JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-12-29
Weichselen, den 13 Dec. lycin. Den preussiske Resident i Warscan, Hr. Krigsraad Buchholt, er i Mandag, ankommer med en Secretair til Obre. Han er forsynet med ville fornødte dagst men skal ikke logere i Staden Dansig; hen har kuns nogle Gange været det, for at Lomplienske Even dige, rub, og de, russiske Resident, Hr. von Petersen. Mengotiationerne, som maaskee allerede over tidigen tver førstkommende Mandag toge deres Begyndelse, skal holdenne og sluttes paa det preussiske Terrioriten, enten i Langene, fuhri eller i Ølive, Paa det første Sted har man i Gaar allerede udseet et rummelige Haugehuus Bettil. Man i har derfor det Haab, at Enden paa al Misforstaaede ikke. skal være langt borte. J Gaar Morges Kl. 20 gysom en Stafette til Hr. General von Enkelsteis i Borge Kongen af Preussen billiger de af Generalen hele Øie positioner, og befaler, oc inde alle Posteringer blive staaende, saalænge indtil den hele Sag er brog til koster man te Posten for i Dag er ved Rygens Slutning ikke kommis, Hommode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-12-29
Kiøbenhavn, den 29 Virknister. at Den 26de Pom er Studiosus, Jens Abindis, gemet at være residerende Capellan til Gusdals Præstegield, AgerskaStift. Capellan, Hr. Martin Beng ligesaa at være Sognepræst til Qvichne Præstegield i Aggershuus Stift. Søren Daff Brodsord, ligesaa at være Agent, og have Rang med CommertzRaader. Den 3die Der er Studiosus, Peder Høier, confirmeret at være Capellan pro Persona paa Femøe Studiosus, Thomigs Husum, ligesaa at være Sognepræst for Schibye Menighed i Sielland, Capellan, Hr. Lars Holm, ligesaa for Sindal og Astrup Menigheder i Aalborg Stift, Studiosus, Thorchild Aschehong, beskikket at være residerende Capellan til Rachestad Præstegield i Aggershuus Stift Candidatus Juris, Hans Bagger, beredsfoged udi Bog og Wends Herreder i Fyen. skikket til at være Her¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-12-29
Den 8de dito er Copiisten i det vestindiske Contoir ved General ToldKammeret, Hinrich Junge, beskikket til Veiermester paa St. Thomas og St. Jan, og ligeledes er under samme Dato Studenten, frisch, udnævnt til Copiist i bemeldte Contoir ved Christian Detlev General-Told Fammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-12-29
Hans kongel Majestæt haver allernaadigst resolveret, at de norske Dragon Regimenters Navne, fra næste Aars Begyndelse af, skal forandres saaledes; Det 1ste søndenfieldske Dragon-Regiment skal kaldes, det aggershuussiske Dragon Regiment. Det 2det søndenfieldske Dragon Regiment: det smaallehuske Dragon-Regiment. Det 3die søndenfieldske Dragon-Regiment, det oplandske DragonRegiment; og det nordenfieldske Dragon-Regiment: det trundhierske Dragon, Regiment. do. 200 No Jndpasserede: de 14 vedHurischman fra Sverrig; Kammerherre Horneman Kiøbmand fra Ædolgave; Grev Holstein fra Lethraborg; Justitsraad Dine ved sen og Kammerherre Morgenstierne fra Landet; Lieutenant Barner fra Jylland. Oberstlieutenant Castenskiold og Kammerherre Spanskjold fra Svanholm; Kammerheere Retz fra Jylland; Controlleur Hag og Skibs-Capitain Krog fra Fyen, Kiøbmand Weber fra Altona, spansk Capitain Domnico Laurent og Kammerherre Gottberck fra Helsingøer; Geheimeraad Sehested Juel med Frue fra Fyen; Etatsraad Seidelin fra Landet. i Udpasserede: en Kammerraad Reusch, Etatsraad Anker og Justitsraad Falsen, til Norge; Lieutenant ved. Osten til Holsteen; Birkedommer Fogh. til Ovenst; Lieutenant Dyssel til Naskau, Kiøbmand Schmidt til von Striker til Sverrig. Kl. Mor. Hattin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaving og Sententer af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-12-29
