JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
At jeg i Anledning af Branddirecteuren paa Falster, Cancellieraad Brochs dødelige Afgang og ifølge allerhøieste Rescript af 30te f. M. har overtaget de til Branddirecteur=Embedet henhørende Forretninger i Falsters Birks Jurisdictions district, bekjendtgjøres herved til Enhvers Efterretning i dette District. Falsters Birk den 9 Jan. 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmænd Bo Boesen og Jørgen Skrall i Birket, samt Christen Wibolt i Nøbølle, under Baroniet Juelinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre, deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juelinge den 5 Jan. 1836. Rostrup. 500 Rbd. 3 Mk. 4 s. S. og T., af Arvepenge under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie, opbydes herved til Udlaan imod lovbefalet Sikkerhed. Sundby den 2 Jan. 1836. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Under Marieboe Kjøbsteds Overformynderie kan imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes tillaans 381 Rbd. 36 s., naar man derom henvender sig til Marieboe den 31 Decbr. 1835. K. B. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Efter Bestilling overlades fra Guldborglands Vildbane: nogle Spidshjorte og Dager a 4 Rbd., Stk., samt Kalve . . 3 – Ourebyegaard den 3 Jan. 1836. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Det mig tilhørende, her i Byen beliggende, næsten aldeles nye Brænderi af 8 1/2 Tdrs Størrelse, med dertil hørende Malt-Kiølle hvorpaa kan tørres 12 Tdr. Malt, tilligemed en vel indrettet nye Koestald til 44 Stkr. Hoveder, og Sviin igel til 100 Stkr. Sviin, agtes underhaanden bortsolgt. Om forlanges kan til Besætning medfølge 40 Køer, 40 Sviin, 100 Favne Brænde og 100 Tdr. Malt. Conditionerne, hvoriblandt at den halve Kjøbesum kan blive indestaaende mod 1ste Prioritet i den sælgende Eiendom, erfares, naar man behager at henvende sig til Undertegnede. Saxkjøbing den 4 Jan. 1836. P. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
30te Aargang. No 5 Lollands-Falster vel. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i 2 ilhelm Lauds Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Udenlandsk Politik. Det franske nordamerikanske Anliggende spiller for Øieblikket Hovedrollen i den politiske Journalistik. Jo nærmere det rykker Afgjørelses-Momentet, desto meere forhøies Jnteressen, og den Fredslystne som den Krigslystne seer med lige spændt Opmærksomhed Udfaldet imøde, da det nu vil komme an paa, hvorvidt det skal lykkes Diplomatiens Kunstfærdighed at løse Knuden, eller om den skal overhugges ved Sværdet. Præsident Jacksons Budskab, som fylder de udenlandske Journalers alenlange Spalter, er imidlertid den forskjelligste Fortolkning underkastet. Fra Paris hedder det, at hele Verden er enig deri, at en Krig, mod de Forenede Stater, ved dette Budskab er bleven en reen Umulighed; thi vel omtales Udrustninger saavel tillands som tilsøes, men deri kan saameget mindre sees noget Tegn til Brud, som disse Rustninger iværksættes ved Statskassens Overskud, ikke (som i Europa) ved nye Paalæg; vel vægrer General Jackson sig ved at meddele den at Frankrig forlangte Reparation i en vis Form, men en saadan Form er ligesaalidet af Frankrig foreskrevet, som det overhovedet kommer an paa hvilken Form Erklæringen er affattet, naar den blot er passende og utvetydig, saaledes som den Præsidentens Budskab er meddeelt, Neworker Bladet Morning-Courier and New Fork Enquirer yttrer sig derimod denne de franske Blades Analysering, aldeles modsat. Erklæringen, siges der, har Frankrig ikke erholdt, og vil aldrig erholde den, og hvad det nærværende Budskab angaaer, er det vist, at det kun paa en høflig Maade gjentager, hvad der i det forrige er betragtet