Berlingske Tidende, 1793-07-01
Paa alle Konge Veye, samt store Alfar= og Post=Veye, stalgader, som bar Gaardsbrug, være pligtig, paa det salede Tider at forrette det Ben Arbeyde, som ham af Ge stal Brymesteren, eller dem, han paa sine Vegne, dertil besatter, maatte anvises, hvad enten samme, med Kiørsel, eller end Haands Arbeide skal udføres ; Saa bør og Almuen ved Va Arbadet selv, og i alt hvad dertil hører, uden Jmodsiges, efterkomme General Beymesterens og hans Guldmægtige Befalinger. De Gaarde, som benlaages til Arbeydet paa foranførte Gave, skulle inddees i Rader, saaledes, at det bestemmes. den, og hvor stort Veystykke enhver Røde skal tilhøre, samt af hvad Sogn, og af hvilke, og hvor mange Gaarden enhver Røde skal bestaae. Hr. Majestæts Lægder staar komme General Beværsteren til Hielp med Rødernes og Veystykkernes Jnddeling. J øvrigt lagttages derved, at Postdanderne for alt VenArbendet der være forskaanede; fremdeles, at Beboerne ved Hav Kanten er benlægges til Arbeyde paa nogen Vey, sen ikke gaaer igiennem deres Bøygdelang, eller Præste gald; Saa bør et heller de af Almuen, som boe høyt oppe i Filodsvadet og langt ind i Fiorder, anvises Arbeyde enten paa Post eller Alfare Vey, som er dem 4re Mi eller derover fra tagende, hvorimod de, som ere pligtige til at forrette Bey=Arbryder, bør gaaledes inddeeles, at, paa de forbenævnte almindelige Veye, de langtfrastaaende tildeles mindet Stykker, end de nærmere tilgrændsende ; hvilket sidste og ber tages i Betragtning, til Lettelse for dem, som ere meest dettongere mid Skybs til Vands. Geners Bemesteren skal, tilligemed den civile Øvrighed, paa ethøret Sted. (nemlig Stiftsbefalingsmanden eller Amtmanden) inden et Aar fra denne Anordnings Dato, overne for Hs. Majestæts Danske Cancellie, hvilke de Beye, tet, som kunde henregnes til dem, der i 15 findes anførte, samt, hvilke Districter, til sammes Ovardrysning og Vedligeholdelse, denlagt; hvorefter Bevene, uden mindste sterandring, stedse bør vedblive at naar over de dertil fast sanne Steder, saa at aldeles ingen Veye af nyt bør an legges, saalænge Naturen ikke gjør det umueligt, at de fremdeles kunne vedblive, hvor de eengang dertil ere udseete, og parbeidede. Alle Gaardmand skulle, uden Hensigt til deres brugende Gaardepartere Skyld eller Størrelse, være pligtige til, aarligen, i 6 paa hinanden følgende Sommer Dage, at arbeide, eller, ved arbeids føre Karle, at lade arbeide paa de, i foregaaende benævnte, Veye, og enhver Huusmand, som haver Jord, bor aarligen der forrette Veye Arbeyde i 2de Dage. Skulle formedelst overordentlige Tilfælde (aasom: Jordskreed, Vandløb, eller deslige) en Vey giøres ufremkommelig, da bør samme strax og uden Hensigt til Arbeyds Dagenes Tal, istandsættes. Enhver, som opbydes til Arbeyde af General=Veymesteren, Ven Jnspektøren, eller Lænsmanden, bør møde til bestemt Tid, nemlig Kl. 7 om Morgenen, og arbeyde til Kl. 7 om Aftenen; dog at dem tilstaaes Hvile og Spise Tid, fra Kl. 11 om Formiddagen, til Kl. 2 om Eftermiddagen. Dersom nogen indfinder sig senere ved Arbeidet, end den i forrig s. fastsatte Tid, han skal bøde 4 Skill. for hver Time. han udebliver over den bestemte Tid, indtil 8 Timer, som anstes for en heel Dags Forsømmelse, da han for samme bør døde 32 Skillia. Udebliver nogen Rødemester en beed Dag, bør han derforebøde 48 Skilling, hvilke Mulkter af de forsommendes Øvrighed, efter derom skeet Anmeldelse, foranstaltes inddreven ved Udpantning. Skulde nogen Arbeyder, imod Formodning, under Ved Arbeydet ville sig overhørig og ulydig, da bør han at ansees med tilstrækkelig Mulct, eller underkastes Justiciens Til tole, til at ude haardere Straf, efter Sagens Omstændigheder, og i Forhold til Forbrydelsens Grad. Enhver bør til Ven Arbeydet medtage de fornødne Redskaber, hvormed han tilsiges, og som maatte være i hans Eie, eller af ham kunne anskaffes. Ligeledes bør Arbeyderne, efter Tilstrelse og rigtig Omgang i Roderne, møde med Heste, Karter og Steen=Sluffer. En Hest med Karre eller SteenSlaffe skal regnes lige med en Mands Arbeyde, saa at, naar en Mand møder ved Vey=Arbryder med Hest, skal han ansees at have gjørt 2de Dages Vey=Arbeyde. Til Vey=Arbrydet maae det af de omgrændsende Skove, uden Vederlag, tages det ubetydelige Træefang, som behøves. høves til smaae Klappe=Broer, eller til Ralvart i Kliver og Bakkeheld; men dersom der i et Aar af nogens Stoptages Trarfang, som kan ansættes høyer and 2 Rdlr. Værdie, da bør Eieren nyde Erstatning af Ven=Kassen for den overskydende; Ligeledes maae af uindhegnede Marter, uden Gotgiørelse, hentes fornødne Materialier af Steen, Guus, Sand, Torv og deslige, som til Bey=Arbeydets Drivt nødvendigen maatte behøves. Ligesom General Bemesteren og de af ham udnævnte Jnforkiører tilkomme frie Skyde til alle de Reyser, som de, forVeyvæsenets Skyld, nødsaaes at foretage, saa skulle og Lensmændene paa samme Reyser unde frie Befordring, bade til Lands og Vands; og bør de af General=Veymesteren, denne Henseende, udstædende Skyds Foranstaltninger være gieldende, og af enhver Vedkommende efterleves. Naar General Beymesteren, ved at befare Beven, befinder, at Roderne, ved det sidste Møde, ey vedbørligen have oparbryder deres Veystykker, bør de Skyldige, nanseet at de ved Vey=Arbrydet have mødt, ansees med samme Mulct, som for Udeblivelse, hvilke Bøder paa den forhen bestemte Maade inddrives, og det forsømte eller uforsvar, ligen forrettede Ved=Arbeyde besørges ovarbeydet og førbedre. ved levede Folk, til hvis Betaling de indkomne Straf Døden. anvendes. Linsmændene og Rødemesterne ere pligtige at møde General Veymesteren paa hans Bey=Befaringer, for at indhente hans Ordre, og for at indberette, hvad de, angaaende Vey=Arbeyder, kunde have at melde.