JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Kjøbenhavn, den 10de October. 3det Almeenheden har Blikket henvendt paa Stændernes Forhandlinger, om hvilke den aleneprivilegerede, officielle Tidende hidtil ikkun har leveret sparsomme og hiin Forventning lidet fyldestgjørende Efterretninger, udtaler sig stedse meere og meere den almindelige Utilfredshed med det første og eneste Actstykke om deres Tilværelse, vore Stænder endnu have overantvordet til Samtidens og Efterverdenens Dom: Takadressen til Hs. M. Kongen. Der er vel neppe nogen Dansk, som jo deler den Følelse, der besjælede Folkets Deputerede, idet den første i Beslutning, hvormed de betegnede deres begyndende Viitsomhed, var at yttre deres og Folkets Taknemmelighed for selve den folkeyndede Jnstitution, det er blevet deres Kald at gjøre frugtbringende. Men Folket havde paa den anden Side ogsaa al Grund til at vente, at dets Udvalgte, den første Gang, de oplode deres Røst for Tronen, vilde føre et værdigt, et mandigt Sprog, at de vilde frembringe Yttringen af den Taknemmelighedsfølelse, der besjæler Nationen, paa en Maade, der bedre sømmede sig ved en Leilighed som denne, hvor Nationen udtræder af sin forrige Umyndighedstilstand. Det er ikke læn Ager Barnets spæde Røst, ikke længer de Floskler, Ydmyghed og Underdanighed havde gjort til en fast Suppliktypus, vi ved denne i Leilighed ville høre - det er ikke den forsvundne Tids, som nok saa søde, dog derhos sikkerligen ogsaa bittre, Er indringer, men langt snarere Øieblikkets Tarv og Fremtidens Forhaabninger, vi ønskede lagt Kongen og Folket paa Hjerte - det er endelig allermindst saadanne Meninger og og Forsikkringer, vi kunde ønske udtalte, som den : at Folket kunde ikke attraae end den mindste Forandring, i den Regjeringens Form, som i Aarhundreder har været Danmarks Lykke". - Attraaer og Ønsker, der ikke ere udtalte ligge derfor ei desmindre ikke udenfor Mulighedens Grændser, og jo større Lykken var, desmere maatte jo Folket attraae at see sig den ogsaa i Fremtiden garanteret Kort, den almindelige Mening synes allerede at have stempler hiin Adresse, der under sin glatte Form skjuler en svang Kjerne, som et Misgreb. Vi beklage dette, og kunne ikke tilbageholde vor Forundring, naar vi see hen til de Mænd, der have affattet Adressen, og blandt hvis Tal navnligen findes tvende af Hovedstadens meest ansere og for deres Frifindethed agtede Deputerede - naar vi dernæst fæste vort Blik paa den hele Forsamling, der har bedømt og antaget den." Stændertiden, den har, som meldt, ikke berørt, ihvorvidt nogen Discussion har fundet Sted angaaende Adressen, eller om nogen Forandrin i samme er bragt i Forslag og vi tør saaledes heller Jntet vi de i saa Henseende. Ønske tør vi imidlertid, at den rigtige Takt, der banlyste enhver utidig Yttring og Budgettet af Tak adressen, ogsaa forøvrigt havde viist sig i Bedømmelsen af den (Kjøbenhavnsposten.) nes Jndhold og Form.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Ved et stort Festmaaltid, som Christianias Jndvaanere den 27de f. M. gave Kongen, udbragte Hs. Majestæt en Toaftil Christian den Fjerdes Minde, da denne Konge for 200 Aar siden netop paa denne Tid havde været i Christiani og med egen Haand afdeelt Byggepladse. Blandt dem, som i disse Dage underkaste sig Exammen artium er ogsaa en Degn fra Fyen, en midaldrende Mand, som han Kone og Børn. Dette er udentvivl det første Exempel i sig Slags. Labor omnia vincit,
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Skibet. Den danske Eeg", Capt. J. Rabe, er d. 5te April ankommen til Tranquebar. Alt vel inden Borde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Ledige Embeder. Et Fuldmægtig-Embede i Auctions=Contoiret under den kongelige Lands=Over= samt Hof= og Stads=Ret; 300 Rbd. Gage. Toldkasserer-Embedet i Christianssted paa St. Croix,
