JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Alle de, som beboe Valløe Slot og de Bygninger, som høre dertil, ere i egentlig Forstand ikke Landboere. Deres Levemaade ligner Kjøbenhavnernes som een Draabe Vand den anden. De bryde sig intet om Solens Opgang, intet om Lærkernes Morgensang. Naar man undtager Tyendet, saa ligge de endnu alle i den Parserne eller de saakaldte Jldtilbedere betragte, som bekjendt, Solen som Guddommens Billede. sødeste Søvn, naar Solen allerede længe har svinget sig bort over Bjerg og Dal og over brusende Søer. En Malkepige, - en Tjener i blaat Liberie og med en sort Fløiels Kasket paa ere af menneskelige Skabninger de eneste, som man tidlig om Morgenen møder her. Den Rolighed, som herskede over den hele Egn, var saastor, at endog Ravne og Krager spadserede i en enlig Gaard bag ved Slottet imellem Hønsene og Kyllingerne, og deelte med dem broderligen det Korn, man havde strøet for dem. Ensomheden synes at have gjort dem saa fortrolige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Jngen af Stiftsdamerne turde den Gang paa sine Værelser være i Enrum med noget Mandfolk, var det end hendes egen Broder, eller nærmeste Paarørende. Valleby.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Jkke langt fra Valløe-Slot ligger Vallø by - en simpel Bondeby – men i mange Henseender mærkværdigere end den største Kjøbstæd. Solen havde allerede begyndt at dale, da jeg og min Fetter spadserede derhen, for at tage Kirken i Øiesyn. Da vi kom did viste man os hen til Degnen, der boede tæt ved Kirken. Naar man tænker sig en Degn, forestiller man sig altid en Mand, som fra Top til Taa er sort som en Ravn, og som kun behøver at lukke Munden, op, for at overbevise hele Verden om, at han er vant til at sige Amen. Men den Gang indsaae vi tilfulde det Vaklende i alle empiriske Begreber. Degnen til Valløby Kirke var klædt i en slet og ret Bondekofte, og var hverken mere eller mindre end en slet og ret Bonde. Min Fetter kunde aldeles ikke overtale sig til at troe, at denne Bondemand var Degn, som, efter hans Formening, dog pleier at være en Person, der hører til Kleresiet, men da Manden traadte frem med et stort Knippe Nøgler og aabnede Kirkedørren, saa maatte han sande Shakespears Ord: at der gives meget imellem Himmel og Jord, som vor Philosophie ikke drømmer noget om. Hvad Tid denne Kirke egentlig er bygt, vides ikke, men at den fuldkommen er tre Hundrede Aar gammel, det maa man slutte af Rosenkrantzes Begravelse, som er fra 1553. Som Landsbykirke betragtet er den udmærket smuk. Ved Alteret sees Rosenkrantz og hans Frue i Legemsstørrelse og i ridderlig Dragt, malede al fresco, eller paa Kalk. Fra de catholske Tider findes adskillige Levninger. Over een af Dørene hænger der en Altertavle, som er udarbeidet af Alabaster paa blaa Grund, og omtrent en Alen lang og en halv Alen høi. Den er et sandt Mesterstykke, som man maaskee i hele Dannemark ikke har Mage til. Hver Figur er udarbeidet i den ægte antique Smag, og der er ingen Tvivl om, at den er forfærdiget i Jtalien i de Catholske Tider, og kjøbt der for en meget betydelig Sum. Nu hænger den i Valløbykirke, bedækket med Støv, uden at nogen synes at skjønne dens Værd. Naar Kirken med Tiden engang forandres, saa forestaaer dette Konstværk neppe nogen anden Skjebne, end at det bliver kastet hen paa et Loft imellem andre ubrugelige Sager. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. Den Crisis, som vort Sprogs Retskrivningslære i denne Tid befinder sig i, maa enten drage dens totale Forvirring efter sig, eller og for bestandig bestemme dens Grundlove. Den er for heftig til, at ikke det første eller det sidste skal være en Følge deraf. Ogsaa Hr. Dr. og Conrector Bloch i Odensee har nu givet os et Skrivt under Titel af Grundtræk til en Dansk Retskrivningslære, der er udarbeidet med meget Eftertanke. Han har holdt en fornuftig Middelvei imellem den gamle og nye Skrivemaade. De mange Reformer forøge, efter hans Mening, Retskrivningens Vanskeligheder, istedet for at gjøre den simplere, og Begynderen, som maa lære at kjende Ordene under en dobbelt Skikkelse, forvirres snarere end hielpes ved den ny Ortographie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Een af vore Grosserere har i Aar havt den heldige Jdee, at forskrive 100,000 Tønder Rug fra Archangel. 7000 Tdr. ere allerede ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
