JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Paa en Klapjagt, som forleden afholdtes ved München, bleve Skytterne meget forbløffede ved, midt iblandt en Flok Krondyr at see et Stykke almindeligt Hornqvæg, der var ligesaa vildt som sit Selskab, og som, uagtet man gjorde sig megen Umage for at fange det levende, maatte dræbes med Kugle Det viste sig nu, at denne Oxe for omtrent halvandet Aar siden var løben bort fra sin Eiermand og havde formodentlig siden levet i Fælleskab med Hjorteflykken, hvorved den var bleven ligesaa vild som denne, ja endogsaa, under Veirets idelige Jndflydelse, tildeels havde ombyttet sin brune Lød med en graalig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Berliner-Aviser indeholde følgende mærkværdige Avertissement: "Bøn til Menneskevenner. En Familiefader, som har syv Børn at forsørge, og som for ikke længe siden var i Besiddelse af en Formue paa 60,000 Dl., men har tabt samme indtil den sidste Hvid i Jernbaneactier, bønfalder ædle Menneskevenner om, at forskaffe ham noget Arbeide, ligemeget af hvad Slags, for at han kan blive istand til, at ernære sin talrige Familie." Hvormange Ø Ho hører der til at frembringe et B. Kjød, Dette Spørgsmaal blev opkastet ved de tydske Først- og Landmænds sidste Forsamling i München og, ifølge tidligere Undersøgelser, blev det saaledes besvaret, at 40 Centner Hør gjennemsnitsviis give 150 R. Kjød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Fra Christiania meldes, at Auditeur og Mynsterskriver samt Huusinspecteur, Veier og Maaler i Frederiksværn, H. Tostrup, er bleven udnævnt til Amtmand i nordre Bergenhuus Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Hamborgerblade meddele en pudseerlig Anecdote af den bekjendte Nathansons Liv. For nogen Tid siden opholdt Digterinden og Actricen Madame Birch Pfeiffer sig i Hamborg. En Aften, da Nathanson, havde seet "Thomas Toyrnau og i ham fundet megen Lighed med sig selv, kom han paa den Jdee, at aflægge Forfatterinden en Visit og at søge at formaae hende til, at benytte hans Skjæbne som Stof til et lignende Skuespil. Han pakkede sin Forfølgelseshistorie, sine Forslag til Hesteavlens Opkomst, sin "Plan til en Almeenvæbning, sin "Jøde-Emancipation osv. sammen i en Convolut, vandrede dermed til "Hotel zum Kronprinzen, hvor Madame BirchPfriffer logerede, og bad hende tillidsfuldt, at hun afde medbragte Værker vilde udsøge sig et Æmne til et Skue= eller Sørgespil. Smilende lovede Digterinden ham: hun vilde see, hvad hun kunde gjøre, og næste Morgen fik hun endnu et langt Brev fra Nathanson, hvori han bl. A. skrev: "Jeg har ofte talt med Konger og Fyrster, men ikke regnet mig dette til saa stor Ære, som min Samtale med Dem igaar, ligerviis som Thomas Thyrnau, huser ogsaa jeg rædsomme Hemmeligheder i mit Hjerte. Hvo der kan skildre Keiserinde Theresia saaledes, som De, maa have en stor Sjæl, og jeg tvivler derfor ikke om, at De jo vil holde Deres Løfte og bringe mig paa Tyeatret snarest muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
En Kjøbmand i Holsteen, der er bekjendt for sine Særheder, gjorde nys en Reise til Hamborg. Her kjøbte han sig en prægtig Astrallampe. For nu at undgaae den høie Told paa denne Luxusgjenstand, valgte han Natten til sin Hjemreise. Tætved Langenfelde steg han af Hesten – han reiser nemlig næsten altid tilhest, tog sit Fyrtøi frem, slog Jld og tændte sin Lampe, som han allerede i Hamborg, havde forsynet med Væge og Olie. Saaledes reed han ind i det Langenfelder Toldhuus, og Jngen vovede at forlange, at han skulde fortolde Lampen, som han betiente sig af i den mørke Nat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
