JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Det synes næsten som Regjeringen her intet andet Alternativ har, end at sætte Ægteskaberne paa den samme Fod, som i Frankerig; her kjender man ingen blandede Ægteskaber, thi der gives et borgerligt Ægteskab, der efter bestemte Former afsluttes for de civile Embedsmænd. Den præstelige Velsignelse er alene Ægtefolkenes Sag, Staten paalægger hverken en catholsk Præst eller prostestantisk Sjælesørger at meddele et Ægteskab sin Velsignelse, naar det er imod deres Samvittighed; den forlanger blot at den borgerlige Actus gaaer foranden kirkelige Sanction, og de respective Ægteskabscontrahenternes Overeenskomst med Hensyn til deres Børns Opdragelse, overlades til dem selv. Hvad de hanoveranske Anliggender angaae, da angaaer det her intet mindre, end omen af en foregaaende Regent et heelt Folk skjænket og antaget Statsforfatning, kan ved et Magtbud af næste Regent kuldkastes, og altsaa Nationen ingen Garantie har for de engang erholdte Jnstitutioner – det ville vist være lige farligt for Regjering og Folk, saaledes paa eengang at opløse de Baand, der næst Kjerlighedens binder Regent og Folk sammen; man seer derfor ogsaa at Forbundsdagen skal have opfordret H. M. Kon t gen af Hannover til at opgive de Grunde, hvorfor han har ophævet Statsgrundloven. Jkke un den Grund er Jndvaanerne i enhver Stat i Tyskland spændt paa at erfare Udsaldet af en Sag, der vækker saa almindelige Jnteresse. J Henseende til Keiseren af Ruslands Reise i Tydskland, da ere de fleste tydske Blade enige i den Anskuelse, at den russiske Politik med Hensyn til Orienten, og de polske Anliggender, især hvad de polske Flygtninge angaae, og deres Virken i Forening med de tydske revolutionaire Sindede, kunne saavidt muligt forebygges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
J Engeland see vi den samme Kamp, som de forrige Aar fortsættes mellem det mægtige engelske Aristokratie og af Massen, især af den arbeidende Deel af Nationen; for at kunne leve i Overflod ved Jndtægterne af deres store Jordegodser, tvinge de adelige Jordegodseiere Folket til at betale Brødet i dyre Domme, og saasnart en Bill i Faveur af en frie Korn-Jndførsel indbringes fra Under i Overparlamentet, bliver den af Pairerne, som stridende mod deres egen Jnteresse forkastet. J Aar synes imidlertid Tingen at have faaet et alvorligere Udseende, Fabrik arbeiderne og de lavere Folkeklasser holde Forsamlinger i hurdredetusindeviis, for at indgive Petitioner om en frie Korn=Jndførsel, bliver Vinteren stræng, vil der i Engeland blive Mangel paa Brødkorn, Ministrene ville ikke kunne undgaae at indkomme med en Bill og Forandring i Kornloven, og med Længsel vil man derfor kunne imødesee Parlamentets Aabning i Febr. - Jnsurrectionen i Canada vil i Enden falde uhældig ud for Engelland. Kan end Rebellionen ansees for at være dæmpet for Øieblikket, vil den dog, oplivet ved Nordamerikanernes Exempel atter i Tiden udbryde. Hadet mellem den franske Deel af Befolkningen og Engelænderne er for stort, kun en eeneste Ting synes at kunne være i Stand til at rædde denne Provinds for Moderlandet, nemlig at tilstaae Canada en fri og upartisk Regjeringsform begrundet paa egne Love, og et Handelsystem, der vil være fordeelagtigt for begge Lande. Engelland har viist og viser at det er Spaniens sande Allierede, men uhældigviis forbyder saavel den Krig Britterne føre i Ostindien, som ogsaa Urolighederne i Canada dem, at yde Dronningen af Spanien al den Hielp, der ellers stod i deres Magt. Engelland er med Hensyn til deres Handel i Orienten Ruslands fødte Fjende, begges Concurence i de persiske Anliggender, den engelske Nations Antipartie mod den russiske Jndflydelse med Hensyn til Seiladsen, paa det sorte Hav, og flere private Engelænderes, hvoriblandt den bekjendte Hr. Bells Jndflydelse paa de ticherkessiske Anliggender, (da denne Mand, det være efter Tilskyndelse maaskee fra høiere Steder har ydet disse den betydeligste Understyttelse ved Raad og Daad) vil tidligt