JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Haag, den 27de Junii. Et løbende Rygte om preusiske Troppers March paa vore Grændser behøver vel endnu Stadfæstelse; i det mindste er Hensigten uforklarlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
En stor Deel af de bataviske Tropper der ere bestemte at indskibes til den forehavende Expedition, ere nu marcherede fra de nordhollandske Stæder, hvor de en Tid lang have lagt, til Helderen og Texelen, hvor Begyndelsen i Morgen skal skee med deres Jndskibning. Mund og Krigsprovisionerne ere ombord paa Transportskibene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
General Daendels er endnu ikke tilbage fra Zwoll, hvor han er reist hen at undersøge Aarsagerne, hvorfor en Deel af de derværende Tropper havde vægret sig ved at gaae ombord. Ogsaa i Delft have to Compagnier vægret sig ved at marchere hen, hvor de skulle indskibes. Midlertid drage endnu mange i Tvivl, at Toget vil gaae for sig; medens andre bebude, at Hoche skal commandere det. (Efter de engelske Beretninger beløber Floden i Texel sig til 17 Todækker fra 74 til 50 Kanoner, 12 Fregatter, 18 Jndiefarere, hvoraf ni ere udrustede, og henved 50 andre Fartøyer. Uden for ligger Duncan med 11 engelske og 3 russiske Linieskibe, og fanger - Aal).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Haag, den 1ste Julii. Siden en Coureer er kommet fra Paris, og General Hoche uformodentlig fra Cøln, drives Anstalterne til Søetoget meget levende. Man angiver det Corps, der skal indskibes, til 20 Batailloner Jnfanterie, foruden Cavallerie, og 17 Linieskibe fra 74 til 54 Kanoner, skulle bedække det. Transportskibene skulle være saa store, at der paa hvert kan rummes 500 Mand. Floden faaer Proviant ombord for 4 Maaneder; alt dette bebuder en langveis Expedition. Det hedder, at den skal skee i Forbindelse med en i Dunkirchen liggende Rustning. Dog meener man, det vil vare 5 Uger, inden den endnu kommer i Stand. General Daendels, og Admiral Vinter skulle commandere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
London, den 30te Junii. Floden i Noore har faaet befaling strax at holde sig seylklar. Ligeledes er der befalet endnu at oprette 11 provisional Corps paa Søekysten, hvoraf 4 skulle være Cavallerie, de skulle bruges til at dække Søekysten mod fiendtligt Angreb, samt i Landet mod Oprør. Officererne skulle samtlig være Grundeiere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
J Følge Efterretninger fra Jrland har den der brugte Strænghed indtil videre bragt de Misfornøyede til Rolighed. Omtrent 40 Soldater, meest af de irlandske Milizregimenter, ere skudte i adskillige Egne af Kongeriget, og Krigstugten næsten gandske bragt tilbage. Men Jlden ulmer under Asken. Hidtil har kun manglet paa duelige og dristige Anførere, saavelsom paa Vaaben, fik de nordlige Jrlændere begge disse Ting, vilde de neppe blive gode at kue. Pardonacten for dem, der ville sværge TroeskabsRaad. den paa ny, er forlænget til 24de Julii. Parker har faaet sin Dom, og er rettet paa Krigs skibet Sandwich. De øvrige Deelegerede forfølges ved Retten. Ogsaa af Hovedmændene for Sammenrottelsen, paa Fregatten Pompee, ere tvende dømte fra Livet, og henrettede. En vis Lee, Ophavsmand for Uroelighederne i Plymouth, er ligeledes dømt fra Livet. Desuagtet er paa et engelsk Krigskib i Dunerne udbrudt en Opstand, som kun med væbnet Haand lod sig dæmpe. J Leyren ved Bandon i Jrland har ligeledes været en Sammensværgelse blandt Soldaterne, der efter Matrosernes Skik havde valgt sig Deelegerede, hvoraf allerede 36 skulle være grebne. (Hiin oveneste Rolighed synes altsaa ikke meget tilforladelig).