JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Den franske Kaper Superieur, der commanderes af en Englænder ved Navn Agar, har taget et engelsk Skib fra Vera Crux med 70,000 Piastre. 3 Dage derefter tog han et spansk Skib, med 40 Flygtninge fra Cadix, som ville nedsætte sig paa Cubar og førte foruden en betydelig Ladning 140,000 Piastre med sig. Han plyndrede Skibet og lod Passagererne fortsætte deres Reise, seilede derpaa til Barthelem, hvor han deelte Pengene. Man har Mistanke om at den svenske Gouverneur har Deel i Sagen. En engelsk Fregat og Brig, lagde sig for Øen og fordrede Superieur udleveret med Byttet, og paa Gouverneurens Vægring, er Fregatten bleven tilbage for at holde Havnen bloqveret, Brigger, er afseilet til Admiral Cochrane for at hente Jnstructioner, og man troer han vil tage Kaperen med Magt. Jmidlertid lader Gouverneuren Kaperen udruste til en Corvette og vil afsende den med Depescher til Sverrig. En amerikansk Goelette, som Kaperen havde opbragt, hvis Ladning blev udlosset paa Kysten af St. John og overleveret Gouverneuren, viser tydelig nok hvormeget han begunstiger disse Plyndringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Tydskland. Ved Regimenterne i den Kongelige Bayerske Armee, bliver en betydelig Deel af Mandskabet permitteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Den 15de Julii kom befaling til Maynz, at ingen Art af Levnetsmidler maae udføres fra vore Departements, til Neder=Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Paa Rheden ved Wismar indfandt sig for kort Tilsiden 4 store engelske Skibe og fordrede en Americaner udleveret, som en fransk Kaper kort forhen havde opbragt dertil. Dette afslog man naturligviis; de gik da børt med Trudsel at komme igien stærkere. Man holdt det for raadeligt, da Americaneren var udlosset, at opbrænde Sverrig. Stockholm, den 25de Junii. Hs. Kongl. Majestæt har fra sin Justits=Cantsler erholdet følgende underdanige Memorial: I underdanig Følge af Eders Kongl. Majestæts Deres Justits=Contsler naadigen givne befaling, at indkomme med Jndberetning og Resultatet af den af Eders Majestæt, under 7de dennes naadigst befalede Undersøgelse: om og hvilke Aarsager der maatte findes til den ved Rygtet udspredte foruroligende Mistanke, at Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Død var foraarsaget af Gift, maae jeg herved i Underdanighed tilkiendegive, at omtalte Undersøgelse den 10de dennes blev foretaget af Under-Statholder og Ridder Edelereutz ved Politie=Forhør og siden efter er bleven fortsat uafbrudt, efterat man havde erholdet Kundskab om de Personer, som, da de udgjorde Hs. Kongel. Høiheds Opvartning og Betiening, efter at Sandsynlighed meest maatte kunne have havt Leilighed til at indhente og meddele den Oplysning, som udgiøUndersøgelsens Formaal, samt, i Overeensstemmelse med Forhørets Aarsag, til den Ende indkaldet andre Personer. Denne i min Overværelse anstillede Undersøgelse, der ogsaa bivaanedes af Rigstændernes Justitsinspecteur, er, i det man oppebiede de Personers Tilbagekomst, som havde været i Sulten med Hs. Kongl. Høihed paa Reisen, bestandigen bleven fortsat, men har hidtil ikke kunnet sluttes, fordi endnu nogle Personer ere tilbage, der skulle afhøres, og al muelig Oplysning, overeensstemmende med Eders Kongl. Majestæts Ønsker, bør søges i denne vanskelige Sag, saa længe der endnu er mindste Glimt af Sandsynlighed tilbage for at kunne vinde den. At afgive en fuldstændig Jndberetning om det, som ved Undersøgelsen er indløbet, kan ikke skee, for Undersøgelsen selv vorder endt. Eders Majestæt har selv i Naade indseet, at da ingen virkelig existerende Brøde endnu er opdaget og følgeligen heller ingen Anklagelse overeensstemmende med Lovene og Rettergangs-Ordenen, kunde finde Sted, blot paa Grund af et Rygte, hvis Troeværdighed allerede kan ansees som giendrevet ved Lægernes Vidnesbord ved Obductionen samt det medicinske Collegiums Bedømmelse af Lægernes Beskrivelse, saa savnedes de Bevæggrunde, der udkræves for Domstolenes Mellemkomst. for ikke aabenbare at krænke Samfundslovene, og ved Jnqvisition