JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Anbefalingsværdige Skrivter. Vist og sandt er det, at der gives Øieblikke i Livet, hvor alle, den Andægtige og den Ryggesløse, den Rige og den Fattige, den Dydige og den Udydige længes efter Trøst. Enhver søger den i Nødens Time paa sin Vei. Selv den, der i Lykkens Soelskin negter et Forsyns Tilværelse, gaaer dog sædvanlig i sig selv, naar Skjebnens Torden rammer ham. Selv Gudsfornegteren behøver Trøst, naar han seer Forræderens Morderfakkel tænde den Uskyldiges Hytte og den frække Voldsmands Dolk gjennembore den Diendes Bryst. Kort sagt, der gives Timer, hvor Menneskene, rammede af eens Skjebne, føle og tænke eens. Gives der noget Øieblik, hvor vi virkelig alle behøve Trøst, saa er det det nærværende, hvor en grusom Fiende har udbredt Død og Ødelæggelse i vor fredelige Hovedstad, hvor den Rige med den Fattige, den udlevede Olding med det diende Nor have været udsatte for alle Krigens Rædsler, For den Religiense aabner Religionen i saadanne Tilfælde en uudtømmelig Kilde af den reneste Trøst. Udgiveren benytter sig af denne Leilighed til at anbefale den religiense Deel af Kjøbenhavns Jndbyggere: Trøstegrunde til Beroligelse for os i vore nærværende Trængsler. Anpriste i Høimesse=Prædiken for Frue Menighed i Trinitatis Kirke, paa tyvende Søndag efter Trinitatis, den 11 Octbr. 1807. Af Biskop Dr. N. C. Balle. Denne Præken er ikke allene skreven i det ædle Øiemed at forskaffe de af Kjøbenhavns fattige Jndbyggere, der have liidt ved Bombardementet, Understøttelse, men den indeholder tillige saare vigtige Trøstegrunde, fremsatte i et hjerteligt og almeenfatteligt Sprog. Den værdige Forfatter bygger sin Tale paa følgende tre Trøstegrunde. 1. Jntet ondt har kunnet ramme os, enten stort eller lidet, uder med Guds Tilladelse. 2. Hvad og er overkommet skal, efter Guds Øiemærke, virke paa vort Sindelav, og vor Adfærd til sand og varig Forbedring. 3 Uskyldighed, som lider derunder, vil ikke savne sin Husvalelse, ei heller miste sin Belønning, paa beleilig Tid og Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Efter Prækenen oplæstes følgende skjønne Indbydelse til Bidrag for Frue Fattigskoles Jstandsættelse, som fortjener her en Plads Ædle Med Christne, Dissenskyldige Børn have fristet saa haard en Skjebne i vor almindelige Trængsel, at deres hele Underviisning og Dannelse for sædes ligt Liv i velordnet Borger=Samfund maatte ophøre, dersom ikke Eders veldædige Anstrængelse kunde betrygge dem mod deres truende Forlegenhed. Denne Skole er bleven forstyrret med alt sit Tilbehør. Jkke Bog er dem levnet. Jkke det mindste Redskab bevaredes for dem, hvoraf de ellers skulde betjene sig til Forfremmelse i nyttige Kundskaber. De maatte jo da, uden Eders tilstødende Hjelp, saar ligen forvildes, og blive uduelige til at fremvirke Held og Velfærd, for dem selv eller for andre. Sandt, enhver af os kan have nok i sin egen Plage. Men her er meer at sørge for, end blot de legemlige Fornødenheder. Her er Siæls Beredelse, Aands Tildannelse for sit høiere Maal, at besørge, som har en ulige større Indflydelse paa det almene Vel i kommende Fremtid, end nogen af os nu er i Stand til at oversee eller beregne. Her ere Børn at fremhielpe, gode og velartede Børn, men som ikke kunne medvirke i deres første Alder til at forskaffe sig selv, hvad deres Bestemmelse udfordrer. Vi have jo indsamlet Beroligelse for vore Hjerter af Trøstegrunde, hvis Værd og Vægt beroer paa guddommelig Religion. Lad