JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1784-07-26
Læst i Junii Landsting 1784. Hvorved Hr. Provst Evens paa Samsøe indkalder afgangne Mad. Ellen Maria afg. Hr. Erich Langballes paa Thuuse Credi= og Debitorerne, som og Stervboens Arvinger, at møde for Skifteretten, som holdes hos bemelte Provst Evens paa Samsøe i Resser Bye Dateret 4 Maji 1784.
Viborger Samler, 1784-07-26
Copulerede Den 7de Julii i Randers Cofardie Kapitain Christen Sørensen og Jomfrue Maren Møller.
Viborger Samler, 1784-07-26
Dødsfald. Den 30 Junii i Randers Maler Cort WosmansHustrue. Den 20 Julii forrige Kiøbmand Hr. Anders Sørensen Bay 65 Aar.
Viborger Samler, 1784-07-26
Torve=Priserne i Viborg, den 24 Julii 1784.
Viborger Samler, 1784-07-26
Korn=Vahre. Feede=Vare. Rug, 1 Td. 4 Rd. 3 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. 1 Rdlr. 48 s. Byg. 1. dito, fersk. 1 - 1 = 22 sk. Havre 1 . . . . dito grønsalt. BoghveOxekiød, 1 - 1 - 32 degryn, 1 Skp. . . i Smør, 1 - 2 - Tælle, Høst. 1. . . 64 Tillæg.)
Viborger Samler, 1784-08-02
DEN. VIBORGER. SAMLER. J No. 31. TOLVTE AARGANG. Mandagen den 2 August 1784.
Viborger Samler, 1784-08-02
Svar paa det 8de Spørgsmaal i den Viborger Samler No. 18. af 18 April 1784. er gives 7 udvortes Kiendetegn, hvorpaa man kan kiende Alderen paa en Hest, nemlig: paa hans Tænder, Houe, Rumpe, Øine Hud, Haar, og paa Siden af hans Mund. Gg. Da Da nu i det 8de Spørgsmaal er forlangt, at vide andre Kiendetegn, end det paa Tænderne, som aleene kan beskrives til det 13 Aar, saa tiener det ærede Publiko til Efterretning, at man kan ikke nøie kiende Alderen paa en Hest, uden Tænderne, som man dog undertiden kan vide usikker, dog ere efterstaaende Kiendetegn ubedragelige. Naar en Hestes Hou er lodden og ulige besadt med mange Risser, saa at den ene Risse gaaer overden anden, og samme er tør, hæslig og rustig, er det et Tegn af en høi Alder; Derimod er en gladt, blød, huul og velklingende Houe et Tegn paa unge Aar. Naar man tager en Hest med Tommel, og de andre Fingre, ved Rumpe Stirn, nær ved Enden af Bagen, og det føler sig selv haardt, og man paa hver Side af Rumpen føler et Led, som gaaer mere ud end det andet, af en Hasselnød Størrelse da kan man slutte at Hesten er under 10 Aar gammel; men dersom hans Led ere alle lige, og ikke noget er at føle, saa er han over 100 og vel 15 Aar gammel. Naar en Hestes Øine er smuk runde, og staaer udaf Hovedet, og Gruben over hans Øine er fiin udfyldt. udfyldt, gladt lige med Tindingen, og ikke er rynken, hverken om Øienbrynene, eller under Øinene, saa er Hesten ung; hvis ikke, og man tager Giendelen saa er den gammel.
Viborger Samler, 1784-08-02
Naar man imellem Tommel= og de andre Fingre, i en Deel af Hestens Liv ophaver Hudden, trækker samme fra Kiødet, og lader det fare igien, falder det da strax tilbage til det Sted, hvo fra den er kommen, og ligger lige og gladt uden Rynker, saa er Hesten ung og har fuld Styrke; men naar Hudden bliver ophævet og falder ikke strax tilbage, paa sit forrige Sted, saa er det en gammel og udarbeidet Hest.
Viborger Samler, 1784-08-02
Naar en Hest, som er af mørk Farve, enten over Øienbrynene, eller under sin Mave bliver graae, eller en Hest af hvid Farve over sit hele Liv bekommer sorte eller røde Pletter, saa er begge Tegn overalt høi Alder. Naar Lipperne eller Siden af Munden, er stor, dyb og lodden, haard at føle, saa er Hesten meget gammel; men er den smuk, blød og smidig at føle paa, saa er Hesten ung og munter. En En Jndiansk.
