JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-02-02
Sagen angaaer Citaniens Odels- og Aasædes Ret til 15 Marklang Jordegods i Gaarden Næbb i Ritsens Tinglang, hvilken Ret Jndstævnte har gjort ham stridig, ved at paastaae Udskisenlag af bemeldte Marklang Jord fra Gaarden Næbb, m.v. Herom var ved Trondhiems Stifts Overrets Dom af 18 Februar 1799 saaledes kiendt: at den i Sagen ergangne Laugtingsdom frafaldes, og den derpaa grundede, under 26 Junii 1797 offectuerede, Jndførsels= og Forbudsforretning bør uefterrettelig at være. Derimod bør Christopher Christophersen Bueskieret for Johan Thomassen, Næbbs Tiltale i denne Sag frie at være, og bør, i Følge norske Lovs 3- 12 - 15, være berettiget til, paa lovlig Maade, saavel i Skov som Mark, at lade sig udskifte og tildele hans Hustrues Arv faldne 15 Marklang Jordegods i Gaarden Næbb; og saaledes bliver den under 4 December 1794 i Sagen fældede Hiemtingsdom kiendt ved Magt og stadfæstet; saa bør og John Thomasen Næbb, i Følge Forordningen af 3 Junii 1796 s. 42, betale, som Tabende, til Christopher Bueskierets anordnede Sagfører Procurator Kaalstad i Salarium 8 Rdlr. Derimod var ved fornævnte Laugtingsdom, afsagt 14 December 1796, saaledes kjendt: At Hiemtings Dommen af 4 December 1794 frafaldes, og bør John Thomassen Næbb, imod Løsningssummens Erlæggelse, nyde sin Odels Løsnings=Ret i de omtvistede 15 Marklaug i Gaarden Næbb. Processens Omkostninger paa begge Sider ophæves. Ved bemeldte Hiemtingsdom var saaledes kiendt: at John Thomassen Næbbs Paastand og Jrettesættelse frafaldes, og Christopher Christophersen Bueskieret for hans Søgsmaal og Tiltale i denne Sag; hvorimod denne sidste bør være berettiget til, ved Rettens Mid deel, paa lovlig Maade at lade sig udskifte og tildeele sin Hustrues 15 Marklang Jordegods i Gaarden Næbd, saavel i Skov som Mark, hvortil han desuden haver Hiemmel i Lovens 3 - 12 - 15. J Betragtning af Sagens Beskaffenhed og Omstændigheder ophæves Processens Omkostninger paa begge Sider. Dom: John Thomasen bør være berettiget til at indløsde, paa Skiftet den 11 Julii 1763, til Sikkerhed for Christopher Christophersen Bueskierets Hustrues Arv udlagte 12 Marklaug i Gaarden Næbb med 21 Rdlr. 76 s.; saa bør og den paaankede Jndførsels= og Forbudsforretning af 26 Junii 1791 ved Magt at stande. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstævnte som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
Dito Dato. No. 283. Mødte selv. - Procurator Jens Laasbye Rottbølefter Kongelig befaling, contra Wivet. - Arrestanten Ole Sørensen Ast med stere i en Tyvebande i Weile Amt implicerede Personer. Under denne Sag ere disse tiltalte for Jndbrud og Tyverie.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
Ved den i Sagen ergangne Commissionsdom af 27 December 1802 ere endeel af de skyldige befundne dømte til Tugthuusarbeide, nogle til Kaastrygning og Fæstningsarbeide deres Livstid og nogle friekiendte, med videre. Dom: Mette Cathrine Jensdatter, Poul Møller, Niels Høieste Rets paadømte Sager for Februar Maaned 1804. Niels Andersen. Jens Jensen, Henrich Jensen, Poul Bang, Jens Mogensen, Maren Nielsdatter, Jacob Rug, og Jnger Kirstine Andersdatter bør for Actors Tiltale i denne Sagfrie at være. Maccus Nielsen, Poul Nielsen, Niels Tyboe, Mogens Jensen og Anders Westergaaed bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Jens Andersen for hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 8te Dage, samt, tilligemed de for videre Tiltale frifundne, hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostringer. Mod Maren Jørgensdatter forbeholdes Justitiens Tiltale. J Henseende til Ole Sørensen Ast, Thomas Andersen Stald, Ole Jensen, Søren Jørgensen Mogensen, Maren Hansdatter og Niels Egeberg ber Commissariernes Dom ved Magt at stande. Endelig bør Procurator Christen Faaborg for sit, som Sættedommer, ved Nørvang Tørrilds Herreders Ret, under Forhørets Optagelse, mod Mette Cathrine Jensdatter og Poul Møller brugte Forhold, ved at sætte disse paa Vand og Brød, være Justitiens Tiltale undergiven.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
