JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-02-14
Kjøbenhavn, den 7de Februar. Jaftes opførtes, for første Gang, Ochlenschlagers tragiske Drama: "Tordenskjold." – Det er iaar fem og tyve Aar siden at Ochlenschlagers første dramatiske Værk, hans "Hakon Jarl blev bragt paa den danske Scene, og man har offentlig yttret det Ønske, at denne Scene, til hvis Forherligelse ingen dansk Digter i hiint Tidsløb har virket som Ochlenschlager, vilde feire, som en national Fest, den fem og tyvende Aarsdag efter hiin første Ochlenschlagerske Tragoedies Opførelse – et Ønske, ved hvis Opfyldelse Theatrets Bestyrelse vilde vise, at den er ligesaa beredvillig til at bringe den endnu levende Digter en fortjent Hylding, som den har været til at hylde Mindet af de tabte. Oehlenschlager har imidlertid selv paa den skjønneste Maade betegnet hiin Fem og tyve Aars Fest, ved at berige Scenen med et dramatisk Digt, der værdigen slutter sig til den Række af tragiske Mesterværker, som han aabnede med sin Hakon. Hans Tordenskjold er et ægte nationalt Digterværk, rigt paa poetisk Skjønhed og dramatisk Virkning, og dets Fremtrædelse i et Øieblik, da den danske Scene næsten udelukkende syntes behersket af franske Frivoliteter, Snurrepiberier og Bagateller, og da selv den fædrelandske Muse syntes tilbøielig til at lade sig henrive af Strømmen, kan ikke være uden gavnlig Virkning for Kunsten. Med dobbelt Glæde maatte man derfor bemærke den levende Jnteresse og det udeelte, enthusiastiske Bifald, hvormed Publicum optog dette Stykkes første Opførelse, der - uagtet flere af Hovedrollerne (Tordenskjold, Hr. Jnstructeur Nielsen; Mils Harret, Mr. Werschall; Debora, Jfr. Jørgensen, Kold, Hr. Winslow jun.) bleve fortræffeligt givne - dog fra Udførelsens Side neppe i Totaliteten var saa heldig, som man havde Grund til at ønske det. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1833-02-14
Løverdagen den 2den Febr. høitideligholdt Kjøbenhavns Universitet i Regentskirken Hs. Maj. Kongens høje Fødselsdag. Rector Manificus Hr. Prof. J. Møller holdt Talen, hvori han afhandlede, hvilken Vei de mindre Nationer bør betræde for at indlægge sig Ære." Til Slutning proclameredes de Studerendes Navne, som havde vundet Universitetets Guldmedailler ved fyldestgiørende Besvarelse af udsatte Priis-Spørgsmaal. Disse vare Cand. Juris Tobias Andr. Fred, Paulsen (dimitteret fra Odense Skole og Søn af Hr. Kirkeværge og Brygger Paulsen), som vandt den juridiske og Studiosus Theologiæ Carl Emil Hørbroe, som vandt den æsthetiske Priis.