det da vise sig i Gjerning, af fast Overbeviisning om Forsynets uforsvækkede Varetægt er blevet indplantet og befæstet i vort Inderste. Vi maae give og meddele, som de, der vide og troe, at Jens Christus efter sit Løfte vil ansee, hvad der gjøres imod disse hans mindste Disciple, som var det gjort imod ham selv. Den glade Giver skal ikke miste sin Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Foruden det i No. 3 anbefalede smukke Digt: Dannemark i September 1807, har Hr. N. T. Bruun nu ogsaa udgivet: Vor Frue Kirkes Brand, skreven med samme Følelser, i samme Aand og samme Øiemed som det første. Til Prøve behøver Anmelderen kun at anføre følgende Stropher, Hellige Vesus, Dit Billed kan Eier fortære naar det er brændt dog dit store Exempel er til klar igjennem Mordbrandens Flammer fremskinner Din Lære, himmelsk og reen er dens Jld Det er der en heldig der saaledes at vise Øietisten Gambier og alle hans Leiesvende, at Britter, som intet helligt er helligt, som brænde Herrens Tempel for at rane Kongens Flaade, endnu ikke have kunnet berøve os den Trøst, som Religion indgyder sine sande Dyrkere. - Begge Skrivter gande ædel Agtelse for Dyden og uskrømtet Kjerlighed til Fædrenelandet. Deres Jndhold berettiger dem til at læses af enhver, der bærer Navn af Dansk, og deres Bestemmelse er saa værdig, at neppe nogen Menneskeven, der har Følelse for ulykkelige Brødres Kaar, vil undlade at kjøbe dem Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Man erfarer nu efterhaanden alt mere og med re, at de Engelske langtfra ikke have opført sig paa Landet saa venskabelig som det i Førstningen hedte. Ved deres Ankomst til Kjøge opsloge de en Leier ved Gjørslev, som ligger meget høit, og hvorfra man kan oversee hele Egnen; men under de otte Dage, de opholdte sig her, opførte de sig meget slet. Præsten Hr. Hersim i Ligemark plyndrede de et Gulduhr, 9 Sølvskeer, 9 Par Skjorter, 9 Par Strømper og et Meerskumspibehoved, uagtet han frivillig havde givet disse Røvere, 30 Flasker Viin. Hans gamle Moder frastial de 9 Tørklæder og 2 Par Strømper. En Bonde i samme Bye fratoge de ikke allene 3 Heste, men brak endog hans Skab, og ranede de Penge der fandtes deri. Den arme Mand har mistet over for 200 Rdlr. Hos Gjestgiver Folmer i Kjøge have de plyndret for 3 til 400 Rdlr. forskjellige Ting. - Paa Grev Knudts Gods Bonderen vold toge de en Jomfru, men Gjerningsmand, blev opdaget og dømt til 900 Tamp. - Ringsted Kirke forvandlede de til et Magazin for Krigsfornødenheder, og lode gaae der Gjæs, Ænder &c. Paa Lethraborg havde de deres Hovedqvarteer, og man fortæller, at da Eieren, Grev Holst, kom hjem, anholdt man ham i Blæsenborg Kro, fratog ham Kaarden og førte ham som et Slags Krigsfange til hans egen Gaard, hvor en Engelsk General stod i Vinduet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Ved Saltholm har allerede i nogle Dage staaet en Engelsk Fregat paa Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
General=Major Evald er nu ankommen i Sjælland med omtrent 6 til 7000 Mand. Han var i Spidsen for de landede Tropper og beviste altsaa, at han ikke frygtede de Engelske Canoner, Et Engelsk Krigsfartøi blev skudt i Sænk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
J Dag afgaaer herfra en Norsk ridende Post over Fladstrand. Men den medtager ikke Breve med Penge eller Pengesværd, da man har besluttet at lade Postsækken kaste overbord, dersom Posten skulde blive preiet af noget fiendtligt Skib. Brevenindleveres fra Kl. 2 til 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