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Befordringer og Afgang. Den 13de Septbr. er Mynsterskriver i Lollands=Falsters, og Moens District, Søkrigscommissair J. P. Fog, beskilket til Mynsterskriver ved Søindrulleringen i Sjællands District, og Copiist i Admiralitets=Contoiret, J. W. Rathje til Mynsterskriver i fornævnte District; Secondlieutenant H. Steenbach udnævnt til Premierlieutenant. D. 20de: Formanden for Rodemestrene i Kjøbenhavn, Grosserer J. P. Falch, udnævnt til Agent med Rang Nr. 7 i 6te Classe af Rangforordningen af 14de Octbr. 1746. D. 27de: Cand juris C. F. de Fine Skibsted og Cand. juris P. H. Halling udnævnte til Copiister i Admiralitets=Contoiret. De 30te, Cand. juris J. D. Clemens besk. til Cancellist i Can
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 9de October. Hamb. 2 M. - k. S. 204. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 204, solgt til 12 Mk. 32 s. Oblig. 102 a 102 1 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog, Norske Speciessedler pr. 100. Søn af 1825. 100; i B. 14 pCt. Do. 1828. 100 a 101 r. S. Sp. 179 1/4 a 180 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 100 a 101 i B. 48 1 a 482 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 100 a 101 r. S. Rente) - Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Dr. Dr. - i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 9 a 93 1/2 i B. Dr. Dr. 104 1/2 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. . Hamborg, den 9de October. Bordeaux 1882. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid 46. Cadix 457. Lissabon 51 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 90; k. S. 35, 75. Kjøbenhavn 202 1/2. Species 3 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Kjøbenhavns Torvepriser, den 9de October. Rug, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen. Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavnspostens sidste Nummere indeholde endeel Bemærkninger i Anledning af Budgettet, der ledsages med følgende Slutningsord: "Altsaa et af de frugtbareste og forholdsviis høiest beskattede Lande i Europa, der ovenikjøubet i Øresundet har en Guldmine, der aarlig giver en Nettoindtægt af henved 2 Millioner, er efter 20 Aars dybe Fred ikke kommet videre, end at det kan vente et aarligt Deficit af henved een Million i sin Finantsforvaltning -et aarligt Dificit af henved en Million, Vi opfordre alle gode Borgere til ikke derfor i sløv Mismod at opgive Haabet, men alvorligen at tage under Overveielse, hvad der under saadanne Omstændigheder er at gjøre, thi, at der maa gjøres Noget, og det snart, er dog vel en Overbeviisning, som maa bemægtige sig Enhver. Det er især paa Stænderne, vi maae stole, vi ville haabe, at de ville gjøre deres Pligt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Man erfarer nu endvidere, at Statsraad Treschow er i Christiania bleven enig med de hidtilværende Eiere af Grevskabet Laurvig om en Kjøbesum af 250,000 Species daler, og at Eiendommen allerede var bleven aftraadt til ham. Til Grevskabets Overforvaltning skal han have bestemt Overlærer Sverdrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Fra Kiel meldes, at Statsraad Jensen var den 4de October, ifølge tilsendt Ordre, afreist til Ibeho, for at meddele Stænderforsamlingen de fornødne Oplysninger angaaende Toldvæsenet, hvoraf man slutter, at denne Gjenstand vil blive en af de første, som kommer til Forhandling. I Holsten have Beboerne af det 14de Landdistrict tilstillet deres Deputerede, for at overleveres til Stænderne, et Bønskrift om almindelig Værnepligt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Den 2den D. har Cand. pharm. J. V. Neergaard, faaet Bevilling til at drive Apotheket i Kjerteminde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Efter Hr. Prof. Ursins Almeenlæsning Nr. 26 har Olbers beregnet, at Halle=Cometen vil den 12te October vise sig 300 Gange klarere end den 23de August, da man nerkjendte den ved Kikkert; dog vil Maanelyset overskinne den. Den 18de October vil den sees bedre i den store Bjørn, ikke saa langt frem, som Kortet Side 163 viser, men nordligere og med en Klarhed, 150 Gange 23de Augusts. Særdeles mærkelig, som Kometen 1811, vil den ikke blive Hidtil har den ikke viist nogen bestemt Hale, men er taageagtig, med en klar Kjærne, omtrent som en Stjerne af de Størrelse, altsaa synlig ved en endog middelmaadig Kikkert (naar man ellers kjender de andre Stjerner nærved Kometen; thi, saalænge den ingen Hale har, seer den ud som en neppe synlig Stjerne eller Planet).