J Tondorf, ved Wandsbeck, rensede forleden Dagen Mand sin Faaresti. En anseelig Bunke laa allerede udenfor Jndgangen og spærrede Udsigten; da han kaster den sidste Grebfuld ud, høres der et Skrig. Han havde jaget Jerngreben ind i Øiet og Hovedet paa sin haars Søn, der, kravlende over Tyngen, vilde ind til Faderen. Barnet døde nogle Timer derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Forlangt Jndrykkelse. Et Mindeskrift, helliget Ungkarl Peder Pedersen, født i Daugaard den 11te Septbr. 1820, død sammesteds den 27de November 1844. Et Sørgetog til Graven gaaer, hvem er det de bringe til Hvile, En Yngling, bortrevet i Livets Vaar; Ak, skulde han nu fra os ile. Han var Familiens Haab og Lyst, Med Kjærlighed til den bundet; Den vented af ham baade Glæde og Trøst, Ak, nu er det Haab forsvundet, For Tiden det glade Haab vel svandt, Men ei for Evigheden; En bedre Palme han hisset vandt, End den der kan vindes herneden; Der skulle hans Slægtninge see ham igien, Da skulle deres Hjerter glædes; Og Jngen tage den Glæde hen, Og Øiet af Taarer ei vædes. Og held Dig Yngling, from og god, J Graven Dit Støv hviler rolig; Med Uskyld i Hjertet Du Verden forlod, Nu har Du i Himlen Din Bolig. Daugaard, den 4de Decbr. 1844. N. Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Bekjendtgjørelser. Med dyb Beemod bringer jeg deeltagende Slægtninge og Venner det sørgelige Budskab, at det behagede det alvise Forsyn imorges Kl. 8 at bortkalde fra mig og vore 6 Børn min inderlig elskede Kone Kirstine Marie Bruun født Nielsen, efter 14 Dages Sygdom, i hendes Alders 51de og vort Ægteskabs 27de Aar. Hun var mig en trofast og kjærlig Hustru, vore Børn en om og omhyggelig Moder; derfor ville vi stedse med Kjærlighed og Taknemlighed bevare den Hedengangnes Minde. Forsynet skjænke mig, der selv i lang Tid har været fængslet til Sygeleiet, Styrke til at bære min tunge Skjæbne! Aarhuus, den 30te November 1844. Jesper Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Fredagen den 13de December 1814, om Aftenen Kl. 7, afholdes en extraordinair Generalforsamling i Læseforeningen for Aarhus og Omegn. Aarhus, den 6te December 1844. J. Seidelin, pt. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Auctionsplacat. Efter Begjæring af Auctionsholder Herz afholdes Onsdagen den 11te dennes, om Eftermiddagen Klokken 2, Auction i Gaarden N 42 paa Skolegade, hvor da bortsælges: Merinos, Orleans, Sirts, Silke= og Bomulds Tørklæder, Vestetøier, Sherting, Bomuldstrømper, SilkeBaand, 6 Stkr. nye Sølvlommeuhre, 8 Dusin Elfenbeens Kamme, 2000 Flasker Rød Viin, 200 Flasker Tavel, 200 Flasker Soelbær-Rom, med Mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 3die Decbr. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Creditorerne i Boet efter afg. Jndsidder Willum Sørensen af Skræll, Thorning Sogn, Lysgaard Herred, indkaldes herved, overeensstemmende med Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaarden, den 18de Novbr. 1844. H. H. Holm. 200 Rbd. af Hads og Ring Herreders SkolelærerHielpekasse kunne strax erholdes til Laans, mod anordningsmæssig Sikkerhed, hos undertegnede Provst. Præstholm, den 29de November 1844. Weisner. Circa 1200 Rbd. Sølv, tilhørende Umyndige under Rosenvold Overformynderi, kunne mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans, enten samlede eller i mindre Dele, i nu anstundende Decbr. Termin. Man behage derommed Taxationsforretning og øvrige Beviisligheder at henvende sig til undertegnede Overformynderibestyrer. Rosenvold pr. Horsens, den 24de Novbr. 1844. A. Levinsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Paa Grund af anden Bestemmelse er en lille Landeiendom paa omtrent 50 Tdr. Land, for Størstedelen gode Jorder der kan bære al Slags Sæd, underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes 1ste Mai 1845. Paa Eiendommen, der er beliggende Mols, er for faa Aar siden opført 15 Fag solid grundmuret Huus af 13 Alens Vidde, og er Beliggenheden særdeles smuk og desuden i flere Henseender fordeelagtig for forskjellige Næringsbrug, som i Forening med denne Eiendom kunne drives. Af Besætning vil, naar Jorderne komme i ordentlig Drivt, kunne holdes Vinter og Sommer 2 Heste, 8 a 10 Køer og nogle Faar. Mærgel af god Beskaffenhed findes i Overflødighed paa Eiendommen, hvortil desuden hører en god og indbringende Fiskerirettighed. Af Kjøbesummen, der vil blive omtrent 2,600 3, kan 2/3 Dele blive indestaaende imod 1ste Prioritet i Eiendommen. Herpaa Reflecterende bedes at henvende sig om nøiere Oplysning og Paaviisning til Undertegnede enten personlig eller ved frankerede Breve. Aarhuus Commissionscontoir, den 26de Novbr. 1844. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