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Hr. Pitt har nu for i Aar indbragt sin 3 Budget, og har der maattet opgive sit sidste ny Paalæg paa Slagbomme, hvoraf han havde lovet sig 50000 Pd., og som han nu maae erstatte ved Paalæg paa Lomme og Stueuhre, Tyende, Vinduer, og Plovheste (!) Malmesbury er nu afreist til Dower, og har faaet sine sidste Jnstructioner, der ikke skal være af synderlig større Vidde, end de, hvis Snæverhed sidst skaffede ham bortviist fra Paris. Over det Udtryk i hans Pas, for at underhandle en Separatfred, skal det franske Directorium have givet den Forklaring, at Directoriet vil handle enten med Storbrittannien ene, eller med begge Nationers Allierede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Paris, den 29de Junii. Det Rygte fornyes, at Fredsunderhandlingerne skal gives Eftertryk ved ny Land gange i Jrland og Skotland, og at Hoche ventes her daglig, for at commandere Toget. For at bilægge Misforstaaelserne med Nordamerica (der synes fredelig, men ikke feig sindet) skal man være besluttet, at modtage Maddion, som americansk Gesandt. Oldingsraadet har eenstemmig forkastet det nystagne Finantseret, hvorved Pengenegotiationer tages fra Directoriet, for at lægges under Nationalskattens Commissarier. J Henseende til Schveits skal Directoriet have sendt Buonaparte den Beslutning, at han maatte vedligeholde den gode Forstaaelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Mayland, den 23de Junii. Det synes ikke, som Schveitses Grændser ville blive staaende. Alt bebuder, at de schveitseriske Amtmandskaber ved Lugano og Locarno Søerne ville blive forenede med den transalvinske Republik. Selv Valliser=Landet bebuder man en lige Skjæbne. Over 1000 vallisiske Democrater ere den 14de Junii sam traadde i Sondrio, og have eedelig forbundet sig i Forening med den cisalvinske Republik at leve frie eller døe. Herved giøre de Regning paa fransk Understøttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
J Parma have Democraterne og vildet virke en Revolution, for at faae dette Hertugdømme forenet med Republiken, hvorimod de vilde skaffe Hertugen enten Portugals Krone, eller Rom. Men Buonaparte har nu ved en formelig Proclamation betrygget Jntegritet af hans Lande, og forbudet at fortrædige nogen af hans Undersaatter. Bologna og Ferrara vil vedblive at høre til den cisalvinske Republik, og paa ingen Maade forenes med den venetianske, til hvis Skadesløsholdelse de siges bestemte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
J Mantua er et Friehedstræe oprettet, og af Municipalitetet foreslaaet Folket en Erklæring, hvori det ønskede en Folkeregiering. 2000 undertegnede den strax. Keiseren har afstaaet Mantua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Genua, den 18de Junii. Vor Revolution tager samme Gang, som den venetianske, kun, at vor Doge hedder, Doge Borger-Præsident. Dorigernes Billedstøtter ere knuste, og den gyldne Bog og Hertugskappen brændte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
10000 Franske, som vare hidbestemte, ere nu beordrede til Piemont, hvor Uroelighederne vedvare. Man har ingen Tillid til Regieringen og den uhyre Statsgield paa 4000 Millioner, hvoraf alle Besparelser ikke engang strække til at betale Renterne, forøger Gjæringen. Mange skal være flygtet til Moncallieri, og have beordret mange af de ved Novara staaende Tropper til Turin, men tillige være betænkt paa at sælge nogle Domainer, for at betale dem deres Sold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Wien, den 28de Junii. Det saa kaldte Opbud i Ungarn kommer Adelen meget dyrt at staae, og mange sættes derved i betydelig Gield. Grev Palfy koster det alt over 70000 Gylden. Her er derfor og kommet en Deputation med Jndsigelse mod den befaling, at 25000 Mand deraf skulde gaae til Dalmatien. Men Keiseren svarte: dette Land hørte fra Arilds Tid af til Ungarn; men i manglende Fald vilde han lade det besætte ved Tydske, og organisere paa tydsk. de
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Kiøbenhavn, den 10 Julii. Den 9de Junii har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Justitsraad Christian Otto Lavætz og Justitsraad Jver Christian Malling til virkelige Etatsraader. Kammerraad Frantz Dræbrye, Cancellieraad Christian Albrect, Fabricius, Kammerraaderne Andreas Lachmann Windelboe og Henrich Friderich Schlegel til virkelige Justitsraader. Commerce-Secretair Michael Clasen til Legationsraad med virkelig Justitsraads Rang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-10