J Nyborg er af Sognepræsten oprettet en Søndagsskole, 7 Svende og 18 Drenge af Haandværkstanden udgjøre indtil denne Tid Antallet. En duelig og indsigtsfuld Mand, Seminaristen Hr. Rønning, giver Underviisning i Regning og Skrivning. Hr. Ambders vil til November give Underviisning i Tegning. Ogsaa underholdes der med dem Samtaler, hvis Hensigt er at danne dem til brugbare, sædelige og retskafne Borgere. Jndretningen mangler ikke Understøttelse. 6 Borgere have allerede givet til at bestride Udgivterne 24 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Fra Odense meldes: Natten imellem sidstafvigte Løverdag og Søndag blev man her pludselig afbrudt i Søvnen ved Brand-Allarm. Jlden opkom uden for Nørreport i den nordre Ende af det saakaldte Hyskens Sted, der var beboet af 4 a 5 Familier, og blev først seet i Rygningen. Uagtet de tililende ypperlige Slukningsanstalter, og den ved denne Leilighed beviste virksomme Deeltagelse af saa mange brave Borgere, foer dog Jlden saaledes i et Øieblik omkring i de fængende Straatage, at det førstmeldte med to andre Steder ganske lagdes i Aske, og et fjerde blev nedbrudt, for at forekomme at Jlden, skulde gribe videre og sig. Flere uformuende Familier saae sig saaledes paa engang huusvilde, og fik, paa Livet nær, kun saare lidet af deres Eiendom frelst. Ogsaa denne Gang var det en Lykke for Byen, (hvis flere Aars heldige befrielse for betydelige Ødelæggelser af dette Slags ikke noksom kan paaskjønnes og tages til Eftertanke) at Vinden har udover Marken, da i modsat Fald sørgeligere Følger kunde have været at befrygte. - Flere gave ved denne Leilighed strax Prøver paa deres Medynk med de Ulykkelige. Saaledes lod blandt Andre en Menneskeven ved Hr. Brandinspecteuren tvende af de brandlidte Familier anvise Logis i sin Leievaaning; fra en Anden modtog han 10 Rdlr. til Udbetaling blandt de meest Trængende, og det vil vist ikke mangle paa anseelige Bidrag fra Ædeltænkende, til at lindre disse saa pludselig forarmede Medborgere deres tunge Kaar. Herr Bogtrykker Hempel har tilbudet sig at modtage Gaver og uddele dem til de Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Hr. John Collet, som har gjort sig fordeelagtig bekjendt ved sit gode Jordbrug paa Ullevold ved Christiania, besidder fire Mile fra denne Stad en betydelig forenet Eiendom, som hedder Fladeby, og dertil grændser en anden Eiendom, som hedder Rye og Narvested. Foruden mange Huusmænd med Jord, som benyttes paa hans Sauge- og Teglværk, er der nogle og tyve Gaardmænd. Disse Bønder have tilforn ikke dyrket Rug uden i Braate til Skovens store Ødelæggelse. Nu har han endelig ved Forbud og Bøder, ved Foræringer af Sædekorn og Uddeeling af Præmier bragt det saa vidt, at ingen benytter sig mere af Braater, men at mange af disse Bønder have Rug paa aaben Ager, og at Jorden dertil behandles med heel Bark, som paa Ullevold. Hr. Collet tager hver Sommer hver Mands Ager og Eng i Øiesyn, og uddeler Præmier blandt de meest Vindskibelige. Præmierne bestaae fornemmelig i Krogen og Engelske Spader, som ere forsynede med passende Jnscriptioner. Førend Hr. Collet fik denne Eiendom maatte næsten enhver Gaardmand kjøbe Rug til sit Huus, nu derimod gives der mange, som endog sælge Rug. Han har ligeledes søgt at udbrede Kleveravlen, iblandt dem ved at give dem Kleverfrø. Paa sin Gaard Ullevold lader han oplære nogle Gaardmænds Sønner i et bedre Jordbrug. De ere for nærværende Tid syv i Tallet, og han har givet dem det Engelske Navn Prentices (Lærlinger). De opmuntres aarligen ved større og mindre Medailler, i Forhold til deres Flid. Paa Høravl lægger Hr. Collet ligeledes Vind. J Vinter har han solgt sit Hørfrø af forrige Aars Avling til 12 Rdlr. Tønden. Skjønhed og Vægt, overgaaer det alt Østersøisk Hørfrø, som nogensinde har været indført i Christiania. - Det fortjener her at anmærkes, at Braa ter egentlig er Skovland, hvis Træe og Krat brændes til Aske, som siden bruges til Gjødning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
