JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-06
Et ungt Fruentimmer, som har lært Fruentimmer Skrædersyening, ønsker sig en Tieneste til 1ste Maji hos en bonet Familie, enten paa Landet eller i Kiøbstaden, be hvor en Kone gaaer selv med i Huusholdningen. AdresseContoiret giver Anviisning. Den i disse Aviser No. 103 og 104 f. A. og No. 2d. A. averterede Gaard i Ebeltoft, og indhegnede Toft, lader jeg bortsælge, om antagelig Bud skeer, ved offentlig Auction, i min Boepæl, Fredagen den 15de Februarii d. A. Formiddag Kl. 10; hvilket til Liebhavernes behagelige Efterretning herved bekiendtgiøres. Til samme Tid bliver ogsaa bortsolgt en Slump gamle Fiel, Lægter og Spend træer. Peter Føns. der i Byen er ved Døden afgaaet, Byeskriver-Enken Mad. Ane Magrethe Lassen, og hendes Efterladenskaber taget under lovlig Skiftebehandling, samt ved offentlig Auction udbragt i Penge. Paa 30te Dagen blev angivet, at bemeldte Afdøde havde været givt med forlængst af Byeskriver Jens West heraf Byen, at hun var fød i Kiøbenhavn af Fader Kiøbm. Lassen, at hun ingen Bøen havde efterladt sig, ei heller andre Arvinger, saavidt vides. Jmidlertid indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, berørte Afgangnes Arvinger, om nogen mueligt maatte være, at melde sig hos mig som Skifteforvalter inden fornævnte TildsForløb, og legitimere deres Arveret efter Loven. Dog meldes til foreløbig Efterretning, at den allerede anmeldte Gield langt overstiger Boets Formue, saa der intet kan ventes at arve. Skulle flere Creditorer paa dette Boe, end de allerede anmeldte, være til, vorder de ligeledes hermed indkaldede til at anmelde og bevise deres Fordringer ved fornævnte Skifte, siden Stervboet ikke formaaer at bekoste andet Proclama end dette Avertissements 3de Gange Jndrykkelse i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, Stifts Tidenden i Aarhuus, og Aalborg Adresse-Avis. Hobroe, den 29de Januarii 1811. J. P. Rommedahl, Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged. J hvad du giør, dig klogelig betee, Og stedse hen til Enden see! Skulde nogen i Aarhuus, eller i Omegnene af Greenaae eller Hobroe, siden den 14de Januarii 1811, have kiøbt, eller paa anden Maade (endog som Present) faaet en Sølv Theeste, indvendig forgyldt, med sort Skafte, af Hr. Guldsmed Creutz bergs Arbeide i Aarhuus, omtrent 3de Tommer Viiden, der paa en uforklarlig Maade, og formodentlig af en umistænkt Person, er Eieren berøver i hans Fraværelse, da bedes samme, imod Betaling, afleveret til Adressecontoiret i Aarhuus eller Avisexpeditionen i Randers, hvor dens rette Eiers Navn erfares, og Angiverens, om forlanges, forties
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Indenlandsk. Fødselfest høitideligholdt ved Universitetet, hvis Rector, Mandagen den 4de Febr. blev Hs. Majestæt Kongens Kiøbenhavn, den 4de Februarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Etatsraad og Professor Bugge, holdt en Tale, som af udi den militaire Opdragelse og Dannelse under Frederik handlede Forbedringerne ved Søekysternes Forsvar og Aar af de Studerende vare vundne, bleve bekiendtgjorte, den Stettes Regiering. De Premier, som for afvigte nemlig: 1) For det medicinske Spørgsmaal af Rasmus Emilius Bruun. 2) For den mathematiske Opgave af N. F. B. Schiern. 