Dito Dato. No. 51. Klingberg. Sognepræst Hr. Niels Blicher, contra Procurator Jens Laasbye Rottbøll, som befalet Actor paa Justitiens Vegne.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
Nærværende Sag betræffer: deels at Citanten ved Salget af noget Bierager Kirke tilhørende Jordegods urettelig have tilvenet sig selv 395 Rdlr. af bemeldte Kirkegods og Godsets Kiøbere, deels at Citanten havde forbrudt sig imod den Kongelige Forordning om det stemplede Papiirs Brug. Derom, var ved den ergangne Nørre Jyllands Landstingsdom af 1 Julii 1800 saaledes kiendt: Hiemtingsdommen, afsagt af den constituerede Dommer Procurator Borchsenius den 8 April 1799, bør efterrettelig at være; hvorimod Præsten Hr. Blicher bør: 1) godtgiøre Bierager Kirke de samme fravendte 395 Rdlr. med skadesløse Renter fra 13 Junii 1797. til Betaling skeer; 2) betale til Kongens Kasse Beløbet af det, som det stemplede Papiir bulde været høiere, end det, som forbrugter, med det dobbelte, som er 3 Rdlr. og derforuden bøde 20 Rdlr. til Kongens Fiscum; 3) bør han, for sin mislige Adfærd med Kirken, bøde 50 Rdlr. til Blerager Sogns Fattige og ligesaa meget til Justitskassen; 4) betale Actor ved Underretten, Herredefoged Kier, for sin Uleilighed og Arbeide med Sagen 50 Rdlr., saa og til Actor ved Landstinget, Birkedommer Fogh, 12 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
J Følge af forestaaende betaler han endvidere til Justitskassen 6 Rdlr. de Sag. 4 Mk. og til Landstings Domhuset 14 Rdlr. 4 Mk. Derimod var ved fornævnte Hiemtingsdom saaledes kiendt: at tor Rottbøll for Høiesteret betaler Citanten 20 Rdlr. Sognepræsten Hr. Nirs Blicher bør for Actors Herredsse. foged Kiers Tiltale i denne Sag frie at være. De af Parterne i deres Procedure imod hinanden brugte utilbørlige Udladelser og Skrivemaade bliv. herved mattificerede, som døde og magtesløse, og som Ting, der er bør komme dem til forkleinelse i nogen Maade, men for saadan deres utildørlige og lovstridige Forhold børte, hver for sig, bøde til Justitskassen i Rdlr. og ligesaa meget til Bierager Sogns Fattige. Dom, Sognepræsten Hr. Niels Blicher bør godtgiøre Bletager Kirke de omtvist de 395 Rdlr (med hvilke forholdes efter Rescript taf 19 Maji 1797) samt for sit mislige Forhold bøde 50 Rdlr til Districtets Fattigvæsen; saa bør han og betale de af Actionen for Hiem= og Løndstinget lovlig flydende Omkostninger, og i Salaro til Procurator Rottbøll, for Høiesteret 300 Rdlr. Dito Dito. No. 52. Haagen. Procurator Jøgen Carstens Bloch Borchsenius, contra Rottbøll. - Herredsfoged Anders Kler. Denne Sag angaaer deels Citantens, samt Sognepræsten Blichers og Sagfører Tolstrups formeentlig lovstridige Adfærd og Udladelser mod Jndstævnte under en af ham, som befalet Actor, mod bemeldte Blicher udført og af Citanten, som Særtedommer, inden Hads=Ring Herreders Ret den 8 April 1799 paadømt Justitssag, angaaende Præsten Blichers Forhold med nogle fra Blerager Kirke bortsolgte Jorder, hvilke Udladelser, for saavidt Citanten vedkom, bestod der: at han i sin afsagde Dom