JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
J en Artikkel i "Dagen" om Kongen og hans Regiering, hedder det: "J Regjeringens mangfoldige Forgreninger, udvikler Kongen dyb Jndsigt, Selvvirksomhed, Arbeidslyst og Udholdenhed. Elskelig, venlig mod En boet, taalmodig i at høre deres Andragender, trøstende og formildende, lægger han kun sit ædle Hjærte for Dag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
For nogle Dage siden blev en fra Rasphuset undvegen Fange paagreben i Nærheden af Callundborg og indbragt til Arresten i denne By. Her blev han syg, hverfor Jernet blev taget af ham. At hans Sygdom ikke har været meget betydelig, beviser den Omstændighed, at han under Samme brak ud af Arresten Paa Gaarden Philippsdal blev samme Nat eller Natten efter begaaet Jndbrud; men Eieren kom til og skræmmede Tyven, som var i Begreb med at sætte sig i Besiddelse af endeel Sølvtøi. Han tog Flugten igjennem det aabne Vindue, og man antager med temmelig Vished, at det har været den her omtalte Forbryder, som har forsøgt dette Tyveri. En anden fra Straffeanstalten, undvegen Fange er i disse Dage paagreben og sat fast i Callundborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
I Horsens Avis fortælles, at en Karl i Nørre Snede Sogn, der fra Barnbeen har været vanvittig, men dog gaaet frit omkring i den nærmeste Omegn, paa en saadan Tour fra en af hans Fødesteds Nabogaarde til Hjemmet blev vildfarende i Rumtaagen og, formodentlig udmattet af den besværlige Vandring i den dybe Snee, har lagt sig ned for at hvile sig. Den 24 han da falden i Sovn og fandtes Dagen efter dødfrøssen. - En Gaardmand, som Aftenen den 16 f. M. havde besøgt en Nabo, der boer neppe en halv Fierdinger fra hans egen Gaard, gik i Morkningen derfra for at komme hjemmen det stærke Snersøg gjorde ogsaa ham vildfarende og han fandtes først den 18de, ligeledes det: men han maa have bestaaet en haard Kamp for han døde, hvilket sluttes deraf, at Man kunde see, han havde forst gaaet i et Mosevæld, hvoraf han med Hænder og Forder havde arbeidet sig ud, var derpaa kommet paa en tildes tilfrossen Aae, hvor Jsen dog var brustet med ham, saahan var fiunket dubt i Vandet, men dog var han ogsaa ved egen Kraft kommen paa Land igien, dog saa afkræftet, at han var segnet faa Skridt derfra, for ikke meere at see sit Hieni, hvorfra han dengang ikke var fjernet meer end omtrent 300 Skridt. Dødsfaldet er saameget sørgeligere, som han efterlader sig en frugtsommelig Kone og 6 levende Børn i fattige Vilkaar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
En Mand, ved Navn Frederich Taffenberg, som boer i Anslet og handler med Erter, bekiendtaler i Bladet, Dannevirke, at han nu har forandret Navnet paa sit Huus, der forhen heed Hundeklemmen," men hvilket Navn man i vore finere Tider ikke længer finder passelig og at det herefter hedder – Jomfrubuset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Fra Nyborg skrives under 10 Febr. De 4 Jisbaade, som i Løverdags bragte Personposten fra Sielland til Sproge, forsøgte i Søndags at vende tilbage i Sielland, men de tre, hvoriblandt den, som havde Brevposten, fra Hamborg ombord, vendte om Natten tilbage til Sprogs men den fierde udeblev. Denne Baad er knust og siunken, men Mandskabet er lykkeligen bleven frelst, efter i een Dag og to Nætter at være deroet om med Jsen, naaede det endelig Land ved Hindsholmen og blev fra Kjerteminde med Postbefordeing transportere hertil. Man troer, at hvis den stærke Frost vedvarer, vil Man snart med Sikkerhed gaae over hele Beltet. Kjøbe havns Brevpost ligger endnu paa Sprog.