Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-10-07
Til en Typograf Møller, der, kommende fra Norge, for et Par Uger siden passerede igjennem Randers Sønder paa, er et Brev, angaaende en Kondition, indlagt paa Adressekontoiret, hvor han vilde lade det afhente. (Redigeret af Carl Bagger.) Era Reglementet for Fyens Stifts Laanesond, forsaavidt vedkommer de Laansøgende. A. Ethvert Laan skeer i fulde Rbd. Sedler fra een indtil hundrede Rbd.; af hver Rbd. svares ugentlig een tiende Deel Skilling i Rente, som erlægges forud af den hele Sum for den hele Tid, uanseet at Laantageren maatte gjøre successive Afdrag; ethvert Laan stiftet ugeviis fra een indtil sex og tyve Uger. B. For det attraaede Laan kan stilles som Sikkerhed; 4) Haandfaaet Pant, enten i Statspapirer, der ikke maae antages til en høiere Værdie end Fire femtedele af deres Børscours; eller i tinglæste Førsteprioritets Pante=Obligationer, hvis Laaneværdie bestemmes af den fungerende Directeur, hvem det iøvrigt i begge Tilfælde staaer frit for, at udsætte Laanet indtil den næste Contoirdag, om han finder Betænkelighed ved strax at antage den tilbudne Sikkerhed; eller i Sparekassens Contrabøger efter deres fulde paalydende Sum 2) Haandfaaet Pant, saavel i Guld og Sølv, naar den af Directionen antagne Guldsmed har skriftlig attesteret Pantets Vægt, Lødighed og Metalværdie, som og i Uhre, hvis Værdie, uden Hensyn til nogensomhelst Jndfatning af Stene eller Perler, er skriftlig attesteret af en ligeledes antagen Uhrmager. Af denne saaledes ansatte Værdie kan, paa Guld og Sølv, udlaanes indtil de Firefemtedele, og paa Uhre, indtil de To trediedeele. 3) En for sin Vederhæftighed almindelig bekjendt Persons skadesløse Selvskyldner-Caution, i hvilket Tilfælde Laansøgeren melder sig senest to Dage for Contoirdagen hos Bogholderen med Begjering om Laanet og Opgivelse af Selvskyldner-Cautionisten, hvorefter han paa Contoirdagen selv vil blive underrettet om Laanet er ham tilstaaet eller ikke. C. Laantageren er berettiget til at betale sin Gjeld ved successive Afdrag, naar saadant skeer paa de bestemte Contoirdage; udebliver han derimod med Betaling over Forfaldstiden, bliver det Pantsatte, forsaavidt det bestaaer i Løsøre, efter otte Dages enkelt Bekjendtgjørelse i Stiftstidenden, indsat til Salg mod contant Betaling, enten paa en særlig Auction eller paa en af de første Løsøre=Auctioner i Odense; men bestaaer det i Statspapirer eller Panteobligationer, indsættes det til Salg efter fjorten Dages enkelt Bekjendtgjørelse i samme Tidende paa en af de første Eiendomsauctioner her i Staden, eller og falbydes. ved en særlig Auction, ligeledes mod contant Betaling. Efter Fradrag af Laanets Beløb og skades løse Omkostninger, udbetales Overskuddet til Debitor, naar han derom melder sig inden et Aar fra Forfaldstiden at regne; i modsat Tilfælde tabes at Krav til Laanefondet, hvis Direction kan anvende det muelige Overskud til et eller andet velgjørende Øiemed. Er det derimod Sparekassens Bøger, hvori der er stillet Sikkerhed, udtages saa Meget, af Sparekassen, som der behøves til at dække Laanefondets Fordring. Men er intet Pant stillet, og Sikkerheden alene bestaaer i Selvskyldner-Caution, underrettes Cautionisten skriftlig om Debitors Udeblivelse, og saafremt Gielden da ikke indbetales den derpaa følgende Contoirdag, bliver at forholde efter Gjeldsbrevets Jndhold. D. Laanefondets Bogholder er forsynet med Blanqvetter til de forskjellige Gjeldsbeviser, som af Vedkommende underskrives paa Laanefondets Contoir, i 2de Vitterligheds Vidners Overværelse. E. Ved alle Laan mod haandfaaet Pant meddeles Debitor et af den fungerende Directeur underskrevet og af Bogholderen parapheret trykt Contrabeviis, hvori anføres Pantets Løbe No., Debitors Navn, Sikkerhedens Beskaffenhed, Laanets Størrelse med Tal og Bogstaver, den forud erlagte Rente og Forfaldsdagen. Jhændehaveren af et saadant Contra beviis er i Reglen berettiget til Pantets Jndløsning. Dette Contrabeviis maa derfor tilbageleveres ved Laanets Jndfrielse, da i manglende Fald Pantet, realiseres efter Litr. C.F. For saavidt mueligt at forebygge stiaalne eller bortkomne Sagers Pantsættelse, anmodes Enhver, der maatte savne nogle af de, hvorpaa Laan, ifølge Directionen for Fyens Stifts Sparekasse, den G. Kla Jens Benzon. J. Andersen. N. Jens Følgeblad til Fyens Stiftsavis No. 175, foranførte Litr. B. 1 og 2 kan erholdes, strax at gjøre en skriftlig, nøie oplysende Anmeldelse derom for Laanefondets Bogholder. C. Til at vurdere de under Litr. B. 2 anførte Panter, har Directionen antaget Guldsmed Daugstrup og Uhrmager G. Schmidt, her af Staden. II. Ved Kongelige allernaadigste Bevillinger af 5 Juni og 24 Juli d. A., er det tilladt Laanefondets Bestyrelse: at oppebære af hver Rbd. 100 Skilling om Ugen i Rente, hvilket udgjør 52 pr. Ct. om Aaret; at maatte, uden foregaaende Lovmaal og Dom strax realisere de uindløste Panter, saaledes som foran under Litr. C. er anført; og endelig: at Beviserne for de af Laanefondet gjorte Udlaan maae skrives paa ustemplet Papir, men ikke lyde paa længere Tid end 26 Uger, eller større Sum end 100 Rbd. I. Laanefondets Contoirtid er, indtil videre, hver Onsdag Formiddag fra Kl. 10 til Kl. 11, og Contoiret. holdes paa Casserer Müllers Bolig i Fattiggaarden i Odense. 4 October 1839. auman. P. Friestedt. sen. C. L. Ostenfeld.