JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Tordenveiret vil paa mange Steder være led laget af halve Skybrud; thi - de tilstrømmende Dunster, som i dette Aar ere til i større Overflødighed, vil træde til det, ved electriske Explosioner frembragte Vand, og hist og her forstørre Skylleregnen. - Mange Egne maa derfor hyppigere end andre hjemsøges af Regnveir, især saadanne Lande og Provindser, der ligge under Skystrømmen fra Sydvest og Vestnord, ligeledes nær ved meget høie Bjerge. Men dette ubehagelige Veir vil ikke overalt, saaledes som det climatiske Veirlig fordrer det, være at befrygte. - Neppe vil der være Udsigt til, at Solstraalerne ville begunstige Kornets Jndhøstning og Binden i Neeg, førend en ny Strøg eller Plaskeregn vil forhindre det. Dette maa gjøre Markfrugternes Jndhøstning meget vanskelig. - Ogsaa ville nogle Aftener i denne Maaned være af saa kjølig Temperatur, at de varmere Skyer ville sænke sig ned og Stad og Land indhylles i Taage. - De varmeste Dage kunne denne Gang ikke ventes i den første, men vel i den anden Halvdeel af denne Maaned. - Ved en endnu hyppigen kjølig Maaned vil man ligefuldt endnu have mangen heed Time, og imellem Schwritz og Rusland vil der spores en Varme fra 24 til 18 Grader R. - De sidste Sneelag, som i Begyndelsen, af October 1819 vare de første paa Høibjergene, levere nu for Maaneden - August - de afvexlende Begyndelser til enkelte Strøgregnskyer, der ville drive omkring i mangfoldige Provindser og igjen falde ned i Draaber. Neppe vil det i disse fire Uge regne uafbrudt hele Dage. Sædvanligen vil Solen i Tydskland gaae i August om Morgenen op bag Skyer. Kun nogle meget behagelige Dage ville indtræffe i de første 14 Dage. Varmen vil, som i de første Dage af Juli, være meget velgjørende for Haugefrugter og Viinværter. - Høist sandsynligt vil dog August Maaned ved kjølige Nætter og Dage erstatte hvad der har manglet Frugterne i Juni og Juli. Vinen vil i Aar lykkes bedre end 1817, men dog ikke saa godt som i den sidste og næstsidste Høst. Hverken Korn- eller Viinhøsten synes at ville blive af en saa udmærket Qvalitet som i begge de sidste Aar. Kornet vil vel ikke blive ringere i Skjæppetal, men det vil have længere Halm, og yde mindre Meel. Af Bærrene vil man vel faae en Mængde Saft, men ikke overalt perse sød Most, som giver god Viin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Prof. Kagelgens Morder er nu opdaget. Det er en Canoncer, navnlig Fischer, der ligeledes for en Tid siden har myrdet en Snedkersvend, hvis Forældre græmmede sig saa meget over Tabet af deres Søn, at de snart derefter fulgte ham i Graven. Morderen var selv med blandt Tilskuerne, da Kügelgen, ledsaget af sine utrøstelige Sønner, blev jordet. Han har bekjendt, at den Myrdede døde ved det første Slag, han gav ham med en Muur=Hammer; men at derimod Snedkersvenden forsvarede sig overerdentligen. Prof. Kügelgen blev kun 48 Aar gammel. Paa Viin bjerget, hvor han var i Begreb med at bygge sig et Lyststed, agtede han ganske i sin Families Kreds at leve for Konsten. Arbeide var bestilt hos ham for hele Aar. Han var til Sinds at levere en dobbelt Række af Malerier: den ene fra den classiske Oldtid, den anden fra Religionens Gebet. De Læger, som have aabnet hans Liig, forsikkre, at alle hans Organer fandtes i saa fuldkommen sund Tilstand, at han kunde naaet den høieste Alder. J hans Konstværksted prunke Herders, Wielands, Goethes Billeder, som han i Weimar havde malet efter Naturen. Konsthandleren Artaria i Wien vil lade dem stikke i Kobber af de fortrinligste Konstnere. Sødertege-Canal, (i Sverrig), som forbinder Malaren med Sødertege Bugt ved Østersøen, blev i Fjor færdig. Canalarbeidet begyndte i Mai Maaned 1807, og har kostet omtrent 600,000 Rdlr. Svensk Banco. Da Gjennemfarten er begyndt, saa har Hs. Maj. under 23de Octobr. forrige Aar bestemt, hvad der skal betales af de Fartøier, som benytte Canalen, der tilhører et Jnteressentskab eller Bolag, som det kaldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 Maji. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Amsterd. 2 M. 248, a vista - . Paris 2 M. 43. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. a 15 Rbmk. 12 12 s. Oblig. 71. Norske Rigsb. 17 a 17 1/2. Svenske S. 68 a 59 s. - Disconto 6 PC. Den overspændte Fordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
En Philosoph kom til vor Axelstad, Og bragte med de herligste Attester, Der vidned om den Visdom, han besad, Og som han havde lært hos Brama's Præster. Men, trods sin store Visdom, Manden var Saa erkefattig som en Kirkerotte; Thi i sin Hjerne han sin Rigdom bar, Og der den laae som i en Tryllegrotte. Han drog omkring i hele Danmarks Land, Og raabte: "kjøber Visdom Dana's Sønner! Den i hver Livets Alder og hver Stand, Enhver sin Dyrker kongehuld belønner." Saa taled han, og gik fra Stavn til Stavn, Og fordred op de Lærde med de Læge, J alle Musers og Minervas Navn: At tænde ved hans Fakkel Aandens Væge. Men at, hans Røst var kun en Røst i Ørk; Thi dov var Folket for hans vise Tale, Og mindre videlysten end en Tyrk Var selve Riddersmænd i Riddersahle, Til Randers Marked han forsulten kom, Taler ind i Kroen, hvor i Gjæstestuen, Han støder paa en Mand med vældig Vom, Der tømmer Saften af Champagner Druen. Heel ydmyg sætter han sig ned hos ham, Og fordrer kun lidt Brød og Æggekage, Dertil, som Supplement, en simpel Dram, Og lader alle tre sig kostelig smaae. Medynksom den forædte Tykkert seer Den vise Mand sin ringe Kost fortære, Og, mens han halv om halv, i Skjægget leer, Han spørger: "hvad kan Jert Mette vel være Hiin svarer: "ak, min Lykke er kun smal! Hvad kan min Lærdoms Kjærne mig vel nytte Her, hvor man helst kun skjøtter om dens Skal, "Jer Lærdoms Kjærne?" - spørger han igjen"Siig, har J lært en Æggedans at danse? "Nei, at, nei!" Forstaaer J paa Jer Næsetip, min Ven, At bære Bjælke, Paafuglfjer og Lantse? Heller ei. Kan J udryste af Jer Næstes Barm En talløs Hær af vevre Kleverknegte?""Nei, at, nei!""Hvi gjør J da, Senfør, saa stor Allarm, At Publicum sin Yndest Jer maa nægte?" Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 37. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Maji 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Indenlandske Efterretninger. Det islandske literære Selskab har nu i fire Aar udgivet en Aarbog, kaldet Sagnablød, som blandt andet indeholder en historisk Beretning om det sidste Aars vigtigste Begivenheder. Den udkommer her i Staden. O saa udgives en Maanedstidende i Jsland kaldet Klosterposten, (da den trykkes paa Vidøe=Kloster) af Hr. Conferenceraad Stephensen. J Heftet for Februar 1820 læses en islandsk Selskabssang, i Anledning af den med Postskibet ankomne Efterretning om Amtmand Moltkes Ansættelse som Stiftamtmand, hvori den almindelige Glæde over denne elskede og agtede Embedmands Forfremmelse yttrer sig i de varmeste Udtryk. Ellers erfarer man, at den sidstafvigte Vinter har været overordentlig mild i Jsland, især i dets nordlige Deel. Det og Farøerne har altsaa i Aar i den Henseende gjort en Undtagelse fra hele Europa, hvor man overalt har klaget over Vinterens Haardhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Endvidere hører man fra Jsland, at den berømte Digter Præsten John Thorlaksen, Miltons og Klopstocks Oversætter, er afgaaet ved Døden i en høi Alder, efterat have for nylig faaet en temmelig betydelig Understøttelse fra Engelland og en aarlig Pension af den danske Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
