JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Udenlandske Efterretninger. Atter have Russere lidt et frygteligt Nederlag i Tscherkessien. Efter de sidste betydelige Tab, hvorved det med saa megen Pralen udtalte Haab, at dette Feldttog under Krigsministeren, Grev Tschernitschew, egen Anførsel for stedse skulde gjøre Ende paa det tappre Bjergfolks Modstand, allerede for en Deel maatte opgives, indlode Russerne sig i Fredsunderhandlinger, og sluttede foreløbig en Vaabenstilstand med nogle af Tscherkessernes Høvdinger. Men andre Stammer, som ikke vare indbefattede i denne Vaabenstilstand, samlede sig imellem Bjergene og besluttede at angribe Fjendens befæstede Leir. Dette Angreb blev udført om Natten med saadan Hurtighed, at Mange bleve nedsablede sovende, og de Øvrige ikke kunde faae Tid til at stille sig i Slagorden, men kun søgte Redning i Flugten. De ilede da i vild Uorden til den nærliggende russiske Fæstning Masga. Men Bjergfolkene fulgte dem i Hælene, nedsablede Mange paa Veien, og trængte tilligemed de Flygtende ind i Fæstningen. Her blev Alt, hvad der gjorde Modstand, nedhugget, men Russerne forsvarede sig dog tappert, og omtrent 50 af Frihedskæmperne faldt, medens 100 omkom i en Bastion, som Russerne sprængte i Luften. Dette bragte de Overlevende til Raseri, og mange Russer, som de ellers vilde have taget til Fange, bleve nu dræbte. Blodbadet var skrækkeligt, men siden skaanede Seierherrerne dog Mange og sendte dem ind i det Jndre af Bjerglandet. Efter at have bortført et overordentligt stort Bytte af alle mulige Slags Krigsfornødenheder, tændte de Fæstningens Bygninger i Brand og droge bort. Antallet paa de Russer, som her enten faldt eller kom i Fangenskab, angives til 20,000 Ogsaa i Dagestan og ved Sutscha have Russerne lidt betydelige Nederlag. Den fordrevne serbiske Fyrste opholdt sig endnu efter de sidste Beretninger i den østerrigske Grændse stad Semlin og havde indledet Underhandlinger med sine misfornøiede Undersaatter, som ogsaa synes vil ligge til Forlig, under den betingelse, at han afskediger sine forhadte Ministre. J Bulgarien og Macedonien har den tyrkiske Øvrighed faaet fat paa to russiske Udsendinge, som beskyldes for at have søgt at vække Misfornøielse med Regjeringen, og navnlig at formaae, den christelige Befolkning til at løsrive sig fra Patriarkatet i Constantinopel, og i kirkelig Henseende slutte sig til Russerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
J den syriske Havn Beirut ere nylig 9 franske Krigskibe ankomne, hvorover Englænderne synes at være blevne urolige, og skjøndt den franske Gesandt i Constantinopel har forsikkret den engelske, at de snart igjen skulde forlade Kysten, er dog et engelsk Dampskib tilsomt afsendt til Malta, for - som man antager – at beordre nogle af de der liggende engelske Krigskibe til ligeledes at begive sig til Syrien for at iagttage den franske Flaades Bevægelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Det nordamericanske Senat har med 39 Stemmer mod 9 antaget den mellem Fristaterne og England foreløbig afsluttede Tractat, hvormed alle de Stridspuncter, som i længere Tid have givet Anledning til Frygt for en Krig mellem disse Magter, ere afgjorte paa en for begge Parter tilfredsstillende Maade. Undersøgelsesretten er vel ikke omtalt, men dette Spørgsmaal synes dog ikke længer at ville foranledige Strid, da Nordamericanerne selv ville udsende Krigskibe for at undersøge nordamericanske Handelskibe, der kunde mistænkes forat være bestemte til Slavehandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Ved Tallotteriets 1411 Trækning i Altona udkom: Reisende fra den 14de til den 21de September 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Madam Brammer; Tandlæge Heins. Med Personposten Jfr. Bøcker; Reebslagermester Ravn. Med Dagvognen; Pastor Møller med Søn; Hr. Dorph. Udenfor Posterne, Pastor Mynster med