JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Vinden. Den 22de og 23de Marts, V.; den 24de, OSD., Eftmd. Kl. 4, NNO.; den 25de, D., mod Mid saa lad den dømme, Andre. Af hvem Krigsministeren. De ere begge Pairs og altsaa kun en Pairsdomstol underkastede. De har desuden indsendt deres Eed. Regjeringen kunde derfor ikke gaae anderledes tilværks men de erholde ingen Gage af Krigsbudgettet. Een Stemme: Men af Æreslegionen?) Her tales kun om Krigsdepartementet, af hvilket Æreslegionen ikke er afhængig; Æreslegionens Sold er altid bleven betragtet som umistelig. Flere Stemmer, Men de ere jo deserterede.) Legionens Cancellie har altid reserveret endog politiske Forbrydere deres Gager, følgelig maatte disse ogsaa beholde deres, som dens Medlemmer. Nu spurgte Hr. Mauguin, hvorledes det gik til, at Marmont og Bourmont, da de havde indsendt deres Eed, endnu befandt sig i Udlandet; dette kunde de jo kun med Ministerens Tilladelse og i saa Fald kunde de ogsaa efter deres Tilbagekomst giøre Fordring paa deres indestaaende Gage. Iøvrigt vidste han ret vel at Marschal Marmont havde faaet denne Tilladelse. Dette tilstod ogsaa Krigsministeren. Marschal Marmont havde, efterat have aflagt Eden, bedet om Tilladelse til fremdeles at opholde sig uden for Frankrig og Kongen havde fundet det passende at tilstaae ham denne Bøn, da han ikke havde forspildt sin Caracteer som Franskmand. Marschal Bourmont havde ikke indsendt slig Begjæring og derfor var heller Jntet foretaget ham angaaende. Hvad Fordring paa tilgodehavende Gage angik, da stod det jo altid Kammeret frit for at tilstaae eller nægte denne. Mauguin traadte nu atter op og paastod, at der var Anledning til at behandle begge Marschallerne som Deserteurer, hvortil Krigsministeren svarede, at man om Bourmont i det Mindste ikke kunde paastaae, at han havde forladt Frankrig, da han ikke befandt sig der, men i Algier, da Revolutionen udbrød. Denne Yttring gav Anledning til nogen Latter og Herr von Bricqueville bemærkede, at vi havde 12 Marschaller med trefarvet og 2 med hvid Cocarde, medens en Anden spurgte om Kong Ludvig Philip skrev til Marmont, som Skik og Brug er: min Fætter. Hermed ophævedes Mødet for denne Dag, men den næste Dag indtraf den Besynderlighed, at Krigsministeren tilbagekaldte sin forrige Erklæring, hvad Bourmont angik, og nu tilstod, at denne ikke havde indsendt sin Eed, samt det ikke mindre Besynderlige, at han blev gjendreven af Marschal Clauzel, som forsikkrede, at Bourmont havde tilstillet ham sin Eed den 2den Septbr. 1830 i Algier, hvorpaa han (Cl.) igjen havde oversendt samme til den daværende Krigsminister Gerard. Eedsaflæggelsen var ledsaget af et Brev fra Bourmont, hvori han bad om Tilladelse til i nogen Tid at opholde sig i Jtalien. Hertil svarede Krigsministeren at dette kunde gjerne være sandt, men han vidste ikke Noget deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Blandede Efterretninger. J Allg. Zeit, læses fra Berlin følgende: Provindsialstænders Jndførelse i Danmark er en Begivenhed, som eiheller kan forblive uvigtig for Preussen. Som bekjendt har den danske Regjering valgt vor Stats provindsialstændiske Indretninger til Grundlag og Mønster for de i Danmark tilsigtede Jnstitutioner, og det kan kun tjene til Fremskriden og Udvikling, naar deslige Forfatninger og Virksomheder ei længer bestaae isolerede i en enkelt Stat men, under afvigende Betingelser, samtidigen leve i flere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Vore Provindsialstænder ere, i deres Omrids, fortræffelig anlagte; de indeholde de frugtbareste Spirer, og allerede paa deres nuværende Uddannelsestrin mere virkeligt Liberalt, end nogen for liberal udgiven, og desaarsag af Dagens Ordførere roest Forfatningsfundats. Hvor finder man f. Ex. lignende Bestemmelser og Bondestandens Repræsentation, der, i Forening med Borgerstanden, næsten i alle Provindser, har flere Stemmer paa Landdagene, end Adelstanden, Men man har hidtil været meget lunken og uretfærdig imod de preussiske