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Reisende. fra Kallundborg til Aarhuus: Ritmester v. Benzon; Jagtjunker de Lichtenberg; Landsoverretsprocurator Otterstrøm Kammerj.v. Moltke; Enkemad. Jordan; Jfr. Garnæs, E. Petersen, Stougaard og Petersen, Procurator Calundan, Gartner Jensen; Slagterne Strauch og Spect, Naalemager, Zehmann, Pastor Holst; Mad. Harde; Forv. Gjedde, Kjøbmændene Faartoft, Amann, Gylding med Kone og Schmidt. med Datter, Pastor Høst med Kone; Jfr. Wulfsberg; Mølleb. Andersen; Propr. Lange; Cand. pharm. Gorm; Forp. Sindberg; Cand. juris Petersen; Contoirist Jacobsen; Hattefabr. Hirschh; Forv. Nyholm; Cand. juris Rottboll; J. Drastrup, P. Jensen; Pastor Bilzing; Farver Wibro; Pastor Balsløv med Familie, Pastor Damkier med Kone; Frøken Wedege Skolelærer Sørensen med Kone; Chr. Simonsen; Handelsbet. Wind; Propr. Hastrup; Kammerr. Knudsen; Overkrigscommissair Gyldendal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Døde. Fortepianolærer E. Friling; J. C. Ch. Bressendorff i Rasmussen; Restaurateur J. Hansen, 41 Aar; J. Schnell, f. Trul; Christiane Vahl, 75 Aar; Alle i Kbhvn. P. Rasmus sen, forhen Byfoged i Laurvig, 90 Aar, i Odense. Chr. F. Lorentzen, Sognedegn til Bretninge paa Thorseng, 74 Aar, Sognepræst I. I. Boserup, 62 Aar, Terslov i Ringsted Herred. Christian Wineken, eligeret Borger i Hillerød, 70 Aar M. L. Tofte, f. Koppen, 58 Aar, i Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Bekjendtgjørelser. Det blev min sørgelige Lod herved at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, at min inderlig elskede Broder, Jens Michael Wædsted, Sognepræst for Serritslev Menighed, i sit 43de Aar, denne Dags Eftermiddag Kl. 6, i Østerbrønderslev Præstegaard, endte sine jordiske Lidelser og indgik til den evige Hvile, efter i længere Tid at have baaret paa et daarligt Helbred og i de sidste i Dage været sengeliggende. Paa fraværende Moders, Sødskendes og egne Vegne Lovise Wædsted. Østerbrønderslev Præstegaard, den 11te Octbr. 1835. Stændertidenden kan nu bestilles her paa Postcontoiret. Hvert Exemplar koster, foruden 64 s. Tegn i Porto og Gebyhr, pr. Nr., 2 s. Tegn for Abonnenter af Berlingske Tidende, og 3 s. Tegn for Andre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
De Abonnenter af Berlingske Tidende, der maatte ønske at holde Stændertidenden, skulle jeg herved tjenstlig anmode om, til mig at indgive fornøden Anmeldelse desangaaende. Aalborg Postcontoir, den 13de Octbr. 1835. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
At Fornyelsestiden til 5te Classe af det 88de kbhvnske Classe=Lotteri er udløbet den 18de D. bringes herved i behagelig Erindring. Aalborg, den 12te October 1835. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Værelser ere tilleie til Michaeli Flyttetid i Nr. 104 paa Hjørnet af Urbans- og Vestergade. P. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Bekjendtgjørelse fra Postkontoret. Jfølge den kgl. Generalpostdirections Skrivelse til mig af 3die Dennes bringes herved til Publikums Kundskab at Vintertouren for Brevposten fra Aalborg tager sin Begyndelse for i Aar, første Gang Torsdagen den 15de October, og at Extraposten fra Hobro til Viborg afgaaer sidste Gang for i Aar Fredagen den 9de October førstk. Jndleveringen af løse Breve skeer saaledes her ved Post kontoret fra fornævnte Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Vintertouren, ved at passere over Randers, kommen snarere til Bestemmelsestedet, end igjennem Hanher rederne) hver Torsdag og Mandag fra Kl. 12 Middag til Kl. 4 Eftermiddag. b) Til Posten nordefter, samt til Nibe, bemeldte Dags Aften fra Kl. 7 til 9, samt hver Tirsdag og FredagMorgen fra Kl. 8 til 9.