JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-10-01
AVERTISSEMERT. Curatellet for Frue og Trenstatis Kirker bekiendtgiør, at der paa disse Kirkers Andeel af Assistens-Kirkegaarden udenfor Nørreport, findes følgende Gravsteder, paa hvilke der ere Monumenter eller Liigstene, som, da de ei ere fornyede af Vedkommende, ere hiemfaldne til Kirkerne, nemlig : afdøde Muurmester Gross's, Cancellieraad Paaskes, Grosserer Hoffmands, Styrmand Svend Thomsens, Justitsraad Morvilles, Farversvend J. P. Wibegreen. Dog indkaldes vedkommende Eiere forinden et Aars Forløb fra undertegnede Dato af at melde sig for at fornye disse, da de ellers med paaværende Manu menter og Liigstene ansees hiemfaldne til Kirken.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Kiøbenhavn, den 18de September trog J. H. Clausen, Saxtorph. te. academisk Værge for academisk Værge for frue Kier.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Trinitius Kirke. aab Efterlysning. E, mellemres Lector, 6 Aar gammel, med en langagtig hjerteformig Stierne i Panden, indkiøbt paa Ringsted Marked, er bortgaaet fra sin Eier paa Bønske i Ørsted Sogn, som herved efterlyser den og udlover Erstatning, naar Opdagelsen anmeldes paa Ramsøe Thune Herredscontoir i Roeskilde. terlysning.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Fra Gaardmand Poul Christensen i Hækkerup er bortkommet en redskimlet Hoppe, 10 Aar gl., blisset, a hvide Sokker, hvis Lysken, 4 Skoe. For Opdagelsen af bemeldte Hoppe til Forvalter Rygge paa Thybierggaard, erholdes en passende Douceur.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
En Dame af Stand ønsker sig fra næste Foraar, i Huset hos en dannet Familie paa Landet, helst i Omegnen af Holbek. Tvende gode Værelser, uden Meubler, samt alt Øvrigt i Huset forlanges. Prisen maa ikke overstige 200 Rbd. Sedler. Reflecterende behage i Løbet af October Maaned at opgive alle fornødne Oplysninger i frankerede Breve, som afgives paa dette Blads Contoir, Pilestrædet Nr. 118, mrkt. A. N. No. 6.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Auctioner. Fredagen den 3die Detober 1834, Formiddag Kl. 9, og følgende Dag, paa samme Tid, bliver i det almindelige Hospital i Amaliegaden ved Auction bortsolgt en Deel gl. Bygningsmaterialier, saasom Jerninger, gl. Bygnings Jern, Porte med Jeen=Beklædning og Beslag, 1 Vindedom med Hjul og Jern beslag, Vinduer, en stor Deel korte Klodser af Bjælker, Stolper og Stivere m. m., saaog en Deel gl. Jern, nogle Kobber= og Blyerør, casserede gl. Jnventarier af Kobber og Blik, samt tillige en Deel Fattiges Efterladenskaber, efter Lemmer i det almindelige og Abel Cathrines Hospitaler, bestaaende af Senge, gl. Chatoller, Dragkister, Kister, Skabe, Borde, Stole, gl. Skilderier, Kiøkkentøi og gl. Porcellain, samt nogle Sølv Lommeuhre, Guld Finger og Ørenringe m.v., imod contant Betaling ved Tilslaget til Undertegnede. Baumann.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Førstkommende Løverdag den 4de October, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 3die Gang opbuden til absolut Bortsalg: Huset No. 124 i Smedensgang, assureret i Brandkassen for 2700 Rbd. Sølv og vurderet til Auctions efterretning for 200 Rbd. Sølv. Conditionerne og de denne Eiendom vedkommende Documenter ere til Eftersyn hos Auctionsholder F. W. Salchow, boende paa Kultorvet No. 201.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Torsdagen den 9de Detober førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved Auction anden Gang opbuden til Bortsælgelse Huset No. 210 og 220 i store Fiolstræde. 3die og sidste Auction, hvorved Huset absolut bortsælges, afholdes Torsdagen den 23de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5. Conditionerne og Vurderings-Forretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Torsdagen den 9de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved Auction 2den Gang opbuden til Bortsælgelse: Luset No. 213 i store Fiolstræde. 