Københavns Adresseavis, 1762-04-23
Om nogen vilde give en nøyagtig Beskrivelse paa alle Kiendetegnene paa de Jordarter og Stene, som indeholder en Mængde Kalk, være sig graa eller hvid og det saa tydelig, at de Enfoldige kunde bruge samme til en Rettesnor ved Eftersøgning. Fremlage til Præmiers Forhvervelse. Nytten af Prisers Udsættelse er ligesaa bekiendt, som velgrunAl det i den Menneskelige Natur. Mange Landes Erfarenhed aflegge det tilstrækkeligste Vidnesbyrd derom. Videnskaberne ere oplivede, Konsterne befordrede, begge Deele formeerede med nye og nyttige Opdagelser. Store Sieles Fortrin er sat i Lyset; Vittige men fortrykte Hoveder ere revne ude fra Mørket; Fortienester ere alleroftest i denne Arcopagitiske Ret erkiendte for Fortienester: Lande, som af den ved Priser i forrige Hundrede Aar lagte Sæd nu hoste fordeelagtige Frugter, blive paa samme Maade ved at mante Væxter, som skulle nytte det følgende. Vort Fædreneland, har seet andre Landes Fordeel, og kiender Kilden. Fædernelandets Fader har aabnet den hos os. Selvsamme mægtige og kierlige Haand, der har gjort de mange andre nyttige Stiftelser, har og gjort denne. Landhuusholdningen, den for et Landsaa umistelige Videnskab, udbreder sig hos os. De Oplysninger og Opdagelser, som den Kongelige Gavmildhed aarligen forskaffer, giør, at denne Videnskab udskyder sig i flere Grene til flere Frugter forden beste Monarks elskte Folk. De smukke Videnskaber glæde sig og ved den samme Naade. De love sig iblant os en Høyde, som svarer til den høye Beskytters Hensigt. Tale=Skialdre= og Skildre=Konsten have Føye til at spaae sig den gyldne Alder. Kongen er gjerne sit Folks Mønsteer. Jntet Exempel er større, intet er kraftigere. Man kand haabe, at Fædernelandets Børn, som see daglig nye Prøver paa dets Faders Omhue, følge Høysammes Fodspor. En Undersaat, en velfindet Patriot, har fattet det Forsæt i sin Ringhed at følge den. Begyndelsen giør han med at udlove 4 Priser, hver paa 50 Rdlr. Hans Landsmænds Domme og deres Understøttelse skal bestemme Fortsettelsen. Selv forbeholder han sig allene Gaven. Dommen over de indkomne Stykker har han overladt til Mænd, hvis Skarpsindighed og Upartiskhed han er forvisset om. De 4 Priser bliver uddeelte til dem, som best oplyser følgende fire Materier. Den første Priis tilfaldet den, som grundigst viser: Hvorfor en Guddommelig Forløser egentlig var fornøden for os Men her ønskede man, at dette allervigtigste Beviis maatte af fattes saaledes, at Ulærde ligesaavel, som Lærde kunde kiende og fornemme dets Kraft. Grundighed og Tydelighed maatte da saaledes foreenes, at Sandheden kunde sees i lige stort Lys og Styrke. Den anden. Priis bliver den til Deel, som tilstrekkeligst viser: Hvad Fordeel og hvad Mangel det Danske Sprog har i Sammenligning med det Tydske og Franske? Her ønskede man at see Fædernelandets Sprog holdte imod disse Fremmede, og det i et Sprogs hele Viide. Dets Rigdom og Fattigdom paa Ord af alle Talens Parteer, dets Grammatik, dets Syntaris, dets Construktion, dets Udtale, dets Beqvemhed til de smukke Videnskaber a. Alt dette vilde da blive en Betragtning for Arbeyderne. Det kiendes lettelig, at man fordrer mere et grundigt Anlag, end en omstændelig Afhandling. Den tredie Priis skal tildømmes den, som grundigst forklarer Hvorvidt Forældre uden Statens Fornærmelse kunne og ere pligtige til at bestemme deres Afkoms udvortes Lyksalighed i Staten Den fierde Priis vil tilhøre den, som best oplyser: Hvilke Lande der have været de lykkeligste, enten de, hvori det ikke har været tilladt at skrive omden offentlige Landhuusholdning, eller de, hvor det har været enhver tilladt? Alle Afhandlingerne skrives paa Dansk, og hvert Stykke, som indsendes maae kunne trykkes paa 6 Ark med smaa Cicero Skrift, Man ønsker end mere, at Sprogets Reenhed og Yndighed maae være Forfatterne en Sag af Vigtighed. Afhandlingerne indsendes Franco, under Forsegling til den Mummiske Boghandling paa Børsen her i Kiøbenhavn, og uden paa skrives: For Priserne. Et Tanke=Sprog maatte skrives paa hvert Prøvestykke. Det samme maatte og skrives paa en medfølgende og med et fremmed Signet forseglet Seddel, inden i hvilken Forfatteres Navn, Titel og Opholdsted maatte findes. Alle Stykkerne maae være indløbne inden St. Hans Dag 1762. Tre Maaneder derefter skulle Priserne tildømmes de Stykker, som holdes for de beste, og da blive allene de Sedler aabnede, som høre til dem. De øvrige forseglede Sedler derimod blive ubrudte og tillige med Afhandlingerne udleverte uopbrudte paa Anfordring. Derpaa skulle deres Navne, som have vundet, strax i de lærde og Kiøbenhavnske Danske Post=Tidender bekiendtgiøres, og Stedet anvises, hvor de kunne modtage deres Priser, og siden afhente 2 Exemplarer af Priisskrifterne.