JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Da Borgerskabet overleverede Grev Suwarow Nøgen til Warschau, hævede han den i Veiret og takkede Gud at den ei havde kostet saa meget Blod som Prags. Han havde ved sin Ankomst til Warschau en halv Times Samtale med Kongen. 9000 Mand polske Tropper strækkede Gevæhr og fik paa deres blotte Haandgiven Tilladelse at reise hver til sit Hiem. Nogle tusinde Mand som haardnakked paastod Forsvar, lod man med General Dombrowsky, Kantzler Kolontai og 5 Kanoner trække deres Vei, da Grev Suwarow for deres Skyld ikke vilde giøre Staden ulykkelig, og de dog ikke vil kunne undgaae ham, da General Fersen følger dem paa Foden. Ved de russiske Troppers Jndmarsch, maatte alle Husene holdes tillukkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Den hele Summa paa de i Omløb værende Assignaer bedrager sig 6400 Millioner, og Conventen har d. de beordret Velfærds-, Finants- og Lovgivnings-Udkuddet, at foreslaae Middel til disses Forringelse. For nogenlunde at komme efter de forfærdelige Underslæb, om har havt Sted, ved Sølvtøiets Borttagelse af Kir at alle Kirkesogner i Frankrig, skal indsende Fortegserne, har Conventen paa Cambons Forslag decreteret, gelse paa deres Kirkesølv, og tillige opgive Navnene paa dem som har taget der. Cambon sagde derved, at ler gives i Frankrig 50,000 Kirkesogner, og man kunde for enhver, den ene beregnet i den anden, ikke husætte meere end 5 a 6 Mark Sølvtøi. Efter denne Beregning beløber alt Kirkesølvet sig til 25 a 30 Milsioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Jtalien. J Neapolis var ved de 3de Hoved forLaderes Henrettelse, den 18 October, en Tumult som løb ulykkelig af. Accurat som Executionenskulle begynde skeede et Flinteskud fra Midten af Pladsen. De Omgaaende holdt det for et Signal til en Masacre, og søgte Et redde sig. Soldaterne troede, da Folket i Uorden, som tilløbende, at de kom for at afvæbne det; skiød Ntsaa paa dem, og dræbte 15 Personer paa Stedet, og blesserede 200de svært. Havde Officerrerne ikke bastigst hindret denne Fyren, da var Ulykken bleven større, thi nogle Øieblik sildigere havde Kanonerne kommet til at spille imellem Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Adskilligt. Lafayette og la Tour Manbourg er den 8de November flygtet fra Festningen Olmütz hvor de sad fangen. Følgende Omstændigheder derved bli hver berettet: En ung Doctor Medicinæ, navnlig Boll mann, en fød Hanoveraner, har ved List befriet dem. Han har alt længe havt dette Anslag i Sinde, har og des Aarsag opholdt sig en Tid lang i Wien, og der vidst saaledes at indlede det, at det blev ham tilladt som Doctor at komme til Lafayette, og kom saaledes med len Reisevogn og 2de gode Rideheste til Olmütz. Paa hans Forslag blev Lafayette og la Tour Manbourg, i Overværelse af en Officeer tilladt Spadserefarter, hvorved Doctoren hver Gang ventede dem til Hest ved Porten, og der besteeg Vognen; ved Hiemkomstersteeg han igien af, satte sig paa sin Hest, og reed sin Vei. Efter at han adskillige Gange havde dreven dette Spil, og derved gjort Officeren sikker, overtalede han dem den 3de om Eftermiddagen i meget smukt Veir, giøre en Spadseretour til Fods, men lod sin Rideknegt komme bag efter med Hestene. Paa denne Spadseregang, i en eensom Egn, overfaldt han med sin Rideknegt Officeren, bandt ham, lod begge de Fangne sætte sig paa Hestene, kastede en Pung med Penge i til dem, og betegnede dem et Sted hvor en Postchaise stod bered til dem. Han selv tog en anden Vei medsin Rideknegt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Efter en sildigere Efterretning er Lafayette bleven greben ikke langt fra Sternberg, og der arresteret. Nogle Ducater som han uddeelte for at erholde Heste, giorde ham fordægtig, og Doctor Bolmann skal efter et Stikbrev være bleven arresteret i Schweidnitz. Denne unge Doctor Bollman, skal en Tid lang have opholdt sig i London og der havt Omgang med en Deel Emigrerte især med Grev Clermont-Tonnere, fra hvem han skal være afsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Den seierrige Grev Suwarow boer i Warschau paa det Kongelige Slot. Alt for hans ved Briese tilfægtede Seir blev han udnævnt til Generaladjutant, og blev