JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Aalborg Kirker. Første Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Lic. theol., Pastor Hald, i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolph. Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Døbt. Den 28de Mai, Møller Jørgensens Søn, Jørgen Peter Jørgensen; Fadd.: Enkemadame J. Winther, Jfr. M. Smidt fra Lemvig, Kjøbmændene Pagh, F. Herskind, Baggesen og O. Christensen, Reebslager Garder, Begravet. Den 29de Mai, Skrædermester Kraghs Kone, Petrea Marie Brasted, 24 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Døbte. Den 27de Mai, Fisker Christen Jensen Dahl, Søn, Anthon Christensen; Fadd.: Snedker Henning sens Hustru, Pigen Magdalene Marie Pedersdatter, Avlsbrugerne J. Tranholm, O. Pedersen og A. M. Mølgaard. - Smed Johan Arenholts Søn, August Arenholt, Fadd. Pigerne A. M. Pedersdatter og I. M. J. Østergaard, Brændeviinsbr. P. Muurmester, Avlsbruger Af Kraghede og Ungkarl C. N. Gildsig. - Skomager C. H. Friiss's Datter, Johanne Dorthea Friis; Fadd. Snedker Friis's Hustru, Pigen K. N. Neisig, Gaardmand M. Olesen, Huusmand L. Sørensen, Snedkersvend Friis og Skomagersvend Herts.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Begravet. Den 27de Mai, Muurmester N. C. Andersens Hustru, 53 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Ved Tallotteriets 1249de Trækning i Altona udkom: Nr. 13. 3. 54. 16. 24.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand, Candidatus Chirurg, og praktiserende Læge i Frederikshavn, Nes Ankiær Tetens, i Aftes den 28de Mai Kl. 10, i sit Alders 33 1/2 Aar. og vort Ægteskabs 2 Aar, ved en stille og rolig Død, efter 10 Ugers Sygeleie, blev mig og vor 18 Maaneders, gamle Søn berøvet, skulde jeg ikke undlade sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Fred med hans Støv, Frederikshavn, den 29de Mai 1833. Grethe sal. Tetens, fød Bolvig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Fra sikkre Kilder kan muligt i Aarets Løb ventes i Trykken. Oversigt over Frederikshavns mange Jldebrands-Begivenheder, sammenholdte med de 2de i Stagen, forefaldne under Byfoged-Embedets Vacanc. sammesteds i Aaret 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Fra Pressen er udkommen: Erindringer om mit Ophold og mine Reiser i Brasilien, fra 18253 af Belmann, forhen Officeer i brasiliansk Tjeneste, 1 Rbd. 48 s. Don Pedro og Brasilien oversat fra det Tydske ved Lt. Belmann, 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Haandbog for Gartnere og Blomstervenner af K. F. V. Berge, oversat af Vilhelm Roethe, 32 s. Nød og Hielpebog oversat af A. Rasmussen, 32 sk. Glorviun, den vilde Pige i Jrland, 1ste Deel, 1 Rbd. Lafontaines nyede Smaa=Romaner og Fortællinger oversat af Frederiksen, 80 sk. Poul Jonas, den modige Sømand og Sørøver, oversat af Brunnick, 1 Rbd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Dr. K. Wezels Behandling af den gyldne Aare, oversat af M. S. Hansen, Stud. chir. & med., 64 s. Det simple, men dog paalidelige Huusapothek, 48 s. Røverslottet i Dalmatien af Miss Holford, oversat af Klæstrup, 12, 3 Rbd. Svanejomfruen fra Gustav Adolphs Tid, af M. Adoluphi, 1 Rbd. 32 s. Faaes hos Jacob H. Lundt. Foraarets Nytaarsgave for 1833, af H. Hers, 10 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Om det juridiske Studium ved Kjøbenhavns Universitet. Sendebrev til Geheime-Conferentsraad Rothe fra Elberling, 2 Mk. Schous Udtog af Forordninger for 1832, 8 Mk. Faaes Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Den 13de, 14de og 15de Juni næstkommende, venter jeg at være tilstede i Hjørring, hvilket herved tilkjendegives til behagelig Underretning for hvo, som der, eller i Omegnen, maatte have noget med mig at afgjøre. Da ønsker jeg og at sælge tvende Torveparceller, den ene sønden Brønderup, og den anden ved Wahrbroe. Randers, den 30te Mai 1833. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