J Gaar aabnedes paa Børsen en Subskription til Bedste for Kjøbenhavns Brandlidte. Hr. Agent Dunzfeld tegnede sig for 500 og Capitain Kofod for 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Alle de Danske Fruentimmer, der enten havde sluttet Marriage eller stiftet andre Forbindelser med de Engelske Soldater, og af denne Aarsag vare gaaede ombord med dem, ere blevne skuffede i deres Haab. Engellænderne have sendt dem alle i Land igjen. De 21 Skud, som Engellænderne løsnede ved deres Sellen forbi Cronborg, gjeldte ikke Fæstningen, men en ved den Svenske Kyst liggende Svensk Fregat, hvorpaa Kongen af Sverrig skal have befundet sig, formodentlig for at nyde det sjeldne Syn af en saa uhyre stor Krigsflaade, hvis Mage Sundet aldrig nogensinde har baaret. - Ogsaa den 2den April befandt Hs. Svenske Majestæt sig i Helsingborg, for at være Øienvidne til Slaget paa Kjøbenhavns Rhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Brændehøkerne i Kjøbenhavn vente nu med Længsel paa en haard Vinter. Nogle af dem ere imidlertid dog saa ædelmodige, at de overlade deres allernærmeste Paarørende og Venner hver Favn for 13 Rdlr., endskiønt de i Sielland og Jylland have kjøbt det og kjøbe det endnu for 5 Rdlr. Favnen. Enhver bør derfor bede Himlen om en mild Vinter, og Magistraten om dets Magaziners ufortøvede Aabning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
En Bonde i Ballerup var Løverdagen den 17 October beordret at kjøre en fiendtlig Officier til Kjøbenhavn fra hans Qvarteer, 6 Mile fra Byen Da de vare komne et kort Stykkevei fremad, bemærkede de noget stikke frem i der Krat, de passerede forbi. De undersøgte dette nærmere, og greb en Hannoveransk Deserteur, som her havde skjult sig. Officieren, en Engellænder, slog et Toug om Livet paa Deserteuren, og handt Touget fast ved Vognen. Saaledes maatte Hannoveraneren følge med den hele Vei til Byen, og hverken hans Bønner og Taarer, eller Bondens Tilbud at give ham Plads paa det forreste Sæde ved Siden af sig, kunde bevæge den haardhjertede Officier til at afstaae fra denne umenneskelige Haardhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Følgende nye Stykker ere bestemte at opføres i næste Theatersaison, Moderen af Kjerlighed, den afbrudte Concert, Pleiesennen, Under d. 21 d. M. har det Danske Cancellie tilskrevet alle Amtmænd i Sielland, at denne Provinds nu, efterat de i Capitulationen ansatte 6 Uger ere udløbne, er i Krigstilstand mod Engelland, ligesom Kongens øvrige Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Under d. 23 d. M. har General Peimann ladet bekjendtgjøre, at det i Capitulationen hævede Beslag nu, efterat denne er udløben, igjen skal indføres, og at alle og enhver strax have at anmelde de sig her i Staden og i Sielland befindende Engelske Eiendomme for hvert Steds Politiemester, under den i Placaten af 16de Augusti bestemte Straf. Ved Cancellieskrivelse af 25d M. befales, at der, for at forekomme Misforstaaelse af Klokkernes Ringning, under nuværende Omstændigheder, med givende Signaler, ansees nødvendigt, indtil videre ingen Ringning paa sædvanlig eller usædvanlig Tid foretages i Landsbyerne, uden i de Tilfælde, hvor saadant af Vedkommende befales som Signal i een eller anden Henseende. Under d. 19 d. M. er igjennem det Danske Cancellie udfærdiget et Rescript, som indeholder følgende Bestemmelse: da de borgerlige Artillerister i Kjøbenhavn ere forundte Rettigheder lige med Frimestere, og det ikke kan formenes disse at reise til Markederne med deres Arbeide, bør Saadant ligeledes være Professionisterne ved det borgerlige Artillerie uformeent; til hvilken Ende det fornødne Markedspas, naar dette med deres Chefs Vidende forlanges, bør meddeles dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Herregaardsskytterne have nu ogsaa faaet en grøn Uniform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