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Fra Aalborg skrives under 11te Februar. Af den i Tirsdags afholdte Generalforsamling i Dampskibs-Artieforeningen kunne vi berette det glædelige Resultat, at man besluttede sig til, istedetfor den forholdsvis meget bekosteligere Leie, at gjøre Jndkjøb af et Hampskib og bemyndigede Bestyrelsen til i denne Anledning at foretage det Fornødne. Endvidere bestemtes Farten med Dampskibet saaledes, at det kommer til at gaae 2 Gange til Kiel, naar det gaaer 1 Gang til Kjøbenhavn, hvorefter, naar det et vedtaget, paa hvor mange Stedet Dampskibet skal anløbe, det nærmere vil blive bestemt, hvilke Dage det kommer til at afgaae og anlade enhver Station. - Hvad der endnu manaler i den fornødne Actiecapital, er fra Kiel af tilbudt. Anloberederne ville sandsynligviis, efter den tidligere Plan, blive, UdbuhøiAarhuus, Fredericia, Assens og Sønderborg. Naar denne Dampskibsfart da først kommer i Gang, aares ogsaa en Dampskibsfart paa Limfjorden hermet faar i Forbindelse, ligesom det ogsaa et at vedte, at Cattepreneuren for Dampskibet paa Christianiatiorden, Hr. And. Tofte, da vil lade sit Dampskib gjøre Touren paa Aalborg, saa at Norge saaledes over Jylland vil erholde en irecte Communicationslige med Hamborg, aa en livlig Forbindelse mellem Norge og Jylland, Jylland og Hamborg samt imellem Provindsst. egne og Kiøbenhavn og Breymesstæderne indhuttes vil i hve Frugten af denne aldbringende Entreprese. Bestyrelsen har af sin Mid valgt Hr. Skibstheder re Bruun til at giøre Reisen, til England for at gjøre Jndkjøb af eiehensigtsmæssigt Damp Det for Aalborg som for det hele sydlige Vensyssel saa høist vigtige Foretagende hvis det uden Anvendelse af alt for betydelige Kræfter lader sig iværksætte Anlægget af en Bro til Norresundby, har især i den senere Tid oftere været Gienstand for Omtale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Allerede i en ældre Tid har af en kjøbenhavnsk Bygmester været udkastet en Plan og gjort Overslag til dette Værk, men siden den Tid (netop i Pengeforstyrrelsens Periode) har Projectet ikke oftere været optaget. Det turde derfor vistnok været større Anledning til at foranstalte en moden Prøve over, hvorledes denne Plan bedst lod sig realisere og hvor betydeligt et Pengebeløb dertil vilde udfordres. For at bevæge dette Sporgsmaal videre frem og bevirke en Undersøgelse foretagen, er det fra Communalbestyrelsen indgivet en Jndstilling, til Hs. Majestæt om, at de Jngenieurer, som, efter Forhandlingerne i sidste Stænderforsamling, udentvivl ville sendte berover, for at prove Muligheden af et Havneanlæg ved Hirtsbals, tillige maatte blive beordrede til, for det Offentliges Regning, at foretage den her omhandlede Undersøgelse. At dette Foretagende, som Alt, hvad der kan fremme Landets Velstand, vil møde hans Majestæts bifald, tør vistnok sættes udenfor alTølvl. (Aalb. Stiftet.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Ledigt Skolelærerembede. Lærerembedet ved Lihme Skole i Norup Sogn med Løn, foruden Jord, Brændsel og Fourage, 6 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre og 4 Tdr. Bogbrede in natura, samt 16 Tdr. Byg, beralte efter Capitelstarten. Ansøgningen derom medtages indtil den 3die Marts d. A. af Skoledirectionen for Norvang og Torrild Herreder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
