JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Under 16 Aar. 15 Aar og derover 70,321. Som ovenfor 95,45. Mandkjøn 50641. 51799. 52219. 63348. Qvindekjøn 52525. 63923, 64587. 55279. Jalt 103166. 105722. 106806. 108627. Under 15 Aar 28681. 20913. 80198, 31631 15 Aar og derover 74485. 75809. 76608. 76996 S. ovenanf. 103166. 105722. 106806. 108627. Det kan have sin Interesse at see, hvorledes dette Folketal er fordeelt i de forskjellige Qvarterer og derfor meddeles for de to sidste Aar følgende Liste: Kjøbenhavns Folketal, de Militære af Søe- og Land-Etaterne indberegnede. 1824. 1 Novbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
J Henseende til Jøder. QvinMand. Alderen. dekjøn. kjøn. Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Under 15 Aar og Fr. Sal. 15 Aar, derover. Kristiansborgs og Rosenborgs Slotte, samt Palaierne Citadellet Frederikshavn. Dokken, Holmen og Nyboder, Samtlige Kaserner. Stokhuset. Stadens Qvarterer: Øster. Strand. * *** *** Snaren. . . . . . . . . . . Vester. . . . . ....... Dito udenbyes Nørre. Klædebo. . . . . . Dito udenbyes. Frimands. Kjøbmager...... Rosenborg. St. Annæ Øster. Vester. Kristianshavns I Novbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
J Henseende til Foder. QvinMand Alderen. kjøn. dekjønJalt. Under, 12 AaroJalt. Fr. 15 Aar, derover. Kristiansborgs og Rosenborgs Slotte, samt Palaierne Citadellet Frederikshavn Dokken, Holmen og Nyboder. Samtlige Kaserner . . Stokhuset. Stadens Qvarterer: Øster III. Strand. . . . . Snaren. Vester, at Dito udenbyes. Nørre . . . ..... Klædebo...... Dito udenbyes. Frimands . . . . Kjøbmager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Rosenborg. St. Annæ Øster . . Vester. Kristianshavns . .Man seer hvor særdeles betydelig Forskjel imellem Qvartererne, f. Ex. Strand-Qvarteer paa 18 til 1900 M. og St. Annæ Vester Qvarteer imellem 16 og 17000 M. Fødte og Døde-Listers aarlige Optagelse er begyndt i Kjøbenhavn længe førend den almindelige Optegnelse over hele Riget, besørget ved Geistligheden, blev anordnet ved Cancellieskrivelse 23 Nov. 1720. Fra Aaret 1775 til Listerne en større Grad af Hensigtsmæssighed ifølge Ordre 8 Apr. 1775. Fra 1800 har særskilt Rubrik været holdt for Dødfødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Liste over Ægteviede, Fødte og Døde i Hovedstaden i en Række af 112 Aar, fra 1672. til 1784, findes i Materialien zur Statistik der Danischen Staten, 2ter B. 1786, 209-14, med 12 Tabeller *). Denne Liste er i Thaarups *) Disse Lister ere for Aarene 16721725 tagne af Holks Statsjournal for 1769. 8. - For 1725, 1756 af Lorks Beitrage. S. 636 o. f. - For Aarene 1760 1784 af AddresseKontoirets Efterretninger. - Om Kjøbenhavns Dødeliste for Aar 1808 blev i Skilderiets 6te Aargang Nr. 27 hensat nogle bemærkninger, som foranledigede nogle Anmærkninger af Dr. Scheel i samme Tidsskrivt No. 89 og 90. Fournal 1ste H. 1796. S. 163 fortsat for de næste derpaa følgende 11 Aar, 178596, og hos Callisen 5325. og II D. S. 627 o. s. for de følgende Aar, til 1808 iberegnet. For Aarene fra 1807-1814 i Thaarups udførlige Stat. IV. B.S. 252. Her følger en Liste for de sidste 10. Aar 1815-1824. Den er uddraget af Collegialtidenderne. Hvorfor stemmer den ikke med Politiekamrets, Hvilken er rigtigst? Hvorfor forfattes 2de Tabeller, Aar Ægteviede Fødte deriblandt Døde flere fødte Død end døde fødte. uægte Par Historiske og statistiske Optegnelser om Mynt, Pengevæsen a. (Fortsat; see 1825 Nr. 50.) XI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Resultatet af de af Rigets Stænder i Sverrig tagne Foranstaltninger til Forøgelse af Bankens metalliske Fonds oplyses bedst af den Beretning som Stændernes sidst forsamlede Revisorer have afgivet over Banko-Revisionen, hvilken snart ved Trykken vil blive bekjendtgjort. Den første blandt disse Foranstaltninger autoriserede Bank-Befuldmægtigede til at indkjøbe, til hvilkensomhelst Kurs, Sølv for et Beløb af 66666 Rdl. 32 