J Hertugdømmene koster 1 Pd. Smør 8 a 10 s., 1 Pd. Oxekjød 4 a 5 s., og en Tønde Gravenstener Æbler, 4 Mk. Dansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Paa Assistencekirkegaarden have de Engelske opført sig som sande Connibaler. De have afbrækket alt hvad der var af Messing, saasom Bogstaverne paa Epitaphierne, Vaserne, Urnerne s.; Grosserer Tuteins, Ribers og Holmblads Gravmæler have de især holdt et skjendigt Huus med. End ikke de Døde i Gravene have disse Røvere skaanet. Hvælvingen af Tuteins Grav er opbrudt, og her sees nu tre Ligkister, blandt hvilke een, hvoraf end- og Laaget er borttaget. Ogsaa Marmorziraterne have de sønderslaaet. Paa Petri Kirkegaard sammesteds have de forder en ung Officier, Paa en Pysramide med en Vase læses følgende Jndskrivt: Johann August von Reinhold, Lieutenant im 4ten Linien Bataillon, der Tourselen Legion, Seiner Masestat des Kongs des vereinigten Reichs Grofferietannien und Jrland, gebohren zu Burgvedal bey Hannover den 28ten Junii 1792, gestorhen zuBlegdammene der Vorstadt von Copenhagen den 22den September 1807. Paa den anden Side læses: Ein Krankenlager von wenig Tagen brachte Jhm vom blühenden Junglinge auf die Baare. Der Stol, die Hoffnung und Frende seiner Eltern, geliebt von allen Denen die ihi kannten, starb er in den Armen seines um Jhm zagenden Varers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
En Lübecker Paquetbaad, som allerede havde indtaget sin hele Ladning, for at gaae herfra, har faaet Ordre at udlosse igjen, og de øvrige Paquet baade have faaet befaling at aftale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Stockholm d. 16 Oct. Siden det Skridt Engelland saa uretfærdigen har gjort mod Danmarks Neutralitet, har ogsaa vor Handel lidt meget, og man veed at flere hertil bestemte og her fra afgaaende Ladninger ere faldne i Fiendens Hænder. Der er saaledes næsten slet intet Liv i vor Handel, og dens Død befordres end mere ved Udeblivelsen af de fremmede Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Til de meest trængende Brandlidte er mig endnu leveret; d. 15 Oct, ved Vennehaand 10 Rdlr. 1 et Brev med Underskrivt 6248. Samme Dag fra en Unævnt 1 Rdlr. D. 18de 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
af Smedemester Neuman efter et Testamente. D. 21de 50 Rdlr. især til Brandlidte af Haandværks standen, fra en Menneskeven som nævnede sig M.A. F. Til Frue Kirkeskoles Reparation har jeg ligeledes modtaget: d. 15 Oct. 20 Rdlr. fra en Ubenævnt, der erindres med Erkjendtlighed som Skolens mangeaarige Velgiører. D. 18de ved Aftensangs Collecten: 24 Rdlr. 19 s. D. 19de ved et opmuntrende Brev fra Hr. Justitsraad Berner 50 Rdlr. som en Gave af en Unævnt. D. 2de 50 Rdlr. fra de Fattiges ovennævnte Velgjører M. A. F. Jeg fortsætter saaledes mit i Adresse-Avisen begyndte Regnskab for indkomne Gaver, og ønsker at kunne fortsætte det længe. Skolen har nu omtrent en Trediedeel af hvad den behøver til sin Jstandsættelse. Endeel Huusarme. ere ogsaa hjulpne i den første trykkende