Viborger Samler, 1784-08-02
Nyeheder.
Viborger Samler, 1784-08-02
Fridericia den 20 Julii. Den 16 Julii vare begge Borger Compagnierne heri Staden ude paa Fælleden, for i Magistratens Overværelse at mynstre og skyde, ethvert Compagnie for sig, efter sammes Skive, da der af Officeererne var besørget for hvert af sammes Compagnie 4 Gevinster for dem som maatte træffe best. Ved begge Compagnierne, nemlig det Danske og Tydske Sogns, blev først skudt for Hans Kongelige Majestet, Hs. Kongelige Høihed Kronprintsen og Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen. Det første Skud, nemlig for Hs. Kongelige. lige Majestet, som ved det Tydske Sogns Compagnie blev forrettet af Magistratens Fuldmægtig, Peder Dinnesen, der i Bye= og Raadstueskriver Tienestens Vacance er constituerede dertil, var saa hældig at træffe nærmest og best af alle, hvorfor Gevinsten var en Sølv Sukkertang og 6 Stkr. dito Theeskeer. Skuddet for Hans Kongelige Høihed Arveprintsen blev forrettet af Agent og Vice Borgemester Bruuns Broder, Studiosus Niels Bruun, som for dette Skud erholdte den tredie Gevinst, nemlig en Sølv Spiseskee.
Viborger Samler, 1784-08-02
Kiøbslutning. Den 28 Julii er Grundet og Høigaard ved Auction solgt til Hr. Kammerherre Lüttichau til Thiele for 86700 Rdlr.
Viborger Samler, 1784-08-02
Afsagt Dom udi Høieste Ret. Udi Sagen imellem Generalischalen paa den ene og Capellanen Henrich Ussing paa den anden Side. Afsagt den 21 Junii 1784. Residerende Capellan Hr. Henrich Ussing bør for Generalfischalens Tiltale i denne Sag frie at være. Udi Sallarium for Commissionen betaler Hr. Henrich Ussing til forrige Generalfischal Justitsraad Boll 100 Rdl. og i Sallarium, for Høieste Ret til Generalfischal og Justitsraad Uldall 100 Rdlr. Endelig betaler han og for Commissions Actens Beskrivelse og Jndbinding 41 Rdlr. Forlovede.
Viborger Samler, 1784-08-02
Den 21 Julii Sr. Hans Hansen, Forpagter ved Aunsberg og Jomfrue Margarethe Sandgaard paa Borritssøelund.
Viborger Samler, 1784-08-02
Døde. J Holstebroe d. 22 Julii, Kiøbmand Hans Nielsen, Bernsdorff, 77 Aar gammel.
Viborger Samler, 1784-08-02
Torve=Priserne i Viborg.
Viborger Samler, 1784-08-02
Korn=Vahre. den 30 Julii 1784. Feede=Vare. Rug, 1 Td. 4 Rd. 3 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. 1 Rdlr. 48 sk. Byg. 1. dito, fersk, 1 - 1 - 2 Havre 1 . . dito grønsalt. Boghve. Oxekiød, 1 - 1 - 32 degryn, 1 Skp. - Smør, 1 - 2 - Tælle, Ost, 1 = = = 64
Viborger Samler, 1784-08-09
En Præst beviiste paa Prædikestolen, at Gud havde gjort alt det, han havde gjordt, got. Nu, sagde en Pukkelrygget ved sig selv, som hørte meget andægtig til det er dog en Sag, som er vanskelig at troe. Han biede paa Præsten ved Kirkedøren, og sagde til ham: min Herre! De har prækket, at Gud har skabt alting vel; men see dog, hvorledes jeg er skabt. O! min Ven svarede Præsten, der mangler dem slet intet; De er for en Pukkelrygget meget vel skabt.
Viborger Samler, 1784-08-09
Nyeheder.
Viborger Samler, 1784-08-09
Løverdagen Den 31 Julii hiemkom H. H. Hr. Biskoppen efter 3 Ugers Fraværelse paa Visittats i Fleschum Herred, og nogle enkelte paa Hen= og Hiemreisen beqvemt liggende Meenigheder i Hornum, Hellum og Hindsted Herreder. Strax derpaa Mandagen den 2 August begyndte den aarlige Skole Exammen, som endnu vedvare, hvor Hans Høiærværdighed ei allene dagligen For= og Eftermiddag er tilstæde, men og, særdeles i Sprogene selv paa det nøieste Examinerer.