sk. Bco., som Banken i den Hensigt erholder fra Finantserne. Af hvad saaledes indflød for en Deel af Aaret 1824 og i Aaret 1825 blev indkjøbt 33670 Rdl. 1 sk. 7. Rstk. i Sølv. Fremdeles skulde af Bankens Renterevenner afsættes 266666 Rd. 32 sk. Bco. til Sølvs Jndkjøb, med bestemte Vilkaar i Henseende til Kursens Maximebeløb. Ifølge deraf er indkjøbt 226214 Rdl. 29 sk. 8 Rst. i Sølv. Mod udgivne nye Banksedler skulde og Sølv indkjøbes imod en aarlig bestemt Kurs. fra og med 120, til og med 128 Skl. Derefter er under Løbet af Aaret 1825, til og med November Maaned, indvexlet 200 Dukater, og 288871 Rdlr. 41 sk. Sølv. Af faste Laan, mod Sølvafbetaling og flere Indtægter er indløbet 4839 Rdl. 14 sk. Saaledes har Bankens Sølvfonds Til vært i Aaret 1825 i det Hele udgjort noget over 550000 Rdl. i Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Uagtet de nye Banksedler som udgives for Sølv er Massen af Repræsentativpengene ej forøget over Stændernes ved sidste Rigsdag gjorte Beregninger, imedens adskillige af de bestemt anslagne Laanefonds ikke har havt den formodede Søgning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Finantsernes Gield til Banken befandtes af Revisorerne at være reduceret til 5,044,908 Rdl. 18 sk. 1 Rst. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
J Hensyn paa Bankens egentlige Laane Virksomhed mod Pant, Hypothek eller særskilte Forpligtelser befandtes, at Antallet af Udlaan, mod Guld-og Sølv Pant havde været for 1823 i alt 5165 Stk. - 1824, 5759 St. og 1825 til Nov. Maaned 5067 St. Fremdeles gjort Laan paa Jern og exportable Effecter; saa og paa faste Eiendomme. De til Virksomhed i Udlaan bestemte Fonds, som omtrent ere 412000 Rdl. Bco. aarligen, har viist sig hidtil at være mere end tilstrækkelige. Ogsaa Laan til Rydnings=Arbeider finde Sted. - Ogsaa ved Diskonteringer har Banken havt veldædige Virkninger paa Landets Jndustrie. - Mere i Argus 8.) XII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Efter de svenske Stænders ved 1823 Aars Rigsdag til de Bank-Befuldmægtigede givne Autorisation at lade forbrænde gamle Sedler, og forskjelligt Maculatur, er ved Brændinger i forskjellige Gange ødelagt en Mængde, for største Delen indløste, Sedler, til et Beløb af 31430012 1/2 Rdlr. Bco., tilligemed en Mængde overblevne Blanketter, Formularer, Obligationer &c. Den Ovn, som i denne Henseende var indrettet, blev ved Overdirektør Schwartz oprettet for en Bekostning af 500 Rdlr. Bco., og har ganske svaret til sit Øjemed. Et andet Udkast til en Ovn efter en anden Construction skulde efter Overslaget have kostet 3965 Rd. Bco., saa at herved var en betydelig Besparelse. Trit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Blandt Bankens Gield, som ved 1825 Aars Begyndelse var i det Hele 32334062 Rd. 40 s. var den circulerende Bankseddelmasse 24809496 Rdlr. og den afsatte Fond til Jndløsning af alle omløbende Rigsgjeldssedler 4571675 Rdlr. (Udtogsviis af Argus d. A. No. 9.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Jndenlandske Efterretninger. En Vase-Samling, der saavel ved sin Rigdom, som ved Stykkernes Storhed og deres Formers Elegants, er en af Europas mærkeligste, tilhører H. Kongl. Høyhed Prinds Christian Frederik. En Vase af denne Samling, nemlig den berømte Amphiaraus=Vase, som var forhen i Erkebiskoppen af Tarents bekiendte Samling, hvilken H. Kongl. Høyhed har tilkjøbt sig, er beskrevet i et udførligt italiensk Skrift af Angel. Anton. Scotti, udkommet i Neapel 1811, 4to. En anden i Neapel kjøbt Vase, der kan kaldes Orest-Vasen, saasom den fremstiller Orest, søgende Tilflugt mod Furiernes Forfølgelse ved Apols Trefod i det Delphiske Tempel, er beskrevet af Hr. Etatsraad B. Thorlacius i et Universitets-Program 1826, med hvilket et Kobber følger, hvorpaa Vasen er afbildet. (C. Lit. Tid. 1826 S. 91 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Blandede Efterretninger. J Davigens Præstegield i Bergens Stift, blev d. 4 August