Nød. Sørgeligt, at denne Nød endnu er saa stor, og at Uddeeleren paa sine Vandringer til Armods Hytter, har maattet gaae saa mange Ulykkelige forbi, af Mangel paa Evne til at hielpe alle. Dog, de vil alle blive hjulpne: de næringsløse Arbeidere, de forladte Enker, og Mødrene, som maatte flygte med nogne Børn fra det sammenskudte Tagkammer. De vil blive hjulpne, og vor Skole vil blive opbygt! Dette haaber jeg med Tillid til det Forsyn, som under Ødelæggelsen sparede saa mange ædle Formuende blandt mine Medborgere. Plum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Bekjendtgjørelse. Saa forbunden som Udgiveren vil være enhver, der beærer hans Blad med Nyheder og Bekjendtgjørelser, der i een eller anden Henseende kunne interessere hans Læsere, ligesaa lidet seer han sig istand til at optage Ting, som paa samme Tid de sendes ham, allerede ere leverede andre Blade til Jndrykkelse. Det er ham om at gjøre, saa meget som mueligt at underrette sine Læsere om Gjenstande, der ere dem ubekjendte, men dette Øiemed forselles ganske, naar det, der indsendes ham til Jndrykkelse, kun er Copie af hvad der paa samme Tid er leveret til andre Blade. Hamerklærer derfor, at han aldeles ikke kan optage noget i sit Blad, der paa samme Tid, det sendes ham, er sendt andre til Jndrykkelse. Han er en bestemt Hader af det evige Haneskrig, man i den senere Tid har vant sig til i vore veriodiske Blade, da det baade er væmmeligt og tidspildende for Læserne. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Mandagen d. 26 Oct opføres: Tvekampen; Tirsd. d. 27: Pebersvendene, Torsd. d. 29. Skillerummet, og Renand D'Ast; Fred. d. 30. Jldebranden; Mand. d. 2 Nov. Erindringen; Tirsd. d. 3: Tvekampen; Torsd. d. 5. Selim; Fred, d. 6 Den Halstarrige, og den lille Matros, Mand. d. 9: Chinafarerne. - Sørgespillet Hakon Jarl er bestemt til at opføres i Januarii. Kjærnen af Addresseavisen indtil den 23 October. Forsamlinger, i Kjøbm. J. Bechs Bo, d. 23 Oct. Kl. 10 Form.; i Landhuush. Selsk. d. 28de Kl. 5. Bekjendtgjørese: Selskabet for tilstundende jur. Embedsmænds pragm. Dannelse begynder atter i næste Maaned, den dram. Skole giver atter i Aar 28 Forestillinger, som begynde d. 1 Nov. Loger kunne abonneres fra d. 22de til 28de hver Form. paa Theater=Contoiret. - J. Jacobsen aabner atter sin Næringsvei d. 23de i Knapsteds G. - Universitetets Debitorer, hvis Bygninger ere brændte eller betydelig beskadigede ved Bombardementet, indkaldes at møde paa Universitet. Cass. og Bogh. Contoir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Børsauction, d. 27 Oct. 30 Fade Caffe. og et Partie Nordamericansk Humle. Comp. Auc. d. 28de: Varer, 22 Lpd. 4 Pd. Sv. Humle, paa Toldboden d. 24de. Huse og Gaarde: Gaarden 136 i Kokke G. d. 28de Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Bortforpagtning Dronningens Dam i Hirschholm By, d. 28 Det paa Hirsch. Tinghuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-24
Litteratur. Commentatio de hydrophobig, qvam Universitas Reg. Havn, præmie ornavit, autore J. K. Jacobsen (3 Mk. h. Brummer, og Forf. Vesterg. 16). - Den Danske Flora eller Afbildn. af de almindeligste Markblomster, som voxe vildt i Egnen omkring Kbhavn. - 4 H. (indeholdende 40 Kplader med Beskrive, fort 14 Mk. illum. 5 Rdlr. hos A. C. S. Soldin). - Hugo Grotius, Skuesp. i 4 Act. af Kotzebue, hos Cohen 2 Mk. 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. De for Karsken, Fjerde Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Tirsdagen den 28 Deløber, 1996.