Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-11-20
Regjeringen lægger saa meget Vægt paa Monitsrens Apologie for de seneste Forholdsregler, at det er befalet de andre Blade at optage den, hvortil Journal des Debats da ogsaa har beqvemmet sig, efter en Jndledning som begynder saaledes: gen Gens d'arme bringer Os følgende Skrivelse fra Politiepræfekten. For Resten erklærer Monitøren Kammerets Opløsning allene en Følge af dets Syvaarighed, da Kronen selv ønsker de forrige Deputerede valgte paa ny. For Pairskammerets Forøgelse anfører den Forskjellen imellem det engelske og franske. J Engelland har Pairskammeret dannet sig selv tilligemed Kongedømmet; men i Frankerig har Kongen lagt den første Steen til Bygningen. Da det ligger i de repræsentative Regjeringers Natur, at det af Folket valgte Kammer stedse vinder mere Popularitet, saa maa det af Kongen valgte Kammer ogsaa gives al den Kraft, som Forfatningen kan tilstæde. J Engelland har Aristokratiet, vundet hvad Kongedommet har tabt, i Frankerig vilde Demokratiet ene vinde derved. Et indskrænket Pairskab ligner et Privilegium; men et større, til Folkemængden svarende Antal er en Jnstitution, og Jnstitutioner er det netop, Frankerig behøver. Fra Oppositionen nedregne ligefuldt Veeklager over de Planer, Helten for de franske Agraviados har udruget, for at spille det paa Hænder og Fødder bundne Frankerig i en vilkaarlig Faktions Hænder. Tvertimod Loven, som fastsætter en Maaned, er der kun bestemt 10 Dage til Valgkollegiernes Jndkaldelse. Men saa har Erkebiskoppen af Paris igjen anordnet 9 Dages Forbønner for et heldigt Udfald af Valgene, og ifølge Programmet om Valgsalenes arkitektoniske Indretning, skal der, foruden Indgangsdøren, for Vælgerne, være en blind Dør for Gens d'armer ne tilfods og en Gaard med Udgang til Gaden for dem, tilhest. De liberale Blade nære endnu et svagt Haab om, at de forrige Pairs ville modsætte sig Optagelsen af det nye, hvis Fritagelse for at stifte Majorat strider aabenbar imod en Kgl. Forordning af 25 Aug. 1817. Samme Dag, da Forordningen udkom, blev paa det franske Theater givet et Stykke, hvori just forekom følgende Sted: den almindelige Kappen efter at blive Pairs af Frankerig eller Sønner af Pairs, er som en Epidemie, og Man vil snart behøve at skabe nye Pairs for de givtesyge Piger, som da blev tilklappet almindeligt bifald. Ved denne Leilighed er Ministrenes gamle Modstander, Hr. v. Chateaubriand, atter fremtraadt paa Skuepladsen, og har, i Anledning af Rygtet om hans Udnævnelse til Ambassadeur, ei Neapel, tilsendt Koureren en Skrivelse fuld af diærve Udfald paa dem. Først gjendriver han hiint Rygte, da han aldrig agter at tjene enten under Hr. v. Damas eller Hr. v. Villele. Oppositionen - siger han derpaa er hverken mit Valg eller Ønske. Gjerne vilde jeg efter 30 Aars Omtumlen nyde Rolighed; men det er ingen personlig Opposition. Hvor gammel og træt jeg end er, maa jeg kjæmpe, saalænge Pressen en lænkebunden, Chartiltet tilsidesat, Religionen truet og Tronen i Fare. Forordningen om de 76 Pairs er en sand politisk Forbrydelse, der giver hele Pairskammeret Naadestødet. Var jeg en alt for sand Profet i Fjor, da faaer jeg i Aar endnu strængere Pligter at opfylde, og med Guds Hielp tiltroer jeg mig Mod til at holde den Eed, jeg har svoret som en god og c loyal fransk Pair. Hvor knap Tiden med de forestaaende Valg end er taget, kunde Censurens Ophævelse dog neppe komme til noget ubeleiligere Øieblik for Ministrene, da Journalerne efter saa lang en Faste nu læses med dobbelt Graadighed. For g ordningen derom erklæres for overflødig, da et Lovbud udtrykkelig bestemmer, at Censuren skal ophøre fra den Dag, 3 da en Forordning om Kamrenes Opløsning udkommer, n og Koureren forsikrer Ministrene, at de kunde være ganske rolige for, at de Franske nok af sig selv skulde efterkomme i denne Lov. Jkke upassende ligner Man de liberale Blade for Tiden ved en rivende Strøm, der har brudt sine Dæmninger og river Alt med sig i Farten. Jblandt andet maale de Censorerne Skjeppen fuld, og opregne deres hele te Synderegister, hvilket disse nok ville lægge bag Øret, indtil de gien komme i Velten. Jmidlertid faaet Man herved, kostelige Oplysninger om, hvilke Beretninger Censuren har konfiskeret, f. Ex. det preussiske Forbud imod Jesuit skolers Afbenyttelse og Hr. Eynards Altstykker fra den græske Regjering. Et Medlem af den Kongel. Ret, Hr. Cottu, har ogsaa udgivet en særskilt Piece Hom Censurens sidste Excesser til Jesuiternes Fordeel. En ny Grund til Klage giver den Partiskhed, som vises visse Folk. J flere Dage have Pariserne saaledes løbet April for at see Dommen exeqveret, hvorefter Abbs Contrafatto skulde brændemærkes a. da der er forelagt Kongen Ansøgning om hans Benaadelse. Heller ikke hans skjændige Brøde tillod Censuren før de offentlige Blade at omtale, hvorfor Koureren nu hævner sig, ved at kaldet slig en Censur hugudelig, smudsig, usædelig og selv værdig til Gabestokken.