JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-12-13
London, den 26de Vorember. I Dag aabnede Hs. Majestæt Kongen Parlementssessionerne igien ved en Tale fra Tronen til begge Husene. Par lementet vil altsaa først næstkommende Mandag den 29de hujus komme ret i sin Activitet. Paa denne Dag vil man giøre Forslag til en Adresse, som man troer vil gaae igiennem uden Mødstand, og at Oppositionspartiet da først vil vise sig i sin Styrke, naar den med Spanien sluttede Overeenskomst officiel bliver Underhuset bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Warskau, den 1ste December. Efter foreløbende Beretninger fra Ukraine skulle Tyrkerne. paa det Sted i Donau, hvorhen de havde reddet sig, atter have lidt stor Skade af et andet Corps Russer, som har taget 40 Fartøier fra dem. - Efterretningen om, at den Tyrkiske Fæstning Kilia var gaaet over til Russerne, skal have foranlediget store Uordener ved Storvistrens Armee, som desuden er i slette Omstændigheder. Den Russiske General von Suwarow er paa Marchen til Brailow.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Wien, den 1ste December. I Gaar vilde man her vide, at den Russiske General Ri bas har med Tropperne paa Flotillen, som den 2den Novemder løb ind i Donau, angrebet Jsmail, og den 15de erobret samme; men da Brevene for i Dag intet melde derom, maae man oppebie Bekræftelse. Jmidlertid have vi endnu vigtige Optrin at vente, da der over Krajowa er indløbet den Efterretning, at Storvisirens Hovedarmee er i fuld Bevægelse, for med Eftertryk at sætte sig mod Russernes videre Fremgang. Man frygter derfor ikke uden Grund, at Fredsunderhandlingerne i Szistore ville herved mærkelig blive forhalede, om ikke gandske afbrudte. Man erfarer tillige, at al Grændsemilitien skal blive paa Krigsfod.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Breve fra Belgrad af 17de November kunne ikke noksom beskrive den blomstende Tilstand, i hvilken Staden og Egnen samt det erobrede District af Servien, befinder sig. At alle Ting hersker Overflødighed. Fortreffeligt Brød, Kiød, erling. Fisk, Havevexter og Viin af alle Slags, faaes for megen let Priis, saa at vore Militaire nødig ville forlade disse Stæder, og Egne. Luften og Veirliget er ikke heller saa usund, som man har bildet sig ind; thi der findes kun faae Syge i Hospitalerne.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Af en Skrivelse fra Wien, den 1ste December. Der siges, at vort Hof har efterat det har faaet Efterretning om Russernes tvende sidste Seiervindinger over Tyrkerne, sendt en Coureer til det Preussiske med den Udladelse: At da een af de første Betingelser i den Reichenbachske Convention, nemlig, at Preussen med sine tvende Allierte, Engeland og Holland, forbandt sig til, at oprette ligeledes Freden imellem Rusland og Porten, var hidindtil ikke alleneste bleven uopfyldt, men der var ikke det ringeste Anseende dertil, saasom den Russiske Monarkinde, som bekiendt, havde frabedet sig denne Fredsmegling, og nu med sine seierrige Vaaben vedblev at giøre alt videre Progresser mod Tyrkerne. Man haabede derfor, at det ikke skulde blive regnet Østerrige til onde, om samme ikke allene beholdte sine fra Porten gjorte Erobringer, men endog, efter Ruslands Exempel, søgte fra denne Side at forstørre sine Stater, og dette maatte Preussen, efter sin sidst gjorte Erklæring ihenseende til den daglig tiltagende Russiske Magt, selv billige, naar man ikke lod Rusland erobre allene. (Hvorvidt dette er grundet, maae staae derhen.)