har berørt Herredsfoged Kiers Forhold, i det denne skulle formeentlig have gjort Forandringer i et sit under Sagen allerede fremlagt og Vederparten beskreven meddeelt, men Kier selv derefter fra Retten udlaant Jndlæg. Derom er ved Nørre Jyllands Landstingsdom af 1 Julii 1801 saaledes kiendt: De af Hr. Blicher og Sagserer Tolstrup, samt Sættedommeren Procurator Borchsenius i Hiemtings=Acten og Dommen mod Herredsfoged Kier brugt Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme ham til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte nogen Maade, hvoraf følger: at de Herredsfoged Kier paalagte Mulcter til Justitskassen og Bierager Sogns Fattige bortfalder.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
Udi Processens Omkostninger for Landstinget betaler Hr. Blicher, Sættedommeren Procurator Borchsenius og Sagfører Tolstrup til Herredsfoged Kiør efter den fremlagte Regning 25 Rdlr. og til hans befalede Sagfører, 10 Rdlr., samt i Følge deraf til Domhuset 2 Rdlr. Derimod var Hiemtingsdommen ligelydende med den i foregaaenDom: Denne Sag afvises.
Berlingske Tidende, 1804-02-02
J Salatio til Procura¬
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Skrivelse fra Lissabon den 1ste Januar. Den for meldte voldsomme Opførsel af en engelsk Fregat i vor Havn har opvakt megen Sensation. Følgende ere de virtelige Omstændigheder. En engelsk Convoy fra Terreneure kom under Bedækning af en Fregat for nogle Dage siden hertil og kastede Anker tæt ved en portugisisk Ostindiefarer, der stormende Veir stødte Fregatten paa Ostindiefareren, som strax stak paa sit Ankertoug. Den engelske Fregat hærdrede derimod vort Skib at kappe, hvorved det ufeilbarlig have maatte strandet. Derved kom Uenighed imellem begge Nationers Matroser. For at giøre Ende paa Striden afsendt den engelske Commandeur en Baad med bevæbnede Folk, som skiød 4 Portugisere ombord paa Ostindiefareren PrindsRegenten skal desaarsag have givet Ordre til at forhindre den engelske Fregats Udløb og tillige have forlangt Satisfaction, for denne under hans Øine udøvede Voldsomhed, Man forfittrer, at den Summa, der er stipuleret for Portugals Neutralitet, beløber sig til 17 Mill. Franker, og at vor Financeminister har den 26de Decbr kaldet omtrent 60 af de anseligste Kiøbmænd her i Staden til sig og erklæret dem, at Prinds=Regenten venter Hielpemidler af dem til denne stipulerede Summas Afbetaling. Kiøbmændene skulle ikke endnu have erklæret sig, men ytt et forundring over at Adelen og Geistligheden ikke ogsaa skulle bidrage til denne Summa.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Skrivelse sen London den 20de Jannae. Hs. Majestæt Kongen er endnu ikke fuldkommen helbredet og har derfor først om Aftenen bivaanet Høitidelighederne ved Hs. Majestæt Dronningens Fødselsfest. Desuagtet besørger Kongen uafladelig Statsforretningerne; Hertugen af York og Ministrene have daglig Audience hos ham. J Forgaars havde Hr. Addingion en lang Audience hos ham. Volontairernes nylig meldte Excesser i Chester ved at sætte en presset Sømand i Frihed, fordi han havde taget Tieneste ved Volontaircorpset, ere saa meget mere lovstridige, som det udtrykkelig er bestemt i Volantair=Acten, at de egentlige Søemænd ald les ikke kunne fritages for Soetienesten ved at træde ind i et Volontaircorps. Volontairernes Commandeur, Major Vilmot, modsatte sig ivrig den Pressedes Befrielse, men Valontairerne sønderbrøde hans Kaarde, befriede den Fangne, reve Søeofficierernes Flag itu og nedtraadte det i Skarnet. Sørofficiererne maatte, for at forebygge flere Uroligheder, forlade