eller sildigt foranledige en Krig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Vi komme nu til det ulykkelige Spanien, dette Chaos, af Mord, Fanatisme og alle en Borgerkrigs Skrækkeligheder; vi see i dette et sandt Exempel paa en Revolutionens og et Anarchies Rædsler, Lovene formaae ikke meere paa de fleste Steder at beskytte Liv og Eiendom, medens at Don Corlos hemmelig understyttes af flere catholske og som man paastaaer flere ikke catholske Regjeringer, skulle Dronning=Regentinden understyttes af Engeland og Frankerig. Dog selv uden denne Understyttelse ville den bestaaende Regjering vist nok for længere Tid siden have seiret, hvis ikke Partieaanden tilintetgjorte alle Fremskridt, og Regjeringen og de Christinospartie selv mistroe hinanden; Dronning Christine tør ikke kaste sig i Folkets Arme og stole paa sine Tilhængeres Kraft, af Frygt for at de Ultra Liberale skulle berøve hende Magten og ved at indføre en alt for liberal Constitution, lægge hende ud med de beskyttende Magter; herover opstaaer Mistroe til Regjeringen, hvortil kommer at den mægtige spanske Adel, hvoraf flere sidde ved Statsroret, hverken udmærke sig ved store Talenter eller Patriotisme, og synes ikke at antage hiin franske Skribents Definition af Ordet Adel: "e sont des avances que la patrie vous fat, sur la parole de vos ancetres, en attendant que vous soye, en Etat de faire honneur a vos garans; man hører ofte i de Cortes Forsamlinger fortræffelige Taler og en alt opofrende Fædrelands Kjærlighed, men sjelden hører man at noget Jndividium af de spanske Grander, opofrer af sin personlige Formue en eeneste Real for Fædrelandet, skjøndt som bekjendt Spanien ikke feiler meget rige private Mænd; en Mistroe til alt Bestaaende kan og tildeels foranledige dette. Desuden antager man at Spanien har Mangel paa duelige Feldtherrer, og saa kjekke de ogsaa ere i en Guerillakrig og vide at forsvare sig i en Fæstning, saa synes dog som oftest en panisk Skræk at angribe dem, naar de skulle levere et Slag i aaben Mark. En fremmed Overanfører, kan heller ikke trives blandt dem, thi Hadet til alt hvad der er fremmed, og den spanske Egoisme, ville udsætte ham for at blive forladt af dem i Nødens Øieblik, hvilket var Tilfældet med den engelske Legion. Kun et Gode har den skrækkelige Borgerkrig, der ødelægger et af de skjønneste Lande i Europa, at Oplysningen derved Tid efter anden vil løfte Sløret for Munkenes og Præsteskabets Rænker. Gjennem flere Sekler var Munkegaget og Fanatismen Skyld i det spanske Folks dybe Uvidenhed og Ulykke, og vil vedblive at være det, indtil Oplysningens Soel kan adsprede Mørket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
J Naboelandet Portugal synes Tilstanden at være bleven noget mere rolig, selv Prindsen, Dronningens Gemaal, som Nationen har skjænket Navn af Konge, begynder at vinde Nationens Tillid, kun var det at ønske at Rigets financielle Tilstand, maatte blive bedre. Med Hensyn til Jtalien, da seer man, at Hans Hellighed nu troer sig i Stand til selv in pace at kunne regjere sine Stater, da saavel de østerrigske, som franske Tropper skulle forlade samme; der virkes i denne Tid stærkt for Catholicismens Fremme selv i de protestantiske Riger i Europa, men heldigviis har Banstraalen ikke meere den Magt at den kan tænde. Regjeringen i Neapel arbeider i denne Tid paa at pacificere Sicilien, ved at indlemme den som en Provinds i Staten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
J Grækerland har dets unge Konge det vanskelige Hverv at bringe Enighed tilveie mellem Grækerne der aldrig med deres rænkefulde Caracteer have kundet enes; imidlertid begynder Landet Tid efter anden at blive bebygget og Handelen at tiltage, og det gamle Athen reiser sig igjen af sine Ruiner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