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Bergen op Zoom, den 2den December. I Dag indløber hertil den tilforladelige Efterretning, at Brussel og Løwen have overgivet sig til de keiserl. Tropper, og at de formodentlig næste Søndag ville ogsaa være Mestere af Antverpen. - Her er fuldt af Flygtninge, og i Dag ventes van der Noot hertil. Hans Broder har allerede været her i nogle Dage. Ved Postens Afgang kom endnu flere flygtende Brabantere hertil, som stadfæste, at Østerrigerne ere allerede i Besiddelse af Brüssel og Mecheln og ventes i Morgen i Antverpen; at alting gaaer for sig med en ubegribelig Kolsindighed, at ingen Uordener have havt Sted, og at man end ikke i Løwen har gjort ringeste Modstand.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Brussel, den 2den December. J Aften, ved Postens Afgang rykte Østerrigerne her indi Staden, og man gik dem i Møde med aabne Arme. Og saa i Løwen bleve de imodtagne som Venner. Nogle forsikre, at van der Noot sidder i Fængsel, og andre sige, at han er flygtet til Holland. - De til Feldtmarskal Bender afsendte Deputerede, der skulde give ham Efterretning om Resolutionen angaaende Erkehertug Carl Ludwigs Valg til Souverairi Nederlandene, sendte han tilbage, og lod sige, at han ansaae dette som en nye Fornærmelse imod hans Herre. - General van der Mersch er bragt fra Løwen til Dornick.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Haag, den 4de December. Det bekræftes i alle fra Brabant indløbne Efterretninger, at Brussel, Mecheln og Løwen ere i de Keiser iges Hænder, Den høire keiserl. Fløi under Alvinzy har besat Løwen, og Feldtmarskal Bender er selv den 1ste hujus marcheret til Ge nappe, hvorfra han kun har en March til Brüssel. Jngen steds have de Keiserlige fundet Modstand, end ikke i Løwen ei heller er der foregaaet ringeste Uorden, saa at man her med Rette kan sige: hastig tabt, hastig tilbagevundet. J Namuhave de Keiserlige fundet 99 Kanoner, en Mængde Ammunition, 6000 Rantioner Brød, 60000 Centner Mehl, 20000 Skpr. Havre og 19000 Centner Høe og Halm. -Man veed desuden for vist, at de trende mæglende Magters her værende Ministre, nemlig Spiegel, Keller og Ankland have vel ikke egentlig protesteret imod en voldsom Bemægtigelse af Nederlandene, men dog under 20de Novbr. tilstillet Grev Merey en Erklæring, hvori de erindre ham om deres Underhandlingers uforanderlige Grundvold: nemlig, ikke at skride til voldsomme Midler, førend de mæglende Magters Formaninger vare blevne frugtesløse, og alt Haab om et godt Udfald forsvundet. De erklære end videre, at de belgiske Deputeredes Sendelse fra Brussel til Haag, for at begiære en længere Termin, var af dem bleven anseet som det første og saavel med Souverainens Værdighed, som for Undersaatternes Sikkerhed passende Skridt. Men til deres største Forundring havde de seet, at Grev Merey havde af slaaet al videre Opsættelse, uagtet at bemeldte 4 belgiske Deputerede høitideligen havde paalagt sig den Forbindtlighed, at Provindsernes Stater skulle ufortøvet forsamle sig som Generalstater og afsende Deputerede, for at giøre Ende paa Uroelighederne i Landet. Hr. Greven havde i Anledning heraf ladet bemeldte Ministre sige, at deres Mellemkomst havde efter hans Tanker opnaaet sin hele Hensigt, da de Keiserl. Tropper vare rykte ind i Landet som Venner eller Fiender ligesom Omstændighederne udkrævede det; men denne Omgangsmaade forekom dem stridende imod de antagne Grundsætninger, hvis Beskyttelse de havde troet at finde i Keiserens ædle og menneskekiærlige Caracter. Efter en moden Overveielse vilde Hr. Greven ligeledes finde, at Tingene endnu ikke vare komne til en saadan Yderlighed, at man behøvede Brugen af militair Magt, som det eneste tilbageværende Middel, hvorfore de ei heller vilde have ringeste Skin af : have medvirket til denne Beslutning, men forbeholdte deres respective Souverainer saadanne Forholdsregler, som disse maatte finde passende paa de nærværende og tilkommende Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Helsingøer, den 