Staden, indtil Prindsen ef Gloucester, der commanderer i Districtet, sendte 4 Compagnier fra Liverpool til Chester, for at tilveiebringe Rolighed. Ved Southwark=Bolontaircerpset her i Staden, hvilket Hr. Tierney er Chef for, har der ogsaa reist sig nogle Uenigheder i Anledning af Officierernes Valg. Dette havde til Følge, at Hr. Tiernev gav det 3die Compagnie i benævnte Corps Ordre, at strække Gevær, hvilket ogsaa skeete, hverved Hr. Tierney dog indbød Jndividuerne i dette Compagnie at vende tilbage til deres Pligter, som endnu ikke er skeet. Dette har givet Anledning til en Tvist imellem den kongl. Generalprocurator og den berømte Erskine, da den første paastaaer, at Volontairerne ikke have Ret til at forlade Tienesten efter eget Tykke og den sidste i en trykt Erklæring beviser det modsatte af Parlamentsatten selv.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Vi have saaet den Efterretning, at en Deel af General Augereaus Armee er ankommen til Brest, hvor 30000 Mand skulle staae færdige til at indskibes. Imedens vor Canal flaade i sidste Storm blev forslaaet fra Stationen for Brest, seilede Admiral Calder med sin Flaade fra de irlandske Kyster, til Brest, forblev der nogen Tid og er nu gaaet tilbage til Bantry=Bay. J Orcanen den 25de Decbr. var Brest i 48 Timer, ikkun blokeret af et eneste brittisk Linieskib paa 74 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Ved Glasgow formeres en Leir, der bestaar af 7000 Mand.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Prindsen af Wallies Regiment er nu marscheret fra Brighton og en Deel af det 6te Dragonregiment er rykket derind. Franske Kapere og smaae Krigskibe lade sig ofte see ved Brighton. Endeel af Oportestaaben er lykkelig ankommen til Portsmouth. Paketbaaden fra Marstrand er lykkelig ankommen til Parmouth efter at have udholdt en haard Storm, hvor i den maatte kaste sine Kanoner over Bord.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Nogle af vore Tidender forsikkre, at drigen vil udbrede sig til det faste Land. Andre paastaae det med, at Frankerig vil i Tilfælde af en Landkrig søge at slutte en Alliance med er stor Magt, som er istand til, saa vidt muligt at hindre Udbrudet af en ny Krig, Sir Richard Strachan krydser med en Escadre ved Cadix. for at være ved Haanden, i alt det skulde komme til et Fredsbrud med Spanien, hvilket man dog ikke venter. Man siger, at Hjeronymus Bonaparte skal udnævnes til fransk Gesandt i Nordamerica, for at kunne med Sikkerhed, relse tilbage til Frankerig, da Gesandter stedse respecteres.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Vore Tidendermelde, at en fransk Kaper fra Guadelouppaa 16 Kanoner har taget et engelsk Guineaskib paa 18 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
De nyeste Efterretninger fra Nordamerica, som gaae tilden 20de December, melde følgende: "Den ny engelske Gesandt Hr. Merry har overrakt sit Creditiv. De nordamericanske Statsudgivter for Aaret 1804 beløbe sig kuns til 2 Mill. 421000 Dollars. Den hollandske Gouverneur i Surinam giør Anstalter imod et engelsk Angreb. Chaluppen Sally, som er ankommen fra St. Domingo, bringer den Efterretning, at endeel Skibe ere ankomne dertil med Levnetsmidler og at de Franskes Forfatning paa St. Dominge nu er bedre. En Mængde franske Kapere ere blevne udrustede paa Guadeloupe.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Breve fra Ostindien melde, at de Jndfødte paa Java have deelt sig i 2 Partier og føre Krig om en riig Jndfødts Efterladenskab. Qvinder og Børn deeltage denne Krig og brug forgiftede Plie. Man veed nu med Vithed, at det Statsraad, der blev holdt den 17de ikke angik indenlandske Anliggender. Strax efter at det var endt blev en Coureer afsendt til Wien.