H. H. Storsultanen vedbliver at reformere alt paa europæisk Fason, medens Porten synes at være uvis om, hvem den skal skjænke den største Tiltroe, dens mægtige Naboe, eller Engelænderne, sørger dens Politik dog at holde Vicekongen af Ægypten tre Skridt fra Livet. For Øieblikket byder den europæiske Politik at Mehmed Alt holdes inden sine Skranker, det kommer kun an paa om dette bestandig vil vedblive; imidlertid bringes den tyrkiske Krigsmagt paa en respectabel Fod og flere europæiske Officerer have saavel der, som i Marinen taget Tieneste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Medens den russiske Keiser i denne Sommer besøgte de fleste tydske Hoffer, var en Sammensværgelse opstaaet i de polske Provindser, der end- og strakte sig til Petersburg, og var af den alvorlige beskaffenhed, at Keiseren maatte opsætte sin Reise til de østlige Provindser. J Rusland, gives ikke saalidet Gjæringsstof, det maae finde Sted i en Stat, der indeholder saamange forskjellige Folkeslag, af ligesaa forskjellige Sæder, og paa et saa lige Culturtrin; Lieflænderen, Kosakken, Perseren og Kamskatdaleren kan ikke med Hensyn til Regjeringsmaaden regjeres efter samme liberale Principer; at være Selvhersker i Rusland og Minister for det indenlandske Departement der, maae være en ikke liden Opgave. Med Hensyn til den nærværende russiske Politik, da synes den at være en Ven af alt Bestaaende, og medens Rigets Grændser langsomt, men sikker udvider sig mod Østen - synes den at være en Hader af alle voldsomme Forholdsregler. J Henseende til Ruslands indre Politik, da kjender man lidet dertil, ligesom ogsaa Tildragelserne i det Jndre, der, ikke blive bekjendtgjorte i de offentlige Blade. At Rusland i dets Kampe mod Ticherkesserne ikke har været hældig i afvigte Aar, sige engelske og franske Efterretninger. Hertugen af Leuchtenburgs Formæling med en russisk Storfyrstinde antages for vis, maatte ogsaa Hertugens Udnævnelse i Tiden til Vicekonge af Polen skjænke dette ulykkelige Land en friere, en bedre Fremtid, da ville vist Philantrophens Ønske opfyldes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
En ikke uvigtig Begivenhed i det nærværende svenske Dynasties Annaler, vil vist Keiser Nicholaus's Nærværelse i Stockholm i Sommer blive.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Keiserens fortrolige Forhold til den svenske Kongefamilie, Kronprinds Oscars Svoger Hertugen, af Leuchtenbergs senere Ankomst til Petersburg og intenderede Formæling med Storfyrstinde Marie, har betydelig forøget den Garantie Kong Carl Johan havde for hans Dynasties fremtidige Forblivelse paa den svenske Throne. J Hjertet af Vinteren har den alderstegne Monark foretaget en Reise til Norge, formodentlig i vigtige Regjerings Anliggender. Valgene til det nærværende Storthing ere denne Gang meere faldne paa Embedsmænd og Landets dannede Mænd – muligens er det at formode, at de sædvanlige kongl. Propositioner, denne Gang ville finde meere Gjenklang hos Storthinget end forhen. Norge gjør store Fremskridt under dets liberale Regjering, dets Korn producter forøge sig Aar for Aar, et Agerdyrknings-Jnstitut har givet Landmanden en Deel af den Kundskab han feilede. Nationalgielden kan snart være afbetalt, og Handelen blomstrer, saaledes har Nordland nu Kjøbstæder, der sende svære Skibe directe paa Frankerig og Middelhavet, Gaae vi til vort Fædreland, da have vi Grund til at velsigne det Forsyn, der vaager over vort elskede Danmark, Vi have i det afvigte Aar allerede seet Frugter af de af vor ædle Konge skiænkede Jnstitutioner; flere gavnlige Lovbud ere emanerede, der gribe ind i de forskjellige Bestyrelses grene, og som vidne om Regjeringens Villie, at sætte Statsbestyrelsen i Samklang med Nationens Ønsker. Provindsialstænderne have i Aar atter været forsamlede i Wiborg og Roeskilde, og vi kunne af de forelagte Forslag og indgivne Petitioner muligens vente flere nyttige Forandringer, i Lovgivningen. Gud har skjænket Landet en jevne god Høst, og Conjuncturerne i Udlandet have sat Kornpriserne paa et saa høit Standpunct, at Landmanden kan erholde en convenabel Priis for sine Producter. Handel og Skibsfart har i det afvigte Aar været betydeligere end i det