3die og sidste Auction, hvorved Huset absolut bortsælges, afholdes Torsdagen den 23de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne og Vurderings-Forretningen, ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Stævning. Albert Peter Gude, Deres Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad samt Herredsfoged og Skriver i Artz og Skippinge Herreder; Giør hermed vitterligt: at for mig haver andraget Procurator Holm af Kallundborg, hvorledes han er befalet for Kammerraad og Universitetsforvalter Gruner af lingsted, efter den denne under 27de Juni dette Aar meddeelte Kongelige allernaadigste Bevilling, at erhverve Mortificationsdom paa en af Arvefæstehovedparcellist Niels Nielsen Ubye i Frankerup, under 7de Januar 1827 til Kiøbenhavns Aniversitets Godses Overformynderie udstædt og den 27de October samme Aar inden Artz og Skippinge Herreders Ret tinglæst Obligation, stor 3000 Rbd. Sedler, tilhørende Myndlingen Ellen Jakobsdatter, en Datter af afgangne Jakob Nielsen af Frankerup, ved hvilken Obligation er givet 1ste Prioritets Pant i den i Frankerup Bye under Holbeks Amt i Sielland beliggende Arvefæstehovedparcel No. 1 af Gaarden Svanholm, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr. med Tilbehør, hvilken Obligation er bortkommen; thi indstævnes derfor herved med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have den meldte Obligativn ihænde, at møde for Artz og Skippinge Herreders Ret paa det Sted samme holdes, den første ordinaire Retsdag i Februar Maaned 1836, om Formiddagen rette Tingtid, for der og da med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Ret dertil at bevise, da i manglende Fald Obligationen vil ved Dom vorde mortificeret med videre alt efter Citantens nærmere inden Retten formerende Deduction og Paastand. Denne Stævning er udfærdiget paa ustemplet Papiir, i Følge det Citanten forundte Beneficium processus gratuiti, hvorhos det anmærkes at Landag og Forelæggelse, som afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1790, ikke kan gives. Til Stadfæstelse under min Haand og Embeds=Segl. Arv og Skippinge Herreders-Contoir i Kallundborg, den 19de August 1834. Gude. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Proclama. Med Proclama, som er læst i den Kongelige Lands-Over=, samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, er Alle og Enhver, som maatte have noget ret ligt Krav paa afdøde forhenværende Brændeviinsbrænder Hans Christian, Dinesen og ligeledes afdøde Hustrue Christiane Marie, fød Callesen, heraf Staden, med 12 Ugers Varsel, af os, som myndige Arvinger efter de Afdøde, indkaldte til for vor befuldmægtigede, Hr. Cand. juris FuldmægtigSchaffer, boende i Kattesundet Nr. 110, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 29de September 1834. P. C. B. Dinesen. H. W. B. Dinesen.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Ved Proclama, som bliver læst ved Korsøer Byetingsret og den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle de, der maatte have noget at fordre i afgangne Madame Marie Margrethe Langballe, født Poulsen, og forhen afdøde Mand, Beltpostfører og Dannebrogsmand Andreas Langbælle her af Byen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Korsøer, den 28de September 1834. B. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Kraft af Kongelig allernaadigst Bevillig af 16de f. M., der er læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardeler Jens Lassen Faurschou af Brendstrup By, Tilst Sogn, Hasle Herred, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, den 22de Septbr. 1834. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 331 – 1834 & 35. afg. Pige Marthe Marie Brandt's Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 24de September 1834. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Ved Proclama, som bliver læst inden Odense Byetingsret og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Smedemester Peter Mathiesen, Holms afdøde Enkes Johanne Kirstine Lunds Stervboe, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Odense Raadstue, den 16de September 1834 en Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i afgangne Madame Christiane Sophie Magdalene Lassens, født Christensen, og tidligere afdøde Mand, forhenværende Hosekræmmer Thomas Christian Lassens fælleds Dødsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede, som de Afdødes eneste og myndige Arving, at anmelde og bevise saadant Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. J. Bertelsen, Kiøbenhavn, den 22de Septbr. 1834. Kongelig Fuldmægtig. boende i Naboløs No. 60, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Aar 1834. No. 235. mand Torsdagen. den 2den October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede Berling. ke politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
London, den 21de Septbr. - Den engelske Regjering synes nu at skjænke Don Carlos's Agenter, der opholde sig, saavel her som i Continentens Hovedstæder, en særdeles Opmærksomhed, og overhovedet nu at tillægge den spanske Prætendents Foretagender større Vægt end i Begyndelsen. De herværende Spanier blive paa det omhyggeligste bevogtede, og man eftersporer deres Forbindelser. En Circulaire er udstedt til de engelske Missioner paa Fastlandet, hvori disse opfordres til, at erkyndige sig om de mange reisende Spaniers Færd, og at hidsende Beretning desangaaende.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Den 26de September. - Londoner Posten fra i Dag bringer ingen væsentlig nyere Efterretninger fra Madrid. Den 25de dennes prorogerte Lordkanzleren i Person, paa Kongens Befaling, Parlamentet til den 23de November. I Debatterne i Lissabon over Dronningens Formæling var den Fyrstes Navn, der skulde vælges, ikke angivet, Marquis von Loule og Grev Sampaio havde antydet paa Keiserens precaire Sundhedstilstand; men denne havde den 12te om Morgenen modtaget flere Personer og om Aftenen givet Ministrene Audiens. J New-York tog til den 25de f. M. Cholera af. Fra New-Orleans meldes: "Med Skonnerten Privilegion erholde vi fra Campesche den Efterretning, at ved denne Stad, var forefaldet et Slag mellem den absolutistiske General Sta Anas Tilhængere og Republikkanerne fra Merida. De sidste havde tabt 200 Mand Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Jfølge Efterretninger fra Trinidad til den 7de f. M. var det der meget uroligt siden den 1ste, da alle Negerne strax i Begyndelsen havde vægret sig for at arbejde, og, talrigt forsamlede, havde erklæret dette i Regjeringshusets Gaard. Fra den Tid stode alle regulaire Tropper og Militsen under Vaaben. Statholderen havde forgjeves gjort Oprørerne Forestilling. De gjorde dog ingen videre Skade, end at de hobeviis dreve omkring og holdt Samtaler. Halvhundrede vare fængstede, pidskede, indespærrede og holdt til strengt Arbeide; man haabede at dette vilde hielpe.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Paris, den 21de September. – Galignanis Messager skriver fra Turin, at den offentlige Underviisnings Minister har i Betragtning af den Fare, der var forbundet med Forsamlingen af et stort Antal Studerende i Hovedstaden, udstedt et Decret, hvori erklæres, at Forelæsninger over Theologie, Retsvidenskab og Physik skulle holdes i forskjellige Provindsialstæder; men at Turiner-Universitetet bliver for Aaret 1835 lukket. Paris, den 23de September. – Hele det diplomatiske Corps er indbudet til Hoffets Reise til Fontainebleau. Alle Ministre følge ligeledes Kongen.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
En Telegraph Depesche fra i Gaar melder, at Erkebispen af Avignon var død.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