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Ligeledes begynder Pakkepostens forandrede Gang paa Vintertouren fra Aalborg første Gang: Mandagen den 19de October førstk., og bliver saaledes Jndleveringstiden til denne Post, fra bemeldte Tid at regne, hver Mandag fra Kl. 8 til 12 Formiddag og fra Kl. 7 til 9 Aften. Aalborg Postkontor, den 7de October 1835. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Da det ved Licitationen den 10de f. M. gjorte mindste Bud paa Leverance af 800 Tdr. Rug til det 3die jydske Jnfanteri-Regiment her i Byen, nemlig 4 Rbd. 68 s. r. S. pr. Tde., ikke er befundet antageligt, bliver paa Raadstuen, her i Byen, Torsdagen den 15de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdt en ny Licitation over bemeldte Leverance, hvortil Liebhabere indbydes. Aalborg, den 6te October 1833. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Efter Reqvisition af Dhrr. Consul Bergen i Frederikshavn, som Befuldmægtiget for vedkommende Eiere, samt Strandingscommissionair Raf en og Skibscapitain Smith, som Commissionairer for Skibscapitain Kloppenburg, der Natten til den 8de August sidstl. indstrandede her under Øen, paa Reise fra Stettin til St. Malo med Kufskibet, Harmonie af Elsfleth, afholdes den 20de Dennes, om Formiddagen Kl. 9, og om fornødiges følgende Dag, Auction paa det saakaldte vestre Nyland overden fra benævnte Skib ilandbjergede, betydelige Ladning af nyt Skibs- og andet Tømmer, bestaaende af: 249 Stkr. ege Tømmer, fra 10 til 40 Fods Længde, 8 a 16 Tommer i Kant, 50 Ditto Ditto Skibsknæer, af forskjellige Størrelser, 387 Ditto Dito Planker, af forskjellige Dimensioner, og omtrent 6 Skokke Ditto Oxhovedstaver. Varerne, der ere ualmindelig gode, kunne, forinden Auctionen, tages i Øiesyn, og Conditionerne ville paa Auctionsstedet nærmere vorde bekjendtgjorte. Thi indbydes Kjøbere. Læs, den 5te Octbr. 1833. C. M. R. Ørum, Auctionsdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-13
Efter Begjæring af Cancellieraad og Procurator Jensen, paa den kongelige Kasses Vegne, bliver, Torsdagen den 15de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction paa Raadstuen her i Staden til Salg af 122 Td. 5 Skpr. 1/2 Fdk. Rug, 220 Td. 6 Skpr. 1 Fdk. Byg og 48 Td. 23 Fdk. Havre at leveres in natur her i Aalborg, og 17 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 42 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 2 Tdr. Havre, ligeledes at leveres in natura i Løkken eller Blokhuus inden næste Maaneds Udgang, Alt af Aalborg Bispestols Tiendekorn for indeværende Aar. Conditionerne ere foreløbigen til Eftersyn hos Auctionseqvirenten. Aalborg, den 3die October 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Publicum har i længere Tid beskjæftiget sig meget med at bestemme en Ægtemage for den franske Tronarving, Hertugen af Orleans. Snart pegede man paa Storfyrstinde Olga af Rusland, snart paa Prindsesse Theodolinde af Leuchtenberg og endelig paa en Datter af Kongen af Würtemberg. Nu paa eengang retter man Blikket paa Jnfantinden Jsabella Josephine, Datter af den spanske Jnfant Francisco da Paula, som nu er 14 Aar gl. J denne Ægteskabspagmed Syden kunde vel ligge den Politik, at den franske Kongefamilie, som det ikke lykkedes at fæste Fod i Portugal ved en Forbindelse med Dronning Maria, nu vil holde sig skal desløs ved en Forening med den spanske Kongeslægt og saaledes paa denne Maade skaffe sig en Modvægt mod den engelske Jndflydelse paa den pyrenæiske Halvøes Anliggender. Større vilde unægtelig Fordelen være, om Jnfanten Francisco skulde opnaae Deel i Regentskabet i Spanien, og den Ordre, man har talt om, som skal være given den franske Gesandtsk i Madrid, at afbryde al Forbindelse med det spanske Cabinet Tilfælde at Regentinden resignerer, er derfor vel neppe alvorligst meent. Vandet er jo rørt og i sligt Vand er godt at fiske.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
