JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Efter Begjering af vedkommende Skifteret, og overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, bliver paa denne Kjøbstads Raadstue Tirsdagen den 15de Septbr., ) hver Dags For 29de - middag Kl. 10, 13de October, afholdt Auction over tvende Kjøbmand Niels BeckKjellerups Stervboe i Aarhuus tilhørende Huse med tilliggende Jord i Drammelstrup, Thiirstrup Sogn, Sønder Herred, nemlig: 1) et Huus med Jord, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Skpr. 2 Fdkr., som beboes af Søren Andersen Gjeller, og 2) et dito med dito, af Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 1 1/4 Alb., som beboes af Hans Philip. Conditionerne til Salget ligge til Eftersyn hos Procurator Seidelin her i Byen, og blive bekjendtgjorte ved Auctionerne, hvortil Lysthavende indbydes. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 15de August 1835. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Bortforpagtning. Hovedgaarden Bisgaard, under Grevskabet. Samsøe, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, Løverdagen den 5te September førstkommende, i Middagsstunden, ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden, følgende Aar, fra 1ste Mai 1836 af at regne, overeensstemmende med de Conditioner, som fra den 12te dennes vil findes henlagte i Knapsteds Gaard i Kjøbenhavn, samt i Gjæstgiverstederne i Kjøge, Ringsted, Corsøer, Kallundborg, Odense, Mariboe og Aarhuus, sidstnævnte Sted hos Hr. Gjæstgiver Schlawitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Bemeldte Hovedgaard, hvis Bygninger ere beqvemme, rummelige og vel vedligeholdte, har, med Hartkorn Ager og Eng fri Hovedgaardstaxt 34 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb., et Areal af circa 220 Tønder Land, frugtbar Agerjord, samt circa 100 Tønder mindre god Pløieland, foruden to temmelig store Enge, der tildeels ere meget gode, og en temmelig stor Udmarksgræsgang. Desuden henhører til Gaarden en Holm tæt ved Samsøe, hvorpaa tilstrækkelig kan fedes 60 Stykker store Stude. Til Gaarden er aldeles ingen Besætning eller Jnventarium, men den drives ved Hoverie, som kan ansættes til 2/8 Deels mod fuld Hoverie. Jmidlertid beroer det paa Omstændighederne om Bønderne ikke vil blive forundte Hoveriefrihed. Gaarden med dens Tilliggende forevises paa Forlangende af undertegnede Godsinspecteur. Auctionen afholdes paa Hovedgaarden selv. Grevskabet Samsøes Skriverstue, den 1ste August 1835. Knudsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Mandagen den 7de September næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bliver ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, paa Horsens Raadstue foretaget Licitation over Leveringen af 500 Tønder Rug til det Slesvigske Cuirasseer=Regiment heri Byen, hvilket herved bekjendtgjøres. Licitations=Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Horsens, den 20de August 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Hans Andersen i Gundestrup indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at godtgore deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samlinger i Boet ville blive afholdte paa Stervbogaarden Mandagen den 31te næste Maaned, om Formiddagen Kl. 11, og her paa Contoiret Onsdagen den 14de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mulig vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Anders Pedersen i Christrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at godtgjøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samling i dette Bo vil blive foretaget her paa Contoiret Onsdagen den 14de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Rougs a. Herredscontoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Boerne efter følgende Afdøde, nemlig: 1) Jndsidderske Ane Kirstine Andersdatter af Statene i Nye Sogn, 2) Niels Jørgensen og Hustrue Johanne Hansdatter af