JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Den ulykkelige Konges den 25de December 1792 opsatte Testamente lyder saaledes: J den hellige Trefoldigheds, Faderens, Sønnens og den Hellig Aands Navn. – J Dag, den 25de December 1792, erklærer jeg, Ludvig, den Sextende af dette Navn, Konge i Frankerige, nu i mere end fire Maaneder, tilligemed med min Familie, af dem, som vare mine Undersaatter, indspærret i Templetaarnet i Paris, berøvet al Omgang, endog siden den 11te d. M. med min Familie, desuden indvikklet i en Proces, hvis Udfald, efter de menneskelige Lidenskaber at slutte, umueligen kan forudsees, og hvortil der i den nu gieldende Lov hverken gives Raad eller Middel, da jeg har Gud allene til Vidne paa mine Tanker, og kan henvende mig eene til ham, i hvis Nærværelse jeg her tilkiendegiver min sidste Villie. Til ham, min Skaber, overlader jeg min Siel, og beder ham, at han vil antage den efter sin Barmhiertighed, og ikke efter dens, men efter den Herres Jesu Christi Fortieneste, som gav sig selv hen til et Offer for os Mennesker, saa uværdige de, og især jeg, endog vare. Herpaa følger hans Religionsbekiendelse, som ivrig Romerskatholsk, og Testamentet fortsættes saaledes:Jeg beder alle dem om Tilgivelse, som jeg uforsætlig forsætlig erindrer jeg mig ikke noget – kan have fornærmet eller givet ondt Exempel eller Forargelse; jeg beder dem, som have Følelse af Medlidenhed, at foreene deres Bønner med mine, for af Gud at erholde Forladelse for mine Synder". Jeg tilgiver af mit gandske Hierte dem, som uden min dertil givne Anledning ere blevne mine Fiender, og beder Gud, at han vil saavel forlade dem det, som andre, der ved falsk eller misforstaaet Jver have tilføyet mig saameget Ondt. Min Kone, Børn, Søster, Tanter, Brødere, og alle, som ved Blodsforvandtskab eller paa nogen anden Maade have staaet i Forbindelse med mig, anbefaler jeg Gud. Jeg beder Gud især at kaste sit Barmhiertigheds Øye paa min Kone, Børn og Søster, som i saa lang Tid have liidt med mig, og at han, naar de miste mig, og saalænge de skulle forblive i denne forgængelige Verden, vil opholde og styrke dem ved sin Naade. Til min Kone anbefaler jeg mine Børn; jeg har aldrig tvivlet om hendes moderlige Ømhed; især anbefaler jeg hende, at giøre gode Christne og retskafne Mennesker af dem, at lære dem at betragte denne Verdens Høyheder – om de ere fordømte til at nyde dem – som farlige og forgængelige Ting, men at hæfte deres Blik paa Evighedens eneste faste og varige Hæder. Min Søster beder jeg, at hun fremdeles vil vise hendes Kierlighed til mine Børn, og at være dem i Moders Sted, om de skulde blive saa ulykkelige at miste hende. Min Kone beder jeg tilgive mig alt det Onde, hun lider for min Skyld, og al den Fortræd, jeg i vort Ægteskab har foraarsaget hende, og kan hun være forvisset om, at jeg intet har at bebreyde hende, om hun endog skulde troe, hun havde noget at bebreyde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Mine Børn anbefaler jeg paa det alvorligste, at de, efter hvad de skylde Gud, som de stedse bør agte høyere end alle Ting, ere enige og adlyde deres Moder, saa og vise sig taknemmelige for den Omhu og Møie, som hun, saavel for deres som min Skyld, har gjort sig; og at de ansee min Søster, som en anden Moder. "Min Søn raader jeg, ifald han skulde være saa ulykkelig at blive Konge, at betænke, hvorledes han gandske bør opoffre sig sine Medborgeres Lyksalighed, og forglemme alt Had, Hævn, men især alt hvad der kan have Hensyn til min liidte Ulykke og Kummer, og at han eene ved at regiere efter Lovene kan giøre Folket lykkeligt. Jeg anbefaler ham, saameget det efter Omstændighederne maatte staae i hans Magt, at sørge for dem, som have været mig hengivne, og at betænke, at det er en hellig Pligt, som jeg skylder deres Forældre eller Børn, som have ladet deres Liv eller ere blevne ulykkelige for min Skyld. Jeg veed, at adskillige af mine Tienere ey have opført sig saaledes som de burde, ja, at de endog have været utaknemmelige; men jeg tilgiver dem det – ved Uroeligheder og Gæringer er man ikke altid Herre over sig selv – og jeg beder derfor min Søn, at han ved de mødende Leyligheder vil blot tænke paa deres