Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-06
Preussernes Tilbagetog foranledigede, at circa 60 herværende Embedsmænd og Borgere forlode Byen. Vi troe, at Størstedelen have anseet den Fare de bleve udsatte for, ved ikke længer at være omgivne af preussiske Bajonetter, for langt større end den har været. - Den 28 Mai, da Preusserne vel vare paa Tilbagetoget, men medens der endnu befandt sig et Korps Friskaremænd i Byen, sammenkaldte den af den oprørske Regjering i Rendsborg indsatte Borgermester Kjer Borgerne paa Raadstuen for at underskrive et Dokument, hvori de skulde erklære at ville forblive forenede med Sydslesvig, hvorledes end dettes Skjæbne blev. Den snilde Kjer vidste nemlig, at Borgerne nødig vilde see Slesvig deelt, og en Udtalelse heraf skulde nu i Frankfurt anvendes som en Erklæring for, at Haderslev ønskede tilligemed Sydslesvig at indlemmes i Tydskland. For at give Opfordringen Vægt, havde han opstillet c. 40 tydske Friskaremænd udenfor Raadstuedøren og lod disse lade deres Geværer, medens Vorgerne saae derpaa. Men Borgerne lode sig ikke imponere. De erklærede høitidelig, at de ikke ønskede nogen Deeling af Slesvig, men protesterede ligesaa bestemt imod, at dette forstodes, som om de ønskede Hertugdommets Jndlemmelse i det tydske Forbund; de ønskede tvertimod at Slesvig maatte forblive uddeelt i Forening med Kongeriget og erholde den nye Forfatning, som Hs. Maj. Kongen havde tilsikkret det ved Proklamation af 27 Marts d. A. Saadanne Yttringer vilde Kjer, hvem Man forresten erklærede ikke at ville ansee for Borgermester, naturligviis ikke høre paa; de klang i hans Ører som oprørske. Men Borgerne troede, at han selv havde fremkaldt Øieblikket til at skulle høre dem, og for tilfulde at bekræfte den udtalte Mening, udbrød Forsamlingen i gjentagne Hurraraab for Hs. Maj. Kong Frederik den Syvende. Kjers Advarsel mod, at Raadstuen ikke var Stedet for Raab og Larm, og hans Trudsler, at Enhver som vedblev at raabe skulde arresteres, bleve besvarede med nye Hurraraab for Hs. Majestæt. Enden blev at Kier ikke kom et Skridt videre, men maatte lade Borgerne gaae hjem. Nogle Tydskfindede, som under Forsamlingen forgjeves havde prøvet paa at understøtte Kjers Sag, undertegnede derimod Dokumentet mod Slesvigs Deling. Jmidlertid have c. 260 Borgere, som vi høre, senere skrivtlig udfærdiget og undertegnet den paa Raadstuen udtalte Protest. Natten efter, at den provisoriske Borgermester Kjer havde udført den ovenbeskrevne Bedrivt, forlod han tilligemed sine Venner Byen, alle forskrækkede over Borgernes Gjenstridighed. Hann. Zeit." giver et Udtog af en Beretning fra General Halkett, dateret Hovedqvarteret Hockerup den 29 Mai, hvori det hedder: Fægtningen ved Nuppel Mølle bestod i Hovedsagen i en Artillerikamp. De Danske søgte især at virke mod vor høire Flanke. De udviklede en Styrke, der var omtrent ligesaa stor som vor, men søgte tillige ved Angreb paa Alsnoer og Gravensteen fra Søsiden at virke paa vor Ryg. Jfølge en for et saadant Tilfælde med Overkommandeuren aftalt Plan, drog jeg mig om Aftenen Kl. 10 tilbage over Atbøll til Quars. Da Fjenden ikke fulgte, blev Arrieregarden staaende ved Asbøll. Da om Morgenen den 29de den Efterretning ankom, at den preussiske Division rykkede frem mod Quars til Understøttelse, lod jeg Divisionen atter gaae frem, drev de danske Forposter ved Stattrup og Nuppel Mølle tilbage og besatte igjen Stillingen ved denne Mølle. Jfølge Overkommandeurens Anviisning indtog Divisionen Kantonnements i Egnen om Qvars. - Fra Rendsborg skrives, at den provisoriske Regjering har gjort Frikorpserne det Tilbud at træde i Tjeneste igjen som et Korps, der stilles paa samme Fod som Linietropperne, med den Forpligtelse, at tjene indtil Freden bliver sluttet, men i det Høieste eet Aar. Det v. Tannske Korps 500 Mand stærkt, er allerede gaaet ind paa disse betingelser.