Tydske Futteral-Calender, nemlig med illuminerte Kobberstykker 30 Sk., röde og blaae dito 24 Sk., og sorte dito 22 Sk., kan tilkjöbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie. Rottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1784, hvorudi findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt 32 nyeste DameHovedpynts=Moder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, ere tilkjøbs i det kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis pr. Stk. 4 Mk. re ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden, og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Orton, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkere for 10 sk. Dielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Guldelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som førestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige livter, da lukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. boEyst-Mad, eller Forældre og Børne-Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, er ved Trykken udkommen, og tilkjøbs at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie min for 10 Sk. N. Pd. 6 af oc AVERTISSEME
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Nye Glæde overalt Algodheds Smiil opvækker, Hos skiønsomt Folk, saa langt det danske Scepter rækker, Betragtningen af det, Guds Naade lod os see J det afvigte Aar, giør Glæden levende. Vi saae den Høieste med os i Freden være. Han dem velsignede, som sig ved Handel nære. Hans Kirke, Kongens Huus og hver Privatmands Flor Erkiendtes vogtet vel, lyksaliggjort og stor Tilbeed ham dybt, du Folk, som Himlens Yndling findes, Lad din Velgiørers Værn om dig bestandig mindes Vær nu og altid hans og han vil være din. Byg Templer for hans Navn paa Lasternes Ruin, Dig dette Nye=Aar da skal ny hans Godhed vise; Og aldrig skal din Flid Belønningen forliise. Nye Lykke for enhver det Nye=Aar skabe vil, Gom søger Gud og det, hans Rige hører til. Godt Ønske til den Hæld hver Læser herved giøres Gid Nordens Glædes Lyd maae aldrig svækket høres, Endog Medbrødres Fred forøge meer vor Fryd, Som alles sande Vel, Retskaffenhed og Dyd, Befæst vor Konges Huus, du Gud, som er vor Styrke Hver Undersaat lad ret din Guddoms Vælde dyrke Giør from Bestræbelse i Udfald lykkelig, Stands alle Rædseler, som mod og nærme sig Lad Vinding ved din Haand, dem, Havet pløie, trøste, Skienk Jorden Frugtbarhed, at Fliden rigt kan høste Udbred din Miskundhed til hver en Statens Lem, Og de Nødlidende med naadig Hielp ei glem, Dig anbefale vi vor Tarv udi det Hele. Fra dig see Viisdom til for os i alle Deele, Giv hver hvad tienligt er til Livets bedste Kaar! Giør fredeligt og godt det nye begyndte Aar! Tiflis, Zaren Heraclius's Residents, den 12 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Hans Høihed, Zaren Heraclius, vil efter Forlydende i tilkommende Aar, tilligemed sin hele Hofstat, geleidet af mange Fornemme af den kartalinske og kachetske Adel, fore tage en Reise til Crim, og besynderlig til den nye Stad Cherson. Denne Fyrste fører megen Pragt, og giør store Omkostninger, hvortil han besynderlig har vænt sig, da han idelig tilforn havde at bestille med de tilgrændsende ødsele persiske Fyrster og de tyrkiske Basser, og uophørlig havde Besøg a deres Gesandter. Derforuden havde hans Feldttog til Indien, paa hvilke han i sin Ungdoms første Aar geleidede SchaNadir, aabnet hans Øine, og lært ham at kiende de indiske Beqvemmeligheder. Han har derfor og befordret Agerdyrkningen, Qvægavlen, Handelen og overalt Flid og Virksomhed sine Stater, af hvilke han nu trækker 713200 Rubler, elle 1 Million 664136 Keisergylden, i aarlige Jndkomster. Folkemængden i hans tvende Provindser Kartalinien, Kachet og de dertil hørende Districter beregnes for 61000 Familier. En gandske anden Beskaffenhed har det med den anden Denne har i sin he Regent i Georgien, Fyrsten Salomo. le Provinds Jmerette ikke en Stad eller Landsbye, som paa nogen Maade fortiener dette Navn. Hans dovne, fattige og uskikkede Undersaatter leve i enkelte adspredte Hytter og Huler, som ere gravede i Jorden. Fyrsten selv, i Stedet for at søge at forbedre sine Stater, finder sig trøstet og fornøiet i sin egen Stolthed, og naar han indhyllet i en Faare skins-Pels, har lagt sit Hoved paa en Steen, saa forsikkre han, at Patriarken Jacob har levet