JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Det var til General Ziethen, som kommenderer det første Korps af den Blücherske Armer, at bemeldte Morandske Forslag blev oversendt. Bonapartes Tronafsigelse skal være skeet den 23de, efteret han den 20 var kommen tilbage til Paris, efter Forlydende først til Fordeel for hens Søn, derpaa for hans Stifsøn siden for Kir ten af Orleans; men da Pairs=Kammeret intet heraf, vilde samtykke, oprettedes der en Jnterims=Regjering af Cambateres, Fouche og Carnot. Disse Bonpartister synes imidlertid blot valgte for at tage deres længstede Herre i Beskyttelse, saavel imod det urolige Folsom imod en Erklæring af Repræsentanternes Kammer, hvorved han er gjort fredløs. Det Vasentligste af disse foreløbige Efterretninger er ogsaa stadfæstet af en Oberst Ondinot, som den 25 ankom til Bergen i Hennegau, for at tilbyde Konge Lud viaf Frankerig sin Hr. Papas, Hertugen af Reggios og Hertugen af Tarents Tjeneste paa ny. Det kommer an paa om samme bliver antaget; men moersom er det altid at see, hvorledes disse faste Siele (saalænge det gielder om at underkue Andre) vakle saasnart de sine Faar for sig selv. Bemeldte Oberst maatte imidlertid opsøge den ædle Ludvig i de Allieredes Hovedqvarteer, hvorhen han har begivet sig fra Gent paa første Efterretning om Bonapartes Nederlag, og er saaledes allerede igjen paa fransk Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
I Amsterdom var Glæden over de nye Efterretninger om Gjæringen i Paris og Bonapartes anden og haabentlig sidste Afskeed ikke til at beskrive. Man ringede med alle Klokker, affyrede Kanoner og gratulerede hverandre paa Børsen som paa en Nytaarsdag. Om Aftenen var hele Staden illumineret. Allerede gaaer Rygtet her, at Bonaparte skal bringes til Fæstningen Spandau i sit kjære Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Udsigterne blive endnu saa meget betænkeligere for Pariserne ved den foreløbige Efterretning: at 150,000 Royalister meest fra Vendeen, understøttede af to Kongel. spanske Armeekorps, marschere løs lige paa Paris, hvor de nok ville betale Fouche og Konsorter for et nyt kannibalsk Forslag til at sætte alle de Egne, der ere blevne deres rette Fyrste troe, udenfor Konstitutionen, samt hævne deres brave Anfører, Marqvis de la Roche Jacquelin, som den 4 f. M. faldt i Spidsen for sit Korps, efter nogle Dage for at have skrevet til en af sine Venner, at deres Foretagende sikkert vilde lykkes og bedet ham huske paa denne Spaadom, hvis han (Marqvisen) døde. J den korte Proklamation, han forud udgav til Vendeerne, havde han betjent sig af sin Broders Ord, som ogsaa faldt i den første Vender krig for samme Sag og næsten paa samme Sted: "Rykker jeg frem, saa følger mig; viger jeg, saa dræber mig, dør jeg, saa hævner mig!" Fra Rouen og andre Søe pladser er bragt 3000 Kanoner paa Skibe til Paris med Patroner til 200 Skud for hver; men efter Omstændighederne kommer alt Dette nok for silde! Af Fæstningerne har Avesnes alt kapituleret den 22de, efterat en Grangt var faldet i Krudttaarnet og derved en stor Deel af Staden forvandlet til en Askehob. 4, Kanoner og mange Levnetsmidler faldt her i Preussernes Hænder og Besætningen, bestaaende af 1500 Mk. erkrigsfangen. Maubeuge skal ved en Opstand af Garnisonen imod Kommandanten ogsaa være overgivet til de Allierede Vandamme, som var blevet tilbage, fordi Bon parte ikke fik Stunder at underrette ham om sit Uhelden 18de havde først søgt Tilflugt i en Skov ved Wavre, men maatte ogsaa flygte herfra, da Man traf Anstalter til i Nødsfald at uddrive ham med Congrevske Raketter. Ventelig er det denne Levning af den franske Armee, som paa sin Rettrade om Aftenen den 19de kastede sig ind i Namur, hvor den strax blev opsøgt af de Allierede og efter en hæftig Kamp igjen fordrevet herfra den 20de om Aftenen, hvorpaa Fjenden flygtede i stor Uorden til Dinant. Som et Beviis paa Armeens Desorganisation bemærkes, at der ved denne ikke betydelige Magt var et uforholdsmæssigt stort Antal Generaler og Stabsofficerer, saasom Marskal Grouchy, Generalerne