som fornærmeligt. At dømme efter de af Præsidenten tagne Forholdsregler, kan intet fornuftigt Men Fredagen den 15de Januar 1836. neske tvivle om, at Karakteren af vore tilkommende Forhold til Frankrig udelukkende beroer paa den Omstændighed, om det har betalt Hr. Barton den stipulerede Skadeserstatningssum eller ikke; er det skeet, er Alt godt, hvis ikke, og naar Hr. Bar ton efter den ham givne Ordre vender tilbage, vil sikkerligen saa strænge Forholdsregler blive trufne mod Frankrig, at de fra dettes Side vil have en Krigerklæring mod de Forenede Stater til Følge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Frankrig. Nytaarsdag holdt den østerrigske Gesandt Grev Appony Lykønskningstalen til Kongen, i Spidsen for det diplomatiske Corps. Taleren berørte blandt andet det forfeilede Mordanslag, paa Kongens Person, og saae i et saa dyrebart Livs Redning, den sikkreste Borgen for Fredens og den offentlige Ordens Opretholdelse i Europa. De franske uafhængige Blade lægge en dobbelt Betydning i Gesandtens saa særdeles venskabelige Tale, i det den - sige de – baade kan indeholde Udtrykket af den hellige Alliances Taknemmelighed modde Franskes Konge, fordi det er lykkedes hans fem aarige Anstrængelser at undertrykke Juli Revolutionens Kraft og Følger, og paa den anden Side kan fortolkes som en Tilnærmelse af Østerrig til den fransk engelske Politik i Orienten, i Modsætning til den russiske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Om Anledningen til de paa Kamrenes Aabnings dag trufne Forsigtighedsregler, tie endnu de offentlige Blade. Strafværdige Fanfaronader og forbryderske Manifestationer skulle have foranlediget flere Personers Hæftelse, hvoriblandt Hr. Levraux's, en Søn af den forrige Deputerede af samme Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
J. des Debats indeholder følgende i sine Angivelser dog ikke ganske nøiagtige - Skrivelse fra den russiske Grændse: Vi have flere Exemplarer af russiske og polske Journaler liggende for os, hvori J. des Debats Artikel om warschower Talen ikke befinder sig. Kun den i det franske Sprog redigerede J. de St. Petersbourg, har meddeelt denne Artikel, og enddag kun i et Bilag, som desværre er bestemt for Udlandet, men ikke udgivet i Rusland og Polen. (Denne Angivelse er i det mindste for saavidt urigtig, som den, Redact, af dette Blad J. de Debats tilhændekomne J. de St. Petersbourg, indeholder J. des Debats Artikel i sit Hovedblad). Alle andre russiske og polske Dagblade er det forbudet, at omtale dette Anliggende."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Spanien. Jfølge Efterretninger fra Santander af 23 f. M. ere de fire insurgerede Provindser af Cordova erklærede i den strængeste Blokadetilstand. Samme Dag ankom til Santander 40 derhen forviste Chapelgorris af Jaurequis Corps, ifølge et fra General Espartero emaneret Straffe decret. Chapelgorris-Corpset havde nemlig plyndret en Kirke og udøvet flere Grusomheder, hvorfor Generalen, da Regimentet ikke vilde angive de Skyldige, besluttede at decimere det hele 1000 Mand stærke Regiment. Endelig bleve kun 10 Mand skudte og Flere idømte andre Straffe. Dette, som skeete uden Jaurequis Vidende, angreb denne saameget, at han i flere Dage maatte holde Sengen. Henrettelsesacten, som var aldeles uventet og fuldbyrdedes uden foregaaende Dom, opvakte den største Uvillie hos den hele derved forsamlede Troppeafdeling, og man frygtede meget for Følgerne af dette uoverlagte Skridt. Det 4de GardeJnfanteriregiment er fra den nordlige Krigs=Skueplads vendt tilbage til Madrid, hvor det under hædrende Høitideligheder holdt sit Jndtog den 10de f. M. Hvad dette Regiment har lidt, kan man gjøre sig et Begreb om, naar der fortælles, at kun 7 Officerer vare tilbage af dem, der for 2 Aar siden marscherede bort. 73 ere faldne, da de bestandig vare Maalet for Zumalacarrequis Skarpskytter. Da Regimentet var ankommen til Kasernen, indfandt sig Dronning-Regentinden, der hilste Soldaterne med den hende egne Venlighed, og tilstedede nogle Officerer og Soldater til Haandkys.