Viborger Samler, 1833-02-14
En af vore ypperste Lærde har i denne Tid foredraget Experimental Physik for et Auditorium af Damer, ja endog foranstaltet Examinatorier, Ligeledes bivaane Damer Hr. Dr. Neergaards Forelæsninger over Temperamentslæren: Blot nu de gode Damer ikke tage Anledning til, at see os Janoranter over Skuldrene, ja vel endogsaa, underrettede om vort egentlige Temperament, foretage nye Experimenter med os. (K. M.)J Anledning af at Grev v. Holmer i Kieler Correspondentsblatt No. 94 f. A. har søgt at bevise Fuldblodshestenes Fortrinlighed for vor Land, og at planerede Væddeløbsbaner er den eneste Maalestok for deres Værd – hvorfor deres Venner ogsaa skal have ansøgt om Bidrag af Statskassen, til Væddeløbsbaners Anlæg - har Directoren for det preussiske Stutterie, Hr. v. Burgsdorf ladet sin erfarne Stemme høre. J et Uddrag af hans bemærkninger hedder det: De engelske Væddeløb ere de største Hazardspil i Verden, kun som saadanne har de Jnteresse, selv for de høiere Classer; enhver høiere Tendenz, Hestens Forædling o. defl. er dem fremmed. Allerede ved mit første Ophold i England 1817, overbevistes jeg om, at de skjønneste Fuldblodsheste, naar Hurtighed var den eneste Fuldkommenhed, man hos dem stræbte at fremme, ved disse Væddeløb maatte fordærves; men at den ædle Stamme saasnart kunde udarte i den Grad, som jeg, neppe 10 Aar efter (1826) erfarede, havde jeg dog ikke ventet. Hidsendt af Kongen, forsynet med de bedste Stutterie-Registre, veiledt af Udgiveren af GeneralStudhooks, Mr. Weatherby, der næsten kjender enhver Fuldblodshest i England, havde jeg overalt Adgang til at besee de bekjendteste Stutterier; men i de 26 Dage jeg besøgte de Grevskaber, hvor der for var gode Stutterier, og de fleste Traineersteder og Væddeløbsbaner, fandt jeg blandt flere end 600 Fuldblodsheste, kun fire, der vandt mit bifald. Mange vidtberømte vare fulde af Feil, især havde mange Spat. J de følgende 4 Uger, i hvilke jeg reiste videre, var min Erfaring i det Hele den samme: endog kun nogenlunde udmærkede Fol fandt jeg yderst sjelden. Hvormange Halvblodsheste jeg end, især i York- og Lincolnshire saae, vare de næsten alle misdannede, eller de havde betydelige Feil. De engelske Rendere seirede oftest, der havde Hjortehalse, og vare lave fortil. Ved Væddeløbet i Doncaster løb 30 to aarige Heste. Jeg er fuldkommen overbeviist om, at Væddeløb, som de nu holdes, ei kunne blive noget Befordringsmiddel, men maae vorde et Fordærvelsesmiddel for Hesteavlens Forædling i Tydskland, og at de engelske Væddeløbere slet ikke ere os tjenlige til Arbeidsheste.
Viborger Samler, 1833-02-14
Den afdøde Grev Carl Henrich v. Schimmelmann, efterlader sig en Søn, 3 Aar gammel, der er Stamherre til Grevskabet Lindenborg, Formodentlig vil der blive udnævnt en Commission til at administrere hans betydelige Besiddelser. J afvigte Sommer mistede den Afdøde en Søn paa 11 Aar, og nogle Aar tidligere kom den ældste Søn ulykkeligt af Dage.
Viborger Samler, 1833-02-14
Troer man, at Randers har sine større Torvedage af den større Folkemængde i Omegnen, da feiler man meget, thi Aalborg Opland er betydeligt større, naar beregnes Kjøbstædernes Distance fra hinanden, da de Handlende i Hals jo kun have Høkerprevilegier og Byen altsaa ikke er nogen Kjøbstad. Randers concurrerer, derimod i sin Nærhed med Aarhuus, Hobro og Mariager.
Viborger Samler, 1833-02-14
Døde. Kjøbenhavn. Sophie Lovise Adrian, f. Weylandt, 28 Aar. - Roeskilde: Forhenværende Kjøbmand og eligeret Borger Hans Kornerup, 70 Aar. – Skjelskjør. Major og Toldkasserer F. H. Munck. – Slagelse: Enkefrue A. B. C. Sælboe, f. Møller, 68 Aar. - Viinstrup. Karethmager J. C. Zander. – Aalborg. Jfr. Ottomine Christiane Gleerup, 34 Aar; Ane Marie Beyer, 38 Aar; Caroline Christine Hansen, 39 Aar; (efter 20 Aars tiltagende Svaghed.) Th. J Jermin, 80 Aar. - Hornskougaard. Madame Ane Margrethe Holm, f. Speitzer, 59 Aar - Apenrade: Amtsforvalter Thaulow. – Vandsbeck: Justitiarius Witt. nantskassemenagerie -
Viborger Samler, 1833-02-14
Bekiendtgjorelser. Vedkommende af Byens Jndvaanere, der endnu ei have afhentet Vaccinations-Attesterne for deres, deels allerede for 4 a 5 Aar siden, deels i Aaret 1831 og 1832 vaccinerede Børn, vilde nu behage at afhente dem inden denne Maaneds Udgang, da jeg ei finder mig forpligtet at gjemme længere paa dem. Diborg den 4de Febr. 1833. Weihe.