Vandamme, Excelmanns, og Pajot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Man har nu ogsaa adskillige af Moniterens Beretninger og Feldttogets Aabning. De første ere i den lædvanlige pralende Stiil. Fra Avesnes meldes saaledes den 14 Juni, at Keiserens Reise fra Lion dertil var en sandt Triumstog, (ved betænkt af ham at han holdt det forud!); Nationalaarden i Avesnes havde bedet Prinds Hieronymus om Patroner til at bruge imod Preusserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Fra Charleroi meldes den 15de, hvorledes Man havde manøvreret Fjenden ud af sin hele Position ved Fleurus. Denne Dag - hedder det - kostede Fjenden 5 Kanoner og 2000 Rd., hvoraf 1000 Fangne. Vi havde 10 (siger tilDøde og 80 Saarede. Det er umueligt at beskrive Belgiernes Glæde. Armeen er besjælet af den beste Aand og Troppernes Kamplyst saa stor, at de toge de fjendtlige Stillinger, ikke i Stormskridt men i fulde Fiirspring: (Blücher, lærte dem siden at gaae sagte.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Fremdeles læses i Berliner Aviser den til Kongen indkomne Armeeberetning om hine uforglemmelige Dage, hvoraf endnu fortjener at bemærkes følgende Omstændigheder: Ved Bonapartes Fremtrængen over Manbenge- og Philippeville stod det 1ste preussiske Armeekorps i Egnen ved Flebrus og Charlervi, det 2det ved Namur det 3die ved Einen og det 4de ved Lüttich. Fyrst Blücher befalede strax disse Korps at drage sig tættere sammen, de 3 første i Stillingen ved Ligny Bæk og det fjerde under General Grev Bülow ved Sombref, medens Hertugen af Wellington, samlede sin Armee ved Nivelles, hvilket Terrainet dog hindrede ham fra at opnaae saa betios, at hans Hær den 16de kunde tage virksom Deel i Slaget. Her tilstaaes ogsaa, at det lykkedes Bonaparte efter mange seilslagne Forsøg at bemægtige sig Byen Ligny om Aftenen Kl. 9. og at trænge frem foran denne Bye. Forgiæves gjorde Fyrst Blücher selv i Spidsen for 4 Kavallerie-Regimenter, et Forsøg paa at kaste Fjenden tilbage. Han kom ved denne Leilighed i yderste Fare, da en Hest blev skudt under ham i samme Øieblik, da det fjendtlige Kavallerie sprængte ind i det preussiske. "Tobet paa denne Dag er ikke ubetydeligt. Af Fanger har Fjenden ikke faaet flere end de Saarede, som bleve liggende paa Valpladsen." Den Masse af Tropper, som Fjenden paa denne Dag udviklede, viiste at det ikke uden en Forening af den preussiske og engelske Armee vilde være muligt at slaae Bon parte. Nu følger Beskrivelse over Slaget den 18de, hvorefter det hedder: Under Slaget havde Bonaparte detascheret General Vandamme med et Armeekorps imod Wavre, for efter hans Mening derved at opholde den hele preussiske Armee. - Saaledes endte altsaa dette nye Angreb af en troløs Fjende, Omsonst havde Bonaparte drømt om Seier i Paris, omsonst havde han lovet Mairen i Geneppe at han i Dag vilde spise til Middag i Brüssel. J betydedeligt Fleertal kjempede Napoleons overmodige Soldater mod den preussiske og brittiske Hær. Han er overvunden og vender i uordentlig Flugt tilbage over Frankeries Grændse. De Pariser Bulletiner kunne ikke vælte Skylden for dette Slag paa frafaldne Allerede, ikke heller kunne de søge Grunden dertil i deres Fjenders Overmagt. Begge de allierede Feldtherrers overlegne Aand og de preussiske og brittiske Krigeres heelte. mode Tapperhed har bekjempet de meensvorne, galliske Skarer og saaledes lagt Grundstenen, til den forhaabede Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
J en Skrivelse til Gouvernøren i Aachen af 21 Juni melder Blücher, at den fjendtlige Armee er aldeles sprængt; intet Regiment er meere samlet og al Kommando har ophørt, Den sangne Grev v. Lobau har og fortalt i Brüssel, at Bonaparte har tabt Soldatens hele Tillid, hans Garde, der bestod af 30,000 Md. og Hieronymus's Korps paa 6000 Mk. er næsten reent oprevet. Det Kongrevske Artillerie anrettede især skrækkelige Ødelæggelser i Garden. Førend Man erfarede, at han var sluppet heel og holden til Paris, sagde Rygtet, at han var dræbt i en Fægtning ved Beaumont. Den 16de skal han i sin Bisterhed have begaaet den