Bjørnskov Mark; 3) Ungkarl og Jndsidder Niels Jensen af Salten; 4) Aftægtsenke Maren Pedersdatter af Gribstrup, 5) Ungkarl Anders Andersen af Hjortzvang; og 6 Jndsidderske Sidsel Christensdatter af Them; indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir, den 15de August 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst for vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogensomhelst Fordring udi afdøde Mariane Sørensdatter og efterlevende Mand Morten Jensen af Bandbjerre i Them Sogn, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne TidsForløb, at anmelde deres Krav for mig, som Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 15de April 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Udtog. Ved Stevning af 20de Aug. d. A. indstevnes, ifølge Kongl. allernaadigst Bevilling af 21 Juli d. A., Jhændehaveren af en bortkommet Panteobligation udstædt af Niels Østergaard i Aaboe til Consul P. Herskind jun. i Aarhuus den 24 Juni 1830, thinglæst 3 Juli f. A., for 300 Rbd. Sedler, mod Prioritet i en Debitor tilhørende Parcel i bemeldte Aabo af Hartkorn 1 Tde., at møde for Hads Ring Herreders Ret paa Aarhuus Raadhuus den første Løverdag i Febr. Maaned 1837 Formiddag Kl. 10 for at fremkomme med bemeldte Obligation og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den ellers ved Dom vil vorde mortificeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
En smuk og brilliant Kjøbstæd-Eiendom, som ved Udleie kan afgive et aarligt Overskud – Skatter, Renter og Reparationer fraregnede – af circa 500 Rbd.,er for en liden Udbetaling at erholde tilkjøbs, og dersom Kjøberen selv vil og kan afbenytte Eiendommen, hvortil der er god Næring, og hvortil ingen synderlig Driftscapital udfordres, vil den kunde afgive store Re venter. Eiendommen kan til Paaske 1836, og mueligt strax, tiltrædes. Det tilkjendegives herved behageligst dHrr. Handlende og Kobbersmede, at der maanedlig vil afgaae en Vogn herfra Fabrikerne nord paa, som, naar Ordre derom forud indløber, kan medtage Kobber, Høeleer og Skjæreknive, til Aflevering paa Bestemmelsestederne. Haraldskjers Fabriqver pr. Weile. A. Holck. Møllestene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Mit Oplag af saavel Rhinske som engelske Møllestene er atter forsynet med alle brugelige Dimentioner, til særdeles moderate Priser. Fredericia, den 26de August 1835. Th. Brøchner. 14 Tønder uforfalsket Bærme kan fra 1ste November d. A. indtil 1ste Mai 1836 daglig bekommes til 24 Skilling pr. Tønde, hvorpaa Bestillinger senest 4 Uger fra Dato modtages. J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Priserne paa mit Hvidt Øl No. 2 og 3 er fra 1ste September d. A. forhøiet med 3 Rbmk. pr. Tønde. J. P. B. Jensen. Det fornødne Jern til en brandfrie Kjølle, hvorpaa der kunde tørres 10 a 12 Tønder Malt, bestaaende af 20 Stkr. Jernflager med tilhørende Bielke og Opstander, 2de Jerndørre med Karme samt Spield a. &c., Alt saa godt som nyt, anvises tilkjøbs for billig Priis af Kjøbmand og Brygger J. P. B. Jensen i Aarhuus. Samme Sted henligger til Salg nogle Tusinde gamle Muursteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Ublegede Tvister af No. 12, 14 og 16, samt Bomuldslysegarn faaes billig hos A. W. Stigaard. Skipper J. K. Hansen agter sig seilfærdig den 5te September at gaae herfra til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Paa Pedersminde, 1 3/2 Miil fra Aarhuus, kan til første Mai 1836 et Meierie af 60 til 70 gode Køer faaes i Forpagtning, naar man desangaaende snarest mulig henvender sig til undertegnede. Pedersminde ved Hæst, den 25de August 1835. R. L. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