At Pakkeposterne i indeværende Aars Juniomslagstermin, ligesom forhen tage Touren directe over Viborg, nemlig: De som afgaaer fra Kjøbenhavn den 15de og 22de og fra Aalborg den 18de og 25de Juni d. A., bliver herved ifølge høie Autorisation bekjendtgjort. Kolding og Aalborg Postcontoir, den 24de og 28de Mai 1833. Limschou. Sørensen. Kys Teglværks Priser. for Juni Maaned. Heelbrændte Muursteen. . . 10 Rbd. pr. Tu Halvbrændte Dito . . . . . 8 - Tagsteen . . . . . . . . . . . 24 - J sinde. Mönt- eller Sadelsteen . - Rbd. 8 Sk. pr. Styk. Steenkalk . . . . . . . . . . - . - pr. Tde. Materialerne blive leverede frit ombord uden hvidere Omkostninger. Det bemærkes, at Bestillinger paa Tagsteen, bei kan udføres for de bortlovede ere effecJtuerede. I Kys pr. Ribe, 1833. Steinthal. kjøbes af Lod og Lamme-Uld Heinemann. - med fine Privilegier, bekjendt for Hurup Klo, sin brillante Beliggenhed, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Avertissementscontoiret anviser med Hvem Handelen kan afsluttes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Fra Pressen vil med det første udkomme: Allernyeste Ariebog 1833, anden anseeligt forøgede Udgave; samlet og udgivet af Undertegnede. Den vil, foruden et godt Udvalg af gode populaire ældre Sange, indeholden betydelig Samling af de bedste Nyeste, ialt over 300 og blive 14 a 15 Ark stor, trykt paa fiint fransk Trykpaa repiir, og koster for Subskribenter 1 Rbd. 1 Mk. S. og T. For andre Kjøbere forholdsmæssig mere. Liebhabere inviteres at subscribere paa samme hos de Herrer Boghandlere Sadolin og Lundt, samt hos Herr Leiebibliothekan Kjergaard i Aalborg. Randers, den 29de Mai 1833. Ærbødigst. And. K. Kjeldsen. Døds Attester, otte paa Arket, faaes for otte Skilling, Arket, og enkelt for een Skilling Stykket paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Skipper J. C. Kron, nu for Tiden i Altona, medtagen Stykgods til Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Friske krydrede Ansioser faaes igjen hos Worm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
En Dreng af honette Forældre kan blive anbragt ved Handelen i Aalborg, naar han skriver en smuk Haand og besidder Færdighed i Regning. Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende. Kjøber til en god og let Eenspænder=Reisevogn anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hos Enkemadame Stilling, paa det store Torv, ere: a 5 galante Værelser til Leie, og Staldrum til 4 Heste, saavel i Snapstings som i Væddekjørsels=Tiden den 1ste og 2den August. De som ønsker samme behage at under rette hende 8 Dage iforveien derom. Viborg, den 29de Mai 1833. Hos Toldbetjent Kaastrup, paa Søndergade Nr. 620, forfærdiges Vire-, Rosen- og andre Krøller, Alt til billigste Priis. I Gaarden Nr. 27, er en Beboelse ledig med øvrig Bekvemmeligheder. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hos Undertegnede forfærdiges som forhen alle Slag fiint og grovt Kaabber= og dreven Messing=Arbeide, tillige repareres Gammelt; Alt saa billigt muligt. Aalborg, den 10de Mai 1833. M. C. sal. H. B. Winther, paa Ny=Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
En god stærk Vogn af Hamborgersacon, kuns lidet brugt, er fra Landet indsat til Salg hos Fridr. Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Et Værelse i Stuen, med Udsigt til Nytorv og paa Soselsiden, er at faae til Leie strax, enten med eller uden Meubler. M. C. sal. H. B. Winther En stor Fjellebotik kan faaes tilleie i Pintsemarkedet; Adresse-Contoiret anviser. Gode Kornlofter til circa 1200 Tdr. Korn kan faaes tilleie; Adresse-Contoires anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Værelser til 2 a 3 Personer kan i Snapsting og Pintsemarkedet eller længere Tid faaes tilleie, Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Licitationer. Løverdagen den 8de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes Licitation paa Raadstuen heri Byen, lover en Hovedreparation, i indeværende Sommer, ved Nykjøbing Kirke, efter de Conditioner som paa Licitationsstedet bekjendtgjøres, og som saavelsom Overslaget ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Det bemærkes, at efter det affattede Overslag er Arbeidet med Materialier anslaaet til 935 Rbd. 3 Mk. rede Sølv. Nykjøbing paa Morsø, den 24de Mai 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Auctioner. Mandagen den 24de Juni førstkommende, Formiddag Klokken 11, bliver, efter Begjæring af Procurator Møller, i Aalborg, paa vedkommende Eiers Vegne, afholdt offentlig Auction udi og over Dorff Vandmølle, med tilliggende Jorder i Dronninglund Sogn og Herred. Bygningerne ere lvel vedligeholdte, og afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden; Møllen har tilstrækkelig Maling, og paa Jorderne kan fodres og græsses 2 Heste og 6 Køer. Conditionerne, der ville blive favorable, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Reqvirenten. