Københavns Adresseavis, 1780-05-24
Tanker af en Dansk. Saa skal en hellig Jld de sidste Spor udslette Af den Uvirksomhed, som standske Cimbrens Roes. Nu skal ei Tydske meer i vores Sveed sig mette; Ei Franskes Glimreværk skal meere blænde os. Kom Lybske. – sluk den Jld, der ummer i dit Hierte, Den Avinds Glød - indhyldt i Røg af Danskes Bryg. Kom Dresden! see dig sort; din Konst vi ogsaa lærde. - See Danmark trodsende en Boe for stræbsom Myg. Hist en utrættet Flid igiennem Klipper baner, Sig Vei til Jordens Bug, dens skiulte blanke Muld; Og Konstens sine Preg dets Værd og Nytte danner. Hist hegner Konst og Flid og Skovs og Agres Guld. Ja Mejer, *) glem dit Syn, og Dreedens Mindesmærker, Af Skiønnes Viid og Konst - snart seer du Dresden her i En Bærens Mynster vist den skiønne Fløk forstærker, Hvis Navn foreviges ved store Gierninger. Bryst Dig, Du Galliens forgyldte Petitmæter! Af dines Konst i Guld - men ei det selv - En Dansk Er aldrig skiønnere, end iført Danske Klæder; Da ziirer Konsten meest, naar Konstneren er Dansk. Udlænding! vent kun ei dig meere at berige, Paa vor Bekostning - høit slaaer ædle Danskes Blod. Hvor høit, maae valgte Sprog af Kronen selv dig sige: Hver Danskers Ære er: at være Patriot, Angaaende Veyenes Anlæg omkring Rom, og fornemmelig den prægtige Vey kaldet Via Appia. Ligesom man hos Romerne fandt Stolthed, prægtige og kostbare Anlage i det hele, saa viste samme sig og ihenseende til deres Vey. At forbigaae de øvrige om Staden Rom anlagte mange smukke og ordentlige Veye, saa var den prægtig saa kaldte Via Appia eller den Appiske Vey, den ypperse blandt dem alle, og formedelst 5) Author til en Afhandling i det Tydske, ved hvis Oversættelse i Modermaalet, hvorledes skal et ungt Fruentimmer værdig danne sig, som er trykt paa Hr. Gyldendals Forlag baade Forlæggeren og Oversætteren have gjort sig fortiente af de Danske Skiønne. dens Ælde Længde, og kostbare Anlag, kaldtes Reginsviarum, eller Dronningen for alle de øvrige Veye; Appia longarum teritur regina viarum, siger Porten Den er bleven besørget anlagt, Anno 580 efter Roms Bygning, af Appius Claudius, som Cenfor, der siden beklædte Borgemester=Embedet tvende gange. Den strakte sig fra Stadsporten kaldet St. Sebastians Port eller Porta Capena, indtil Capaa, 24 tydske Mile, og er siden af Trajano anlagt videre til Brindist, over 60 Mile, kaldet paa denne Strekning derfor via tranjans. Dens Brede holdt 14 engelske Fod, og fuldkommen Rummelighed for 2 Vognes jevnsides eller Forbifart. I Grunden var nederst Sand, og derover et Long store Stene, hvorved Grundlaget altsaa var fast, oven paa var den derimod belagt med en Art jernhaarde Kieselsteen, som holdt en rød og graablandet Farve, hver 1 a 2 Fod lang, 10 a 12 Tomme tyk, af irregulær Firkant, og saa tæt sammenfalsede, at ikke en Kaardespidse derimellem kunde ned stikkes, saa den nesten var som en heel Steen. Af samme Kieselsteen var anbragt en forhøiet Rand ved Siderne af 2 Foeds Høide, hver 12 Skridt, som tiente til Bænke og Fordtrin at stige til Hest; Paa hver italiensk Miil eller 1000 Skridt vare Milepælene opførste af en høiere Steen af samme Sort, som Støtter med Miletallet indhugget. Endskiønt den altsaa er over 2000 Aar gammel, og paa mange Strekninger af Jordskielv forsenket, treffes der dog paa Veien til Neapel visse Længder deraf, som passeres. Den giver et Syn som forrustet Jern, og Hiulsporene sees 3 a 4 Tomme dybe, ved Siderne sees og endnu nogle Levninger af de derved anlagte kostbare Begravelser. De Reisende bemærke dog at den tildeels er ikke den behageligste at passere formedelst Steenenes Haardhed og Glathed, der medfører sin Uleilighed for Heste og Vogn. Paa adskillige af deres ovrige Veie fandtes og ziirlige og kostbare Broer over Vandløbene, Buer, Stotter og del. Om det Romdalske Landhuusholdnings Selskab. Siden dets Begyndelse 1776, ere formedelst uddeelte Præmier bygt 13 Fæhuse eller Koestalde af Steen, opført 15 Skorstene i gamle Jldhuse, isteden for de forhen værende Gruvestene midt paa Gulvet, der ere særdeles farlige for Jldebrand, opsat 1500 Alen Torv Gierde, 1350 Alen Steengierde, ødelagt 262 Spurre, 93 Krager, 12 Ørne, Biørne og 5 Ulve, fundet 2 Jern=Ertz Gange, bragt PotatesAvlen i Gang, betalt Præmium for Bøygde=Fiskerie og Humle=Avl, opbrudt Nyeland til Ager 35427, Qvadrat Alen, deri optaget, og af den opbrudte Steen igien sat 827. Alen Grøfter, og derforuden bortkiørt 6670 Læs. En nye Plov, for at løse Myr og Masse i steenfrie Mark, er udfunden af Klokkeren til Bulsøe, Ole Bæchaal, som derfor blev belønnet med Værdien af den store Sølv=Medaille, hvormed det Danske Landhuusholdnings Selskab beærede GeneralAuditeur Koren, og han igien dens Værdie i contant offererede det Romsdalske Selskab, Gaarde og Huuskiøb i April Maaned 1780. Fuldmægtig Sr. Friis solgt, og Hr. Raadmand Schiøper Commission kjøbt en Gaard i Skidenstræde Nr. 138. Madame Kirstine Bygum solgt, og Sr. Nicolai Bygum kjøbt en Gaard i Knabrostæde Nr. 72 for 2700 Rdlr. Just Christian Urenholt solgt, og Sr. Peter Lægaard per Commission kjøbt en Gaard i Steenkullgaden eller Stokhuuslængden kaldet Nr. 441 for 5500 Rdlr. Lars Pedersen Wahl solgt, og Henrich Christopher Slug kjøbt et Huus i Sølvgaden Nr. 453 for 193 Rdr. Jens Andersen Bay solgt, og Johan Friderich Ter møhlen kiønt et Huus i Michelbryggersgade No. 167 for 400 Rdlr. Afdøde Spekhøker Søren Frederichsen Ewald Huus paa Hiørnet af lille Kanikestræde og Skindergaden ved Testammente tillagt Caspar Michael Hjortelund. Muurmester Hr. Sammel Blichfelt solgt sin halve Deel af Gaarden No. 294 &. 95 paa Hiørnet af Nyehavn og Myndten, til sin Med=Jnteressent Kiøbmand Sr. Hans Jessen. Jens Andreas Møller solgt, og Jens Simonsen kjøbs et Huus i Adelgaden Nr. 262 & 262. Maren Thomasdatter Østergaard solgt, og Carl Herman kjøbt et Stykke Grund til sit Huus i Dronningens Tvergade Nr. 366 for 200 Rdlr.