En Hovedgaards Forpagtning søges. Til 1ste Mai 1845 önskes i Forpagtning en saadan Eiendom, hvortil maa kunne holdes circa 70 a 100 Malkeköer. Hvad der sees meget paa er, at Eiendommen er beliggende i en behagelig Egn, har gode Jorder og en beqvem Beboelsesleilighed. Herpaa Reflecterende ville i portofrie Breve henvende sig til A. Hansen, Commissionair. Adolph Berg, Bogbinder og Galanteriarbeider, Guldsmedgade Nr 866 i Aarhus, anbefaler sig til de Ærede, saavel Inden- som Udenbyes, der ville forunde mig deres Arbeide i ovennævnte Fag. Solid og smukt Arbeide skal skedse blive leveret, samt saa billigt som muligt. Et ungt Menneske, der önskes oplært i ovennævnte Fag, kan blive antaget, efter nærmere Aftale med Adolph Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Undertegnede agte, hvis et tilstrækkeligt Antal Elever melde sig, at oprette en Tegneskole fra Begyndelsen af Januar, hvori Læregjenstandene ville blive GeometriBygningstegning, Meubeltegning, Tuschtegning, Sortkridtstegning efter Kobbere og Steentryk, Ornamenter og Gibsfigurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Prisen for hvert Qvartal, der vil indeholde 78 Timer, fordeelte paa 2de Aftener ugentlig, vil blive 218. Ved hvert Qvartals Slutning vil blive uddeelt en eller flere Præmier til Opmuntring for Eleverne. Reflecterende ville behageligen senest inden den 14de December melde sig til en af os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Aarhuus i November 1844. H. W. Schrøder, L. Birch, Maler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Architett.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Vanille-Eis a 8 s Portionen faaes i Morgen (Söndag, hos Undertegnede, tillige er jeg forsynet med flere nye Gjenstande, Alt til Conditori henhørende. C. Bæhr. S. Levins Jndustri= og Mode-Magazin, er atter blevet forsynet med ægte Kniplinger, Randers Handsker, Vinterhatte, opstukne Kapper, hvide couleurte Broderier og Balpynt. Klæde, Duffel & Seberienne. Mit Laget er ved Tilførsel forøget med diverse Sorter fine udenlandske Klæder i de brugeligste Farver, saavelsom durable indenlandske Klæder fra de bedste Fabrikker, iligemaade Duffel & Seberienne, coulMultums, sig Orleans & Satin de Chine til Underfoder, samt di erse Sorter gode Drætlærreder, der Alt sælges til de billigste Priser hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Russiske Lærreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Af de for sin Styrke fortrinlig bekjendte russiske Lærreder, er arriveret et Parti, der sælges fra 18 til 32 pr. Al., efter Qvalitet; ligeledes en ny Sort Creas=Lærreder, der baade i Henseende til Priisbillighed og Qvalitet overgaae de bekiendte Kramsta Creas Lærreder; ublegede Tvistlærreder fra 10 til 16, pr. Al., blegede Dito, samt Bomulds Bolstre i nye Mønstre til 22 a 24 3 Al., hos C. B. Christensen jun. Kjøbenhavnsk Øl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
fra Kongens Bryghuus erholdes friskt og vel afproppet til 4 og 6 pr. Flaske hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Uldne Varer. Hvidt 8 Qv. bredt Multum Svanebay, Flonell, 10 Qv. bredt Vadmel & Multum, fine engl. Rasmager& Bomulds Trøier, vævede og strikkede Trøier, Under Beenklæder, Strømper & Sokker, Flonells Trøier samt fine vævede Undertrøier 8 Mk. 8 sk. Stk., ere arriverede hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