at formere Anklagelse, ere de Personer, som ved forhøret have afgivet Beretning om hvad de vidste, ikke blevne hørte paa Eed. Deres udmærkede Deeltagelse i Rigets almindelige og smertende Tab af sit Fremtids Haab, synes noksom at borge for Sandheden af det de have angivet. Jkke hos en eeneste iblandt dem er bemærket mindste Kundskab om Anledning til Mistankover Dødsaarsagen, end ikke hos Oberstlieutenant Holst og Kommertiener Juel, som fulgte Hs. Kongl. Høihed, fra Norge hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Om de Personer, som vi endnu have tilbage at holde Forhør over, kunne give os flere Oplysninger end dem vi have, vil ved Undersøgelsernes Fortsættelse vise sig. Dog vil det neppe kunne ventes, at disse skulde være bedre underrettede end de forrige, da de havde langt mindre Leilighed end hine til at nærme sig Prindsens Person. Men da Eders Kongl. Majestæt, til Egen og Almeenhedens Tilfredsstillelse, har fundet, at Undersøgelsen kræver den yderste Nøiagtighed, og hver redeligsindet Svensk Mand og Undersaat bør ansee det for en hellig Pligt, at søge at saae opdaget, om nogen forbrydersk Mellemkomst har forvoldet eller medvirket til Hs. Kongl. Høiheds Død, og af hvem eller hvilken en saadan mod Kongen og Folket troeløs Gierning kan være begaaet, saa vover jeg i Underdanighed at indstille til Eders Kongl. Majestæt, om ikke Eders Kongl. Majestæt i Naade ville behage at opfordre enhver af Deres troe Undersaattere at opgive de lovgyldige Grunde og Beviser, der kunne tiene til Bestyrkelse deels for virkelig udøvet Forbrydelse til Forkottelse af Hs. Kongel. Høiheds dyrebare Dage, deels ogsaa om den eller de Personer, som, med Tilside sættelse af Ære og Samvittighed og almeent Vei, have kundet nedstige til en saa yderlig Misgierning, eller med Raad og Daad været deelagtige deri," og, om ikke Eders Kongel. Majestæt i Naade maatte finde for godt, med synderlig Naade, Yndest og Belønning at ansee den, som i disse Omstændigheder kunde gaae tilhaande med lovlig gieldende Beviser, saa at, hvis Forbrydelse er skeet og Forbryderen kan vorde overbeviist, han og Medskyldige da kunne undgielde efter Lovenes hele Strænghed, men, i modsat Fald, det vanærende Rygte ei længere skal skiænde den svenske Nations Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Stockholm, den 23de Junii 1810. Paa Justitskantsler-Embedets Vegne, efter naadigst befaling. W. af Klinteberg. Gustaf Thomse. Justitskantslerens underdanige Forslag vandt Hans Majestæts naadige Bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Bekiendtgiørelse. Paa min underdanige Anmodning har Kongen med naadig Velbehag befalet, at følgende maae offentlig bekiendtgiøres: Til Forøgelse af den Sorg, hvori Hs. Kongl. Høihed, Kronprindsens dødelige Afgang satte Kongen og hver redelig Svensk, er det slette Rygte bleven udspredet, at dette for Riget uoprettelige Tab skal hidrøre fra andre end naturlige Aarsager; derfore, og paa det intet skal efterlades uforsøgt, som kunde lede til Oplysning i et saa sørgelig Anliggende, om det endog maatte kunne ansees mindre passende til det Høie og af Nationens langvarige Taarer helligede Formaal, udloves en Belønning af 20,000 Rd. Banco for den, som opdager og paa behørigt Sted anmelder noget, der kan lede til lovgyldigt Beviis for, at dette aldrig nok beklagede Dødsfald skulde være skeet ved forsætlig Medvirkning af nogen hvem det end være maatte. Angiveren maae forsyne sig med en Revers for, at hans Angivelse er ført til Protocol af den Ret, for hvilken den er skeet, saa at han ei skal kunne tvivle om Udbetalingen af sin Belønning, ifald Sagen kan ledes til Beviis. J øvrigt forsikkres han om Kongens egen høie Beskyttelse. Vilde dog den Høieste, som randsager Menneskenes Hierter, tillade at Forbrydelsen, om den virkelig er begaaet, maatte lovligen vorde afstraffet, eller ogsaa en fra allerældste Tid af æret og hædret Nation befries fra en saa saarende Mistanke!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Stockholm, den 24de Junii 1810. A. F. Skjoldebrand, Over-Statholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