forrige, maatte Himlen fremdeles gode sin rige Velsignelse over Danas Sletter, bevare vor ædle Konge, og krone hans, Regjeringens og enhver Statsborgers Bestræbelser med det Held, der geraader til Lan i dets sande Gavn og Bedste, Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Politione Nyheder. Belgien. Fra Brussel meldes nu under 23de Decbr., at Regjeringen kommer Banken til Hielp med en Credit paa 200,000 Franks mod 5 pCt. til at lette Bankens Udtællinger. Endvidere tilstaaer Regjeringen Banken en Credit paa 1,600,000 Fr., som den udbetaler paa Bankens Regning til dem, der have sat Penge i Spare kasserne. For at dække denne Credit, udstæder Regjeringen Skatkammer-Billets paa 4 Millioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Krigsministeren har i Kammerets Forsamling af 22de Decbr. erklæret, at man kunne være rolig. Budgettet er tilstrækkelig til at dække Besoldningen af en Armee paa 30,000 Md., og til Materials og Cadres for 110,000 Md. Hr. Du mortier føiede hertil: "Lad os være faste og enge, og Conferentsens Beslutninger ere ikke at frygte. Er Regjeringen imod os, saa have vi Nationernes Sympathie for os, og vi ville trods Alt forblive frie." Hr. Pollenus anførte, at i Limburg sagde man kun forlanger man Penge af os, saa ville vi give det, forlanger man Blod, saa ere vi beredte til at udgyde det." Det 10de Regiment har faaet befaling til Afmarsch. Studenterne ved Universitetet i Brussel have dannet et frivilligt Corps, og skikket Bud til Gent, Lüttich og Løwen, for der at foranledige lignende patriotiske Forholdsregler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Engeland. Newcastle-Journal melder: "Fra paalidelige Kilder have vi erholdt den Efterretning, at Hr. Chevalier Benkhausen, russisk Generalconsul i London, og en russisk Skibscaptain er ankommen til Engeland, og er beskjæftiget med at kjøbe Skibe for russisk Regning, der skulle tjene som Transportskibe. - Bladet Courier giør opmærksom paa, at den ugentlige Gjennemsnitspriis for Hvede overstiger meere end 5 shill. Hungersnødprisen, og man har nu den frygtelige Sandhed for Øie, at det engelske Folk i det tilstundende Halvaar maae undvære den sædvanlige Forsørgelse af Brød; de fattige Classers Clændighed vil blive skrækkelig i den sig nærmende Vinter, og Brødet er allerede stegen overordentlig i Prisen. Fra Lissabon meldes undes 2de Decbr. den mærkelige Efterretning, at Besætningen i Almeida havde proclammeret Don Sebastian, Prindsessen af Beiras Søn til Konge, og denne Besætning skal staae i Forbindelse med andre Garnisoner. Med Dampbaaden fra Ny=Bork af 6te Decbr. har man Præsidentens Budskab ved Congressens Aabning; det Vigtigste der er følgende: "Med dyb Beklagelse nævnes her Angreb af nordamericanske Staters Borgere mod et Naboeland, med hvem vi staae i venskabelige Forhold. Spændingen paa den canadiske Grændse har gjort Authoriteternes Mellemkomst nødvendig, men vi haabe, at deres udstædte Proclamation ville føre Borgerne tilbage til et bedre Sindelav. Jmidlertid ere de bestaaende Love trolig blevne udførte, og skulle ogsaa stedse blive det, og man vil anvende Alt for al bringe dem i fuldkommen Udførelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Det er nu Congressens Sag at bestemme, om de allerede ere tilstrækkelige til Tingenes Tilstand paa den canadiske Grændse. Præsidenten gaaer derpaa over til den financielle Stilling, og anfører at Statsindtægterne i det sidste Aar have været 20,615,598 Dollars. Derpaa tales om Tichirokeser=Jndianernes Forflyttelse til den vestlige Side af Missippi, og at andre Jndianerstammer ville snart følge deres Exempel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Rusland. Fra Petersburg meldes nu under 7de Decbr., at Storfyrstinde Marias høitidelige Forlovelse med Hertugen af Leuchtenberg, har i Følge det udstædte Program fundet Sted den 16de Decbr. Om Aftenen var Staden brillant illumineret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Indenlandsk. Stænderforsamlingen i Roeskilde opløstes