Provindsialstænder, fordi de fra nogle Sider endnu ere ufuldendte, og endnu lade i Vente det, hvortil Publikums Jnteresse stærkest binder sig, nemlig Publiciteten. Men naar nu, ved Omstændigheder, hvis Mulighed vi antage, denne Offentlighed skulde blive udviklet og indført i de danske Provindsialstænder tidligere, end hos os, saa kunde dette ialfald er forblive uden Tilbagevirkning paa de preussiske, og Fordee- og Skade vilde kunne afveies efter det levende Exempel, til Anbefaling eller til Advarsel, alt eftersom Udfaldet blev Men overhovedet lader det sig ikke nægte at den preussiske Regjerings rolige og sindige Gang, med Hensyn til Varriheden af de factiske Følger, overalt erhverver sig den Roes som indre og ydre Oppositioners Skrig for Øieblikket saa heftigt gjør den stridig. Vor Militairforfatning staaer som den eneste i sin Art, uopnaaet, som et stort National institut. Vore Handelsgrundsætninger antages efter haanden mere og mere af andre Lande. Vore offentlig Underviisningsanstalter roses af Authoriteterne i Frankrig, og anbefales til Efterligning. Sverrig har taget vor Creditanstalter, Danmark vor stændiske Forfatninpaa Raad. Dette tykkes os at være mere værdt, end de overilede og forgjængelige Efteraberier, som man i de sidste Decener kun altfor hyppigt har seet paa Politikens Mark.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Walter Scott befinder sig endnu i Neapel. Hans Sundhedstilstand er noget bedre, skjøndt han ikke er ganske restitueret. Han agter at tage over til Grækenland og derfra til Venedig, hvorimod han for Tiden ei har i Sinde at besøge Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Paganini er kommen til Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Den berømte Componist og Fortepianospiller Clemmen, døde, den 10de d. M., i en Alder af 81 Aar, paa Landsted i Evesham Dalen, Worcestershire.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Themsen og Jndus (sidste i Ostindien, skulle indeholde det reneste Vand af alle bekjendte Floder i Verden. Jesuiterne ere igjen i Besiddelse af Underviisningen ved det portugisiske Universitet i Combra. Dette havde ingen portugisisk Undersaat drømt om, da det er Lov i Landet at hver Jesuit der betræder Portugal skal døe. Saalede sees idelig den bestaaende Lovgivning krænket ved Landen rerede Regen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Kjøbenhavn. Den 21de opførtes som Sørgefest for Kuhlau, Kuhlaus Minde, Prolog af Oehlenschlager, og Røverborgen (som bekjendt Kuhlaus første Composition for Scenen. - Da Dækket rullede op, saaes en Lund, i hvilken, paa en Piedestal, var anbragt en Urne, med Navnet Kuhlau i Transparent. Dr. Ryge fremtraadte, som Prologus, og - efterat have erindret om de Kunstnere, vort Danmark skylder Syden, hvor Sangfuglen egentlig har hjemme, en Sartii, Scalabrini, Naumann, Schulz og Kuntzen - tolkede han vor nylig tabte Kuhlaus udødelige Fortjenester af Kunsten og tillige af Fædrelandet: At Du en Dansker blev i Danmarks Eden, Det viste Du i Elverhøiens Sange, Som fordum Bondepigen kvad paa Heden: Thi hvad for Fædrene lød mange Gange, Forskjønnede Din Kunst, og glad Du mærkede De stolte Heltelyd fra Danavange. Harmonisk Melodien Du forstærked; Vor Folkesang Du skjænkte nye Vinger: Med Christians Vise Du fuldente Værket. Og derfor Muserne Dig Krandsen bringer!" a. Nu optraadte de trende Muser: Euterpe, Erato og Polyhymnia (fremstillede af Md. Winsløw, Jfr. Abrahamsen og Jfr. Keck; de bragte i en Sang til den skjønne Melodie af Bønnen i Røverborgens 3die Akt. Himlens høie Skare) Kuhlaus Minde en værdig Hylding, og hang deres Krandse om Urnen. - Den hele Prolog frembragte et dybt Jndtryk hos det talrige Publikum. Logerne foranførste Pladsloge vare denne Aften fyldte med Studenter, alle festligen sortklædte, som havde forenet sig om paa denne Maade at yttre deres Kjærlighed og Høiagtelse for den Afdøde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ribe. Natten imellem den 21de og 22de Dr. afbrændte Møllen og Gods-Jnspecteurens Bolig paa Gram. Af Jndboet, skal næsten intet være reddet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Blandede Efterretninger. Skolelærer Lund har i Maribo=Avisen meddeelt følgende Oplysning om, hvor stor Dødeligheden har været i Maibølle Sogn i Lolland i afvigte Aar 1831, hvis Folkemængde bestod af omtrent 1000 Personer; Fødte 38, Døde (et Par Dødfødsler uberegnede) 123, altsaa 85 flere Døde end Fødte. At Dødeligheden endnu ikke er i Aftagende, kan skjønnes deraf, at i indeværende Aar 1832 vare til den 7de Marts kun fødte 7, derimod døde 30.