13de December. Fraden 6te hujus til i Dag ere i alt komne 54 Skibe. Herpaa Reden ligge omtrent 60 Skibe, som ere distinerte til Nordsøen, hvoriblant en Dansk Vestindiesarer. Skipper P. Mørck, kommen fra Amsterdam og distinert til Kiøbenhavn, ligger her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Kiøbenhavn, den 13de December. Den 12te November er Copiisten i Søe=Etatens 1ste Departements=Contoir Claus Barfoed Smit allernaadigst beskikket til Mynsterskriver ved Søefolkenes Enrollering i Bergens District. Under 10de December er General=Krigs Commissaire og Deputeret i det Kongel. Admiralitets- og Commissariats=Collegio, Hr. Johan Diderich Gorne, allernaadigst forundt Rang og Sæde med Contre=Admiraler fra 31te Julii sidstleden.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Under Dato Christiansborg Slot den 3die December d. A. er udkommet en Forordning, som bemyndiger Amtmændenat straffe dem af Almuen, som ikke møde, naar de af Amt mændene, paa Embeds Vegne, indkaldes. Fra det Kongel. General=Postamt er den 27de November 1790 udstædt følgende Placat: "Ligesom af de Kongelige Collegiers Brevpakker under et Punds Vægt, hvad enten de ere private Sager eller Kongelig Tieneste angaaende, hverken skal betales Postmesterne Skriverpenge eller andre Kontor=Rettigheder, naar de, til Lettelse for Rideposten, forsendes med den Agendepost, saaledes skal, efter Overeens kommende med det Kongelige Finans=Collegio, for andre med den Agendepost forsendende og egentligen dertil henhørende Sager, som gaae enten fra eller til de Kongelige Collegier, og hvorfor Portoen bliver betalt af den Kongelige Kasse, Kontor=Rettighederne alleneste beregnes efter Placaten af 21de Junii 1777, og maae Veierpenge hverkenæskes eller tages for alt det, der ikke skal taxeres efter Vægten, men alleneste efter Værdien. Og, for at forekomme al Uorden med Kontor=Rettighederne af de til de Kongelige Collegier her i Kiøbenhavn med den Agendepost indkommende Sager, maae Postmesterne, naar Afsenderne selv erlægge Postvengene, vel og af dem lade sig betale Kontor=Rettighederne; men for Sager Kongelig Tieneste angaaende, som indsendes til de Kongelige Collegier, maatte af Afsenderne ikke oppebæres Kontor=Rettighederne, hvorom Postmesterne i Provindserne have at henholde sig til de Agende=Postkontorer her i Staden, som føre samme, tilligemed Portoen, den Kongelige Kasse til Regning, og derfor, naar Betalingen er indkommen, gjøre Afregning med vedkommende Postcontører. End videre, da Kontor=Rettighederne allene tilkomme de Postcontorer, hvor Sagerne først komme paa Posten, maae Postmesterne paa Mellemkontorerne, hvorfra Sagerne forsendes videre til afsides liggende Postkontorer, ikke forlange eller tage noget under Navn af Skriver= eller Udleveringspenge. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning, og især samtlige Postkontorers vedbørlige Efterlevelse herved bekiendtgiøres. Placat. "De Anordninger, som forbyde at bære og trille Dragter paa Fortougene, vise mange at have glemt, saa at Gaaende meget ofte, især ved de Dragter, som bæres, foruleiliges og udsættes for Skade paa deres Lemmer. - Anlediget deraf, bliver herved alle Vedkommende indskierpet Placaterne af 3 April 1769 og 4 Maji 1772, og tillige Medhold af det Danske Cancellies Skrivelse af 7 December 1782 alvorlig advaret, ikke herefterdags at Bære eller Trille med Dragter paa Fortougene til Hinder for de gaaende, Skade for Broelægningen og Vanziir i Gaden, saafremt de, som derimod handle, ikke vil vente at blive straffet; hvorhos det tillades enhver at anholde og til Politiekammeret at opbringede, som beviislig herefter i forbemeldte Tilfælde forsee sig. Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 11te Dec. 1790.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholdingge Selskab den 28de October sidstleden uddeelte. (See Tillægget No. 99.) 