JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
General Molitor, Commandeur over de Franske Tropper i Dalmatien, har berettet Vicekongen af Jtalien, at et Russisk Linieskib, under Admiral Biely, og adskillige Brigger d. 29 April havde ladet sig see paa Reden af Øen Lessina, hvor Capit. Guhard commanderede en halv Batallion. D. 29de og 30te fyrede Russerne fra alle deres Fartøier, og Natten imellem d. 1 og 2 Maji udskibede de deres Tropper, under Beskyttelse af en stærk Canonade og et stort Antal bevæbnede Chalouper. Capitain Guhard lod disse Russer, 800 i Tallet, rykke frem til den Græske Kirke, hvor han havde forskandset sig, og befalede derpaa sine Soldater, som kun beløb sig til 500 Mand og i Spidsen for hvilke han befandt sig, at angribe dem. Han kastede dem tilbage, forfulgte dem lige til Havet, dræbte 45 Mand, saarede 60 og tog 176 til Fanger. - General Molitor, som var i Spalatro, en By og Fæstning i Dalmatien, havde ladet Øens Garnison forstærke. Russerne forbleve endnu to Dage paa Lessina's Rhed, men da der imidlertid ankom Canoner fra Venedig, saa fyrede man med disse paa dem, og d. 7 Maji lettede Russerne igjen Anker, og seilede afsted. Under Actionen ankom en Russisk Fregat med Landtropper ved Øen Bra. Jndbyggerne ringede med Stormklokken, grebe til Vaaben og forenede sig med den Franske Garnison. Russerne landede ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Fra Bremen meldes efter en Londonsk Efterretning af 31te f. M., at Embargen paa alle Bremer Skibe er ophævet, og at denne Ophævelse skulde under d. 5te d. M. stadfæstes af Kongen af Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Efterat Svinemundes Havn siden en rum Tid har været spærret, er der d. 1 Junii udstædt en Tilladelse, at Skibe under neutrale Flag kunne nu løbe ud igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Fra det Lauenborgske meldes under d. 7 Junii, at det lader, som Preusserne nu ville forlade denne Egn, thi der er givet Ordre, at der fra nu af kun skal bages et Forraad af 3 Brød for hver Mand, og ikke hidføres meere Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
J Vesternordlaandslæn i Sverrig er i afvigte Aar blevet vævet 172, 122 Alen Lærred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
En af de Indretninger i Frankrige, som udenlands kun ere lidet bekjendte, ere Regimentscasserne. Hvert Regiment har nemlig ved Besparelser i militaire Fornødenheder og visse ikke meget byrdefulde Bidrag samlet sig en Capital, som ligger i Forvaring hos dets Oberst og Conseil d' Administration. Der gives Regimenter, i hvis Casse der findes 200,000 Franker. Barras lever for nærværende Tid i Brüssel, under Titel af General, og har her sit rigelige Udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
J Paris har man lagt Mærke til, at i de Noter fra udenlandske Hoffer, hvori Prinds Josephs Tronbestigelse notificeres, siges: "Neapels Trone, istedetfor at Moniteuren betjener sig af Udtrykket: "Neapels og Siciliens Trone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
J politisches Journal for Maji Maaned læses følgende Skrivelse fra Kjøbenhavn: "Dannemark er for nærværende Tid den eneste Stat i Europa, hvis Neutralitet Tingenes nuværende Forfatning selv synes at kræve. At Forholdene i Henseende til Ligevægten mellem Frankrige og Engelland vedvare, synes at have den Virkning for Dannemark, at man hverken kan fordre af det, at efterkomme eller undlade noget. Skulde man imidlertid vilde udføre den Jdee, at spærre alle Markeds pladse og Havne paa Fastlandet for Engelland, i sit hele Omfang, saa vilde man rigtig nok kunne befrygte Neutralitetens Forstyrrelse. Men saalænge Rusland og Sverrig endnu staae aabne for den Engelske Skibsfart og Handel, vil det være meest overeensstemmende med Omstændighederne, at lade Dannemark være en Undtagelse fra denne Regel. Land magternes Hensigt opnaaes jo allerede for størstedelen derved, at de spærre Engellands Skibsfart og Han det paa Tydskland, og dertil have de nu Midlerne i Hænde, uden at de