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Dersom det var mueligt at forsamle alle de Ulykkelige, der siden Revolutionskrigens Begyndelse, have tilfor Livet, paa en eneste stor Slette, og lade enhver af dem fortælle sine Lidelser. Dersom alle deres nærmeste Paarørende, klædte i Sørgedragt, kunde samles omkring, dem i en stor Kreds, og i Forening med de Faldne og Lemlestede, fordre Erstatning af dem, der have været første Aarsag til deres Ulykke. Dersom Enken her kunde fordre sin Mand, Forældrene deres Søn, Sødskende deres Broder, den Lemlestede sine Lemmer tilbage, og hvilken Tigger - hvilken Hyre ved Leddet vilde, om man end tilbød ham al Jordens Rigdom, træde i de Menneskers Sted, som have foranlediget alle disse Jammeroptrin, Men det Øieblik synes nu at bære kommet, hvor man vil vende tilbage til mit Tempel, og lære at indsee, at sand Statsklogskab byder enhver Regent at sørge for sin egen StatsAnliggender og lade ethver andet Folk i Fred. Man tænke ikke meere paa politisk Ligevægt; thi hvor Kraften er concentreret i en eneste Punct, er Ligevægt en Uting, man forvandle Sværdet til Plougjern, og overlade Konsten at føre Krig til en Nation, som mere end et heelt Decenium har viist, at ingen uden den virkelig er indviet deri, man forvandle de Sletter, der endnu ryge af Krigeres Blod, til frugtbare Agere; man betænke, at Manden fik en langt høiere Bestemmelse end at være et Redskab til at dræbe uskyldige Medbrødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Fredens Palme synes nu at tilsmile Menneskeheden. Frankriges og Aarhundredets første Helt vil nu roligen hvile paa fine indhøstede Laurbær, Tapprere, visere og menneskekierligere end Alexander, vil han aldrig som denne tænke paa at erobre Verden. Europas første Magter have lært Frankrig at kjende sin næsten uovervindelige Magt og deres egen Svaghed i at kunne modstaae den. Allerede dette er et stort Skridt til en almindelig Fred. Europas Førster ville beskytte den, fordi det er umueligt, længere at fortsætte Krigen. Havde Østerrige altid spurgt mig til Raads, saa havde dets herlige Lande i Jtalien maaskee endnu ligget under dets Scepter, og Slaget ved Ansterlitz været ubekjendt i Historien. Havde Neapels forrige Regent taget mine Ord til Eftertanke, saa havde han i dette Øieblik maaskee endnu siddet paa Tronen; havde Preussen, fra Krigens Begyndelse af altid fulgt de Grundsætninger, jeg indprænter mine sande Dyrkere, saa hade Friedrich den Stores Mane ikke i de samme Egne, hvor han fordum høstede sine skjønneste Laurbær, seet sine Efterkommere overvindes og tage Flugten. Held, dobbelt Held Europas Førster!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
dersom fjorten Aars sørgelige Erfaring maatte have lært dem, at enhver af dem i sit eget Land kan stifte Gavn nok til sin egen og sit Folks Hæder, uden at han behøver at søge den paa den blodige Kampplads mellem sine Undersaatters Liig, og at et Folk vel kan blive mægtigt, stort og frygteligt, men ikke lykkeligt ved Krig, og Blodsudandelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Politiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Indenlandske Efterretninger. J Trondhjem vides intet af, at der, som adskillige Blade have anført, skal opføres en nyBro, der skal hedde Halstadbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Ogsaa i Fridericia og Odensee rasede d. 23de, ligesom i Kjøbenhavn, en orcanmæssig Storm, som rev Tagstene af Husene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Dr. Bloch er afreist til Odensee til sin ny Bestemmelse, som Rector ved Nykjøbings Skole. J Christiansands Avis anføres som Beviis paa visse Kulsorters Selvantændelse, naar de bedækkes og hindres fra den atmosphæriske Lufts Paavirkning, og atter andre Kulsorters Selvantændelse indvendig fra, naar de under aaben Himmel ligge længe urørt, den Omstændighed: at en stor Steenkulmasse paa Holmen i Kjøbenhavn antændte sig saaledes af sig selv i Aaret 1802.