i Hamburg Cours var den 12te Februat paa Lønden43 34 pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 i Sco. 199 Rdr. Hamb. Courant 23 1/4 p. C. dansk gier Courant 25 3/4 og Schillinge 25 3/5 a 25 1/2 pre Cent. stertere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Kjøbenhavns Børs den 9de Lebr. 1841. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista, Spedet, 2 1/4, Specter) solgtes i – . - s.) B.-Disconte4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 197 a 498 1/4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 2. Rigsgjæld - Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Oblaationer (uden Renter) 98 a 98 1/2 - Sedl., Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Pr. S. Tode. Kiøbenhavn. Urtekræmmer Hansens Enke, Johanne Lange; Elisabeth Andersen, f. Pettersen, Bødker ste Petter Nielsen Frydendahl, Maria Christine Schou Jensen, Wilhelmine Marie Ørbech. - Michaelige Ulikke Eleonora Torgensen, f. Lassen. – Saxo Boghinoc Andreas Winding With. – Gartner P. L. Tom ud. – Odense. Louise Thornberg, f. Rauch. Anslet Skile, Kathrine Elisabet Raben, f. Kerck. Presse, Postmester, Justneraad Steen arJustusraad Steen. XXXXXXXIIIII, AVERISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
J Klub=Localet bliver den 22de Dennes Spiisning og Bal, hvor Personer, ogsaa uden for Klubben kunne deeltage. Billetter afhentes hos Undertegnede. Thisted den 16de Februar 1841. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Fredagenen 12te Marts 1811 om Formiddagen Kl. 10 slet paa Hassing-Refs Herreders Tinghuus i Westervig Sogn holdet offentlig Auctien til Bortforpagtning i 6 Aar af de Aalborg Hospital tilhørende Konge Qvægtiender af Harring, Stagstrup, Snedsted, Sønderhaae, Hørsted, Skuum, Hordum, Hassing, Willerslev, Bedstad, Grurup, Wiisbye og Heltborg Sogne i Hassing Herred, og af Holligsøe, Gjetteur, Odbue, Boddum, Jdbye, Huurup, Hvidberg og Lyngs Sogne i Refs Herred. Conditionerne ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Teglgaarden den 8de Februar 1811. Fischer. Til interimistist at undervise i en Landsbye skole og forstaar Sangen i Kirken, ønskes en Seminarist eller Anden, som dertil maatte være skikket. Man ville desangaaende snarest muligt henvende sig til Sørensen. Solberg Præstegaard den 15de Febr. 1811.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Paa en Herregaard i Aalborg Omegn kan en duelig Kokkepige, der er vel øvet i Madtillepning og som med paalidelige Vidnesbyrd kan godtgjøre sin Duelighed og sin gode Opførsel paa de Steder, hun forhen har tjent, erholde Tjeneste til 1ste Mai dette Aar. Avls-Contoiret i Thisted og Strandtoldberent Stilling i Bjergets Mølle meddeler nærmere Underretning. ning. ning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-17
Lübekker Have= og Blomsterfrøe, er som sædvanlig fra nu af og i forestaaende. Foraar at bekomme hos J. Larsen Griishauge. Blanquetter til Ministerial Kirkebøger faaes paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Ao. 1841. No. 17. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 20de Februar. Kamret, fine og ge, ster af 200. Grund Politiske Nyheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Engeland. J Courieren skrives fra China: Man har ikke ringeste Grund til at vente en hurtig Bilæggelse af Tvistigheden med China, eller at Handelsforbindelser igjen skulle knyttes. Den almindelige Mening er, at man kan vente en Fornyelse af Fjendtlighederne, da det ligger i den chinesiske Caracteer at simulere. J Følge Privatbreve fra Macao, har Admiral Elliot forelagt Keiseren en af 26 Artikler bestaaende Tractat; Hans himmelske Majestæt skal have antaget 16, og forkastet 10 