197. Pigen Marthe Larsdatter i Lomsaas. Høybye Sogn, i Sielland, som fra sit 3die Aar har været blind, har i Aaret 1789 forfærdiget 280 Alen Multum, Hør= og Blaarlærred, en Belønning af 5 Rdlr. 198. Enken Anne Jørgensdatter i Dramstrup, Nørre-Jerløse Sogn, paa Holbeks Amt, som i Aarene 1787 og 88 har forfærdiget 326 Alen Klæde, Svanebay, Dreil og Hverken, ligesaa en Belønning af 5 Rdlr. 199. Jomfrue Jde Marie Lorenzen til Røddinggaard ved Ribe, som i et par Aars Tid har forfærdiget 70 Alen got Klæde, tilstaaes et Agtelsestegn af den tredie Sølvmedaille. 200.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Gaardmand D. Leerbeks Kone i Trøninge Bye, paa Holbeks Amt, som i Aarene 1787 og 88 har forfærdiget 424 Alen Hvergarn, Vadmel og Multum, en Belønning af 4 Rdlr. 201. Tienestepigen Maren Nielsdatter, tienende hos Lysestøber Thermølen her i Staden, som i Aaret 1789 har forfærdiget 103 Alen got Hørlærred, en Belønning af 3 Rdlr. 202. Huusmandskonen Birthe Hansdatter i Asminderød paa Cronborg Amt, for at have forarbeidet 38 Aler got Hverken, ligesaa en Belønning af 3 Rdlr. Desuden har Mølleren Niels Bruuns Hustrue i Unløse Bye paa Hobeks Amt søgt Belønning for 1986 Alen Tøier men da Attesterne ikke ere overeenstemmende med Selskabets Fordringer. saa har hun ingen Belønning kundet erholde. J Norge 203. Bondekonen Helene Evensdatter paa Vestre=Balke Totens Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, har i Aarene 1787, 88 og 89 forfærdiget 2534 Alen Gardintøi, Hverken, Lærred, Dreil og Vadmel, hvorfor hende tillægges en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 104. Bonden Hans Nielsen Sigstads Hustrue, Pernille, af Brie Præstegield, Aggershuus Stift, har i Aarene 1787, 88 og 89 forfærdiget 1020 Alen Dreil, Lærred, Strie, Vadmel, Bomuldstøi og Stoffer, som al er spundet og farvet i hendes eget Huus, hvorfor hende ligeledes tillægges en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 205. Provstinde Birgithe Else Cathrina Michelet til Leierdal Præstegield i Bergens Stift, har forfærdiget 24 Stykker uldne, linnede og stribede Tøier af fortrinlig Godhed, hvert Stykke paa 30 til 40 Alen, alt af hiemmeavlet Uld af engelsk Art, hvorfor hende tilkiendes Selskabets første Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 206. Bondekonen Anne Nielsdatter til Hammerstad paa Toten i Aggershuus Stift som i sidste Aar har forfærdiget 540 Alen Strie, Vadmel og Lærred, tillægges en Belønning af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 207. Birthe Marie Larsdatter i Flekkefiord.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Christiansands Stift, som i mere end 30 Aar har ernæret sig, sin Mand og syge Moder, ved at spinde, væve, farve og trykke saavel Uldent som Linned tillægges en Belønning af 5 Rdlr. (Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Ved Tal=Lotteriets 490 Trækning i Altona udkom: No. 43, 39, 90, 28, 24. I Dag lagde Vagtskibet fra Beltet, Snoven Fama, ind igiennem Bommen. "Tirsdag Morgen, den 21de December, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og modtages "Dagen før, om Eftermiddagen fra Kl. 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
AVIIISSETS. Den 2den Decbr. 1790 har det behaget Gud efter en lang varig Svaghed at bortkalde fra dette Liv min elskværdige Kone, Charlotte Amalia Fog, i sit 24de Aar, efter 4 Aars kiærligt Ægteskab. Denne for mig saa saare smertelige Forandring, bekiendtgiøres herved for min sal. Kones høistærede Familie, vore fælleds Paarørende, Velyndere og Venner; jeg er forvisset om enhvers kiærlige Deeltagelse i mit stor Tab og Sorrig, og udbeder mig fremdeles Yndest og Venskab for mig og mit moderløse lille Barn. P. Høyer, Præst i Mesinge. Sil Publikum om Stavnsbaandets Løsning og Bondens Frihed, E. fra Conferentsraad Fleischer, faaes tilkiøbs, i Gaarden No. 9 i Klarebodene, i Bogladen, for 2 s. i Norge faaes S. T. Hr. Etatsraad Colbiørnsens Betragt. ninger i Anledning af endeel jydske Jorddrotters Klag til Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen &c. for 24 s. paa for gende Steder. J Christiania hos Hr. J Hesselberg og Hr. Fuldmægtig Schmidt paa Post Contoiret; i