skienket en Laurbærkrands af Brillanter, som skatteres til 60,000 Rublers Værdie, samt Tilladelse, af den hele Russiske Armee at udvælge sig et Regiment, som for bestandig skal bære hans Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Man siger at tvende af Velfærdsudskudets Medlemmer, er hastigst afreist til den Spanske Grændse, i Anledning af Fredsforslage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Skiønt det er ofte meldt, er Baron Thuguts Reise dog ikke gaaet for sig, følgelig gaaer de Fredsrygter da ind igien, som des aarsag ere udspredte. Men man forsikkrer at det Keiserlige Generalitet er bleven authoriseret til at slutte en Vaabenstilstand, hvori tillige Festningen Maynz skal indbefattes. Jmidlertid sætter Hoffet sig i Stand til at udføre det 4de Feldttog. Antallet af de udskrevne Recruter beløber sig til 64,000 Mand, hvortil Jøderne proportionaliter maae biedrage, eller og afbetale enhver Recrut med 140 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Hoffet i Wien har den officielle Efterretning fra Feldttøimester Wallis i Jtalien, at Franskmændene i Toulon, har en Expedition fore imod Corfica, og har allerede dertil nogle Krigskibe som og nogle tusinde Mand Landtropper forsamlede i Toulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
J den Antverper Avis skrives at de Franske Commissarier er ivrigst beskieftiget med de Fraværendes Huses, Gods og Landstæders Salg, for at udbringe deres Quota til Contributionen af 10 Millioner Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Mange Kirkesogner og Abbedier søger i lige Hensigt Pengelaan til 5 Procent. Friehedstræet blev den 31te October med megen Høitidelighed plantet paa Raadstuen, i Antwerpen, ved hvilken Leilighed der blev ringet med alle Byens KlokkeBekiendtgiørese.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Auctions=Placat: Efter Skipper Ole Pedersen, af Øster Riisøer i Norge, hans Forlangende, bliver paa Efbeltoft Raadstue Tirsdagen den 9de December nestkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet holdet offentlig Auction over hans eiende og hidtil førte Hukkert: Galease Jngeborg Anna kaldet, med tilhørende staaende fast Redskab, hvormed han forkort siden havde det Vanhæld, at stode an paa Sandrevlen, Sandodde kaldet, herved Ebbeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
hvor Fahrtøiet nu er liggende: Skibet, der efter Kiøbenhavns Maalebrev er paa 28 og en halv Commerce=Læsters Drægtighed, er vel derved lidet beskadiget og bleven læk, men ligesom det i øvrigt er et godt og brugbarFahrtøi, saa vil det ved stille og mildt Veir lettelig kunne udtages og bringes i flodt Vande fra Stedet, hvor det nu ligger, hvilket en Nærboende saa meget beqvemmeligere og mindre bekosteligt kan afstædkomme end Eieren eller Skipperen, hvis længere Ophold her paa et fremmet Sted for meget ville tilbagesette ham i hans Nærings Drift, J Tilfælde at paa Fahrtøiet med dets staaende Redskab skeer antageligt Bud, vil dets Ankere og Touge med løbende Redskab fremdeles kunne blive at erholde, enten strax under Haanden eller ved samme Auction. Conditionerne skal ellers paa Auctionsstædet vorde bekiendtgjorde, Ebbeltoft den 27de Novbr. 1794. E. Hesselberg. J. B. P. 2de Sorte Mær=Klodde i 3die Aar hvis Manke ei har været klippet, den ene har en liden Stierne, den anden har en liden hvid Ring oven Hoven paa et af Bagbeenene, og er forresten uden Brænde eller Mærke, disse 2de Klodde har nu været borte i een hee Maaned fra sin Eiere; kand nogen herom give Oplysning hertil Adresse=Contoiret, loves een passende Douceur. C. W. S. En Gallease, Frue Anna kaldet, drægtig 24 Commerce Læster, 11 Aar gammel, bygt af Hr. Tømmermæster Gott i Sønderborg, med sit Jnventarii um, samt staaende og løbende Redskab, alt i complet Stand og beliggende ved Langere Havn paa Samsøe, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar derom accorderes med mig undertegnede. J anden Fald lade samtlige Redere, bemelte Galleace gaae paa Fragt, hvorom ligesaa behagelig med mig kan accorderes. Stauns paa Samsøe den 10de Novbr. Christen Willadsen Prints Nyelig hertil ankomne gode Sitroner er at C. J. faae tilkjøbs hos Lauriz Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Hos Madame Giern paa Broberg, er nye ankomne gode Citroner at faae for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