paa selvsamme Maade, som dog vel har været ligesaa fornem som han. Efter denne Afskildring bliver det og meget sandsynligt, at Fyrsten Salomo har paa det ham gjorte Forslag, at erkiende sig for afhængig af Rusland, svaret; Han vilde ikke dependere af nogen anden, end sin Sabel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Philladelphia, den 18 October. Det staaer nu ikke længere i nogen Uvished, hvor Congressens tilkommende Residence skal være, thi den har i dens Forsamling i Gaar besluttet: At der paa eller ved Strandbreden af Delaware skal bygges Huse til Kongressens Brug, ifald en beqvem Plads til en Generalitetsstad kan findes sammesteds. Derhos er en Besigtelses-Commission udnævnt, til at udsee Pladsen til den nye Stad, besynderlig hvor der er Vandfald, og at indgive Beretning derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Madrid, den 1 December. Man taler meget, men paa forskiellig Maade, om en nye Opstand, som har været i Nyespanien, og besynderlig Mexico. Allerede for nogle Dage siden har Hoffet erholdet Efterretning derom, men intet omstændeligt derom bliver bekiendt. Fregatten, som har overbragt denne Efterretning, venter i Cadix paa kongel. Befaling angaaende de Forholdsregler, som skal tages for at dæmpe denne Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Weichselen, den 8 December. Uagtet det er gandske vist, at Underhandlingerne allerede ere saa godt som begyndte, saa fortsætte Danziger ne dog alligevel bestandig deres Udrustninger, og giøre saadanne Anstalter til deres Forsvar, som om de havde den haardeste Beleiring at befrygte. Man formerer Kanonernes Antal og Munitionerne paa Voldene. Danzigerne skal og endnu vedblive deres Haardnakkenhed i at negte den fri Fart paa Weichselen, og desangaaende ville bekiendtgiøre ved Trykken en vidtløftig Afhandling. Magistraten i Danzig har paa nye sendt en Deputation til General von Eglofstein med den Anmodning, at han dog, da man nu vilde træde i Underhandling under russisk Megling, vilde have den Godhed at ophæve Blocaden og trække Tropperne tilbage, men Generalen har svaret derpaa Dette kunde ingenlunde skee, og Tropperne maatte uforanderlig blive staaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Østerrigsk Grændse, den 13 December. J Nedre Øvre- og Jndre=Østerrig vil Keiseren, efter Forlydende, oprette 5 nye Bispe=Sæder, og derved lægge et aabenbare Beviis paa sin Nidkierhed for den katholske Religions Bedste og Vedligeholdelse, for Dagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Den 17de December. Den regierende Fyrste af Anhalt-Zerdst har tilbudt Keiseren 460 Mand af sine fra Amerikaa tilbagekomne Tropper, som en Foræring, hvilke Hans Majestæt og har antaget til Fordeling blandt adskillige Regimenter, men Officererne har han frabedet sig, for ikke at giøre de keiserl. deres Avancement besværlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Paris, den 15 December. Jngenieur=Lieutenant Meunier, Videnskabernes Academies Correspondent, har gjort det Forslag, at bygge af let Træe et Luftskib, saa stort som et 74 Kanonskib, hvilket i Stedet for Master skal være forsynet med en overordentlig stor Dom, hvorover det kongel. Flag skal vaye. Paa hver Side skal være 25 Roerkarke, ved hvis Hielp dette Skib skal fare afsted som en Lynild. Omkostningerne derved har man anslaaet for 150000 Livrer. Den brændbare Luft, hvorved dette Skibs Opfart og forizontale Gang skal sættes i Verk, lover Lieutenant Meunier at levere hver Cubiefod for 2 Skilling, da den koster Hr. Charles 9 Gange saameget. Det er vist, at Hr. Montolfier nu har en Luftmaschine i Arbeide, som skal langt overgaae alle de forrige i Størrelse. Med denne vil han tilligemed et anseeligt Selskab giøre en ny Luftreise. At og i Bourdeaux en Luftmaschine er gaaet i Veiret med Græve Dillon, er en Opdigtelse, som ved Breve fra Bourdeaux er meldet hertil. Jmidlertid er sammesteds, i Anledning af en fra Paris forskrevet Luftmaschine, hvilken Kaffehandleren Bellevue har ladet gaae i Luften for Penge, en stor Allarm