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
J Horsens Avis læses følgende Avertissement: "De, der saa ædelmodigen bidrog til at redde mig og syv smaae Børn fra aldeles Undergang, modtage alle herved min og Mines inderlige og hjertelige Tak. - Horsens den 19de Marts 1832. Ærbødigst A. Thessen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Fra den 1ste til den 9de Marts ere 11 Kornladninger passerede gjennem Øresund; af disse vare 6 bestemte til engelske, 2 til hollandske og 2 til belgiske Havne, den Ellevtes Bestemmelse var ubekjendtKvartalscoursen for April, Mai og Juni, forbliver ligesom i indeværende Kvartal.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Hovedgaarden Rysensteen ved Lemvig er, enten underhaanden, eller ved offentlig Auction, tilfals.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Et af Grev Otto v. Blome i Holsten udgivet Skrift omde sidste Begivenheder i Paris, hvori Forfatteren, som selv var Øievidne til dem, synes at være den Bourbonske Familie meere hengiven, end det nu regjerende Dynasti, er, som man troer, efter den franske Charge d'Affaires Foranstaltning, under en Mulct af 100 Dr. Cour., bleven forbudet i Hamborg. Det skal indeholde mange mindre bekjendte Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
J Altonaer Mercur anmeldes et Skrift, betitlet: "Ueber das Treiben der Zeloten in Kopenhagen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
J Politivennen ønskes den Mangel ved Brevbefordringen, afhjulpet, at alle Breve fra Lolland og Falster, som ere bestemte til Fyen, Jylland, Hertugdømmene o. s. v., maa først passere en stor Deel af Sjælland. Som Exempel paa den derved foraarsagede Tidspilde og unødvendige Bekostning anføres, at naar et Brev afsendes fra Nakskov til Rudkjøbing, som ligger 4 1/2 Miil fra hinanden, maa det gjøre en Omreise over Maribo, Saxkjøbing, Vordingborg, Corsøer, Nyborg og Svendborg, af i et rundt Tal 38 Mile, altsaa maa et Brev fra Nakskov til Rudkjøbing og Svaret tilbage passere en Vei af 76, istedetfor 9 Mile.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ved Hestemarkedet i Veile sidstleden solgtes kun saare faa Heste. 10 kvarteers stode i 80 Rdlr. r. S.; de af mindre Maal i henved 40. Det samme var Tilfældet i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Jfølge nyere Undersøgelser skal vox store Thorvaldsen (født 1770) fra Kvindesiden nedstamme fra Kong Harald Hildetand. Toldkrydsfartøierne Jylland, Sjælland, Fyen, Laalland, Langeland og Falster ere den 19de Dennes udseilede fra Fredericias Havn til deres Stationer ved Kysterne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ved Hof= og Stadsretten blev en Chr. Nielsen, der var tiltalt for Tyveri, dømt til at kagstryges, brændemærkes paa Panden og derefter hensættes til Fæstningsarbeide sin Listid. under stræng Bevogtning; ved Høiesteret er han derimod frikjendt for Actors videre Tiltale i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
