JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
J den spanske Uafhængighedskrig levede han to Aar som Fange i Frankrig, hvor han lagde sig meget efter den franske Literatur. Han taler godt Fransk og Jtaliensk. Den Sahl, hvori de spanske Cortes holde deres Forsamling, er, efter en Reisendes Beretning, stor og rigt smykket. Hvo, som venter at finde her Brystbillederne af en Cato Brutus og andre store Mænd fra Oldtiden, der have helliget sig Frihedens Sag, bedrager sig; Ligstene, symmetrisk ordnede paa Væggen, falde den Jndtrædende strax i Øine. De minde om Daviz og Velarde, som faldt d. 2 Mai 1808, i det de understøttede Folkeopstanden mod de Franske, og Porlier og Lazy, der døde som Martyrer for Spaniens constitutionelle System. Ligefor Tronen staae med forgyldte Bogstaver paa Væggen de Ord, der sikkre Nationen Souveraineteten og den udelukkende Ret, at give sig selv Fundamentallove. Tronen er ziret med Coryatider. Nationens Repræsentanter sees i forskjellig Dragt, og tage i adskillige Rader Plads. Naar Talerne improvisere, saa forlade de ei deres Plads, have de optegnede Beretninger af større Omfang at meddele, saa bestige de Tribunen. Deres Veltalenhed er uden al Prunk, fjern fra Luxus og fri for alle personlige Fornærmelser. Uden Omsvøb giver hver Deputeret Beslutningerne sit Ja eller Nei. Fleertallet af de Deputerede bestaae af Forviiste og saadanne, der førend den nuværende constitutionelle Forfatning tildeels holdtes fangne i rædselsfulde Fængsler. Folkets Enthusiasmus for den nuverende Forfatning er gaaet over til de Personer, der have virket eller liidt for dens Jndførelse. En Trediedeel af de Deputerede bestaae af Geistlige, der gjøre, at Forsamlingen er ikke ulig et Concilium. Deres Gesticulationer ere meget simple. Deres Manipulation bliver til den meest indskrænkede Mechanismus, der i Slutningen af hver Periode regelmæssigen kommer igjen, og ikke bestaaer i andet, end i en Korsets Tegn lignende Bevægelse med tre Fingre af den høire Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
J en Efterretning fra Rom i Kunstblatt No. 94 for d. A. hedder det: Thorvaldsens Apostel og Alexanders Fries, have god Fremgang, og Romerne begynde endeligen at see i ham Hovedet for en Skole. Talma, vil forlade det første Theatre, francais. Han har forlangt af Regjeringen en Pension af 15,000 Fr., fra hans Afskedsdag af, men hans Begjering er blevet ham nægtet. Konstneren, som er intet mindre end rig, maa nu spille i Kjøbstæderne, for at erhverve sig noget, han kan leve af paa sine gamle Dage. Thibetgeddeavlen lykkes saa godt i Frankrig, at nyligen 50 Gedder skulde sælges ved offentlig Auction, af hvilke 30 næsten aldeles udvoxne, paa 3 1/2 til 3 Aar, og 40 Bukke, alle af reen Stamme. Det er godtgjort, at denne kostelige Dyreart er blevet fuldkomment indenlandsk, og at der af Blandingen med indenlandske Gedder ikke allene ingen Udartning er flydt, men at man endog har stort Haab om, at snart een Stamme vil træde i den andens Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
Et mærkeligt Skrift er udkommet under Titel af: De antiquis quibusdam scripturis inscriptionibus in Sibiria repertis. Petropoli 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
Forf. beskriver deri de mærkværdige Billeder og Jndskrifter der findes paa de høje steile Klipper, ved Kysterne i Siberien, og hvis Betydning de nuværende Jndbyggere ikke kjende mere. Adskillige af samme har allerede Pallas beskrevet. Men fuldstændigere ere de blevne tegnede af Hr. G. Spasky, Adjunct ved det St. Petersb. Academie, paa en Reise i hine Egne. Nu har han, med Understøttelse af Rigskantsler Grev Romanzoff, ladet dem lithographere paa syv Tavler, efter en forynget Maalestok, og udgivet samme, ledsaget af ovenanførte Skrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