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Skrivelse fra Paris den 20de Januar. Det Rygte, at Brester=Flaaden er løbet ud, har atter fornyet sig, men der er endnu intet officielt blevet bekiendtgjort derom. De sidste Breve fra Brest bleve 24 Timer tildageholdte.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Den første Consul vil tiltræde sin ny Reise til Kysterne i Begyndten af Februar Adskillige Omstændigheder giøre det fandsynligt, at denne Reise vil vare længer, end den sidste.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Commandeuren for Nationalsiotillen i Boulogne, Admiral Bruix, er atter bleven angrebet af en Blodstyrtning, saa man nu frygter for hans Liv.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
De store Udrustninger, som giøres i Havnen ved Vilesingen, og den Mængde Krigs- og Transportskibe, der forsamles sammesteds, tilkiendegive, at den dataviske Fløttille med det første skal gaae i Søen til den store Expedition. Den franske Sorminister har vel kuns opholdt sig 36 Timer i Vliesingen, men har mynstret hele Flottillen og alle de indskibede Tropper. Han har derpaa beseet alle Udrustningerne i Canalen ved Brügge, og har den 15de været i Gent, hvor han confererede med de fornemste Marinebetienter og indhentede de nøiagtigste Efterretninger og Skibenes Bygning og alle til Udrustningerne henhørende Anstalter. En stor Mængde Tropper marschere fra de sydlige Departements til Toulon. Hensigten med denne Expedition er aldeles ubekiendt og giver Anledning til mange Gisninger General Regnier, som commanderer dette Troppecorps, har i nogle Dage opholdt sig i Toulon. Denne Generals Ansættelse har opvakt stor Glæde hos alle sande Patrioter, som kiende denne brave Mands Talenter og Fortienester. Siden den Epoche, da Regnier imod den første Consuls Ønske lagde sine Uenigheder med General Menou for Publikums Øster har han, som bekiendt, levet i Privatstand indtil nu, de Bonaparte har ansat ham paa en hæderfuld Maad Moniteuren meddeler følgende Erklæring af Capitainen Supercargoen og Passagererne paa den spanske Galliot St. Cathrina: Dette Stid var afseilet med mange franske Passagerer fra Port an Prince paa St. Domingo til St. Jago de Cuba; af Mangel paa Levnetsmidler løb det ind til PortoEstandido paa Cuba. Her blev det anholdt af 4 engelske Barker, ført fra denne neutrale Rhed og bragt til Guantanapaa Cuba, hvor den engelske Fregat Tartar laae for AnkerFregattens Chef, Capitain Pertins, lod alle de franske Passagerer, Mænd, Fruentimmer, Børn og Domestikker bringe ombord til sig, brød sig ikke om deres Forestillinger at man havde slædet dem bort fra et neutralt Gebeet, lod den fornærme paa en uhørt Maade og visitere i sin Nærværelse, hvorved den qvindelige Blufærdighed aldeles ikke blev skaanet. lod derpaa alle deres Sager bringe ombord paa Fregatten, hvor alt blev aabnet, og Sølvtøi, Pretiosa og Varer for mere end 100000 Gourdet borttaget. Han beholdt endog nogle troe Negre, som havde sulgt deres Herrer fra St. Do min go. Efterat han saaledes havde plyndret de fransk Pas sagerer, sendte han dem tilbage til den spanske Galliot og lod dem fortsatte deres Reise til St. Jago.