"Moniteuren, beretter i Gaaraftes en Telegraph Depesche fra Bayonne af 20de dennes, at Jauregui den 13de, næsten uden at vide af det, var i Opartun stødt paa de tvende Batailloner fra Guipuzcoa og havde nødt dem til et saa hurtigt Tilbagetog, at de efterlode deres hele Bagage. Fra Vittoria lod Rodil foretage Streiftoge mod Biscaper=Banderne. En af dem naaedes ved Orduna og deres Chef Lugui blev skudt; fyrretyve Mand gjordes til Fange.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Efter et Brev fra Madrid af 12te dennes i Journal des Debats, har General Castannos, Hertugen af Bailen, nedlagt sin Post som Præsident i Proceres-Kammeret og Marquis de las Amarillas var udnævnt til hans Efterfølger. Bulletin de Guipuzcon, udvikler den Anskuelse, at dog Jntet vilde være hensigtsmæssigere for at befrie Spanien fra Carlisterne end en Jndskridning fra Frankerig, for militairisk at besætte de Puncter i de baskiske Provindser og i Navarra, til hvis Garnison Dronningens Tropper ikke vare talrige nok; uden derfor at overskride Ebro. "Journal des Debats, meddeler denne Artikkel med synlig Behag, endskjøndt den ikke vil have Ord forat stemme overeens dermed.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
J en Skrivelse fra Madrid af 13de dennes hedder det: J de finantsielle Kredse og politiske Salons morer man sig over Hr. Mauguins bebudede Ankomst hertil. Han udvirket sikkert ikke meget for hans Mandanter, da Erindringen om de Taler, han holdt for Retten for Aguado mod Journal du Commerce og Quotidienne ere hans Forløbere.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Moniteuren forsikkrer, at Regjeringen i Dag ingen Efterretning af Betydenhed havde, hverken fra Madrid, eller fra Krigsskuepladsen. Desuden have endnu Mange i Dag, ligesom de havde den i Gaar, den Mening, at Regjeringen maa have faaet Telegraph Efterretninger fra Madrid, enten om Slutningen, eller i det mindste over Debatternes Begyndelse og Fremgang over Finantspørgsmaalet. Vel er det sandt, at i Tilfælde af godt Vejr, kunde man rigtignok allerede have Efterretninger fra Madrid. af 19de eller 20de, som vare besørgede med Jilbud derfra til Bayonne og da hid gjennem Telegrapherne, og man kan antage, at indtil hiint Datum var den den 16de i Procuradores Kammeret begyndte Debatte, om ikke endt, saa dog betydeligt fremrykket. Den Mening, at Regjeringen skjuler de dem til Hænde komne Efterretninger, førte naturligviis til den Slutning, at de vare ugunstige for Rente-Jhændehaverne. Man maa iøvrigt paa Børsen i Dag have opgivet denne sidste Mening, som de Spanske Fonds Cours, i Særdeleshed de perpetuelles viser; det saa kaldte kongelige (Guebhardske) Laan var det eneste, som ingen Deel havde i Stigningen, der iøvrigt kom temmelig uventet, især da en i en ængstlig Tone, endskjøndt med megen Tilbageholdenhed, skrevet Artikkel i Journal des Debats" i Dag Morges lod, tilligemed alle øvrige Grunde, befrygte paa Børsen en modsat Tendents Som Erklæringsgrund angives, at en Coureer til Hr. Rothschild har bragt gunstige Efterretninger fra Madrid, hvilke dog efter Nogles Meninger ikke skulle bestaae i Andet, end at Martinez de la Rosas og Tørrens Taler til Fordeel for det ministerielle Udkast vare indløbne.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Paris, den 23de September. Af Breve fra den Spanske Grændse erfarer man, at Rodils Befaling at fordrive alle Familier, som ere fjendtligt sindede med Dronningen fra de insurgeerte Provindser, udføres, og at mange Flygtninge ere ankomne til Behobis. De bekræfte, at Rodil den 14de er indrykket i Vittoria og havde forenet sig med Lorenzo og Figuerog; alle tre afgaae til Borunda. Jaurequi var blevet syg tilbage i Villafranca. Jnsurgent Bataillonerne, som vare marscherte til Jrun, have trukket sig tilbage til Eschalar, hvor Præsidenten for den Carlistiske Junta befandt sig med en Escorte af 200 Mand. Man vidste ikke, hvor Don Carlos og Zumalacarrequi opholdt sig; den sidstes Batailloner havde, efter at de ved deres Angreb paa Tolosa vare kastede tilbage, den 18de vendt sig mod