f. A. Digteren Claus Fri manns Fødselsdag paa en skjøn og simpel Maade, festligholdt. Det var just den Dag da Biskop Neumann visiterede i Davigens Kirke. Paa Reisen fra Gloppen til Davigen gjorde Provst Pavels den bemærkning om Dagen, at det var den hæderlige Oldings Fødselsdag, som man nu var paa Veien til at gjeste. Alle bleve derfor enige om, at der af de Roser, hvormed Baadvængen var prydet i Overflødighed fra Gloppens blomsterrige Hauge, skulde næste Morgen, slettes en Krands, for ved Middagsbordet at omvindes Digterens Tinding. Det skeede, og der overraktes ham tillige følgende Hylding: Til Provst Frimann den 4de August 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Et Mansfeldsk Literarisk Selskab blev i Jan. 1801 stiftet, i den Hensigt at oprette et Hæders- og Erkjendtligheds Minde for Dr. Morten Luther. Paa sammes, af Kongen af Preussen bifaldte, Opfordring til alle Hædrere, af Luther i alle kristelige Lande, om Medvirkning til denne Hensigt, indkom fra alle Religionspartier, selv fra Jsraliter, rige Bidrag; Kunstnere leverede Modeller til et værdigt Minde, og samme bleve 1806 overgivne det Kgl. Akademie i Berlin. Man gjorde det Forslag, at begrunde, i Forbindelse med Kunst Mindet, en veldædig Anstalt. Den ulykkelige Krig standsede Selskabets Fremgang. De indløbne Pengesummer udgjorde 5600 Thl. i Guld og 17287. Thl. Courant. Under Krigens Løb og Faren for Summens Anvendelse til andet Formaal, blev dette dog heldigen afværget; og efterat Guldet var forvandlet, og Renter oppebaarne, blev i alt 34442 Thl. for Monumentet og Stiftelsen. Det blev den 31te Oct 1821 oprettet og Wittenberg blev Stedet. Et Regnskab for de indkomne Bidrag udgav Præsten Hr. G. H. Schnee, trykt i Halle 1823. 8. (Leipz. Lit. Bl. Nov. 1825. No. 275.)Et betydeligt literært Foretagende er en nye hebraisk Bibel-Udgave i 19 Octavbind, som udkom i Aarene 1817 og 1818 i Wien, og er besørget ved nogle lærde Jøder. Det er ledsaget med en fuldstændig Tydsk Oversættelse. Hvert Bind har et Kobber og en Vignet. Det hele Værk koster i Hamburg 87 Mk. Courant, og indbundet i Læderbind 110 Mark. (Mere i Leipz. Lit. Zeit. 1825, Nov. 285.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Anecdot. Mailly, Erkebiskop af Rheims var Bullen Unigenitus ivrig hengiven, ja han skrev om den. Hans Skrift blev paa Parlamentets Befaling brændt. Men Paven sendte ham den røde Kardinalshat til Belønning. Herpaa gjorde man til Devise en Krebs med de Ord: Ex igne rubescotrød kommer jeg af Jlden) Hvad Sognefogden i Lundforlund J. D. Skovgaard er for en Person, og hvorledes han selv skriver, er bekjendt af mit Skrift om hans berygtede Avlsbrug. En Styverfænger, har leiet ham sin Pen til at skrive - eller som Skovgaard løierlig nok kalder det reenskrive en Piece imod mig, som i disse Dage falbydes i Aviserne, kaldet "Aftvunget Forsvar o. s. v. af J. D. Skovgaard. Mod sin Villie stadfæster Skovgaard selv hvad jeg har skrevet om hans Avlsbrugs Jammerlighed, og om den ublu Maade, paa hvilken han har tilvendt sig en Understyttelse af det Kongelige Danske Landhuusholdnings=Selskab, hvortil han var og hidtil er aldeles uværdig. Sin slette Sag skader han endnu meer ved den taabelige Frækhed, hvormed han, - udsmykkende sit miserable Avlsbrug med de groveste Usandheder for at lokke Kjøbere, har givet de Blade, der ere udkomne under hans Navn, en Titel, som dettes Jndhold ikke i ringeste Maade retfærdiggjør. Pjecens Usselhed skal blottes i den nye Udgave af mit Skrift, som i næste Uge forlader Pressen, - dog blot med et Par Ord thi indlade sig i Pennefeide med Sognefoged Skovgaard kan ikkun den nedværdige sig til der ingen Agtelse har at tabe Neergaard. Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