3) For det historiske Spørgsmaal. af Salomon Salomonsen. Jndydelses-Programmet, forfattet af Professor Thorlacius, fremstillede en Skil opdagede Grønland, og afhandlede denne berømte dring af Erik den Røde, som i det 10de Aarhundrede Nordmands Levnet, Characteer og Fortienester. Hesten for en Eenspændervogn blev skye formedelst et op J Morges hændtes den Ulykke, ved Knippelsbroe, at staaende Bret, og slog Jernrækværket ned, hvorved den styrtede ned i Canalen og trak Vogn og Kudsk med sig. Denne sidste fandt sin Død paa Stedet. sig fast langs med Siellands=Kysten. - Den 3die Febr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Helsingøer, den 2den Febr. Endeel Jis har sat Langs med danske Kysten og her i Havnen er en Deel Driviis, og noget sees ogsaa i Sundet. I Gaar ankom Passagerer hertil fra Helsingborg. indkom en preusisk Galease, lastet med Hvede og bestemt Batteriet Trekroner, den 3die Febr. I Gaar til Trondhiem. Den er allene anløbet Rheden her, for at forsyne sig med mere Proviant. (Statstidenden.)der gratis Forelæsninger over Mathematikens første GrunUdgiveren af Dagen, Hr. Lieutenant Seidelin, holde for Underofficererne af Kbhvns borgerlige Militaire. at bære deres Klæder længere. - For dem som ikke vide I Kbhvn ønskes Pletteskrædere, da Folk nu nødes til det, kunde foreløbigen tiene til Underretning at Vox gaaer lettest af Klæde med Eandelavende, og snarest med Terpentinspiritus, og de fleste andre Pletter ved et Middel, som Coursen endnu ikke har fordyret, Spyt nemligen. til det næsten er tørt. Tiærepletter aftages med Smør, J alle Tilfælde gnides Klædet med et andet Stykke Klæde og Oliepletter med Bøgeaske. (Jversens Avis.) til Maning istedet for den kostbare Olie seer Anstrøget Med den af Cadet de Vaux opfundne Melkefarveud som Oliefarve og er varigt. Blandingen bestaaer af 8 Lod Gibs, 12 Lod Spanskhvidt, 20 Lod lædsket Kalk, Hviden af 2 Æg og 2 Potter afskummet Melk. moder har paafundet at benytte sig af Runkelroen til J Hamborg Adresse-Avis meldes, at en erfaren Huus skrællede og i store Stykker skaarne Runkelroer i den Madlavning istedet for Sukker. Hun kommer nemlig bort førend Anretningen. Ved dette Konstgreb erholRet, der skal sødmes; men tager disse udkogte Stykker, der Maden baade al den Sødme den behøver og tillige en god Smag. i Bergen: en Skipper anmeldte for Regiments=Chirurg, Følgende synderlige Tildragelse har nylig fundet Sted, Svindt, at han havde en Søster, som tiente der i Byen, troede at hun var Mandfolk, og ønskede at tage Hyre med ham til Skibs. Lagen tog et Par Colleger med sig og visiterede Personen, hvis Formodning befandtes rigtig, og den formeentlige Pige blev iført Mandsklæder, og flur forvandlet til en formelig Matros(Tiden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Capitelstaxt for Ribe Stift, for Aar 1810. Ribe Amt : Rug 1 Skp. 6 Mk. 2 s. Byg 5 Mk. 8 s. Havre 3 Mk. 4 s. Boghvede 4 Mk. 1s. Tør Flesk 1 Lspd. 30 Mk. 11 s. Smør 1 Lspd. 47 Mk. 8 s. Honning 1 Potte 4 Mk. 2 s. Veile Amt: Rug 6 Mk. 9 s. Byg 5 Mk. 5 s. Havre 3 Mk. 15 s. Boghvede 4 Mk. 2 s. Tør Flesk 1 Lispund 35 Mk. 11 s. Smør 1 Lspd. 48 Mk. 5 s. Honning 1 Potte 3 Mk. 6 s. Ringkiøbing Amt: Rug 5 Mk. 14 s. Byg 5 Mk. 10 s. Havre 3 Mk. 5 sk. Boghvede 5 Mk. 4 s. Tør Flesk 1 Lpd. 32 Mk. 14 s. Smør 43 Mk. 2 s. Honning 1 Potte 2 Mk. 11 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Prædikanterne paa Søndag. Septuagesma. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hr. Skolelærer Bek. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Udenlandsk. Frankrig. (af Altona Meccur.) Moniteuren af 27 Jan. giver atter Efterretninger fra Armeen i Spanien, der endog maae overtyde den meest Vantroende om, at Krigen der med stærke Skridt nærmer sig sin Ende, og at dette ulykkelige Land endog inden dette Foraars Udgang vil blive fuldkommen beroliget. Da vil Englands Skjebne for alle dens store Opofringer i Penge og Mennesker ikke blive andet, end hvad der overalt har truffen det, Skiendsel og Flugt. Den sydlige Armees Fremgang. Den 6te rykkede General Sebastiani frem for FortetMarbella. Efter at Løbegravenne havde været aabnet i 3 Dage, bemægtigede han sig samme. 17 Kanoner, hvoriblant adskillige 24 Pundere og noget Proviant blev funden i denne Plads. Denne Expedition fandt mange Vanskeligheder. Der blev næsten tilbragt 2 Maaneder med at bringe en Vei istand, hvorpaa man kunde fra Mallaga føre Artilleriet som skulde bruges mod Fortet, som ligger ved Havet, omtrent en Dags Marsch fra Gibraltar. Adjutant Berton rykkede imidlertid mod Gibraltar, fordrev Englænderne af Fortet St. Roch og lod Fortet Stepona sleife. Kongeriget Murcia kalder høit Franskmændene til sig. Man afskyer JnsurectionsAnførerne. Siden den sidste Catastrophe med Blakke, har hans Armee ganske adspredt sig. General Sebastiani var i Begreb med at rykke imod Carthagena, for at beleire denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Beleiringen for Cadix gaaer rask frem. Den 14de Decbr. var der alt 40 Kanonbaade og 60 Fleuter i Kanalen ved Trocadero. Et nyt Batterie, som er oprettet 200 Toiser forved Fortet Napoleon, kastede Bomber indi alle Dele af Staden Cadix. Med 15 Haubitsmørsere havde man bragt det saa vidt, at man kunde kaste Bomber af 80 Punds Vægt 2600 Toiser. Bomberne selv gik endog over Cadix bort. Utilfredsheden i Staden, skal være stegen til det høieste. Man besværede sig det over, at Englænderne, istæden for at komme Cadir til Hielp, blottede Andalusiens Grændser for Tropper, og kaldte Romanas Armee frem, for dermed at forsvare deres egen Armee. Man syntes og i Cadix at være meget utilfreds med det nu havende Jnsurgenk-Conseil, som var ganske underkastet den engelske Jndflydelse. Biskop ven af Orense, som var en af det gamle Regentskabs Medlemmer, og som har været en af de hidsigste Jnsurgenter, men nu ganske har forandret sin Tænkemaade, har erklæret offentlig: Det var øiensynlig, at alt skulle lykkes for Napoleon; dette var Forsynets Villie, og man maatte underkaste sig sammes Beslutninger. Ved denne Forestilling kom Juntaen i Allarm, og forjagede Biskoppen af Orense, General Castannos og alle Medlemmer af det gamle Regentskab, og lod mange af det fornemste Borgerskab kaste i Fæmsel. Hertugen af Bellune, som beleirer Cadix, har Fastøier nok, til paa engang at indskibe 12000 Mand og sætte dem over paa den anden Bredde. Den 29de Decbr. rykkede en fiendtlig Eskadre imod Fortet St. Catharina og Batteriet Napoleon. Fegtningen begyndte. Jlden var levende. Flere fiendtlige Kanonbaade bleve borede i Grund. Vore forskiellige Batterier gav over 3000 Kanonskud. Fortet Puntales blev sprængt i Luften af vore Bomber. Efter en 3 Timers Fægtning trak den fiendtlige Eskadre sig tilbage til Spidsen af Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Fra Armeen i Estremadura: Hertugen af Dalmatien har sat sig i Bevægelse fra Sevilla med BeleringsEqvidagen, for at beleire Festningen Badajos. Denne Festning maae nu være tagen. Beleiringsskytset bestod i 60 Stykker af stor Caliber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Armeen i Asturien. Den 14de Decembr. angre 1500 Spanier Posten ved Soto, som blev forsvaret af 2 Compagnier af Bonnets Avantgarde. Disse Tropper stillede sig i Slagtorden og styrtede i Stormskridt