Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-15
Udlandet. Storbrittannien, Beretningerne fra Jrland indeholde senest Meddelelser og en af O'Connell i Galway holdt Tale til Gunst for Repealen, der i Bestemthed overgaaer alle hans tidligere Taler i denne Retning. Han erklærer gjentagne Gange ikke at ville vide af noget Fordrag og ikke at ville hvile, for det irske Parlament er traadt sammen i Dublin. (Vi staae alle som een Mand tilraabte Man ham). Men mod otte Millioner Mennesker, der have eet Sind, kan der ikke længere gjøres Modstand. "Min Fader - sagde O'Connel - var en simpel Grundeler og jeg stod i min Ungdom paa det samme Trin, som J Alle. Naar jeg har gavnet mere, end mange Andre, naar jeg har erhvervet et Navn, der lyder igjen fra Andesbjergenes Høider til de ungarske Bjerge, saa er det kun skeet, fordi jeg med min hele Sjæl, i al min Digten og Tragten har viet mig til Jrlands Sag. J Alle kunne komme til at staae i Liighed med mig, Mange af Eder besidde Evner til at overgaae mig, naar kun Enhver af Eder spørger sig selv ved alle Leilighedder: "Hvad kan jeg gjøre for Jrland, Jeg beklager den Mand, der ikke formaaer at virke for det Land, der er saa værdigt til at Man offter sig til det. Giv mig kun 3 Millioner Repealstormere og jeg sønderknuser Unionen." Han mindede derpaa om, at ogsaa Catholikernes Emancipation var bevirket ved lignende Demonstrationer som den nærværende og lovede med fuldkommen Vished Repealen, saasnart der kun indtræder een af de politiske Begivenheder, af hvilke Engelland nu trues, nemlig en fransk Jntervention i Spanien eller ny Tvist med de Forenede Stater om Oregan=Gebetet, eller endelig en ny Udvidelse af den russiske Magt i Orienten. Men selv om den europæiske Fred bevares, selv da lader Unionen sig sprænge; Jrland behøver nemlig kun at have Vilhelm den Tredies Exempel i Aaret 1688 for Øie, hans, der i Begyndelsen kun havde et saakaldet Conventions=Parlament at takke for sit Herredømme. Men bestaaer der først engang et irsk Parlament og vil Engelland da undertrykke det ved Vaabenmagt, da skal det finde, at Jrerne, naar Nøden byder, forstaae at døe til sidste Mand, for at hævde deres Rettigheder, at Jrlands Uafhængigheds=Hane ikke har ophørt at gale i Aaret 1798, men at den forstaaer at lade sin Stemme høre i Aaret 1844 ligesaa høit, som da Spanien. Samtlige Hovedstadens Oppositionsblade have ophørt at udgaae den 3 ds. Regenten har ikke kunnet indtage San Pedro de Penas; Salamanca har erklæret sig imod ham. Af GeneralSeoanes Correspondents, som er faldet i Jnsurgenternes Hænder, sees at hans Hær har begyndt at blive demoraliseret og at han frygter for, at Saragossa med det Første vil forlade Regentens Parti. J Barcelona er Man af den Mening, at Espartero nødvendigviis maa nedlægge sit Embede. Generalerne Seogne og durbano skulle i et Krigsraad tilligemed flere høiere Officerer have udtalt sig for en Erklæring imod Regenten, saasom hans Sager gik saa slet; talrige Desertioner finde Sted fra deres Armeekorpser. Mangfoldige Spaniere fra Malaga, Alicante, Barcelona og Valencia ere udvandrede til Algier. Ved Valencia staaer den christiniske General Narvaes og afskjærer enhver Communication mellem Catalonien og Regenten. Den 5 ds. er Bilbao gaaet over til Jnsurgenterne.