Viborger Samler, 1833-02-14
Mandagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 10 bliver i Leyring Skole bortsolgt c. 400 Tdr. Rug, c. 60 Tdr. Byg og c. 50 Tdr. Havre Efter Udlægshaverers Begjæring, bliver den P. F. D. Seiz tilhørende, i Frausing Bye, Hinge Sogn, Lysgaard Herred, beliggende Gaard, af Hartkorn 8 Tdr., stillet til 3de Auctioner, nemlig. Løverdagen den 23de Martii d. A. 6te April Mandagen den 22de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa mit Contoir, den 3die paa selve Gaarden. Arealet til Gaarden er opgivet at være over 300 Tdr. Land, med en god Jordbund, tjenlig til hver Slags Sæd. Mergel haves paa Marken. Henimod 70 Læs Høe ov les, en stor og god Mose ligger saa nær ved Gudenaae, at Tørv med Fordeel kan udskibes til Randers. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige ifølge Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 12te Febr. 1835. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1833-02-14
Efter Begjæring af Skifteretten i Kjøbmand Hans Bays og ligeledes afdøde Hustrues fælleds Bo, bliver den Boet tilhørende Gaard, No. 255 og 256, beliggende paa denne Byes Østergrave, opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 18de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 24de Jan. 1833. Neckelmann.
Viborger Samler, 1833-02-14
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg, bliver efter Begjæring af Procurator Møller i Aalborg, den Consumtionsinspecteur Hvid tilhørende Gaard No. 98 paa Algaden i Nibe, med tilliggende Have, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction, Fredagen den 8de næste Maaned 2den Ditto Fredagen den 22de samme Maaned og 3die Ditto Tirsdagen den 9de April førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes paa Nibe Raadstue, men den tredie i Gaarden selv. – Gaarden er vel vedligeholdt og har en fortrinlig Beliggenhed. Conditionerne ere til Eftersyn hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, saavel til Lysthavendes som øvrige Vedkommendes Efterretning. Nibe, den 11te Februar 1833. Lynge. Creditorerne i Dødsboet efter afg. Jomfrue AneMarie Høyer heraf Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel og hendes Arvinger tillige med Aars og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Retfor Skifteretten. Nibe den 31te Januar 1833. Lynge.
Viborger Samler, 1833-02-14
Følgende nye Bøger. Undersøgelses-Reise til Østkysten af Grønland. Efter Kongelig befaling udført i Aarene 182831 af W.A. Graah, Capitain, Lieutenant i Søe-Etaten. h. 3 Rbd. Forsøg til en dansk Metrik. Af C. A. Thortsen, Mag. art. og Adjunct ved den lærde Skole i Helsingøer. Første Deel. h. 10 Mk. 8 s. De Danske i Paris. Vandeville af J L. Heiberg, 48 s. Den skjønneste Dag i Livet. Vaudeville i to Acter, efter Scribe og Varner af J. L. Heiberg, 32 s. Historia Ecclesiastica medi i Ævi synoptice enarrata. Pars prima historiarum annorum 604 – 858 complectens, autore P. T. Huld. Theolg. Licenciate. 14 Mk.
Viborger Samler, 1833-02-14
Den mørke Ridder eller Kjøbenhavns Beleiring. En Fortælling fra Frederik den Tredies Tid. 12 Mk. Grundtrækkene af den rene Geographie. Tildeels efter Berghaus's erste Elementa der Erdlunde, indb. 8 Mk. Forsøg til en dansk Sproglære af J. Jensen, Seminarielærer, heft. 12 Mk. Anviisning til Sygepleie af Dr. med. & chir. J. F. Dieffenbach. Oversat af Whitte. Med en Fortale af Med. Dr. og Professor O. Bang, heft. 56 s. Erichsens Andet Tillæg til geistlig Stat. 12 s. Belysning af Pastor Grundtvigs Skrift om Daabspagten af Dr. H. N. Clausen, heft. 16 s.