mod Fienden, som i største Uorden trak sig tilbage over Floden, Nalon. Fienden mistede 200 i Dræbte og Druknede, og 100 Mand bleve gjorte til Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Armeen i Catalonien og Arragonien. Armeen i Arragonien giør Anstalter til at angribe Valencia Armeen i Catalonien beleirer Tarragona. Under Bedækning af en Division franske Fregatter, er der bragt 95,000 Centner af Kornvare, Meel, Riis, Tvebakker og Krud til Barcellona. Denne vigtige Plads er provianteret paa 2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Efter Beretning fra Bayonne, har Hertugen af Jstrien, Marschal Bessieres, som commanderer Armeen i det nordlige Spanien, sit Hovedqvarteer i Valladolid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
England. (af Alt. Mercur.) London, den 23 Januarii. Det 1ste Husarregiment og den tydske Legion, som i Tirsdags havde begyndt at indskibe sig, har pludselig erholdt Contraordre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Man siger at Regieringen har besluttet at borttage alle under Hamborgsk, Bremisk og Lübecks Flag indløbne Skibe, paa Grund af, at disse Stæder senere er bleven integrerende Dele af det franske Rige. J Følge heraf, ere og alle Fortøier af disse, som befinder sig paa Strømmen lige til Gravesand, virkelig tagne under Beslag, den 21de Januarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Coureren af 21de Januarii har Breve fra Flaaden i det Middellandske Hav, som gaae til den 4de December, paa hvilken Tid den opholdt sig i Port-Mahon, hvor den forsyner sig med Vand, og kalfatres. Det synes ikke som Fienden har Lyst til at løbe ud. Cotton har efterladt sig en Observations=Eskadre for Toulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Vore sidste Efterretninger fra Cadix ere virkelig foruroligende. Med Bekymring erfare vi, at det nye Regentskab har, ligesom det gamle, tabt al Jndflydelse paa Folket. Den forskrækkelige Længde, det er lykkedes Franskmændene at kaste deres Bomber paa, har meget forskrækket Jndvaanerne i Cadix. Nogle Bomber er faldne midt i Staden, udbredt stor Angest og befordret de Utilfredses Hensigter. Det vi meest frygter for, er, at det skulle lykkes Franskmændene at postere sig mellem Staden og Øen Leon, som vi neppe troer, at Englænderne kan afværge, og hvis dette skeer, kan vi ikke bygge paa den spanske Besætnings Energie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Breve fra Oporto af 3die Januarii sige: At et Corps Franskmænd paa 6000 Mand Infanterie og 20000 Mand Cavallerie er paa Veien fra Celorico til Viser, strængt frem til Pønte de Murcella, 4 Licues fra Combra, og at den allierede Armee ikke har været istand til at forhindre, at Massena jo har trukken denne nye Forstærkning til sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
J den 861 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere : 54. 83. 63. 43. 39.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Bekiendtgiørelser. Da jeg til næstkommende 1ste Mai, agter at modtage honette Folks Pigebørn til Underviisning : adskillige Fruentimmer=Nettiter, saasom: Teg ling, Silkebrodering, Grundsyening, Tampering, tile og Navnsyening, Skrædersyening efter Maal, blomsters Forfærdigelse, og tillige lære dem at farve til Blomster, m.v., og jeg forinden ønsker, at vide hvor stort et Antal jeg kunde vente, saa anbefaler jeg mig herved til de ærede Forældre, som det maatte behage at anfortroe mig deres Børn, forsikkrende dem om, at ligesom jeg med Held i 2 Aar har været