Artikler; men hvilke det er, veed man ikke. Det engelske Cabinets Bestræbelser, ved de conservative Hoffer at udvirke Anerkjendelsen af Dronningerne af Portugal og Spanien, skal være mislykkedes. - Lord Palmerstone har i Parlamentet paa Sir Peels Spørgsmaal erklæret med Hensyn til Forholdene med Persien, at ve diplomstiske Forhold endnu ikke igjen vare knyttede, den persiske Regjering havde viist de engelske Undersaattere et uvenskabeligt Forhold, og holdt for Tiden en til det indiske Territorium hørende Stad besat. Den persiske Regjering havde vel lovet Fyldestgjørelse, men den styste Grund var Aarsag i, at den brittiske Mission endnu opbolet sig i Eserum. Fra Aden ved det røde Hav meldes, at Jmanen i Sanaa havde i Sindeat angribe de af Mehmed Ali opgivne Puncter Mokka, Sebid og Hodede. Han havde taget Adens forrige Behersker til Fange, og ladet ham halshugge. De Franske have paa den abysiniske Kyst tilkjøbt eller tilkjempet sig en 8 Miles lang og 2 Mile bred Strækning, der kaldes Eyb. En up Difference med de nordamerikanske Stater syselsætter for Øieblikket de engelske Politikkers Opmærksomhed; i Aaret 1837 under den canadiske Opstand, foruroligede en bevæbnet Skonnert "Caroline" de brittiske Colonier, og dette varede saalænge, til at nogle engelske Søefolk overfaldt Skonnerten, nedsablede Mandskabet og opbrændte Skibet. Den nordamerikanske Regjering beklagede sig over, at det var skeet paa nordamerikansk Gebet, og senere erfarer man, at en Beboer af Canada M'Leod var bleven arresteret i Staden NyYork, og anklaget for Mord og Brandanstiftelse, som deelagtig i fornævnte Affaire. Den brittiske Gesandt i Washington har reclammeret ham, men den nordamerikanske Regjering har nægtet at udlevere ham; han resikerer at blive dømt til Døden og henrettet, uagtet Lord Palmersion nylig for Parlamentet har erklæret, at den engelske Regjering fuldkommen billiger Skonnerten Carolines Opbrændelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Rusland. Fra Warschau og Kalisch skrives at de russiske Troppers Antal i disse Egne daglig formerer sig, og efter Reisendes Beretninninger beløber Antallet allene af Jnfanteriet, der ventes til Kongeriget Polen, sig til 200000 Md. Da Troppernes Underhold skeer paa Regjeringens Regning, saa ere de russiske Militaire velkomne Gjester. Fra den polske Grændse skrives ogsaa under 7de Februar at ved Kalisch sammendrages en russisk Armee paa 60000 Md.; vist er det, at der allerede træffes Anstalter til Anlæg af Magaziner for et saa stort Antal Tropper. Ved Udgangen af Aaret 1840 havde Petersborg 170,202 Sjæle; man har der 20 Apotheker, 39 Bebliotheker, 88 Privatskoler og Pensionsanstalter og 77 Bog og Steentrykkerier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Sverrig. Fra Stokholm skrives under 5te Februar: Et Optrin der har fundet Sted mellem Hoffets Livreebetjente og den russiske Gesandt, Grev Matuscewitz er en Gjenstand for almindelig Samtale, efter at flere Tidender have dadlet Grevens Forhold. J Følge Rigsmarschallatets Undersøgelser, skal Greven ved Bortkjørselen fra Slottet være bleven fortørnet over, at en Palladsdames Vogn, der stod ved Siden af hans, først blev raabt frem, og skal derfor selv have revet Kudsken, der har Hof=Livree ned af Bukken, og have pryglet ham. Palladsdamen har derover indgivet Klage til Rigsmarschallatet. Efter de svenske Love bliver enhver Voldsomhed som begaaes i det Slot Kongen beboer, straffet paa Livet, og under andre Omstændigheder ville en stræng Undersøgelse blive indledt; men efter de venskabenære