Viborger Samler, 1833-02-14
Journal for Medicin og Chirurgie, udgivet og redigeret af Bendz. Laxxent. Levy. Mansa. Schytz. Sommer. Første Hefte 4 Mk. (paa de følgende modtages Subskription.) Pantheon, udvalgte Romaner af yndede Digtere. Udgivet af A. F. Høst. 1ste og 2det Hefte. 7 Mk. 12 s. Fabelbog for Unge og Gamle, en Nygaarsgave for 1833. af F. Schaldemose. 2 Dele, heft. 8 Mk. Hovlspaaner. Smaafortællinger udgivne af F. Christensen, Stud. theol. beft. 2 Mk.
Viborger Samler, 1833-02-14
Om de Grundsætninger, hvorefter Danmarks Hesteavl bør ledes og fremmes. Undersøgt af G. Michelsen, Landvæsens-Commissair i Holbek Amt og af C. v. Paulsen, Ritmester i Liv-Regimentet Curasserer.
Viborger Samler, 1833-02-14
To Priis Afhandlinger, udgivne af det Kgl. danske Landhuusholdningsselskab. beft. 2 Mk. 8 s. Udvilling af den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Af T. C. Muller. Consistorialraad, Provst for Møenboe og Baarse Herreder, Sognepræst for Stege Menighed. 2det Oplag, indb. 10 Mk.
Viborger Samler, 1833-02-14
Holbeks Amt, topographisk beskrevet af Dr. J. H. Larsen. Første Bind. Ods- og Skippings-Herrederne. 8 Mk. Briefe eines Verstorbenen. Ein fragmentarisches Tagebuch aus England, Wales, Jrland und Frankreich, geschrieben in den Jahren 1828 und 1829. SweiteAuflage. Vier Theile, indb. 14 Rbd. 1 Mk. faaes hos R. Dons. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1833-02-16
61de Aargang. No. 21. Loverdagen. den 16de Februar 1833. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig privilegerede. Viborger Tamler. AMERTISSESSI Haandengangssagerpaa saadanner
Viborger Samler, 1833-02-16
Udenlandske Efterretninger. England.
Viborger Samler, 1833-02-16
Tirsdagen den 5te d. M. aabnede Kongen Parlamentet med følgende Tale: Mylords og Herrer!
Viborger Samler, 1833-02-16
Da det Tidspunct nu er indtraadt, hvor Parlamentets Forretninger igjen pleie at begynde, saa har jeg kaldt Dem sammen til Opfyldelsen af de vigtige Pligter, som paaligge Dem. Aldrig have nogensinde Gjenstande af høiere Jnteresse og større Betydenhed gjort Fordring paa Deres Opmærksomhed. - Jeg maa endnu stedse beklage Fortsættelsen af Borgerkrigen i Portugal, hvilken i nogle Maaneder er bleven ført af Prindserne af Huset Braganza. Siden denne Kamps Begyndelse har jeg afholdt mig fra at Jndblanding, undtagen for saa vidt en saadan udfordredes for at beskytte britiske i Portugal boende Undersaatters Jnteresser; dog kan De være overbeviist om, at jeg ikke skal forsømme, at iagttage enhver Leilighed, der maatte tilbyde sig for mig, til at medvirke til Rolighedens Gjenoprettelse i et Land, med hvilket mine Staters Jnteresser staae i saa inderlig en Forbindelse. Ligeledes maa jeg beklage, at mine alvorligste Bestræbelser, for at tilveiebringe en endelig Overeenskomst mellem Holland og Belgien, hidtil ere forblevne uden Resultat. Jeg fandt mig endeligen nødsaget til, i Forbindelse med de Franskes Konge, at træffe Forholdsregler til Fuldbyrdelsen af Tractaten af 15de Novbr. 