De Herrer Barlien og Stephanson i Trondhjem have nu ladet udgaae en Proclamation mod den af Engelskmanden Towill opfundne Redningsbaad. Men uden i Forveien at have beviist, at denne Baad er en Copie af deres, paastaae de, at Engellænderen vil tilegne sig deres Opfindelse. deres Bekjendtgjørelse sige de: "skulde vi her vilde bruge Redningsbaade efter Greatheads Bygningsmaade, maatte vi først besætte vore øde Kyster og Holme med et tilstrækkeligt Antal Mennesker, udgrave det 50 Mile lange Trondhjems Leeds Land kyster, at de kunne blive dybe nok, og endelig sætte den fattige Almue istand til at kjøbe sig disse, der koste en Bagatel af 1000 Rdlr. Paa Fisketorvet i Kjøbenhavn falholdes, nu ofte Helleflyndere af usædvanlig Størrelse. J Dag saae man to, der veiede 12 1/2 Lispund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
At man i Sverrig i denne Tid ikke har stor Overflødighed paa Kirsebær sees deraf, at Dronningen af Sverrig nylig har faaet hundrede Flasker Kirsebærviin fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Hr. Beerman, der nylig har udgivet Christian den Andens Historie paa Tydsk, agter nu at levere samme Værk paa Dansk. Man mener, at han faaer Adgang til det geheime Archiv, hvor der findes mange vigtige og hidtil utrykte Documenter angaaende denne Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Haag. J det Øieblik, hvor Expeditionen var i Begreb med at afseile, kom der Ordre, at Tropperne og Munitionen strax skulde udskibes igjen, den Krig, som nu udbryder paa Fastlandet, har givet Tingen en ganske anden Vending. Tropperne, som bestode af 18,000 Mand, marcherede ufortøvet til Nordholland, og derfra til Maynz og de øvrige Rhinegne, hvor der sammentrækkes en stor Armee af Russer og Østerriger. Holland maa, ligesom i Aaret 1797, tage Deel i Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Det synes som Engellands Forening med Rusland, Østerrige og Sverrig, som nu er afgjort, fornemmelig sigter til at tilintetgjøre den Landgang paa Storbritannien, som Frankrige truer med. London. 170,000 Mand regulaire Tropper ere nu under Vaaben, og man mener endog, at Engelland i Forening med sine Allierede vil gjøre en vis Expedition med 50,000 Mand, under Hertugen af Cumberlands Hovedcommando. - Lord Nelson paatager sig Commandoen i Østersøen, og faaer uindskrænket Fuldmagt. - Engellænderne have taget den Franske Fregat Dido, som deres Avisskrivere gjøre ligesaa stort Væsen af, som om det var den vigtigste Fæstning. Den hele Erobring skede tildeels ved en Feiltagelse. Et Americansk Skib seilede i nogen Frastand forbi den Engelske Fregat, og antog den for en Corvette Da den strax derpaa stødte paa den Franske, meddeelte den samme den Efterretning, at den havde seet en Engelsk Corvette paa 20 Canoner. Franskmanden satte alle Seil til og begyndte en Fægtning med den Engelske Fregat. Efterat han havde mistet begge de største Master, efter at han forgjeves havde søgt at entre, og Dækket lignede en Slagterbænk, strygede han for Engelskmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Fra Cork er der afseilet en Expedition, som bestaaer af 6000 Mand, og hvis Bestemmelse er ubekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Den berømteste Menuetdanser i hele Europa, August Noverre, døde nylig i sit 76de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Paris. For Aaret 14 udskrives nu 30,000 Mand Soldater, der skulde strax sættes i Virksomhed, og ligesaa mange, som bestemmes til Reservearmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Over 800 Gartnere fra Omegnen, Mandfolk, Fruentimmer og Børn, forsamlede sig nylig i St. Sulpicekirken, og lode til Ære for deres Skytshelgen holde en høitidelig Messe. Hele Kirken var bestrøet med Blomster, og Altarene besatte med Pomerants= og Granattræer. 