behøve at fordre af Dannemark andet end den sædvanlige Loyalitet. De Fordele, som Engellands Skibsfart og Handel høster i Dannemark, kunne ikke være betydelige, da denne Stat, som bekjendt, selv driver sin Handel. Sundets Spærring vilde være det eneste Middel til at afskjære Sverrig og Rusland. Men dertil vilde en Landmagt under de nuværende Omstændigheder ikke saa let see sig istand, selv ved den stærkeste befæstning fra Landsiden. Den Engelske og Russiske Sømagt vilde snart overstige denne Vognborg. Dernæst have vi ogsaa Exempler paa, at man kan passere det store Belt. Sundet er af den Beskaffenhed, at en Flaade ved Gjennemseilingen kan trodse det stærkeste Landbatterie. Den 2den April har endmere stadfæstet denne Erfaring. Kunved Hielp af en Flaade var det mueligt, nogenlunde at afværge Gjennemgangen. Men hvilke Magter kunne vel her forsvare sig mod en overlegen Sømagt, naar Engelland, Rusland og Sverrig staae i Forbindelse? Hvad kunde det nytte at opfordre Dannemark her, at vove et Forsøg, Man seer jo øiensynligen, at det vilde mislykkes. Derimod ere Fordelene store saavel for Engelland som Frankrige, naar Dannemarks Neutralitet er kjendes, ligesom hidtil, og naar man fremdeles sor ger at hævde den efter de samme Grundsætninger, hvormed man hidtil forsvarede den. Engelland og Rusland ville ikke ophæve denne Neutralitet, thi til at udføre deres Plan behøve de ikke Dannemarks Hielp; Frankrige kan ikke ville forstyrre den, uden at skade sine Hensigter i Fremtiden. Det er derfor sandsynligt, at Veien til Underhandling og Landenes Occupation af andre Sider til end henimod Norden, vil være mere afgjørende end Ophævelsen af Dannemarks Neutralitet. (fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Rettelser. S. 1056. L. 13. Leiregaard. Leire. 1094. - 4. efterlevende Enke l. afdøde Kone &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Tirsdagen den 17 Junii, 1806. Efterverdenens Spørgsmaale. En Phantaske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
En Plads paa Rundekirkegaard. En stor strekantet Ligsteen bedækker Evalds Grav. Ved denne staaer en Digter, og omkring ham en stor Kreds af Mennesker af forskjellig Stand og Rang.) Digteren. Mine Herrer. Den store Mand, hvis Been hvile her, men hvis Aand findes overalt, fortjente et skjønnere Mindemærke end denne Sandsteen. Dannemark har hidtil kun kunnet opvise en eneste Evald. Endnu længe vil han blive den Uopnaaede, endnu længe vil han staae som en Soel ved Siden af tusinde Maaner, som, for svage til at kunne fordunkle den, endog maae laane dens Straaler, Fædre nelandet har tabt meget ved hans alt for tidlige Hedengang. Hvilke Kjæmpeværker kunde man endnu ikke have ventet af hans Genie, dersom hans Legeme havde havt samme Kraft som hans Aand? Hvad kunde en Evald i et Tidsrum af tredive Aar ikke endnu have virket og ydet? O, grusomme Parcer, hvorfor spinde J Livets Traad milelang for saa mangen en Versemager, medens J ere saa karrige mod en Evald. - Men lader os være skjønsomme; han har levet længe nok for at naae Udødelighedens Tempel. Vort Sprog vil ikke overleve hans Hæder; den er uforgjængelig som den Soel, der kaster sine Straaler paa hans Grav. En Herremand (træder frem af Kredsen). Med Forlov at spørge, Hvor mange Tønder Hartkorn eiede han, min Ven? Digteren. Ingen. Han var ingen Herremand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
En Officier. Hvor mange Feldtslag har han deeltaget i?