St. Croix Sukker, ualmindeligt lyst og smukt til 15 pr. Bog 14 pr. Lø, faaes hos C. B. Christensen, junior. Stearin= og Margariulys, af Jacob Holmblads Fabrik i Kjøbenhavn, haves i Oplag og udsælges til Fabrikpriis af L. N. Kirkerup. Steariner Julelys i smukke Farver, faaes hos C. N. Kirkerup. F. C. Lund i Grenaae
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
anbefaler sit Udsalg af Kjøbenhavns gode og smukke Talg Forme Lys a 6, 8, 10 og 14 Stkr. pr. 2 a 24 s. Stearin=Lys 3 ½ 8 s. S. og Margarin-Lys 2 12 s. B. Ligedes haves Kareth Lys og smaa couleurte Jule-Lys. Gode nye Sengefjær og Duun sælges til billige Priser af Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Ferske Medister Pølser kunne daglig faaes hos Slagter Jens Henrichsen paa Klostergades 828, En Beboelsesleilighed, bestaaende af 7 smukke Værelser, Kjøkken og Spisekammer, Alt gibset, samt, om ønskes, Kielder, Loftsrum, Stald og Vognremisse, er til Paaske=Flyttetid at faae tilleie i min iboende Gaard paa Torvet, Tilhelm Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
En solid Medhjælper kan til Nytaar 1815 erholde en Ansættelse hos mig. Gramm, den 3die Decbr. 1844. A. R. Jebens, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Apothekerlærling. Som saadan kan en confirmeret flink Dreng blive antaget paa Frysenborg Apothek hos Bartholdy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
En Guldørenring med en blaa Pendelot er tabt paa Veien fra Middelgade udaf Minde Port. For Tilveiebringelsen heraf loves en god Douceur, naar man derom henvender sig paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Fortegnelse over Væxthuusplanter, Stander, og Georgiuer, som erholdes hos Undertegnede, er udkommet og erholdes gratis hos dHrr. Boghandlere Sadolin i Aalborg, Riemenschneider i Fredericia og Kabell i Viborg, Hr. O. M. Thrane i Kallundborg, Hr. Handelsfuldmægtig Holm i Randers, Hr. Commissionair Ferslew i Veile, og hos Undertegnede De nævnte Commissionairer modtage Bestillinger paa de i Cataloget opførte Gjenstande; ligesom ogsaa den af mig udgivne Haandbog i Blomstergartneriet kan erholdes hos dem. Aarhuus, den 4de December 1844. F. J. Chr. Jensen, Kunst og Handelsgartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Allernneste Budding= og Kogebog, eller tydelig Anviisning til at lave velsmagende Kager, Tærter og Buddinger, af Lovise Hegedahl (i Kjøbenhavn), 20, er at faae hos S. Marberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Nye Bøger. Fabler for Børn, af Kaalund og Lundbye, med 50 Træsnit, 9 ; – Spøg og Alvor, 1, med mange Træsnit, 8 ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Subskription. paa Barnaby's i Amerika af Trollope, med dertilhørende Boggevinster, modtages af S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Subskription. paa skandinavisk Folketalender for 1845 modtages af S. Warberg. Dy Civoli Polkafor Pianoforte af Lüders 248, Polonaise af Oginsky, 1 ; L'Attaque, Galop militaire par Anthon Ree, 2; Femtonige Smaastykker for de første Begyndere paa Pianoforte, rødigerede af Musiklærerforeningen. 23 Hefte, a 24 ; Romance at den hjemkomne Sømand, for Pianoforte og Guitar, 1 ; Gehauer, 6 Børnesange med Accompagnement af Pianoforte, 2 8, Braga, Sange for fire Mandsstemmer, 1ste Vinds 1ste Hefte, 3 i Carulli, ny practisk Guitarre-Skole 8, faaes i den Jessenske Boghandling. A. Basse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
Paa C. N. Kirkerups Forlag er udkommet og faaes i alle Boglader: Forsøg, til en kort, men fuldstændig Haa dbog i Blomstergartneriet, for Blomsterelskere, Gartnere og Gartner Elever, indeholdende Beskrivelse og Kultur=Anviisning til over 10,000 Arter i europæiske Haver dyrkede Blomstervæxter og Zertræer, Formeringsmaader, Væxthuusconstructioner, Blomsterhavennæg m.m., ledsaget af 2 Staalstik, bearbeidet af F. J. Chr. Jensen, Kunst- og Handelsgartner i Aarhuus. Priis: 2. Boghandler Lund i Grenaae modtager fremdeles Subskription paa Pragt-Udgaven af den danske Bibel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-07