Viborger Samler, 1784-08-09
Forlovede.
Viborger Samler, 1784-08-09
J forrige Uge, Hr. Christian Haderup, Organist til Domkirken i Viborg, og Jomfrue Margarethe Sophia Levinsen, en Datter af Hr. Niels Levinsen i Gundestrup.
Viborger Samler, 1784-08-09
Copulerede. Den 22 Julii Hr. Peder Eggert, Giestgiver, og Jomf. Kierstine Olesdatter, Torve=Priserne i Viborg. den 7 Augustii 1784.
Viborger Samler, 1784-08-09
Korn=Vahre. Frede Vare: Rug, 1 Td. 4 Rd. 3 Mk. s. Flesk, oget i Lpd. 1 Rdlr. 43. Byg. 1. Havre 1 . . = = dito grønsalt. dito, fersk 1 - 1 = 22 sk. BoghveOxekiød, 1 1 - 32 degryn, 1 Skp. . Smør, 1 - 2 - Tælle, Blaabær 2 Potter = 3 s. Ost. - . . . 64 Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1784-08-16
DE. VIORGER. SAML. J No. 33. le TOLVTEAARGANG. Mandagen den 16 August 1784. (Fortsættelse af No. 32. Om den rette Maade at plante Gran=Træer. Haar man har i Sinde at anlægge store Plantager, er det bedst at opelske Planterne enten paa en Deel af samme Plantage, eller saa nær samme som mueligt, og altsaa paa samme Slags Jordart. Et lidet Stykke Jord er tilstrækkeligt at opelske Planter, nok nok for mange tusende Qvadrat Alen; men da Planterne udfordre nogen Omsorg i deres første Opelskning, maae man dertil giøre smaae Jndhegninger nær ved Vaaningshusene, hvorudi Planterne kan opelskes. Til at faae eller omplante Granen, kan gamle Qvinder og Børn bruges, alene at de undervises om Omgangs Manden, som snart er lært, Saaledes kan disse derved finde noget til Livs Ophold, og de stærkere vedblive det i Landvæsenet strengere og tungere Arbeide. Den Norske Field Gran er af alle Arter den haardeste, og dens Træe som det brugbareste fortiener den største Omsorg og Opmærksomhed. Den voxer og trives endog i den ufrugtbareste Sand, hvor neppe noget, undtagen Lyng og andet ubetydeligt Kra voxer.
Viborger Samler, 1784-08-16
Da nu Danmark har nogle saadanne tørre og øde Steder, og Norge en utroelig Mængde af nog ne og blotte Fieldstrækninger; saa var det høilig at ønske, baade i Henseende til Nytten og Markens Ziir, at disse vare med en god Art Gran=Træer besatte og beprydede. Det er alt for bekient, her i Landet ligger vidtløftige Overdreve alene begroet med Krat og Tuer.
Viborger Samler, 1784-08-16
(Slutningen følger, Et konstigt Brev, som giver en modsat Meening, naar man springer over hveranden Linie. Høisterede kiere Moder, J forrige Tid nu ikke meere. J har givet mig at forstaae; Ved eders seeneste tilsendte Bud, Hvorledes det er Eder hart imod Og J ikke vil vide af mig at sige, Dersom jeg vil indlade mig i Egteskab, Jmod Eders Raad og Samtykke, Med den Person, som begierer mig, Men altid er Eder ganske imod. Altsaa deklarerer jeg da nu hermed Denne min sidste og faste Slutning At jeg ei har i Sinde at forlade Hannem, men langt for og snarere Den Lydighed, hvorved jeg har Forspildt min Velfærdt, og desverre Viist. Viist mig, at være Eders Barn. Jeg forkynder aabenbare Krig, Dersom J ei kan finde Eder deri, Og sætter J Eder vidre derimod, Saa vil jeg resolvere mig til, at Træde Eder paa Halsen, før jeg vil Træde fra mit allerede givne Ja=OrdJeg elsker min Brudom, og Jeg vil erkiende Eder Efterdags Jngenlunde til Myndighed over mig For min Moder, og den som jeg Uden nogen optænkelig Hørsommelighed Bør følge, adlyde, ære og respectere. Men J kan være vis paa, at Jeg er og forbliver med Bestandighed Hans alene, og aldeles ikke Eders Trofaste. Constantia Christian. Nyeheder.
