Berlingske Tidende, 1835-01-27
Paris, den 17de Januar. – Der gik i Dag paa Børsen, det Rygte, at et herværende Handelshuus havde over Havre faaet Efterretninger fra New-Bork. Jfølge disse skulde Congressen have opsat Besvarelsen af den, paa Frankerig hentydende Deel af Præsidentens Budskab indtil Marts Maaned, for saaledes at oppebie det franske Deputerede Kammers Beslutning, med Hensyn til de 25,000,000 Fr. Da man desuden var af den Mening, at de franske Kamre paa deres Side ligeledes først ville oppebie Congressens videre Forholdsregler, saa frygtede de Fleste, at denne gjensidige Opsætten af den americanske og franske Legislatur skulde endnu meer forvirre Sagen, og Fonds-Forretningerne geraabede i en fuldkommen Standsning. Det er imidlertid usandsynligt, at Kamrene virkelig skulde beslutte et saadant Opsættelses=System, og det er desuden tvivlsomt, om de have Ret dertil, om ikke Regjeringen kan fordre en desinitiv, benægtende eller bekræftende Afgjørelse. Messager" yttrer, med Hensyn hertil, Følgende: Vi troe at kunne paastaae, at der allerede har dannet sig en Majoritet, hvis Beslutning det er, at bryde med Cabinettet, da dette i saa høi en Grad har forviklet det americanske Spørgsmaal. De Deputerede, der maaskee havde været tilbøielige til, at tilgive Ministrene den intenderede Pengeforødelse, kunne derimod ingenlunde tilgive dem deres Keithaandet hed, hvorved de selv have udsat sig for General Jacksons Fornærmelser. Andre, der vistnok vare blevne Ministrene troe, hvis nemlig disses Forhold havde fremkaldt en Krig, trække sig nu uvillige tilbage, efterat de, deels ved Artikken i Moniteuren og deels ved Regjerings-Projectet, ere komne til den Overbeviisning, at der bag hiin kun skjuler sig en tom Rodomontade, der ved dette sidste taber al Betydning. Lad de Franskes Anskuelser være nok saa deelte, med Hensyn til Regjerings- og Friheds-Materier, saasnart der handles om National-Aand og National Værd, da ere de de samme. Saaledes er nu det americanske Tractats-Spørgsmaal blevet et Cabinets=Spørgsmaal. Den parlamentariske Majoritet seer sig nødt til, enten at bryde med Ministrene, eller aldeles at synke i den offentlige Mening. Det lader til, at de ville vælge det første Alternativ – Med Hensyn til den omtalte Efterretning fra New-York, da skal den, som bemærket, være indløbet over Havre. Pakketbaaden-Rhone er rigtignok ankommet fra America; men de Efterretninger, den har medbragt, naae kun til den 25de f. M., altsaa ikke længere end dem, man har faaet over England. Disse sidste indeholde Jntet om en saadan Beslutning af Congressen, og det er derfor sandsynligt, at det hele er usandt. J Gaar Aftes gik der et lignende Rygte i Hr. Dupins Salon; Hr. Rothschild skal have udspredt det. – J Gaar foretoges atter for Tribunalets første Jnstants Hertug Carl af Brunsvigs Sag. Hr. Duvergier, Hertugen af Cambringes Sagfører, forlangte nemlig, at de franske Domstole, uden videre Undersøgelse skulde respectere hans Mandants Curatel, og saaledes paabyde Udleverelsen af Hertugen af Brunsvigs Eiendom til den anordnede Curator. Da han i sit Foredrag yttrede, at Hertug Carl var fordrevet fra sine Stater, afbrød denne, der personlig var nærværende, hans Tale med følgende Ord: "Det er usandt; jeg har forladt mine Stater. Rettens Præsident paabed ham Taushed, medens den anden talde; men han adlød først, efterat have erklæret, at han ikke koldsindig kunde høre paa saadanne Legne. Da Hr. Duvergier havde endt sit Foredrag, oplæste Hertug, Carl en kort, men meget ziirligt affattet Note, hvori han bebreidede sin Familie, at den havde berøvet ham hans Godser, og at den ved uophørlige Processer vilde tvinge ham til at underskrive en Frasigelses-Act, som hans Broder, Hertug Vilhelm, ansaae for nødvendig til sin egen Sikkerhed og Legitimation. Sagen blev udsat i otte Dage, for at Hr. Comte, Hertugen af Brunsvigs Sagfører, kunde producere sin Replik. Lov-Projectet, der har fremkaldt den nærværende Spænding mellem Frankerig og Nordamerica, lyder saaledes: Art. 1. Finantsministeren bemyndiges til, i Budgetterne for Aarene 1836 til 1841, i hvert især, at optage de Summer, der udfordres til i sex lige store Terminer at erlægge 25,000,000 Fr., der i Overeensstemmelse med den, den 4de Juli 1831 mellem Frankerig og de forenede Stater sluttede, og den 2den Febr. 1832 i Wasdingen gjensidig ratificerede Tractat, skulle betales. Art. 2. Den Sum af 1,500,000 Fr., som den americanske Regjering har lovet at erlægge i sex lige Terminer, for at tilfredsstille franske Borgeres Reclamationer, skal, eftersom den erlægges, indføres i en speciel Artikkel af Jndtægts-Budgettet. Til et lignende Beløb skal der aabnes Finantsministeren Credit, for at han kan ordne de her henhørende, til Bedste for franske Borgere, liqviderede Reclamationer. Art. 3. Betalingerne, der skulle gaae op mod de ovennævnte 25,000,000 Fr., maae ikke erlægges, for det er beviisligt, at den americanske Regjering ej i ringeste Henseende har skadet den franske Jnteresse.