J den 803 Trækning i Wandsbeck er udtrukken for gende Nummere: 88. 84. 23. 77. 82.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Bekiendtgiørelser. Udi Sagen Kaperförer Thomas Olesen Woll. contra: Skipper Andreas Bohman, Skibet Mercurius, er ved denne Rets Dom af 30te f. M. saaledes kiendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Det under nærværende Sag omhandlede, af Skipper Anders Bohman förte og af Kaperförer Thomas Olesen Woll opbragte Skib, Mercurius kaldet, tilligemed dets ved Opbringelsen indehavende Ladning, tilkiendes herved bemeldte Kaperfører som god Prise dog at deraf udredes de paabudne Retsomkostninger. Hvilket saaledes, i Fölge Kaper-Reglementets 27 s., herved kundgjøres. Den kongl. Priseret i Aarhuus, den 5 Julii Degne Enken Mad. Else Baadsted, sal. Galthens, er sidstleden 7 Maii ved Døden afgaaet i Albøge, udi SønderHerred, og Stervboet taget under lovlig Skiftebehandling. J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes derfor Credi= og Debitorer; de første, for saavidt ei allerede skeet er, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste at betale deres Skyld. Aalsøe Præstegaard pr. Grenaae, den 20 Junii 1810. P. Worsøe,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over de paa Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve for Junii Maaned 1810. 126. Bech, J. P., i Aarhuus, fra Nyekiøbing Fr. 127. Billum, Thue Jacobsen, a Samsøe, fra Warde 5 128. Brasch, Madame, a Dito, fra Aalborg . . . 129. Bruun, Michel Jørgensen, a Dito, fra Fridericia 3 130, Carstens, Madame, i Jylland, fra Præstøe . . 131. Christensen, Jens, i Aarhuus, fra Kiøbenhavn 10 132. Doot, Hans Nicolay, i Dito, fra Dito . . 133. Davidsen, Frantz, a Traanhuusene, fra Ringsted 6 134. Foldagger, Peder Christens., i Aarhuus, f. Aalborg 3 135. Gammelbye, Niels Nielsen, a Samsøe, fra Ribe 2 136. Dito, a Dito, fra Dito . . . . . . . 137. Hansen, Christian, i Aarhuus, fra Aalborg . . 138. Jensen, Morten, a Samsøe, fra Warde . . . 139. Kolle, Niels Jensen, a Dito, fra Dito . . . 140. Kusk, Anders Jensen, i Aarhuus, fra Weile . . 141. Lasen, Christen, a Samsøe, fra Nyborg . . . 142. Møller, Madame, i Aarhuus, fra Wiborg . Fr. 143. Møller, J. C., i Dito, fra Kiell . . . 2 144. Malling, Jens Peter, i Dito, fra Kiøbenhavn 145. Nielsen, Anders, i Dito, fra Dito . . . 19 146. Nielsen, Jens, i Dito, fra Horsens . . . 2 147. Nørborch, Jørgen Timmesen, a Samsøe, fra Ribe, 148. Odbye, Niels Nielsen, i Aarhuus, fra Holstebroe 4 149. Petersen, a Lyngbyegaard, fra Kiøbenhavn . . 150. Pedersen, Peder, i Lyngbye, fra Dito . . 151. Thensen, Jens, i Aarhuus, fra Dito . . 21 152. Termestrup, L. Nielsen, i Dito, fra Callundborg 5 153. Toftnes, Ole Thomsen, a Samsøe, fra Warde . 154. Dito, a Dito, fra Dito . . . . . . . 155. Dito, a Dito, fra Holstebroe . . . . . 156. Uhre, Jens Schach, a Dito, fra Weile . . . 157. Witfeldt, Johan Johansen, a Dito, fra Dito = 158. Wilslev, Poul Poulsen, a Dito, fra Ribe . . 159. Wissing, i Aarhuus, fra Kolding . . . 6 Uindløst for Pakkeposten: Et Brev med 4 Rdr. BS. til Anders Jørgensen i Haarup, Linaae Sogn, karteret fra Kiøge . . Porto 12 Ls. Aarhuus Postcontoir, den 7de Julii 1810. Da det er bekiendt at jeg haver indladt mig i Ægteskab med afgangne Høstes Enke i Paradiis, uden nøie at kiende hendes Sind og Tænkemaade, og formedelst indtrufne ubehagelige Omstændigheder nødsages jeg til at advare alle og enhver ikke at betroe hende noget enten paa Pandt eller at kjøbe af hende uden mit Vidende og Villie, da de selv maae tilskrive dem Skaden, og de deraf flydende Omstændigheder. Aarhuus, den 4de Julii 1810. L. Børre, boendes i Paradiis paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
