Aalborg Stiftstidende, 1845-10-30
Den paa Undersøgelse af videnskabelig dannede Mænd grundede Mening, at Sygdommen hidrører fra en Art Svamp, hvis Frø i en utænkelig Mængde og af en mikroskopisk Fiinhed udbreder sig, og igjennem Kartoffeltoppens Porer og Saftgange indfuges og med Safterne nedstiger i Knoldene, synes ikke at have bevirket det Onde, saaledes som dette her stiger sig for Øiet; thi de angrebne Steder paa Knoldene maatte da være i Kimen, hvor Rodtrævlene ere forenede med Roden, som det eneste Forbindelsesmiddel imellem denne og Toppen, men dette er ikke Tilfældet; de brune Pletter vise sig derimod paa de glatteste Steder og Øinene ere friske. Saaledes ere Kartoflerne her i en vid Omkreds. Det antages derfor, at disse brune Pletter maae have en anden Aarsag end den ovenangivne. Jeg antager at Nattefron kan have bevirket dette; thi ligesom Frost efter en varm Dag kan frembringe Honningdag paa Rugen, idet at de pludselig afkjølede Safter fortykkes og sprænger Saftkarrene og udqvælder af Straaet, saaledes synes det ikke urimeligt, at en pludselig Forandring i Luftens Temperatur kan have en skadelig Jndvirkning paa Kartoflens Rod, som er en saa meget omfindtligere Plante, hvis rette Hjem og Voxested er under Sydam rikas varme Clima. At een Nats Frost kan ødelægge Kartoflens Top, veed Alle, og at Knoldenes Udvikling derved standses er afgjort, men hvorledes denne bratte Afbrydelse af Plantens Livsproces viser sig forøvrigt i Knoldene, seer man ikke, men at den maa yttre sig paa flere forskjellige Maader skadelig for Planten, efter de tilstedeværende Forholdes Beskaffenhed, kan vel ikke paatvivles. Gaaer man over en Kartoffelmark, efter at en Nats Frost har været, vil det sees, at Kartoffeltoppene ganske forskjellig har lidt, ogsaa dette saae jeg iaar paa min Kartoffelmark, de høiere og imod Syd heldende Jorder havde taget meest Skade, den Deel af Marken som heldte mod Nord meget mindre, og de røde Kartoflers Toppe endnu mindre, og nu ved Kartoflernes Opgravning viste det sig, at disse vare meest angrebne af de rødbrune Pletter, som voxede paa den søndre Deel af Marken, medens de af den nordlige Deel næsten ikke feilede noget, og de røde Kartofler feilede aldeles intet, endskjøndt disse stod langs af Faldet i Flugt med de gule. Af dette synes at fremgaae, at det er Nattefrosten vi havde i August, der har bevirket den heri Egnen sig visende Kartoffelsygdom, som jeg desuden finder bestyrket ved, at i 1842 havde vi og en Nattefrost, og samme brune Pletter viste sig paa Kartoflerne, men i en langt mindre Grad og ikke i den udstrækning som iaar, uagtet Frosten var stærkere, men denne kan vel og virke meer og mindre skadelig og vise sig forskjellig efter det Punct, hvorpaa Planten staaer i sin Udviklingsperiode, og de foregaaende Dages Varmegrader m.m. Den sig derefter i Kulerne henimod Foraaret visende Sygdom kaldte man Torraadne", thi Kartoflerne vare ganske tørre og sorte, men smittede ikke hinanden, saa at en saaledes ganske bedærvet Kartoffel kunde ligge ved en aldeles frisk, uden at have skadet denne. Dette Tilfælde blev den Gang ei videre paaagtet eller omtalt. Samme Aar viste sig og den Mærkelighed ligesom iaar, at de røde Kartofler ikke i mindste Maade vare angrebne, som sandsynlig kan hidrøre fra, at disse ere en haardførere Art og oprindelig fra et koldere Clima end de gule, hvilket er saa meget rimeligere, som de modnes en heel Maaned sildigere.