Vinden. Julii. Varme. V. N. V. 28. II. §. 13 27. II. 7. V. N. V. S. V. 27. II. I. S. V. Uvis. N. N. V. 28. A. J. 15 Knigge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Kiøbenhavns No. Aar. VI. garn. gl. Januar. Post-Tidender. ad Fredagen, den 14 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Venedig, den 21de Junii. De franske Commissarier have hævet Beslaget paa de herværende 4 østerrigske Kornmagaziner. Alle udvandrede Expatricier maae inden 14 Dage komme tilbage. Jnden de østerrigske Tropper rykkede ind i det venetianske Dalmatien, have de Slavoniske Biergboer i stor Mængde givet sig til Traci, og flere Stæder, dræbt alle dem, der vare mod den gamle Regiering, og plyndret og brændt deres Huse. Siden Revolutionen i Venedig, ere nogle Puncter i Østerrigs og Frankerigs Fredspræliminarier ændrede til begge Parters Fornøyelse. Deriblandt synes den østerrigske Occupation af det venetianske Jstrien at være. Den herfra afgangne til et Tog mod de venetianske Øer i Levante bestemte Eskadre, bestaaer af elleve Skibe, hvoriblandt tre paa 74 Kanoner, og tre franske Fregatter, og ombord paa dem ere 4000 franske og 200 venetianske Soldater, under Commando af General Gentili.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Genua, den 17de Junii. Da den 14de den nye Regiering her blev indført, blev uden for det forhenværende Hertugspallads og i andre Egne af Staden plantet Friehedstræer, de to colossalske Statuer, Andreas og Johan Doria uden for bemeldte Pallads sønderslagne, og de afhugne Hoveder og Hænderne hæftede paa Friehedstræet. Om Aftenen blev den gyldne Bog med Navnene paa samtlige Nobili, under Viisen Carra, tillige med Hertugskappen, og alle Dagens Jnsignier, Krone og Scepter undtagen, høytideligen brændte. Scepteret, Kronen og hans Thronehimmel har man bestemt, som et Offer for Maria i den herværende Domkirke. 450 Personer, der vare hæftede, i Anledning af Begivenhederne 23de May, ere igien satte i Friehed, og General Buonaparte er i en Proclamation høytidelig blevet takket, fordi han igien har indsat det genuesiske Folk i sine Rettigheder. (Paa samme Tid har man i det franske Raad, i Anledning af hans i adskillige franske Journaler aftrykte Convention med Genua, paaanket hans Jndblanding i de italienske Anliggender, og er det overdraget den over Pastorets og Dumolards Fordrag nedsatte Commission derom at give Jndberetning).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Mayland, den 20de Junii. Man forsikkrer, at en Hovedanstødsteen ved Fredsanliggenderne, nemlig den Punkt om de paa venstre Rhiinbred liggende Rigslande, alt skal være i Rigtighed. Kun med Undtagelse af et vist District skulle de gives Riget tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Maynz, den 1ste Julii. Det hedder nu, at selv Bispedømmet Lüttich skal blive ved Riget, men at i det indre Rige adskillige Bytteprojecter skulle udføres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Mellem det keiserlige Hof og Frankerig skal alting være i bedste Forstaaelse. Den franske Veindbedring, og den nys befalede, men derpaa igien afbestilte Forskandsning af Dusseldorf skal blot være en Consumtions-Jdee af nogle ørkesløse Jngenieurofficerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Frankfurt, den 1ste Julii. General Hoches Armee gaaer nu virkelig ned af Rhiinstrømmen, og kun en Deel deraf bliver staaende ved Nidda. General Lesevre er reist fra Høchst. Det hedder Armeen skal cantonnere i Egnen ved Cleve og Duren, og Moreau sætte sig i Forbindelse med den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Erkehertug Carls Feldteqvipage, som var bragt fra Wien til Jtalien, er derfra igien kommet til Schwezingen. Overalt seer det ud til, at Armeen skal fatte fast Fod i Riget. Selv