De i Herculanum og Pompeji fundne Haandskrifter har man intet Haab om, nogensinde at faae oprullede saaledes, at de kunne læses. Efter at man i den nyeste Tid allerede har oprullet 143, deels ganske, deels partiel, er det ikke lykkedes at faae en fuldstændig og forstaaelig Sætning, frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
Det var, som bekjendt, den engelske ChemikerDavi, der var reist til Neapel, for at besørge denne Opruling; men af 1228 Manuskript-Roller troede han allerede strax, at 80 til 100 kunde lønne Umagen. Davn fik ikke et eneste heelt Ord, men kun enkelte Bogstaver frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vist 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbd. Spec. 247. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 13 s.a 14 Rbmk. 14 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 74 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/4 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 125 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 25. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Marts 1823. Om Friægter. (Fortsættelse; see forr. No.) Friægter ere: A. militaire. B. civile. A. De militaire præsteres: a) i Fredstid b) i Krigstid. a) Hvad de militaire Kjørseler, saavel i Almindelighed, som især i Fredstid, angaaer, da kan Forfatteren ikke forbigaae at anføre det i Statstidenden af 1818 No. 40 indrykkede Udtog af Grev Mostowskis Tale ved Rigsdagen i War schow 1818, saalydende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Agerdyrkningen skades nu ikke meere ved de utallige Reqvisitioner af Kjørseler til militaire Transporter. Der er ikke allene bleven bestemt en vis Betaling for dem, og deres Antal bleven fastsat; men Hans Kgl. Høihed, Commandanten, der intet høiere Ønske nærer, end at befrie Jndbyggerne, saa meget muligt, for Byrder, som trykke dem, har befalet, at Corpserne skulle forsynes med et tilstrækkeligt Antal Trainheste, saaledes, at de Regimenter, som ved deres Marsch nu behøver 20 Vogne, fra 1ste April ikke ville behøve flere end 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Dette Udtog fortsættes i bemeldte Tidende No. 42 saaledes: "Den nu brugelige Maade med at sørge for Armeens Naturalforpleining og Fourage, medfører baade Fordeel og betydelig Besparelse for Tienesten, og den har tillige gjort det mueligt, til Fordeel for de Ydende, at forandre Naturalpræstationerne, som vare bestemte ved den sidste Rigsdafor Hertugdommet Warschow, til Ydelser i Penge Denne Forandring har paa eengang skaffet det Offentlige Jndtægter, uden hvilke de vigtigste Grene af dets Bestyrelse havde manglet, og har tillige betydelig lettet de Ydende, ved den Skaansel, man har viist dem, i at fastsætte Priserne for de pligtige Naturalydelser under Torveprisen, endogsaa paa de Steder, hvor denne var lavest, og i at give Opsættelse med Afbetalingen af de tilbagestaaende Ydelser. Denne Forandring er ogsaa en Velgierning for Yderne derved, at den sparer dem for de Bryderier og Fornærmelser, som de før maatte taale, og som al Paapassenhed, af de overordnede Embedsmænd ei var istand til aldeles at forekomme, med Hensyn til Maalet, Vægten og Beskaffenheden af Naturalydelserne. Denne Forandring fritager ogsaa Yderne for Tidsspilde og Vognslid ved Transporterne til Oplags stederne for Militairydelserne, og derfra igjen til de Steder, hvor de blive fortærede; hvilket er saa meget vigtigere, som disse Reiser ofte maatte gjøres paa de daarligste Veie, eller paa de Tider, da Agerdyrkningen fordrer alt Arbeide."