50 unge Piger i landlig, men elegant Dragt, offrede ligesaa mange indviede Brød, andre samlede Almisser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Det ildsprudende Bjerg Vesuv gav d. 12 f.M. saa meget Lava fra sig, at denne i mindre end to Timer naaede Havet. Den deelte sig i 3 Strømme, og overstrømmede som et Jldhav Agere, Viinbjerge og Bygninger. Dronningen af Neapel, som var i Castlemare, kunde ikke komme til Residentsen til Lands, fordi Veien var bedækket med tre Chausseer af Lava, hvoraf den smalleste var 300 Skridt bred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Wien. Tonekonstnerne i Frankrige lode iFjor præge en Guldmedaille til Hæder for Capelmester Heydn. Da Cherubini nylig overleverede ham den, var han meget rørt. Som en Æresbeviisning for Overbringeren begyndte han at præludere paa sit Claveer. De første Jdeer vare fortræffelige; men de begyndte snart at blive forvirrede og han maatte holde inde. Ak, sagde den rørte Olding : der bliver mig ikke andet tilovers end Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Hos Restaurateuren Hr. Gianelli paa Kongens Nytorv sees i denne Tid en kostbar Malerie samling, som bestaaer af 35 forskjellige Landskaber &c., af berømte Franske og Jtalienske Mestere. Adskillige af dem koste 80 Ducater Stykket. De fortjene at tages i Øiesyn af enhver Konstelsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
H. K. H. Kronprindsen kommer den 19de, ikke den 21de d. M. (som de Tydske Aviser sige) til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Konstacademiet har tilkjendt Hr. Engelsberg, den mindre Guldmedaille for hans Concursstykke, som nylig har været offentlig udstillet. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Mandagen den 16 September opføres: Den værdige Fader. - Tirsd. den 17. Den umuelige Duel, og Lagerta. - Torsd. d. 19, Corsicanerne. Fred. d. 20 Aline. - Mand. d. 23: Veien til Ødelæggelse. - Tirsd. d. 24. Ringen No. 2. - Torsd. d. 26. Den umuelige Duel, og den Logerende. Fred. d. 27. Falsk Undseelse. - Løverd. d. 28. De to Figaroer, uden Abonnement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Nyeste i deri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Kjøbenhavn. No. 97. Den 16 September, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Reisen til Venmetofte. (Fortsat.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
J en gammel Kiste ved Siden af Alteret laae der iblandt andre gamle Sager en hvid Silkehue, besat med Sølvtræsser, som, efter Degnens Sigende, for mange Aar siden skal være bleven fundet i en Høi. Men uagtet den synes at være forfærdiget omtrent af samme Slags Tøi som Absalons Silketøfler, der gjemmes paa Konst kamret, saa er det dog vel neppe rimeligt, at den kan have ligget mange Aar i Jorden, uden at raadne. Ældgammel er den imidlertid dog, thi Træsserne ere ordentlig af massiv Sølv og ikke spundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
To malede Stammetræer, som ere ophængte her, ere meget mærkværdige, uagtet Skribenterne paastaae, at deres Jndhold er en Fabel. Den første lyder saaledes: De Bilders Stamme=Træ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Herr THORNE BILDE Admiral, som er den første Mand ved Navn, haver boet paa Allinge Gaard udi Siælland, da de vare Hedninge, hvor hand og ligger begraven i en Høy og over hans Grav staaer en stor Steen, paa hvilken de Bilders Vaaben er udhuggen og derhos skrevet: Her ligger begravet:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Fugleskydningen. "Lev for at lære og lær for at leve siger Sterne, og dette bør ikke allene være hver Læsers, men ogsaa hver Forfatters Regel. Jngen Gjenstand i Verden bør man gaae uden Eftertanke forbi, thi ingen Erfaring er saa ubetydelig, at den jo paa Livets Bane i mange Tilfælde kan tjene os til Veileder. Vogt Dem derfor, min Læser, at betragte endog det Ubetydeligste for ubetydeligt. En eneste Jldgnist har lagt to Trediedele af Kjøbenhavn i Aske. Denne Jndledning er nødvendig, for at vise Publicum, at en Forfatter aldrig bør skrive noget, var det end kun om