En Dreng af skikkelig Opdragelse, der har staaet til Confirmation, og har Lyst til at lære Snedker=Professionen, kan strax eller til Michaeli blive antagen hos undertegnede. Aarhuus, den 7de Julii 1810. Søren Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Et par Støvler er forglemt i min Stue. Eieren til disse kan imod dette Avertissements Bekostning bekommes samme hos Farver Jahnsen. At Skiftet efter afgangne Jomfrue Engel Dorte Jensen her i Byen, foretages til endelig Slutning Torsdagen den 12te Julii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, og at Samlingen holdes i Jomfrue Fostes Boepæl i Slotsgaarden sammesteds; det bliver herved bekiendtgjort til de respective Arvingers og enhver Vedkommendes Efterretning. Randers, den 4de Julii 1810. Stadfeldt. Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Paa Veien mellem Nødager og Rostvei er den 11te Juni, af undertegnede funden et sølvbeslagen Pibehoved med elastisk Rør. Eieren kan bekomme samme imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn. Greenaae, den 11te Junii 1810. Niels Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
For 8 a 10 Dage siden er fra mig undertegnede bortløden en blakket Qvie i 2det Aar, som var mærket med et Stykke af det venstre, og et Klip bag ind i det høire Øre. Ved Bortgangen havde den et par Klaptræer paa. Hvor som kan og vil give mig nogen Oplysning om samme, loves alle Omkostninger betalt, og en Douceur og forlanges. Liisberg, den 6te Julii 1810. Frands Madsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Den saakaldte Hummelførergaard der i endeel Aar har været beboet af Hr. Wennemoss, beliggende paa Brobergs venstre Side under No. 342 her i Aarhuus, bliver ved offentlig Auction bortsolgt Tirsdagen den 17de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, om nogenlunde antagelig Bud skeer, og det paa billige Conditioner. Gaarden er i god Stand, og vel vedligeholdt, bestaaer af 16 Fag 2 Etage Huus til Gaden og 25 Fag 1 Etage Side= og Baghuus i Gaarden, foruden Halvtag, har got Pompevand, rummelig Gaardsplads og en fortræffelig Frugthauge. Den er formedelst dens Størrelse, Jndretning og beqvemme Beliggenhed i Nærheden af Torvet, tienlig til Kiøbmandsbrug, Brænderie, Giestgiverie og Avlsbrug. Hvad enten Gaarden sælges eller ikke, foretages dog samme Dags Ef værende Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing og Jernfang, Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, Sengesteder, Borde, Stole, Skabe, Kister, Kakkellovne og et stort Brændeviinstøi med dertil hørende Kar, samt Vogne, Ploug og Harve, Hester og Kiøretøi m. v. De Lysthavende ville behagelig til bemeldte Tid og i bemeldte Gaard tage Møde. Aarhuus, den 4de Julii 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Formedelst vigtig Forandring har jeg solgt min iboende Gaard paa Broberg, Humleførergaarden kaldet, altsaa nedlagt min forrige Næringsvei; hvorfor jeg herved aflægger min skyldige Tak til enhver, der har beæret mig med deres Nærværelse. Tillige tiener til behagelig Efterretning for hvem der med mig har noget at afgiøre, at mit Opholdsted for det første er hos Hr. Peder Schandorff ved Mindet. Aarhuus, den 1ste Julii 1810. J. Wennemoes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
At constitueret Branddirecteur Hansen er flyttet fra Broberg til Studsgaden No. 155, til Peder Christensen, bekiendtgiøre herved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Hos undertegnede kan faaes en Lompe paa 9 1/4 Alen, som er ligesaa god som nye, med tilhørende Jern. Aarhuus, den 3die Julii 1810. N. Poulsen, Bødkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Skipper And. Møhl agter om 3 a 4 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; han gaaer Synden om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Hos Jens Muurmester i Jægergaarden kan faaes god Dangberg Kalk tilkjøbs for billig Priis, i Tønder og Skieppeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Hos Knud Kiellerup paa Badstuegade er underhaanden at faae tilkiøbs 6 Fag et Loft høi Baghuus, Muur- og Bindingsværk med deri værende Skorsteen, der ellers ved Auction bortsælges. Den 29de Junii er bierget et lidet gammel Varpankevesten for Thun. Eieren af samme, naar han kan legitimere sig, kan erholde det, imod Avertissementets Bekostning og en billig Biergeløn, naar han derom henvender sig til Matros Peder Lorenzen boende uden for den ydre Minde port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Et ungt Menneske som har staaet til Confirmation, skriver og regner got, ønsker sig employeret enten ved Handelen eller Pennen. Vedkommende som kunde behøve ham, ville behageligst henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus, som giver Efterretning, hvor han er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Paa Veien mellem Graaemølle og Schelbye er funden en Tegnebog, hvori var 28 Rdlr. Eieren kan faae den tilbage, naar han melder sig hos Gaardmand Rasmus Andersen i Terp, imod Avertissementets Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