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Hvad Districtslægerne, Lægdsforstanderne, Lægdsmændene og Sognefogderne angaaer, da forbeholder Forfatteren sig, for at undgaae Gjentagelser, at foreslaae, paa et passende Sted, det, som efter hans Mening, kunde foranstaltes i alle de Tilfælde, hvor Vognmandslaugene enten ere for langt borte, eller ikke kunne bestride de Kjørseler, som maatte fordres, naar Friægter bleve afskaffede. b) For militaire Transporter og Armeens Forpleining i Krigstider, veed Forfatteren intet fuldstændigere og rigtigere at foreslaae, end det, som indeholdes i den nu ophævede allernaadigste Forordning af 30te April 1809. Dog maatte det tillades mig allerunderdanigst at bemærke: at ogsaa de i Forordningens 2den 5. undtagne 4 Miles Kiørsel synes at burde betales, samt at ingen Kiørseler, undtagen blot de paabydende Leverancers Transport, burde affordres andre, end de beskikkede Befordrings anstalter, for disse befandtes utilstrækkelige. Da Statens Forsvar og Roligheds Vedligeholdelse er et almeent Anliggende, saa følger det af Tingens Natur, at alle Udgifter for militaire Kjørseler og andre Præstationer, saavel i Freds-, som Krigstid, bør udredes af Statscassen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Af de gamle Munkestole i Choret findes de fleste endnu i fuldkommen Stand, 24 i Tallet, paa et noget ophøiet Trægulv, saaledes, at de næsten omgive Choret; men 6 af samme Slags, maatte man, for at faae Plads omkring Alteret, ved den sidste Forandring, borttage. Den Kugle, hvoraf Herlof Trolle fik sit Banesaar, gjemtes endnu for faa Aar siden paa Trolles Monument; men ved Bygmesterens Skjødesløshed blev den, ved Kirkens sidste Hovedreparation (1811-12) bortkastet. Den gjemtes paa hans Monument i et i Marmoret indboret Hul. Herloffs og hans Broder Byrge Trolles Jernrustninger, som begge endnu ere i god Stand, bleve 1816, da de laae adspredte i Stumper, samlede, og fuldstændigt ophængte ved Trolles Monument. Forresten ere de øvrige Oldtidsminder, som findes i Kirken, ikke af synderlig Betydenhed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Blandede Efterretninger. Om Napoleons Ophold paa St. Helena. (Fortsættelse; see forr. No.) Ved Grev Las Casas's Heftelse (i Novbr. 1816) mistede R. een af sine vigtigste Fortrolige. Et hemmelig skrevet Brev (der indeholdt en lon lig Anklagelse imod Gouverneuren, som denne paastod, hvilket han med sin Tjener Scott vilde sende til Engelland) var Skyld deri, og N. selv lastede Las Casass's Ubesindighed ved denne Leilighed. Man fratog Greven hans Papirer, hvoriblandt ogsaa den af ham holdte Dagbog og Napoleons Historie om hine Feldttoge i Jtalien. Disse bleve ham, de tidligere Løvter uagtede, at tilbagegive alle hans Papirer, kun for en Deel tilbageleverede, men Dagbogen beholdt Gouverneuren, da Las Casas i Slutningen af December blev bragt til Godthaabs Forbierg. (Af dette Værk ere nu to Bind (Paris chen l'auteur 1823) udkomne. De indeholde Tidsløbet fra Mai 1815 til Marts 1816.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
J April 1817 var N. sysselsat med Bemærkninger over Friedrich den Stores Værker. Skriftet skulde blot indeholde Anmærkning angaaende Krigsforholdene og ikke flere Oplysninger end tilKrigsbegivenhedernes Forklaring vare nødvendige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
"Digteren, Philosophen har sagt, at det er et Skuespil, Guderne værdigt, at see en Mand i Kamp med Ulykken. Uheld og Standhaftighed, havde ogsaa deres Hæder; en saa ædel og stor Characteer kunde ei sættes i een Classe med de gemt neste Siele, den, der har regjeret os med saa megen Berømmelse, der har været Verdens Beundring og Skjebne, kan ikke ende som en fortvivled Spiller eller bedragen Elsker. Hvad skal da blive af alle dem, der troede og haabede paa ham, Skulde han da for stedse lade sine Fiender beholde fri Mark, Er det ualmindelige Ønske, der frembringer dette, ikke tilstrækkeligt til at tilskynde ham til Modstand? Hvo kjender iøvrigt Tidens Hemmeligheder, Hvo vover at bestemme denne Fremtid? Hvad kan ikke en simpel Ministerialforandring, en Fyrstes eller een af hans Fortroliges Død, den ringeste Lidenskab, den mindste Splid tilveiebringe, og desl. m. - Adskillige af disse Ord havde deres Jnteresse, sagde Keiseren; men hvad kunde vi vel gjøre paa dette