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Portugal. Fra Lissabon skrives under 25 f. M., at en Coureer den 22de var ankommen med Depescher fra Grev Lavradio fra Coburg med den Efterretning, at Præliminarierne til ÆgteskabsContracten mellem Dronningen og Prindsen af Coburg vare afsluttede, og at Prindsens Fuldmagt til Vielsen per procura vilde indløbe med den daglig ventede Paketbaad. Det er nu besluttet, at det portugisiske Hjelpecorps skal rykke længere ind i Hjertet af Spanien og forøges indtil 7000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Finantstilstanden skal være saa maadelig og Hr. Campos Credit sunken saa dybt, at selv de største Aagerkarle ikke ville laane ham en Styver. Be nogle 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Fædrelandet. Blandt flere Grunde, der tale for Jagtens Frigivelse af Private, anfører Nicolai Søtoft i en lille Afhandling derom i Kbhpst., den Militaire. Bonden, siger han, som udgjør Hovedmassen af vore Armeer, vil derved blive fortrolig med og elske sit Vaaben, og Fædrelandet vil, foruden at vinde lærvillige Recrutter, ogsaa have en altid rede og modig Landstorm. Beviset for Rigtigheden, af hans Paastand, henter han fra Aaret 1807. Herregaardskytterne, der vare vante til idelig Omgang med Vaaben, viste saa store Tjenester ved Hovedstadens Beleiring, at disse stedse ville bevares med taknemmelig Erindring i Historiens Aarbøger, vare de end for Faa imod Mange til at udrette noget deciderende. Havde nu ogsaa Landstormen, allerede dengang i Besiddelse af Jagtrettigheden, ligesom Skytterne, været vaabenvant, da skulde den, modigere end nu var at vente, have gaaet Fædrelandets Fiende under Øine. Krigens Gang, Danmarks Skjæbne, ja vel endog tildeels Europas, vilde muligen da have faaet en anden Retning, og, støttet paa dette historiske Factum, bemærker han, kan vidst ingen Fædrelandsven andet end ønske, at den danske Bonde, Armeens Kjerne, ikke strax efter sin Tilbagevenden fra Krigstjeneste aarene skal berøves Vaabenet og glemme hvad han med Møie har lært, men at Leilighed maa gives ham til fri Vaabenøvelse, hvorved hans Mod vil voxe. Af de øvrige Grunde fortjener især den moralske at fremhæves. Den bundne Jagt, siger han, virker meget skadeligt i moralsk Henseende i Borgersamfundet, thi dens uundgaaelige Følge er: Krybskytteriet, der avler Fjendskab, Mistillid, lumske Tænkemaade, stundom gruelig Hævn, Mord og anden Udaad. Ved Jagtens Frigivelse vilde dette Onde aldeles hæves, og mangen Misgierning være forebygget i Fremtiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
J Kieler Correspondensblatt læses følgende Udsigt over Fonds og Kasser, som sortere under specielle Collegier, hvoraf Forfatteren drager den Slutning, at Statsfinantsernes Tilstand dog ikke synes at være saa slet, som man skulde antage efter det i September publicerede Budget. Af otte forskjellige Fonds, som sortere under det danske Cancellie, eies Capitaler til et Beløb af 1,342,000 Rbd. Den almindelige Pensionskasse er i Besiddelse af circa 4 Millioner Rbd., hvis Renter, tilligemed det aarlige Overskud af Postindtraderne og det betydelige Tilskud af Statskassen af over 500,000 Rbd. aarligen, anvendes til Pensioner og Gratialer. Den almindelige Enkekasses Capitaler ere ikke bekjendte, ligesaalidet som de under GeneralToldkammeret sorterende trende Fonds. Derimod eies under Postvæsenet af et saakaldt Befordrings væsens-Fond circa 250,000 Rbd., under General