Viborger Samler, 1784-08-16
Efterat den aarlig offentlige Skole=Examen Mandagen d. 2 August var begyndt; blev samme igiennem alle Classer, denne og følgende Dage fortsat, da Disciplerne for den største Deel af Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. Tetens selv bleve overhørte, samt deres Fremgang og Duelighed paa det nøieste undersøgt. Af de indbudne beærede Hans Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmand von Hauch tilligemed endeel andre Skolens Velyndere og Videnskabernes Elskere af Geistlig og Verdslig Stand, denne høitidelige Forretning jevnlig med Deres Høie og respective Nærværelse til samtlige Lærernes oplivende Glæde. Derefter blev Onsdagen d. 11 Ejusd. af Høibemelte Hans Høiærværdighed hed en Stiil foresat efter Classernes forskiellige Fremgang, og da denne under Hans egen og samtlige Skole=Lærernes Opsigt af Disciplerne var udarbeidet og indleveret, blev samme Aften holden den sædvanlige Censur. Endelig bleve den følgendende Dag Stilene meest af Hr. Biskoppen selv offentlig paa Skolen efterseete og bedømmede, og strax samme Dag Examen slutted med den i Censuren bestemte Translation paa følgende Maade: Fra Skolen bleve dimitterede for at gaae til Academiet følgende 10, Mess. Jac. Tetens, Chr. Tetens, Did. Frisenberg, Mort. Langballe, Niels Sommer, Casper Sommer, Jens Bergenhammer, Peder Bergenhammer, Søren Brøchner, Hans Brøchner. I deres Sted bleve paa Overparten opsatte de øvrige 13.
Viborger Samler, 1784-08-16
J Mester=Lection blev indsat Peter Kruse fra Nyekiøbing paa Falster, og desuden fra 5te Classe opflyttede: L. Biørn, Chr. Biørn, L. Spliid, Niels Hee, J. Silkemøller, J. Bang Qv. Heilmann. Fra 4de i 5te Classe C. Ravn, P. Steenfeldt. Fra 3die i Fierde Classe Steph. Tetens M. Bergenhammer, H. Schaltz. Og endelig fra 2den i 3die Classe J. Nandrup, Th. Sabroe, H. Barfod, Chr. Rottbøll, og indsat fra privat Jnformation P. Hiersing. Det vigtige biefald, Hans Høiædle Høiærværdighed for det eneste yttrede ved denne Examen og herlige Opmuntringer, som tillige efter Omstændighederne af Høisamme, som en saa stor Kiendere og erfaren Bedømmere, bleve givne, kan ikke andet, end have de ønskeligste Følger for Skolen til Arbeidets Lettelse for Lærerne ved de Unges villig vedholdende og ydermeere tilvoxende Flid.
Viborger Samler, 1784-08-16
Ved Auctionen over Dronningborg d. 9 August paa Randers Raadstue skeede ikke fornøielig Bud paa de 2de første Lodder, hvortil Gaarden og Møllen hørde; men de øvrige 9 Lodder bleve alle bortsolgte. Saa blev og Borup, Kirke solgt til Sr. Ploug Møller i Dust=Mølle. Lem=Kirke til Sr. Søren Mørk Brændeviinsmand i Randers. og Hald Kirke til Sognemændene selv.
Viborger Samler, 1784-08-16
Døde. J Randers den 27 Julii Jomfrue Karen Østergaard 29 Aar gl. samme Dag Mester=Hattemager Søren Christensen 39 Aar gl. Den 28 Ejusd. Brændeviinsmand Jens Jensen Linde 78 Aar gl. D. 7 Aug. Brændeviinsmand, Anders Søndergaards Hustrue Johanne Jespersdatter Møler 35 Aar gl.
Viborger Samler, 1784-08-16
Bekiendtgiørelse. Til Forpagtning paa 6 Aar fra 1ste Maji 1785 er at faae en Gaard i Jylland i meget frugtbar Egn, hvortil saaes circa 200 Tdr. Korn, avles 4 a 5000 Læs Høe, og holder 150 a 200 Høveder, samt Tienden af circa 900 Tdr. Hartkorn; Nærmere Underretning herom for de Lysthavende giver Hr. Casper Møller paa Høiriis.