Friderichshald hos Hr. Fuldmægtig Balle paa Post Contoiret; i Friderichstad hos Hr. Auditor og Postmester Bremer, paa Moss hos Hr. Kammerraa- og Postmester Gerner; i Bragnæs hos Hr. Ritmester og Postmester v. Bülow; paa Kongsberg hos Hr. Forvalter Strøm; Arendal hos Hr. Boghandler Møller; i Tronhiem hos Hr. Kiøbmand Blechingberg (naar Skibs=Capitain Andresen er ankommen). Samme Steder faaes: Gienpart af en Skrivelse, som Kammerherre og Landstaldmester Beenfeldt har ved Hr. Kammerherre Rosensrn til Katholm ladet omsende til adskillige Jordegodseiere i Jylland, for 4 s. En Indretning i Kiøkkener til Brændes Besparelse af Hr. Kammerraad og Amtsforvalter With i Holbek, sælges for 8 s. heftet hos Bogtrykker Popp paa Rosengaarden Nr. 115, ført Sal. Paa det at denne nyttige og fordeelagtige Jndretning ik skal blive skiult for Publikum, har et agtværdigt Selskab over ladt mig den. For dem, der har læst denne Afhandling i Minerva, og som vil betiene sig deraf, tiener, at denne senere Udgave er forøget med Rettelser og Tillæg af Forfatteren. Hveder tager 10 Exemplarer faaer det 11te frit. Nytaarsgave fra Jamaica i Vestindien til et Barn i EnUropa, 8 og et Fierdedeel Ark stor paa Skrivp., i smuk Papiir 12 s., indbunden til forskjellige Priser, faaes hos S. Poulsen, Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Forhen utrykte Nytaarevers paa Arker (5 og et halvt Ar 2 forskjellige) af bekiendte Digtere, 24 Vers paa Arket, faae Arkeviis for 6 s., Halvarket 4 s. Paa Silke med Jndfatninger illuminerede og stukne, i Kobber i nyeste Smag, 12, 16 20 og 24 s. Stykket. Versene ere alleforhen utrykte - og Blanqvetter til forskjellige Priser faaes hos S. Poulsen, Antonistræde No. 324 og 325. Tiltrædelses=Tale, holden da Skolen i Christianstæd paa St. & Croix blev aabnet den 8 October 1789, af Hr. Hans West Rector og Meddirecteur ved det danske Vestindiske Jnstitut 4 Ark paa Medianpapiir, heftet 20 sk., bekommes hos Boghandler Tikiøb paa Hiørnet af Gothers= og Regnegade No. 141. Se mange mine Herrer Commissionærer, som endnu staa tilbage med at sende mig Pengene for de dem tilsendte, og afsatte, Exemplarer af Kirkeforfatningen (deres Navne behøver jeg vel her ikke at nævne?) ombedes at sende mig sammet denne 11te Dec. Termin, eller i allerseneste til 11te Martii, de jeg ellers let kan sættes i stor Forlegenhed - Mit nye Establisse mang giør mig det til en nye, skiønt ubehagelig, Nødvendighed, saa ofte offentlig at erindre derom - Subskribenterne beherslet ikke at tvivle og Verkets Fortsættelse, der er mig selv nok saa magtpaaliggende som nogen Anden. Lille Lyndbye ved Fridrichsborg d. 3 Dec. 1790. Ussing.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
De som i forestaaende 11 December Termin maatte have Pen paa Renter at udsætte kan faae dem trygt anbragte vil Mauriz Frydensberg i Pilestrædet Nr. 71. Lit. A.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden er borg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Elars, Raad de Coninck & Compagnie, af Vor Kongel. Residentz, Stad Kiøbenhavn, hans, paa Samuel Thompsen, af Bort Eyland St. Croix i Vestindien, herom allerunderdanigt giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Pro. clama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indfalde at alle dem, saavel i Vore Riger og Lande som Udemands boende, der fra det ham den 15de Januarii 1779 forundte Pro a clamatis Udløb maatte have nogen Fordring paa ham, en enten som Executor Testamenti, Skifte=Forvalter, Formynder, Curator, Fuldmægtig for de Hollandske Pengelaan, en eller for andre, og for Resten i alle andre muelige Tilfælde, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, da saa¬
Berlingske Tidende, 1790-12-13
