Københavns Adresseavis, 1774-08-17
Foruden Ukrudet har man ved Agerdyrkningen ogsaa at drages med Utøy og Jnsekter. Det er bekiendt, hvad Skade Græshopperne har kundet giøre, og hvad Fortred den lille Kornflue (Musca Frit) gjør Bygget, er udførlig beskrevet i det Svenske Videnskabernes Akademies Afhandlinger for 1750. Kundskab om disse skadelige Dyr, og deres Levemaades og Huusholdnings Efterforskning maa føre os paa Spor af Midlers Opdagelse til deres Udryddelse. Ogsaa Havedyrkningen, i hvilken Nytte og Fornøyelse forener sig, stytter sig paa Naturvidenskaben. Kiender en Urtegaardsmand Planternes Egenskaber, som han paatagen sig at dyrke, saa maa han ogsaa vide, hvad for en Jordbund hver udkræver, hvad for en Grad af Varme der udfordres til dens Vext, paa hvad Maade den best fortplantes, paa hvad Tid Frøet skal saaes o. s. v. Vil han ziire sin Have med udenlandske Træer, og ikke svilde Tid og Bekostninger, saa maa han af Naturhistorien være underrettet, i hvilket Land hvert har hiemme, hvad for et Stade den elsker, og overhoved hvad der kan voxe paa hvert Sted. Dersom adskillige Nationer havde Jndsigt i Botaniken, saa skulde Kaneel, Muskatter, Nelliker, og andre Kryderier ikke meere udgjøre et eneste Folks fordeelagtige Handel; thi disse Vegetabilier kunde ligesaa godt blive dyrkede og avlede i de americanske Colonier, som Kaffee, den tilforn ikkun var det eneste Arabiens Skat, og maaskee skulde være det endnu, dersom ikke Vicentius, Jnspektøren. over Haverne i Amsterdam, havde været. Skov=Plantning og Fredning er en Sag af største Vigtighed, efterdi Skovene ere blevne udryddede i de fleste enropæiske Lande, men dog alligevel finder man Landmanden saa uvidende derudi, at han ikke engang veed, naar Frøet skal samles af Træerne, hvorledes og i hvilken Jordbund hvert Slags skal saaes, hvorledes de unge Træer skal forvares for Frosten, at den ikke skal tvinge dem op af Jorden a., hvorfor Mossene ere det beste Middel, og dog gives der mange, der ansee Mossene som en Brodde i deres Øye, da de ikke ere Urtekiendere, men indtagne af den Fordom, at Mossene fordrive de gode Planter, saa søge de paa alle muelige Maader at ødelægge samme. Forstode de Naturens Huusholdning, skulde de vide Mossene megen Tak, thi de bedekke Jorden, paa det ikke Heden om Sommeren, skal udtørre Planternes Rødder, eller Frosten forderve dem om Vinteren, og Vinden bortføre den fine Muldjord fra dem. Nots. Saa ringe og ubetydelige Mossene synes at være for dem, der ikke bekymre sig om Naturens Huusholdning og Tingenes Nytte, saa høyt agtes de derimod af Kiendere. Man vil alene her berøre en foruden den i Texten ommeldte Nytte, og ikkun tale om nogle hos os meget gemenne Mosser. Af den graa Steenmosse (Lichen saxatilis) som bestaaer af ujevne over hinanden liggende bøyede og med Fordybninger, forsynede askegraae neden under sorte Blade og graae smaa Skilter, og ikke alene voxer paa Stene og Tage, men endog paa Træer og gamle Gierder, kan med Urin udtrekkes en rød Farve, (Byttellet) Den gule Steenmosse (Lichen parietinus) kan bruges til at farve guul med. Den voxer ligesom den forrige. paa Træer, Mure, Tømmer og Stene, og har krusede over hinanden liggende gule rynkede, paa Kanten i Tunger deelte Blade, og ligesaadanne gule smaa Skilter.