Viborger Samler, 1848-01-01
Det er Gudenaa, som Randers By har at takke for sin Velstand, ja for sin Tilværelse; men af Seiladsens mere eller mindre fuldstændige Benyttelse paa denne Danmarks største Flod, afhænger ogsaa Randers Byes fremtidige Vee og Vel. Man har naturligviis derfor med Jnteresse fulgt de i de foregaaende Somre foretagne Nivelleringer af Aaløbene vesten for Byen, og som man hører, skal der ikke have viist sig nogen uoverstigelig Hindring, for at skaffe Gudenaa en saadan Dybde, at den vilde kunne befares af et dertil indrettet Damp¬Bugseerskib heelt op til Silkeborg. - Det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium har under 30te October dette Aar tilskrevet vedkommende Corporationer og forespurgt, om man anseer Vandveien fra Silkeborg til Randers af den Betydenhed, at man antager, at Staten bør gjøre en Opoffrelse af henved 80,000 Rbd., som man antager, at en Grundforbedring, af Seildybet vil medtage, eller om man ikke troer, at den Chaussee, der nu anlægges fra Silkeborg til Aarhuus, og hvorved Silkeborg kommer i Forbindelse med Havet, er tilstrækkelig for at ophielpe det Jndre af Landet. Man maa heraf antage, at Collegiet anseer det for tjenligere for Silkeborg, at komme i Forbindelse med Aarhuus end med Randers, da førstnævnte Stad ligger ved Havet. Vi kunne imidlertid ikke Andet end ansee det for utvivlsomt, at en Chaussee fra Silkeborg til Aarhuus der vel kan have sin Nytte og som efter vor Mening ogsaa bør fremmes ligesom Chaussee=Arbeidet overhovedet ikke paa nogen Maade kan erstatte Vandveien. Det maa tillige bemærkes, at Farten paa Gudenaaen ikke alene gavner Silkeborg og dettes Opland, men hele Landet fra Silkeborg indtil Randers, altsaa en Strækning af omtrent 12 Miil. Hele denne Strækning vil under enhver Omstændighed umulig kunne afbenytte Chausseen til Aarhuus, der saaledes selvfølgelig kun vil have nogen Betydenhed for Silkeborg og dettes nærmeste Opland. Den nævnte Forespørgsel fra Collegiet er sandsynligviis ogsaa afgaaet til Aarhuus, Skanderborg og Viborg. J den førstnævnte By har man selvfølgelig størst Jnteresse af den omtalte Chaussee, og vil man der maaskee endog fraraade, at anvende store Bekostninger paa Gudenaaen. Skanderborg, hvis Amts Gebeet Gudenaaen rigtignok betræder, har man dog ikke synderlig Jnteresse ved Farten paa samme. J Viborg ere Meningerne sikkert deelte; thi selve Byen, der nu har faaet en Havn ved Hjarbek ved Liimfjorden, vil neppe selv befordre nogen Concurrence med Randers. Det er saaledes efter vor Mening fornemmelig fra Randers og dens Omegn at Sagen fortrinlig bør søges fremmet. Vi troe derfor, at man herfra bør henvende sig til Regjeringen, som sikkert med Glæde vil imødekomme, hvad der fremkommer som et Almeenønske. Til dette Øiemeds Opnaaelse ansee vi det for hensigtsmæssigt, at der berammes et Mødes Afholdelse her i Byen, og at Omegnens Beboere indbydes til Deeltagelse herri, for at der saaledes paa Byens og Omegnens Vegne kan indgives en Petition angaaende denne Sag til Hs. Maj. Kongen. (Rand. Av.) – (Af et senere Nummer, af bemeldte Blad erfares, at et Møde til at drøfte denne vigtige Sag er berammet til Afholdelse d. 12te Jan.) Randers. Ogsaa her vækker Prof. Bils i denne Tid Beundring ved sin forhausende Færdighed i den naturlige Magie og Experimental-Physiken. - Forleden Dag producerede sig her en Konstner af et andet Slags, nemlig en Hurtigløber, der lod forkynde ved Trommeslag, at han vilde tilbagelægge Strækningen fra Nørre- tilSønderport 3 Gange frem og tilbage i 25 Minuter. Han fuldførte ogsaa virkelig Løbet, endog under den bestemte Tid, men en Smededreng, der havde taget sig for at løbe med ham, kom dog, under Kammeraternes Jubel, endnu før til Maalet. (Rand. Av.)