forlorne Sted, Vi ville leve af Forgangenhed; den har noget bedre at tilfredsstille os med. Besidde vi ikke Nydelsen af Alexanders Liv, Vi ville have endnu noget Bedre; De vil læse Dem selv, Sire. - Nu sagde han, vi ville skrive vore Mindeværdigheder. Ja, der maa arbeides, ogsaa Arbeide er Tidens Lee. Desuden maa man ogsaa opfylde sin Skjebne! Og fra dette Øieblik antog han igjen et let, ja muntert Væsen, og gik over til Gienstande, der intet havde tilfælles med vor Stilling. Da Keiseren anden Gang aftakkede, ilede En, der elskede ham for hans egen Persons Skyld, og som kjendte hans Mangel paa Forsynlighed, hen til ham, og spurgte, om han havde valgt Forholdsregler for Fremtiden, Man havde ikke tænkt derpaa, og Napoleon var aldeles ikke i Besiddelse af noget. For at afhielpe dette, maatte enhver gjøre Sit, og det lykkedes at faae de 4-6 Millioner samlede, der kom i Hr. Lafittes Forvaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
J det Øieblik, han vilde afreise fra Malmaison, var hans Venners Omsorg ikke mindre nyttig for ham. En Mand, der ikke stolede paa den fra vor Stilling uadskillelige Uorden og Forvirring, vilde selv eftersee, om den lille Skat ogsaa var kommet til sin Bestemmelse. Men hvor stor var hans Forundring, da han erfarede, at man havde ladet den Vogn, hvori den befandt sig, blive staaende i een af Malmaisons Remiser, og da man nu vilde bringe den i Sikkerhed, fandt man ikke Nøglen. Denne Forhindring medtog megen Tid, og vor Afreise blev derved noget forsinket. Hr. Lafitte kom nu, for at give Keiseren et Beviis for Summen; men Keiseren vilde ikke modtage det, og sagde til ham: Jeg kjender Dem, Hr. Lafitte; jeg veed, De under ikke min Regjering, men jeg anseer Dem for en ærlig Mand. - Ogsaa Ludvig den Attende, da han afreiste til Gens, overgav Lafitte en betydelig Sum. Ved Napoleons Tilbagekomst, den 20 Marts, blev han kaldt til Keiseren, og spurgt angaaende dette Depositum, som han ikke nægtede at have modtaget, og da han frygtede, at det ham gjorte Spørgsmaal kunde indeholde en Bebreidelse, svarede Napoleon: "Aldeles ikke, disse Penge tilhøre Kongen personligen, og de huuslige Anliggender have intet tilfælles med Politiken."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Dr. Struve i Dresden har i den derværende Reichelske Hauge indrettet en Anstalt til at drikke konstige mineralske Vande. Henved 300 Brøndgjæster vandrede der i afvigte Sommer og nøde Vand à la Karlsbad, Eger, Marienbad, Pyrmont. Eger- og Seltservandet skal, efter Nogles Paastand, endog være i Aand og Friskhed bedre end det, der forsendes fra Original kilderne! Jouy's Sørgespil Sylla er allerede over 40 Gange opført, og har indbragt sin Forfatter 60,000 Fr. (henved 20,000 Rbd. rede Sølv).J Oxford findes i en Professors Hauge et Figentræ, der er kommet fra Orienten, og som er plantet af den berømte Reisende Pockocke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Anecdot. Ludvig den Tolvte (født 1462, død 1516) vilde begynde Krig med Hertugen af Mailand, og spurgte Jacob Trivulce, en meget erfaren Ofcier, hvilke Fornødenheder der vare meest nødvendige, "Tre Ting", svarede Trivulce; "ere uundgaaeligt nødvendige: Penge, Penge, og endnu engang, Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 26. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 April 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Om Qvaksalvere eller saakaldte kloge Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Det er vist, at den første Læge i Verden, har været en lykkelig Qvaksalver, og havde Æsculapius levet i vore Dage, saa var han upaatvivleligen, i det mindste førend han helbredede Fyrsten i Dannien eller Epidaurus for sin Øiensygdom, blevet dømt for Qvaksalverie. Oldgrandskerne have villet udlede hans Navn af det ebraiske Es, en Geed, og Kaleph, en Hund, fordi han ved sine chirurgiske Curer betjente sig især af Gedemelk eller Hundes