JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-08-12
af den Frisindede læstes faa Dage derefter, som sædvanligt Begyndelsesdigt, følgende træffende Satire, overskrevet Før og Nu lys, Hvor er det som taler, At ikke han vælger iblinde – –"Connel her i Nord: Hvad Folk i en Magistrat? Hør ham, han anbefaler. Saa skal man Peber servere, Det frie aabne Ord. Til Gavn for et vist Parti Man mod ham opponerer; J Laugsmestre da bundne ere; – Han kieter med knyttet Kno; Nei, Døren bør lukkes i. En Folketarm er generer Tys! Hvo er vel denne Den danske Mirabeau. Camælcontiske Mand, Saalænge man er sikker Som "muntrer med Cajenne, For Conferentsraad Mantels Færd Lyser Offentligheden i Band? – –J Balgen jeg ikke stikker, Der var en Kæmper i Leire Endnu mit gode Sværd. Jfærd med at grave sin Grav, Te skulle energisk spære, Hans Kampdaad vilde man feire, Det er et Kongebud, Og Folket et Guldhorn ham gav. Som ei man uden Fare. Det elskede han saare Skal vove at slette ud. Han tolkede Tanken sin, Det er den følge Snærten, Der tindred en mandig Taare: Der i Aande holder dem; "Jeg skjænker Jer ublandet Viin."Men Balsamen: Trykkesværten, men for sig nærmed hans Ende Trækker Edder og Bullenskab frem." Alt Blandingen svovede man; Saa lad os da begynde Han glemte da Venner og Frænde, Med det frie aabne Ord, Og Guldhornet glemte han. Ei Berlingske blot forkynde. Det er en gammel Historie, Resultatet fra Borgerens Bord. Dog bliver den altid nye Lad Borger selv høre herinde: Men lægger man den til de forrige, Hvo skyldes hvert Resultat, Bliver Resultatet et – Fyl Et følgende Nr. af den Frisindede (Nr. 90) maatte derimod udgaae uden Begyndelsesdigt, fordi Censor strøg det og "Redacteuren kan ikke altid improvisere." Hr. Rosenhoff yttrede i nogle Betragtninger i denne Anledning: at han dog hellere havde seet, at denne Censors Bortstrygning var vederfaret Begyndelsesdigtet i Nr. 87, der tydeligt nok behandler Prof. Algreen Ussings Færd og Forhold, da det paa hans (Rosenhoffs) lange og tornefulde Skribentbane endnu er det Eneste, som han re alvorligt kunde ønske uskrevet." – J Anledning af denne Hr. Rosenhoffs Tilbagekaldelse, der vel kan undskyldes med de mangehaande Livets Tryk, ja for Øieblikket endog den personlige Friheds Berøvelse, der maa nedkne hans Sind- lover Fædrelandet, at den af Hr. Ussings Venner, der har forstaaet saaledes at intimidere Hr. Rosenhoff, i Sandhed skal kun have gjort sin Client en daarlig Tjeneste, idet han tvinger Fædrelandet til at bevise, at den bittre Spot over Hr. Ussings politiske Færd, som hiint Digt indeholder, er fortjent. Og for at lade Handling følge Ud paa Trusel, aftrykker Fædrelandet, strax i samme No.
Viborger Samler, 1843-08-12
den Tvasttale, som Cancellisecretair Algreen Ussing holdt ved Festen paa Skydebanen 28de Mai 1835, idet han udbragte en Skaal for den størst mulige Offentlighed i Communalvæsenet for alle Danmarks Kjøbstæder og navnligen for Kjøbenhavn!" Man støder deri paa Yttringer, som disse: "Man maa hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning; thi see, der gives mange Mennesker som ere de største Venner af Offentlighed, saalænge det blot angaaer Andre; men som ikke kunne taale den mindste Offentlighed, saasnart det rører ved dem selv. Man skal hylde Offentligheden i dens hele Udstrækning; imod sig selv, som imod Andre; i det Smaa, som i det Store o. s. v. - Er Modsigelsen klar nok - spørger Fædrelandet. – eller behøves der nogen Commentar, forat vise, at den Cancellisecretair Ussing, som talede saaledes den 28de Mai 1835, ikke er den samme som Professor, Ridder Ussing i Borgerrepræsentantmødet Torsdagen den 20de Juli 18432 – Det er derfor Pressens Pligt at gjøre opmærksom paa den Forandring, han har undergaaet, at fremhæve de Modsigelser, han begaaer, for at Folket ikke skal bedrage sig ved fremdeles at ansee ham for sin, for Frihedens og Udviklingens uforfærdede, urokkelige Talsmand. Netop derfor er han bleven Gjenstand snart for spottende, snart for alvorlige Angreb, og Jngen, der formaaer at spænde Satirens Bue, behøver at bede om Forladelse, fordi han har truffet Professor Ussing."