Viborger Samler, 1784-08-16
Da en Deel i dette Foraar har været forlegen for Klever Frøe, har jeg underskrevne foranstaltet, at hos mig om 14 Dage kan bekomme saavel af den store Hollandske røde, som af den hvide Engelske Klever a Pd. 16 s., og i Lispundeviis 15 Mk. Frøet forsikres sundt og godt. Ans=Kroe d. 16 Julii 1784. Andr. Tulipan. a Hr. Mads Opitius ved Døden er afgangen heri Holstebroe sidst afvigte 26 Maji, og har efterladt sig Kone med mange smaa umyndige Børn, saa er hans Boe af mig som Skifteforvalter tagen under loulig Skiftebehandling, og som Sterbboens Omstændigher ei taaler nogen anden Proklama; Saa indkaldes herved Credi= og Debitorer samt alle de, som maatte have noget med dette Stervboe at bestille, at indfinde dem inden de i Loven befalede tider. Holstebroe den 12 Julii 1784 Jacobi
Viborger Samler, 1784-08-16
Til nogen paatage sig for civile Priser at levere til det ViJ borgske Tugthuus 12 Lspd. god Gaase= eller Svanefyld, behager den derom at tale med Jnspecteur Baadsgaard ved bemelte Stiftelse, for derom at slutte Accort. Viborg d. 9 August 1783. Hr. Allestrups Hovedgaards Avling med tilliggende 3 Sogners Konge- og Kirke-Korn-Tiender i Aalborghuus Amt, bliver Mandagen d. 13 September 1784 om Formiddagen Kl. 10 paa Willestrup opbudden til Forpagtning paa 6 Aar fra 11 Maji 1785, alt efter de Conditioner som ved Auctionsstedet vorder oplæst og forinden er at faae til Eftersyn hos Herredsfoged og Birkedommer Nissen paa Ræfs, Forvalteren ved Willestrup og Forvalteren paa Rosenlund; Ligesaa bliver at faae til Kiøbs gode brændte Tagsteen og Muursteen. Rosenlund d. 22 Julii 1784. J. Rosenkrantz.
Viborger Samler, 1784-08-16
(Skifte=Retten i Viborg indkalder herved Arvinger og Creditorer efter her i Byen, 28 Junii sidst ved Døden afgangne Borger og Mester=Skoemager Niels Sørensen Hest bech, at møde 6te Uges Dagen d. 10 August og 12 uges Dagen d. 21 Septemb. dette Aar, deres Ret at lagttage. Boen formaaer ingen anden Proclama at bekoste.
Viborger Samler, 1784-08-23
TOLVTE AARGANG. Mandagen den 23 August 1784. Formoedning. uristerne tæller adskillige Beviser i Rettergang Egen Bekiendelse, Skriftlige Documenter, Vidner, Formoedninger &c. Jblant disse, som alle kan have sine Mangler, er ingen meere usikker, end de saakaldede Formoedninger. Om det er til Gavn eller Skade, at Formodninger har faaet Borger=Ret iblang Beviser, hvorefter Folk endog kan miste Ære, Liv, og Gods, derom fordrister jeg mig ikke at aabne mine Tanker. Man har Formoedning, - der ere store Formodninger at den og den er skyldig. Det kan undertiden være saa, men og ofte ganske anderledes. Denne Anmærkning er ikke nye, men gammel og beviist; Jkkedestomindre vil jeg dog anføre følgende Tildragelse til ydermere Troens Bestyrkelse for de Eenfoldige:
Viborger Samler, 1784-08-23
Nogle Mennesker ere særdeles hurtige til Mistanke og til at skabe Formoedninger. Disse ville jeg alene bede at overveie foranførte, som ikke er opdigtet, men en virkelig Tildragelse. (Slutning af No. 33). Om den rette Maade at plante Gran=Træer. Naar Granen har staaet omtrent 12 eller 14 Aar, behøver den ei mere at beskieres; thi de øverste Greene vil qvæle de nederste; især naar den frie Luft ei kan trænge ind til dem. Saaledes i rette Tid og med behørig Varsomhed at beskiære Granen har sin store Nytte; thi derved sætter den ranke Stammer og Træet tager utroelig til i Tykkelse; efterdi den Saft, som de overflødige Greene ellers trak til sig fra Stammen, bliver nu alene denne til Næring og dessrodigere Væxt. - Naar de unge Træer ere