Umenneskelighed, at fore paa sine egne Saarede og de franske Chirurger, fordi de vare i Vetenfor hans Bevægelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Antallet af de til den 21de fangne Franzoser skal beløbe sig til 30,000 Md. En stor Deel af Bonapartes Tropper havde forud tilhyllet deres Ørne med Sørge floer, og svoret ei at aftage det, for de vare plantede paa Rhinens Bredder. De Fanger, som Preusserne have gjort, blive transporterede over Lüttich til Tydskland. Alt den 19de bleve 3 Regimenter og 2000 Mk. af den gamle Garde, samt Caulincourt, Leferre-Desnouettes Cambrone og 15 andre Generaler indbragte til Brüssel. 6700 franske Fanger ere skikkede til Ostende, for derfra at overføres til Engelland. Bonaparte var selv flere Gange omringet og undkom som ved et Under. J det hans Følge skreeg: "Preusserne, Preussernets svingede han sig i Slig Bestyrtelse paa Hesten, at han endog tabte sin Hat. Hvor stort Tabet ogsaa maa have været paa de Allieredes Side, kan Man slutte deraf, at de selv anslaae Tallet af deres Dræbte og Saarede til 50,000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Hertugen af Wellington talede just med General GrevUrbringe, da i det samme det høire Been blev denne afskudt og General Baron St. Vincent ligeledes blev saaret ved hans Side. Ogsaa General Pozzo de Borg fik ved samme Leilighed en Kontusion. Paa Listen over de mange dræbte Officerer ved den Kongel tydske Legion og den hannoverske Armee findes Oberst v. Ompteda og Oberstlieut. v. Wurmb. Et langt større Antal er saaret, hvoriblandt Oberst du Plat Ogsaa den tavre Lützow og 3 af hans Officerer hvil paa Ærens Seng. Den Tapperhed, hvormed de Allierede have sægtet, overgaaer al Forestilling. Oftere var Seiren, som omsider kronede deres herlige Daad og har reddet Europa, tvivisom; men Wellington og Blücher vandt den ved deres overordentlige Standhaftighed. Nedsablingen var frygtelig; Jngen veeg; men alle stod som en Klippemuur, hvorfor heller aldrig nogen Valplads har været saa bedækket med Krigens Offere som denne. Bonaparte - siger den hannoverske General v. Alten i sin Beretning til Hertugen af Cambringe - vilde absolut gjennembryde Centrum og saaledes bane sig Vei til Brüssel. Hans Artillerie beskjød vore Quar. reer i en Afstand af 150 Skridt. Jngen veeg; de Dræbte bleve bragte tilside og Raderne strax igjen lukkede. Hertugen af Welligtan befandt sig sk. der hver Karen var størst, og Prindsen af Oranien udviste et Mod, der var hans store Ahnherrer værdigt, Efter en Brusseler Skrivelse skal denne tappre Prinds i Stridens Hede have kistet sin Kjole og saaledes med blottet Hoved syv Gange i Spidsen for det nederlandske Kavallerie have trængt igjennem de franske Linier og udbredt Død og Ødelæggelse. Hvorledes det maa see ud i denne hæriede Egn kan Mar let forestille sig. Ogsaa Landsbyen Fleurus er med saa mange andre lagt i Aske af den barbariske Fjende. Hel Egnen fra Brüssel til Charleri er saa ødelagt, at det neppe er en Bid Brød at faae og de ulykkelige udplyndrede Jndvaanere maae underholdes af Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
De fleste Huse i Brüssel ere forvandlede til Lazarether, og endnu den 22de ventedes her 5000 Saarede; i Skoven ved Sognes laae mange af disse Ulykkelige, som endnu ikke havde kunne bliveforbundne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
J London er, som Man kan tænke sig, Alt i fuld Jubel. Major Percy, der som Koureer overbragte Hertugen af Wellingtons Seiersdepesche hertil, holdt sit Jndtog om Aftenen den 21 Kl. 11 i en Chalse, der var pryder, med det treefarvede franske Flag og 2 Ørne, som stak ud ved begge Sider. En Mængde Mennesker forsamledes strax i James Squere. Man sang God save the King i fuldt Kor og Alt gjenlød af Jubelskrig. Seierstegnene bleve udstilte for det Huus, hvor Prindsregenten med Lorderne Castlereagh, Liverpool og Charam just vare forsamlede til et Aftensmaaltid. Man leed Ondt med at holde Folk fra at trænge ind i Huset, da Enhver selv vilde berøre dem og selv see og høre Alt. Næste Dag blev Glædestummelen almindelig ; alle