Viborger Samler, 1843-08-12
Som allerede meldt har Prof. Clausen med sin sædvanlige Frimodighed i "Dansk Ugeskrift drøftet Sagen om det projecterede skandinaviske Samfunds Ophævelse. Han siger deri blandt Andet, han har henvendt sig til dygtige Lovkyndige, for at erholde en Dechiffering af Reseriptets Ord, om der muligen var hensigtet til nogen, ham ubekjendt Lovbestemmelse, angaaende Samfundets og Selskabets Stiftelse; om muligen en eller anden Form var forbigaaet, som skulde have været iagttaget. Da dette blev benægtet, ønskede han at vide, hvorledes Lovkyndige kunde, paa Lovgivningens Vegne, agte at motivere Justitscollegiets Forbud, navnlig ved hvilken Lovfortolkning det paaberaabte Jndhold af Samfundets foreløbige Love skulde kunne afgive Bidrag til en saadan Motivering; men Vedkommende vilde ikke indlade sig paa at løse dette Problem. Efter derpaa at have drøftet Spørgsmaalet, ender han med den Erklæring: "at skjøndt han har maattet udslette sit Navn af Listen over det skandinaviske Samfunds Mod lemmer, vil han visselig ikke træde ud af Antallet af de Mænd, der paa enhver lovlig Maade, ved Raad og Daad søge at virke og med hverandre at samvirke til at fremme det litteraire og foriale Samqvem mellem de skandinaviske Folk. Den "Berl. Tid." lader kun altfor meget savne det af Regjeringen meest begunstigede Blad "Dagen" som ved Kongens Reiser optog udførligt Alt, hvad derom berettedes i Provindsbladene. Og ikke nok med at den Berl. Td. lader sig nøie med at henvise til disse Blade, saa er det, den deraf vælger, ikke altid det Væsentligste, hvilket den tvertimod udelader. Saaledes har den vel meddeelt hvorledes, under Kongens Ophold i Saxkjøbing, da Sogneforstanderskaberne fra de nærmeste Pastorater bleve forestillede Majestæten, en af deres Medlemmer (Pastor Berg fra Feis) fremstod og tolkede i en kort, men smuk Tale, Folkets Taksigelse for Communal=Indretningen og dets Tillid til Kongen, at han, naar Omstændighederne tillade det, vil lette de Byrder, som paa hvile især den Stand, som maa fortjene sit Brød i sit Ansigts Sved. Men den Berl. Tid, har derimod ikke som Loll. Falst. Av. bemærket det Jnteressanteste derved, at nemlig Hs. Majst. besvarede denne Tale, henledende Forstanderskabernes Opmærksomhed paa den velsignede Høst, som der iaar er Udsigt til og som i Forening med god Huusholdning vil bøde paa foregaaende Aars Misvext og give Landmanden Kræfter til at bære de Byrder, som ikke øieblikkelig kunne lettes. (Kbhpst.)
Viborger Samler, 1843-08-12
Jomfru Fieldsted vil før sin Afreise fra Paris debutere paa den store Opera.
Viborger Samler, 1843-08-12
J Overeensstemmelse med de af Hs. M. Kongen allernaadigst trufne Bestemmelser angaaende de Chausseeanlæg, som i Aarene 1842 og 1843 vilde være at foretage i Hertugdommene Slesvig og Holsteen for Finantskassens Regning, ere i begge de nævnte Aar følgende Kunstveie, for hvilke af Hertugdommen det i § 67 af Veiforordningen af 1ste Marts f. A. fastsatte Bidrag bliver at udrede, tagne under Anlæg. 1) J Hertugdømmet Slesvig Hovedlandeveien fra Flensborg over Wanderup til Husum, i en Udstrækning af 9090 Roder eller circa 5 1/2 Miil. 2) J Hertugdommet Holsteen Hovedlandeveien fra Neustadt over Ahrensbock til Segeberg, med Sidearme til Chausseelinien fra Eutin til Lübeck, i en Længde af 9703 Roder eller circa 5 1/2 Miil. (Big. Td.)