Slikken: et Middel alt for simpelt til at han kan have læst det i et noget mueligt System. At han af de Gamle blev forgudet, beviser intet, i Walliserlands Dale agtes Kretinere jo endnu i vore Dage for overnaturlige Væsener, og den Familie, som eier en saadan kropsyg Vantrivning, betragter ham som en sand Velsignelse, der bringer Held og Lykke over Huset. Al Lægekonst er empirisk (erfaringsmæssig), og Erfaringen er Lægevidenskabens Moder. Man foragte derfor ikke saadanne Erfaringer, som Almuen benævner med Huusraad, thi de ere for Lægekonsten hvad Ordsprog ere for Moralen - Frugten af tusinde Erfaringsprøver, og, som oftest, af lykkelige Indfald og Tilfælde. Men tre Tusinde Aar ere i det mindste forløbne siden Æsculapius gav sig af med Curer. Efter den Tid er Helbredelseskonsten gaaet frem med Kjæmpeskridt, og allerede Hippokrates, som levede henved otte Hundrede Aar efter ham, gav Konsten en videnskabelig Form, og leverede et Mønster paa en Semiotik, eller Sygdomstegnlære. Med Ret kan nu en Konst, der er bygt paa tre Aartusinders Erfaringer og Grandskninger, kaldes en Videnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Dette Lovbud blev ved senere Rescripter og Resolutioner saaledes forandret, at istedetfor een til to Reiser paa 6 Mile, skal nu gjøres 4 til 5. Reiser paa 1, 2 til 3 Mile; at Materialierne til Kirkegaardsmurene eller Digerne ogsaa skulle hentes; at baade Bønder og Huusmænd skulle gjøre det Pligtsarbeide der behøves, endog i Høe høsten, undtagen hvor Engene beviisliggen ere meget vaade, og Høsten desaarsag særdeles besværlig; dog skal Kirkens Eier endnu holde en stærk Kalkslager, hvis Kølle ikke maa være lettere, end den, der bruges af Pligtsarbeiderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Paa denne Maade ere nu Friægterne til Kirkerne, som oprindelig ikkun vare een til to Kjørseler, forvandlede til 4 a 5, og Haandarbeidet til et ubegrændset Hoverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Endskjønt Forfatteren i Almindelighed misbilliget, at betage nogen de af ham i lovlig Form erhvervede Rettigheder, uden Vederlag, saa synes det dog her billigt, at enhver Kirkes : eller Kirketiendes Eier burde, med de i Loven befalede Kirkeregnskaber, bevise, at Kirkens Jndkomster ei vare tilstrækkelige til dens Vedligeholdelse, baade med Materialier og Arbeids omkostninger, før han kunde vente nogen Hielp af Sognets Beboere, som, ved at yde Tiende, allerede paa denne Maade have betalt Kirkens Vedligeholdelse. Blev Kjørslerne indskrænkede til de ved Loven bestemte een a to aarlig til nærmeste Kjøbstæd eller anden Plads, hvor de fornødne Materialier, til gangbare Priser, kunde bekommes, og naar disse Kjørsler aldrig maatte fordres, uden paa de for Bonden beleiligste Tider, samt naar Vejene vare mindst besværlige, saasom een Reise om Vinteren i godt Føre, og een om Sommeren, enten sidst i Mai eller først i Juni, da var Byrden næsten ufølelig, og der blev liden Grund til heri at gjøre nogen Forandring. Men for det ubestemte Haandarbeides Ophævelse gielde de allerede anførte almindelige Grunde. Skulde det derimod findes billigt og retfærdigt, at det, i Forening med Tienden, fremdeles bør ydes, da bør det dog i det ringeste bestemmes til en vis Størrelse eller Mængde; og ifald Vederlag, istedetfor Arbeide in nature, af Vedkommende blev antaget, da er det en Selvfølge, at dette Vederlag bør udredes forholdsmæssig af enhver enkelt Commune. Saadanne Foreninger eller Bestemmelser, hvorunder de locale Omstændigheder maatte for det meste gjøre Udslaget, kunde vel neppe bevirkes uden ved Kongelige, med fornøden Myndighed beskikkede, Commissairer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Kjøbenhavns Børs, d. 1 April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 248. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 14 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 125 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Rettelser til No. 24. J Efterretningen om afdøde Advocat C. F. Schmidts Testament, 1ste Side, 2den P., Lin 2 nedenfra, for 1000 Mk. Lübsch læs: 10000 Mk. Lubsch - P. 371, Lin. 14 og 15 nedenfra, for Ti Tusind Hamb. Lübsch Mk. o. s. v., læs: 10,000 Rdlr. Schl. Holst. Cour. Hæn Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-06