Forretninger laae stille. Wellington og Blücher vare Gienstanden for alle Samtalet, og flere Aftener i Rad skulde Seiren høitideligholdes ved en almindelig Jllumination. Jfølge et Budskab fra Prindsregenten har Parlamentet eenstemmig besluttet at lade Hertugen af Wellington samt Officererne og Tropperne ved hans Armee, saavelsom Fyrst Blücher og og den preussiske Armee, bevidne dets Tak. Videre har Underhuset bevilget en Sum af 200,000 Pd. Sterl. til et passende Residentshuses Opbyggelse for Hertugen af Wellington, og en anden Sum til Mindemærker for de udmærkede Officerer, som faldt i Slaget den 18de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
J et Kabinetskonseil, som holdtes den 21 f. M., blev først befalet et udgive Kaperbreve imod Franzoserne saa at Krigen - om Man ellers behøvede Syn for Sagen - derved er formelig erklæret, og forhaabentlig snart igjen vil vorde tilendebragt. (De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
J det Øieblik Avisen sluttes, indløber endnu ved overordentlig Leilighed følgende Efterretninger: Til Hamborg ankom allerede i Fredags ved Middagstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
den vigtige Tidende: at Preusserne virkelig ere indrykkede i Paris den 26 Juni.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Udtog af en Skrivelse fra Hamborg den 29 Juni Tyrannen er styrtet. J dette Øieblik indtræffer Efterretning fra Amsterdam om at en Regjeringsforandring, er foregaaet i Paris Hr. Schaltz er passeret herigiennem som Koureer til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Saasnart Bonaparte var kommet til Paris, blev hentaget til Fange og strax tvunget til at nedlægge Regjeringen Alt er fuldt af Jubel. Den største Deel af den franske Armee har anlagt den hvide Kokarde, og den hvide Fane skal alt vaie fra Thuillerierne." Skrivelse fra Amsterdam den 27 Juni, om Aftenen Kl. 9. Fouche og Carnet, som havde overtaget Regjeringen, men som de Allierede ei vilde underhandle med, ere igjen afsatte og Ondinot og Mardonald komne i deres Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Bonaparte har efter Nogle gjort sig usynlig, efter Andre er han hæftet og allerede udleveret til de Allierede. Disses Avantzarde er som Man forsikrer, alt den 25de rykket ind i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Amsterdam er i Aften illumineret."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Kjøbenhavns Verelkours den 30 Juni. Hamborg, 2 M. 595, k. S. 605. Amsterd. 2 M. 550, London 2 M. 22 1/3 Rbd. Specier 610. Disse solgtes til 36 1/2 a 36 3/4 Rbmk.; Kommiteesedler (med Rente) 69 pr. 100.; Obligationer 290 a 295, Norske Sedler 61 a 61 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Avertissements. Onsdagen den 12 Julii om Formiddagen Kl. 9 bliver foretaget Auction paa store Hesberg over endeel Græslodder, hvortil Lysthavende indbydes. - Odense Herreds=Kontoir den 30 Juni C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
J Følge foregaaet Dom og Udlæg bliver Hans FriedericJørgensens Huus, Danneboe=Huset kaldet, i Bellinge Sogn, med dertil liggende Jord, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdkr., bortsolgt ved offentlig Auction Fredagen den 21 Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Auctionen holdes i Huset. - Odense Herreds=Kontoir det 30 Juni 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Skulde nogen Landmand ønske en Karl oplyst om den rigtig Maade med Mergelens Behandling, da kan samme skee paa Baroniet Schelenborg, hvor Man begynder at mergle den 10 Juli - Hs. Høivelbaarenhed Baron Juul Brochdorf givet enhver Karl, som i den Anledning skulde ønske at opholde sig noget ved Arbeidet, og heeltage i samme, frie Kost, Logie og Dagleie. - Man behager at melde sig enten personlig eller skriftlig til det patriotiske Selskabs Præsident Overlærer Bjørn i Odense i det seneste til Onsdagen den 5 Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Skipper Hans Nielsen af Odense er ankommet til Lybe hvorfra han om 8 Dage agter sig tilbage til Odense og medtager Fragtgods, naar Man melder sig med første Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-03