De som udi 5te Classe af det 41de Kongelige Kiøbenhavnske Classe Lotterie, under min Collection her i Randers haver vunden nogen Gevinst, og ei allerede har er holdet samme udbetalt, vilde behage med første at lade disse affordre imod original Gevinst=Lodderne. Saa er og daglig hos mig at bekomme, nye Kiøbe=Lodder til 1ste Classe af det 42de Kongl. Lotterie. Samt udleveres Frie=Lodder til samme Classe ifølge Planen. Rande Post Contoir den 28de Novbr. 1794. A. H. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Hvor gode Kalkonske Kyllinger er at faae tilkjøbs, giv Adresse=Contoiret Underretning om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Skulde nogen attraae Underviisning i de til Exam Actium eller Theologicum henhørende Videnskaber, tilbyder jeg samme paa billige Vilkaar. Ligeledes gi jeg og Underviisning i nogle af de levende Sprog. A. Svendse residerende Capellan for Ebbelte. og Draabye Meenigheder Gode Aalborg Host Sild ere at bekomme i Fierdin- og halve Tdr. for billig Priis hos Rasmus Malling. Da jeg har nedsat mig her i Byen, saa ombedes at respective Herrer at unde mig deres Arbeide; jeg sliber: alene Ragknive, Saxer og andre Knive, men, alle and Jnstrumenter; lover forsvarlig Arbeide, billigste Priis, prompte Betiening. Aarhuus den 21de Novbr 179
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Evers Sliber. boende paa Vestergade No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Hos Peder Larsen Schmidt paa Vestergade, faaes i ankomne Citroner, til meget billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Hos mig Undertegnede Gaardmand i Bregsted Be Søvind Sogn, Woer Herred, Steensballegaard Gods Skanderborg Amt, er indtaget en sort Hest, med Snu stiern og lidet hvidt paa venstre Bagfod, klipper paa ved stre Bov og Laar M. Hesten er solgt af mig i Foraaremen til hvem vides ikke, Eieren til samme kan afhenden imod Foerlønnen og paagaaende Omkostningers Betaling. Bregsted pr. Horsens den 20de Novbr. 1794. Søren Holgersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Til førstkommende Snapsting, kan bekommes 120, Rdlr. mod suffisant Pant. Man melde sig, paa Adres Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-29
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet, Digte af Anten Frantz Just til Strandet, 15 og et halv Ark stor foruden Tittelkobber paa Trykpapiir. Paa Skrivpapiir. Hemmelige Efterretninger og Satans Hof med en Jndledning af Anton Frantz Just, stor 6 og et halv Ark. N. B. Paa en komisk Roman, af samme Forfatter, udder Navn af Holger Laxmand, der bliver omtre, 20 Ark stor, og koster 3 s. pr. Ark, subskriberes her paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Indenlandsk Kiøbenhavn. J Løverdags den 29de Novbr. Kl. imellem 1 og 2 slet Eftermiddag, døde Hendes Kongelige Høihed Arveprindsesse Sophia Friderica, efter flere Dages Svaghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Den 23de Novbr. blev anlagt Hofsorg paa 4 Uger, for Hertugen af Augustenborg. sters, Hr. von Mertzs Andragende, er i Helsingeur Paa den herværende Rommersk Keiserlige Minirigske Undersaatter, og ere ladte med Kornvare distigiven den befaling, at alle Skibe, som tilhøre Østermerede til Rotterdam, skal enten udlosse der eller i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Skagen, den 18de Novbr. med Orkaner og Lynild, at Vandet er steget saa høit, J afvigte Uge har her været saadan en gyselig Storm at man med smaa Fartøier kunne seile hvor man Dagen forhen gik og kjørte, 3de Skibe ere og strandede nemlig: 1) et engelsk Skib, hvoraf endeel af Ladningen, som blev bierget i Land bortdrev med Strømmen ved dens Opstigen tilligemed Skibets 2 Baade og 19 Fiskerbaade. 2) Skipper Anders Petersen af Kiøbenhavn, med en Ladning islandske Vare, bestemt til Kiøbenhavn; Ladningen og endeel af Takkelagen er bierget. 3) Skipper Jens Petersen af Oxefiorden i med en Ladning Tømmer, bestemt til Aalborg; man har kuns lidet Haab om dette Skibs Udsættelse fra Grunden, da det staaer paa et farligt Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken : Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Prædikanterne paa 2den Søndag i Advendt. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hører Crammer. Hr. Bechmann. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Stud. Haar, Hospitals-Kirken Hører Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Udenlandsk. Krigen. Efter Breve fra Mannheim har Franskmændene forladt Worms. Man siger at deres Bevægelser var stillet paa Mannheim og at de samlede sig i Egnen ved denne Stad. Bondebyerne Friesenheim og Oggersheim ligner nu smaae Festninger. Fienden har en anseelig Leir fra Mundenheim til Oggersheim, og faavidt man kan see, bliver man intet andet vaer end Tropper og Forskandsninger. Siden den 16de Novbr. har Franskmændene ei alene anlagt nogle nye Værker imellem deres Forskandsninger og Fleschen forved Rhin skandsen, men drev endog den 17de vore Forposter paa denne Side tilbage, og førte Skyts frem, da det komtil en vexelsidig Kanonade. De meste fiendtlige Kugler fløi ud over Fleschen og Rheinskandsen i Rhinen, tilDeels og over den. En af Kuglerne har streifet Taget paa det lille Mühlauer Slot. Den 18de drev Fienden igien vore Forposter tilbage. Han farer sort med sig Arbeide og har begyndt paa en nye Redoute. J Germereheim er man ikke i ringe Bekymring, da Franskmændene har anlagt et stærk Batterie lige ud for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Fra Oppenheim har de ført Giestgiver Borngesser og Apotheker Weihers til Landau, fordi de vægrede dem ved at antage Assignaterne for fuld Værd, da disse dog ikke antages eller indvexles af de Franske Mæglere høiere end til en fierdedeel af deres Værd. Al Høe og Straae, er paa den anden Side af Rhinen ganske fortæret. Mange Pfalziske Byer, som de syntes ei at ynde sig, har de udplyndret ganske; andre har de foresadt overdrevne Leverancer af Skjorter, Tørklæder og Mundprovisioner. Nierstein allene, maae hver 4de Dag levere 3000 Pd. Brød. Alle Heste i Byerne har de bortdreven. Af Sviin har de bragt en overordentlig Mængde tilsammen, og sælger Pundet deraf til 3, 4 a 5 Kreutzer. Bag ved Nackenheim, skal de fra Mosel hidbragte Franske Pontons staae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Den frankiske Kredsconvent har nu paa en Tid alvorlig tænkt paa Fred, og er i Begreb med at giøre Forestillinger baade til Keiseren og Kongen af Preussen, om Fredens Bevirkelse, eller i det ringeste en Vaabenstilstand. Den søger at faae den Schwabiske, Baierske og Overrhinske Kreds med, paa hvis ivrige Patriotismer, i dette Stykke den ei tvivler. Jmidlertid giør dog de nu værende Omstændigheder det nødvendig, alvorlig at beskieftige sig med Forhøielsen af den 5 dobbelte Rigsarmatur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Fra Haag hedder det, at enten giør det strenge Vinterveir Opperationerne umuelig, eller og er man paa begge Sider bleven enige om, for det første at holde sig roelige. Jmidlertid har dog de Franske endnu den 19de beskudt Fortet St. Andries. Arveprindsens Hovedqvarteer ventes til Amerongen, men Hertugen af Yorchs er endnu i Arnheim. Der siges at en fransk Trompeter har været i Vesel, paa hvis Ansøgning en preussisk Officeer har begivet sig til den franske Leir, og at man der har gjort ham adskillige Forslag, paa hvilke, nærmere befaling fra Berlin, skal oppebies. Til dennes Ankomst ophører al fiendtligt. For Breda er fra den 6te til den 16de November ikke skeet noget Skud. Det stille som hersker i Egnen ved Nymvegen, er ei, som man har udspredt, en følge af en Vaabenstilstand, men, den Franske Commandant i Nympegen og den Hollandske Commandant i den lige over for liggende Bye Lente, er kommen overeens at standse al unødig Kanoneren, hvorved Franskmændene endnu har lovet, ei at bruge denne Tid til nye Batteriers Anlæg. Den Keiserlige General Werneck dækker med 20,000 Mand, den høire Rhinbredde fra Vesel til Arnheim og Panden. Jmellem Vageningen og den ret godt under Vand sadte og med stærk Skyts forsynede Grep, slaaes en Broe over Rhinen. Den Keiserlige General Alvinzy paatager sig Commando over Tropperne i Egnen ved Vesel. De Keiserlige formeerer en Cordon fra Coln til Lippe paa 25 til 30,000 Mand, og Hanoveranerne, fra Lippe i Ems, een paa 