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Digteren. J et Par; men desværre kun som simpel Tambour. En Læge. Havde han stor Praxis, Digteren. Blandt Daarer, som han curerede med Piller af attisk Salt. En Danser. Hvor mange Gange kunne han svinge sig om paa den ene Fod? Digteren. Jkke en eneste. J sine sidste Leveaar var han endog contract. En Kjøbmand. Negocierede han meget: Digteren. Med sine Aandsproducter. Han lod dem gaae under sit eget Flag, som alle Nationer hædrede. En fornem Dame. Frequenterede han Folk af Extraction? – Ensin, stod han i Estime hos den høie Adel? Digteren. Han frequenterede ikke Folk af Extraction, men Folk af Extraction frequenterede ham i hans Værker, og dersom et ædelt, følende Hjerte kan regnes til den høie Adel, enten det slaaer under en Bondekofte eller en Stjerne, saa stod han i høi Anseelse hos den høie Adel. En Konstberider. Kunde han gjøre det store Salto mortale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Digteren. Paa Pegasus. Konstberideren. Kommer, mine Herrer, og lader og gaae. De seer jo nok, den gode Mand vil holde os for Nar! (Konstberideren gaaer, og alle de andre følge bagefter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Digteren (som bliver ved at forfølge dem med Øinene). Og disse Mennesker kalder man Efterverden. - Hvil i Fred, udødelige Skiald, Dannemarks Stolthed, See ikke og fra den Grav, hvor du hviler saa trygt, til et Old, som har saa liden Sands for dine Fortjenester, Ungdomslærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
For at faae gode Æbletræer, eller for at forbedre sin Faareavling, forskriver man Træstammer fra Holland, og Væddere fra Spanien, uden at bryde sig om Prisen, men for at faae sine Børn dannede til oplyste, retskafne og indsigtsfulde Menneskeer giver man sig langt fra ikke saa stor Umage. Man vælger den første den bedste Ungdomslærer, man kan faae, og prutter med ham paa en Skilling. Han ansees for et af de Væsener, som der aldrig kan være Mangel paa, og for en levende Machine, som man ikke skylder andet, end de faa Skillinger, der udkræves til at holde den i Gang. Lærer Eleven intet saa er det Lærerens Skyld, lærer han derimod virkelig meget, saa er det hans Genie, hans op vakte Hoved, ikke Lærerens Flid, som Forældrene, tilskrive hans gode Fremgang. Utaknemmelighed er saaledes Ungdomslærerens Løn. Saalænge han endnu har Kraft nok til at trælle, lader man ham nogenledes vederfares Ret; men naar han enten bliver udygtig hertil eller at man ikke behøver længere hans Tjeneste, søger man at blive af med ham som med en Amme, naar Barnet er fravænnet. Sjelden er man saa taknemmelig at forskaffe ham et anstændigt Levebrød eller understøtte ham med en Pension. Kun i saa af vore private Læreanstalter have Ungdomslærere nogen blidere Skjebne. Naar de ikke kunne gjøre Vind og agere Münchhausen, drive de det næsten aldrig videre end til at faae 1 Mk., høist 24 s. for Timen. De ere hoveriegjørende Bønder, og Entrepreneurene ere deres Herremænd. Paa enkelte Undtagelser nær ere Ungdomslærere, der blot skulle leve af at undervise, i mange Henseender meget at beklage. De maae paa deres gamle Dage næsten give Slip paa enhver af Livets Beqvemmeligheder; de kunne aldrig tænk paa at gjøre sig selv, og endnu langt mindre andre Mennesker lykkelige. Men desuagtet seer man dog saa mange hundrede unge Mennesker, uden udmærket Genie, uden Velyndere, uden Formue, trænge sig frem paa en Bane, hvor Jnformationer, saalænge de ikke have faaet noget offentligt Embede, er det eneste Middel til at opholde et kummerligt Liv. Mange af disse Ubesindige indsee kun alt for sildig deres Feil mangen en enfoldig Fader smedder sin Søn til Bogen, i den taabelige Tanke, engang at see ham som en fornem Embedsmand, uden i Forveien at overveie, om han ikke var bedre skikket til at staae ved en Ambolt. Denne Studere syge, om man tør bruge dette Udtryk, bliver Dag for Dag almindeligere, ingen vil være Haandværksmand, alle ville studere. Denne Vrimmel og Overflødighed af saakaldte studerede Folk avler Trang, og denne Trang nedsætter end mere Ungdomslærerens Værdighed i den store Hobs Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Enhver, som har taget første eller anden Examen er, som bekjendt, en studeret Mand, et Subject, som er fuldkommen uddannet til Ungdomslærer. Men hvor stor en Jdiot kan man dog i Grunden ikke være, fordi man har lært de sædvanlige academiske Videnskaber af Compendier, Om man end talde Græsk som en Homer og Latin som en Cicero, vilde man dog kun spille en ussel Rolle i vore Dage, naar man ikke forstaaer de Sprog, der tales i den Verden, man