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Det Danske Skib Lindermann, Capt. Mauritz Lorentzen, bestemt fra Wiborg til Hamborg, strandede nylig ved Baltisport; det skal sælges som Vrag. Den største Deel af Mandskabet. er bjerger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Efter Hamborger Correspondent hedder det, at Overretsraad, Etatsraad Feldmanns Slesvig indtræder som Deputeret i det Kongel.) Slesvig=Holsteenske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
De Kongelige Danske Agenter ved Rigshofraadet i Wien og Rigskammerretten i Wetzlar Hr. Palmgram og Baron v. wierlein ere i Naade og med Pension blevne fritagne for deres Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Paa et Dansk Skib ankom d. 1ste d. M. 74 Neapolitanske Slaver fra Tunis til Livorno, som Deyen har frigivet af Agtelse for Keiser Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Efter de seneste Breve fra Norge har man i Mandsminde ikke havt saa stor Fodermangel der i Landet, især Søndenfields, som i Aar. Mangfoldige Skibe, som i dette Efteraar ere vendte tilbage fra Engelland, have derfor medbragt Hs. Derimod er Kornavlingen faldet lykkelig ud. Aarsagen til denne store Foder mangel var den usædvanlige Tørke man havde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Næsten fra April til midt i Junii regnede det aldeles ikke. Men derimod begyndte det fra den Tid af at regne saa stærkt, at Sæden kom sig desbedre. Mærkeligt er det ellere, at man sædvanlig har Tørke søndenfields naar det regner nordenfields og saaledes omvendt. J den nordenfieldske Deel af Norge har man derfor i Aar ikke havt Aarsag til at klage over Fodermangel. - Priserne paa de fleste Fødevarer ere imidlertid ikke synderlig høiere i Norge end i Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Det Danske Skib Hena og Henriette, Skipper J. N. Holm, ladet med 300 Tønder Sild, og bestemt til Riga, er strandet ved Domesnes. Skibet og Ladningen er aldeles forlist, men Mandskabet er bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Skipper H. Møller fra Liebau er indløbet med sit Skib, som er læk og ramponeret, i Arendal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Den 19de holdt den Svenske Legationspræst i Paris sin Afskedspræken. Ogsaa han er ligesom alle andre Svenske Undersaatter, bleven tilbagekaldt af sit Hof. Jndtil der er opført en offentlig Kirke, holde Lutheranerne i Paris deres Andagt i det Danske Gesandtskabs Capel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Ludvig Wiese i Bergen opfordrer denne Stads Jndbyggere til ikke at være ligegyldige, fordi de i lang Tid ikke er bleven hjemsøgte af Jldsvaader. Han klager over, at der i de sex Vintermaaneder ofte sendes til de saa høist nyttige Patrouillevagter halvvoxne Drenge og gamle Folk, der ikke kunne opfylde en saadan Vagts Pligter, og at disse derfor ofte forsømmes. Han mener ogsaa, at enhver, der ikke findes passelig til denne Hensigt, burde af Stadscapitainerne afvises.