Københavns Adresseavis, 1774-05-10
Her i Riget bruges næsten almindeligt, om Høsten at fede Svinene med skraaet Korn og Drank, hvortil aarlig en anseelig Mængde Korn medgaaer, ikke at tale om, hvad de ellers og Aaret deraf fortære. Naar Oxer, Kiør, Gieder og Faar har tilstrækkelig Græsning om Sommeren, Slagtes de med Fordeel strax om Høsten, uden at fedes, hvorfor ikke ogsaa Svin, Mon noget andet er Aarsag hertil, end at disse om Sommeren gaae omkring paa og ved Gaardene, og sulte mestendeels saa de knap kan beholde Livet, da dog Sommer=Føden, naar den er tilstrækkelig vil giøre dem om Høsten lige saa fede som andre Creaturer, hvilket med Exempel skal bevises. 1762 i Foraaret kjøbte jeg en 9 Maaneders gammel skaaren Galt, som jeg lod sætte ind i Svinestien, og med hvilken jeg anstillede følgende Forsøg: J Førstningen lod jeg plukke for den paa Agerskiællene ungt grønt Græs og Svine= eller og Sanalder=Kaal (æg opodium paagra ia) hvilket den med særdeles Begierlighed fortærede hele Sommeren og langt ud paa Efterhøsten. Det er bekiendt, at Heste, Kiør, Gieder og Faar æde en Deel Urter tørre, som de ikke smage friske, men med Svinene er det tvertimod, hvad de med Graadighed æde grønt og friskt, det lade de () See forrige Aar Nr. 194. mestendeels ligge, naar det er tørt. Loun=Løv aad den begierlig i Junii og Julii Maaneder, men ey saa gjerne i August og September. Samme Beskaffenhed havde det med Jesmin=Blade (pailladel, hun coronarius), hvilke udi de første Maaneder vare en lekker Mad for samme, men ikke i de sidste, maaskee fordi disse Blade imod Høsten miste noget af deres Saft og Sødhed, thi man veed, at Svinene elske aftige Væxter, derfor lod jeg og samle og conservere Loun=Løv og alt andet Grønt i en Balle med Vand. Svinet aad og meget gjerne frisk Kirsebær=Løv, Bladene af Blommetrær, vilde Roser (Rola Canina), Hassel=Løv Løvet af Skov=Æbletrær, og undertiden ogsaa Løvet af det siberiske Ærtetræ (Rohmia Caragang). Ofteraad det og gjerne Bladene af Tyrkiske Bønner, Jord=Artiskokker, ( Lamhus uberosus), Soelblomster, hvid og grøn vilde Melde (Chenoporium album & viride), Cichorien Urt(Cichorium iny ybus) hvilken sidst nævnte voxer til Mands Høyde, naar den bliver plantet. Ofte lod jeg og skiære Vey Græs (Polvgonum ariculare) som første Gang blev afskaaren i Junio og anden Gang i Julio; dog fik det ikke meere heraf hver Gang, end det vel kunde fortære paa een Gang. De vellugtende ægte Violer (Viola og orata) vare ikke synderlig efter dets Smag. Denne behagelige Urt forsmaaes aldeles af Heste og Kiør, og smages kun lidet af Svin, Gieder og Faar, hvilke strax lade den ligge, naar de finde noget bedre til deres Føde. Da Svinet paa denne Maade daglig fik Grønt, samt til Drank saa meget Kar= og Aar=Vand som det lystede, begyndte det allerede efter 8 Ugers Forløb at sidde, i Besynderlighed, da det ved Midsommers Tid blev udladt af Stien, hvilket vore Huusholdere ansee for et Tegn, at et Svin er tilstrækkelig fedet. Jkke desmindre blev jeg ved at give det hele Sommeren saa meget Grønt, som det kunde æde indtil Høsten, da fik det Blade af Roer, Kaal Skov=Æbler, og i sær Svine=Kaal, hvis Blade længe staae grønne, indtil jeg den 1 Oct. lod det slagte, uden at give det noget Korn. Svinet befandtes da at have skiønt mørt og vel udseende Kiød, samt to Fingre tykt Flesk, Siderne veyede 4 Lpd. foruden Hovedet Fødderne og Jnd voldene. Det var ikke fuld 1 1/2 Aar gammelt, da det blev slagtet. Sidstleden Høst kjøbte jeg et andet Svin af 2 Aars Alder. Det fik foruden kogte Roer, Kaal og Dranken Tønde Blandkorn, og blev dog ikke saa feedt og kjød, rigt som det forrige. Sommeren synes altsaa at være den tienligste Tid paa Aaret for Svinene at blive fuldkommen feede, for hvilke den sædvanlige Sommer=Føde turde ey være tilstrækkelig, naar man vil Slagte dem næste Høst. Af alle vore tamme Dyr er intet, som i saa høy Grad elsker Varmen, og er for at sole sig, som Svinene, hvorfor de ogsaa blive større og bedre i den sydlige Deel af Europa, end udi vort kolde Clima.