En Tugthuusfange, S. A. Kagerup, er ved en, ifølge Placat af 31te Aug. 1813, nedsat Ret dømt til at miste sin Hals og Hovedet at sættes paa Steile, og denne Dom er stadfæstet ved Høiesteret. Martin Dietz og Chr. S. Sønderhauge vare Tiltalte, den første for Falsk og Vinkelskriveri, den anden for begaaet Svig. De vare af Justitsr. Poulsen og Meddomsmænd, dømte: Dietz til Tugthuusstraf i 5 Aar og Sønderhauge, til 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ved Landsoverr, i Viborg blev D. idømt et Aars Tugthuusstraf samt at bøde 1000 Rbd. Sølv til Hjørr. AmtsFattigk. og 100 Rbd. Sølv til Justitskassen. S. dømtes i 6 G. 5 Dages Fængselsstraf paa Vand og Brød.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ved Høiesteret er D. dømt til 120 Dages simpelt Fængsel, paa sædvanlig Fangekost, samt at bøde ovenanførte 200 Rbd. og S. derimod er for Actors videre Tiltale i denne Forestillingen til Jndtægt for Huusarme sidstleden heri Aalborg indbragte 156 Rbd., hvorfra gik 40 Rbd. i Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Bekjendtgjørelser. I 1ste Classe af 85de Kongl. Kjøbenhavnske Klasselotterie, er udkommet følgende Gevinster i Undertegnedes Collection. Amben Nr. 23250 med 1000 Rbd. samt 16 Gevinster a 10 Rbd. Fornyelsen til 2den Klasse maatte behagentligen skee forinden den 23de April d. A. Nye Lodsedler kan bekommes at 7 Rbd. og mindre Dele af Lodder i Forhold hertil. Aalborg, den 28de Marts 1832. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Bekjendtgjørelse. At Lysnings- og Rensnings=Quarantaine=Indretningen paa Kyholm nu er færdig, og staaer fra 1ste April d. A. og indtil videre, aaben for alle Skibe som ere i det Tilfælde at de have at underkaste sig Lysning og Rensning, samt at Lysnings- og Rensnings=Quarantaine=Indretninger paa Christiansøe, ophører fra fornævnte Dato, bringes herved til offentlig Kundskab. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Quarantaine Foranstaltningerne, den 21de Marts 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted. I Gaarden Nr. 269 i Jomfrue=Annegade ere flere gode Kornlofter og Pakboder at erholde til Leie, hvorom kan accorderes med N. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Mit iboende for Enden af Stokbroe= eller Torvegaden liggende nye grundmurede Huus, 7 Fag til Gaden, 7 Fag Halvtag til Gaarden, indrettet til 2 Stuer, Forstue og et Kammer, Alt gibset, 2 store Kamre, et rummeligt Kjøkken med Bryggers og Plads til Jldebrændsel, 2 Fag Huus i Gaarden, anvendelig til Material= eller Pakhuus, en god Kjøkkenhave, Vand i Gaarden, ligger godt for Handelen, har jeg bestemt at sælge paa gode Vilkaar, og Tiltrædelse kan skee strax. Hjørring, den 25de Marts 1832. N. Hunderup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Fyensk rödt og hvidt Klöverfröe faaes i større, og mindre Partier for billig Priis hos Jörgen & Frantz Ilerskind, ved Vesteraae. Græsning til Heste, Stude og Køer, kunde erholdes paa Toftegaard, naar man snarest mulig melder sig hos B. & O. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Paa Aagaards Gods i Hann-Herrederne, ere nogle fæsteledige Bøndergaarde at erholde i Fæste. De kunne modtages strax, og ere tildeels forsynede med istandsatte Bygninger, samt med fornøden Arbeidsbesætning og Inventarium, Sæde= og Fødekorn. Jligemaade kunne af Gaardene Skjerpinggaard og Sigaardsholm, gode Agerparceller til Huse, med Eng og Hede, erholdes, paa Vilkaar, at Fæsteren selv opfører Bygning Man vilde henvende sig til Undertegnede, i hvis Fraværelse Avlingsassistent Moller herpaa Gaarden anviser Eiendommene. Aagaard, den 21de Marts 1832. Wulff, Forvalter ved Bjørnsholm og Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Proclamata. Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter Fisker Hans Jacobsens Enke Maren Sørensdatter af Skagen, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Skagens Byefoged-Contoir, den 19de Marts 1832. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Auctioner. Løverdagen den 14de April førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver paa Raadstuen i Sæbye, afholdt Auction over en Deel Obligationer og simple Gjeldsbeviser, tilhørende Cancellieraad Kehlets Stervbo; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 24de Marts 1832. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ifølge hvad der er vedtaget under Skiftet efter Major og Commandant Müller, bliver den saakaldte Thranes Gaard, beliggende paa Frederikshavns Kjøbstæds Torv og bestaaende af: a) et 2etages Forhuus, 17 Fag Muur- og Bindingsværk, indrettet til Bopæl for 6 Familier. b) et letages Baghuus, indrettet til Pakhuus, Bryggers og Stald, 10 Fag, ligeledes Muur og Bindingsværk, foruden den til Eiendommen hørende Gaards og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved en Auction som afholdes paa selve Gaarden den 24de April førstkommende, Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 20de Marts 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Fredagen den 6te April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Enkemadame Kallesen, i Bispensgade, formedelst Bortreise, ved Auction bortsælge endeel Boehave, saasom: 1 Skatol, 1 Dragkiste, 2 Comoder, Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, 1 Kobber=Grubekjedel, noget Kjøkkentøi m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 14de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Christen Gjed, bliver, paa Thingstedet heri Byen, Mandagen den 2den April førstkommende, Formiddag Klokken 10, afholdt offentlig 4de Auction over den Boet tilhørende 1/2 Part i Gislum Kirke med Kirke-, Korn- og Qvægtiende. Hele Tienden ydes aarlig med 36 Tdr. 3 Fdkr. Rug, 8 Tdr. 7 Skpr. Byg, 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Havre og det tiendeydende Hartkorn er 77 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendt Hobroe, den 15de Marts 1832. Jansen. gjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Jtalien. Hvor forhadt den pavelige Regjering og fornemmelig det pavelige Militair er i Legationerne, sees af en den 13de i Bologna forefalden Scene. Den pavelige Oberst Zamboni havde af Cardinal Albani faaet Ordre til at rykke ind i Bologna med sit Jægercorps (350 Mand. Ved sin Ankomst til Staden blev han modtagen med et: Pereat! og en vældig Steenregn. Den østerrigske General Hrabovskivar dragen ham imøde og da han saae, at den lille pavelige Skare let kunde blive et Offer for Folkeforbittrelsen og at Oberst Zamboni allerede, ramt af et Par Stene, havde maattet tage sin Tilflugt til et nærliggende Vagthuus, lod han østerrigske Tropper hente, under hvis Beskyttelse de pavelige Soldater førtes hen i deres Caserne. Østerrigerne saavelsom General Hrabovski bleve, som sædvanligt, modtagne med et Vivat, men efter de pavelige Soldater kastedes endnu bestandig Stene, selv ud af Vinduerne og naar nogen Østerriger tilfældigviis ramtes, raabte Bologneserne stedse. Det gielder kun de Pavelige. Endelig naaede disse da deres Caserne og Østerrigerne droge bort, hvorpaa et Angreb paa Casernen begyndte, men nu forsvarede Tropperne sig med deres Geværer, hvorved 7 Personer saaredes og de urolige Skarer trak sig efterhaanden tilbage. - Stemningen - skrives der videre fra Bologna - i Legationer ne er i høieste Grad antiromersk og den pavelige Regjering, kan ikke faae sine Edicter fuldbyrdede (f. Ex. det af Cardinal Albani paabudne tvungne Laan) fordi Østerrigerne ikke vil understøtte dem med Magt. Jøvrigt ere i Bolog, na alle fremmede Blade forbudne og at Communication med Ancona afbrudt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Fra dette sidste Sted erfares ikke noget Nyt af Betydenhed denne Gang, undtagen at den trefarvede Fane skal væ te bleven nedtagen efter østerrigsk Forestilling, som nemlig gjorde Conseilpræsidenten opmærksom paa, at Østerrigerne i Pavens Lande ikke brugte deres egen Fane. Nye franske Tropper vare ikke senere ankomne til Ancona, men man ventede endnu en Afdeling fra Toulon. Af den Jver, hvormed de Franske arbeide paa Fæstningsværkernes Reparation, slutter man, at de ikke saasnart agte at forlade Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Ogsaa i de Deputeredes Kammer er denne Sag kommen paa Bane, idet de tvende Deputerede fra Grenoble bad Conseilpræsidenten om Oplysninger desangaaende. Disse fik man dog ikke synderlig nogen af, fordi begge Parter bleve for hidsige. Garnier=Pages gjorde nemlig den Paastand, at Tropperne havde skudt uden Commando og derfor vare Mordere. Conseilpræsidenten spurgte