Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-15
Blomstergartneriet i Danmark. Det er forbansende, til hvilken Høide Blomsterkulturen er stegen i en Menneskealder. Jndsenderen anskaffede sig, for omtrent 30 Aar siden, en tydsk Havebog, hvori der gives Anviisning til Dyrkningen af omtrent tyve Blomsterslægter. Mod Slutningen tilføier Forfatteren: "s giebt auch noch einige andere Arten von Blumen, welche aber nicht viel zu bedenten haben, und weiter zu nichts dienen, als einer Privat-Person den Kopfverwiret zu machen." Siden har Jnds. anskaffet sig en ny Havebog hvertandet Aar, og kan endda neppe følges med Tiden. En sand Lidenskab for Blomsterkulturen har grebet Alle, og man maa tilstaae at ingen Lidenskab kan være renere eller uskyldigere. Kjøbstædmanden, som ingen Have har, smykker idetmindste Muren af sit Huus med en Cobia eller en høistammet Rose; men Enhver, som blot har en Plet Jord, har ogsaa en lille Blomsterhave. Selv i Landsbyerne finder man neppe en Huusmandshave, hvor jo Flora har ladet nogle af sine Gaver falde, og i Fattighaverne, som omgive endeel af vore Kjøbstæder, seer man her og der en Blomst glimre som en tabt Juveel. Blomster ere og ville stedse være vore Havers skjønneste Smykke. Man indskrænker dem ikke mere til et enkelt Qvarteer, eller et Par Rabatter; Blomster maa der nomstunder være allevegne, mellem Frugttræer, paa Græsplainer, ved Randen af Arboreter. Man gaaer i Naturens Spor, og Naturen udstroer jo Blomster allevegne. Havedyrkningen har beriget sig med en umaadelig Mængde af Planter fra alle Verdensdele, vi have neppe Plads mere for denne tilstrømmende Rigdom. Og dog maa man indrømme, at vore saakaldte Handelsgartnere kun have bidraget saare Lidet til, at nære og tilfredsstille Sandsen for Blomsterkulturen. Dette er en ligesaa almindelig, som retfærdig Klage. Det kjøbenhavnske Haveselskab har, i denne Retning, virket mere, end alle Hovedstadens Handelsgartnere tilsammen. Det er en ubegribelig Træghed, som maa lægges disse til Last, thi om de ogsaa misforstaae deres Kald, saa synes det dog, som om de ikke let kunde misforstaae deres egen sande Fordeel. Jndsenderen har ofte spurgt efter vore meest anseete Handelsgartneres Cataloger, men har aldrig kunne erholde noget. Den botaniske Gartner Hr. Mørch gjorde adskillige Skridt, forat imodekomme en Trang, som stedse yttrede sig meere levende; men dog var det forbeholdet en Mand i en Afkrog af Landet, Gartner Jensen i Corsøer, at tilfredsstille det almindelige Savn. Hans Cataloger fra 1835 og 36 indeholde ikke Færre end 220 Slægter med over 800 Arter. Disse Cataloger havde ikke blot deres Nytte som Romenclaturer og Priiscouranter; de havde ogsaa et virkeligt, videnskabeligt Værd, og afgave et hæderligt Vidnesbyrd om det Standpunct, hvorpaa Hr. Jensen som Autodidakt, havde arbeidet sig op. De indeholde nemlig Angivelse af den Classe og Orden i det kunstige System og den Familie i det naturlige, hvortil hver Plante henhører, ja endog af Forfatterens Navn, som har beskrevet Planten, samt dens Hjem, Voxested, Høide og Farve, altsaa en Blumistik in nuce. Jntet Under derfor, at de have gjort Epoke. Det er meget at beklage, at denne virksomme og dygtige Mand lod sig overtale til, at drage fra Sjælland til Ærø, hvor han nødvendigviis maatte gaae tilbage; derimod kunne vi lykønske os til, at