Berlingske Tidende, 1815-12-15
Priisopgave. - Det er bekiendt og beviin, at i Sønderjylland eller Hertudommet Slesvig det danske Sprog oprindelig har været det I herskende og allene Tungemaal, at sammesteds Love, Vedtægter, Retsforhandlinger, Privilegier o. s. v. i de ældre Tider og giennem flere Aarhundreder allene i dette Sprog have e) ved en Forseelse var i fortige No. Slutningen af denne Anmeldelte bleven udelukt. været affattede, foretagne, beskrevne og udstædte; at i samme Provinds de allerfleste Navne paa Steder vare og ere danske, og at Indbyggerne vare og ere ikke mindre rette og indfödte Danske end Nørre-Jyderne. Det er ligesaa bekiendt, at i bemeldte Provinds Sönderjylland eller Hertugdommet, Slesvig har det tydske Sprog efterhaanden næsten ganske fortrængt det danske Sprog som Administrations-, Rettergangs Kirke, og Underviisnings-Sprog, tildeels ogsaa som Omgangssprog, især fra Kiöbstæderne og de fornemmere Kredse, medens det dog endnu bruges som Modersmaal af den allerstørste Deel af Almuen. (Pontoppidan om det danske Sprog Skjebne udi Sönderjylland eller Slesvig. Aagaard om det danske Sprogs Skjebne og Grændser i Sönderjylland. En Borger, hvem det danske Sprogs Hæder og Rettigheden, ligge paa liertet, önsker at foranledige en mere omfattende historisk politisk Undersøgelse denne Gjenstand angaaende, ogsaa i den Hensigt, at en saadan Undersøgelse kunde blive Veiledning til Erkiendelse af Midler, der maatte skjönnes passende og virksomme til at give Sproget dets gamle Rettigheder, tilbage, han udsætter derfor fölgende, i nedenstaaende Hovedpuncter sig oplösende, Priisopgave, a. Hvorvidt har i ældre Tider det danske Sprog, som almindeligt Landsprog, strakt sig mod den holstenske Grændse: b. Fra hvilken Tid af, og ved hvilke Omstændigheder, er paa denne Kant det danske Sprogs Gebeet og Herredømme efterhaanden blevet fortrængt eller indskrænket, og hvorledes er denne Indskrænkning gaaet frem c. Hvilket er for nærværende Tid Forholdet i det Slesvigske mellem det danske og det tydske Sprogs Udstrækning, og hvilke Ulemper og Uleiligheder fölge af begges Blanding, hvilke ere Midlerne, hvorved det danske Sprog, som Landets ældste almindelige Tungemaatillige kunde blive det almindelige offentlige Underviisnings. Forhandlings- og Rettergangs Sprog, og Sönderjylland saaledes i Henseende til Sproget blive, hvad det forhen har været, en dansk Provinds, Ved Besvarelsen af denne Opgave forlanges deels de mueligst fuldstændige hidhörende Oplysninger, saavel i geo- og ethnographisk, som i historisk Henseende deels et stadigt Henblik paa de skeete Forandringers politiske Fölger, samt paa Statsstyrelsens Med eller Modvirkning i saa Henseende baade i ældre og nyere Tider. Gjerne skulde Man ogsaa seeen saadan Besvarelse ledsaget med et eller flere historiske Korter, hvorpaa de mærkeligste Forandringer i begge Sprogene geographiske Grændser vare betegnede: For en saadan Besvarelse af foranførte Opgave, som tvende kyndige Videnskabsmænd, der efter Anmodning have lovet at paatage sig de indkommende Forligs Bedømmelse, maatte erkjende for fyldestgjörende, tilliges en Præmie af 300 Rbd. rede Sölv (150 Specier), og skulde foruden den Afhandling Prisen tilkiendes, endnu noget indkommet Forsög befindes at fortiene færdeles Opmærksomhed, vi Forfatteren derat kunne vente en mindre Præmie af 100 til 150 Rbd. rede Sölv. Besvarelsen kan være affattet enten i det danske eller tydske Sprog. Den Afhandling, som maatte vinde Prisen, vil uden Bekostning for Forfatteren blive besørget udgivet i Trykken, saafremt han ikke hellere selv vil drage Omsorg for dens Udgivelse. Terminen til Afhandlingernes Indlevering bestemmes til 1ste Juli 1816. Enhver Afhandling maatte behagelig forsynes med et Motto, og ledsages med en forseglet, et lige Motte førende Seddel, hvori Forfatterens Navn opgives. Indsendelsen skeer til den Gyldendalske Boglade i Klareboderne No. 8, som indestaaer for de udlovede Præmiers Udbetaling: naar og saasnart de af Vedkommende Consorer maatte være blevne tilkiendte.