Viborger Samler, 1843-08-12
Det kgl. Musæum for nordiske Oldsager har faaet foræret af Skovrider Fasting, som fundne i Borres, i en Tørvemose i Almindingen paa Bornholm, en Kile af Sandsteen, der nu bestaar af 2 Stykker, og som efter Sigende fandtes med et Skaft af Træ, hvoraf et Stykke medfulgte. Det er, saavidt vides, første Gang at man i Danmark har fundet en Steenkile med Skaft, og dets Tilintetgjørelse er derfor saameget beklageligere. Tillige fulgte fra Samme en stærk oryderet Øxehammer af Jern.
Viborger Samler, 1843-08-12
En Kieler har taget Professor Martensen det meget ilde op, at han ved den "Standchen", som bragtes ham forleden Aften af de theologiske Studenter i Kiel i Forening med den derværende Liedertafel, yttrede det Ønske: at Danske og Tydske, ligesom de i deres høieste aandelige Jndteresser vare enige, ogsaa iøvrigt maatte leve tilsammen som Brødre! - "Jeg veed ikke siger Kieleren i Jtzehoer Ugeblad om det er mig alene, der har opfattet dette Ønske som en Formaning; men jeg erindrer mig tydeligt, at det berørte mig paa en ubehagelig Maade. Hvad De tænker Hr. Professoren paa Er det da os, derhar yppet Striden, Tragter Man ikke fra dansk Side efter at undergrave og tilintetgjøre vore helligste Rettigheder, Vil man ovenikjøbet formane os til Rolighed og Fredsommelighed, for at deres Machinationer kunde koste dem mindre Sved og Blæk, Nei, vil Gud, ingen Roi begge selvstændige, ukrænkelige Lande", indtil man lader os i Fred og Ro – men da gjerne baade Haand og Hjerte Det Pricelske Selskab giver for Øieblikket Forestillinger i Staden Slesvig.
Viborger Samler, 1843-08-12
Viborg. Jfølge derom yttret Ønske, anløb Dampskibet "Hebe afvigte Onsdag Formiddag Ladepladsen Hjarbek, beliggende omtr. 1 1/2 Miil herfra Byen, og afseilede derfra med et Selskab af 19 Personer til Øen Fuur; her tog man den bekjendte store Steen= eller Jordmasse i Øiesyn, hvorefter Reisen fortsattes til Nykjøbing, hvor man indtraf Kl. 6. De i Havnen liggende Skibe saavelsom Havnedæmningen vare tæt besatte med Damer og Herrer og dannede, især paa Skibene, smukke Grupperinger. Under Hurraraab, Kanonskud og Musik af blæsende Jnstrumenter steeg Selskabet iland her, og efter at have beseet flere smukke Lystanlæg m. m., deeltog dette i en Souper paa Gjestgivergaarden, hvor flere Skaaler (iblandt andet for en stedse tiltagende større Freqvents mellem Liim fjordens forskjellige Kjøbstæder og dens Opland") udbragtes. Derefter profiterede flere af Selskabets Medlemmer af et, ligeledes i Anledning af dettes Ankomst, arrangeret Skovbal. Kl. 3 om Natten tilkjendegav imidlertid et Kanonskud fra Hebe", at Fristen her var forbi, og efter at Selskabet var bleven forøget med endeel Herrer derfra Byen, fortsattes Reisen til Lemvig, efter at flere Fremmede atter vare tiltraadte underveis ved Ladepladsen Struer. J Lemvig, fandt Selskabet en lignende festlig