han, da det gjaldt at vælge et nyt Opholdsted, har foretrukket Aarhuus for ethvert Andet, og skjøndt de Cataloger, han iaar har udgivet, kun ere en Skygge af hvad hans Cataloger fra forstaf vare, vil det dog vist snart lykkes hans Talent og hans rastløse Driftighed, igjen at arbeide sig opJaar har en kjøbenhavnsk Handelsgartner, Hr. J. P. Hansen, udgivet en Fortegnelse over Træer, Buske, Stau der og Potteplanter, som hos ham kunne erholdes til ret billige Priser. Da nu altsaa Jsen er brudt, er det at vente, at hans Colleger ville følge efter. Hr. Hansen har ogsaa udgivet en Fortegnelse over Georginer, af hvilke han udentvivl besidder den største og smukkeste Samling i Danmark. Vi haabe, at vore Landsmænd, herefter ikke ville være saa eenfoldige, at berige Booth, hvilket de have gjort altforlænge. Naar man seer hen til, hvor let Georginen er at overvintre og formere, maa man isandhed undre sig over, at Booth endnu tør fordre Halvfjerdsindstyve Rigsbankdaler for et hundrede temmelig ringe Sorter, hvis Valg man ovenikjøbet maa overlade til hans egen Generøsitet. Men, det forstaaer sig, man maa endnu mere undre sig over, at Nogen vil give ham dem. Vi nævnte ovenfor botanisk Gartner Mørchs Fortjenester af Blomsterkulturen, og de ere saa erkjendte, at de ikke kunne miskjendes. Dog finde vi adskilligt at bemærke ved det af ham iaar udgivne Catalog, hvilket en nys afdød Botaniker ikke uden Grund kaldte et forunderligt mixtum-compositum." Det bebuder sig som en Fortegnelse over Zir- og Potteplanter, men det har ogsaa rubra for Kjøkkenværter, Gravensteentræer, nogle Bøger, et Portrait og for Gartnertjenester. Hvad der, ved det første Blik i dette Catalog, maa støde, er, at Hr. Mørch strax erklærer, at have forskrevet sit Fro fra Udlandet, skjøndt det meste deraf, med ringe Umag, vilde kunnet været avlet herhjemme. Det er ikke blot en Ufornødenhed, at forstrive de fleste af disse Frosorter udenlandsfra; det er en Skam. Catalogen indeholder forøvrigt ikke stort Andet, end de alleralmindeligste Ting. Priserne ere just ikke overalt billige. For en Portion, Fro af Hooker's Schizanthe, som man dog kan faae hos Booth for 4 8 ct. og hos Hansen endog for 4 dansk, tager Mørch to Rigsbankmark. For et Lod Reseda tager han halvtredie Mark, Booth tager kun 6 Oct., Hansen 24 Rbs. For en Portion Fro af Cuphen silendides som man hos Booth kjøber for 44 ct., tager Mørch, 32 Rbs. Og – forat gaae udenfor Blomsterhaven, for Neue Riesenzwiedel, som Booth sælger for 12, et. Loddet, tager Mørch 64 Rbs. Rosenkaal koster hos Booth 3 pr. Lod, hos Mørch 24 Rbs. Rødkaal hos Booth 4 et. pr. Lod, hos Mørch 24 Rbs. En Mand i Hr. Mørch's Stilling burde ogsaa holde sig en Streg over det triviale Gartnerlatin og ikke byde saadant noget, som t. Ex. Hedysarum rubra eller Tropæolum atrosangvincus. Man maatte vel spørge ham, hvad der forstaaes ved "Poeree a cardes blanchs, dette i Frankrig saa yndede Gemuse." Hr. Mørch synes endnu at finde Behag i et Charlataneri, som forlængst er gaaet af Mode idet han, ved visse Sorter Blomster, falbyder Frø af en urimelig, for ei at sige en umulig Mængde Nuancer. Saaledes falbyder han t. Ex. dobbelt Chinesernellike i tredive Nuancer. Booth har dog kun 12 Hovedsorter af Zinnia elegans, Mørch lover syvogtyve Nuancer deraf, hvilke han skal have Vanskelighed ved at tilsvare.