vedbørlig beskaarne og tage til i Væxten, er det fornødent at fortynde dem, ved at borttage et eller andet Træe, som staaer for nær paa hinanden, og derved qvæle fælleds Vext; men det bør ei skee paa engang, men lidt efter lidt. Man bør først begynde i Midten af Plantagen, og lade de yderste Træer staae urørte, forat beskytte de indvendige Træer imod Kulden, og derefter komme tilsidst til de udvendige Træer. Paa denne Maade faaer de først fortyndede Træer Tid til fornøden Styrke, saa at de ei ved den sig indtrængende kolde Luft skal staae Fare for at uddøe. Naar man har besluttet at fortynde Plantagerne, maae Træerne ei opgraves; men afhugges saa nær ved Jorden som mueligt; thi dette er at legge Mærke til, at Skuddene visne og raadne i Jorden, saa at derkan ikke foraarsages nogen Skade ved at lade dem blive staaende, og man har ogsaa derved den Fordeel, at de tilbagestaaende Træers Rødder ikke beskadiges. For at faae Granen til at voxe rank, og følgelig bringe den i desstørre Priis, maa man lade Træerne staae temmelig nær tilsammen, hvorved det ene Træe ligesom drager det andet i Veiret, og alle faae en smuk Rankhed og en stor Høide. Ved denne Reggels Jagttagelse har jeg seet Træer at være blevne saa høie, at deres blotte Stamme have havt mere end 70 Fods Høide, og saa ranke som det beste CederTræe, ja at der af et af disse Træer ere blevne skaarne saa mange Bredder, at dermed blev lagt Gulv i et Værelse næsten 20 Fod i Qvadrat. Dersom man vil give disse Træer en Afstand fra hinanden paa alle Sider af 8 Fod, have de Rum nok til at naae den forønskte Væxt. Derfor kan man ved den første Fortyndning ikkun borttage en fierdedeel af Træerne og lade den øvrige Deel staae 12 eller 14 Aar, længere, i hvilken Tid de blive saa store, at man deraf kan giøre Spirer, Lægter, o. s. v. Hvor var det nu ikke at ønske, at enhver Landmand, der havde den til Granen tienlige Jordart, vilde forsøge denne Plante maade og følge den. Jeg er forsikret, at Fornøielse og Fordeel vilde krone hans Arbeide.
Viborger Samler, 1784-08-23
J det øvrige ville vi her ei følge Forfatteren Ord til andet, da Resten er fornemmelig især en Opmuntring til hans Norske Landsmænd, om at plante og vedligeholde Granen. Kuns nogle Fordeele ydermere af Granen, som Hr. Forfatteren, berører, ville vi her med et Par Ord anføre; disse ere: de til Forraadnelse henstaaende Gran= og Fyhr Stubber tiene til Tiære=Brænderie. Naar Granen her blev opelsket, kunde her koges ligesaa godt Beg som i Sverrig. De unge Mandfolk kunde, ligesom Bøndernes Sønner ved Alperne, vænnes til at klavre op til Toppen af den høieste Gran, for at samle dens Terpentin=Blærer i dertil indrettede Horn, og Foraar og Høst kunde man giøre Jndsnit i Granen for derved at samle den skydende Terpentin, Gran=Frøet eller Kiernen ere tienlige for Svindsot; det efterdi de ere balsamiske og styrkende. De skal og være et godt Middel mod Nyre=Svaghed, o. s. v. De kan spises raae, eller koges i Bygvand blandet med Mandeler, eller i Mangel deraf med Pimpernødtræe. Nyeheder.
Viborger Samler, 1784-08-23
Kiøbenhavn. Fra Frederichsborg Slot er den 28 Julii d. A. udkommet en Forordning, angaaende Afskaffelsen af Havre, Høe og Halm til de udi Kiøbstæderne i Danmark indqvarterede Rytter= og Husar=Regimenter indtil videre.
Viborger Samler, 1784-08-23
Kiøbslutning. Efter Forlydende er Engelsholm Hovedgaard med underliggende, bortsolgt til Justitsraad Tønder fra Kragerøe, i Norge for 68000 Rdlr.
Viborger Samler, 1784-08-23
Sædegaarden Søndersthoved til Forpagter Møller fra Nyegaard for 2000 Rdlr.