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 30te Mai 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Efter Foranstaltning af Skifteretten i afdøde Enkemadane Abigal Marie Freds Bo, bliver det samme tilhørende, i Toftegyden i Frederikshavn beliggende Sted, 8 Fag Muur= og Bindingsværk, teglhængt og for faa Aa siden af Nyt opført, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction den 6te Juli, førstkommende, 2den Auction den 20de Juli, 3die Auction den 3die August, hver Dags Formiddag Klokken 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Frederikshavn, den tredie paa selve Eiendommen. Conditionerne ligge 8 Dag. forinden første Auction til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 29de Mai 1833. Heiberg. const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Ministeriet har havt en haard Strid at bestaae i de Deputeredes Kammer angaaende Garantien for det græske Laan, Hertugen af Broglio forsvarede den desangaaende oprettede, Tractat, forsaavidt samme var antaget af den franske Regjering, i en Tale, som end ikke Opposionsbladene nægte deres bifald, skjønt de tillige paastaae, at det Formelle ved samme er langt fortrinligere end det Materielle. Først beraabte Hertugen sig paa - hvad udentvivl ogsaa er det Vigtigste og ved Voteringen har gjort Udslaget - at hiinsk Tractat af 7de Mai 1832 allerede er underskrevet af Kongen. Dernæst opkastede han det Spørgsmaal. Kan Grækenland selv betale Renterne, hvilket han med Hensyn paa sammes Ressourcer ikke tvivlede om, men selv, hvis det ikke skulde være istand dertil, forsvarede han dog Frankrigs Deeltagelse i Tractaten, baade fordi Grækenland fortjente Understøttelse og fordi det vilde være aldeles upolitisk, fornemmelig efterat Frankrig havde gjort saameget for Grækenland, nu ganske at trække sig tilbage. "Da Keiseren af Ruslandsk - yttrede han sig i denne Anledning - i Aaret 1828 erklærede Porten Krig, kom hele Europa i Bevægelse, og nu, da Rusland, paa Grund af Omstændigheder, som jeg her ikke nærmere vil drofte, atter indblander sig bevæbnet i de orientalske Anliggender, nu vil man, at vi skal opgives al vor Jndflydelse i Grækenland. Og det sige de samme Folk, der i Russernes Nærværelse i Constantinopel see et sikkert Tegn til det osmanniske Riges snarlige Fald. Jeg for min Part er rigtignok overtydet om, at Porten vil overstaae sin nuværende Crisis; jeg stoler paa de af Frankrig indledte Underhandlinger og paa de Løfter, som Ruslands har givet hele Europa. Var jeg derimod, som vore Modstandere, af den Mening, at det lakkede mod Enden med Porten og at Rusland vilde bryde sit Løfte, da kunde jeg saameget mindre begribe deres Forslag, thi da vilde efter Constantinopels Fald Grækenland tillige komme i Russernes i Magt, hvis vi nu vilde trække os tilbage fra samme. Under alle Omstændigheder synes det mig at være i Frankrigs Jnteresse at opretholde Osmannernes Rige, saalænge Forsynet vil tillade dette. Jeg veed, at Nogle i sammes Oplysning ville see en Leilighed til at forøge deres respective Lande, og vist vilde i et saadant Tilfælde alle Lande erhverved midlertid kan jeg ikke uden Bekymring tænke paa slige almindelige Omvæltninger. For tilkommende Slægter kun ene de stundom være velgjørende, for den nærværende Geneuration ere de altid uheldbringende. Den vestphalske Fred esluttedes først efter en 30aarige Krig. Ved slige almindelillige Omvæltninger have de Stater, der grændse til det Rige, som opløses, altid Fordelen ; de behøve kun at række