Modtagelse som ved Ankomsten til Nykjøbing; efter et kort Ophold afgik Hebe fra Lemvig med henimod 80 Personer, passerede Agger Kanal, gjorde en lille Runde ud i Vesterhavet, og retournerede atter til Lemvig og Struer, hvorfra Reisen fortsattes til Thisted, og skjøndt man først ankom hertil ved Midnatstid, overraskedes man dog af gjentagne Hurraraab af en stor Deel Mennesker der stode ved Havnen. Den hurtige Afreise herfra, 3 Timer efter Ankomsten, foranledigede imidlertid, at Byen dengang saagodtsom blev fremmed for Selskabet. Naar undtages et Par Regnbygger, igaar Formiddags, blev denne Lystreise begunstiget af det skjønneste Veir, og efter at have anløbet Nykjøbing, (hvorMusikcorpset, der herfra havde gjort Touren med og underveis musiceret, atter landsattes), var Selskabets Ankomst til Hjarbek igaar Kl. 12 Middag. - Foruden at den ærede Comitee for Dampskibet paa bedste Maade havde draget Omsorg for Selskabets Beqvemmeligheder, undlader man ikke tillige at anføre, at flere af dens Medlemmer i Onsdags indtraf med Dampskibet til Hjarbek, complimenterede Selskabet og gjorde Touren med til Thisted. Vi slutte med det Ønske, at Forholdene snart maatte ordne sig saaledes, at det kunde betale sig for et Dampskib, oftere at gjæste vor Ladeplads. "Hebes Ankomst til Hjarbek igaar Middags, havde hidlokket flere Mennesker herfra Byen til at tage dertil, for i Baade at aflægge Besøg paa Dampskibet. En af disse, var imidlertild uheldig til at kæntre; dog blev alle dets indehavende Personer lykkeligviis reddede og slap saaledes med Skrækken.
Viborger Samler, 1843-08-12
Reisende med Dampskibet Jrio, fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 9de August: (Afg. fra Kbh. M. Kl. 5. Ank til Aarh. Eftm. Kl. 4, 13 M.) Lehnsgreve de Scheel med Søn, Cantor Topp med Søn, Prof. Bendz med Frue, Frøken Waagepetersen, Frøken Myhre, Mecanicus Lund med Kone, Mad. Topsøe med Søn, Frøken Wulff, Høiesteretsassessor Bruun, Rector Nielsen, med Frue, Overauditeur, Borgemester Høyer med Familie, Høiesteretsadvocat Buntzen, Overlærer Funck med Familie, Kbm. Jngersen, Apotheker Dahl med Kone, Fru Fischer, Cand. juris Jacobsen, Auditeur Glahn med Frue, Provst Weisner med Frue og Svigerinde Baronesse Güldencrone, Fabrikcontrolleur Chlers, Jsenkræmmer Creemers, Vandmester Sørensen, Klædehandler Schmidt, kongl. Fuldmægtig Lund med Frue, Cand. Ploug, Krigsraad Dreyer, Frøken Friis, Hr. H. Kornerup, Disciplene Hansen, Jsaacksen, Ramus og Amsink, Exam. juris Jensen og Stabell, Jomfruerne S. C. og H. Stabell, Overlærer Fleischer, Kunst gartner Winther, Apotheker Reddelin, Particulair Jacobsen, med Kone, Studenterne Stabell og Ree, Kom. Olsen, Jfr. Petersen, Møller Pedersen, samt endeel Dækspassagerer. Fra Helsingøer, Kammerraad Zeiner, Fuldmægtig Lassen, Etatsraad Steenfeldt, Discipel Steenberg, Adjunct Bahnson, med Søster. Jalt 76 Passagerer.