lever i. J de senere Tider har man ogsaa begyndt at lægge sig efter levende Sprog. Fordum forstode endog mange Danske Studerende ikke et eneste Tungemaal, som de, i det Øieblik de kom over Beltet, kunne hielpe sig frem med hos læg Mand. Denne sørgelige Erfaring har ogsaa lært dem at indsee, at man bør kunne mere end Latin og Græsk. Enhver Fader, der antager en Lærer, fordrer nu omstunder, at han, foruden de gamle Sprog, bør kunne Fransk og Tydsk, og i det mindste noget Engelsk. Den vigtige Rolle, som disse tre Nationer spille, saavel i den politiske som lærde Verden, gjør det ogsaa til en sand Nødvendighed at kjende deres Sprog. Men hvad udfordres der ikke til at have lært fem, sex Sprog i en Alder af 25 Aar, som bør være den høieste Alder for en Ungdomslærer, Og hvem lønnes vel uslere end den, der skal søge sit Ophold derved? Den simpleste Skriver faaer jo større Løn end den dueligste Huuslærer. Enhver søge Exempler i hans egen Erfaringskreds, og han vil finde mine Ord stadfæstede. - Dersom de fleste Forældre forstode, i Forveien at overveie, hvad der i vore Dage egentlig udkræTras, ves til en studeret Mand, og hvilke Fordringer, man for det meste gjør af en Ungdomslærer, saa vilde saa mangt et ungt Menneske, uden mindste Genie, ikke blive tvunget til at vælge den lærde Bane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Saalænge som det er saa mange Forældre aldeles ligegyldigt, hvorledes deres Børn oplærres, saa længe som deres Handel eller Qvægavl, deres Haugers eller Jorders Drivt ligger dem mere paa Hjertet, end deres Børns hensigtsmæssige Underviisning, saa længe til Ungdoms lærerens Kald ogsaa blive et af de sørgeligste, der kan tænkes, og den fremspirende Slægts Dannelse kun alt for ofte overlades til uduelige Lærere. Vi have nok der giver sig af med Børneunderviisning; Sprogundervisning f. Ex. er det sidste Smuthul for enhver forløben Tydsker, Franskmand eller Engelskmand, og der gives næsten lige saa mange Jndfødte, som ikke tage i Betænkning, at undervise i Sprog, de kun kjende saare lidet til. Endog det største Udskud af Lærere, som ingen skjørter om, behøver aldrig at frygte for at savne Condition. De behøve kun at melde sig i de Jnstituter, hvor man i Almindelighed seer meere paa den ringe Priis end paa Dueligheden, og man modtager dem med Kyshaand. Men alt dette er imidlertid Aarsag i, at Ungdommen maaskee aldrig har lært mindre end nu omstunder, hvor den skal lære Alt, og at det agtværdigste Kald i Verden betragtes og drives som et usselt Haandværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Hr. B. Prahl, en Mand af Kundskaber, og Talenter, agter, dersom man nogenlunde vil erstatte ham hans Umage, at udgive to Værker; 1) Warren Hastings Gouvernement, hvori han vil søge at udvikle denne Mands Fortjenester og vise Ostindiens Tilstand, og 2) Kongen af Fion, hvori han vil skildre den angbaptiske Seets Stiftere Joh. Mathias og John Boccold, der agtede at oprette et Universalmonarchie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Paa Øen Ærøe gives en Sø, Vilse kaldet, som er 130 Tdr. Land stor og hvoraf 70 Tdr. formodes at kunne blive tjenlige til Sæd og Græsning. J mange Aar er der kun med maadeligt Held arbeidet paa dens Udtørring. Men nu gaaer det bedre, omtrent 40 Tdr. Land ere udtørrede, og lidet deraf allerede bragt under Plougen. Søen udtørres ved en aaben Vandsnekke, som drives af en Veirmølle, ligesom i Mærsken, og Vandet udledes til Havet igjennem en kort Canal. Præsten Hr. Monrad har i mange Aar med utrættelig Flid arbeidet paa denne Søes Udtørring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Efter Christiania Byes sidste Vognmandstaxt betales for en løs Hest baade Sommer og Vinter, 60 s. for hver Miil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Vagtmester Michelsen i Christiania har ladet bekjendtgjøre: at Udpantningen for denne Byes Kirkestole tager sin Begyndelse d. 16de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