En Efterretning i et af de franske Blade om, at man begynder at tænke paa at løslade Carl den 10des Ministre af deres Fængsel, har vel ikke nogen egentlig Hjemmel, saas sandsynligt det endog er, at deres Frigivelse ikke meere er langt borte. Ventelig vil man først paa en eller anden Maade føl sig for hos den offentlige Mening, før man gjør dette Skridt. i
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Nyeste Postefterretninger. England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Som bekjendt, har i længere Tid en ikke ubetydelig, russisisk Krigsflaade krydset omkring i Østersøen. At den bragte, og paa en Maade convoyerede, den russiske Garde til Danzig og for Resten gjorde et Øvelsestog i Efteraarets Løb, synes at have været Grunde til dens Udrustning, som den svagere, nærmere liggende, Magter have beroliget sig ved. Saameget mere paafaldende er det, at denne Armada vækker en Slags Frygt hos Havenes Herskerinde, med mindre man skal tilskrive dette den forudseende Klogskab, ved hvilken hun stedse har udmærket sig. En Correspondent i Morning Chronicle gjør nemlig opmærksom paa den Sømagt, som Rusland saaledesseaarlig forstærker i sine østersøiske Havne. Den holdes i staa dig Øvelse, og dens Bemanding lader sig saameget lettere de iværksætte, som de russiske Tropper, der stedse ere tilstede i tilstrækkeligt Antal, øves, saavel i Sø, som Landtjenesten. de Den skal udgjøre imellem 20 og 30 Linieskibe, med det tilsvarende Antal Fregatter og mindre Krigskibe. Vi forbigaae denne Correspondents Tirader om de Farer, denne Armada, naar den forsynede sig med en Landgangsarmee, kunde have all for England; de ministerielle Blade ville ikke heller istemme disse frygtsomme Yttringer, men de ansee dog slige bemærkninger vigtige nok til at vække Regjeringens Opmærksomhed og advare den imod at forfalde til smaalige Statsoeconomers Daarlighed, som, i egentlig Forstand, ved at spare paa Skillingen, gaae det visse Tab af Daleren imøde. Den engelske Regjering kan imidlertid ogsaa dennegang, som sædvanligt, forsvare sig mod den beskyldning, at den ikke er aarvaagen nok for Gammel-Englands Ro og Sikkerhed. Den russiske Flaade i Kronstadt er nemlig deelt i 3 Divisioner, hver paa 9 Linieskibe, af hvilke een Division hver Sommer pleiede at øve sig. J 1832 skulde 2 Divisioner, paa eengang løbe ud, men man seer nu, at England strax har været tilrede med kraftige Forestillinger derimod, og Resultatet af disse var, at det blev, som forhen, ved den ene Division. Ved nærmere at drøfte denne Sag tager Coureren, Ministeriets Organ, Anledning til at anbefale en Krigsnescadre af Dampskibe, som vilde kunne vedligeholdes med forholdsmæssig ringe Bekostning og stedse kunne indfinde sig paa de truede Puncter. Den anbefaler desuden, at der stedse holdes en Flaade i Søen, som ei allene kan beskytte Kysterne, men endog ufortøvet reise ethvert Forsøg paa at krænke det engelske Flag eller Territorium; kort, man giør opmærksom paa den unægtelige Sandhed, at Englands Værn bestaaer i dets Træmure, og at et Par velanbragte, glatte Lag fra disse, fremdeles, som hidtil, ville være virksomst til at gjøre den diplomatiske Snuhed uskadelig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Kong Leopold har endnu ikke forladt England. Alt tyder, hen paa, at hans Nærværelse ogsaa har politiske Grunde og politiske Formaal, om hvilke man dog ikke veed noget Vist.