Lærerinde ved Jomfrue Thiils Pige børns Jnstitut i Kiøbenhavn, saa vil det og være mine kiæreste Bestræbelser at Underviisningerne kan svare til de mig anfortroede Børns Forældres Forventninger. Hos mig bekommes ogsaa alle Slags Blomster tilkjøbs. Aarhuus, den 8de Februarii 1811. K. F. Wendelboe, i No. 63 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Den 2den Febr. om Aftenen, er paa Klubben bleven forbyttet en fiin høipullet Hat med smal Skygge af Randers Fabrik, forret med Siangstang Taft, og Læder for og bag paa Skyggen, imod en gammel Hat; Vedkommende, som af Feiltagelse har faaet første, ville behageligst aflevere den til Klubrerten, imod at erholde sin egen Hat tilbage. Tilkjøbs. En liden Gaard i Edeltoft, i Forhuset. er 2 Stuer, 2 Kamre, 1 Spisekammer, Kiøkken og Bryegerhuus; et Baghuus til Kreaturer og Brænde, godt Vand, fornøden Gaardsrum og Haugeplads, og kan tiltrædes 1 Mai d. A. Man henvender sig til Stie A. Svenstrup, sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
J Skolelærer Windings Gaard paa Studsgade er 7 Fag, 2 Etage Huus at nedbrække og flytte, af Muur og EgeBindingsværk, samt 2de Lofter, Dørre og dobbelte Bielker, og en stor Skorsteen, er at faae tilkiøbs, hvorom accorderes med Peder Madsen, Muurmester, boende i Skiden gyden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Fredagen den 22de Februari førstkommende, Eftermiddag præcise Kl. 1 slet, bliver afg. Forligelses-Commissair Borchs tilhørende Stervboegaard, beliggende i Kleis Bye, Raarup Sogn, Veile Amt, stillet til offentlig Auction. Gaardens Bygninger ere : et Stuehuus 16 Fag, den vestre Længde indrettet til Lade 16 Fag, den nordre Længde indrettet til Færhuus, Høegulv &c. 17 Fag, den østre Længde, indrettet til Hestestald, Havrehuus a. 19 Fag, et lidet Huus til Vognremisse paa 3 Fag; herved er en betydelig Frugt- og Hummelhauge, samt Brønd. Gaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr., og i dens Jorder kan faaes omtrent 6 Tdr. Rug, 11 a 12 Tdr. Byg, 18 a 20 Tdr. Havre, 10 Skor Erter og 12 Skpr. Boghvede; der konforres og græsses omtrent 28 Fæehøveder, 3 Stkr. Best i og 15 Stkr. Faar. Høeavlen er imellem 60 til 70 Læ. Jorderne ere udskiftede, og 2de af Lodderne indhegnede og beliggende ved Gaarden. Gaarden eier et ubetydelig Sko af Eeg og Bøg, god Gierselhugst og Tørveskier, samt et Huus, hvoraf svares Arbeidsdage. Jorderne ere af fortrinlig Godhed. Beliggenheden af Eiendommen og Egnen, behagelig, der anbefaler den til Beboelse af en Familie uden for Bondestanden, som maatte have Lyst til Jordbrug. og Landlivet. De som maatte behage at tage denne Eiendom i Øiesyn, ville henvende dem enten til Gaarden selv, eller til Sr. Jens Jørgen Jacobsen i bemeldte Kleis Bye, som foreviser samme. Bierre og Hatting Herreders Contoir paa Ussinggaard, den 29de Januarii 1811. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Da Selveiergaardmand Hans Olesen Due, forhen boende i Kleis Bye, Raarup Sogn, Veile Amt, ved Døden er afgaaet; saa indkaldes fornævnte Hans Olesen Dues Arvinger, Creditorer og Debitorer herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at møde Onsdagen den 13 Martii og 24de April Formiddag Kl. 10 slet, ved de da paa Ulfinggaard bestemte Skiftesamlinger, de første for at legitimere deres Krav og de sidste for at betale deres Skyld. Bierre og Hatting Herreders Contoir paa Ussinggaard, den 29de Januarii 1811. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