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Paris, den 23de Januar. Moniteuren melder officiel at der imellem Requeville og Diclette er forefaldet en Trefning imellem en Dirision af vor Fottille og de engelske Skibe, hvorved en engelsk Brig blev saa ilde tilreedt, at den sank ved Jnbourg. - En Deputation fra det lovgivende Corps, bestaaende af Præsidenten Fontanes og 24 Medlemmer, havde i Gaar Aucien hos den første Consul og siden hos hans Gemalinde. K. 4 var den diplommatiske Audience. Ministeren Tallenland, som har været syg i nogle Dage, kunde ikke bivaane den.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Skrivelse fra Wien den 21de Januar. Det er nu afgjort, at vi i dette Aar skal have 3 store Exerceer=Leire. Den første ved Pesth bliver 30000 Mand stæn- og skal for det meste bestaae af Kavallerie; den anden ved Tu ras i Mæhren bliver paa 20000 Mand for det meste Jnsansorte og den tredie ved Prag paa 30000 Mand. De dertil bestemte Regimenter ere allerede optegnede.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Efter Beretninger fra Constantinopel beløber den afdøde Storadmirals Gield, som Storherren har paataget sig at betale, sig til 3 Millioner Piastre. Paa sin Dødsdag si han endnu et Besøg af Storherren.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Skrivelse fra Haag den 24de Januar. Vore Tropper paa Kysterne af Nordholland og ved Texelen, ere atter blevne forstærkede, da de engelske Krigskibe nu vise sig talrigere ved Kysterne deromkring:
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Vore Marine=Commissairer have opfordret alle Skippere, saavel paa Koffardieskibene som Fiskerfartøierne, at træde Statens Tieneste med 50 Gylle; Gage maanedlig, for at føre de i Vliessingen forsamlede Kanoneerbaade og flade Fartøier. Duelige Styrmænd og Matroser blive ogsaa antagne.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Efter officielle Beretninger er Vice=Admiral Hartsink ankommen til Rio Janeiro med den under hans Kommande staaende bataviske Eskadre.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
En Udlænding, som nyelig paa den franske Generals Ordre er bleven arresteret her som Spion og nogle Dage blev holdt sangen hos Generalitets=Profossen, er i Forgaars bleven bragt herfra til Frankerig under Eskorte af franske Husarer.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Efter de sidste Beretninger fra Mallaga er den ulykkelige Epidemle vel i det hele endt; dog ligge endeel Personer endnu sig deraf og nogle seer man endnu at blive et Offer for samme, Dette holder endnu dem, som ved Sygdommens Udbrud flygtede paa Landet, fra at komme tilbage og Handelen ligge endnu gandske stille.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Skrivelse fra Frankfurt den 24de Januar. Midt under det tydske Riges Fred er det i Løverdags Aftes kommen til en Erobring i vor Egn. Den gamle keiserlige Borg Friedberg, hvis Porte hidtil ere blevne holdt spærrede mod de i Staden liggende Darmstadtske Tropper, er indtage afbemeldte landgrevelige Tropper, Borgsoldaterne afvæbnede og de ladte Kanoner ere blevne bortførte fra Voldene. - Tre Dage i Forveien havde de churhessiske Tropper efter Chur fyrstens Ordre rømmet de hidtil af den besatte borgfriebereskeLandskaber og ridderskabelige Districter.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Alle de ridderskabelige Steder i Franken, som endnu ikke have underkastet sig, ere endnu besatte med psatzbayerske Tropper.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Knivsmeden Barriol forfærdiger og sælger kostbart og skiønt Arbeide en ny Slags Foldekniv under Navn af Bonapartes Kniv. Kulven forestiller Bonapare til Fods i Consulardragt. Paa den ene Side forestilles den første Consul med en Papiirrulle i Haanden, pegende til Lovene, hvorved han har fremvirket Statens Vel. Den anden Side viser Bonaparte som Fredsstifter, hvorved en Springfieder, for at udtrykke, at Freden er hans Hiertes Ønske, adskyder en Oliegreen af hans Bryst. Naar man aabner Kniven, viser sig en Due, som sætter Lykkens Stierne paa den første Consuls Hoved.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