J den af Josua White Efg. udgivne Levnedsbeskrivelse over Lord Nelson siger Forfatteren, de Danske havde ved deres priisværdige Tapperhed, saa roesværdig udmærket sig, at Lord Nelson altid kun med Beundring talde om dem; ogsaa vor Willemoese findes der hæderligst erindret, samt en Samtale, der ham angaaende skal være holdt mellem H. K. H. Kronprindsen og Nelson; ligeledes en Anecdote, der i det mindste her i Staden hidtil ikke har været bekjendt: denne nemlig, at da en fornem Dansk Officier ved Sundet kom til Admiralen med et mundtligt Svar paa dennes Forslag, og hellere vilde føre Svaret til Papiir, leverede man ham en Pen, der ikke duede meget. Han holdt da Pennen for Øiet og sagde med forkastisk Latter til de Omstaaende: "Ere eders Kanoner ikke bedre istandendeders Penne, ville J ikke udrette meget for Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Den i dette Blad allerede yttrede Formodning om den Taage, der lod sig see d. 22 f. M. over hele Fyen, at den kunde have reist sig fra en Hedebrand, sees i Viborg Samler paa en Maade bekræftet, da der paa samme Tid skal være opkommet en Jld i en Hede i Hammerum Herred, der brændte i 8 Dage og paa nogle Miles Omkreds beskadigede Hederne mangfoldig i Øtred, Jkast, Sunds og Haderup Sogne. Over 1000 Mennesker skulle have været samlede for at dæmpe Branden; men fordi det blæste hver Dag, maatte det bedste skee om Natten; og dog skal først den veldædige stærke Regn have slukt den; thi i Mosebunden, som kan ligge paa Hederne, er, som bekjendt, slig Brand dobbelt umuelig at slukke. Røgens Virkning paa Luften fornam man ikke i Viborg (det ligger 5 Mile derfra, fordi Vinden i den Tid har fra og var Nordvest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Den korte Levnedsbeskrivelse over General Huth, som man for en Tid siden har læst i dette Blad, findes nu oversat paa Tydsk i sidste Heft af politisches Journal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
J Asnes Sogn, Ods Herred, i Sjælland, afbrændte d. 7 d. M. Gaarden Gyldenholm, tilhørende Jens Madsen. Jlden, hvis egentlige Aarsag ikke kunde opdages, udbrød saa pludselig og greb saa stærkt om sig, under den stærke Blæst, at Gaardens fire Huuslænger inden en halv Time var nedstyrtede, og Hestene og Qvæget bleve et Offer for Luen. En frugtsommelig Kone vilde med 5 endnu levende Børn, forbrændt paa Hænder og Ansigtet, styrte sig ind i Luerne, for at redde sit to Aars Pigebarn, men for sildig. Det var allerede omkommet i den almindelige Ødelæggelse. Bidrag til Understøttelse for denne ulykkelige Familie modtages hos og besørges afleverede af Hr. Handelscontrolleur Øckenholt, boende paa Hjørnet af lille Helliggeist og Løvstrædet No. 142 Littr. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
I Gaar Eftermiddag Kl. 5 opkom en heftig Jld hos Grovsmed Skjellerup paa Hirschholm, som tillige ødelagde Guldsmed Reises og Bager Bæren sens Vaaninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Udenlandske Efterretninger. J Nottæks Sogn i Smaaland fødte en Ko d. 19de Martii med stor Besværlighed et Foster, som havde to Hoveder med Øine, Øren, Tænder og alt Tilbehør indtil Brystet, der var usædvanlig massivt, men iøvrigt havde det kun et Hjerte og een Lunge. Koen lever endnu, og underholdes med Ho og Melk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Geheimeraad Formey, som nylig reiste til Paris i Anledning af Prinds Louis Sundhedstilstand, fik 5000 Rdlr. i Reisepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
I det Salburgske døde den 1 Dec. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
en Tjenestepige, navnlig Maren Ederin, i en Alder af 117 Aar og 7 Maaneder. Hun havde bestandig tjent for sit Brød, i de sidste tyve Aar blev hun underholdt af Bønderfolkene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
De hidtil indkomne Bidrag til Luthers Mindemærke beløbe sig til 18,335 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