ham igjen, hvor han havde faaet den Efterretning fra, men hiin vedblev sin Paastand og fremsatte ivrigt de sædvanlige beskyldninger mod Ministeriet, der imidlertid fandt en ligesaa ivrig Forsvarer i Hr. Dupin. Han sagde blandt andet, at ethvert Oprør fandt sin Forsvarer i Kammeret, hvilken Yttring foranledigede en forfærdelig Larm. Fremdeles sagde han: Skulde man lade en Befolkning raade sig selv, som forestillede et Kongemord i et Fastelavnsoptog. (Denne bemærkning er ganske ny og i de hidtil bekjendte Efterretninger om det der Passerede forekommer ingen Hentydning herpaa.) En Mængde Fremmede havde begivet sig til Grenoble for at deeltage i denne majestætsforbryderske Fest, men Justitsen vil nok faae oplyst hvo der er sammes rette Ophavsmand. Denne Omstændighed, at der iblandt den bevæbnede Skare vare endeel fremmede og ubekjendte Personer, berøres ogsaa i andre Efterretninger og synes at give Formodningen om et carlistisk Complot Vægt. Tilsidst røg Conseilpræsidenten sammen med sin gamle Antagonist Odillon=Barot, idet hiin dadlede Nationalgarden og denne spurgte ham, hvorledes han kunde yttre sig saaledes om dette Corps. Det kommer ikke Dem ved, var Hr. Periers Svar, hvorfor han igjen maatte høre Ordet simpertinent mumle baade paa høire og venstre Side.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Hr. Salverto har taget sit Forslag om Foys, Manciels &c. Bisættelse i Pantheon tilbage. Som Grund hertil angav han selv, at han ikke havde fundet den Enthusiasme for Sagen, som han havde ventet og derfor ikke vilde compromittere agtede Navne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Cholera har nu i London ialt bortrykket 647 Personer af 1213 Patienter. Tillige meldes, at den er udbrudt i Belfast i Jrland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Blandede Efterretninger. Fra Bergen skrives, at Sildefiskeriet, der har været afbrudt ved stormende Veir, igjen drives og giver et overordentligt stort Udbytte. Man antager at her alt ere saltede over 100000 Tdr. Sildene have nærmet sig indtil tvende Mile fra Byen, forfulgt af en Mængde Hvalfisk der havde stationeret sig i nogen Frastand af Sildene. Den Obelisk som Paschaen af Egypten har foræret den franske Nation, er under Bestyrelse af en Marine=Ingenieur lykkelig bleven borttaget fra dens Basis og bragt ombord i det allene til samme i Toulon byggede Fartøi og man venter dette ældgamle Minde om den egyptiske Bygningskunst, i Begyndelsen af Octbr. til Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Kjøbenhavn. J Søndags Aftes Kl. 8 1/2 opkom Jld i Greenmøllen ved Langebroe. Da i samme forefandtes en stor Deel Sædevarer, greb Jlden hurtig om sig, og uagtet den største og hensigtssvarende Anstrængelse af Brandcorpset, kunde Bygningen ei reddes; dog bevirkedes, at det kongelige Bryghuus, hvis betydelige Bygninger støde tæt op til Grynmøllen, blev forskaanet for Jlden, hvilket maa betragtes som en stor Lykke, da Jlden, i Tilfælde at denne Bygning var blevet angrebet, rimelig vilde have bevirket megen betydelig Skade. Ogsaa Blaataarns Arrest, som ligger tæt ved Grynmøllen, blev reddet. Omtrent Kl. 1 afkimedes og var saaledes al videre Fare forbi.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Directe fra Strasborg med sidste Post arriverede ægte Strasborger Gaaselever-Posteier i Terriner af forskjellige Størrelser faaes hos Salomonsen, ved Gammelstrand Nr. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Kjøbenhavns Havnepriser, den 24de Marts. Holst. Hvede, 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 1 Mk. 8 s. Loll. Hvede 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Østers. Rug. 6 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, 2rad. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Bag, brad. 3 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Havre 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Smør 68 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. 5 s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.