Nyeste Crilderieskjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 27. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 April 1823. Charles Baron de Selby. (Meddeelt.) Født i Engelland kaarede han tidligen Danmark til sit Opholdsted, Snart blev dette hans nye Fødeland ham dyrebart, dets Glæder og Sorger vare hans. Enhver, der stod i nøiere Forbindelse med denne Ædle, veed hvor dybt det engelske Overfald 1807 krænkede ham; thi det var ikke allene hans elskede Danmark Ulykke han følte, men Gammelengellands Hæder, som under enhver Meridian er den fødte Britte hellig, saae han forbunklet. Denne Catastrophe bibragte hans Hjerte et Saar, der ikke lægtes medens det slog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-06
Vi ville ikke dvæle ved de Offere de Selbyi hiin Tidspunkt bragte vort Fædreland; de vare saadanne som de kun kunne ventes af en Mand, med hans Høimodighed og Fødelands kjerlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-06
Fiin æsthetisk Tact og Smag for det Skjønne i Natur og Konst, var et Hovedtræk i de Sel by's psychiske Characteer. Bekkeskov - maaskee det smagfuldeste Herresæde i Danmark – staaer som et varigt Minde herom. Som Jorddrot var han sine betydelige Godsers sande Velgjører; aldrig gik den vindskibelige, men fattige Bonde hielpeløs fra ham. Med Taknemmelighed nævne BekkeskovsBønder Navnet: Selby, i det de mindes den Godmodighed, hvormed de af ham bleve behandlede, og hvorved de efterhaanden arbeidede dem ud af den Armod, hvori de, førend hans Besiddelsestid vare nedsjunkne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-06
At de Selby paa sit Gods Ourupgaard fulgte de samme ædle Grundsætninger, der udmærkede ham paa Bekkeskov, derom er kun en Stemme. Vi ville i den Henseende blot anføre, hvad der læstes i Lollands-Falsters Stiftsavis No. 42 forrige Aar: "Eieren af Orup gaard paa Falster, Baron de Selby, indsaae i Efteraaret 1821, da den offentlige Kornleverance blev paabudet, at Godsets Bønder hverken kunde levere Korn, især Hvede, til den bestemte Vægt, ei heller give Kornet den Rensning, der var nødvendig, hvis de med de tilstaaede høieste Priser skulde godtgjøres, og valgte derfor, ikke at levere Korn i Afdrag paa Skatterne. Derimod tillod han Godsets Bønder, efterhaanden i Vinteren, ugentligen at levere det paabudne Qvantum Korn paa hans Magazin, da han vilde godtgjøre disse Kornvare, med samme Beløb og paa samme Maade, som de fra det Offentliges Side godtgjortes. Endvidere tillod han Godsets Bønder, at levere efterhaanden Kornvare af forskjelligt Slags, imod at erholde Betaling derfor, efter den paa Landet gængse Priis. Bønderne have saaledes erholdt den høieste tilstaaede Betaling for det Qvantum der til offentlig Tjeneste burde leveres, og for Resten er dem betalt følgende Priser, for Hvede 5 Rbdlr., Rug 16 Mk. 8 s., Byg 14 Mk. 8 s. Priser, der overgaae de paa enhver Tid gieldende Landepriser. At denne ædelmodige Adfærd mod Bønderne har, efter Conjuncturerne, medført betydeligt Tab for Eieren, er indlysende nok Om den paaskjønnes af Godsets Bønder er vel - . - At flere Godseiere efter tvivlsomt 2 Evne og Villie vilde bidrage til at holde Kornpriserne i Veiret for Bonden, som det eneste Middel til hans Understøttelse var ønskeligt, Og hver den, der anseer Agerbruget som Landets første Støtte, vil glæde sig ved at underrettes om hver hensigtsnyttig og ædel Daad." Hvad de Selby var for sine Bønder, var han for utallige Andre, som fælde Taknemmelighedens og Savnets Taarer paa hans Gravhøi.