Da Selveiergaardmand Knud Steffensen Brun og Hustrue Mette Kerstine Pedersdatter i Stendeerup Bye og Sogn, Hatting Herred, Veile Amt, ved Døden ere afgaaede, saa indkaldes herved deres Arvinger, Creditorer, og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at møde Onsdagen den 13de Martii og 24de April Eftermiddag Kl. 2 slet paa Udsinggaard, hvor Skiftesamlingerne ere berammede at holdes, de første for at legitimere deres Arveret og Krav, de sidste for at erlægge deres Skyld. Bierre og Hatting Herreders Contoir paa Ussinggaard, den 30te Januar 1811. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-08
En Person, som forhen har givet Underviisning i Skrivning, Regning, Religion, og øvrige Skolevidenskaber, samt Tegning, saavel Blomster som Figur, ønsker sig at bragt som Huuslærer i samme Qvalitet, til førstkommende Maidag. Anviisning giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Indenlandsk. H. H. Hr. Biskop Balles betydelige Bogsamling bliver i næste Maaned bortsolgt ved Auction hos Boghandler Beeken i Kronprindsensgade. (Kbh. Skild)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
J Søndags Aftes opførtes paa Hoftheatret Kong Frederik den Anden i Ditmarsken, nyt originalt National=Drama i 3 After paa Vers, af Ridder og Theater, Direkteur Professor Rabbek. (Dagen.) En Balle simpel Trykpapiir koster nu 60 Rdlr., og i dette Forhold ere alle Trykkematerialier stegne. Hvor lidet der end under nærværende Omstændigheder trykkes, ere vore egne Papiirfabriker dog i den maadelige Stand, at de end ikke kunne levere Papiir til dette Lidet, og at man nødsages til at forskrive denne Artikel udenlands fra. En af vor uheldige Pengecoures mange sørgelige Følger er ogsaa den, at vor Litteratur snart maae ganske ophøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
(Kbh. Skilderie.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Hr. Oberst v. Falkenskjold har i et Brev til Udgiveren af Ugebladet Søndag Aftenslæsning tilbudt sig at ville til næste 1ste April imodtage et ungt Menneske, for ved daglig Omgang og Underviisning at meddele ham sine mange Aars Erfaringer i Landvæsenet, og skal til en efter Tiderne ei overdreven Priis nyde Logis, Kost, Vask, Varme i hans Huus og ved hans eget Bord. Han melder tillige, at der for den, som har Formue til at underholde sig selv i 3 Aar, er Leilighed til at lære alt det Prattiske og Theoretiske, som høre til denne Videnskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
J Handelstidenden læses en tænkende Landmands mærkelige Erfaring om Portulak til Foer. En Soe, der havde 10 Grise og som uagtet den bedste Føde manglede Melk til saa mange, gav han et Par Gange nogen Portulak, og befandt at Melken merkelig tiltog; det samme var og Tilfældet med Køer, som fik en liden Portion daglig; disse vedbleve at give 1/2 Deel mere Mel end før.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Udenlandsk. Frankrig. (af Altona Mercur.) Moniteuren af 28 Jan. indeholder et Keiserl. Decret af 23de Januarii, hvori de Pavelige, i Savona den 30te Novbr. 