folkenes Velfærd J Exerguen staaer; Adventus in Britanniam. Hr. Holm har og forfærdiget en smuk Statue af hvid Marmor, 8 Fod høy, som forestiller Høystsamme Konge.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Guldsmedene i London have af Hs. M. erholdet Tilladelse, at torde meddeele Ham deres Laugs=Friheder, hvilke da vorde sendet efter Hs. M., i en Capsel paa 150 Guineers Værdie. Høystbemeldte Hs. K. M. har, før Sin Afreise fra London, ladet forære til Kammerherre Lord Herford en Guld Daase med Brillanter, og til Oberhofmester Lord Talbot et Uhr med Ædelsteene, af hvilke Foræringer enhver skatteres paa 15000 Pd. St. Videre have Ridder Thomas Robinson og vores navnkundige Acteur Garrik hver erholdet en Diamants=Daase af Hs. M., hvilke begge skatteres paa 700 Pd. Sterl. Hofbetienterne have tilsammen erholdet 1500 Guineer.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 14de besaae Hs. M. Castellet i Dower, og kom til Calais samme Aften.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
RescricancescococescorteressenteresseCharlestown i Syd=Carolina, den 1ste Aug. Udi de offentlige Blade her i Landet læser man følgende Brev, hvilket udi en talrig Forsamling af Kiøbmændene i Philladelphia, Hovedstaden i Pensylvanien, er vorden oplæst: Messieurs, Venner og Medborgere! J ere sammenkaldede for at tilkiendegive Eders Meening, angaaende hvad Svar man skal give Eders Brødre i Boston udi Ny-York, som forlange at vide, om vi i Overeenstemmelse med dem, ville lade blive med at inføre Kiøbmands Godser fra Storbrittannien, indtil at visse Parlements Acter vorde igienkaldede, som man anseer at fornærme vore Rettigheder som fri Folk og Brittiske Undersaatter. Det er ikke Veyen at undersøge denne Materie, sø rend J satte Eders Beslutning derover. - Den Tid vore Forsædre komme hid til dette Land, ansaae de sig som fri Folk, og de formodede ikke at de, ved at begive sig hid og anlegge disse Colonier, skulle berøve sig nogen af de Rettigheder som fri Folk tilhøre. J Kraft af disse Rettigheder havde indbildet sig, at det, de besadde, og som de eller deres Efterkommere erhvervede sig, skulle blive dem eiendommelig tilhørende, saa at ingen jordisk Magt kunne lovlig, eller med nogen Ret berøve dem samme uden deres Minde. De Gouvernemens, som de hver i sin Colonie med Kronens Minde anlagte, have de betragtet som politiske Gouvernemets, udi hvilke, (som Hr. Locke siger) Menneskene ere selv raadige over det dem tilhører. Altsaa, (i Følge den Slutning, som samme Forfatter paa et andet Sted deraf udleeder, bo- og kan man ikke legge nogen Skat paa det, som eiendommelig tilhører dem, uden at de dertil have givet deres Minde, enten selv, eller ved deres Deputerede eller valgte Repræsentantere. – Saasom de vare Lemmer af et stort Rige, forenede under et eneste Hoved eller Krone, bifulde de stiltiende Parlementets af Storbrittannien surintenderende, Magt, og tilstode det en Magt til at give Reglementer, for at bevare Samfundet imellem alle Deele af Monarkiet. Uagtet da, at under dette Skin er givet mange for Colonierne meget haarde Reglementer, have de dog, af Sønlig Respect og Agt for deres Fæderneland, underkastet sig samme. Det kan her være nok at anføre nogle af de haardeste iblant disse Relegmenter: 1) Den Lov, som forbyder at fabricere Staal, eller at oprette Ovne dertil, uagtet at i Engelland findes kuns 5 eller 6 Personer, som legge sig efter at giøre Staal, hvilket saa langt fra strækker til det man behøver, at man nødes til at lade store Patier aarlig komme fra Tydskland. 2) Den Lov, som forbyder Jernets Forædling, uagtet at Jernet er vort eget Lands Product, og at vores Maade at bygge, plante og opholde os paa giør at vi behøve store Partier af Søm og Plade-Jern til vore Hytter, Pander, Plader, &c. hvorved os saaledes paaføres dobbelt Omkostninger af Fragt, Commissionairer &c. 3) De for Hattemagerne satte trange Grændser, og Forbudet imod Hattes Udførsel.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den Forening imellem Kiøbmændene i Boston, hvorom oven er meldet, læser man paa et andet Sted at være skriftlig forfattet og underskrevet den 1ste Aug. 1768, indeholdende væsentlig: "J Betragtning af Handelens bedrøvelige Tilstand; af de Vanskeligheder som møde den ved Pengenes Mangel, som gaae jo længer jo mere bort ved Remiser til at betale vor Gield i Storbrittannien, ved de store Summer som Toldbetienterne inddrage i Told=Rettigheder, og ved de svare Paalæg til at betale Gouvernementets i sidste Krig gjorte Gield; af de Forstyrrelser og Jndskrænkelser, som ved adskillige Acter af Parlementet tilføyes Handelen; af Stockfisk-Fangstens Mislingelse, og det slette Haab som Hvalfangsten giver, hvilke 2 Artiklers, som vore fornemste Styttestaves Forfald skulle giøre os uformuende til at betale hvad vi skylde Kiøbmændene i Storbrittannien, og at fortsætte Jndførselen; have vi, Kiøbmænd og Handlende, til Handelens Lindring, Flittigheds, Tarveligheds og god Huusholdnings Befordring, Pragtes og Overdaadigheds med alle Slags Udsvævelsers Undertrykkelse, indganget og lovet hinanden: 1) At vi i denne Høst ikke fra Storbrittannien ville forskrive eller lade indføre noget Gods eller Effecter, hverken for egen Regning eller i Commission, videre end hvad allerede er ordineret. 2) Ey heller fra 1ste Januar. 1769 til 1ste Jan. 1770 andet end Salt, Steenkul, Fiske Angler, Strikker, Hamp, Bly, Carder, a. 3) At vil samme Tid ville af ingen Factor, eller andre, kiøbe nogen fra Storbrittannien indført Kiøbmands Gods. 4, Ligesaa lidet nogen deslige Vahre, som pleyer fra Storbrittannien at indføres, naar de fra nogen anden Americansk Colonie indføres. 5) Og fra 1ste Jan. 1769 ingen Theer, Papiir, Glas eller Farver, forskrive eller kiøbe saa længe de af disse Artikler paabudne Rettigheder ikke vorde ophavede."