dant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt 3de gange bekiendtgjort i de Berlingske Tidender, Aldresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, - og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, fra den Tid at regne et da saadant Proclama er læst for alle Ober= og Under=Retter et paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrev Eylande boende og sig opholdende Creditorer, dermed at ne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; dog skal fornævnte Sammel Thompson være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder Contoirer paa meerbemelte Eylande, og derom erhverved Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende, de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for imod Vore Forordninger og andre Rettigheder; hvorefter Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 19de Novbr. 1790. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Sammel Thompson af St. Croix Bevilling at maae i Aviserne indkalde sine Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 22de Novbr. 1790. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som maatte have nogen Fordring paa ovenmelte Sammel Thompson paa St. Croix, enten som Executor Testamenti, Skifte=Forvalter, Formynder, Curator, Fuldmægtig for de Hollandske Pengelaan eller for andre, og for Resten i alle andre muelige Tilfælde, dermed at fremkomme og melde sig hos meerbemelte Sammel Thompson paa St. Croix, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
J Kiøbenhavn ere disse Brokbaand bleven undersøgte og approberede af Ober=Collegio Medito og andre berømte Chirurger, hvorpaa efter Forlangende kan forevises Attester Hr. von Fontenelle logerer i Store Kongensgade No. 35, i Klokofsky's Gaard.
Berlingske Tidende, 1790-12-13
For at forekomme den i Provindserne, især i Holsteen, fal tede ugrundede Fordom imod det Danske Porcelain, maatte til almindelig Efterretning være bekiendtgjort: at da der af bemelte Porcellain, især det blaae og hvide, er 3de Sorter, nemlig : Bedste Gods, Middelgods og Udskud, af hvilke 2de sidste Sorter alt stændig Opkiøbes, saa maatte de udenfor Kiøbenhavn, der have Lyst til at eie af det bedste danske Porcellain, vogte sig for, naar det kjøbes paa anden Haand af dem, der enten herpaa Fabriken eller Oplagsstederne tilforhandle sig de ringere Sorner, at de ikke blive bedragne ved at betale Middelgods for Bedstegods eller Udskud for Middelgods. Og da Sorteringer, ikke kan skee, førend Porcellainet har udstaaet den sidste Brænding, kunne saadant Bedragerie ikke forekommes paa Fabriken, ved et paasat Tegn, hvorved det ene Slags kunne skildes fra det andet. Derimod maatte lægges Mærke til, at intet af blaat og hvidt Thee og Kaffetøi sælges, enten her paa Fabriken eller Oplagsstæderne for Bedstegods, uden det i alle Dele er fuldkommen godt, saavel i Henseende til Porcellainets Hvidhed og Klarhed, som dets Form og Tegning, men alt det øvrige der er uklart, enten i Materien eller Malerier, eller og skient, bliver efter dets mindre eller mere Feil, ikkun betalt for Middelgods eller Udskud. Kiøbenhavn, den 6te Decbr. 1790. Peter Wiborg, Forvalter ved den Kongelige danske
Berlingske Tidende, 1790-12-13
Porcellains=Fabrike. At Provsten over Hornum Herred og Sognepræst til Aarestrup, Buderup og Gravlev Sogne i Aalborghuus Amt, Hr. Peder Deichmann Aagaard i Juelstrup, ved Døden er afgaaet den 16de Passato, som i de Jydske Efterretninger den 22de dito er anmeldt, det bliver end videre herved bekiendtgjort. De som Anledning af dette Dødsfald maatte have noget at erindre eller nogen Fordring til hans Arvinger, det være sig i Anledning at den Afdødes førte Embeder, Formynderier, udgivne Cautioner, eller af hvad anden Grund maatte reise sig, ville behage at melde sligt til hans ved oprettet og af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente, indsatte universelle og i Følge Kongelig Bevilling myndige Arvinger, de tvende Søstre Jomfrue Karen og Maren Bloch Aagaard i Juristrup, eller og for mig undertegnede som indsat og beskikket Executor Testamente, inden de i Loven foreskrevne Tider, og paa den Maade som efter død Mand bør skee, da behørig Rigtighed kan ventes, og lige Rigtighed forventes fra enhver som maatte skylde noget til den Afdøde. Torstedlund pr. Hobroe, den 19de November 1790. K. Theil.