1831. Jndtagelsen af Antwerpens Citadel har tildeels opfyldt denne Hensigt; da imidlertid den hollandske Regjering endnu stedse vægrer sig ved at rømme de øvrige i hiin Tractat til Belgien overdragne Districter, saa naaer den Embargo, som jeg har ladet lægge paa den hollandske Skibsfart, bleven fortsat. Der er paa ny knyttet Underhandlinger, og De kunne forlade dem paa, at disse fra min Side, saaledes som dette hidtil uden Undtagelse stedse har været Tilfældet, skulle drives alene i den Hensigt, at sikkre saavel Holland som Belgien en adskilt Existence paa Basis af gjensidig Sikkerhed og Uafhængighed. - Den Redelighed og roesværdige Opførsel, som den franske Regjering ved denne Anledning har lagt for Dagen, og de Forsikkringer, som jeg vedvarende erholder fra Europas Hovedmagter angaaende deres venskabelige Sindelag, give mig Tillid til Resultatet af mine Bestræbelser for Opretholdelsen af den almindelige Fred. Jeg har givet befaling til, at lade Dem forelægge de forskjellige Papirer, som de maatte kunne behøve, for at erholde Kundskab om de hollandsk-belgiske Anliggender.
Viborger Samler, 1833-02-16
Det forestaaende Udløb af den engelske Bank og det ostindiske Compagnies Frihedsbreve ville udfordre en Revision af disse Anstalter, og jeg giør Regning paa Deres Viisdom, at De, med Hensyn paa de vigtige dermed forbundne Jnteresser, ville træffe de Bestemmelser, som Erfaring, og moderat Overlæg maatte ansee for meest skikkede til at sikkre den offentlige Credit, hæve og udbrede vor Handel og Vælfærd, og overhovedet befordre det britiske Riges Kraft. – Deres Opmærksomhed vil fremdeles blive rettet paa Kirken, især paa dennes verdslige Forhold og Geistlighedens Underholdning. De Kloger, der have reist sig som Følge af Tiendens Jnddrivelse, synes at fordre et forandret System, der, uden at formindske de Midler, der udfordres til at opretholde den anglicanske Geistlighed i dens Ag telle og nyttige Virksomhed, var skikket til at forebygge den Conflict af Jnteresser og deraf udspringende Forstyrrelse og Utilfredshed, der kun altfor ofte have fundet Sted imellem Kirkens Tienere og deres Sognefolk. Ligeledes vil det paaligge Dem at prøvede Midler, der lade sig anvende til Afskaffelsen af erkjendte Misbrug, ligesom ogsaa, om Kirkens Jndkomster ikke tillode en billigere og hensigtsmæssigere Fordeling. Ved Deres Raadslagninger over disse vigtige Gjenstande behøver jeg ikke først at indskjærpe Dem den Pligt, med Omhyggelighed at vaage over den lovmæssigen i disse Riger bestaaende Kirkes Sikkerhed og Religionens sande Jnteresser. – Med Hen sun paa Jrland var der, inden Hensigt, at rydde en Aarsag til de saa almindeligen følte Byrder, der have draget saa sørgelige Følger efter sig, af Veien, den forrige Session passeret en Parlamentsact angaaende Jværksættelsen af en almindelig Tiende-Afsindelse.