Onsdagen den 5 Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9. Slet, bliver i følge Stiftets Ordre af 22 Juni, grundet paa det Kongel. Rentekammers Skrivelse af 17de, forud offentlig liciteret paa Langensøe Birketings Sted, 2de Steen broer til Opførselse, en ved Agen imellem Schoushøirup og Tverschov og en dito ved Ryds Mølle, efter Konditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Kontoir her i Odense. - Langensøe Birketings=Kontoir den 22 Juni 1815. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Krigs-Efterretninger. Først efter Slaget den 18de udgav Blücher er Proclamation til sin Armee, der vist nok og maae have smagt best efter overstanden Møie. Først takker han Ossicerer og Soldater fordi de i tree Dage have leveret to Slag og vedbliver derpaa saaledes: "Det første gik ulykkeligt og dog blev Eders Mod urokket. J marscherede atter frem, for at gjøre en meenedig, stolt og seierdrukken Fjende til Skamme. Dog Timen, som skulde afgjøre denne store Kamp, har slaaet og bestemt enten en ærgjerrig Eventyrer eller de ordenselskende Regjeringer skulle give Love. Skjebnen vaklede endnu, da J mod Aften brøde frem af Skoven, for med koldt Blod og den ægte Kriger, karakteristiske Fasthed at kaste Eder paa Fienden. Hurtig som Lynet trængte J ind i hans Rader. Jntet kunde standse Eders Seiersløb. Fjenden maatte overlade Eder flere hun drede Kanoner. Hans Armee er opløst. Kuns endnu nogle Dage, og disse meensvorne Legioner ville ikke være mere. Alle store Hærførere have holdt det for umuligt, strax igjen at kunne levere et nyt Slag med en til bagetrængt Armee. J have gjort det Umulige muligt. Modtager derfor min Tak, uforlignelige Soldater, Historiens Aarbøger ville forevige Eders Triumfer. J erdet preussiske Monarkies urokkelige Støtter. Paa Ede hviler Kongens og hans Huses Skjebne. Aldrig vi Preussen gaae under, saalænge Eders Efterkommere ligne Eder. Blücher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Fyrst Schwarzenbergs det store Hovedqvarteer er i fuld Bevægelse til Overrhinen og foreløbig bestemt til Frey, burg. Ved Strasburg ere Østerrigerne alt gaaede over Rhinen. Fyrst Wrede forkyndte den 22 Juni sine Sol. dater i en Prok amation, at de næste Morgen skulde angribe Fjenden og erindrede dem om at beskytte de rolige Franzosers Eiendom, da det ikke er imod dem, men imod Napoleon og hans Tilhængere at Sværdet er trukket, Han tager Veien til Metz, og hans Kavallerie var alt trængt dybt ind i Lothringen. Hele Landsbyen Bellheim i Egnen af Landen er stukket i Brand, fordi Jndvaanerne lode sig see bevæbnede og gave Jld paa Bayrerne ved disses Ankomst paa fransk Grund. J Basel havde mange Jndvaanere bedækket deres Huse med Mog i Forventning af et fransk Bombardement. Alle Bønder i Elsatz have Befaling til at stikke deres Huse og Byer i Brand ved Fjendens Nærmelse og flytte ind i Skovene. Man har ladet Passer, Broer og Huse, som ligge ved Landeveien, underminere, for i Nødsfald at kunne sprænge dem i Luften, og intet nok saa mordisk Middel er blevet uforsøgt til at hindrede Allieredes Jndtrænden. Klubben i Diion har endog udlovet 200 Louis forer for Opfindelsen af de virksomste Ødelæggelsesmidler; og paa mange andre Steder, har Man udsat lignende Præmier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Den 23 og 24de gik 36,000 Md. Russer, Jnfanterie og Kivallerie, med 72 Kanoner, under General Doctorow igjennem Frankfurt til Rhinen. Plemonteserne have maattet forlade Carouge, hvor Franzoserne under General Desaix ere indrykkede. Man haaber, at det ei vil lykkes dem at besætte det store St. Bernhard og Mont Cenis. Den østerrigske GeneraFrimont er alt passeret Simplon med sin Armee og indtruffet til St. Maurice.