J Skilderiet No. 11 bliver ved Jnventarii listen over den af Hr. Conferenceraad Ridder Constantin Brun gjorte Gave til Friboligen, at tilføje, som forglemt. I. Blandt Sengeklædderne: 6 rødstribede Hovedpuder med Fier 2. Blandt Kobbertøjet endnu en Kobberthemaskine, altsaa tre, istedetfor at kun to ere anførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Kjøbenhavns Børs, den 17 Februari 1826. Hamburg 2 M.a vista 219 Species 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 196 196 1/2 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 352 Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 79. 80 Rbd. Sedl. 72 172 3/4 i Banco. Dito Dito. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 109 1/2 110 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 2 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
Hamborger Laan af 1819. - Banco Bmk. 3000 Banco. Dito Dito Bmk. 4000 100 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco 92 193 i Banco. 4 pC. Dito nye..... Asiatiske Actier...... 87 87 1/2 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 5767 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, for et Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. vor og moom Treogtyvende Aargang. No. 15. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Februari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Bemærkninger om Jordbruget i Bengalen. Civilisation er et comparativ Konstudtryk, og tillader derfor forskjellige Betydninger; det almindelige Begreb vi gjøre os om dette Ord er den Tilstand, i hvilken Mennesket finder sig paa de høiere Trin af det borgerlige Samfund, og ved hvilket han udmærket sig fra den raa Vilde, hvis Kundskab ikke strækker sig videre end til Anskaffelsen af Livets Nødvendigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
J denne Ordets almindelige Betydning staaer Hindostans Beboere ikke lavt paa Listen af kultiverede Nationer, thi Østen var Visdommens og Kunsternes første Udspring, fra hvilket Grækerne bragte dem til Vesten; men der er en anden Betydning, i hvilket Ordet Civilisation kan tages, og som forudsætter, at Mennesket nyder Fordelene af de selskabelige Indretninger i saa høi Grad, som Statens Omstændigheder, tillade, og at det bliver forskaffet Besiddelse af al den Lyksalighed og Frihed, som det er mueligt at opnaae. At Hindostans Beboere langt fra ikke endnu have opnaaet denne Grad af Gevilisation i sidstnævnte Betydning, falder let i Øjne, og af de faa bemærkninger, som jeg forhen har sendt Dem, vil ogsaa De visseligen have sluttet sig til, at de Indfødte maa være langt, meget langt tilbage i Sammenligning med andre Nationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Konsters og Videnskabers Opmuntring er stedse bleven anseet som det første og fornemste Middel til at fremme Civilisation. Jblandt de nyttige Kunster indtager Agerdyrkningen unægtelig den første Plads, paa den beroer Samfundets Vel. Den er med Rette kaldet Konsternes Moder, da den forsyner dem med de første Nødvendigheder, og dersom end alle øvrige Kunster vare ubekjendte, vilde Agerdyrkningen allene være tilstrækkelig til at sikkre Mennesket Livets Ophold. Mange Nationers Aarbøger afgive Exempler paa, at Agerdyrkningens Opmuntring har stedse været det første Skridt til Velstand, og at derimod dens Forsømmelse har været det første Kiendetegn paa Landets Forfald. Da de romerske Senatorer og Generaler kaldtes fra Po ven for at vaage over Staten og anføre dens Armeer, da vare deres Raadsslutninger stemplede med Viisdom og deres Feldttoge kronede med Held, men ikke saasnart havde Agerdyrkningen maattet vige for de finere Konster, for det, og saa formedelst Sædernes Fordærvelse, gradeviis, gik sin Ødelæggelse imøde, og blev tilsidst et Rov for de nordiske Barbarer, hvis Kundskab indskrænkede sig til at dyrke Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Naar et Land, bemærker Abbe Raynal, opmuntrer de skjønne Kunster og forsømmer Agerdyrkningen, da ligner det en Bygmester, som for at kunne forhøje sin Bygning, tager af de Materialier, der udgjør Grundvolden. J et saadant Land maa Værdien paa Livets Nødvendigheder forhøies, medens Luxusartiklernes