Ulykke. Gierne vilde jeg her bevidne dem min Erkiendtlighed, som have viist mig deres Hengivenhed og Uegennyttighed. Naar jeg paa den ene Side sukkede over de Menneskers sværmende Utaknemmelighed, som jeg, ligesom deres Venner og Beslægtede, havde gjort alt mueligt Godt; saa havde jeg paa den anden Side den Trøst, at see Manges frivillige Hengivenhed og Deeltagelse, hvilke jeg derfor her beder at modtage min Tak. Under Tingenes nærværende Forfatning maatte jeg ved en omstændeligere Forklaring frygte for at sætte dem i Fare, jeg overlader derfor til min Søn, at søge Leylighed til at vise dem sin Erkiendtlighed. Jmidlertid vilde jeg have miskiendt Nationens Tænkemaade, dersom jeg ikke offentligen anbefalede ham de Herrer Chamilly og Hue, hvilke af sand Hengidenhed for mig vilde ladet sig indsværre med mig paa dette sørgelige Sted. Jeg anbefaler ham ligeledes Clery, hvis for mig udviiste Omsorg jeg ikke kan andet end rose, og som til Enden er forblevet hos mig. Og jeg beder Communen tilstille ham mine Meubler, Bøger, Uhre, Borse, og andre hos den deponerte Smaaesager. Gierne tilgiver jeg ogsaa dem, som have bevogtet mig, den slette Behandling og den Tvang, som de have troet, de burde udøve imod mig. Jeg har fundet nogle føel somme og medlidende Siele. Roligheden, som følger saadanne Handlinger, være deres Hierters Løn. De Herrer Malesherbes, Tronchet og Seze beder jeg modtage min Tak og Erkiendtlighed for al den Kummer og Bøie, de for min Skyld have havt. Til Slutning erklærer jeg for Gud, som jeg er redebon til at møde, at jeg ikke bebreyder mig nogen af de imod mig anbragte Forbrydelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Jn Duplo udfærdiget i Templetaarnet den 25de December 1792. Ludvig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Kiøbenhavn, den 8 Februarii. Førstkommende Mandag den 11te Februarii bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Klokken 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Under Dato Danske Cancellie den 1 December er udgaaet en Placat, som foreskriver, hvorledes der bør forholdes med Tornøsters Anskaffelse for Land-Soldaterne i Danmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Under Dato Christiansborg Slot den 23 Januarii er udgaaet en Placat om, af hvilke Underbruge i Norge Consumtion m.v. efter Forordningen af 22 December 1761, 1ste Posts 1ste Artikel, herefter bliver at udrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Under Dato Danske Cancellie den 25 Januarii er udgaaet en Placat, angaaende Forandring, i Henseende til det for Aarhuus Stift holdende Landemode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
J Tallotteriets 679de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berommelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, SognepræToftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesvaage, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretagen og holden Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1791 til den 12te Januarii 1792 ere satte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v.; tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden, ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-08
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Kiøbenhavns No. Aar nant. huus an, Post-Tidender, samt Hulli. indleMandagen, den 11 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Turin, den 4 Januarii. Man har her saavel i nogle tydske som i alle franske Aviser med megen Misfornøyelse læst Fabelen om den skrækkelige Execution, som skal være foraarsaget her. Denne smukke Historie er lutter Opdigt. Generallieutenant Courten er til dette Øyeblik agtet og elsket baade af Kongen og Folket. Denne over 80 Aar gamle General, som allerede i 60 Aar har staaet i Kongen af Sardiniens Tieneste, er for nærværende Tid Gouverneur i den vigtige Fæstning Coni, som Franskmændene allerede syv Gange forgiæves have angrebet. Ligesaalidet som han er nogen anden Officeer her blevet henrettet. Blot Generallieutenant Lazari, der commanderede i Savoyen dengang Franskmændene brød ind, og Oberst Villa marina ere arresterte her i Citadellet. Formodentligen vil der blive holdet Krigsret over dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Brüssel, den 21 Januarii. Denne Stads Repræsentante have dog nu antaget den franske Nationalconvents Decret af 15 December, og taget deres Protest tilbage; men der fattes meget i, at Folket er af samme Tanker som dets Repræsentante. J Forgaars Aftes er der med bevæbnet Magt indsat franske Commissarier i alle vore Klostere. - J Ostende skal Garnisonen, der allerede er 2000 Mand, forstærkes med 3000 Mand under General Flers. – Det hedder, at Franskmændene befæste Ruremonde, og at de der ville forsamle en stærk Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