til, medens de længere bortfjernede maa lade sig nøie med at fordre Erstatning, ved hvilken Fordring tusinde Vanskeligheder kunne opstaae. Derfor vil Frankrig efter Evne bidrage til det tyrkiske Riges Vedligeholdelse; men styrter det alligevel sammen, vil det forholde sig efter Omstændighederne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Frankrigs Politik stræber efter, at Alt kan gaae af uden voldsomme Rystelser og uden Delinger, og at - hvis alligevel Oplysninger skulle finde Sted - uafhængige Stater, og ikke Provindser af Andre kunne vorde sammes Følge. Grækenland er en uafhængig Stat, beredt til at kaste sit Blik paa Frankrig. At opgive samme uden Grund og paa neen Dag tilintetgjøre et tolvaarigt Arbeide, vilde være det samme som at sige, at Frankrig ikke vilde have meere at bestille med de orientalske Anliggender, ikke meere bekymre sig om de store Begivenheder, ved hvilke Riger opstaae og gaae til Grunde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Jblandt Opponenterne vare Dhrr. Bignon og Mauguin de vigtigste. Begge urgerede isærdeleshed den Omstændighed, at de nyeste Begivenheder i Orien en betydeligt havde forandret Sagens Stilling siden hiint Øieblik, da Tractaten afsluttedes. Den første paastod fremdeles, at det var ubilligt, at Frankrig skulde tage lige Deel i Garantien med England og Rusland. England, sagde han, har den directe Fordeel af samme, at det tidligere græske Laan, der næsten udelukkende er i engelske Capitalisters Hænder, vinder uendelig i Værd ved det nye Laan og sammes Garantie. Rusland vinder ligeledes directe, idet hiint Laan for en stor Deel er bestemt til at afbetale Grækenlands Gjeld til Porten, hvorved denne igjen bliver istand til at opfylde sine pecunniaire Forpligtelser mod Rusland. Ministeren havde altsaa Uret, naar han sagde: "Lad os saae tilligemed dem, for at vi kunne høste med dem. J Henseende til Saaeningen er Yttringen rigtig, men af Høsten faaer Frankrig Intet. Hr. Bignon gik derpaa over til at betragte den nærværende Tilstand i Tyrkiet, og beklagede i denne Anledning: at Admiral Roussin var kommen paa sin Post 3 Maaneder for sildig, hvoraf Følgen var, at Frankrigs Jndflydelse der nu var aldeles ingen, og at Alt, hvad der vilde skee, beroede paa Rusland. Netop derfor og uagtet han inddrømmede Nødvendigheden af stundom at gjøre Pengeopofrelser, af politiske Grunde, samt uagtet han ikke meente, at man aldeles burde trække sig tilbage fra den græske Sag, erklærede han det dog nu for ikke raadeligt at indlade sig paa bestemte Forpligtelser. Hr. Mauguin vilde slet ikke skille den græske Sag fra den russiske tyrkiske, og meente, at Rusland var Tyrkiets farligste Fjende, hvad enten det optraadte som sammes Modstander eller som sammes Allierede. Vist nok, sagde han, kan vi være overtydede om, at naar den vigtige Begivenhed engang indtræffer, naar Rusland omsider tager Constantinopel fuldkommen i Besiddelse, saa vil vi ogsaa veden russisk Proclamation erfare, at dette er skeet for Fredens og det tyrkiske Riges Sikkerheds og Varigheds Skyld. Hvad saadanne Proclamationer betyde, veed man imidlertid og derfor bør man i Forveien være belavet paa sammes Folger. Ministerens Erindring om at Kongen havde underskrevet Tractaten kaldte Hr. M. ganske inconstitutionel. "Siden dens Afslutning har Russernes Nærværelse i Constantinopel forandret Alt, og saalænge disse ikke have rømmet det tyrkiske Gebeet, bør vi ikke garantere det græske Laan, Ministrene burde have følt, at i dette Projects Nederlag ligger Mere, end en blot Portefeuille-Ombytning; de burde den for have taget samme tilbage eller dog udsat dets Discussion Lad derfor Russerne rømme Tyrkiet først, ligesom vi hav rømmet Belgien, da ville vi see, om det kunde være tjenligt at garantere det græske Laan. Til Slutning persifflerede Hr. M. Ministrenes Forsikkringer og Frankrigs store Jndflydelse og deres Omhyggelighed for at berolige og føie de andre store Magter. Men Politiken kjender ingen Taknemlighed. Derfor holde de fremmede Cabinetter ikke heller Bog over vor Føielighed, skjønt de godt forstaae at profiter, af samme."