Priis forringes; men, naar Agerdyrkningen og Kunsterne forene deres Bestræbelser, da fremkommer en sikker Tilværelse og Livets Behagelighed; da er man paa Veien til at opnaae den høieste menneskelige Lyksalighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Som bekiendt traadte Europæerne i Fodsporet af den gamle Moguls Skattekasserere. Saasnart de havde faaet Fodfæste i Bengalen, fik de Hoffet i Delhi til at udnævne dem til Collectører i de rigeste og største Districter, og kom saaledes ganske i Besiddelse af de eneste Embeder der existerede mellem Mogulen og Landmanden. At Englænderne, saalænge de ikkun vare Zemindarer over Distrikterne, ikke gjorde eller kunde gjøre noget til Agerdyrkningens Forbedring, er ikke at undre over, men man skulde have formodet, at dette kloge Folk, efterat have gjort sig til uindskrænket Herre over de dem bong side betroede Provindser, vilde have indseet, hvor fordeelagtigt det vilde være at opmuntre Agerdyrkningen, da sund Forstand maatte have viist dem, at en Jndkomst, som reiste sig fra en Grundrente, betalt i Forhold til Jordens Afgrøde, kunde ikkun forhøjes ved en forøget Produktion, og at denne Forøgelse ikke kunde ventes uden ved at beskytte Landmanden; og skjøndt de daglig saae Følgerne af et UdsugelsesSystem, der var langt mere ødelæggende end under de forrige Regjeringer, vedbleve de det dog, indtil omsider Gouvernementet i Europa, der blev gjort opmærksom paa Sagens Vigtighed, blandede sig deri, hvorpaa i Aaret 1785, under Lord Cornvallis Gouvernement, det nuværende System blev indrettet, og som, skjøndt ufuldkommen i mange Henseender, dog har skaffet Bonden megen Lettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Efter dette nye System bleve Zemidarene erkjendte som Lehnseiere af deres Districter, af hvilke de skal svare en vis Afgivt til Regjeringen, bestemt til omtrent 3/4 af den estimerede Jndkomst, men det blev dem forbuden under svære Bøder at tage mere end den oprindelige Rente fra Arvefæstebønderne, og Regjeringen, forbeholdt sig Ret til at sælge Lehnseiendommene, naar Afgivten ikke punktlig bliver betalt; de staae forresten under de engelske Øvrighedspersoner, som for den mindste Forseelse mod Lovene strax sætter dem i Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Af den hindostanske Lovbog, forfattet af Philosophen Menu, omtrent 1300 Aar før vor christelige Tidsregning, sees, at Grundrenten var bestemt fra 1 til 1/2 Deel af Afgrøden, alt i Forhold til Jordernes Beskaffenhed og det Arbeide Dyrkelsen udfordrer. Om denne Afgivt blev svaret in Natura eller efter en fastsat Taxt, veed man ikke med Vished, men der er Formodning for, at det Første var Tilfældet indtil Aar 1586, da den i de indiske Aarbøger saa bekiendte Mogul Ackbar lod hele Riget opmaale og Landene vurdere, hvor da den Grundregel blev fastsat, at en Fjerdepart af den vurderede Afgrøde skulde evaluere den halve Deel, tagen in Natura. Bengalen; thi det er om denne Provindjeg nu vil tale, er et fladt Land, og der er Grund til at formode, at den hele sydlige Part i ældre Tider har staaet under Vand. At det først i sildigere Tider er bleven beboet er udenfor al Tvivl, og endnu findes der østen for Calcutta en Strækning af adskillige hundrede 6 Mile, det saakaldte Sunderbunds, som ikke er høit nok for Menneskers Beboelse, og tjener derfor til Tigres, Bøflers og andre vilde Dyrs Opholdssted. Ganges Floden, som har sit Udspring fra de Thibetanske Sneebjerge, gjennemløber hele Bengalen og udspreder sine velgjørende Arme, til alle Sider. Noget ovenfor Morshedabad begynder den Strækning som er underkastet den aarlige Oversvømmelse af Ganges og det er derfor at denne Deel af Bengalen er saa vigtig formedelst dets Produkter og Fabriker. De periodiske eller saakaldte Passat Vinde som herske i den bengalske Havbugt, har ogsaa Indflydelse paa det faste Land og frembringe de forskjellige Aarstider, som Europæerne inddeelte i Varme, Regn- og Koldtiden. Varmetiden