Viborger Samler, 1843-08-12
Med Dampskibet "Caroline Amalie" fra Kbhvn. til Aarhuus, den 9de August: (Afg. fra Kbh. om Morg Kl. 5. Ank til Aarh. Efterm. Kl. 4 1/2. Adjunct Lassen med Familie, Procurator Olsen, Adjunct, Levinsen med 2 Søstre, Grosserer Bastrup, Studerende Freiesleben, Jfr. Birnam, Glarmester Bartels, Mad. Thisted, Hr. Jacobsen og Kone, Hr. L. Køhler, Provst Magnussen, Høker Jensen, Stud. Krabledsky, Jfr. Schønau, Mad. Mariager med 2 Børn, Jfr. Alling, Fabriqueur Nielsen, Frøken Kleist og Broder, Frøken Lindblom, Fru Prunstmed Datter og Pige, Cand. Holm, Lærer Syskind, Hr. Jespersen og Barn, Mad. Jensen, Mad. Berenz med Barn, Mad. Eichhorn, Mad. Reesen med Barn, Mad. Bruun, Frøken Bram, Høker Brandt, Jfrne Heins og Liisberg, Mad. Kyster med Barn, Jfr. Müller, O. Sadolin, Kom Rosenstand, Maler Rosenstand, Commis Rosenstand, Mad. Manniche, Mad. Dinesen, Mad. Hansen med 3 Børn, Proprietair Boserup, Jfrne Bøtcher og Otterstrøm, Skolelærer Thomsen, Høker Engholm, Jerne Jensen, Sommerfeld, Begtrup og Madsen, Mad. Lassen med Barn, Kom Kindler med Barn, Mad Dich, Mad Bæhr, Jnstitutbestyrer, Jacobsen, Skolelærer Jessen, Kobberhandler Melchens, Ho ker Nielsen, samt 22 Dækspassagerer. Fra Helsingøer: Student Banner. Jalt 122 Passagerer. Med Dogvognen fra Randers til Viborg, den 10de August: Etatsraad Tauber, Jfr. Ludviasen.
Viborger Samler, 1843-08-12
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 20de Aug.: Etatsraad Bruun, Kammerraad Leiner, Fuldmægtig Larsen, d'Hrr. Bahnson og Muus.
Viborger Samler, 1843-08-12
Døde. Kjøbenhavn: Marie Dorethea Spanier, f. Wilde, 71 Aar; forhenværende Handelsbetjent Johan Joseph Rein stein, 42 Aar; Enken Caroline Løvenhielm, 6 Aar; Christian Jacob Lindvort, 17 Aar. – Ørholm: Enkefru Kammerraadinde Randel Leisner, f. Frisch, 81 Aar. – Svanholm: Henrik Greve af Rantzau, 28 Aar. - Veile, Qvarteermester Søren Pedersen Hørups Enke, Ane Mette Madsen. Dømme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 31te Juli 1843. Nr. 126. - Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Ldsoprykt, Quistgaard som Defenfor for Drengen Mads Peder Jensen, tiltalt for Tyverie, svigagtig Omgang med Hittegods samt voldelig og ulovlig Omgang med et tredie Mand tilhørende Brev, for hvilke af ham i sidste Efteraar begaaede Forbrydelser han ved Horsens Kjøbstads Extraret den 4de April 1843 er dømt til at straffes af Slutteren under Fogdens Opsigt med en alvorlig Revielse af Riis, fordeelt paa 2 paa hinanden følgende Dage. – Dom: "Tiltalte, Mads Peder Jensen, bør straffes med 30 Slag Riis ved Slutteren under Fogdens Opsigt, fordeelte paa 2 Dage. Nr. 201. - Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Ldsoprykt, Quistgaard som Defenfor for Drengen Mads Peder Jensen, tiltalt for at have gjort sig skyldig i Tyverie, Bedragerie, ulovlig Omgang med Hittegods og Betlerie og ved Horsens Kjøbstads Extraret den 12te Februar f. A. dømt til at straffes med en alvorlig Revselse af Riis af Slutteren, under Fogdens Opsigt, samt til at give Erstatning til forskjellige Personer. – Dom: "Tiltalte, Mads Peder Jensen, findes under denne Sag at have været skyldig til Straf af Riis ved Slutteren under Fogdens Opsigt. Med Hensyn til den Tiltalte paalagte Erstatning bør Bytingsdommen ved Magt at stande. Den idømte Erstatning udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven, Alt forsaavidt saadant ikke allerede er skeet." Nr. 195. – Ldsoprykt. Lykke som Actor, contra Ldsoprykt, Bastrup som Defenfor for Arrestanten Jørgen Pedersen, Bødker og Tiltalte Søren Jensen Veie, tiltalte for Tyverie og ved Skodborg og Vandfuld Herreders Extraret dømte tilat hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 4 Gange 5 Dage og den Sidste i 2 Gange 5 Dage. – Dom: Tiltalte, Søren Christian Jensen Weie, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør Arrestanten Jørgen Pedersen Bødker hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Nr. 201. - Ldsoprykt. Bastrup som Actor, contra Ldsoprykt. Nyboe som Defenfor for Georg Carl Frederik Hartvig, tiltalt for at have tilføiet tvende Dragoner reelle Jnjurier paa det saakaldte lille Torv i Aarhuus, og ved Aarhuus Kjøbstads Politiret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage - Dom: "Tiltalte Georg Carl Frederik Hartvig bør bøde 10 Rbd. S. til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse. Nr. 205 - Ldsoprykt. Juul som Actor, contra Ldsoprykt, Jespersen som Defenfor for Christen Laustsen Fisker, tiltalt for Tyverie, og ved Hammerum Herreders Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. – Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes til 4 G. 5 D.