J Torsdags kom et Corps Belgiske Tropper i stor Uorden herhid fra Lüttich. General Moreton havde overtalt dem til at gaae til Löwen. Mangel og Elendighed har drevet dem til at giøre dette Skridt. De have i 22 Dage en faaet nogen Sold. Og dette skal være Tilfældet med næsten alle de Tropper, der staae i det Lüttichske og ved Aachen. - Vor Stads Repræsentante have nu ogsaa ligesom i Frankerige indskrænket alle Dødsstraffe til Halshuggelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Fra Maynstrømmen, den 21 Januarii. De Keyserlige Tropper staae allerede nær ved Worms.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
J Lampertheim recognoscerede i forrige Uge en Keyserlig Oberst Rhiinkysten. Franskmændene skiød over paa ham og hans Følge, men uden Virkning. – Det er vist, at Franskmændene ere blevne slagne af Preusserne ved Creutz nach. Sidstmeldte skal allerede have naaet Sobernheim og Winweiler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Den 18de bragte man 470 franske Krigsfanger igiennem Culmbach til Fæstningen Plessenburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Skibsbroen fra Maynz til Cassel er nu igien istandsat, siden Jisgangen er ophørt. For ey at udsætte Staden, Maynz for en Beleyrings skrækkelige Følger, skal Franskmændene, som der siges, indspærres i Fæstningen, og al Tilførsel af Levnetsmidler dem afskiæres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Warschau, den 23 Januarii. Endnu mærker man her ingen Anstalter til nogen Tyrkekrig, i det ringeste har Porten ey sendt nogen Tropper over Donau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Den Russiske General en Chef, Greve Smarow commanderer alle Tropperne lige fra Caucasus til Dniesteren. For nærværende Tid staaer han imellem Dniesteren og Bogfloden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Generalconfoederationen har i Dubno arresteret en vis Leitsch, bragt ham under Escorte til Brody, og der overleveret ham til den østerrigske Commandant. Den Wiener Charge d'Affaires havde formeligen i sit Hofs Navn reclameret ham. Han beskyldes for at have taget Deel i visse Folks hemmelige Foranstaltninger til en Opstand i Wien, eller rettere i en farlig Complot, som lykkeligviis blev i Tide opdaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Wien, den 25 Januarii. Keyseren har, saalænge nærværende Krig varer, befalet Feldtmarechallieutenanten Greve von Wartensleben at opholde sig ved den Preussiske Armee, for fælles med den at arbeyde paa en Operationsplan til begges Fordeel. J samme Hensigt er der ogsaa sendt en Preussisk General til den Keyserl. Kongel. Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Hs. Majestæt Keiserinden har i en meget naadig Skrivelse indbudet de Ungarnske Stænder til at staae Fadder til den Prinds eller Prindsesse, hun med første venter at nedkomme med. En Æresbeviisning, som ellers blot vises regierende Fyrster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Stockholm, den 25 Januarii. To Compagnier af det hertugelige Cavallerieregiment ere nyeligen indqvartere paa Haga og Drottningholm; og vente vi her til Staden i disse Dage nogle Compagnier Jnfanterie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Alle her værende Matroser have faaet Ordre at forføye sig til Carlscrona, for at arbeyde paa en Observations Escadre, som til Foraaret skal gaae i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