commissariatet, af Krigshospitalskassen over 1 Million Rbd. og under Admiralitetet, af et eget Fond, circa 1 Million Rbd. Forinden den nylig opdagede Kassedefect, havde den saakaldte Hofkassehenimod 1 Million Rbd., og Ordenskapitulet skal haver samlet en Kapital af circa 1 Million. Statsbygningskassen og Theaterkassen maa ligeledes ere betydelige Kapitaler, og udentvivl have de øvrige Collegier og Directioner, ogsaa forholdsmæssigen specielle Fonds, hvis Antal og Størrelse imidlertid ikke er bekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Angaaende den intenderede Jernbane, mellem Altona og Neustadt erfares, at der fra tvende engelske Entrepreneurer skal ved Grosserer J. Omen i Kjøbenhavn være indgivet en Plan til Hs. Maj. Kongen, hvorefter denne Jernbane inden tre Aar efter Anlægets Begyndelse skal udføres paa Jnteressentskabets Bekostning, mod at Regjeringen garanterer det en aarlig Rentereven af 5 pCt. af den til 600,000 Pd. St. anslaaede Anlægscapital, og at der afvialke Transitvarer, der passere paa Jernbanen gjønnem Neustadt, betales 1 pCt. Transittold. Efterstet Antal Aar, som nærmere vil blive at bestemme, skal Jernbanen med alle dens Jntrader tilfalde Regjeringen. Til nærmere Undersøgelse af Forslaget har Hs. Maj. nedsat en Commission, bestaaende af Finantsministeren Grev Moltke, Cancelliedeputeret Grev Reventlow Criminil, Conferentsraad Holten, samt Justitsraaderne Garlieb- og Rathgen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Den, som Stempelpapirsforvalter for Hertugdømmet Slesvig, suspenderede Justitsraad Jasper, skal ikke have havt denne Post længere end lidet over et Aar, førend den hos ham forefundne Casse defect, som angives at være 16,000 Rth. Cour. blev opdaget. For Tab i denne Anledning skal imidlertid Statskassen være betrygget ved en Caution, som antages for at være ganske sikker. Under Overskrivt: Hvor finder jeg en Forlægger?" beklager en Forfatter til en Udsigt over et vist Amts Commune=Kassers Forfatning, Jndtægter og Udgivter for Aaret 1834, med en Jndledning, indeholdende en statistisk Oversigt over Amtet modv., sig over, at det ikke har været ham muligt at erholde nogen Forlægger til dette Værk og at Omstændighederne forhindre ham fra selv at lade det trykke. Han ønsker derfor, at Nogen vil paatage sig Forlaget og, efter at have begyndt sin Beretning om det Uheld, der hvilede over hans Manuscript, siger han endvidere: "Der gives mange snurrige Andragender i Verden; de fleste Sorter ere forlængst forsøgte, mememan studser dog stundom ved en usædvanlig Variationen saadan er maaskee den, jeg nu har at forelægge det ærede Publicum igjennem Kjøbenhavnsposten. Endeligen apostropherer han sig selv saaledes: "Jeg er saa halv om halv Skribent og Jurist, en Mellemting mellem Noget og Jntet, en Varietet af Mariats Amphibier, der hverken kunne leve paa Landet eller Vandet, det vil sige: Jeg er hverken det Ene eller det Andet, men Lidt af Begge." Flandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Første Juledag var en Daglønner WeinhardtsKone i Weimar gaaet til Erfurt for at besøge sin derværende Mand, og havde efterladt sine 4 Børn paa 8, 6, 4 og 3 Aar i Huset uden Opsigt. Da Konen henimod Aften vendte tilbage, laae det yngste Barn sovende i Sengen; de andre tre manglede. Efter længe forgjeves Søgen, aabnede man endelig en i Stuen staaende tom Kiste, og fandt deri de Savnede, livløse, henstrakte over hverandre. Børnene vare krøbne i Kisten, og havde slaget dens tunge Laag saa fast til over dem, at de ikke formaaede at udfrie sig af det lufttæt tilsluttede Fængsel. Alle Forsøg af den tilkaldte Læge paa at bringe de Qvalte tilbage til Livet, vare forgjeves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