d. 21 Decb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Det Mærkeligste i den Kongelige Commissarius's Tale, er følgende Yttringer: de Bønner, der, som Følge af de drøftede Forslag, fremtræde for Tronen, ville ufeilbart finde Kongens landsfaderlige Opmærksomhed. Dog har jeg den befaling at tilkjendegive at de Bønner der gaae ud paa Forandring i selve Provindsialstændernes Indretning, ikke kunne bevilges. De ville, derpaa stoler jeg, med fast Tillid til Kongens ubegrændsede Kjærlighed til sit Folk, erkjende, at han maa have sine vigtige Grunde, hvorfor han ikke seer sig istand til at opfylde Ønsket om saadan Forandring, ligesom De og ville være forvissede om, at det var efter nøie Overveielse af alle Forhold han i sin Tid har taget, sin Beslutning angaaende en saa vigtig Sag. Naar Allerhøistsamme allerede nu igiennem sin Tieners Mund bebuder sin Villie, saa er det for at det ikke længe skal være uvist for hans Folk, om det skal slutte sig til den Indretning, som han har stiftet, for at drage det nærmere til sig, eller om det skulde vende Hjerterne fra samme og henimod en ny Jndretning der skulde træde i dens Sted. Ogsaa stoler jeg paa, at selv de, hos hvem Ønsket om er Udvidelse af hiin Indretning er meest levende, erkjende, hvor Meget Folket dog har i Indretningen, saaledes som den er kommen fra Giverens Haand, og allermindst kan dette miskjendes af de Mænd, som allerede have virket saa kraftigt til Opnaaelsen af de landsfaderlige Hensigter, Kongen derved har havt for Øie. Den vil derfor fremdeles blive Gienstand for deres omme og trofaste Kiærlighed, og denne vil vedblive at vise sig virksom i værdig Benyttelse af Jnstitutionen. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Den 21de Decbr. høitideligholdtes Conferentsraad A.S. Ørsteds Fødselsdag i Roeskilde. Foruden de Deputerede havde flere af hans Venner her fra Byen og deribladet Thorvaldsen, indfundet sig for at deeltage Festen. J denne Anledning blev hans af Bissen udførte Statue opstillet i Forværelset til Stændersalen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Nationalbankens Bestyrelse har approberet, at de i 1814 af Rigsbanken udstædte Kobbertegn paa 16 Sk. indvexles, og at i disses Sted sættes i Omløb Sølv=Sertenskillinger og Otteskillinger, af hvilke Banken har liggende en Sum, omtrent af samme Størrelse som den circulerende Sum af hine Kobbertegn. Ligeledes at alle de endnu i Omløb værende, i Aaret 1819 paa 10 Rbd. udstædte Nationalbank=Sedler indvexles. De fra Bank contoiret i Aarhuus modtagne Ballancer udvise, at Contoirets Forretninger ere i ønskelig Fremskreden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Qvartalscoursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1839 bliver uforandret, nemlig 200 pCt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Med Hensyn til at Red. af Berl. Tid, har gjort den bemærkning, – at man overalt finder Folk og især dem, som udgive sig for Folkets Organer, der ret i Hjertet synes at glæde sig, naar et alvorligt Uheld rammer Landet, fordi de i deres Jndbildning trot, at et eller andet af dem antaget Livspørgsmaal derved bedre kan fremt hæves og paa denne Maade faaer Indgang hos den Deel af Folket, som af Mangel paa bedre Indsigt let lader sig mislede, yttrer Helsingøers Avis sig saaledes: Hvor beklageligt det er, at der findes slige Organer for den offentlige Mening, saa er det dog desværre, en Sandhed, at saadanne findes, og at deres Principer og Planer kun sjeldent fattes og gjennemskues af den mindre eftertænksomme Mængde. Der ere saaledes vist kun Faa, der have bemærket – hvad Berl. Td. i sit anførte Erempel synes at sigte til – at man i afvigte Efteraar, da Udsigterne for Høsten vare mislige, opfordrede Provindsbladene til at meddele derom Beretninger, og med Begierlighed greb efter disse, saalænge de løde ugunstige, men gik dem taust forbi, saasnart Forholdene forandredes til det Bedre."