Viborger Samler, 1843-08-12
Paa 9de Søndag efter Trinitatis prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin ken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1843-08-12
Theatret i Viborg. (Femte Abonnementsforestilling.)
Viborger Samler, 1843-08-12
Søndagen den 13de August 1843, opføres: Matrosen, Comedie i 1 Act efter Savage og Lurien. Derefter; Variationer, componerede til Vaudevillen "Recensenten og Dyret, af Professor Sthoni, synges af Mad Wimmer. Til Slutning: Pariserdrengen, Lystspil i 2 Acter efter det Franske, oversat efter Theodor Dunckels Bearbeidelse. (Sjette og sidste Abonnementsforestilling).
Viborger Samler, 1843-08-12
Mandagen den 14de August opføres: Feiltagelserne, Comedie i 3 Acter efter G. Goldichmiths engelske Original, nyeste og sidste Udgave, ved N. V. Dorph.
Viborger Samler, 1843-08-12
NB. Næste Forestilling gives paa Onsdag. – De almindelige Spilledage blive Søndag, Mandag, Onsdag og Fredag. P. J. Titchen.
Viborger Samler, 1843-08-12
AVERTISSEMENTS. De Debitorer til Viborg Stiftsmidler, der endnu skylde Renter til afvigte Snapsting, advares om at afgjøre disse Renter inden den 19de Dennes, da de ellers ville blive saggivne. Viborg, den 11te August 1813. Holm, N. C. Ollgaard. const.
Viborger Samler, 1843-08-12
En pharmocentisk Candidat ønsker Condition til 1ste November. Anbefalende Testemonier, saaret for moralsk Opførsel som for Duelighed i Pharmecien kan fremvises. Billet mrkt. Pharmaceut bedes indlagt paa Ariscontoiret. Behag at mærke!
Viborger Samler, 1843-08-12
De Forældre, der have Børn, som ere bestemte for min Skole til Efteraaret, bedes at anmelde disse hos mig inden denne Maaneds Udgang, da det vil beroe paa Elevernes Antal, hvorvidt jeg kan bestemme mig til at forblive i Viborg eller ei. Skolepengene ere, som bekjendt, 8 Mk. pr. Elev maanedlig, og 2 Rbd. for to Elever fra een Familie.
Viborger Samler, 1843-08-12
Underviisning i Dansk og Tydsk tilbydes i særskilte Timer, baade for Voxne og Børn, mod 21 s. Timen pro persona; men naar flere forene sig til eet Parti, bliver Betalingen billigere. Det bemærkes, at kun Tydsk tales af Læreren i de til dette Sprog bestemte Underviisningstimer, ligesom det Meste af Grammatiken bidringes ved mundtlig Samtale. Viborg, den 11te August 1843. ærbødigst Aronh. Aronh.
Viborger Samler, 1843-08-12
Fra Pressen i Horsens er nylig udkommen: 106 Skjønhedsmidler eller: Kunsten, paa enhver Maade saavel at bevare, som at forhøie det menneskelige Legemes naturlige Skjønhed. Elegante Damer og Herrer helliget af Adolf v. Rosenbusch. Fordansket efter tredie meget forøgede og forbedrede tydske Originaludgave af 1842. Faaes indbunden for 2 Mk. 8 s. hos Boghandler Kabell. i Viborg og Boghandler Svendsen i Skive. Stearin-Lys og Schweitzer-Ost faaes hos G. Boye.
Viborger Samler, 1843-08-12
Syltekrukker, af forskjellige Slags og Størrelser, faaes hos G. Boye.