Elisonde, hvis Besætning de troede at overrumple; men ogsaa dette Angreb lykkedes ikke. – Gazette de Francen roser den Sjælstyrke, hvormed Prætendenten modtog Efterretningen om hans Gemalindes Død. Den tyrkiske Gesandt har i Gaar havt sin første Audients hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Af ældre Breve fra Madrid meddeles nogle, hidtil ubekjendte Kjendsgierninger. Om Natten fra den 4de September var Palaiets Skatmester, Hr. Hastado, pludselig blevet arresteret og hans Papirer tagne i Beslag. Han havde beklædet det samme Embede under Kong Ferdinand, og hans Brøde er, at have forvandsket fire Millioner, i den Formening, at den afdøde Konge ingen Papirer havde efterladt, hvorved man kunde controllere ham. Men han havde skuffet sig, og medens han troede sig ganske sikker, fandt man Beviserne for hans Bedragerie. Videre taler man i hine Breve om en Sammenkomst, som Don Carlos skulde have havt med Zumalacarrequi og to andre Medlemmer af Juntaen. Der siges, at han havde gjordt sig Amage for at overtyde dem om, hvor lidet hans Nærværelse paa Krigsskuepladsen nyttede, hvorledes hans Kongelige Person dog kun foraarsagede hans Tilhængere Forlegenhed, og hvorlangt fordeelagtigere det vilde være for hans hellige Sag, hvis han forlod Spanien, for at søge Understøttelse hos de Nordiske Høffer, som sikkert vilde forskaffe ham Seieren. De nævnte tre Herrer faae dog i denne Forklaring intet Andet, end Hensigten, at lade dem i Stikken, for at bringe sig i Sikkerhed, og da de overveiede det slemme Jndtryk, som hans Flugt vilde gjøre paa Partiet, saa modsatte de sig Forslaget og gave Prindsen en Escorte med af Folk, som ere dem hengivne og hvis Aarvaagenhed han vanskelig vil kunne undgaae. panien.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Madrid, den 15de September. Ministrenes Uenigheder synes at være bilagte; man troer, at Finantspørgsmaalets Vigtighed har atter bragt den i god Forstaaelse. Moscoso, som ikke havde været tilstede ved flere Møder i Procuradores-Kammeret, var der i Dag.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Dronningen opholder sig endnu stedse med Ministeren Gareli i Prado. Da Cholera er ophørt, saa begriber man ikke, hvorfor hun ikke vender tilbage til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Fra de nordlige Provindser meddeler Gacetai næsten Jntet i de sidste otte Dage. Deraf slutter man, at det ikke staaer paa det Bedste. Man er ogsaa meget bekymret for Over Catalonien; Agravindos Partiet fra 1827 indtager en truende Stilling. Man vil vide, at Valdespina og Zumalacarregu havde i Sinde at sende Prætendenten til Catalonien, deels for at blive af med ham, deels for at træde i nærmere Forbindelse med denne Provinds.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
(Over Paris, den 21de Septbr.) Observador, mener, at det er en Skam for Spanien, at dets Repræsentanter dræbe Tiden med Tvistigheder over Skolespørgsmaal, medens Borgerkrig og Statsbanqveret staae for Døren. Og med Rette tør man undre sig over, at høre Ministrene med maatte Grunde bestride Pressefrihedens Gavnlighed, da de dog til samme Tid indrømme den factisk, og paa en Maade, ved Tilstædelsen til Trykning, legitimere Bladenes heftige Udfald. Marqv. de Falces siger i sit Foredrag over Pressefriheden. Uendelige Ulykker have skjænket os den Erfaring, at der ingen Poeste gives i Politiken. Denne har nemlig saare positive Jnteresser til Gjenstand, og derfor er det ikke nok, at slige Rettigheder optegnes i Bøger, for at bedømme, om et Folk er friere end et andet, er det ikke nok, at man f. Ex. ligefrem nedskriver: Spanien er fri men Kjendsgierninger derimod maae lægge for Dagen, at Spanien virkelig er fri, og at man der har mere Agtelse for Friheden end andet Steds. Grundsætningerne for Mathematik, Mechanik o. s. v. ere de samme i Spanien, som i England og Frankrig; men i London og Paris har man hundrede Dampmaskiner – og hos os ikke