Datter, Kjøbmand Møller med Kone; Fru Bartholin, Frøken Bartholin, Fuldmægtig Brede; Forpagter Sørensen med Familie; Cancellieraad Fasting med Familie; Grev Gersdorff-Hardenberg-Reventlow med Grevind- og Følge; Handelsfuldmægtigene Petersen og bille, Forpagter Engberg; Hr. Nyland; Handelsbetjent Olsen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Forvalter Hansen; Madam Kromann. Med Personposten: Kjøbmand Lorenz med Kone; Jomfru Hofmann. Med Dagvognen, Kjøbmand Hansen; Pastor Hansen; Hr. Kamlemed Søn. Udenfor Posterne: Provst Engelbrecht med Familie, Fuldmægtig Schiøne; Forpagter Bartholin med Familie, Forvalter Sønderup; Proprietair Engberg; Dhrr. Engberg og Olsen; Jfr. Fæster, Kjøbmand Erasmi; Handskemager Junggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Med Dampskibet Caroline Amalie, ankom den 17de September fra Kjøbenhavn til Gaabense: Consul Jbsen; Cand. theol. Glahn; Capitain i Søetaten Wulff, Grosserer Petersen; Jungmand Wolsgaard; Tjenestekarl Jensen. – Samme Dag afgik fra Gaabense til Svendborg: Madam Kjær med Datter; Sømand Brandenburg; Haandværkssvend Hansen; Pastor Sidenius med Datter; Skibscapitain Holbeck; Madam Lorenzen med Barn; Tjenestepige Rasmusdatter; Wilhelm Bøegh. – Til Flensborg: Jomfru Dame; Frøkenerne J. og M. Haderup; Iglehandler Lange. – Den 20de September ankom fra Flensborg til Gaabense: Forstrandidat Hansen; Strømpehandler Jensen; Cand. jur. Haastrup; Hr. Nielsen. - Fra Svendborg: Grev Reventlow med 2 Døttre, Jomfru og Tjenere; Wilhelm Bøegh; Skrædersvend Pen ter, Fuldmægtig Dahlstrøm. - Samme Dag afgik fra Gaa hense til Kjøbenhavn: Godsmægler Matzen, Madam Ytting; Handskem. Møller; Bager Michaelsen; Jnformator Schiernoff, Mad. Schiernoff, Stud, art Thune og Nielsen; Skomagersvend Madsen; Hr. Rosenstand Goiske; Tjenestekarlene Andersen og Eskildstrup; Soldat Pedersen; Enkefrue Bøgh med Datter; Frøken Schrum; Doctor Aarestrup med Søn; Jfr. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
AVERTISSEMENTS. Dampskibet Frederik VI. vil sidstegang iaar anløbe Grønsund paa Møen og Falster, Stubbekjøbing og Gaabense Torsdagen den 29de dennes paa Udreisen til Kiel, og, sidstegang iaar paa Tilbagereisen til Hovedstaden, Søndagen den 2den October. Den directe Fart paa Kiel fortsættes derimod indtil videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Dampskibet Frederik VI. Comptoir i Kjøbenhavn, den 20de September 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
For en ugift men duelig Gartner med gode Anbefalinger er en Condition at erholde til anstundende første November. Den Søgende behager at henvende sig til Gjæstgiver J. Thomsen i Nykjøbing paa Falster, der afhandler det Fornødne. Bliver det gunstigt Veir imorgen Aften, bliver der oplyst og Musik i min Have. Nykjøbing den 24de September 1842. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Gode Tillægs-Lam af Dischley-Racen kunne faaes hos Parcellist Rasmus Jacobsen i Alstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Førstkommende Tirsdag den 27de September agter Skipper C. N. StylsSvig at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. En rask Dreng af honette Forældre, som regner og skriver godt, kan til 1ste Novbr. d. A. blive antaget i Handelslære. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Auctioner. Mandagen den 3die October d. A. Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Sydenden af Bottøe ved offentlig Auction bortsolgt Vraget af den sammesteds indstrandede finske Skonnert "Sophia", med dens tilhørende Jnventarium af Tougværk, Seil, Ankere med videre samt dens bjergede Ladning bestaaende af 365 hele, 33 halve og 11 fjerdedeels Tønder Tjære, 7 1/2 Tønde Harpix og 5 Tønder havareret Potaske. Nykjøbing den 24de Septbr. 1842. Pontoppidan. Beneficeret Jord, bestemt til at bortarvefæstes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Herved bekjendtgjøres, at omtrent 45 Tdr. Land, Østofte Præste-Embede tilhørende, ville tidligt i Foraaret 1843 ved offentlig Auction blive bortarvefæstede. Disse frie og veldyrkede Jorder, som ere afsatte i 8 Lodder, opraabes først parcelviis, derefter 4 Lodder samlede, og endelig alle under Eet. De nærmere Conditioner, paa hvilke det kongelige danske Cancellies Approbation forventes, ere til Eftersyn i Østofte Præstegaard, hvor de afsatte Lodder tillige paavises. Østofte den 18de Septbr. 1842. Kofod=Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-24
Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Rasmus Knudsen i l. Annede indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 15de Septbr. 1842. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Lollands Falsters Stift, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 26 September. No 119.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
J det 64-67de Møde foretoges Sagen om Finantsvæsenet til foreløbig Behandling. Comiteen (Hvidt, David, Bang, Ussing, Hansen, Neergaard, Sehestedt Juel, Scavenius, Herforth) indstillede, at Forsamlingen indgaaer med en allerunderdanigst Petition, hvori anholdes om: a) At de af Forsamlingen desidererede Oplysninger, der endnu synes at savnes med Hensyn til Finantsvæsenets Offentlighed, maae blive meddeelte ved Publicationen af det næste Regnskab eller Budget; at de af Forsamlingen betegnede Modificationer i de hidtil gjældende Bestemmelser om Statens Jndtægter og Udgivter maae blive tagne under nøieste Overveielse ved Affattelsen af det næste Budget; og at Hans Majestæt Kongen, forsaavidt Han maatte finde, ikke at kunne give disse Modificationer Medhold, vil lade Stænderforsamlingerne meddele en oplysende Fremstilling af Grundenne for de i saa Henseende tagne Beslutninger. b) At Udkast til et toaarigt Budget, bilagt med de, Budgettets enkelte Poster vedkommende, Regnskaber for de umiddelbart foregaaende tvende Aar, maae blive forelagt de paatænkte stænderske Comiteer, eller, hvis disse mod Formodning ei skulde komme i Stand, selve Stænderforsamlingerne til Betænkning, og at allerhøieste Approbation paa Budgettet saavelsom Decharge for nysmeldte Regnskaber ei maa blive meddeelt, forinden saadan Betænkning er afgivet. Paa det af Comiteens Referent, Etatsraad Bang, derom gjorte Forslag, vedtoges det, at dele denne Sag i følgende Afsnit, saaledes at der særskilt blev at forhandle over hvert af disse, nemlig: 1) Jndtægtsbudgettet; 2) Udgivtsbudgettet fra Begyndelsen indtil den Deel, der angaaer Rentekammeret: 3) den øvrige Deel af Udgivtsbudgettet; 4) Stændernes raadgivende Medvirkning med Hensyn til de finantsielle Anliggender for Fremtiden. Referenten sluttede denne Sags foreløbige Behandling saaledes: "Det der ligger mig paa Hjertet, er, at Regjeringen maa modtage Stændernes Andragender i denne Sag med Velvillie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Opfyldelsen af Stændernes her fremsatte Begjering ansees som den vigtigste Gjenstand, der vil udgjøre Vendepunktet i vore offentlige Forhold, og det ansees saaledes af dem, der ere Regjeringen hengivne, og forene saadan Hengivenhed med Agtelse for den bestaaende Statsforfatning. Hvad jeg her siger, fremfører jeg ingenlunde som en Trusel; men jeg føler mi i min Samvittighed opfordret til at udtale, at Regjeringen ikke tør troe, at Forholdene have saaledes forandret sig, at der er indtraadt en saadan Reaction, at, hvis der ikke indrømmes de raadgivende Stænder en betydende Deeltagelse i Overveielsen af Statens finantsielle Anliggender, den Stemning vil kunne bevares uden hvilken det ikke kan være hyggeligt at leve her. Folket har med Taknemmelighed erkjendt det Skridt der er skeet ved Budgettets Offentliggjørelse; men det venter, at Regjeringen ei vil standse herved, og paa en eller anden Maade vil aabne de raadgivende Stænder en omfattende og stadig Medvirkning ved Statens Finantsvæsen. Formen hvorunder dette skeer, ligger der liden Magt paa; men, ligesom den større Tilfredshed og større Ro, der unegtelig nu er tilstede fremfor for to Aar tilbage, for en stor Deel skyldes det Skridt, der er skeet til en bedre og sikkrere Ordning af de finantsielle Forhold ved den i saa Henseende indførte større. Offentlighed, saaledes tør Regjeringen ikke give den Tanke Rum, at der nu er gjort nok. Gjør den det, og venter derhos at Stemningen desuagtet vil blive som den nu er, da bedrager den sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