Viborger Samler, 1833-02-16
Til Fuldstændiggjørelse af dette gavnlige Værk anbefaler jeg Dem, tilligemed de øvrige mulige Lovforbedringer, som De maatte finde anvendelige paa hiin Deel af mine Lande, at antage en Forholdsregel, ved hvilken Jordbesidderne, paa en billig Udløsnings Basis, kunde blive satte istand til at befrie sig fra den aarlige Afgivts Byrde. Med Hensyn til de Reformer, der maaskee endnu kunde udfordres, ville De formodentligen være af den Mening, at, endskjøndt den bestaaende Kirke i Jrland ifølge Lovene er permanent forenet med den engelske, begges eiendommelige Stilling dog fordrer aldeles forskjellige Hensyn. Andre Gjenstande, der neppe ere af mindre Vigtighed for Jrlands almindelige Rolighed og Velfærd, og angaae Retspleien og Landets locale Beskatning, ville ligeledes gjøre Krav paa Deres Opmærksomhed. Herrer af Underhuset. Jeg har givet befaling til, at forelægge Dem Overstaaene for Tjenesten i det løbende Aar. De ville finde dem affattede med det strængeste Hensyn paa enhver nyttig Besparelse. Uagtet den anseelige Formindskelse i Overslagene for forrige Aar, priser jeg mig lykkelig ved, at kunne meddele Dem, at der er baaret fuldkommen Omsorg for alle de overordentlige Udgivter, som udfordres af Tidsomstændighederne.
Viborger Samler, 1833-02-16
Jndtægternes Tilstand har i Forhold til de offentlige Udgivter hidtil i enhver Henseende svaret til de Forventninger, man gjorde sig derom ved Slutningen af sidste Session. Mylords og Herrer!
Viborger Samler, 1833-02-16
J denne Deel af det forenede Kongerige er den offentlige Rolighed, med meget faa Undtagelser, forbleven uforstyrret, og det bliver Dem en alvorlig men taknemmelig Opgave, ved alle tænkelige Midler at befordre vedvarende Driftighed og Orden blandt Naionens arbeidende Classer. Paa min Side skal jeg ære beredt til, med al den Magt, der staaer til min Raadighed, at medvirke til Bortryddelsen af alle grundede Aarsager til Klager, og til Befordringen af alle veloverveiede Forbedringsforholdsregler. Det er mig imidlertid en smertelig Pligt, at maatte gjøre opmærksom paa, at Urolighederne i Jrland, som jeg omtalte ved den forrige Sessions Slutning have taget til i høi Grad. Gjenstridigheds og Voldsomheds Aand bar naaet den frygteligste Høide, og gjort Liv og Eiendom usikker; den trodser Lovens Autoritet, og truer med de fordærveligste Følger, naar den ikke hurtigt og kraftigt bliver undertrykt. Jeg stoler paa, at jeg ikke forgiæves vil under disse sørgelige Omstændigheder henvende mig til Deres Loyalitet og Patriotisme, og at De ville være villige til, at betroe mig en saadan Udvidelse af Magt, som maatte ansees for nødvendig til at holde Forstyrrerne af den offentlige Rolighed i Skranken og straffe dem, og til at gjøre den legislative Union stærk mellem begge Lande, hvilken jeg, med deres Understøttelse, og under det guddommelige Forsyns Beskjærmelse, har fast besluttet at opretholde med alle i min Magt staaende Midler, da den er uopløseligen forbunden med mit Lands Roe, Sikkerhed og Velfærd." Saavel paa Henveien som Hjemveien modtoges Kongen med Glædesyttringer; dog vare anseelige Afdelinger af Tropper og Politie opstillede paa hele Veien.
Viborger Samler, 1833-02-16
J det Hele hor Throntalen ikke fundet bifald, i Særdeleshed med Hensyn paa Yttringerne om Portugal og Belgien. Maaden, hvorpaa Jrland omtaltes, har vakt almindelig Frygt. Det hedder, at derskal tages yderst strænge Forholdsregler med dette Land, hvis anarchiske Tilstand skal være frygtelig.
Viborger Samler, 1833-02-16
Marquis Conyngham androg i Overhuset og Lord Ormelie i Underhuset paa Adressen, i Overhuset, antoges den allerede samme Dag; 15 Peers med Lord Aberdeen i Spidsen nedlagde Protest især med Hensyn paa Englands Adfærd mod Nederlandene.
Viborger Samler, 1833-02-16
Frankrig.