En Gaard af de faakaldte Schanderborg Ladegaarde, som staaer for 3 1/2 Tde Hartkorn og tilhører Enken Madame Føns, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Gaarden, hvis Vaaningshuus er Grundmuur, er indrettet til Beboelse, for en Familie uden for Bondestanden; Markjordene ere gode og ligger tæt ved Gaarden; foruden det fornødne Tørvejord, er tillige tilkiøbt en ikke ubetydelig Bøgeskov, og Gaarden har, 1/4 Miil fra Schanderborg, den skiønneste Beliggenhed. Af Kreaturer kan aarlig fordres og græsses 4 Bester, 16 til 20 Kiør og 14 til 16 Faar. Hvad andre Oplysninger Liebhaverne maatte ønske at have, kan faaes ved derom at henvende sig til Eierinden som boer paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Mignatur-Maler Kroyer som i disse Dage ankommer til Randers giver sig den Ære at anbefale sig hos det ærede Publicum. At hans Arbeide vil vinde Bifald derom er han forvisse. og Prisen vil blive saa billig som mueligt, han udbeder sig derfor det höje Publicums ærede Besøg. Hans Logie bliver hos S. T. Hr. Wilhelm Hansen, boende paa Vestergrave i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-07
Ved Døden er heri Byen afgaaet Mad. Bodelle Nielsdatter Model, fød Schmidt, Enke efter afgangne Steenhugger Matthias Model i Kiøbenhavn og hendes Boe er af mig, som Stedets Skifteforvalter, taget under Behandling. Ved den i Boet afholdte Registerings=Forretning er hendes Arvinger opgivet at være Brødre og Søsterbørn, men hvis Navne, eller Opholdsteder, naar undtages en Brodersøn Niels Smed i Hammelen, en Søsterdatter gift med Rasmus Offersen i Glesborg og en Broderdatter gift med Jørgen Skriver i Kukkehuusene, de tilstædeværende Vedkommende ikke har kunnet opgive, kuns har man den Efterretning, at nogle af Arvingerne skal opholde sig i Kiødenhavn. - Thi bliver formeldte afgangne Madame Mo bels samtlige Arvinger herved 3de Gange i Kiøbenhavns Danske Stats- og Aarhuus Stifts-Tidende indkaldte til at melde dem for mig, som Skifteforvalter, de Myndige enten selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige ved Værge, samt hver for sig legitimere deres Arveret. Til fornøden Efterretning meldes tillige herved, at Boets Aabning og Vurdering begynder i Stervboestedet 30te Dagen den 25de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Greenaae, den 2den Julii 1810. Aagaard. Overeensstemmende med Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes med 12 Ugers Varsel - at regne fra undertegnede Dato - Credi= og Debitorerne efter den her ved Døden afgangne Tiener Mads Nissen, til at melde sig for undertegnede, de første for at bevise deres Krav, paa den Maade som Loven fordrer efter død Mand, og de sidste for at betale hvad de maatte været Boet skyldig. Steenalt, den 2den Julii 1810. Nørschou, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Indenlandsk. Batteriet Trekroner, den 6te Julii. Kaper Skonnerten som var sunken N. V. for Saltholm er i Gaar indbragt af 3 Galeaser. De Skibe, som i Dag herre indkomne Syd fra, berette eenstemmigen at de have eet et Orlogskib under Stevns. Kalleboestrand, den 5te Julii. Kanonjollen No. 4 er ankommen hertil fra Kiøge. Den beretter at have seet et fiendtligt 74 Kanonskib til Ankers imellem Mandehovedet og Møen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Corsøer, den 4de Julii. De 3 Orlogskibe, som saa længe laae sydlig for Sprogøe, lettede den 29 Junii og gik norden og Øen, formodenlig for at vente paa len Chalup der var i Land paa Sprogøe, for at borttage hvad Gods de der havde. Den 30te Junii