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Dhrr. Bignons og Mauguins Taler bleve ikke uden Virkning paa Kammeret, og da nu Hr. Couturier fremstod med det Amendement, at den hele Sags Forhandling skulde udsættes, indtil de orientalske Anliggender vare tilendebragte, og Hr. Merilhou med et andet: at Frankrig vel paatog sig Garantien, men ikke for Russerne havde rømmet Tyrkiet, fandt Hertugen af Broglio det nødvendigt endnu engang at træde frem og forsikkre, at den nærværende Sag slet intet Amendement taalte, da enhver Tilsætning eller Modification vilde være en Tilintetgjørelse af Tractaten. I dette Tilfælde - tilføiede han med stærkere Stemme - maatte Regjeringen fatte en saare vigtig Beslutning, og Ministeriets Medlemmer - hvo de end maatte være - havde øieblikkelig at overveie samme." Nu skreed man til Afstemningen og der befandtes da 176 Stemmer for Forslaget, 140, mod samme. Ogsaa ved denne Leilighed, siger et fransk Blad, har daglets Existence staaer paa Spil."
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Fædrenelandet. Aalborg Fra Agger haves den vigtige og paalidelige Efterretning, at efter Stormen af Nordvest i Tirsdags, har Sandet fra Grunden tilskyllet Mundingen i Canalen saaledes, at den i Onsdags, saavel med Hensyn til Dybden som til Breden, var bleven det lægeste og smaleste den har været siden JndForuddet 1825, saa at kyndige Mænd forsikkre, at Arbeidet og Bekostningen ved at lukke Canalen aldeles, nu vistnok vil være meget ringere end efter tidligere Forestillinger. Derimod har samme Storm havt den skadelige Jndflydelse paa Løgstøers Grunde, at der paa disse nu er omtrent 9 Tommer mindre Vand end der har været hele Foraaret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Blandede Efterretninger. Hr. Professor Ursin siger, at i alle vore Kjøbstæder udgjør Brændeviinsbrænden en vigtig Næringsdrift; vel - siger Forf. - have Jyllands Kjøbstæder at kæmpe imod deels det ulovlige Landbrænden, deels Jndsmugling af Flensborger=Brændeviin, men dog er dette Næringsbrug meere eller mindre i alle Kjøbstæder en for Borgeren vigtig Jndtægtskilde. J en saa betydelig By, som Randers er, drives Brændeviinsbrænden ogsaa med Kraft, idet omtrent 40 Brænderier, blandt hvilke de fleste dog ere smaa, ere i Gang;) nogle have nye og forbedrede Redskaber, lig dem, som her i Staden (Kbhvn.) ere i Brug, og som især ere opstaaede ved at de, der ville drive Brændeviinsbrænden modtage Underviisning i Hovedstaden hos Hr. Brændev. Br., Domd. Brøndum, og derpaa skulle underkaste sig en Prøve. Jhvorvel denne Bestemmelse har paa dette Næringsbrug i Almindelighed havt en vigtig Jndflydelse, da Flere saaledes have havt Leilighed til at gjøre sig bekjendte med hensigtsmæssigen anlagde og vel drevne Brænderier, hvilke de siden have taget til Mønster, og desuden have erhvervet sig nogen thestoretisk Kundskab, synes dog det af Hr. Justitsraaden i ovennævnte Skrift fremsatte Ønsker), at en Exammens-Commission maatte udnævnes ogsaa i Jylland, at være billigt, da nuomstunder mange kaldes paa længere Tid fra Huus og Næringsdrift, for ved et kostbart Ophold i Hovedstaden at underkaste sig den befalede Prøve. Da Randers ligger ret passende midt i Jylland, og eier i Hr. Apotheker Køster en 1) Vi kjende dog fire store Brænderier i Randers. Heri Aalborg ere ialt kun 5 i Drift, hvoraf et Par drives med kun nogenlunde Virksomhed; de andre ere af end ringere Betydenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Forf. har nemlig omtalt Hr. Justitsraad Neckelmanns Skrift: Udsigt ov. Randers Kjøbstad o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