Fugleskydning, uden at det tillige har en moralsk Tendence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Fugleskydningen i Kjøge havde tildraget sig vort hele Selskabs Opmærksomhed. Vor Vært havde skildret os den med saa glimrende Farver, at man ganske maatte have aflagt Kjøbenhavnernes fælles Arvesynd, Nysgjerrighed, om man ikke med brændende Længsel skulde ønsket at komme til Kjøge for at overvære denne Høitidelighed. Jeg havde ogsaa bestilt hos vor Vært en Vogn, der skulde afhente os anden Dags Morgen Kl. 6, fordi vi ønskede at bivaane den hele Stads fra først til sidst. Herer det, hvor den Moral, jeg forhen har talet om, begynder, og jeg gjør her altsaa en Tankestreg – som Forfattere i Almindelighed betjene sig, af naar deres Tanker ere lends, men som paa dette Sted virkelig ligner en Græsbænk, under et skyggefuldt Træ, som den trætte Vandringsmand kan hvile sig paa Politikerne have længe disputeret om, hvilken Regjeringsform der er den bedste, Frankrige har ved sit Exempel bevist hvilken der er den nødvendigste. Naar Alt kommer til Alt finder man dog, at en Nation under manges Herredømme kan blive stor og mægtig, men at den kun under en enestes kan nyde Lykke og Rolighed. Et hedensk Sagn fortæller: Solen, og Maanen havde i Begyndelsen ens Herredømme. Begge skinnede baade om Natten og om Dagen, begge vare lige store. Dette opvakte gjensidig Skinsyge, og de anklagede hinanden ideligen for Jupiters Trone. Kjed af deres Klager sagde Jupiter endeligen: to Hoveder kunne aldrig fuldkommen passe til een Krone. Derfor skal Solen kun regjere om Dagen og Maanen om Natten Hans Vink var en Lov, og de vandrede fra den Tid af deres Bane, uden at forlade den et Haarsbred, og uden at føre nogen Klage. - "To Hoveder passe ikke fuldkommen til een Krone- denne Erfaring fandt vi ogsaa stadfæstet paa vor Reise. Jeg havde, som forhen er anført, bestilt Vognen til Kl. 6, men min Fetter Tobias derimod havde, paa egen Haand og uden Selskabets Vidende bestilt den til Kl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Her standser indtil videre min Reisebeskrivelse, deels fordi Fetter Tobias har bragt mine Papirer i Uorden, deels fordi jeg frygter for at kjede mine Læsere. Min Reise vilde desuden endnu optage alt for mange Numer af dette Blad, til at jeg tør vove at fremkomme med nogen Fortsættelse, førend jeg udtrykkelig opfordres dertil, saaledes som man exempli gratia opfordrer visse Prædikanter til at lade deres Prækener trykke. Jndtil dette skeer, bliver jeg i Kjøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. H. K. H. Prinds Henrich, af Preussen, og H. D. Prindsen af Hessen Philipsthal komme Tirsdagen d. 24 Sept. her til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
En Tjenestepige i Hovedstaden var nylig saa heldig at finde en Gulddaase, der tilhørte en Kammerherre. Efter at hun var bleven underrettet og Eieren, ilede hun at give ham den tilbage. Ligeledes fandt en Tjenestepige i Kiel for nogen Tid siden en Sum Penge, bestaaende af adskillige Myntsorter, og overleverede den til Øvrigheden. Da ingen Eier meldte sig inden den lovbestemte Præscriptionstid, er Sagen bleven H. M. foredraget, og Høistsamme har allernaadigst behaget at skjænke Pigen den hele Sum i Betragtning af hendes Ærlighed. - Som en Contrast af disse to Pigers Redelighed fortjener følgende at anføres, som nylig har tildraget sig i Kjøbenhavn. En Kone havde pantsat nogle Prætiosa hos en Mand, der var uforsigtig nok til at laane hende mere end de vare værd. Da han omsider truede hende med Søgsmaal, paastod hun, at det Pant, han foreviste, ikke var det hun havde leveret ham. Derpaa lod han hende kalde til sig, og erklærede, at han agtede at lade Pantet sælge ved Auction, men nu hittede hun paa en anden List, og bad ham at vogte sig for det Spøg, da Pantet var stiaalet. Manden lod derpaa lovligen, lyse efter Eiermanden i Avisen, men der indfandt sig ingen, og han overbevistes nu om, at det hele var et listigt Paafund. Paa adskillige Steder i begge Hertugdommene har det hidtil været brugeligt, paa visse Aar eller