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Spanien. Alt bestyrker den Formodning, at Demokratiet bliver ved hat spille Mester. Det hedder nu endog, at Mendizabal har nedlagt sin Portefeuille og at han paany forlader sit sønderslidte Fædreneland, for atter at leve i London. Saameget er vist, at den franske Regjering har faaet Depescher fra Spanien, som den holder hemmelige. Deres Jndhold er ved altsaa ei efter dens Sind. Journal des Debats præluderes til deres Kundgjørelse i følgende Tirader: "Vi ønske levende at vore tidligere Efterretninger fra Spanien maae have været unøiagtige, eller at senere Meddelelser maatte udkaste en mindre sørgelig Skildring af det ulykkelige Lands Tilstand. V. kunne ikke dele det Sværmeri for Mendizabal, som besjæler Londons Børsmænd. Man kan være en ypperlig Finants mand, uden derfor at være en Statsmand, der er istand til at redde et Land, der befinder sig i en saa beklagelig Stilling, som Spanien for Øieblikket. Jmidlertid seer man, midt i denne almindelige Forvirring, af en Artikel i Barcellonas Journal, at denne Junta ei er ganske uvillig til at føie sig efter Ministeriet Mendizabals Anskuelser, men nu har imidlertid den meere democratiske Storm reist sig fra Sønden, og nu kommer denne Eftergivenhed vel for sildigt
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Blandede Efterretninger. Prindsen af Vasa vendte allerede d. 23de Sptbr. tilbage fra Topliz til Wien. Han oppebiede ikke Keiseren af Ruslands Ankomst, hvortil en privat Samtale med Fyrst Metternich skal have foranlediget ham. J Wien gjøres stort Væsen, af denne Begivenhed og hundrede Rygter ere i Omløb, men man er saa forsigtig at beholde dem indenfor Keiserstadens Linier. J denne Tid foretages over hele Norge Valgene til det 8de ordentlige Storthing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Ved Mødet den 6te October forelagde Commissarius: 1) Et Udkast til et Sportelreglement for Færverne. (Commitee: Amtmand Tillisch, Stiftamtmand Krieger og Professor Finn Magnussen.) 2) Et Udkast til en Forordning angaaende den fremtidige Afsoning af Bøder og visse andre Pengeforpligtelser, (Committee: Etatsr. Treschow, Grev Holstein, Procurator Næsted, Procurator Haagen og Secretair Algreen=Ussing.) 3) Et Udkast til en Forordning angaaende hvad der i Strandingstilfælde. skal iagttages. (Committeens Udnævnelse udsattes til næste Dag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-15
Ved Mødet den 7de valgtes Committeen til at prøve ovenanførte Udkast og kom til at bestaae af Procurator Marckmann, Kammerjunker Scavenius, Etatsraad Hvidt, Capitain=Lieutenant Recke og Capitain-Lieutenant Sandholdt. Derpaa forelagde den kgl. Commissarius: 1) Et Udkast til en Placat angaaende Udvidelse af Udpantningsretten. (Committeer Procurator Alsing, Provst Birck og Grev Holstein.) 2) Et Udkast til en Placat angaaende Processens Form i Skovforbrydelser. (Committee: Proprietair Neergaard, Justitsraad og Forvalter ved Sors Academi Povelsen og Kammerherre Grevenkop=Castenskjold.) 3) Et Udkast til en Forordning, hvorved adskillige i Aarene 1828- 1831 inclusive for Danmark udkomne Anordninger udvides til at gjælde for Jsland. (Committee: Stiftamtmand Krieger, Professor Finn Magnussen og Grosserer Knudtzon.) 4) Et Udkast til en Placat, hvorved Fdn. af 13de Mai 1776 om Gjerder, samt Tuers Jevning med videre, Jordbruget i Island vedkommende, ophæves. (Committeens Udnævnelse udsattes til næste Dag.)