J Februar Maaned forlod, efter de sidst indløbne Beretninger, Prof. Rask Tiflis, for at indskibe sig i den persiske Havbugt, og derfra begive sig til Jndien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Der er forhen her i Skilderiet gjort Opfordring til Udgivelse af et Magazin, der indeholder Efterretning om Almueskolevæsenet. Begyndelsen af et saadant Værk er nu udkommet fra Bogtrykkeriet i Borris, under Titel: "Magazin for Skolevæsenet, med Hensyn til Lærere i Almueskolerne, udgivet af Seminarieforstanderne Amtsprovst Krarup og Pastor Bentzon, 1ste Hefte." Bogen indeholder følgende: 1) Skolevæsenets Tilstand i Thisted Amts søndre Amtsprovstie, af Amtsprovst Bendix. 2) Hvad har en retskaffen Mand at gjøre, før og naar han tiltræder et Skolelærer-Embede, 3) Den stephaniske Læse methode. 4) Om den nyere Bogstavere- og Stavelse=Afdelings=Methode. 5) Bør Almuesproget taales i Almueskolerne? 6) Skolelærerstandens Glæder og Ubehageligheder, i Breve fra en ung Skolelærer til hans Fader. 7) Nogle bemærk ninger af Skolelærer S. . 8) Religiøsitet, en nødvendig Egenskab hos Skolelæreren. 9) Klogskabsregler for Seminarister, som blive Huuslærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
10) Danske Skrifter i Skolefaget, som ere udkomne i Aaret 1819. - Prisen paa dette Magazin, hvoraf flere Hefter skulle udkomme, er saaledes: Paa Bogladerne 2 Rbmk. rede Sølv; for dem som ved Modtagelsen af 1ste Hefte subskribere paa de følgende, 1 Rbmk. 8 s. r. S., og for Skolelærere som subskribere, 1 Rbmk. r. S. eller 10 s. Slesvig Holst. Courant. - Bogen faaes i den Gyldendalske Boglade, hvor og Subskription, modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Med det første vil udkomme: nye Efterretninger om Bornholms Tilstand, forfattede af en Mand, der længe har bestræbt sig for at fremme dette Lands Bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Paa den under Bygning værende Christiansborg Slotskirke er man nu i Færd med at opføre Kupplen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Fiskeren Hans Jensen i Skovshoved, som Hs. Majestæt nylig benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, har udmærket sig ved følgende ædle Daad: Den 6te Marts observeredes en Baad udenfor Taarbek at drive i Skraailangs med Kysten. Fra forskjellige Steder søgt man forgiæves at arbeide sig ud dertil for at frelse den. Da besluttede Hans Jensen at vove Alt. Han gik ud af Baaden med to Aarer, og kro paa samme i Skraaisen, hvori han hvert Øieblik faldt igjennem, og blev vaad paa hele Underkrop pen, holdende i Munden Enden af et Toug, som han slæbede efter sig. Touget gleed eengang fra ham, da det blev hængende fast i Skraaisen, hvorfor han maatte vende om, for at tage igjen fat paa det; men endeligen naaede han, ganske udmattet, saa langt, at der fra Baaden kunde kastes et Toug til ham, hvormed han blev trukket ombord. De andre Skovshoveds-Fiskere begyndte nu at hale i den anden Ende af Touget, for at Baaden kunde naae den faste Jis, men Touget sprang. Benævnte Hans Jensen krøb nu atter ud fra Baaden og hentede Touget med megen Anstrængelse tilbage. Ved dette Tougs Hielp blev et dobbelt Toug trukket fra Landet til Baaden, og saaledes lykkedes det endeligen de øvrige Skovshoveds-Fiskere at hale Baaden tillands. De svenske Passagerer tilbøde strax Fiskeren Hans Jensen, at betale ham, hvad