een. Derpaa vedblev han først lader os erobre Fædrelandet, og tilkæmpe os Sejren, dernæst kunne vi under Laurbærrenes Skygge forkynde Friheden. (Over Paris, den 24de Septbr.) "Moniteuren melder, Regjeringen har faaet Efterretninger fra Madrid af 17de J den første, for Finants=Debatterne bestemte Session (den 16de, angreb Grev Torreno Finantscommissionens Plan, og beviiste især, hvor uretfærdigt man vilde handle mod Frankrig ved at antage den. Fra en Modstander er han blevet en Forsvarer af de spanske Creditorers Jnteresse. Mødet den 17de, blev aabnet af Krigsministeren, 3arcodeel Valle; han søgte at retfærdiggjøre Regjeringen med Hensyn til de Midler, den har anvendt mod Jnsurrectionen. Dersom Cortes i en Fart vil have gjort Ende paa Krigen, da behøver den kun at bevilge de nødvendige Penge, for at man kan gjøre et stærkere Troppe-Antal mobilt og sende det afsted, samt complettere Borgergardens Organisation. Jøvrigt er Marquis de Montevirgens Paastand, at flere Generaler af Dronningens Tropper, skulle have lidt Nederlag, overdreven. Kun en eneste (General Carondelet) er et saadant Uheld vederfaret. Herr Carasco modsagde dette, forsaavidt at denne General ei havde lidt et, men otte Nederlag. Jøvrigt vedblev han – er det ikke Mangel paa Penge, der drager Undertrykkelsen af Jnsurrectionen i Langdrag, men derimod Mangel paa Energie hos Regjeringen; thi denne beviser en utilgivelig Sløvhed mod Carlisterne; ja man kunde fristes til at anklage den for at begunstige disse, idet to Trediedele af alle nu ansatte Embedsmænd ere bekjendte som hemmelige Tilhængere af Dou Carlos. La Sentinelle, melder fra Bayonne, at General Rodil er kaldt tilbage fra sin Commando, og at han allerede er paa Vejen til Madrid. Hans Eftermand kjender man endnu ikke.Det Rygte, at Mina havde overtaget en Commando, stadfæstes, ikke. Abr.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Portugal. Lissabon, den 9de September. – Da en eller to Tilforordnede, som talde og de udenlandske Laan, havde sagt, det var en Skam, at Udlændinger derved havde al Fordelen, istedet for at den skulde have tilfaldet Portugisiske Patrioter, saa tog Hr. Silva Carvalho Ordet og sagde: han havde ikke kunnet finde de Patrioter, som i Farens Tid havde været ved Haanden, med at forstrække Penge, endog omendskjøndt det havde kunne skee for dem selv paa hvilke som helst fordeelagtige Vilkaar, ja han gik videre: Selv endnu i Fjor, da Befrielseshæren og Don Pedro vare indrykkede i Lissabon, havde han ikke været istand til i det Hele at bringe 200,000 Pd. sammen blandt Lissabons Patrioter og Kjøbmænd, uden Bankens Hielp, som havde lagt det Manglende til; det er kun en unyttig Strid og ene Tidspilde, hvis man vilde fremfare i tomme Declamationer af denne Art over en Materie, som jo meer man rørte ved den, kastede en desto større Skam paa mange af hine Rige, som kaldte sig selv Portugals Patrioter ; ja han tydede paa en Tilforordnet, en meget rig Mand, der endskjøndt han var udvandret til Paris med den største Deel af sin Formue, ogsaa ikke havde villet skjænke en Hvid til det store Foretagende: Portugals Befrielse. – Ministeren foredrog næsten det Samme hos Pairerne, hvor Hertugen af Palmella, Marquien af Valenga og Grev da Taipa paa en særdeles ærefuld Maade nævnede Hr. J. H. da Silva i London og hans Svigerfader Hr. Pratt, som i nogle Aar havde foreskudt 25,000 Pd. uden al Sikkerhed, men som siden efter havde faaet deres Betaling.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Tydskland. Berlin, den 26de September. Hs. Majestæt Kongen har, spruden den sædvanlige Stat, bevilget 120,000 Rd. til den herværende Universitets Bygnings bedre Jstandsættelse, og det saaledes, at i ethvert af de følgende sex Aar kunne 20,000 Rd. hæves. Udbedringerne træffe især Localet for de naturhistoriske Samlinger.
Berlingske Tidende, 1834-10-02
Den 27de September. J Dag ventes Hs. Majestæt, Kejserinden af Rusland hertil,