London, den 25 Januarii. Hr. Chauvelin var her endnu i Gaar, men Lord Green wille har efter Kongelig Ordre betydet ham, at da den Character, hvormed han hos Hs. Storbrittanniske Majestæt havde været beklædet, og hvis Functioner dog hidtil vare standsede, nu efter Hs. Allerchristeligste Majestæts skrækkelige Død er aldeles ophørt, at han altsaa ey længer har nogen offentlig Character, at Kongen efter en saadan uhørt Tildragelse ey længer kan tillade ham at opholde sig i Storbrittannien; at han derfor befalede ham inden 8 Dages Forløb at forlade Riget; at han herved sendte ham en Afskrivt af den i saadan Anledning i det Kongelige geheime Raad udfærdigede Ordre, tilligemed det fornødne Pass for ham og hans Følge, og at der skulde blive sørget for, at han med al den Agtelse, som tilkommer en fra Hs. Allerchristeligste Majestæt befuldmægtiget Minister, kan reyse tilbage til Frankerige Man veed her fra en sikker Haand, at den executive Magt i Paris har strax i Sinde at erklære os Kriig, og saasnart mueligt falde ind i Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
J et af vore Skuespilhuuse var man just i Færd med at spille, da Tidenden om Ludvigs Død indløb. Den gjorde saa stærk Virkning paa Tilskuerne, at Acteurerne maatte holde op, og lade Dækket falde. Man har overhovedet gjort den Anmærkning, at den franske Nationalconvents Forhold imod den ulykkelige Konge har her gjort et ubeskriveligt Jndtryk, og at det her misbilliges i høyeste Grad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Paa vore Værfter arbeydes stærkt paa fladbundede armerede Fartøyer, som formodentligen ere bestemte til Landgang paa den franske Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Saasnart Krigen er erklæret, skal der, som man siger, indskibes en Brigade af Garden, bestaaende af 3 Battailloner, foruden endeel Cavallerie=Regimenter og et stort Artillerie Train til Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Hr. Lally Tolendal, forhen Medlem af den franske Nationalforsamling, som i nogen Tid har opholdt sig her i London, havde hos Conventet anholdt om Tilladelse til at forsvare Ludvig den Sextende. Da Conventet afslog ham det, saa har han her ladet sit Forsvar trykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
J Dag holdes atter et geheimt Cabinetsraad, i hvilket Kongen formodentligen underskriver Krigserklæringen. imod Frankerige; thi alle Anstalter vise kiendelig nok, at den hvert Øyeblik kan ventes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Kiøbenhavn, den 11 Februarii. Den 12 October f. A. er Præsten ved det civile Arresthuus i Kiøbenhavn Hr. Johan Christian Wibe Stockfleth, allernaadigst beskikket at være nederste Capellan til Bremer holms Kirke og Meenighed i Kiøbenhavn. Den 23 November er Veyer, Maaler og Vrager i Stavanger Jacob de Rytter beskikket at være tillige Postmester sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Den 26 November er Examinatus Juris Christian Heyerdahl forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over og Underretter i Norge. Den 30 November er Studiosus Lauriz Buuman confirmeret at være Capellan pro Persona for Ormslef og Koldt Meenigheder i Aarhuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
J Tallotteriets 499 Trækning i Wandsbeck, den 7 Februarii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Barom. S. V. 27. 9. 6. 4 1/2 Varme. Febr. Uvis. Kulde. N. O. 27. 5. 8, 0 1/2 Varme. Udi afvigte Uge fra den 2 Februarii til den 9de dito, ere i den Kongelige Residence-Stad copulerede 10 Par. Fødte Drenge 40, Piger 32, tilsammen fødte 72. Døde Mænd 17, Qvinder 14, Drenge 5, Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 2 Barselseng 1. Brystsyge 8 Forraadnelsesfeber 3. Jnflammation 3. Langvarig Sygdom 1. Nervesyge 1. Orme=Feber 1. Skiørbug 1. Slag 12. Tænder 3 Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 8, Vatter det 1. Tilsammen døde 47. Altsaa 25 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressenterne udi Liv-Rente=Societeterne Anno 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme; og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Livrenterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres LivRenter paa Post-Kontoirerne i Hans Majestæts Riger, og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post-Kontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Kontoir