En Fabrikarbeider i Erlangen, en ivrig Tilhænger af det saakaldte "Stillen im Lande, fik den fire Jdee at Gud forlangte nye blodige Offere for Verdens Synder, og at han var kaldet til at bringe et saadant ved at offre Himlen et af hans Børn. Den 24de f. M. om Eftermiddagen indesluttede den Ulykkelige sig med sine 3 Børn i Beboelsesværelset, greb sin 13 aarige Søn, og skjar Halsen over paa ham. Jmidlertid havde de 2de andre Børn grebet Flugten ud af Vinduet, og anmeldt Faderens Forbrydelse. Da man vilde arrestere ham, satte han sig til Modværge, og tilraabte de Jndtrængende: "Jeg er mere end Abraham, jeg har virkeligen fuldbyrdet det blodige Offer, hvilket Udraab han oftere gjentog, da man bragte ham i Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Den østerrigske Jagttager" fortæller: Da man nyligen i Bucharest vilde give den Belliniske Opera"Montechi og Capulettil, var paa Theater=Placaten bemærket: For at undgaae den 4de Acts sørgelige Ende, ville Romer og Julie ikke døe!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Literatur. Borgemesteren i Horsens, Hr. Overanditeur Ræder har, under Titel af: "Bemærkninger og Forslag i Anledning af Brændeviinsbrænderiernes Tilstand i Kjøbstæderne og paa Landet i Jylland, udgivet et saare interessant Skrift. Deraf sees, at Statens aarlige Jndtægt af Brænderierne omtrent udgjør 800,000 Rbd. Forf. sammenligner Afgiften af Brænderierne i de forskjellige Kjøbstæder i Jylland, Fyen og Sielland, hvoraf fremgaaer de uforholdsmæssigste Resultater. Saaledes er f. Ex. af Viborg (3,419 Indb. kuns svaret 4,075 Rbd., hvorimod af Svendborg (3,358 Indb.) 16,968 Rbd. og af Roeskilde (2,828 Indb.) 23,097, af Aarhuus (6,765 Indb.) 23,301, og af Holbek (1,887 Indb.) 19,915 Rbd. J Aalborg ere Brænderierne i stort Forfald. Aalborg med Sundbye (7,048 Indb.) har kun svaret 3,035 Rbd. Det største Værk udenfor Kbhvn. er Hr. Wulffs, i Stege.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Fra Hr. Justitsraad Reckelmann i Randers kan med det Første ventes et Skrift om Communalvæsenet i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Børscoursen er uforandret. Reisende. fra den 6te til den 13de Jan. 1836. Fra Gaabense til Vordingborg, Cand. Bagge; Jomfr. Theisen; Assessor Jessen; Hr. Jespersen; Studiosus Jessen; Handelsbetjent From; Kammerjunker Classen; Cancellieraad Smidth; Lieuten. Smidth, Kjøbmand J. L. Meyer, Fra Vordingborg til Gaabense: Legationsraad inde Bischer, Frøken Knap; Forvalter Lange; Boghandler Berggreen; Skipper Poulsen med Skibsmandskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Bekiendtgjørelser. Torsdagen den 28 Jan, afholdes Bal paa Gjæstgivergaarden, hvortil nærmere Jndbydelse vil udgaae i Byen Senest ville de Lysthavende behageligst tegne sig i min Bolig inden Søndag den 24 Jan. Nykjøbing den 12 Jan. 1836. Ærbødigst J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Auctions-Placat. Torsdagen den 28de denne Maaned, om Middagen Kl. 12, bliver den hoveriefrie Gaard Nr. 19 i Ulsløv, under Ourupgaards Gods, med tilhørende Besætning og Jnventarium, Sæde= og Fødekorn m.v., ved offentlig Auction paa Birkets Tinghuus opraabt til Bortfæstning paa Livstid. Denne Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tønder, med et Areal af circa 27 Tønder Land, er bekjendt for sine gode Jorder og paavises af Forvalter Ferrall paa Ourupgaard, hos hvem Fæstebetingelserne, som ved Auctionen. ville blive nedlagte, foreløbigen henligge til de Lysthavendes Efterretning. Falsters Birk, den 5te Jan. 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Natten imellem den 18de og 19de forrige Maaned er fra Nyested bortdreven en spidsgattet Bergens-Jolle, grønmalet for oven og sort tjæret i Bunden, ind- og udvendig. For dennes Tilveiebringelse loves en passende Douceur af Eieren, Kjøbmand Burmeister i Nyested. Nyested den 11 Jan. 