(Slutning af Stykket i forrige Numer af politisches Journal for Maji Maaned). Har end Dannemark formedelst sin Stats Størrelse og sin Magt i Tingenes nuværende Forfatning ingen Vægt, saa udmærker det sig dog ved sin erkjendte loyale og upartiske Fremgangsmaade, og den indre Energie, hvorpaa det støtter sig. Behøver Dannemark fine veløvede Tropper og dets Militairvæsens bedre Organisation ikke som Øiemed for Krig, saa trænger det dog dertil, for at vise sin Energie, for at vise, at de Fordele, som Neutraliteten tildeels kan yde det, ikke nedfænke det i Svaghed, Qvindagtighed og Mismod. Selv den svagere Deel vinder det stærkere Parties Agtelse, naar den viser Energie, og naar denne ledes efter egennyttige Grundsætninger. Vor Tidsalder udkræver rustede Krigshære ikke blot til at slaaes eller gjøre Erobringer. Statsklogskabens og de militaire Rustningers Aand afgjører nu mere ved sin Consequence end fordum store Hære i bestandige Krige. Vilde man ikke søge at sætte Statens Stridskræfter under en voxende Energie i et passende Forhold til Culturens Tilstand, saa vilde det forrige Barbarie let indfinde sig igjen. En forbedret Krigskunst, og rustede Hære ere Grundstøtter for Statsklogskaben. En stor Krigshær uden Statsklogskab er et Legeme uden Aand, og omvendt er Statsklogskab uden Krigsmagt en Aand uden Legeme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Den Spanske Regjering i Havanna har ved en Lov bestemt, at enhver Negers Navn og den Sum, han er bleven kjøbt for, skal, saasnart han kommer i Land, indføres i Rettens Protocol. Negerens Herre er forpligtet at tilstaae ham een Frihedsdag om Ugen, til at arbeide for sig selv. Saasnart det er lykkedes Slaven at erhværve sig en klækkelig Sum, maa Herren, naar hiin fordrer det, overlade ham mod Betaling en anden, tredie a. fri Dag om Ugen, og naar han har betalt den 6te er han ganske fri. Prisen for enhver friDag er 1/3 af den Sum, Negeren er bleven kjøbt forDen 5 Junii havde den ny Tyrkiske Ambassadeur Audience hos Keiser Napoleon. Da han traadte ind i Salen gjorde han de tre anordnede Reverencer, og da han kom hen til Tronen, tog Keiseren Hatten af, og fad derpaa med ubedækket Hoved. Ambassadeuren foreviste nu de Foræringer, han havde medbragt for Napoleon. De bestode i en Algrette af Diamanter, og et Skriin, besat med mange Ædelstene og Storsultanens Navn i Træk Derpaa gik Keiseren hen til Vinduet, for at see de Arabiske Heste, prydede med kostbart Seletøi, der ligeledes vare bestemte til en Foræring for ham. Siden foreviste Ambassadenren de Foræringer, han havde medbragt for Keiserinden. De bestod af en Rad kostbare Perler, Parfumer og herlige Stoffer. Han holdt derpaa en kort Tale paa Tyrkisk, som blev oversat af den Franske Tolk, og Keiseren svarede ham igjen i en kort Tale paa Fransk, som ligeledes strax blev oversat af Tolken. Begges Taler findes aftrykte i Moniteuren saavel paa Tyrkisk som paa Fransk. Keiseren forsikkrede Ambassadeuren, at saalænge den høie Port var forenet med ham, havde den intet at befrygte af nogen muelig Magt. - Samme Dag havde Prinds Louis, den bataviske Minister og Deputationen fra de Høimægtige Andience hos Keiseren. De Taler, som ved denne Leilighed bleve holdte, gik alle ud paa, at vise Nødvendigheden af, at Holland faaer en Konge, da intet bedre kan bevare dets Existence. Keiseren henvendte sin Tale til Prinds Louis, opfordrede ham til ikke at ophøre at være Franskmand og til at blive en Fader for sine nye Undersatter. Da Ceremonien var tilende proclameredes Prindsen til Konge af Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Talleyrand er af Napoleon bleven udnævnt til Prinds og soverain Hertug af Benevento, og Marchal Bernadotte til Prinds og souverain Hertug af Pontecorvo. - Benevento ligger ved Foden af Appeninerne, og er en anseelig Stad i Neapel, som tillige med sit lille District indtil 1796 tilhørte Paven, og allerede forhen kaldtes Hertugdømme. Staden har 12,000 Jndbyggere, og den betydeligste Kornhandel i Neapel; den ligger kun 7 Mile fra Residenen. Den er Sædet for en Ærkebisp og 19 Klostere. - Pontecorvo ligger ligeledes i Neapel, i Terra di Lavora, men er langt ubetydeligere.