En ugivt Mand der kan paatage sig at bestyre et Meierie og som tillige er Bødker, kan til 1ste Novbr. næstt, blive antaget paa Wosnesgaard pr. Aarhuus. For et Fruentimmer, der kan forestaae en simpel Huusholdning paa Landet, paa en stor Bondegaard, er en Condition ledig til næstkommende 1ste Novbr. - Det nærmere herom erfares enten hos Forvalter Møller paa Hvitvedgaarden pr. Kaløe eller Fæstemand v. Berger i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Ved Lynild afbrændte om Aftenen den 12te d. M. 2de Selveierhalvgaarde paa Ellede Mark i Rakløv Sogn, som eiedes og beboedes af Sognefoged Søren Sørensen, og Selveier Søren Olsen. - Den Første havde da erholdt sin Rug indbjerget som brændte tilligemed alt Høe og Tør samt nogle Faarkreature. Kort for havde disse Mænd i Stormen den 8de M. lidt et betydeligt Tab paa deres paa Marken staaende Sæd. Gaardene vare ikkun assurerede for 1100 Rbd. Sølv for begge, som ikke nær er tilstrækkelig til sammes Gjenopbyggelse - De Skadelidtes Tab er stort, men vi vente at ædle Medmennesker ville række dem en hjelpsom Haand og dermed lindre deres Tab. Hvad som maatte ydes kunde behageligst afgives til Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus, eller en af os Undertegnede, og skal der for Anvendelsen af det indkomne i sin Tid blive aflagt Rigtighed. Rakløv Præstegaard og Kallundborg, den 26de August 1835. Gude, J. K. Mehl, Sognepræst. Cancellieraad og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
No 139. den 1ste September. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst fts-Tidende. Th.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Nyheder fra Udlandet. Spanien. En heel Omvæltning har fundet Sted i Madrid. Dronning-Regentinden er veden Revolution bleven fordrevet fra sin Residentsstad tilligemed alle hendes Ministre og fornemste Tilhængere. Dog skal denne Revolution, der gik for sig den 15de og 16de August, være skeet uden nogen synderlig Blodøudgydelse, skjøndt det i en anden Efterretning hedder, at man havde kæmpet heftigt i Gaderne, og at mange Offre vare faldne. Den 16de havde Folket indsat en provisorisk Regjering af sexten Personer, i hvis Spidse befinder sig det bekjendte Oppositionsmedlem i Procuradorekamret Hr. Arguelles (ifølge en anden Beretning var Præsidenten i bemeldte Kammer, GrevAlmadovar, bleven udnævnt til midlertidig Regent, hvoraf man slutter sig til, at Revolutionen er skeet i Konstitutionens Aand 1812. Samme Dag havde alle Tropperne forladt Hovedstaden. Hvor Dronningen var blevet af, det vidste Jngen. Folkebevægelsen i dette ulykkelige, skjøndt af Naturen saa rigt velsignede Land, griber saaledes hver Dag meer og meere om sig, og næsten synes den Kamp, der nu hærier det, at ville udarte til en Kamp imellem Friheds-Fanatismen, der har sit Hovedsæde i Handelstæderne, og Religions=Fanatismen, der endnu behersker Landmanden. Den truer saaledes med at blive til en maaskee grusommere og meere langvarig Borgerkrig end i andre Lande. Hvo som kan, flygter derfor bort derfra, thi Enhver som eier nogen Formue maa befrygte, at paa Klostrenes Afbrændelse vil Palaiernes følge. J Saragossa var Opstanden udbrudt den 12te, og den Deel af Militairet som ikke havde villet gjøre fælles Sag med Frihedsmændene, var bleven jaget ud. Hele Arragonien var i Opstand, og den nye Regjerings første Ordre havde været, at alle Klostre skulle ødelægges. Enhver af de løsrevne Provindser har udnævnt sin egen Regjerings-Junta; de forhenv. Øvrighedspersoner og Toldofficianter ere kastede i Fængsel; Munkene myrdes, og hvor Klostrene ikke afbrændes, der sættes Segl for Dørrene med Paaskrivt: "Nationens Eiendom." Proclamationer udstædes fra alle Kanter. Man kalder Folket til Vaaben, for at udrydde Carlisterne og vedligeholde Folkebevægelsen. Frivillige strømme til i Mængde, under Raabene: Friheden leve! J Cadix havde Borgerne, trods Gouverneurens Forbud, sjunget Riegos Hymne i Theatret, samt insulteret Øvrigheden og omstyrtet Ferdinand den Syvendes Statue; Soldaterne havde der som flere Stæder nægtet at udgyde Borgerblod. J Murcia havde Jndvaanerne indespærret Munkene og brændt dem