Familie=Forhold, der hersker mellem begge Monarker, venter man med Længsel at erfare, hvorledes Keiseren vil optage denne hans Ministers Forhold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Tydskland. Fra Wien skrives at Chefen for den østerrigske Generalstab Generalmajor Hest var reist til Berlin for at berette Enderesultatet af de militaire Conferentser. Saameget er vist, at ved Foraarets Begyndelse ville de 9. tydske Forbunds Armeecorps være i marschfærdig Stand; for det Første vil man i den bevæbnede Fredstilstand lade det blive ved 320000 Md. og lade Reserven kun forblive i Listerne; men man holder sig overbeviist om, at det østerrigske Corps vil i Marts eller April tiltræde sin Marsch til Bøhmen eller Tyrol. Desuden tales der om at den østerrigske Armee i Jtalien skal forøges til 100000 Md. - J Over-Ungarn er det kommen til blodige Optrin i Anledning af den ny Recruttering, man har nemlig denne Gang ligesom i flere Lande brugt, at de Værnepligtige skulle drage sig frie ved Lodkastning, dette var man derikke for vandt til, men for toges med Magt de unge Mennesker man kunne faae fat paa. Det urimelige Rygte var ogsaa udspredt, at Regjeringen ville bytte Recrutterne bort med Heste i Rusland. J Districtet Mesteegnyo modsatte derfor Jndvaanerne sig Stædets Dommer, og da et rinde Antal Pandurer ikke kunne indgyde de Gjenstridige Skræk, rykkede en Escadron Uhlaner ind, og da man skjød ind af Vinduerne paa dem i deres Qvarterer, maatte de fordrive Magt med Magt, og nu fulgte en ordentlig Attakke fra de Militaires Side, hvorved inden 5 Minutter otte Mennesker bleve skudte, hvoriblandt Hovedmanden for Tumultanterne; Stædets Dommer og en kanatisk Pige; desuden havdes 23 Saarede, hvoraf flere ere siden døde, og 55 Fangne. - Fra Berlin klages over, at ved Maskeraden i Opperahuset den 13de Februar opførte en Deel af Publikum, uagtet den kongel. Familie var tilstæde, sig saaledes, at den sidste Act af Maskeraden, "Amazonernes Tog ikke kunde gives; men flere Arresteringer, bleve foretagne. Fra Oldenburg, klages over, at da en heel Mængde Jisstykker havde stoppet Hunteflodens Munding, var Vandet steget saa høit, at det havde gjennembrudt Stedinger=Diget og en Deel Landeiendomme vare blevne oversvømmede. - Mecklenburg holdtes paa Godset Goedebein nogle af de saakaldte engelske Buldogger, som allerede havde anfaldet flere Mennesker og Dyr. Paa deres eensomme Strøifetog stødte Hundene i forrige Uge paa en aarig Dreng der paa en eenlig Fodstie gik over Marken med sin Faders Frokost. Hundene anfaldt Drengen og efter en lang Kamp, som man kan see af den nedtraadte Snee og Blodsporene, blev Drengen overvældet, og næste Dag fandtes han liggende halvfortæret og død. Godseieren, som Hun denne tilhørte, har tilbudt en Pengeerstatning, men Sagen er indmeldt til Regjeringen, og har vakt almindelig Sensation.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Indenlandsk. Ogsaa Khvnsposten melder, at Kronprindsens Forme ling er bestemt til 22de Mai, og at den skal foregaae i Neu-Strelitz, hvorhen Kronprindsen begiver sig i Begyndelsen af Mai. Linieskibet Chr. VIII vil bringe de Nygifte hertil. J Løbet af Juni vil et Jndtog i Staden, blive foranstaltet til Søes igjennem Kanalerne til Slotspladsen, hvor en Bro skal lægges ligefor Portalen til Christiansborg Slot. Parrets Sommerresidents vil blive paa Frederiksgave i Fyen, som blivet indrettet til dets Modtagelse. Først til næste Vinter vil Kronprindsen komme tilbage hertil, for igjen at tage Sæde i Statsraadet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