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Det er vel Læserne endnu i frisk Minde, at et logerende Fruentimmer, Lovise Ulman, for en Tid siden blev funden død paa sit Værelse i Antonistrædet, og at hun var myrdet i sin Seng, hvor man desuden havde fundet et Uhr, som endnu gik, da man næste Morgen kom indi Værelset. Morderen var en Bondekarl fra Gjentofte ved Navn Svend Johansen. Jfølge hans Tilstaaelse var han kommet i Trætte med bemeldte Fruentimmer, og for at forebygge hendes Raaben og Skrigen havde han lagt sin Haand paa hendes Hals, medens hun sparkede med Fødderne og kradsede ham i Ansigtet. Det havde saaledes ikke været Svend Johansens Hensigt at myrde Lovise Ulman, men da der pludselig af en Skomager som boede ovenpaa, blev banket paa Døren udenfra, var han bleven saaledes betaget af Angst og Frygt for Overfald, at han greb til den voldsomme Behandling, der (Ah. Av.) førte Døden med sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Hvert Øieblik hører Man nu om falske BancoseddelFabricantere. Saaledes skal der i disse Dage i Kjøbenhavn være opdaget i Fabrik af falske Femdalerssedler, ved hvis Opdagelse der, ifølge aalb. Avis, er gaaet saaledes til: En Smed kom ned til en Skipper i Nyhavn og kjøbte nogle Fierdinger Smør, hvilke han betalte med bare Femmere. En Toldbetjent blev opmærksom herpaa, fik Sedlerne at see og opdagede, at de vare falske. Sjoueren, som havde kjørt Smørret hjem, fører nu Skipperen, der tog et Par Politiebetiente med sig, hen til Smeden, og Man opdagede da her en Faldder i Gulvet, aabner den, og finde, en uhyre Mængde af falske Sedler, Manden bliver forskrækket og troer at hjælpe sig ved at sige, at han ikke har fabrikeret Sedlerne. Man opfordrer ham da til at opgive Fabrikanten, og han fører nu Politiebetjenterne hen i et Huus i Laxegaden, heelt op paa Qvistene hvor han, efterat have givet sig tilkjende, bliver indladt. Her finder Man to gamle Pluttenslagere, siddende i fuld Arbeide, med Pladerne a. foran sig, omgivne paa alle Kanter af Blaahammere (et Studenterudtryk for en Femdalersseddel). De bleve naturligviis Alle arresterede, og - videre vides foreløbigt ikke. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Den i Danmark og især i Hovedstaden saa yndede Aerobat og Gymnastiker Carl Price, som i flere Aar har været bosat i Moskau, opholder sig for Tiden med sit Selskab i Constantinopel og giver, i Forening med det Bachske Selskab, Forestillinger i Forstaden Pera.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Hvad den for flere Kanter forlangte Afskaffelse af Krammarkederne angaaet, da har Østifternes Stænderforsamling i Roeskilde ikke troet at burde tilraade nogen almindelig Afskaffelse. De enkelte Byer, der ønsker deres Markeder afskaffede, maa altsaa derom indgive særskilt Forestilling af den almindelige Collegialvei.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
J en i Holbek allerede i dette Aars August Maaned afholdt Raadstuesamling blev af Borgerskabet ved Stemmefleerhed besluttet at afskaffe den Uskik at betle Nytaarsgaver, ved at tilstaae Raadstue= og Politiebetjentene et passende Tillæg i deres faste aarlige Jndtægt, som Erstatning for Nytaargaverne. (Sjællandsp.) Fra Odense skrives under 27de f. M.: Med Deligen een i Tirsdags modtog Redactionen intet Nummer af Berl. Tid.; med Brevposten igaar modtoges heller ingen Handelstidende. Med Posten idag modtoges intet No.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
af "Jyllandsposten. Laalands-Falsters Stifts Sparekasse eier for Tiden 88,695 Rbd. Laanekassen, som traadte i Virksomhed den 1ste December 1830, har udlaant 28,292 Rbd. til 612 Laanesøgende. For Tiden er ulaant 4345 til 68 Debitorer, og 56,900 Rbd. indestaae i den kongl. Kasse. Det var ønskeligt, (tilføier Berg. Tid.) at saavel denne som alle andre Sparekasser her i Landet vide udvide deres Virksomhed med Hensyn til Udlaan. Alene Veile Byes og Amts Sparekasse har en Capital af 44,300 Rbd. r. S. indestaaende i den kongelige Kasse. Svendsmølle ved Daugaarden er i disse Dage solgt. for 15,000 Rbd. til Hr. C. Koch fra Greis Mølle.