De ærede Bearbeidere af Aarhuus Mysterier bedes om en Samtale under fire Øine, da adskillige yderst piquante, saavel comiske som tragiske, Bidrag til deres eventuelle Værk kunne leveres. Alpha, Beta, Gamma. Sat sapientil
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
No 224. den 10de December. Tirsdagen med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst. Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 7de Decbr. J Tirsdag indtraadte Hs. M. Kongen i sit fjette Regjeringsaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
Nogle interessante Betragtninger i denne Anledning kunne læses i Kjøbenhavnsposten for samme Dag. Folkebladet for igaar indeholder følgende Artikel af Allgem. Zeitung: "Jeg kan meddele Dem en meget vigtig Efterretning, der vil være af afgjørende Jndflydelse ikke alene for Successionen i Hertugdom merne Slesvig og Holsteen, men isærdeleshed for Successionen i Kongeriget Danmark. Som bekjendter, efter den i den danske Kongelov foreskrevne Successionsorden, Prinds Frederik af Hessen, en Søster son af Kongen af Danmark og en Svigersøn af Keiseren af Rusland, den nærmeste mandlige Kognat, og naar den danske Mandsstamme udslukkedes, vilde han efter sin Fødsel bestige den danske Throne. De nærmeste Kognater efter Prinds Frederik af Hessen og sammes Søstre ere begge den sidst afdøde Konget Døttre. Men da Jngen af dem har Arvinger, saa er Hertugen af Augustenborg, hvis Moder var den sidst afdøde Konges Søster, efter Prinds Frederik af Hess sen og sammes Søstre den nærmeste Kognat til den danske Throne. Nu gjor den danske Kongelov det til en udtrykkelig betingelse, at ethvert Barns Fødsel, der kan blive arveberettiget, skal paa en officiel Maade forkyndes, og knyttes den Bestemmelse hertil, at naar dette ikke skeer, er Arveretten at betragte som ophævet. Nu er det blevet bekjendt, at Landgrev Wilhelm af Hessen ved sine Børns Fødsel har forsømt den efter Kongeloven nødvendige Betingelse til at begrunde hans Børns Arveret til den danske Throne. At denne Efterretning gjør megen Opsigt, isærdeleshed i nærværende Øieblik, da man tænker paa at gjøre et Stats coup mod Hertugdommerne og Hertugen af Augustenborgs Arveret og at forskaffe Keiseren af Ruslands Svigersøn Arvefølgen i begge de tydske Lande, er meget begribeligt. Man formoder, at Hertugen af Augustenborg nu vil nedlægge en Protest mod Prinds Frederik af Hessens og hans Søstres Arveret til den danske Throne, og vil reservere sig og sine Børn Ret til at bestige den danske Throne, naar den danske Mandstamme uddøer. Det kan ikke miskjendes, at dette ved Løsningen af Successionspørgsmaalet er en Gjenstand af største Vigtighed; thi ere Hesserne ved Kongelovens egne Bestemmelser udelukkede fra Arvefølgen i Kongeriget Danmark, saa kunne de saameget mindre succedere i de tydske Lande, som de selv efter deres Fødsel ikke have Ret til at besidde. Den hele Successionsstrid og alle Bestræbelser fra dansk Side vilde saaledes være endte; thi Hertugen af Augustenborg vilde succedere i Hertugdommerne ifølge sin Herkomst paa Fædrene- og i Kongeriget ifølge sin Herkomst paa Mødrene Siden, og saaledes vil det danske Monarki blive sammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
- Den "Berlingske Tidende" for idag anmelder i foranstaaende Anledning, at den er bleven autoriseret til at erklære: at samtlige Hr. Landgrevens Børns Fødsel er betimeligt og behørigt anmeldt og kundgjort for Hs. M. Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
Under 28de Novbr. er udfærdiget Rescripter til samtlige Biskopper og Amtmænd i Danmark, samt til Magistraten i Kjøbenhavn og Regjeringen i Hertugdømmerne, angaaende Iværksættelsen af en lignende Folketælling i 1845, som den i Aaret 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