opkommet, fordi Maschinen overhoved steg kuns 25 Fod høit. Ved denne Allarm skal over 2000 Stole være brudte i Stykker, Kaffehandlerens Huus være bestormet, Vinduerne slagne ind, nogle af den ankommende Vagt dræbte og saarede, og det Aftensmaaltid og Bal, som skulde holdes efter Maschinens Opfart, være tilintetgjort. Fra Madrid skrives, at Kongen har ved en pavelig Bulle erholdet Fuldmagt, til paa visse Aar at hæve den tredie Deel af alle i Kongeriget værende geistlige Beneficier, som indbringer 600 Ducater og derover. Det skal ogsaa være tilforfadeligt, at mange Klostere af Betler-Ordenen i bemeldte Monarkie skal ophæves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Amsterdam, den 16 December. Den 13de d. M. er Vice-Admiral Reynst, med sin til Middelhavet bestemte Escadre, gaaet under Seil fra Texelen. Denne Escadre bestaaer foruden Admiralskibet, af 5 Linieskibe, Admiral Ruyter, Prinds Willem, Drenthe, Nordholland, Hercules, og Fregatterne Harlingen og Meden. Af Officerer befinde sig paa samme Schoutbynacht, Braem og Capitainerne Smissert, Ryneveld, Melville og Græven af Rechtern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Til de Sieldenheder, som fortiene at anmeldes, henhører en 76 Aar gammel Engellænder, ved Navn Wilson, som siden sit 20de Aar, altsaa nu allerede i 47 Aar, bestandig til Hest, de uomgængelig nødvendige Søereiser undtagne, har J denne med en eneste Betient reist Verden omkring. lange Tid har han med Opmerksomhed giennemreist den bekiendte Deel af vor Jordklode, skal nu være i Seberien, og derhos har besluttet, at fortsætte sine Reiser, saalænge hans Sundhed og Kræfter tillade det, hvilke skal være overmaade styrkede ved den bestandig vedvarende Bevægelse, hans Legeme er udi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Wien, den 17 December. Om Keiserens Reise til Jtalien gaae vore Efterretninger kuns til den 8de d. M., paa hvilken Dag Monarken var ankommet til Klagenfurt, havde spiist til Middag hos Ærkehertuginden Anna, og efter at have beseet de der værende offentlige Anstalter, iblandt andet havde ladet Fyrstbiskopen af Passau komme til sig i sit AfstigelsesQvarteer, den gyldne Hiort. Den 9de er Reisen fortsat videre til Florenz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Haag, den 16 December. Svaret fra de østerrigske Nederlandes Gouvernement paa den af den hollandske Minister i Bryssel overgivne Memoire er nu trykt. Det hedder iblandt andet deri, at Generalstaterne i Henseende til de Forter, som paa den østerrigske Regierings Side ere tagne i Besiddelse, vel skulde erindre sig Græve von Diegenfelds Declaration af 1776, at Hendes Majestæt aldrig havde erkiendt, eller nogensinde vilde erkiende andre Grændser i Flandern, end de i Aaret 1664 fastsatte, og efter disse Grændser hørde de i Besiddelse tagne Forter ustridig til Hans Majestæts, Keiserens, Territorium, og under Hans Souverainitet. Derforuden havde Republiken 1750, da der var fuldkommen Fred, uden Forveien at give Efterretning derom, med bevæbnet Haand taget Fortet St. Paul i Besiddelse, for hvilket aabenbare Angreb ikke er skeet nogen Satisfaction, uagtet man da har fordret samme. Fortet St. Donges var ved Conventionen af 1718 afstaaet, men denne Convention er bestandig holdet for nu og ugyldig. Angaaende disse Grændsestridigheder behøvedes altsaa ingen Negociation, da den nederlandske Regiering vilde vedblive sin engang gjorte Disposition; men der vare endnu andre Puncter at afgiøre, og Keiseren havde endnu andre Fordringer, til hvis Berigtigelse man vel skulde lade sig en Regociation ved Commissairer befalde &c. Dette Svar er givet den 6te d. M. i Bryssel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Donaustrømmen, den 18 December. følge de nyeste fra Constantinopel til Wien indløbne Depescher, har Porten tilbudt sig: "Til det keiserl. kongel. Hofs Tilfredsstillelse at ville afstaae ikke allene Staden og opgis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Fæstningen Belgrad, med et rium af 3 Mile i Omkreds, men endog den allerede ommeldte Deel af det tyrkiske Croatien tilligemed Fæstningen Wihaez."