er beordret disse Attester samlede, og paa engang til General-Post-Amtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende Gange i Aviserne, vilde enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herudi skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive Jsær maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang, med deres Leve=Attester, paa det Post=Kontoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv Renter ikke der blive betalte, men maa her udi General Post-Amtet ved Commissionairs affordres; eftersom slige Liv Renter allene engang om Aaret, og ikke oftere paa Post-Kontoirerne til Betaling blive anviiste. General-Post Amtet den 11 Februarii 1793. Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-11
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretagen og holden Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1791 til den 12te Januarii 1792 ere satte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v.; tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Kjøbenhavns No. Aar aab Julian. Huusiun, tannien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Post-Tidende L. s Mittau. en Fredagen, den 15 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Rom, den 19 Januarii. Sidstleden 13de og 14de var her i Staden en stor Tumult, hvori ogsaa nogle Franskmænd vare blevne indviklede, blant hvilke en af sine Fortienester bekiendt Lærd fik en Blessure, af hvilken han maatte døe. Folket trængede sig vel ind i adskillige Huse, men man har ingensteds plyndret. Regieringen har reddet endeel Personer, paa hvilke Folket egentlig var forbittret, hvortil nogle Missionairers og andre i Agtelse staaende Herrers passende Forestillinger bidrog meget. Paa samme Tid udkom et paveligt Edict, hvori den Hellige Fader erklærede, hvorledes han vel glædede sig over den Hengivenhed, Folket i disse Dage saa tydeligen havde viist for Religionen og for hans Person, men at det dog smertede ham, at der ved samme Leylighed var begaaet adskillige Udsvævelser; hvorfor han formanede Folket til at være roeligt o. s. v. Dette Edict havde ogsaa den gode Virkning, at Roligheden nu igien er fuldkommen tilveyebragt. - Gazette universale, af hvilken denne Beretning er taget, melder intet om Aarsagen til fornævnte Tumult. Fra Venedig derimod haves, at der til Rom var ankommet en Franskmand, ved Navn Basville, Secretair hos den franske Gesandt i Neapolis, at denne ved de andre Franskmænds Hielp vilde opsætte Republikens nye Vaaben over Indgangen til hans Logis, og tvertimod Pavens Anordning anlægge Nationalcocarden. Dette skulde have givet Anledning til Sammenløbet, hvori Secretairen, tilligemed nogle af hans Landsmænd vare dræbte. Nærmere Bekræftelse herpaa ventes med næste Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Kanten, den 28 Januarii. J Gaar og i Dag har et Corps Preussere passeret Rhinstrømmen; hvorpaa Franskmændene strax havde forladt hele Preussisk Geldern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Stockholm, den 29 Januarii. Kongen har givet Hertug-Regenten paa hans Geburtsdag et stort Festin i Carlberg. Af Cadetterne paa Militairskolen sammesteds blev afsiunget Hymner og holdet Taler, Hertugen til Ære, og om Aftenen var Jllumination, Fyrværkerie og Opera.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Major Fongberg ved Regimentet Westmannland, som i den sidste Krig opsvingede sig fra gemeen Soldat til Regimentets Commandeur, er blevet udnævnt til GeneralAdjutant. Han er i lang Tid den første Borgerlige, som har faaet denne Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Greve Schwerin har taget sin Afsked, og vil med første forlade Hoffet og Hovedstaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-15
Hr. Philipson, hvis periodiske Blad (Patrioten) i nogle Uger har været standset, har nu begyndt at fortsætte det igien. Fiscal-Advocaten har indgivet sin Betænkning i Anledning af Hofrettens Dom over Thorild; og saavel denne som Præsten Widin have bedet Regenten om Naade. Til Widin maa der nu komme hvem der vil Oberst Stedingt, som i Krigens Tid havde saa stor Deel i vor Flaades Redning ved Myburg, er ogsaa udnævnt til General Adjutant.