Alle tilligemed deres Klostre. Til al denne Forvirring kommer endnu dette, at D. Carlos har samlet hele sin Magt og er dermed gaaet fremad over Ebrofloden. En Mængde spanske Officerer vare komne som Flygtninger til den franske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Leiren ved Kalisch. Den 18de August om Middagen Kl. 1 (altsaa i 24 Timer) var Keiser Nicolaus indtruffen hertil i bedste Velbefindende. Paa alle Post stationer var der opstillet Militair=Eskorter for at ledsage Hs. M. Om Aftenen blev Keiseren hilset med en Militairmusik, bestaaende af 1000 Tambourer, Trompetere og Hornister samt 600 Hautboister, anførte af Gardens Musikmester, Oberst v. Hase. Det er ikke muligt at tænke sig nogen skjønnere Leir. Udsigten fra den keiserlige Pavillon er uforlignelig. Hele Horizonten er som indfattet af en Bordt med Telte. Udmærket høitideligt er det om Aftenen naar hele Hæren holder Bøn. Et Kanonskud giver Signalet, hine 1600 Musici stemme Hjerterne til Andagt, og Stjerner fra de trindtomkring opstigende Raketter sænke sig langsomt ned for de Andægtiges Blikke. Blandt de russiske Soldater er det en almindelig Formening, at naar Leiren endes, skal Marschen gaae vestlig fremad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
De mange Rygter man havde i Berlin (see Av. No. 137, indskrænke sig nu til, at en Landsbye ved Kalisch er tilfældigviis afbrændt, og at der var gaaet Jld i en af Pillerne under Weichselbroen ved Thorn kort førend Keiseren skulde passere derover, men at Jlden var gandske slukket førend Hs. M. kom dertil. Ogsaa denne Brand formenes at være skeet tilfældig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Preussen. Kort for Postens Afgang fra Berlin var i Anledning af den bekjendte Folkefest "Strahlauer, Fischzug samtlige Mestere og Læreherrer blevne opfordrede af Øvrigheden til at holde et vaagent Øiemed deres Undergivne. Soldaterne holdtes parat i Kassernerne, og ved Strahlau var opstillet Tropper for at kunne dæmpe mulige Uroligheder. At mange Studenter vare afreiste fra Berlin, var Øvrigheden meget tilfreds med, men de af dem, som skulde over Kalisck til deres Hjem, maae ifølge deres Passe tage en anden Reiseroute. Der gik det Rygte, at formedelst Urolighederne i Berlin vil Keiseren af Rusland ikke komme dertil i Aar som han havde bestemt. (Jfølge Privatbreve skal den befrygtede Dag dog være gaaet rolig af.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 27de August. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Niels Mortensens Brochure har i nogle Dage givet Stof til levende Underholdning næsten i alle Kredse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Den saakaldte "blaae Bonde" er bleven Conversationens Modethema. At det allerede har mange Variationer, er naturligt. Nogle beklage Manden som en Martyr, et Offer for den lumpneste, den meest tyranniske Behandling, den mageløseste Færd, og følge ham medlidende gjennem alle hans bevægede Livs Stadier; Andre studse og spørge: "Er det ogsaa muligt? Kan alt dette ogsaa være sandt, Kan Sligt foregaae i Danmark, i det Land, hvor Alle, Fæstebonden saavelsom Jorddrotten, have Adgang til Regenten, hvor Alle ere ligge for Loven, og hvor Alle ere enige i, at vrise Domstolenes Uafhængighed, og Retfærdighed som Rettens uforkrænkelige Palladium, Enkelte læse Piecen med stedse stigende Mistro, og bortkaste den endelig med Foragt, idet de udbryde: "Nei, det kan ikke være sandt, Det er ikke den redelige, frimodige, undertrykte Bondes Sprog; det Organ, hvoraf han benytter sig, staaer ikke i en god Aands Tjeneste, næsten paa hver Pagina fremtræde Modsigelser og mørke Taler; vi maatte leve i Næverettens Periode, i den raaeste Vilkaar ligheds Hjem, ikke i Menneskerettighedernes Tidsalder og ikke i Danmark, om vi kunde troe det muligt, at En af vore Brødre, saaledes som denne Bonde fortæller og sig, gjennem et heelt Decennium kunde