Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-06
Jndenlandske Efterretninger. Berlingske Tidende" har fra paalidelig Kilde erfaret, at Hs. Maj. Kongen, ved den Audients, som Bonden Mads Jørgensen Lund havde hos Allerhøistsamme i forrige Uge, har tilkjendegivet denne Mand, at Hs. Maj. vilde indhente Rentekammerets Betænkning over de af Bønderne i deres Petition omhandlede Gjenstande betræffende Landbovæsenet, at Allerhøistsamme med Glæde vilde træffe enhver Foranstaltning til Bondestandens Vel, som kunde bestaae med Ret og Retfærdighed, og at Hs. Maj. navnlig gjerne saae, at Fæstegodset gik over til Selveiendom eller Arvefæste, naar de Vedkommende selv derom kunde forenes, hvorpaa kunde tjene som Beviis, at det var tilladt Grev Knuth at give de under Grevskabet Knuthenborg hørende Bønder Arvefæste paa deres Fæstegaarde; men at Hs. Maj. derimod ikke kunde tage Hensyn til Petitioner og Andragender som gik ud paa, at han for Bondestandens Skyld skulde være uretfærdig mod Godseierne eller tilstede vilkaarlige Jndgreb i Eiendomsretten, eller andre lovlige Rettigheder, uden at Vedkommende derfor erholdt fuld Erstatning. Forsaavidt man i Petitionen havde anholdt om Forandringer i det Stænderne forelagte Udkast til en Forordning om almindelig Værnepligt, yttrede Hans Majestæt derhos, at Bønderne vel maatte overveie, hvorvidt de selv kunde være tjente med, at alle Fritagelser, for Værnepligten bortfalde, eftersom deraf vilde følge, at gamle og svage Gaardmænd og gaardbrugende Enker i Fremtiden ei heller vilde kunne blive i Besiddelse af de dem i saa Henseende hidtil tilstaaede Begunstigelser, at Udkastet iøvrigt atter vilde blive Stænderne forelagt, forinden Sagen endelig afgjordes og at det vilde være Hs. Maj. kjært at imødekomme ethvert billigt Ønske, som Stænderne maatte fremsætte, dog kunde der ikke ventes nogen Forandring i den nu for Armeen approberede Organisation. Hans Majestæt tilføiede endelig, at Allerhøistsamme nærede samme faderlige Sindelag imod Bondestanden som hans Forfædre, at det fremdeles vilde være Formaalet for hans Bestræbelser, at ligesaavel Bondestanden som hans øvrige Undersaatter kunde gaae frem i Oplysning og Velvære, men han ventede ogsaa, at Bondestanden vilde have Tillid til hans faderlige Hensigter, paaskjønne det Meget, som allerede var virket til Bondens Bedste, og ikke lade sig vildlede af dem, hvis Jdræt kun sigtede til at udbrede Misfornøielse ved eensidigen og urigtigen at skildre Bondens Stilling. og de imellem ham og Godseieren stedfindende Retsforhold."J "Wandsbecker-Bote for 1846 staaer, som forhen omtalt, at Hs. kgl. H. Frederik Carl Christian er Tronfølger i Danmark, men at (Hs. fyrst. Durchl.) Prinds Christian af Holstein er Tronfølger i Schleswig=Holstein. Vi have siger Dannevirke. erkyndiget os hos Sleswigholsteinere om, hvo denne Christian er. Haardt, som naar man ærgrer sig over en Spørgers Uvidenhed, lod Svaret: "Det er Hertugen paa Augustenborg, der ellers skriver sig Christian August, Herzog zu Schleswig=Holstein. Vi fik nu Lys i Sagen, men ikke destomindre er den ved en ny Hændelse bleven dunklere end tilforn. Hele Wandsbecker Botes" Angivelse om den slesvigholsteenske Tronfølger er en Trykfeil. Ludvig Lenz i Hamborg, hiin Botes Udgiver, er, da hans Beretning vakte Sensation, bleven vaklende i sin Tro, maaskee har han for sin utidige Adfærd rettere tildraget sig en høi, men dog vist meget naadig Misbilligelse. Kort - Ludw. Lenz er, som man af det sidste Nr. af Jtzehoeren erfarer, tillige Redacteur af "Wandsbecker Jntelligents blatt, og heri har han nu erklæret, at det Hele er en Trykfeil i "Wandsb. Bote". Enhver maa vistnok indrømme, at denne Retirade fra saa grov en Spøg er meget behændig. Hvo der forresten vil lade sig det binde paa Ærmet, at bemeldte Anførelse ikke er andet end en Trykfeil, har Lov dertil; vi have en anden Mening. Den store Jtzehoer er ellers nu rykket ud i Marken for at standse, som den kalder det, den megen Larm over en Trykfeil, ved samme Leilighed forsømmer den ikke at ikke at give "Dannevirke hele Skylden og at paalyver os, hvad Øieblikket har kunne indgive bemeldte samvittighedsløse Organ. At Raadmand Ove Thomsen i Odense har optaget Beretningen. i sin Avis af Dannevirke, det behager Jtzehoeren, hvis Udgiver ogsaa er Raadmand, at kalde Anmassung". Da "Dannevirke ingen Roes indeholder og SchleswigHolsteinerne, saa skal heller ikke Bladene i Kongeriget anmasse sig til at optage Noget af "Dannevirke". Saaledes søger Jtzehoeren at reise en Hurlumhei af mange Ting i een Artikel og under Forvirringen at gjøre kjække Udfald til alle Sider, for at drage Opmærksomheden bort fra det egentlige Sporgsmaal, den fatale Trykfeil.