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Formedelst forandret Bestemmelse, udsælges mit Varelager af Jsenkram og Manufactur varer, samt mit Viinlager, bestaaende af diverse Sorter fine röde og hvide Viine: St. Julien Lafitte, Chateau grand la Rose, Portviin, Buxgunder, gl. Madeira, Champagne, flere Slags gl. Rhinskviine, gl. Malaga, Graves m. m., alt paa Bouteiller og til nedsatte billige Priser. Nykjøbing den 11 Jan. 1836. A. M. Bendix.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Enhver som maatte have noget at fordre i Skoemagermester Lars Peter Hansens og afdøde Hustrues: Cecilie Andersens fælleds Boe, 2, i Dagleier Peder Godtfredsens og afdøde Hustrues: Anne Pedersdatters fælleds Boe og 3. i den i Thorslunde afdøde Tjenestekarl Niels Jørgensens Stervboe, hvilke Boer ere tagne under Skiftebehandling, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig, at anmelde og beviisliggjøre sin Fordring. Ligeledes indkaldes Niels Jørgensens Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og at varetage deres Tarv under Skiftet. Mariebo Skifteret, den 7 Januar 1836. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Literatur. Subscriptions-Indbydelse paa Fuldstændig dansk Huusret for Hvermand hvor med hensigtsmæssig Udförlighed vil blive fremstillet Lovgivningen om Familieforholdene, Huusforholdene, offentlige Forhold, Tingsrettighederne, offentlige Indretninger, Byrder og Paalæg, Politi= og Straffelovene, Rettergangs væsenet, Skifter, Auctioner etc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Denne nyttige Bog vil komme til at bestaae af 30 Ark, der vil udkomme i Hefter paa 5 Ark, hvoraf hvert betales med 2 Mk. SubScription modtages inden indeværende Maaneds Udgang hos Boghandlerne Thierry i Nakskov og Berggreen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommet: Sjølunda, Nytaarsgave, passende at nedlægge. i enhver kjær Haand. Jndhold: Den danske Pige i fremmed Land. – Om giftefærdige Jomfruer. – Almeenyndede Sange fra de nyeste Theaterstykker 1834 og 1835, (af Alferne, Klærkevænget, MochelPerrin, Ludovic &c.) Smaa Declamationer passende i Selskabslege. Ved Blomster at forudsige Skjæbnen. (Til denne interessante Spøg kan man bruge enten naturlige Blomster eller fæste Disses Navne paa Kortblade. Faaes for 2 Mk. i Mariboe hos Gigengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Ved Proclama af Dags Dato, som tinglæses ved Over og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Ungkarl Hans Peder Olsens Stervboe af Gunsemagle paa Falster, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer paa bemeldte Boe for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 14 Januar 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
At jeg i Anledning af Branddirecteuren paa Falster, Cancellieraad Brochs dødelige Afgang og ifølge allerhøieste Rescript af 30te f. M. har overtaget de til Branddirecteur=Embedet henhørende Forretninger i Falsters Birks Jurisdictions district, bekjendtgjøres herved til Enhvers Efterretning i dette District. Falsters Birk den 9 Jan. 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-15
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmænd Bo Boesen og Jørgen Skrall i Birket, samt Christen Wibolt i Nøbølle, under Baroniet Juelinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre, deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juelinge den 5 Jan. 1836. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-19
30te Aargang. No 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-19
Holland. ValsterVI. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykke i Vilhelm Lands Offtig i Antong. Tirsdagen den 19 Januar 1836.