En Commission er allern, beordret nedsat til at tage begge de sidste Stænderforsamlingers Andragende, om en Forandring i Overbestyrelsen af Skole= og Underviisningsvæsenet under Overveielse. Commissionens Medlemmer ere: Biskop Mynster, Conferentsraad, Generalprocureur Ørsted, Etatsraad Kolderup=Rosenvinge, Statsraad, Cancellideputeret Holm og Prof. Theol. Clausen. Vi have – siger Berl. Tid. – tidligere omtalt den danske Journalistik og bemærket, at vi ikke kjende noget Land, i Forhold til hvis Størrelse og Folketal Journalistiken er mere almindelig og udbredt end her i Danmark, og ingen enkelt Stad, som i denne Henseende overgaaer Kjøbenhavn - og dog faae vi hvert Aar endnu flere i Dagblade og Ugeblade. Men betragter Man Forholdene nøiere, saa indsees tillige, at der ikun er meget faa Steder hvor dette kan skee med større Lethed, end netop hos os. Til at udgive et Blad udkræves ikke nogensomhelst Tilladelse, ingen præsteret Garanti, ingen Stempelafgift eller deslige, ingen Formue, ja ikke engang noget bekjendt Navn. Et Par Hundrede Subskribenter dække Omkostningerne, som for et Blad af ringe Omfang ikke ere store, Man har altsaa aldeles ingen Risico, undtagen i alt Fald den, at maatte lade Bladet gaae ind igjen, ifald det ikke svarer Regning, og da Man hielper sig med Psendonymitee m.v., saa udsætter Man sig heller ikke for nogen videre Uleilighed for sin egen Person." Fuldmægtig ved Postcontoiret i Ringsted, C. P. C.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Viborg, er allernaadigst beskikket til Postmester i Hodroe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Efternævnte Forstandidater ere allerne forundte Bestallinger som Landmaalere, nemlig: F. H. W. Hartmann, C. F. Mechtenburg, C. L. Dittmann, J. C. P. Heger, A. Behrens, J. F. C. Teisner og R. Sarauld. J Lollands-Falsters A. lægges Præsterne paa Hjerte, at de itide forene sig for at kunne indkomme til de være Stænderforsamlinger med Andragender om flere dem vedkommende Gjenstande, saasom i Anledning af de fleste Præstegaardes usle Forfatning. Naar en ung Mand - hedder det – nu bliver kaldet til Præst, tænker han strax paa at komme bort igjen til et bedre Kald, og i Reglen erholde Jngen et Kald, hvor han kan beslutte sig til at blive sin Livstid, for det er saa langt ud paa hans Livsaften at han ikke kan giøre Regning paa at haveret mange Aar tilbage, og i alt fald mangler Kraft, og Lyst, og som oftest tillige Evne til at paatage sig de Besværligheder, der ere forbundne med at bygge. Det bliver heraf en naturlig Følge, at de fleste Præster nøies med at flikke og lappe paa det Gamle, saa at Præstegaarden blot nogenlunde kan udholde Provstesynet, der som oftest ikke har meget at betyde; men derfor boer de fleste Præster usselt, og de evige Smaareparationer medtage dog i Tidens Længde faameget, at disse ofte ere en væsentlig Grund til Præsternes trange Kaar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Fra Odense skrives: (Af et Brev fra Nyborg.