J Torsdags ankom Deres K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen til Odense. Udenfor Byen, hvor der var opreist en Æresport, modtoges D. at K. H. af flere Embedsmænd, af Magistraten, Fodjægercorpset, de ridende Jægere og Dragonregimentet, i Overgaden var Borgercorpset opstillet. Prindsen reed ind af Byen. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Sidste Fredagsnummer af Fædrelandet er ogsaa lagt under Beslag. Løverdagsnummeret af samme Blad indeholder i denne Anledning følgende Oplysning: Vore Læsere ville vel ikke behøve vor Forsikring for at vide, at Grunden til, at Gaarsnumeret ikke er udkommet, atter er at søge hos Hr. Reiersen. Da den lange Række af foregaaende Beslaglæggelser havde bragt os i stor Uvished om, hvorledes vi skulde skrive for at opnaae den høist legitime Hensigt, at faae det Skrevne bragt vore Læsere for Øie, vidste vi ingen sikkrere Udvei, end at tage Hs. Majestæts Kongens egne Ord, og for at berøve Politiet ethvert Paaskud til at forgribe sig derpaa, afholdt vi os fra enhver Commentar, vi aftrykte Kongens egne Ord, anbefalende dem til hans tro Folks Opmærksomhed, og yttrede det Haab, at dem vilde Hr. Reiersen, vel vide at respectere. Dette Haab er imidlertid glippet, og Hr. Reiersen har saaledes sat Cancelliet det Alternativ, enten at tiltale os for at have aftrykt Kongens Ord, eller at løslade, hvad Hr. Reiersen har anholdt. Skulde Cancelliet formene at kunne undgaae dette Sidste, ved den Theori, at noget Saadant, som Kongen har sagt, vel kunde siges i Norge, men ikke trykkes i Danmark, maae vi gjøre opmærksom paa, at de samme Hs. Majestæts Ord findes aftrykte her i Danmark, i Fædrelandets 1ste Aargang No. 366, hvortil vi saaledes maae henvise dem af vore Læsere, som maatte ønske at vide, hvad det er, Hr. Reiersen, denne Gang har beslaglagt."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Hos en Gartner udenfor en af Kjøbenhavns Porte havde i forrige Uge en Person sneget sig indi den Hensigt at stiæle Frugter og Urter. En af Gartnersvendene saae ham færd med at afskjære nogle Urter og da han vilde gribe Personen, greb denne den Kniv, som han havde benyttet til Tyveriet, og søgte at bibringe Gartneren flere Stik, skjøndt det kun lykkedes ham, paa Grund af Knivens mindre Skarphed, at flænge Klæderne istykker. Gierningsmanden undløb, men blev udenfor Haven greben af tililende Soldater. (D. Ugeskr.) Som et Beviis paa, at Jndsmugling endnu gaaer i Svang i Fyen, har Hr. Agent, Stænderdeputeret Bruun i Roeskilde Stænderforsamling. anført følgende Exempel, der netop i disse Dage er blevet ham bekjendt: En Mand paa Als har nemlig nylig indstævnet en Huusmand i Baag-Herred for et Regningskrav. Til Legitimation af Fordringen blev fremlagt en specificeret Regning over de Varer, som bemeldte Huusmand eller Pranger i Løbet af et Aar havde kjøbt paa Als, og hvoraf fremgaaer, at, foruden nogle Colonialvarer, tillige fandtes anført 18,000 Potter Brændeviin. Den fyenske Kjøber - tilføiede den ærede Deputerede - har neppe anskaffet disse Varer, for igjen at sælge dem paa Als, og der er saaledes al Formodning for, at disse ere indsmuglede i Fyen, hvorved Told kassen er besveget for et ikke lidet Beløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Den i Svendborg fængslede Forbryder Marcus Mouritsens Bekjendelser angaae ikke blot ham selv, men vække Mistanke om et stærk forgrenet Complot, af hvis Virksomhed man antager de dristige Jndbruds= og andre Tyverier, der saa jevnligen i den senere Tid ere udøvede i Svendborg og dens Omegn, at være Resultater. J en Jndrykkelse i Hempels Avis fremsættes derfor det Ønske, at en Undersøgelsescommission maa blive nedsat, da de fra Regjeringens Side i den senere Tid anordnede Commissioner til Opdagelse og Afstraffelse af Forbrydelser have virket med saameget Held.