Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
J den provisoriske Regering udvikler Lamartine en umaadelig Arbeidskraft, og man forsikkrer, at dersom han ikke var, vilde de øvrige Medlemmer forlængst være traadte ud. Det første Møde holdtes uafbrudt i 60 Timer. Da den provisoriske Regering havde dannet sig, forlangte Folket en Republik. Regeringen ansaae sig ikke berettiget til at antage nogen bestemt Regeringsform, men vilde lade Nationen afgjøre dette i en Forsamling. Folket blev rasende herover og rettede deres ladte Geværer mod Medlemmerne. LedruRollin, Lamartine og Cremieur vovede at byde denne truende Stilling trods, og søgte at gjøre Folket begribeligt, at de ingen Ret havde til at proklamere en bestemt Regeringsform; det hialp ikke. Geværerne forbleve rettede imod dem indtil de lovede at opfylde Folkets Ønske. - Den nordamerikanske Gesandt har anerkjendt og lykønsket Regeringen i Raadhuset. De øvrige Gesandter og Konsuler ville afvente deres Regeringers nærmere Ordre. – Et af Lamartine udarbeidet Manifest til Europa ventes snart at ville udkomme; det vil indeholde en aaben Fremstilling af de Grundsætninger, der ere fremherskende i Frankrigs Forhold til Udlandet. "National" mener, at Frankrig ikke kan befrygte noget Angreb udenfra, da Østerrig er beskjeftiget i Jtalien og har det radikale Schweitz ved Siden, og Preussen og Rusland ville af ligesaa vægtige Grunde undlade det. Frankrivil ikke angribe med mindre Østerrig opgiver sin deffensive Stilling og paafører Jtalien Krig. – Odilon Barrot, Billault, Dufaure og Thiers (der langt fra, hvad der er fortalt, har mistet Forstanden af Anstrengelse) have med deres Venner sluttet sig til den nye Orden, hvilket ogsaa skal være Tilfældet med hele Marinen. Admiral Baudin har overtaget Kommanden i Middelhavet. – Erministrene med deres Medskyldige skulle anklages og fængsles, hvis man kunde finde dem. - Marschal Soult og Du chatel have forholdt sig rolige i deres Hoteller under hele Revolutionen, uden at være blevne foruroligede. - Omegnen af Paris er meget usikker og nogle Bander have plyndret og ødelagt flere private Eiendomme, hvorimod Regeringen har taget skarpe Forholdsregler. - Jernbanerne ved Paris have lidt endeel Skade, men dog især St. Germain-Banen, hvis Skade anslaaes til 4 a 5 Mill. Fr. – Det hedder, at Tuilerierne, der ikke skulle have liidt saameget, som man først troede, skulle indrettes til et Opholdsted for alle Borgere over 60 Aar, der ikke kunne sørge for sig selv. - Krondiamanterne og andre Kostbarheder fra Tuillerierne ere bortfjernede og nedlagte i National skatkammeret. Det blev nøje paaseet under Kampen, at ingen Kostbarheder bleve bortstiaalne, og man har flere Exempler paa en sjelden Ærlighed, især under saadanne Omstændigheder. Ved Palais Royals og Tuilleriernes Udgange var flere Tiggere i Pialter posterede, der paasaae at Jngen bortførte Noget, og Enhver som grebes i Tyveri eller Plyndring blev hugget ned. - De Dødes Antal paa begge Sider anslaas til 2000 Mennesker. Banken skal have givet 100,000 Fr. og Rothschild 50,000 Fr. til de Saarede. - Anledningen til det ulykkelige Myrderived Guizots Hotel skal være, at en derværende Oberstlieutenants Hest blev truffen i Benet af et Skud, som tilfældigvis gik af, og som aldeles ikke kom fra Folket; den kommanderende Officier troede imidlertid dette, og befrygtende et Angreb, kommanderede han: "fyrle hvorefter Kvinder, Børn, Blusemænd og Nationalgarder styrtede ned imellem hverandre. Officeren skal være fængslet. – J Almindelighed tragtede Folket ikke Kongen og den kongl. Familie efter Livet. Man raabte: Vi ville ikke at denne ulykkelige Olding skeer noget Ondt; han maa gaae i Fred! Man synes ikke at være vis paa, at Kongen er landet i England. Den belgiske Moniter siger imidlertid dette bestemt, og "Dover Chron." vil vide, at han er landet i Nye d. 25. Febr. Kongen skal endnu have været i Tuillerierne, da Folket havde betraadt Slottet, men flygtede da gjennem Haven med Dronningen under Armen. D. 24. om Aftenen skulle de tilligemed Hertugen af Montpensier og Marie Amelie være ankomne til Dreux og derfra til Vernon, hvor de ikke kom igjennem uden Hindringer. Hertuginden af Orleans skal d. 26, være ankommen til Dieppe med begge sine Sønner for at gaae til England. Hertugen af Remours skal med Gemalinde og Børn, Hertuginden af Montpensier, Prindsessen af Sachsen Altenburg, Expolitipræfekt Delessert og endnu 9 Personer være ankomne til Dover fra Boulogne, hvor deres Bagage blev holdt tilbage. Efterretninger fra London af 29. Febr. tale kun om, at Remours og Hertugen og Hertuginden af Sachsen=Coburg ere ankomne dertil. Om de øvrige kongl. Personer vidste man Jntet i det franske Gesandtskabshotel i London. – Rygtet har blandt andet fortalt, at Kongen er død af Slag, da han gik ombord eller steg i Land i England. Allg. Preuss. Zeit, erklærer sig i en ledende Artikel i Anledning af Begivenhederne i Frankrig, imod enhver Jndblanding i Frankrigs indre Anliggender. J det engelske Parlament har Lord Russel erklæret, at England aldeles ikke vil blande sig i Frankrigs Affærer.