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Jgaar Eftermiddags den 10de de, gik mange Personer, i det smukke Veir fra Nyborg over til Knudshoved, hvor 5 Baade fra Sprog kort iforveien vare landede efter mageløse Anstrængelser i 7 Timer. Med en Kikkert forfulgte Man de Baade, der om Morgenen vare gaaede fra Knudshoved til Sprog, da Fyrinspektøren, Hr. Petersen, pludselig gjennem sin Kikkert opdagede henved en god Miil soværts et Menneske, der lod til ubekymret at ile henad til Sjælland. Man antog, at det var en Haandværksvend, som ikke kjendte en saadan Tours Farlighed; fast uundgaaelig gik han jo Døden imode. Petersen skjød flere Gange, men om Mennesket hørte det, vides ikke; imidlertid observedes gjennem Kikkerten, at han snart løb, snart stod stille, som om han var bleven raadvild. Det begyndte at mørknes stærkt og han tabtes af Sigte. Trods den øiensynlige Livsfare, besluttede dog Fyrinspecteuren, en Mand, der at flere Gange har viist sjeldent Mod og Conduite i Farens Stund, i Forening med tvende raske unge Sømænd, Melz og Dyrhauge, at gjøre et Forsøg paa at frelse den Ulykkelige. Forsynede med Lygter og Baadshager. begave de sig langt ud paa den med Vaager og Huller, ogfyldte Jis, hvor de da efter lang Søgen og Raaben, vare saa heldige at finde Manden, der løb paa Hosesokker og var saa forvirret, at han ikke svarede paa de de giorte Anskrig, men først blev opdaget ved en af Sø mændenes skarpe Gehør. Angestens Sved tillede nedad Mandens Ansigt og han kunde i Begyndelsen ingen rigtig Rede giøre for sig. Først da han var bleven bragt iland og vederqvæget med Spise og Drikke, kom han til at kunde give følgende (høist mærkelige) Forklaring: han er - sagde han – en Huusmandsenkes Søn fra Ravndrup, 2 1/2 Miil herfra, og hedder Hans Johansen; han var gaaet hjemmefra om Morgenen tidlig, fordi hans Søsters Barn var meget sygt, og en Kludesamlerske fra Odense havde givet det lægevidenskabelige Raad, at en af Barnets Skjorter skulde puttes ned i et Hul paa Storebelt, men det skulde han selv (H. J.) gjøre med sin TræskoKludesamlerskens Navn foregav han ikke at vide, men sit Ærinde havde han røgtet, efterat han i lang Tid forgiæves havde søgt efter det ham beskrevne Hul Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
J Aaret 1840 ere i Thisted Amt i Refs Herred Copul. 32 P. Fødte 233, døde 158. Hassing, Hillerslev 44 - 159. – 109. Hundborg - - 29 - 93. - 66 Nørre Sønder. - - 12 - 206. - 107. Westerhan 31 - 144. - 1 10 Blandt de Fødte i Hillerslev Herred ere 10 Uægte og 6 Dødfødte; i Hundborg Herred vare 6 Uægte og 3 Dødfødte. J Sønderherved, gaves 11 Dødfødte. J Westerhanherred vare 10 Uægte. J Nyekjøbing Kjøbstad ere i afvigte Aar fødte 38, døde 19 og Copulerede 3 Par. J Thisted Kjøbstad var som før anført kun i flere født end død, og ved at fradrage de Fødtes fra de Dødes Antal er i Thisted Amt i afvigte Aar 467 Mennesker flere fødte end døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
(Hamburg Cours var den 16de Februar paa London 13 a 4 3/4 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1 Bco. 199 Rdr. Hamb. Courant 24 p. C. dansk grov Courant 25 1/4 og Schillinge 25 1/2 a 25 1/2 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Kjøbenhavns Børs den 11te Febr. 1841. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista . Species 200; Specier) solgtes til – . - s.;) B. Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 197 a 198 1/2 i Sedler; sv. Sedl. pr. P. Rigsgjæld 4 Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden RenAVEIIIISSEMEN IS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-02-20
Onsdagen den 10de Februar indgik til et bedre Livs Fred min trofaste Mand, Knud Christian Høyer, Sognepræst for Nors og TvedsMenigheder i sin Alders 75 Aar. I næsten 40 Aar deelte jeg med ham Livets Sorger og Glæder og fandt i ham en trofast og kjærlig Æg tefælle. Ti Börn begræde med mig deres Faders Bortgang. Mit Haab er til Gud, at hvad Döden adskiller, skal Döden igjen foreene. Nors Præstegaard den 12te Februar 1841. Mette M. Høyer. født Herrel.