Viborger Samler, 1843-08-14
71 Aarg. No. 128.
Viborger Samler, 1843-08-14
Kongelig allernaadigst privilegeret Fiborg. Susto Civinde. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Daasenanandaransonanssonssensassesson, Daasenanandaransonanssonssensassesson, Mandagen den 14de August 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-08-14
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Paris, den 3die August. Espartero er paa sin Marsch til Sevilla overalt bleven modtagen med Taushed og Tilbageholdenhed; Krigsministeren, Jndenrigsministeren og General Linage ledsagede ham. Den af de ministerielle Journaler for kort Tid siden meddeelte Efterretning om, at det fra Cadix afsendte Artillerie havde erklæret sig for Jnsurrectionen, var aldeles ugrundet; det er derimod stødt til van Halen for Sevilla. Trods Generalerne Ricaforts og Menuisirs Frafald ere Espartero og van Halen stærke nok til at kunne byde General ConchSpidsen. Fregatten Cortes var tilligemed 3 andre Skibe den 18de ankommen for Cadiz. Paa Eskadrecommandeurens Opfordring til Municipalitetet om at ophæve Guadalquivirs Spærring, da han ellers vilde blokere Havnen, gav Municipalitetet Briggen Merrion og 2de Dampskibe Ordre til at løbe ud og spærre Jndløbet til Floden; men neppe vare disse komne udenfor Skudvidde, førend de forenede sig med Jnsurgenternes Skibe, Municipalitetet blev i høieste Grad opbragt over dette Slag. Jfølge de nyeste Beretninger skulde Cadiz, ved Efterretningen om Begivenhederne i Madrid den 22de og 23de, have erklæret sig for Jnsurrectionen.
Viborger Samler, 1843-08-14
Parisermoniteuren af 6te August meddeler følgende vigtige Telegraphdepesche, Perpignan, den 5te Aug Regenten (Espartero) har den 30te Juli, Kl. 4 om Morgenen, i St. Maria indskibet sig ombord paa det engelsk Linieskib "Malabar. Gen. Concha forfulgte ham med 500 Md. Cavallerie indtil Sta. Maria, der ligger to franske Mile fra Cadiz Efter nyere Meddelelser fra Paris ere Cortes sammenkaldte til den 15de Octbr. Man vil vide, at Ministeriet er tilbøieligt at erklære Dronningen for myndig.
Viborger Samler, 1843-08-14
Efter Beretninger fra Madrid om de sidste Tilgragelser i Sevilla var Gen. Concha, der kom fra Granada, den 25de Juli om Aftenen, rykket ind i Sevilla. Esparters ophævede pludselig Beleiringen, og tiltraadte skyndsomst Tilbagetoget til Cadiz. Den 26de rykkede Gen. Concheud af Staden for at forfølge Espartero, som først havde ifinde at indskibe sig i Cadiz, men som senere, deels ford Veien var spærret paa flere Steder, deels fordi han ikke stolede paa Jndvaanernes Troskab, besluttede at tye til St. Maria.
Viborger Samler, 1843-08-14
Til ovenanførte Beretninger tilføies efter Børsenhalle Hamborg, den 11te Aug. Med den Kl. 4 1/2 Eftermiddag ankomne franske Stafetpost erholde vi fra Paris det uhjemlede Rygte om en imellem Narvaez og Serrand, i Madrid udbrudt Uenighed, paa Grund af hvilken Narvaez havde fattet den Beslutning at tage sin Demission; kun paa Ministeriets indstændige Forestillinger skal han have forandret sin tidligere Beslutning.
Viborger Samler, 1843-08-14
Et Brev fra Madrid af 3die Aug. melder, at en ubetydelig Fegtning havde fundet Sted imellem Conchas og Esparteros Tropper, og at Regenten under Kampen var flygtet med flere af sine Tilhængere til Sta. Maria, hvorhan besteg en Baad, og søgte Beskyttelse under Malabars Kanoner. Skibets Chef vilde kun efter befaling fra den engelske Consul tage ham ombord. Derimod skulle Generalerne van Halen, Alvarez, Osset, Qvario og flere Stabsofficierer være tagne tilfange af Gen. ConchaBarcelonajournalerne af 31te Juli ere enige deri, at der iblandt de saakaldte Liberale spores Spirer til Uenighed, ja endog til Complotter.