grundig Chemiker, der ogsaa har studeret, foruden Apothekerkunsten, Chemiens øvrige techniske Anvendelse, desuden har i Hr. M. Møllers Brænderi et hensigtsmæssigen indrettet Værk, der kunde antages som Normal-Brænderi, vilde en saadan Exammens-Commission vistnok passende der kunne dannes, og maaskee saaledes megen af den Uvillie, som nu spores mod den befalede Prøve, bortfalde. Om Ølbrygning siger Hr. Professoren. Det er almindeligt i Kjøbstæderne, at Ølbrygning drives ved Siden af Brændeviinsbrænden; Hensigten hermed er at vinde Øl til Paasæt, og, skjønt Bærme hertil hensigtsmæssigen kan anvendes, istedetfor Øllet, er det dog ofte fordeelagtigere, at bruge denne til Qvæget, og fremdeles anvende Øl til Paa sæt. Dog denne Omstændighed, at Øllet tilvirkes fornemmeligen til dette middelbare Formaal, har en saare mærke lig Jndflydelse paa dets Godhed, og det kan med Grund tilskrives samme, at det er sjeldent at træffe selv i vore Kjøbstæder en god Drik Øl. Mange nøies derfor med hjemmebrygget Øl, men som ligeledes almindeligen er slet, da det ikke er rigtigen behandlet, sjeldent behørigen kogt eller afgjæret, eller lade komme Øl fra Kjøbenhavn, som saaledes bliver dyrt. Randers giør imidlerrid, ligesom enkelte, andre Kjøbstæder, f. Ex. Helsingøer, herfra en Undtagelse; thi paa flere Steder, især hos Hr. Captain Lund der ogsaa har Æddikebryggeri, har jeg havt Leilighed til at smage særdeles fortrinligt Øl. Dog dette er ikke det berømtesse Randers-Øl, som dog maaskee snarere har erhvervet sit Navn ved sine berusende Egenskaber, end ved sin Godhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Randers gamle Tingbøger vidne om mangen Ordstrid, der udartede til Nævekamp og Vaabenfærd, som Øllet fremkaldte; og end i Holbergs Tider gjorde det Folk vel snaksomme; men et Par Kruse hialp da ogsaa stundom en Proprietarius til at slutte Handel, selv med Hollands lærdeste Studehentere. Det var en Udførselsartikel især til Norge; men det er Øllet for nærværende Tid ikke og vil næppe blive, hvor naturligt det end maa være for Danmark at afsætte sine Kornvarer i forædlet Tilstand, førend der er Evne og Lyst tilstede at drive denne Haandtering i det Store. J Forbindelse med Brændeviinsbrænden staaer i Randers ogsaa Opfeden af Slagteqvæg og Underholdning af Malkeqvæg. Hiint skal især være Brændeviinsbrænderne fordeelagtigt. Forholder det sig saa, og kan virkeligen Slagteqvæg næres og fedes ved Spølen, saa at det faaer ligesaa godt Kjød og bliver en ligesaa søgt Vare, som vort Fedeqvæg nu er, kan heraf udledes endnu een vigtig Grund til at tillade Anlægget af Landbrænderier. Det maa vistnok erkjendes, at Opstaldning af Stude meere har hjemme paa Landet, end i Kjøbstæderne, og det fornemmeligen paa de store Gaarde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
Om Randers Handsker, siger Hr. Prof. Ursin, at de egentlige som ere saa berømte, og søges baade i Hovedstaden og Udlandet, tilvirkes kun nu i ringe Mængde, og at langt flere, som gaae i Handelen under samme Navn, syes i Horsens og Odense, af der tilberedte Skind. Den eiendommelige Lugt - siger Forf. - som i sin Tid udmærskede de i Randers forfærdigede Handsker og gjorde dem berømte, angaves at være foraarsaget af Vandet i Gudenaa; rimeligen er det, at samme skyldes en omhyggelig og reenlig Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-03
De fire Bønder fra Randers Egnen, som have været paa Augustenborg, ere hjemkomne og ere uudtømmelig i Roes over Hs. Durchl. Hertugens Forekommenhed og ligefremme Adfærd imod dem, og den Velvillighed hvormed Høisamme understøttede deres Forehavende, at kjøbe en Hingst, ved at lade dem kjøre omkring overalt paa sine Godser og i alle Henseender at bidrage Alt til deres Øiemeds Opnaaelse, skjøndt dette blev forfeilet, da de ikke kunde giøre Jndkjøb, fordi det som duede noget ikke var fal. Særdeles meget imponerede hos dem Hs. Durchlheds, skjønne og kostbare fuldblods Hingste af hvilke de gjerne vilde kjøbe Lord Cochrane. Moses den ældre (thi der haves ogsaa en Søn af ham i det Hertugel. Stutter) vil man fra England gjerne tilbage kjøbe, men da Hs. Durchl. ikke vil skille sig ved samme, saa har man forlangt den i Leie paa 3 Maaneder og vil derfor betale 4000 Specier, men som Hs. Durchl. ligeledes har afslaaet.