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Aalykkegaarden ved Odense er for 192,000 Rbd. solgt til Pastor Knapp i Haagerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
(Corresp.) Kjøbenhavn den 24de Septbr. De frie Normænd have fornylig paa deres Storthing omhandlet et Spørgsmaal, der har stor Jnteresse, ikke saameget ved sin egen Vigtighed, som ved det Princip, den Aandsmodenhed, som udtaler sig ved dets Benægtelse eller Bekræftelse. Det er Spørgsmaalet om, hvorvidt det kan tilstedes en Jøde at sætte sin Fod paa Norges Jordbund. Dette Spørgsmaal har, som bekjendt, den norske Grundlov besvaret med Nei, og det nuværende norske Storthing har gjentaget dette Nei. De frie Normænd, der, som selv en norsk Taler bemærkede under Omhandlingerne, tilstede "Tyrker og Hedninger at bosætte sig i Landet, ville ikke unde en stakkels Jøde Lov til at trække frisk Luft blandt deres Klipper. Og af hvilken Grund vil man det ikke, Afden samme Grund, af hvilken man i atten hundrede Aar har jaget dem som Fredløse, som vilde Dyr, der hverken stode under menneskelige eller guddommelige Loves Beskyttelse – af Religionshad og Fordom. Saa stor er Friheden i det Land, hvis Beboere, og det ikke med Uret, kalde sig de frieste i Europa, at de nægte et af deres Medmennesker at sætte Foden paa deres Jordbund og det slet ikke af nogen anden Grund, end fordi han tilbeder Gud paa en anden Maade, end de tilbede ham. Dog skylde vi Sandheden at bemærke, at Jøderne havde varme Talsmænd i den norske Folkeforsamling, og Majoriteten for sig, men ikke den lovbestemte Majoritet til en Grundlovsforandring, 3/5 af Stemmerne. I Danmark synes den Tid ikke at være fjern, da Jøderne ville være forsvundne. Naar man betænker, at deres Antal i 1814 ansloges til 6000, og nu ikke udgjør 4000, saa synes der at være nogen Grund til denne Antagelse; thi Hovedaarsagen til denne Formindskelse maa dog vel søges i det store Antal Jøder af den yngre Generation, der i de sidste 30 Aar ere gaaede over til Christendommen, og da Menigheden ingen Proselyter kan gjøre, hvorom Jøderne overhovedet aldrig have bekymret sig, og den heller ingen Forstærkning kan erholde ved Jndvandring uden sær kongelig Bevilling, saa maa Menigheden tilsidst gaae under.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Under en mod en Toldbodsjouer anlagt Sag er der oplyst det mærkelige Factum, at han har givet sit 3 Aars Barn en Spolkum, altsaa omtrent 1 Pægel Brændeviin om Dagen. Det havde jo Drengen godt af, meente han.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Procurator F. C. Lange er arresteret for at have efterskrevet Justitiarii, Etatsraad Thomsens og Justitssecretairens, Etatsraad Hoffs Navne, dog ikke i nogen svigagtig Hensigt, da han ifølge den almindelige Mening er sindsforvirret. J en Sag, i hvilken han er beskikket som Actor, vilde han have et Avertissement indrykket i Adresseavisen, og da Redacteuren ikke vilde optage det uden Justitiarii Paategning, producerede han baade dennes og Justitssecretairens Navne, hvilke disse Mænd fragaae. Lys og Skygge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