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Blandede Efterretninger. Nederlandene. Hertugen af Danzig er efter Sigende bræbt i Slaget den 18de og Hertugen af Bas sans (Maret) skal være ihielstukket af franske Lanciers. Napoleons Taffelservice, alle hans Juveler og over 2 Millioner i Penge, som han stedse førte med sig overalt, er ogsaa faldet i Preussernes Hænder. Paa Valpladsen staae 124 Stykker fransk Skyts, som om kort Tid, pyntede med Baand og Blomster, skulle føres i Triumf til Brüssel. Man har ogsaa taget et Bærer Observatorium. hvorpaa Bonaparte befandt sig under det blodige Slag, som afgjorte hans Skjebne for stedse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Da Seiersbudskabet kom til Gent forsamledes det jublende Folk uden for Kongens Vinduer, men blev ikke lidet forundret over hans alvorlige Mine, da selv den sorteste Utak ikke har kunnet udslette Ømheden for hans letsindige Undersaatter af hans Hjerte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Østerrig. Den indstyrtede Donaubroe (S. 386) havde kostet 85000 Gylden at bygge. To Personer bleve dræbte paa Stedet og over 200 qvæstede. Mesteren for Arbeidet fik selv en Fod brækket. En stor Lykke var det at Keiserinden, netop befandt sig upasselig efter sin Reise, da hun ellers upaatvivlelig havde bivaanet denne sørgelige Fest. Tydskland. Grevinde Montesquiou, som vir Gouvernante hos den lille Bonaparte, er afreist til Frankerig, ledsaget af en østerrigsk Kavallerie-Officeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
J det Badenske er arrtteret en Spion, hvis hemmelige Depescher vare indstukne i Halsbaandet paa hans Hund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Keiseren af Rusland har sendt en Koureer til Fyrst Blücher med St. Georgs-Ordenen, hvormed efter Sigende følger en Foræring af 200,000 Sølv-Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Den 22de ved Midnat indtraf den forevigede Hertugs Liig til Brunsvig. En Fjerdingvei fra Staden spændte Borgerne Hestene fra Vognen og trak den til Slottet. J Hamborgs Kirker blev i Søndags holdt en Takkefest, i Anledning af de Allieredes Seier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Storbrittannien. Her er nu oprettet et Selskab, hvis Bestræbelser gaaer ud paa at fristne Jnder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Jtalien. Den 7 Juni holdt Hs. Hellighed igjen under stor Jubel sit Indtog i Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Indenlandske Efterretninger. Den 23 Juni d. A. er Geheime-Stats- og Finantsminister Møsting, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, tillagt kongelig befaling at indtræde som første Medlem i Direktionen for den almindelige Enkekasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
J Søndags skulde Kjøbenhavns nye Raad= og Domhuustirke indvies af H. H. Hr. Biskop Münter. Det Kongel. Akademie for de skjønne Konster i Kjøbenhavn har, med sin høie Præses's naadigste Samtykke besluttet, at aabne den første Sallon efter Jndførelsen af den nye Fundats til Deres Majestæters Kongens og Dronningens forestaaende Kronnings- og Salvings=Fest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Til latinsk-juridisk Examen i Juni Qvartal 1815 meldte sig 13 Kandidater, hvoraf 7 erholdt Karakteren Laudabilem, 3 Haud illaudabilem og 1 indstillede sig ikke til den mundtlige Prøve. Til danske juridisk Exammen i samme Qvartameldte sig 41 Kandidater, af hvilke 22 erholdt Karakteren, Beqvem, 13 Ei ubeqvem, 3 reiceredes ved den skrivelige Prøve, 1 ved den mundtlige, og 2 indstillede sig ikke til den mundtlige Exammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Natten imellem sidste Torsdag og Fredag udbrød en stærk Huustid i Farvegaden, hvorved afbrændte et gammelt Bindingsværks Huus. Under 6 Juli har Hs. Maj. allernaadigst resolveret, at det skal have sit Forblivende ved den afsagte Høiesteretsdom, hvorved Karlen, Christen Sørensen Karlebye af Kondrup, for begaaet Mordbrand er tilfunden at have forgjort sin Hals og derefter at brændes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-04
Den 1 Juni som en stor sort Pudelhund løbende fra Gaden ind i Hr. J. G. Blankensteiners Boutik i Kjøbenhavn, og beed, uden at give mindste Lyd fra sig, en Dame, en Pige, som har et Børn paa Armen, og tilsidst en af hans Sønner, 14 Aar gammel, hvorefter den løb igjen ud paa Gaden.