han vilde forlange; men denne ugennyttige Mands Svar var: "Jeg har ikke reddet dem for Penge, thi det er ethvert Menneskes Pligt, at hielpe dem, der ere i Nød; dersom De vil give mig Noget, er det godt, men ellers er jeg ligge fornøiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Mariboe, den 27 April. Som en Slags Fornyelse af det atter istandsatte Capel paa Gaarden Søeholt, helligholdtes afvigte Søndag den 23de dennes den nærværende Eiers, Hr. Kammerherre v. Bertouchs eneste Datters Confirmation. Den høitidelige Act foretoges i en meget talrig Forsamling af indbudne Venner og Gaardens Folk i følgende Orden: En til den Anledning componeret høitilig Jnstrumental Mu fik aabnede Ceremonien og stemmede Gemytterne til Andagt og opløftende Følelser; derefter istemtes Psalmen No. 540. Hs. Høiærværdighed Stiftets Biskop messede for Alteret Collecten og Epistlen, hvorefter Psalmerne No. 542 og 193 bleve sjungne. En herlig Tale af Hs. Høiærværdighed forkyndte nu Forsamlingen Dagens høie Betydning fra samme Sted, hvor Danmark store Biskop Kingo for 122 Aar siden indviede Kapellet, og hellig Ærefrygt knyttede sig til Mindet om Forfædrenes Daad. Efter Psalmen Nr. 634 indledede Hs. Velærværdighed Hr. Sognepræst Theii en Tale Confirmantindens Examination, som paa det herligste overbeviste den hele Forsamling om sin religieuse Dannelse. Medens Palmen No. 63, istemtes lededes hun af sine Forældre for Alteret, hvor hun knælende indgik den høitidelige Pagt og modtog Velsignelsen, hvorefter den hele hellige Handling sluttedes med Psalmen No. 536. Jnstrumental Musik ledsagede samtlige gudelige Sange, og bidrog til hos de Tilstædeværende at vække en Stemning, som hele Dagen igjennem blev synlig og gjorde den til en af de herligste og opbyggeligste, Mennesket med Følelse kan nyde. Den fortryllende Egn og skjønne Have syntes at smile til den hellige Glæde, hvormed de af Alle i det deligste Veir bleve betragtede og beundrede. - - Ved Auctionen igaar efter afgangne Birkedommer Dall, paa Aaserup gaarden, var der næsten ligesaa mange Mennesker, som paa et Marked. Alt, endog det ubetydeligste Skrimmel=Skramlerie, blev betalt overdreven dyrt. - Den 23de April fandt en sørgelig Nyhed Sted i Nakskov. Et ungt Menneske, omtrent 12 Aar gl., har med en Bøsse skudt en Møllersvend Hovedet fuldt af store Hagel. Bøssen gik af, uden at Drengen vidste det, da han og Møllerkarlen tilligemed en anden Dreng vilde gaae ombord i en Baad for at seile en Tour og tillige profitere af den ædle - men for Drenge for mandhaftige - Jagt. Der er kun lidet Haab om Karlens Liv, da to Hagel have igjennemtrængt hans ene Øie, og overhovedet den halve Side af Ansigtet er som spækket med Hagel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
J Søndags afbrændte man de saakaldte Tomter eller Trunter paa Marken ved Hardenberg. Ved den Leilighed gik Jlden uden for sine Grændser, saa at der kom Jld i et derved nærliggende Gjærde, som dog lykkelig og vel blev dæmpet; men Jld inspecteuren fik dog sin ene Arm noget forbrændt. - Dette er den anden Jldoperation, som man har tilladt sig uden behørigt Varsko. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Odense. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik har, efter sin Tilbagekomst til Rom, paa en Tid af 14 Dage havt jevnlige Anfald af en let Feber, der dog den 8 April ganske var udebleven; og lover Lægen Morichinis Bulletin for den Dag en hastig og fuldkommen Helbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Hs. Høihed Prindsesse Caroline Amalia befandt sig i høieste Velgaaende. - Græsset og Haugeværter sættes meget tilbage af den nye Kulde, som siden medio April følelig har hjemsøgt Os, og i Forening med Blæsten holdt Regnen, der vilde være saa velgjørende for Vegetationen, ude. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Blandede Efterretninger. Om det Veirlig, som kan ventes i Sommerhalvaaret 1820. (Forts. s. forr. No.) Efterat August er gaaet forbi med afvexlende Vinde - Skylleregn og mangen meget heed Time, saa vil dens Efterfølger, September Maaned, fremkomme med en noget mørk Mine, men dens Alvor vil i dens første Halvdeel forvandles til Mildhed og Behagelighed. Jndtil denne Høstmaaned have de umaadelige Dunster, Skyer, Taage, Snee og Jislag afdraget utallige Grader af fri Varme. Naar derfor de ofte føl ligt kjølige Sommerdage for mange Mennesker have misfornøiede Timer til følge, saa vil September igjen opmuntre disse Ulykkelige med en qvægende Høstsoel. Mange Middags- og Eftermiddagstimer maa endog medføre nogen betydelig Varme. Men allerede i de første Uger ville ogsaa falde mange Jlinger - og i de sidste 14 Dage Taage. - Da Foraarsveiret i Almindelighed ikke kan falde gunstigt ud for Træernes Blomster, eftersom der i dette Tidsrum vil indtræffe for stærk Riimfrost, saa kan der neppe ventes saa megen Frugt, som begge de sidstafvigte Aar have leveret. Men det hænder imidlertid ikke sjeldent, at i mange Lande og Egne paa det ene Sted falder mere Frugt end paa et andet. - October. Af den store Mængde mørke Dage, som Sommer halvaaret maa bringe os, og uden Tvivl ogsaa de fjerne Nordostlande, lader sig let forudsee, at i de sidste Sommerheden ikke vil have taget saa meget Overhaand. Neppe kan det derfor og, i de første Dage af dette Aars Juli Maaned fryse, som i forrige Aar, under 68de Grad, og dette lader ikke formode nogen megen tidlig Frost i October, endskjøndt en fugtigere og koldere Luft, end i den sidste October. - Hvilken Gang den afgjørende Vind for de derpaa følgende Maaneder, ligesom og for Vinterens Beskaffenhed vil tage – det beroer paa de Ostasiatiske Høibjerge, i hvilke disse, siden den sidst forløbne Vinter, ved Nedslag og i Sommerhalvaaret ved Bjergsneens Bortdunstning, er bleven sat. Derom næste Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Hovedcharacteren. af de forestaaende 6 Maaneder af den gode Aarstid kan nu hver Læser, af den her leverede udførlige Skildring deraf, udfinde af sig selv, omtrent paa følgende Maade: Maanederne April og Maji ville vel have deres behagelige Dage, men størstedelen fugtigt og koldt Veir. Juni Maaned vil i den første Halvdeel have smukke Foraarsdage med formindsket Regn ikke uden Torden og Lynild, efter de korteste Dage imellem den 21 og sidste Juni, men meere fugtigt og kjøligt Veir, og ligeledes og i den første Halvdeel af Juli Maaned. Mindre fugtige ville de sidste Uger af Juni Maaned være. Med Begyndelsen af August Maaned indtræffer igjen det behagelige Veir, dog med Jlinger i den anden Halvdeel, og med vedholdende Natteregn og varme Dage. September Maaned vil i sin anden Halvdeel have venlige og skyfrie Dage; mere end i begge de første Uger vil October Maaned derimod, bringe et langt ringere Antal af mindre klare Dage end i Aaret 1818. Høitliggende og Sand-Lande kunne i Sommermaanederne vente et mindre skadeligt Veirlig end fede og side Egne. En stor Deel Fugtighed trækker, efter Jordbundens Udtørring i forrige Aar, endnu ind i samme, og den vil formindske Væden. Saa overordentlig kan derfor den Skade ikke være, som en noget fugtig Sommer, i Almindelighed, vil foraarsage. Ogsaa det forgangne af mig i Begyndelsen, af November forkyndte Vinterveirlig, siger Prof. Dittmar - er i alle Punkter