– Herpaa har Baron Herbert Befaling at svare: "Man kunde umuelig antage, at disse Afstaaelser holdte Ligevegten med den til Krigsomkostninger anvendte Sum af 22 Millioner Gylden, og det keiserl. Hof kunde altsaa ikke ansee dem som en Erstatningderfor, Porten havde altsaa endnu at erklæerklære sig over de allerede for længe siden gjorte omstændelige Fordringer. (Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Kiøbenhavn, den 2 Januarii. Den 19de November f. A. er Studiosus, Anders Gamborg, beskikket at være Professor designatus ved Odense Gymnasium. Den 3die December er Studiosus, Gerhard Henrich Beiner, ligesaa at være Skibs-Præst i det asiatiske Compagnies Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Den 21de December har det allernaadigst behaget Hans kongel. Majestæt at benaade Proviant, Forvalter Giedde med Guldmedaillen med Omskrift: Pro Meritis, for hans Opmerksomhed og Vinskibelighed ved Proviantgaarden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
Da Hans Mæjestæt Kongen i allernaadigst Betragtning af Kort Fabriqueurernes allerunderdanigste Klager over de paa alle raae Materialier til deres Fabriquer forhøiede Priser, for hvis Skyld de ikke see sig i Stand til at levere Kort efter forhen fastsatte Taxt, ved allerhøieste Resolution af 24de November sidstleden har befalet, at Prisen paa de nu brugelige Spille-Kort skal forhøies fra 14 Skilling til 15 Skilling Spillet, som med Nytaaret 1784 tager sin Begyndelse, saa bliver saadant efter Finantz Collegii Ordre herved til Efterretning bekiendtgjort. Udi Siellands Stift, Kiøbenhavn og Bornholm undtage ne) ere i næstafvigte Kirkeaar 1783, copulerede 2164 Par. Fødte Mandkiøn 3692, Qvindekiøn 3511; Tilsammen fødte 7203. Deriblandt Uægte 171. Døde Mandkiøn 3232, Qvindekiøn 3015. Tilsammen døde 6247. Ere altsaa 956 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde: Jblandt de Fødte. En Gaardmands Kone i Selsøe født Trillinger, som alle 3 vare Sønner og hvoraf de 2 endnu leve. Jblandt de Døde: En Kone i Tolløse Sogn, 107 Aar gammel. En Kone i Skamstrup Sogn 104 Aar gammel. En Mand i Kundbye Sogn 102 Aar gammel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
J Tallotteriets 261de Trækning i Wandsbeck den 24de December udkom følgende Numere: J den 391de Trækning her i Staden udkom i Onsdags den 31te December No.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-02
AVERTISSEMENT. Onsdagen den 7de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 1 og 3 Slet, bliver ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbuden og bortsolgt, afgangne Skriftstøber Johan Gottfried Potzsches og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende, og i Vimmelskaftet under No. 23 beliggende Gaard, som befindes saaledes: et Forhuus til Gaden paa 4 Fag, Grundmuur, 3 Etager høit med Qvist over 2 Fag, og Kielder under; i Gaarden et Sidehuus paa 15 Fag Muur- og Bindingsværk, hvoraf 13 Fag ere 2 Etager høie med 2de Qviste over, hver paa 3 Fag, og de 2 Fag til Trappehuus, 4 Etager høit med Kielder under. Et Sidehuus 10 Fag Muur= og Bindingsværk, 2 Etager høit med en Qvist over et Fag. Et Baghuus 10 Fag Muur- og Bindingsværk 3 Etager høit, med gebrokken Tag og Qvist over 2 Fag med Luge, Udlægger, Vinde og Toug; i denne Bygning er en Port med Udkiørsel til Skindergaden. Udi Gaarden, som er broelagt, en Portion færsk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, samt et Skuur af Muur= og Bindingsværk paa 3 Fag; J Værelserne 5 dobbelte og 7 enkelte Vindovne, samt 4 Bielæggerovne, med videre Muur= og nagelfaste Pertinentier Gaarden tilhører, som Vurderings-Forretningen af 28de Nov. sidstleden nærmere forklarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-05