Viborger Samler, 1833-02-16
Regjeringen har ladet flere af de hidsigste unge Carlister arrestere, for at forebygge flere Dueller. Carrel er i Bedring; hans Uheld har vakt den meest levende Jnteresse; Dupin og Thiers savnes ingen Dag hos ham, og Kronprindsen har sendt sin Adjutant for at spørge til ham. Hans Modstander, Hr. Roux-Laborie, har hidtil undgaaet Fængsel, da hans Saar ere farlige; man har maattet aftage ham en Finger. Blandt de Patrioter, som have tegnet sig, for med Kaarden at afgjøre Striden, med Carlisterne, ere Mænd of Betydenhed, blandt Andre General Jaqueminot, Næstcommanderende over Paris's Nationalgade. – Ved Krigsbestyrelsen, skal Budgetcommissionen have opdaget de skammeligste Bedragerier. Man mener, at bemeldte Commission formeligen vil forlange Marschal Soults Afstedigelse, og man nævner den ultraliberale General Pelet som hans Efterfølger. - Kongen skal være noget upasselig.
Viborger Samler, 1833-02-16
Portugal. Man har Efterretninger fra Oporto til den 30te Jan. Den 24de var det kommet til en heftig Kamp da Miguelisterne angreb S. Joano de For. De bleve drevne tilbage; imidlertid talte de Constitutionelle 850 Døde og Saarede, hvoriblandt 15 Officierer. Et fransk Skib med Hvede er boret i Grund tæt udenfor S. Jogno de For Norge.
Viborger Samler, 1833-02-16
Sidste norske Rigstidende indeholder Høiesterets dommen, afsagt den 16de Januar, i en Sag, som har gjort megen Opsigt. Den var befalet imod suspenderet og fængslet Magazinforvalter i Drammen, Krigscommissair Magnus Christian Hetting, tre Officerer og otte Kjøbmænd, der sigtedes for at have colluderet med ham. (Ved den af en combineret Commission allerede under 28de Juni 1828 afsagte Dom var Krigscommissair M. C. Hetting, dømt, "forat have forsætligen sat Jld i Statens Magazinhuus i Drammen, til at halshugges og Kroppen steilles.
Viborger Samler, 1833-02-16
Ved Høiesteret dømtes M. C. Hetting, "for hans svigagtige Omgang med det til hans Opsigt betroede Magazinkorn, "til Slaveriet i sex Aar, samt til at erstatte Statskassen 863 Spdlr. og omtrent TiTusinde Tdr. Korn, af forskjellige Slags, efter Specification, men blev iøvrigt frifunden for Actors videre Tiltale i denne Sag. – Tiltalte Premierlieutenanterne C. V. Garden og C. F. Busch, samt Secondlieutenant C. D. Finne, dømtes "for deres mislige Omgang ved Afholdelsen og Udfærdigelsen af Opmaalings-Forretningen paa Drammens Magazin huus, at hensættes hver i Are Maaneder i Fæstningsarbeide, i strængeste Grad. Kjøbmand H. A. Meel huus frifindes for Justitiens Tiltale, Kjøbmændene Viceconsul M. L. Madsen, A. G. Album, T. Segelche, E. Børresen, P. C. Bergh, P. H. Paulsen, og Stadshauptmand A. C. Grønner, have, for deres ulovlige Samhandel med M. C. Hetting, om Magazinkorn, at betale i Mulkt til Drammens Byes Fattige, Madsen og Segelche hver 300 Spd., og de øvrige hver for sig 100 Spd., samt desuden hver for sig erstatte Statscassen de i Dommen specificerede Kornvarer, for hvilke de have besveget Statscassen (omtrent 3000 Tdr.) – Resten af Dommen angaaer Procesomkostningernes a. Repartition.
Viborger Samler, 1833-02-16
Blandet. Baron van Zuilen skal have erklæret, ifølge sine Jnstructioner ikke at kunne underhandle med England og Frankrig uden Tilkaldelse af de øvrige Magter. Kongen af Holland skal vedblive sin Paastand, at ville spærre Schelde for Englænderne og de Franske, indtil de tagne hollandske Skibe ere frigivne. - Det hedder at den franske og den engelske Charge Tissaires i Hang er kaldt tilbage.