En ung udenlandsk Grevinde er arresteret for at have stiaalet Frue von Demidoffs Diamanter. Man har fundet Prætiosaa for over 150000 Franker hos hende, og hendes aarlige Jndkomster skal beløbe sig til 30000 Franker aarlig. Hun er bragt til Salpetriere Fængslet paa 2 Aar.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Gouverneuren i Paris, General Murat, er tillige bleven Commandant for den første Militair=Division med Rang som General en Chef.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Den fortienstfulde Statssecretair Maret har af den første Consul faaet et Landgods af betydelig Værd til Fiæring.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
J Eguen af Mont de Marsau har Gensdarmerne endelig været saa lykkelig at gribe den berygtede Barrere, Chef for en Røverbande, som man længe har sat efter. Han er af uhyre, Styrke og var allerede undkommen fra sit Fængsel med alle sine tunge Lænker, da man anden Gang fik ham grebet. To Under er for nærværende Tid blevne Mode i Paris, den ene, at unge Spradebasser løbe i fuld Galop paa Gaderne og rende gamle Folk og Fruentimmer overende, for ikke at komme for sildig til deres vigtige Forretninger, og den anden at de tale saa høit under Comoedien, at man her ondt ved at høre Skuespillerne. En sindig Mand sammesteds har giort det Forslag, at de paa Gaden burde forsynes med Bielder og i Comoedlen med Laas for Munden. Levnetsmidler og andre Fornødenheder ere i denne Til stegne betydelig i Paris. Et ordentligt Maaltid hos en Restaurateur kan man nu ikke have ringere end 6 Franker. Deguignes i Canton, Blagder i London og Tremblay ere blevne udvalgte til Correspondentere for National-Jnstitutets physikalske Classe. Justisministeren lader ved Stikbreve forfølge en Engellænder ved Navn Broughton, som undkom fra Bryssel til Tydsk, land paa en ham lignende Leietieners Pas.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Frue von Krudeners skiønne Roman, Valerie, har i Paris funden saa meget bifald, at Porcellainfabrikanterne Gerard og Dile lade forfærdige Servicer, hvorpaa de imeressanteste Steder af denne Roman forestilles.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Engelland. Hertugen af Cambringe, som nylig styrtede paa Jagten og brækkede Kravebenet, er allerede fuldkommen helbredet igien.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Da Skibene i Sheernes gave nogle Salver i Anledning af Dronningens Fødselsdag, tildrog den Ulykke sig, at en Mand fik en Arm afskudt og 2 andre bleve farlig saarede.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Grevinde Talbot er nylig død meget pludselig i London af Jnflamation i Underlivet. Omtrent 20 Damer af høi Rang, som vare beslægtede med hende, kunde derfor ikke bivaane Dronningens Fødselsfest.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Den nyeste Handelsrapport indeholder desværre den sørgelige Sandhed, at Bankerotterne har i December Maaned været langt flere og betydeligere end men kunde vente af den engelske Handels Omfang og Risico.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Efter Loytslisten ere følgende to Skibe anholdte: Endragt, Capt. Symons fra Bayonne til Lissabon og Jan Capt. Eier fra St. Thomas til Hamburg. Den sidste blev anholdt i Nærheden af Cherbourg.