Denne nye Folketælling, der skal begynde den 1ste Febr. næste Aar, vil i det Væsentlige skee paa samme Maade og efter samme Regler som sidste Gang. Jkkun et (Aftenbl.) Par Forandringer ere foretagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
- Under et ved Odense Herredsthing i indeværende Aar optaget Criminelforhør tilstod en elleve Aars gammel Dreng ved Navn Jørgen Mathiesen, at han den 23de Julii næstforhen havde stukket Jld paa sine Forældres Fæstehuus i Stegsted under Aalykkegaards Gods, som derved afbrændte. Gierningen udførte han paa den Maade, at han, efter, ved falskeligen at udgive sig for at gaae i Ærinde for sin Moder, at have erholdt 4 Frictionssvovlstikker, strøg disse i Brand og derpaa, gjennem et i en Stolpe værende Hul, indstak dem i en i Husets ene Ende anbragt Lo hvori der henlaa Foder. For dette Forhold blev han i Henhold til Fedag. 26de Marts 1841 § 12 ved den inden det ovennævnte Herredsthing afsagte Dom, der for nylig in terminis er stadfæstet af den herværende Overret, tilfunden at hensættes "til Opdragelse og Forbedring i Odense Tugt- og Forbedringshuus" i eet Aar. De udhævede, i Dommen forekommende, Udtryk, der iøvrigt have ligefrem Hjemmel i det paa Arrestanten anvendte Lovbud, forekomme os at gjøre en næsten tragicomisk Virkning. Man tænke sig et elleve Aars Barn hensat i en af vore nuværende Straffeanstalter til "Opdragelse og Forbedring"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
Vi ville i Sandhed for den Domfældtes fremtidige Skjæbne haabe, at den vedbørlige Omsorg for et saadant Barn, som ligeledes omtales sammesteds i Forordningen, ikke maa udeblive. (Fædrel.)– J den i "Juridisk Ugestrift, indeholdte Liste over de i f. M. paakiendte Sager findes blandt Andet anført, at Overretten har stadfæstet en ved Kjøbenhavns nordre Birketing afsagt Dom, hvorved en Gaardmandskone er anseet med 10 Mulct til Amtets Fattigkasse, for at have undladt øieblikkeligt at nedskjære sin hængte Mand."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
De mange retfærdige Klager over Kjøbenhavns flette Brolægning ville nu endelig blive afhjulpne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-10
De roeskildske Stænder have nemlig med deres store Jntelligents og Jver behandlet og tilraadet et dertil sigtende Lovforslag, endskjøndt det maatte forekomme Mange at være en Sag, der kunde afgjøres af Communens egen Bestyrelse, uden at Statsregjering og Provindsialstænder dertil behøvede at sætte sig i Virksomhed. Men Hjælpen vil derfor ogsaa blive saa meget grundigere. Dog maa man derfor ikke strax antage, at Spørgsmaalet er om virkelig at forbedre Kjøbenhavns Brolægning. Det gjælder for det Første kun om en Lov, hvorved der om fem Aar skal træffes Foranstaltninger til at forhindre, at bemeldte Brolægning derefter ikke længer kan forværres i den Grad som nu, ved nemlig at paabyde, at alle Kjøbenhavns Arbeidsvogne efter den Tid skulle have redere Hjulsælger. Da dette unægtelig er at gaae til en af Grundaarsagerne for det længe paaankede Onde saa kan man med Føie ansee den omhandlede Lovbestemmelse for een af de meest radicale, der endnu af Regjeringen er paatænkt, og Stænderne have derfor ogsaa med Rette behandlet Sagen med al den Grundighed og Alsidighed, den i saa høi Grad fortiente. Da ingen Vognmand har Sæde i Forsamlingen, der kunde have insisteret paa Erstatning for den paatænkte Forandring, er det saameget mere rimeligt, at Forandringen først skal indtræde for en kommende Slægt af Vogne, efterat den nuværende er opslidt. - Hvis imidlertid Brolægningsvæsenet skulde stole altfor meget paa den Understøttelse i fire Bestrædelser, som den om fem Aar kan vente sig afden nye Lov, turde det let blive tilraadeligt til den Tid at foreslaae et Amendement om at Arbeidsvogne skulle være forpligtede til, foruden de brede Hjul at føre en Tromle bag efter sig. (Forp.)