være given til Priis for en Kjæde af de meest oprørende Mishandlinger! Bekjendte med alle Forholdene kan Jnds. tilføie. Nei, det er ikke sandt. Det hele Flyveskrift er Jntet uden en Væv af Usandhed; vi maa betragte det som et ulykkeligt, men ved sig selv ulykkeligt Menneskes sidste Forsøg paa, at gjøre sin Uret gieldende til Trods for Andres uomtvistelige Ret, som et i høi Grad sørgeligt Exempel paa Pressens Misbrug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Hvad Niels Mortensen her fremlægger for Publikum, er intet Andet, end hvad han tilforn, til forskjellige Tider og i flere, saa til een, saa til en anden Autoritæt indgivne Andrag, har fremført og modtaget Resolutioner paa. Over i ti Aar har han saaledes vedblevet, med idelige, ugrundede Besværinger at forurolige, saavel Hs. Maj. Kongen, som de kongelige Collegier og andre Autoritæter. Hans Anliggender ere blevne undersøgte og bedømte ved Domstolene, tildeels i alle Jnstantser, i alle Sager, som paa nogen Maade egnede sig dertil, er ham forundt beneficium processus gratuiti, hans Klagepunkter ere, efter Hs. Majestæts allerhøieste Befaling, blevne drøftede paa det Omhyggeligste; Jntet er ladet uforsøgt, for at bringe Sandheden for Lyset. Tilføies der nu, at Hs. Majestæt, efter alt dette, har ladet Niels Mortensen, tilkjendegive: "at der til hans Andrag, som aldeles ugrundet, intet Hensyn kan tages, samt at lignende Besværinger, som han til Allerhøistsamme, eller til de kongelige Collegier, maatte indgive over nogle af de deri omhandlede Gjenstande, uden videre Resolution ville blive henlagte, da tør man vist gjøre Regning paa almindeligt Medhold i den ovenfor yttrede Mening om dette Flyveskrift. – For at sætte Publikum istand, til at fælde en selvstændig Dom i Sagen, vil Jnds. udhæve de vigtigste af Niels Mortensens Besværinger, og ledsage dem med Oplysninger og bemærkninger, for hvis Sandhed han tilbyder, om det maatte behøves, i et eget Skrift at fremlægge uomstødelige Beviser. Ogsaa her vil det da vise sig, at det er Pressen, som giver den bedste Modgift mod Pressens Misbrug. (fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Den Deputerede for det 5te Valgdistrict for de mindre Landeiendomsbesiddere i Sjælland, Sognefoged Henrik Larsen, har seet sig foranlediget til at sagsøge Hr. Lector Buchwald i Kiel, for ved Dom at fralægge sig de mod ham i Conversationsbladet gjorte Beskyldninger (see d. Av. No. 122). Han har dertil erholdt beneficium processus gratuiti. (Khvp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Prof. David agter i Morgen at tiltræde den af os tidligere ommeldte Reise, paa hvilken han efter Forlydende agter i Paris at fuldende et af ham alt i længere Tid forberedt større litterairt Arbeide. J hans Fraværelse vil Hr. Overlærer Hage overtage Redactionen af "Fædrelandet, for hvis Læsere han alt er bekjendt af en Deel aandrige og grundige Artikler, ligesom hans retsindige og mandige Frisindethed alt længe har erhvervet ham en ligesaa almindelig som (S. Bl.) velbegrundet Agtelse og Popularitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Efter Forlydende vil Kjøbenhavn blive gjæstet af et udmærket Beriderselskab, som under den preussiske Staldmester Wolffs Direction vil begynde sine Forestillinger paa det nye Theater udenfor Vesterport saasnart det slesvig-holsteenske Skuespillerselskab har forladt samme. J Hamborg, hvor dette Beriderselskab for Tiden opholder sig, har det vundet stort Bifald, især ved sine udmærkede Heste og pragtfulde Udstyr. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Til de tidligere Efterretninger, vi have meddeelt, om de Arbeider, enkelte Deputerede skulle ville forelægge Stænderne, maae vi endnu tilføie, at Hr. Prokurator Haagen skal have udarbeidet et Forslag (S. Bl.) om at ophæve Tallotteriet. Den eneste Fordeel af høie Toldsatser er nok den, at den deri indeholdte Tilskyndelse til Smugleri skjærper Nationens Opfindsomhed. Et Beviis herpaa skal man for kort Tid siden have havt i Kjøbenhavn, idet man paa Toldboden har anholdt en Deel Bielker, der paa en meget snild Maade vare udhulede, og fyldte med Klæde til Værdi af omtrent 600 Rbd. (S. Bl.)Med det norske Dampskib Prinds Carl er den talentfulde Digter Welhaven kommen hertil. Fordet danske Publikum vil han især være bekjendt af hans aandrige polemiske Digt: "Norges Dæmring, Udgiveren af det her i Landet forbudte norske Morgenblad, Factor Hviid fra Christiania, er i Søndags afg. ved Døden paa Bistrupgaards Hospital, hvor han var indlagt for Sindsvaghed. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Helsingøer. Mandagen den 24de August blev i Helsingøers Bytingsret afsagt Dom i Sagen: Amtmand Treschow og Etatsraad Borgemester Stenfeldt. De af Sidstnævnte saavel under Valgforhandlingen i Helsingøer, som Annoncer, indf. i Khonsp. og Helsingøers Avis, mod Amtmand Treschow brugte fornærmelige Udladelser, ere kjendt døde og magtesløse at være, og Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold dømt til at bøde 100 Rbd. Sølv, samt udrede alle Sagens Omkostninger. Odense, den 27de Aug. Hs. Kongl. H. Prinds Gouverneuren med Følge ankom hertil i Eftermiddags Kl. 3 i høieste Velgaaende. Dragon-Regimentets Officerer og Stadshauptmanden havde modtaget Høistsamme udenfor Byen og ledsagede Hs. K. H. til Slottet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Altona, den 26de Aug. Den Halleyske Commet er i Gaar Nat bleven seet her fra Observatoriet. Endnu er den ikke at see med blotte Øine, kun med gode Kikkerter, og dog kun som en svag Lufttage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Rhvns Børscours den 28de August 1835. Hamb. 2 M. a vista 205. Species 205. 12 Mk. 4 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Khvns Torvepriser den 28de August : Hvede, Tdn. . . 5 Rbd. - Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Rug, Byg, - Tradet. 3 – 5 – a 4 –- Fradet, 3 – 3 – a 3 – 4 – . . Havre, – . . . . 2 – 3 – a 2 – 4 – 8 - Erter, – . . . . 4 – 3 – a 5 – 3 – Befordringer og Afgang. Ordineret Catechet i Helsingøer, L. Nissen, beskikket til Sognepræst for Præstøe og Skibbinge M. Sognepræst for Mou M. i Viborg Stift, N. Fritz, til Sognepræst for Hvirring og Hornborg M. i Aarhuus Stift. Sognepræst for Vridsted og Flye M. i Viborg Stift, P. Asmussen, til Sognepræst for Them M. i Aarhuus St. Sognepræst for Hillerslev M. i Aalborg St.,J. Steenstrup, til Sognepræst for Schelund og Visborg, M. i Viborg St. Sognepræst for Øen Fuur, S. Bredstrup, til Sognepræst for Nustrup M. i Ribe St. P. Capellan P. Rasmussen til Sognepræst for Lomborg og Romb. M. i Ribe St. Cand. theol. L. Hass til Sognepræst for Medolden M. i f. Stift. Jnstitutbestyrer i Fredericia, C. Zoffmann, udnævnt til Secretair. Kammerherre, Generalkrigscommissair og Vice-Generalgouverneur J. Søbøtker beskikket til Gouverneur paa St. Thomas og St. Jan. Capitain og Prøveprocurator H. Petersen, og Kammerjunker samt Capitain ved Hs. M. Kongens Livkorps, Cand. juris F. Bauditz, til Fuldmægtige hos de kgl. Embedsmænd i Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Ledige Embeder. Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Ribe. – Krummerup og Fuglebjerg Sognekald i Sielland. – Vilslev og Hunderup Sognekald i Ribe Stift. Catechet Embedet i Nykjøbing paa Falster. - Mou Sognekald under Viborg St. - Hillerslev og Kaastrup Sognekald i Aalborg St. – Fuur Sognekald under Viborg St. - Bridsted og Flye Sognekald i f. Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-01
Reisende. Ankomne med Dampskibet Dania. i Morges Kl. 7 1/2: Minister ved Hoffet i Stockholm Kammerherre C. C. L. v. Moltke m. Tjener, Auditeur Uldall, Grosserer Petersen, Studenterne Heger og Marzetta, Dyrlæge Eitzen, Gartner Andresen, Handelsbetjent Philip, Jfr. Raben, Overjæger Borum, Soldat Woldbye.