En gammel Landmand har i vor Stiftstidende af 15de d. M. givet os en Skildring af dette Aars Høst Svepaa Falster, som maa hos Læseren opvække meget veemodige Følelser; og da denne Artikel af den "Berlingske Tidendes opmærksomme Redacteur er optagen i hans No 247, vil den i en videre Kreds fremkalde fjernere Venners oprigtige Beklagelse. Nul der er i Trængslen Trøst i den Tanke: Vore Venner beklage os, de lide med os; men hvo vil dog gjerne, i høiere Grad end der er Aarsag til, være en Medlidenheds Gjenstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Den gamle Landmand har vistnok villet give en sand Skildring af Høstens Resultater, og hans Beretning passer alt for vel paa Høstens Udfald hos mangfoldige af mine falsterske Landsmænd til at den ligefrem kan modsiges. Men jeg er vis paa at udtale, hvad de fleste falsterske Læsere have tænkt, naar jeg siger: Han har dog dyppet sin Pensel i alt for mørke Farver, han har været stemt til at fremhæve Skyggesiden, og han har talt i alt for stor Almindelighed. Vintersæden er, som den gamle Landmand har sagt, næsten overalt maadelig og kunde ikke blive anderledes, da den paa Falsters flade Marker maatte ned søles; men jeg maa dog bemærke, at vi her ere vante til at faae en saa stor Guds Velsignelse, at vi ere blevne noget unøisomme. Der er dog Mange, som høste over 6 Fold – dette kalde vi daarlig Høst, men vore jydske Brødre ville ikke just beklage os, naar vi kunne i et maadeligt Aar have 6 Fold. Det var overalt en falsk Anskuelse, at man absolut skulde saae Vintersæd i den dertil aldeles ubeqvemme Jord – og jo bedre Jorden var beredt des ubeqvem mere var den. De, som lode Brakmarken ligge til Vaarsæd, gjorde bedre og have stor Fordeel deraf: Jeg har i min Brakmark havt 10 Fold hvide Erter og 14 Fold Byg. J Henseende til Bygsæden maa det bemærkes, at en Deel, udentvivl den større Deel, af Falsters Jorder ere lette, muldige eller sandmuldede, en anden, muligt ligesaa stor Deel, er stærk Leerjord. Paa de lette Jorder har netop den sildige Bygsæd – i sidste Halvdeel af Maimaaned – givet et overordentlig godt Product. Jeg har aldrig seet bedre Byg end der var hos mig selv og nogle af mine Naboer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Paa Leerjorden passer Landmandens Beskrivelse: der var den sildige Sæd uheldig, helst da den store Feil blev begaaet flere Steder, at, da man gav Jorden den anden forberedende Pløining, blev den staaende utilharvet, og det blev saaledes umuligt at bearbeide den. Det er sandt: det regnede ikke paa Falster fra 3die April til 22de Junii, og atter ikke fra 1ste Juli til 9de September, at sige saaledes, at det kunde bløde Jorden 1 Tomme dybt. Men fra 2de Juni til 1ste Juli havde vi og daglig og tilstrækkelig Regn; saa at der i de 10 Dage, efter temmelig nøiagtigt Maal, faldt 2 Tommer Vand paa Jorden og den blev gjennemblødt i en Dybde af 10 til 16 Tommer, og i den sidste forfærdelige Tørke, med 20 indtil 24 Graders Varme, gav Gud os hver Nat, paa 3 Rætter nær, en velsignet vederqvægende Dug: Denne holdt Planterne ved Live, og denne skylde vi, at Kornet ordentlig modnedes uden at fortørres, og blev af en saa ypperlig Qvalitet, at Bygget iaar har Hvedens Vægt ifjor - 12 a 13 Lpd. pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Om Kløverhøsten maa jeg bemærke, at den sildige Kløver, som man her kalder Vinterkløver, kom ret godt i Grøde efter Regnen og gav et taaleligt Product. Hø afgrøden var ei heller saa ringe, hvor den kunde spares. Kartoflerne blive, paa de rigtige Kartoffeljorder, vel meget under hvad de give i et godt Aar. Vi vente dog at faae 80 Tdr. pr. Tønde Land, og da maae vi ikke klage. Men man lægger i Almindelighed Kartoflerne for tidlig. De tidlig lagte vare forknyttede inden Regnen kom. At "Landmanden ikke har været stemt for at see Høstens lysere Side sees især deraf, at han ikke har fremhævet den overordentlige Velsignelse, Gud har givet saa Mange af os af Erter og Vikker, især af graae Erter og de sildige hvide. Det var næsten som et Mirakel og over alle Menneskers Forventning, saaledes som Bælgsæden, efter Regnen, forvandt sin store Forknyttelse.