saa nøie indtruffen, som jeg ventede den og som den opmærksomme Læser af mit derom udgivne Skrift, saavel af de maanedlige Beretninger i den Vossiske Berliner Avis, vil have fundet. Jøvrigt er det Skrift aldeles ikke bestemt til at opgive Forskjelligheden af det climatiske Veir i enkelte Provindser, men endnu mindre forganske individuelle Veirforandringer i særskilte Stæder, Flekker og Landsbyer. - Paa denne Bemærkning beder jeg, ikke den indsigtsfulde Læser, men kun den indskrænkede Dadler behageligst at agte. Nihil est humanum - quod omnino treprehensione maledicorum et invidorum carereposit. - Com. Natalis p. 1026.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
J den for sine Sundhedsbade saa bekiendte Stad Wisbaden var der nyligen udbrudt Uroligheder. Anledningen dertil var, at en Mand havde paa sin egen Grund ladet grave efter en varm Kilde, for at benytte den til de Bade, han anlagde. Kilden blev vel funden, men Vandet i de andre Bade blev med eet saa formindsket, at man befrygtede den varme Kildes fuldkomne Bort ledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
J samme Stad døde den forhenværende engelske Charge d'Affaire Horn, der først havde været Munk, siden var bleven Protestant, derpaa havde giftet sig med en Stiftsdame eller fordums Nonne, og paa sit Sygeleie igjen var bleven Catholik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Maji. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 261. Amsterd. 2 M. - , a vista . . Paris 2 M. - . Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. ( Dag, den 6 Maji, 15 Rbmk. 6 s.) Oblig. 70. Norske Rigsb. 17. Svenske S. 59 a 60 sk. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
Anecdot. Ved intet Hof har Fylderie været mere i Brug, end ved Peter den Førstes. Hver Gang et nyt Krigskib skulde løbe af Stabelen forærede han Admiralitetet 1000 Rubler til et Gjæstebud, hvor Alle, Høie og Lave, Mandfolk og Fruentimmer, maatte drikke til de vare beskjænkede, og ingen af dem turde, uden Keiserens udtrykkelige Tilladelse, forlade Skibet. Efter Fredsslutningen med Sverrig i Nystæd (30 Aug. 1721) gaves blandt andre Lystigheder i St. Petersborg, en Maskerade, der varede otte Dage, og hvor der fremkom en Maske, under Navn af Knæs Pave, ledsaget af Cardinalerne, alle i deres Høitidsdragt. Gruppen bestod af de største Drikkebrødre i Rusland, men som derhos vare af Stand. Det var dem paalagt, at drikke sig hver Dag fulde i stærkt Øl, Brændeviin og Viin. - Ved en anden Leilighed havde Peter ladet anstille et Pavevalg, med de sædvanlige Ceremonier, hvori han lod vælge sin forhenværende Skrivermester til Pave men baade denne og Cardinalerne maatte drikke saalænge, til de vare ganske beskjænkede. Man har villet undskylde Keiseren med, at han gjorde alt dette, for at afvænne sine Undersaatter fra at drikke, ved at gjøre denne Lyde latterlig. Men denne Undskyldning falder bort, naar man veed, at Peter ikke allene selv drak dygtigen, men ogsaa fandt største Morskab i at see Folk, uden Hensyn til Kjøn eller Stand, perialiserede. Engang lod han en stor Deel af de fornemste Damer indbyde, og i Forveien tilkjendegive, at det blot skeete i den Hensigt, at de skulde drikke sig en Ruus, og det i almindeligt Kornbrændeviin. Jngen turde udeblive og ingen Undskyldning gieldte. En vis tydsk Dame, der var høi frugtsommelig, søgte ved Keiserindens Forbøn, at blive fritagen, men Peter var ubevægelig. Den arme Kone gik det saa nær til Hjerte, at hun foer ilde derover. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 70000 ROORoSyttende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Maji 1820.