Viborger Samler, 1784-08-23
Præmier for Huusflid af det Kongel. Landhuusholdnings Selskab.
Viborger Samler, 1784-08-23
Frue Captaininde de Hoffmann til Aaberg, Gaard og Gods i Bøvling Amt i Jylland tilkiendes den første Sølvmedaille som et Æres og Agtelses Tegn, for i 1782. deels ved egne Huusfolk, deels ved Fattige at have ladet spinde og væve 1070 Alen Dreiler, Bolster, Frakketøi, og Dynevaar, som alle efter Prøverne ere af gode Egenskaber. Frue Statsraadinde de Lasson til Astrup i Skivehuus Amt, Viborg Stift i Jylland, har i Aaret 1782 ladet forfærdige 587 1/2 Alen Klæde, Olmerdug Lærreder og hiemgjort Tøi, som for det meeste er vævet af Bondepigen Maren Nielsdatter i Østergrønning paa samme Gods. Af foranførte Tøier har Frue Statsraadinden ladet forfærdige Klæder til sig selv og sine Børn, for hvilken agtværdige Flid hende tilkiendes Selskabets anden Sølvmedaille som et velfortient Agtelses Tegn, og Bondepigen Maren Nielsdatter for sin Stadighed paa Væverstolen en Belønning af 5 Rdl. Døde. Heri Byen imellem den 18 og 19 Aug. Hr. Major Hans de Kaas 64 Aar gammel.
Viborger Samler, 1784-08-23
Bekiendtgiørelse. Gen stor god Bielegger eller Vindovens Kakkelovn søges at faae til Micheli til Leie, hvem samme haver, vilde melde sig derom i Bentzonsgaard i No. 5.
Viborger Samler, 1784-08-23
Paa Kaas Gods under Schivehuus Amt, er Jndsidder navnlig Dorthe Ebbisdatter, Enke af Niels Nielsen i Liime, den 9 Junii sidstleden ved Døden afgangen, hvis ringe Efterlade skaber strax efter Dødsfaldet er registeret, paa 30te Dagen vurderet, og den paafølgende 19 Julii ved offentlig Auction gjort i Penge; Hendes Arvinger ere anmeldt at være : 1. Een Broder Mads Ebbesen i Wadum som er død men efterladt sig 4 Børn, nemlig: 3 Sønner navnlig Jens Niels og Ebbe Madssønner som alle ere myndige, de tvende første tienende paa Kaas og den sidste i Holsteen, og en Datter Margrethe Madsdatter gift med Michel Carelsen i Wadum. 2. En Broder Jens Ebbesen i Synderheede som er død men efterladt sig 3 Børn, nemlig: 1 Søn, Ebde Jensen 25 Aar, tiener i Hierm, en Dito Niels Jensen 22 Aar, tiener Mads Madsen i Liime, og en Datter Margrethe Jensdatter, i ugift Stand, tiener Niels Otteesen i Weybye. 3. Endnu skal den afdøde have haft en Broder, navnlig Søren Ebbesen, som, for omtrent 40 Aar siden, skal være flyttet her fra Godset til Sielland hvor han, efter de her værende Arvingers Sigende, for 24 Aar siden i ugift Stand ved Døden skal være afgangen; Men siden intet videre tilforladeligt herom haves, og Steerbboen er saa fattig at den ikke formaaer ordentlig Proclama at bekoste; Saa indkaldes herved 3 Gange i den Viborger Samler, bemelte Søren Ebbesen (om han endnu er i Live) tilligemed øvrige benevnte Arvinder, og flere, om fleere maatte være, at møde ved Skifte=Samlingen paa Kaas den 1 Septemb. førstkommende som er 12ugers Dagen, og ellers inden den i Loven foreskrevne Tid. Til samme Tid indkaldes Credi= og Debitorerne, om nogle af de sidste monne være, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boens Tilstand. Kaas d. 5 August 1784. J. Hornstrup. Foged ved Godset. (Til Forpagtning paa 6 Aar fra 1ste Maji 1785 er at faae en Gaard i Jylland i meget frugtbar Egn, hvortil faaes circa 200 Tdr. Korn, avles 4 a 500 Læs Høe, og holder 1500 a 200 Høveder, samt Tienden af circa 900 Tdr. Hartkorn; Nærmere Underretning herom for de Lysthavende giver Hr. Can per Møller paa Høiriis.