begynder i Marts Maaned, da de nordlige Vinde blive afløste af de sydlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Paa den Aarstid tiltager Varmen daglig, alt som Solens Straaler blive mere og mere perpendiculære. Nu og da afkøles dog Luften ved Regnskyller, som gjerne følger med de saakaldte Nordvestere. J Marts og April har man ofte heede vestlige Vinde som komme fra Sandørk nerne henimod Persien; de ere ikke usunde, men dog ubehagelige i høieste Grad, da hele Luften paa den Tid er opfyldt med Sand- og Støvpartikler, som gjennemtrænge enhver Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Regntiden begynder i Almindelighed i Slutningen af Juni og vedvarer til Slutningen af Septbr. J den første Maaned er Regnen i Almindelighed hæftigst og vedvarer undertiden flere Dage tillige, i August til Septbr. tager Regnen gradeviis af og man har ofte Tørveir 8 Dage i Følge. Det aarlige Qvantum af Regnvand er aldrig under 70 Tommer og overstiger sjeldent 90 Tommer i Høiden. Floderne begynde at stige først i Juni Maaned, naar Snee vandet kommer ned fra Bjergene, og vedblive at stige hele Regntiden indtil først i Septbr., da det hele sydlige og en Deel af det nordlige Bengalen er under Vand. September er den usundeste og ubehageligste af alle Aarets Maaneder, da Atmosphæren er opfyldt med Uddunstninger af den umaadelige Vandmasse, som nu begynder at falde, og efterlader sig Mudder og alskons raadne Partikler baade af Dyr og Planteriget; Luften er tillige ofte saa tung og trykkende, at man med Besværlighed trækker Veiret, ei at tale om Myriader af Muskvitter, som avles paa denne Tid af Aaret. J October, naar Nordpassaten begynder at sætte ind, bliver Regn til en Sjeldenhed og Nætterne kjølige. Taage, naturlig Følge af Uddunstninger i koldt Veir, er hyppig i Novbr. og Decbr., og Duggen stærk og gjennemtrængende. Skjøndt Thermometret sjeldent falder under 65, efter Farenh.,er Kulden dog meget følelig fra Solens Nedgang til et Par Timer efter dens Opgang. De Indfødte lide meget paa denne Aarstid, og det samme er Tilfældet med de fattige Europæere som ikke have Raad til at anskaffe de fornødne uldne Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
Man regner at Bengalen indbefatter omtrent 10000 Mile, af hvilke 1/2 Deel gaaer bort i Floder og Søer, 1/2 Deel til Landeveie, Landsbyer &c., 1/2 Deel bliver anseet for gold, altsaa er omtrent 7000 Mile skikket til Agerdyrkning, af hvilke mere end 2/3 Part er Frielande, som fra de ældre Tider ere skjænkede bort til Pagoder, Moscheer, Brahminere og forskjellige andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-21
I det nordlige Bengalen ligge Landsbyerne adspredte rundt omkring, her i den sydlige Deel, hvor Landet er frugtbarere og Folkemængden større, ere de derimod klyngede paa hinanden, og man kan ofte træffe en Snees i en uafbrudt Række. En bengalsk Landsbye har i nogen Afstand Udseende som en Skov, da enhver Hytte er omgivet med Bambusser, som give de fornødne Materialer til deres Opbyggelse, og desforuden voxe der saamange vilde Træer og alle Slags Tjørne i Byerne, som undertiden giør det umuligt at komme igjennem til Hest, men Bengalerne ere alt for lade til at rydde op, og de ville heller have Vildsviin og Jackaler i hundrede Tal midt imellem deres Hytter, end nu og da at arbeide en Times Tid med Øxen. Hist og her finder man smaa Landsbyer midt ude paa lave Strækninger, hvor Hytterne ere reiste paa opkastede Jordhøie. Medens Oversvømmelsen varer staae disse eenlig liggende Hytter ligesom Øer i det vilde Hav, ofte staaer Vandet flere Fod høit inde i Husene og dersom en Storm indtræffer paa den Tid, da skylles Alting bort og Jndvaanernes eneste Redning er da i deres Baade. At der undertiden maae skee Ulykker under saadanne Omstændigheder, er naturligt, og for nogle Maaneder siden indtraf det skrækkelige Tilfælde i et District tæt ved Dacca at omtrent 30,000 Mennesker og 60,000 Stk. Hornqvæg druknede i een Nat.