Udtog af en Skrivelse fra Montreal, af 11 Oct. Denne talrige Colonies Tilstand er nu utilforladelig. Handelen er af Freden ligesom sluttet i Baand og Lænker. Amerikanerne søge ikke at træde i Forbindelse med os, for at ombytte deres Vahre mod vore; og af denne Omstændighed reiser sig ved Strandbredden af St. Laurensfloden den ivrigste Forlængsel efter Uafhængighed. Colonisterne, som dyrke Landet, ere undertrykte af Herrerne, og maae nu, da de skulde nyde Frugten af deres Arbeide, udrede en svær Tiende af alt, hvad Markerne frembringe, hvilke de have gjort frugtbare. Den eneste Drik, hvoraf vi kan betiene os, er en svag Liqueur, kaldet Serpinel. Da vi stode under fransk Herredømme, kostede Vinene og Brændevine ne meget mindre. Naar man var træt af Arbeidet, kunde man ved en Slurk af denne eller hiin Drik vederqvæge sig; men nu synes alting at forene sig til vor Ruin. Vi have forlangt et Frihedsbrev, til at handle uden Forskiel med de engelske og franske Colonier, og med de 13 forenede Staters Søestæder, og dette Frihedsbrev kommer ikke. Der gives og bestandig Vanskelighed i Henseende til Nyeports Rømning De Vilde have det Forsæt, fornemmelig at besøge Amerikanernes Markeder, som kiøbe deres Pelsverker, og derimod sælge dem europæiske Liqueurer, Vaaben og andre Ting hvormed de finde sig bedst tiente. Vi vide endnu ikke, hvo vi skal foretage os med vort i dette Aar indhøstede Korn, vor saltede Kiød, Jern, Bygningstømmer, Hamp og Hud som alt er oplagt i vore Magaziner, da al Afsætning er og forbudt. Det er umueligt, at et halvt Aarhundrede, ja at 25 Aar kunde gaae bort, uden at vor Forening med de nye Uafhængiges Demokratie skulde komme Stand. Vore Sæder, vore Forbindelser, vor Caracter, den Nødvendighed, at indlade os i Handelsforeninger med vore Naboer, den Fortrydelse, Storbrittannien maae fole ved at regiere en Colonie, hvoraf det har slet ingen Jndkomster, alt dette forkynder vor Adskillelse fra Engelland, og vor Uafhængig. hed under den amerikanske Congresses Love, som maaskee turde komme i Stand inden kortere Tid, end man tænker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-05
London, den 12 Dec. Den unge Hertug af Doset, som i disse Dage er kommen tilbage fra Paris, taler i alle Selskaber om de tvende første Luftreiser, hvortil han i Frankrig har været et Øievidne. Man begynder nu ogsaa her at tale med Agtelse om denne Opfindelse, hvortil den almindeligere Klasse af Publicum hidtil ikke har kundet beqvemme sig. Jtalieneren Baggiani har igien en Luftmaschine paa 15 Fod i Giennemsnittet færdig, hvilken han har ophængt i Pantheons store Sal, og sammesteds lader see for Penge, indtil den skal gaae i Vei Under Trykken er her en Historie i 2 Deele, om ret. den ærostatiske Maschine og dens Opfindelse ved Hr. Montgolfter i Aaret 1783, indtil den Fuldkommenhed, hvortil den skal være bragt i Aaret 1790. J samme ere de Luftvogne, som den kongel. Familie, Adelen, de Lærde og Kunstnerne skal have i sidstbenævnte Aar, gandske nøie beskrevne. Dette Verks Aarstal er 1791.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-01-05
Hvor betænkelig Tilstanden i Jrland nu maae være, kan man og slutte af følgende Formaning, som den 25de Nov. er oplæst i alle romersk katholske Capeller i Dublin, og geraader de irlandske Katholiker til Ære. Den lyder som følger: lagtet det til alle Tider er vor Pligt, at forestille Eder den uundgaaelige Skyldighed, at opføre Eder som fredelige Jndvaanere og exemplariske Christne, saa have vi dog ved de nærværende Tidsomstændigheder holdt det besynderlig nødvendigt, at formane Eder og alle, som henhøre til vor Menighed, til ikke at lade sig finde ved nogen uordentlig Sammenkomst eller oprørsk Forsamling. Da Nationens store Raad (Parlementet) raadslaaer angaaende de kraftigste Forholdsregler, til at bortrydde de Besværligheder, som i saa lang Tid have trykket dette Land, saa formane vi Eder paa det allerkraftigste, og for den Herres Jesu Christi skyld, ikke at lægge nogen Hindringer i Veien for disse Besværligheders Bortryddelse, men med et stille og anstændigt Forhold at oppebie Regieringens Beslutninger, efterdi J ved en modsat Opførsel vil paadrage Eder ikke allene Regieringens Foragt og Kirkens alvorligste Jrettesættelse, men endog den almægtige Guds Vrede.