endog paa Livstid at bortforpagte den musicalske Opvartning paa Landet. J Fremtiden skal denne Forpagtning derimod ophøre, og Musicanterne, efter Ansøgning, forundes lignende Privilegier som Haandværksfolkene paa Landet, dog uden at de derved erholde nogen udelukkende Rettighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Ogsaa i Tydskland begynder man nu at lægge sig efter Runeskrivtens Studium. En Tydsk, Lærd D. Kortum har udgivet en Beskrivelse over en Steen med Runeinscription, som tilligemed endeel andre Oldsager, var bleven funden under Ruinerne af et gammelt Slot. Man kan heller ikke negte, at det er langt vigtigere for det nordlige Europas Beboere, at undersøge Nordens ældste Skrivttegn, end forgjeves at anvende Tid og Møie paa at studere i Ægyptiske Hjeroglypher, som ere skjulte med Aartusinders uigjennemtrængelige Slør, og kun kunne give Oplysning om et Folk, og en Religion, der langtfra ikke kan have den Jnteresse, for Europa som det gamle Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Til Hovedstaden er der nylig ankommen 28 Recruter, som ere bestemte til at complettere Marinerregimentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Rygtet taler om en heel Tyvebande i Sjælland, hvoraf to ere paagrebne af Byfogden i Sorøe, og endnu tre andre skulle være arresterede i Slagelse. Sukkerbrødbager Gisla, som, da han ved den store Jldebrand i Trondhjem havde Brandvagt, dræbte en Kudsk, er nu ved Høiesteret bleven dømt til at hensættes under nøie Bevogtning, til taaleligt Arbeide i det Trondhjemske Tugthuus. Ved samme Ret er Tolver Jensen, som paa offentlig Landevei har begaaet Overfald og Ran paa en Dreng og frataget ham 7 Mk. 12 s., dømt til at miste Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Apotheker Fabrizius i Apenrade vil sælge sit Apothek paa billige Vilkaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Omtrent midt i October Maaned agter H. K. H. Kronprindsen atter at reise til Louiselund, og at vende i Slutningen af samme Maaned tilbage til Kjøbenhavn med Høistsammes Gemalinde, som indtil den Tid forbliver i Louiselund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
London. Den Svenske Minister har nu offentlig gjendrevet det Rygte, at Sverrig har afstaaet Pommern til Rusland. – Jmidlertid skal der dog imellem disse to Hoffer være gjort Aftale angaaende visse Militairforanstaltninger i Pommern. - Det hedder ogsaa, at 25,000 Mand Svenske forene sig med de allierede Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
J den Jversenske Avis læses følgende: der fortælles, at to Delinqventer nyligen skulde kagstryges ved Esserum Tingsted Kredsen var sluttet af de tilsagte Bønder, men endnu var ingen Skarpretter ankommen; man ventede lige til ud paa Eftermiddagen efter ham, men der kom ingen Skarpretter, og man maatte udsætte Executionen til en anden Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
München. Her er man ivrig sysselsat med at indpakke Skilderiegalleriet og andre Kostbarheder, hvoriblandt man formodentlig ogsaa regner Krigsmunitionen, da man giør Tøihuset ryddeligt. - Det er just ingen god Forvarsel for Freden!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Tydskland. Denne Gang vil Krigen nok blive ret alvorlig, da Keiseren i egen Person har paataget sig Hovedcommanden over Armeen ved Wels.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
Feldttøimester Mack, hvis Bedrifter i forrige Krig, endnu ere i frisk Minde, skal være Generalqvarteermester. J Jtalien skal den tappre Erkehertug, Carl commandere. Man erindrer sig endnu, at der i Fjor udkom en Bog, hvori en Mand for Alvor berettede de Samtaler, han havde med sin døde Kone. Den berømte Wieland har nu udgivet et eget Værk i den Anledning, hvoraf man maa slutte, at ogsaa denne store Mand troer paa Gjengangere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-16
J Zeitung für die ellegante Welt siges, at det Franske Skuespillerselskab, som Kongen af Sverrig havde befalet at forlade dette Rige, have paa Mangel af Subskription (?) ogsaa maattet forlade Kjøbenhavn.