om Afteden ankrede de 3 Oclogskibe Norden for Sprogøe og ligge endnu der uforandret til Ankers, omtrent 1/2 Miil fra Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Helsingøer, den 4de Julii. J Aftes saaes fra Nakkehoved Telegraph den engelske Fregat at ankre en Miil N. V. for Gilleleie. Siden i Gaar er 8 forskiellige Koffardiefartøier passerede Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Den 5te Julii. Siden i Gaar ere 8 Koffardieskibe passerede Sundet, hvoriblandt en svensk, baglastet Brig med Splitflag og Vimpel. Den var armeret med 4 Topundigere og bemandet med 32 Mand under Søelieutenant Askelins Commande. Den kom fra Carlscrone og er bestemt til Gothenborg. Den engelske Fregat Nordpaa er lettet i Gaar Aftes og gaaet til Søes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Callundborg, den 30te Junii. J Gaar Eftermiddag Kl. 2 lettede den store Flaade, som kom Syd fra og gik Nord efter. Alle Skibene ankrede i Nat norden for Revsnæs; men ved Dagens Komme gik de igien under Seil. De ere endnu ikke af Sigte. Tre tremastede Skibe sees at komme Syd fra; formodentlig de Rangskibe, som have lagt ved Sprogøe. Et Linieskib, som kom Syd fra i Forgaars og lagde sig til Ankers nord for Revsnæs, gik med Flaaden Nord efter. Den 4de Julii. J Gaar lettede de 3 ved Romsøe liggende Orlogskibe, og gik Syd efter af Sigte. De kunne ikke sees i Dag for Disighed. Mekanikkyndige have i disse Dage med ligesaa megen Fornøielse betragtet Hr. Youngs Hørspindines=Maskiner som det har voldet dem under denne Beskuelse Sorg, at Fædrelandet ikke alt eier Indretninger af det Slags til 100,000 Tene. Dog misunde de et Hr. Young den af slige Redskabers store Paaskiønner udsatte Belønning, om denne som mueligt vorder ham til Deel, og selv derved gavnedes Danmark, skiønt man maae tilstaae ikke saa ligefrem, thi om en Bundsforvandt vinder en vigtig Mekanik, er dette dog bedre, end om en Fiende ene var Besidder deraf. Hr. Young har med Livsfare skaffet sig de fornødne Kundskaber til at iværksætte dette Mesterstykke. Hørren udkartes først til en Lok af begiert Fiinhed, og efter Maskinens Størrelse kunne mengfoldige slige Lokker snoes til Strænge, og Strængene siden til Traade af hvad Fiinhed man ønsker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Aarhuus. Sidste Onsdag den 4de Julii holdtes det sædvanlige Landemode i Aarhuus Domkirke i Overværelse af Stiftets Øvrighed og samtlige Herredsprovster; ved hvilken Leilighed Provsten for Støvring Herred, Hr. Magister, Estrup prædikede over Paulii Brev til Colossenserne 3 Cap. 17 Vers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Prædikanterne paa 4de Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren af 27de Junii bekiendtgiør, at efter at den svenske Minister Baron Lagerbielke havde norificeret Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrigs Død, har det Keiserlige Hof den 25 Junii anlagt Sorg, paa 6 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Krigsministeren har erholdt Depescher fra Marschal Hertugen af Tarent, hvilke melde at Barcellona er paa nye bleven provianteret for flere Maaneder. En betydelig Convoi afgik den 11te fra Hostalrich til Granollers Hertugen af Tarent tog her en Position, for at trække Convoien sammen, hvis Marsch var bleven opholdt af et skrækkelig Tordenveir og de slette Veie. Den 13de trak Convoien ind i Barcellona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Efter spanske Dessecteurers Udsigende var der samlet 4000 Mand regulaire Tropper i Caldas og 8000 i Sabadell, for at angribe Convoien under Veis. Villena, Odonells Efterfølger, havde faaet Efterretning om denne Convoi, og ville taget den bort; men i hvor meget han end smigrede sine forhungrede Soldater med dette Haab, saa vovede han dog ikke engang at vise sig, og Convoien har fortsat sin Marsch uden at Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Der afgaaer endnu bestandig Keiserlige Eqvipager til Bayonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-11
Hr. Fouche, Hertug af Otranto, erholder en aarlig Gage af 500,000 Franker som General-Gouverneur i Rom.