Gratisgagerne blive endnu udbetalte, og ikke eet eneste Friecorps er endnu aftakket. Endog det condeiske Corps er nylig mynstret. Blot Oberste Williams Flottille skiltes ad, og Obersten gaaer med en Deel af Matroserne til Triest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Nürnberg, den 1ste Julii. J vor Tidende staaer. Den 28de Junii er under de herværende Stad porte et Aftryk af det ved det høylovlige keiserlige Rigs hofraad i Sagen, Rigstaden Nürnberg, contra Hs. Kongelige Majestæt af Preusen, som regierende Marggreve af Brandenburg, Anspach, og Bayreuth, hans derværende Landsministerium, og øvrige siden indsatte Vedkommende, udgangne S. C.; det nurnbergske Territorii voldsomme Invasion, og Occupation angaaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Bayreuth, den 30te Junii. Vor Tidende indeholder en kongelig preusisk Proclamation mod Rigshofraadets Mandater, de brandenborgske Landshøyheds Vindiceringer mod Aichstadt, Rigsridderskabet i Franken, Rigstaden Weissenburg, Churcøln, som Tydskmester, og Nürnberg angaaende, hvilke Mandater han erklærer for Jndgreb i sine Landshøyheds Rettigheder, advarer sine Undersaatter deraf ikke at lade sig forvilde, og lover at beskytte dem mod enhver, men truer tilligemed Lovenes strængeste Straf enhver, der unddrog sig sin Undersaats Pligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Wien, den 14de Junii. Under dette Datum leverer hamborgske politiske Journal følgende Efterretning: Det er vist, at den franske Regiering vel har stadfæstet den i Leoben sluttede Præliminairfred, men tillige sendt et andet Fredsforslag, som vort Hof finder antageligt, og hvorom i Stilhed underhandles; om efter denne Plan Keiseren faaer hele Lombardiet tilbage, eller mister det, og derimod faaer det hele venetianske Dalmatien, og andre Stykker af den hidtilværende venetianske Stat, samt endnu anvises andre Skadesløsholdelser, formedelst hvilke det vienske Hof vilde sætte sig i fuldkommen Forstaaelse med det berlinske, derom tales forskiælligen, men kun faa Mennesker ere underrettede derom. (En anden Efterretning i samme Journal, under Artiklen Tydskland, siger: at de keiserlige Fredsartikler med Frankerig, i Henseende til Riget, ville fremstille høyst vigtige, og meget uventede Forandringer og Jndretninger, og at derfor de keiserlige Armeer i Tydskland saa meget forstærkedes. Disse meget troeværdige Mænd holdt det for afgjort, at der var en Plan (som Keiseren dog saa høytidelig har fragaaet) at forøge Østerrigs Eiendomme ved en Deel af Bayern indtil Donau, hvorfor Bayern andensteds paa en ligeledes opgiven Maade skulde holdes skadesløst).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Overrhinen, den 1ste Julii. Ved Zweybrücken fløyfes nu de Forskandsninger, de Franske der havde anlagt; en anseelig Deel af Cavalleriet er nys fra Andernach vendt tilbage til venstre Rhiinbred. Fra Worms mældes, at Herskabsgodserne i Biergegnen af de Franske endnu paa sex Aar ere givne i Forpagtning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Man troer endnu bestandig, at efter Freden keiserlige Garnisoner blive i Ulm, Maynz, og Ehrenbreitstein, og at Riget kommer til at underholde disse. Erlangen den 3die Julii. Da den narnbergske Magistrat ikke vilde uddrage sit Militair, som det efter megen Beden var fra preusisk Side tilstaaet at opholde sig i Casernerne i Forstaden Gostenhof (– som Preuserne havde taget i Besiddelse, og som et keiserlig Mandat har paalagt dem at rømme;) blev det preussiske Militair beordret at uddrive det; men det gjorde Modstand, og nogle bleve saarede paa begge Sider. Endelig blev hiine tilladt fra Magistraten at hente Forholdsbefalinger. Magistraten befalede da og sin Garnison at drage bort; men med klingende Spil. Herimod satte Almuen sig (som efter de erlangske Efterretninger skal have været beruset, hvorom de nurnbergske Efterretninger intet taler) den preusiske Commandeur udsatte da, for at spare Blod, Delogeringen til videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Den regensborgske Tidende indeholder følgende: De fornyede Efterretninger om den franske Sambre og Maas-armees, samt Nordarmeens fiendtlige Hensigter mod Hannover, ere ugrundede, da man tvertimod med Tilforladelighed veed, at det franske Directorium endnu nylig har ladet disse det paadigtede fiendtlige Hensigter mod Hannover eller Nordtydskland erklære for en falsk og ugrundet Opdigtelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Frankfurt, den 4de Julii. Hollændernes Søetog foranlediger nu mange særdeles Formodninger. Man troer, det er stilet mod en hidtil uventet Punct, til hvilket Tog franske Tropper ikke selv, formedelst Combinationer, kunne medvirke. J Hannover er den 2den d. M. det samtlige Militair indkaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Haag, den 4de Julii. Alt er her i Bevægelse at fremskynde Troppernes Jndskibning til vort Søetog. En Deel er allerede ombord, og i Nat er Daendels afgaaet til Texelen. Foruden de 20 Batailloner Jnfanterie ere og 12 Eskadroner Cavallerie indskibede. Disse Tropper have faaet en Tilvært af 2000 keiserlige Deserreurer, der ere komne fra Lille, og som Frankerig har overladt os. Toget afgaaer med første gunstige Vind, og Admiral de Vinter, der med Orlogsfloden skal bedække det, angriber Duncan, hvor han finder ham. Midlertid forsikkrer man, det hverken er bestemt mod Engelland, Skotland, eller Jrland, ogsaa er det gandske vist, at ikke en Mand af de franske Tropper ere ombord, men lutter bataviske, der mindre end de Franske synes at være indskrænkede af visse politiske Hensyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
London, den 4de Julii. J Gaar fik vor Regiering en vigtig Depeche fra Duncan: Han mældte, at han laae for Anker, 2 engelske Søemile fra Texel, talte 3 Seilere, og havde upaatvivlelig Efterretning, at 25000 Mand franske og hollandske Tropper deels vare indskibede, deels færdige at indskibes, hvorfor han strax maatte have Forstærkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Paa Bridports Flode har atter paa to Skibe yttret sig nye Uroelighed, hvor dog Officererne have faaet Magten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Paris, den 29de Junii. Vore Fredscommissarier ere nu i Brüssel, og vente Malmesbury, der er underveis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Jtalienske Grændse, den 25de Junii. Venedigs Bank, der var blandt de rigeste i Europa, har ophørt at betale. Saa roelig den østerrigske Jndtagelse af det venetianske Jstrien gik for sig, saa megen Modstand finder den i Dalmatien. Da den østerrigske Colonne nærmede sig, væbnedes alle Jndvaanerne, især Morlakkerne, og førte mange Kanoner paa Voldene af Hovedstaden Zara, for at forsvare sig, og oprette en egen Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Wien, den 1ste Julii. Den franske General Gentili, der med den fra Venedig udløbne Eskadre er ankommet til Øen Corfu, har udstædet en Proclamation, hvori han opfordrer Jndvaanerne at giøre en republikansk Revolution, og foreholder dem, det for dem, som Græker er Skam at være Slaver. Man tvivler paadette vil behage Porten. Mayland, den 22de Junii. Af en Tale Bronaparte har holdt i Como, veed man, at den transpadanske og cispadanske Republik blive forenede, og skal deres Fæderation gaae for sig den 9de Julii. Ogsaa Mantua er forenet dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Kiøbenhavn den 13de Julii. J Dag bragdes Bernstorff til Jorden med et saare talrigt og hæderfuldt selvvilligt følge af Medborgere af alle Stænder, Aldre, og Haandteringer. Nationen, som med at elske, og paaskiønne ham, ikke har oppebiet hans Død, gav her et Beviis, at Danmark i Aarene 1797 og 1794 hævdede Selvstændighed, og bevarede Fred, var det i levende Minde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Kiøbenhavn, den 14 Julii. Under Dato den 16de Junii er udkommet en Forordning, om den ostindiske Handel, for de Danske Enropæiske Stater, samt for