1810 udstædte Breve til Vicarien og Capitlet for Metropolitankirken i Florenz bliver gienkaldet som stridende imod Rigslovene og Kirkedisciplinen. De som hemmelig har foranlediget samme, eller gjort det bekiendt, skal indkaldes for Tribunalerne og straffes som Forbrydere, hvis Hensigt det var at forstyrre den offentlige Rolighed. Man melder fra Hamborg, at der daglig ankomme en stor Deel Jndvaanere af alle Classer fra de forenede De3 partementer dertil, da denne Stad er General-Gouver1, nementets Residents, og alle Auchoriteters provisoriske i Sæde, hvorved den nødvendig maae vinde meget. Man i ventede Fyrsten af Eckmühl dertil hvert Øieblik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Jtalien. (af Altona Mercur.) J alle Kongeriget . Neapolis Havne, bliver der i denne Vinter braget Kanotil neerbaade og Penicher. Den Kongl. Flotille skal til næste i Sommer optræde dobbelt saa stærk imod Sicilien, som i . Fior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Capitain Borault bragte den 4de Jan. Depescher herr. til fra Generalgouverneuren paa de Joniske Øer, General, Donzelot. Han melder at Øerne Fano, Merlax og Sommadrocchi vare siden den 5te Decbr. besatte af Franskmændene, og at de engelske Skibe maatte holde Søen, formedelst det stormende Veirligt. 3 Skibe med Penge og 14 med Levnetsmidler vare fra Otrantsankomne til Corfu. Øen Corfu befandt sig i den bedste Forsvarstand, og forsynet med Munition og Proviant i Overflødighed. Garnisonen var tolrig, og der blev indrettet en frygtelig forskandset Leir, hvorpaa selv Jndvaanerne arbeidede med Fornøielse. Man ønsker nu kun at Englænderne ville giøre et Angreb, da man behørig ville modtage dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
England. (af Altona Mercur og Hamb. Correso.) Forskellige Deele af Jrland befinde sig i den uroligste Tilstand. J Grevskaberne Tipperary og Waterfort skeer om Natten mange Mord og Tyverier med væbnet Haand, og mange Hobe have nu sammenrottet sig, for aabenbare at rebellere. En heel Avis ville ikke kunde rumme alle de ubehagelige Efterretninger, som er indløben med sidste Paketbaad fra Jrland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Med den sidste Brevpost fra Brasilien, kom et, 16 Sider stort, Manifest fra Juntaen i Buenos Ayres, og et mindre fra Chili, hvori findes Efterretninger om Jnsurrectionens Fremskridt paa den vestlige Kant. Det vigtigste er, at det Land, som man troede var det gamle Spanien meest hengiven, og af hvilket man lovede sig et Biehielp af 20 Millioner, Mexico, endelig og har opplantet Revolutionsfanen. Det er derfor nu at formode, at det hele Spanske America, hvorfra Spanien, siden Carl den 5tes Tid, har trukken sine Hoved=Hielpe. midler, nu vil rive sig løs fra Moderlandet, og det sidste svage Biedrag, som Bullwark medbragte, er det sidste, som bliver leveret. Monteviden derimod bliver det gamle Sag troe. De sidste Efterretninger fra Lima ere af 23 Julii f. A., paa hvilken Tid alt var rolig. Men den hele Strækning Land fra St. Fe i Mexico, var er Skueplads for de blodigste Scener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
I Kingston paa Jamaica havde man Breve af 1ste Decbr., som sige, at der er udbrudt en Revolution paa Cuba, og Gouverneuren med Dommerne arresterede. Det Partie som har faaet Overmagten, har udstædt 2 heftige Proclamationer, hvori de skarp tillaster den Kongl. Audienzos, Cabildorres og Gouverneurens Fremgangsmaade, og erklæret at de ikke meere adlyder samme. Et kebispen paa Øen befinder sig i Spidsen for denne Jnsurrection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-09
Bladet Stiernen beregner, at Frankrig og de andre Fastlands=Regieringer, som have indført den bekiendte Taris, drage 4 til 8 Gange saa stor en Jndtægt af Kolonialvarenes blotte Jndførsel, som de Engelske Sælgere have baade til Giengiæld for deres Udlæg, Arbeide og til Profit Saaledes koster f. Ex. Puddersukker 5 Styver Pundet i England, og Afgivten er i Frankrig 40 Styver. E. d. Børsenh.) Over de tiltagende Partier i England.