Københavns Adresseavis, 1761-08-17
ere Pastor Chemnitz, Sogne=Præst til Drelsdør, i Landskabet Bredstedt i Schlesvig har indberet, tet, at da han forgangen Aar 1760 Mikkels Dag Klokken 9 om Aftenen gik uden for sin Gade=Dør, og spadserede nogle Skridt frem, blev han strax vaer en ordentlig Maane=Regnbue i en i Sønden faldende Regn, hvilken Reanbue bestod vel ikke af mange Farver, men var dog meget kiendelig. Maanen stod den gang noget nærmer imod Nordnordost, end imod Norden, og syntes neppe at have naaet 30 Grader af dens Høyde. Veyerliget var næsten gandske stille. Regn buen stod lige over for Maanen. Dens ene Horn stod mest lige i Sønden, noget lidet længer hen imod Ve steen; Dens andet Horn stod næsten i Vestsydvest. Den var bleeg, og faldt i det Gule. Hr. Chemnin syn tes at den stod imellem ham og Drelsdorffer=Kirke- og dens sydlige Horn syntes ligesom grønagtigt, saa ledes som det syntes at staae op til Kirketaarnet. Den stod neppe i tyve Minuter, hvorpaa Regnskyen udbredede sig over heele Himmelen, saa at først Regnbuen, og siden Maanen blev fordunklet. Den var ikke Cirkelrund, men aflang rund, og neden til meget snebrere. end en anden fuldkommen Regnbue, ikke farved, men hvid, og noget guul. Men hans Folk, som han viste den, ansaae den strax for en Regnbue. Hr. Chemnig selv syntes at den kom meere overeens med den, som Parent har observeret, hvilken han melder om i hans Recherches de Mathem. & Physique Tom. 2. end med den farvede, som Feville anmerker i hans Journal des Observations &c. hvorover han heller ikke har hastet med at gjøre det bekiendt; men nu efter Feldt=Præstens Hr. Poscholans Tilraadelse ikke længer vil fortie samme. Efterretning. om Langenhorn i Landskabet Bredstedt. Henne uforlignelige Landsbye indbefatter Vester og Øster=Langenhorn, Loh=Heide og Mykkebyl, og kaldes Lang, fordi den strekker sig omtrent en Dansk Miil i Længden, og Horn, fordi den er bygget i en krum Linie. Den ligger paa Geesten eller det høye Land, og har den fede Marsk paa høyre Side rundt omkring. Alle Bønderhusene i samme ere grundmurede. Bønderne staaer sig alle got, og nogle ere rige. Der opholder sig og hver adskillige artige Folk. Byen har et Torv, og der holdes aarlig Market. Qag 400. Kiøbenh. Adresse=Contoirs Efter Market. Der er en stor og anseelig Korskirke, dog ikkun af tre Fløye, som ligger næsten midt i Byen. Kirken er overalt vel og smukt indrettet. Den har to store Skriftestole, og en med Billedhugger Arbeyde smuk udziret Altertavle, Prædikestolen er endda smukkere, paa hvilken der i steden for et Timeglas staaer et attigt Uhrverk, som baade viser og slaaer. Det er ikke længe siden, at der i en gammel Muur ved Kirken blev fundet en Deel adskillige Sølv=Penge, som bleve lagde i Kirkens Casse. Disse Penge ere af forskiellig Størrelse, og Prægen er ziiret med adskillige Figurer, og Characterer hvoraf den mindste Deel ikkun er læselig. Denne Byes Kirke faaer i disse Tider et prægtigt Ørgelperk, som foræres dertil af den berømte og bekiendte Hr. Baron von Geltingen, som er fød i Langenhorn Bemeldte Orgelver er færdig saa nærsom Ziratherne. Orgelbyggeren faaer allene 5000 Mart Lybsk for sit Arbeyde. Det skal hvile paa 3 store sorte Marmor=Piller, som forarbeyds i Marseillie. Derfra ere ogsaa nylig ankomne to prægtige Stykker, som skal indfattes paa Fordelen af Orgelet. De bestaaer af to store udhugne sorte Marmor=Plader. Midt i den første sees indfattet og i hvidt Marmor udhugget som i et Vaaben, Josephs Ophøyelse med denne Underskrift: Dens exaltat Pios. Paa den anden MarmorPlade findes Baronens ordentlige Vaaben, i hvilket ere som Fag eller Afdelinger: i det midterste sees en Plov; i et af de underste sees et ungt Træ eller Spire, som i et af de øverste Fag bliver til et stort velgrundet, Træ. I de øvrige to sees en Hest udi hvert Rum.