de danske Establissementer i Ostindien, faaes for 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Den 5te Mai er Extra Postfører Jens Petersen, beskikket til Postfører ved Pakke=Posten imellem Nyeborg, og Hadersleb. Den 10de er Sognepræst Hr. Cornelius Müller confirmeret til Sognepræst for Dusted og Alleslew Meenigheder i Sielland. Provst Hr. Geir Johnsen Wi dalin beskikket til Biskop over Schalholts Stift i Jsland. Sognepræst Hr. Gudmund Jonsen ligesaa til Sognepræst i Stadestad Præstekald i samme Stift. Den 19de er Student Hans Møller Bruun beskikket at være adjungeret og succederende Sognepræst for Herslef og Wiuf Meenigheder i Ribe Stift. Student Hans Tonning ligesaa til residerende Capellan for Schagens Meenighed. Doctor Theologi Hr. Peder Olivarius Bugge ligesaa til Sognepræst for Eger Præstegield i Aggerhuus Stift. Chirurgus Cornelius Lind ligesaa til Postmester i Nyekiøbing i Sielland. Den 26de er Hr. Hans Didrich Kildahl beskikket til Sognepræst for Sparboens Præstegield i Tronhiems Stift. Cancellie-Secretair og Soren, skriver Johan Koren beskikket til Sorenskriver i Øvre Rommerige i Aggerhuus Stift. Borgemester Christian Frederich Bendeke ligesaa til Sorenskriver over Heggen- og Frøeland i samme Stift. Auditeur Johann Hammer ligesaa til Borgemester i Tronhiem. Examinatus Juris Johan Mathias Thomsen ligesaa til Copiist i det danske Cancellies 2det Expeditions-Contoir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
J Tallotteriets 625 Trækning i Altona, den 11te Julii, udkom følgende Nummere: Knigge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen, afgangne Doctor Münters Enke og Børn a., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-14
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor 8vo, 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Kiøbenhavns J Aar. No. Malm, samt anstunus, Post-Tidender. Muur. nu Mandagen, den 17 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Kiøbenhavn, den 17de Julii. J No. 108 af den hamborgske Correspondent fortælles, at den herværende til Skolevæsenets Forbedring oprettede Commission, hvoraf Hertugen af Augustenborg, Conferentsraad Trant, og Professorerne Moldenhaver, Hornemann, Riisbrigh, Baden, og Rahbek nævnes som Medlemmer, og den sidste som Secretair, nu har indgivet Kongen en Plan til de latinske Skolers bedre Indretning, hvilken af Kongen er approberet, og befalet fra 1ste November dette Aar tre Aar at forsøge den ved den herværende latinske Skole, for derefter nærmere at kunde bedømme, om den overalt skal indføres. Denne Beretning maae der berigtiges, at Commissionen bestaaer foruden de ovenangivne af Geheimeraad og Statsminister Brandt, Kammerherre Suhm, Justitsraad Thorlacius, og Professor Kierulf, at det er over et halvt Aar siden Commissionens Plan til Kongen blev indgivet, og over tre Maaneder siden den erholdt Kongelig Approbation; at ved denne ingen bestemt Tid til Prøven er fastsat, men at tre Aar neppe dertil vil findes fornødne; at Commissionen i nærværende Øieblik er sysselsat med at udarbeide de den her vordende Jndretnings local Detail, og at, saasnart samme er udarbeidet, og af Hs. Majestæt sanctioneret, Publicum derom vil blive givet vedbørlig Efterretning. Ligeledes er det ikke aldeles bestemt ved Planen, at der ved enhver Skole just skulle være fem Overlærere, da i saa Henseende uden Tvivl meget vil komme an paa locale Omstændigheder. Heller ikke er det bogstavelig sandt, at Overlærerne skulle give Underviisning i alle Classer; i det mindste skulle i Middelclasserne Underlærerne deele Arbeidet med dem. Den Rigtighed har det derimod, at Hr. Justitsraad Thorlacius, de H. H. Doctores Phil. Block og Nissen, Pastor Liebenberg, og Decanus Linderup ere de, der af Commissionen forestilles til Skolens Overlærere. Denne Tidendes Samler har troet at skylde Publicum ikke i det mindste at lade en ufuldstændig og urigtig udenrigs Beretning gaae uberigtiget, saavidt det stod i hans Magt at berigtige denne.