15000 Mand. Nogle Preussiske Oficerer, fra Vesel, som var indbuden til Samtale m. den franske General i Buderich, blev gjort det Anskat demolere Værkerne paa denne sidige Rhinøe, da de ellers ikke kunne ansees for neutral. Vores Gener har svaret at han ikke uden Kongelig befaling kun lade dem sløife. Franskmændene skal ellers ha sagt, at deres Hensigt hverken havde været at beskyeller beskadige Vesel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Ved Prags Jndtagelse, har Russernes og Polakkerne. Forbittrelse været skrækkelig. Erobringen skeede under den gyseligste Masare saavel paa Bevæbnede som vær geløse af begge Kiøn, selv den yngste Alder, ja ende Ufødte. J øvrigt skal de Polske Forsvarsanstalter, Prag have været meget slette. Veixelbroen, som for eener Prag med Warschau, var ei en Gang saavel besadt med Kanoner som den burde. Over 1000 Fly tende druknede i Veixelen. Prinds Poniatowske Korps som den 11te Novbr. strækkede Gevæhr, beste af 3000 Mand. De Preussiske Tropper har der gjort sto Bytte. Den 12te strækkede nok et andet Korps Gevæhr, hvorved nogle og 20 Kanoner blev erobrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Frankrig. Efter at Richard den 8de Novbr. Conventen havde meldt Festningerne Mastrichts og Rheifeldts Jndtagelse, sagde han: Velfærdsudskuddet er i det te Øieblik beskæftiget med en stor Operation, der de ves saa geheim, at alt endog maae forhindres som kan give ringeste Anledning til Formodninger om den ne Plan. Han ansøgte derfore Conventen, at autherisere ham, til at vælge 2 Folksrepræsentantere, som han kunde overdrage Jnstructionen til denne Operration. Udskuddet smigrede dem med, at Conventeikke vilde nægte ham dette Beviis paa deres Tiltro(blev bevilget). General Kellerman, den eneste General som har tient for Revolutionen, og vedbleven i Ti nesten, men som var beskyldt for at have været Me skyldig i den slette Tilstand, som Alpearmeen forrig Aar befandt sig i, er med alle Stemmer og under af mindelig Frydeskrig af Tilhørerne, bleven frikiende for de ham tillagte Beskyldninger, og derpaa er sadt Friehed. J. Brest bliver Udrustningerne med saadan Jver fortsadt, at man fra dette Departement, til Foraaret kan vente 50 Linieskibe udrustede, hvoriblant 6 paa 120 Kanoner. Admiral Nelly er med 6 Liniskibe og 4 Fregatter den 1 Novbr. gaaet i Søen fra Brest, og 8 andre Linieskibe, hvoriblant en paa 120 Kanoner har der faaet befaling at indtage Levnetsmidler for 6 Maaneder, og at holde sig i Beredskab, paa første Vink at kunde gaae i Søen. Endnu bliver der daglig opbragt Priser til Brest. Den fra Terreneuve til Brest hiemkomne Kaper Flibustier, har derpaa Kysterne boret 28 engelske Newsoundlandsfarere i Grund og gjort 12 Priser, hvoriblant en meget lig Spansk paa 10 Kanoner. Den til Vestindien bestemte Convon ligger færdig, for med første gunstig Vind at afsegle. Den bestaaer af Herkules paa 50 Kanoner, 4 Fregatter og 50 Transportskibe, som har Batailloner ombord, hvoraf det ene bestaaer at Negre. Der er og 2 Civilcomissarier med, og den hele Estadre bliver ved nogle Linieskibe escorteret til sen sikker Høide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Den 9de Novbr. gik det meget uroligt til omkring ved Thuillerierne og Palais Rojal. Det milde Parties Anhængere raabte: Conventen leve! men Jacobinernes derimod: Jacobinerne leve! Det blev ikke ved dette Skrig. Flere Grupper kom til Slagsmaal, og endelig Kl. 7 om Aftenen trængte en Skare, af over 4000 Daglønnere, Kuldragere, Mænd og Qvinder under hinanden, til Jacobinernes Sahl. Slog Vinduerne ind, og holdt Dørene besadt, kastede Skarn og Stene efter mange som gik derfra, de Fruentimmer som kom derfra, reev de Huerne af og pidskede, ja fornærmede endog Conventsdeputerede, da de angreb baade Dubem og Amas, og truede med at ville stikke Jld paa Salen, indtil endelig Roligheden om Aftenen Kl. 11 blev ved de Militaire tilveiebragt. J Coventen, hvor Legendre nu præsiderer, fulgte den 10de derpaa en heftig Scene. Jacobinerne klagede bitterlig at Vagten ei tilrækkelig havde beskyttet dem, at man vel havde arresteret de som havde saaret Jacobinere, men strax igien ladet dem slippe løs. De forekastede det nu værende mildere Partie, som havde Deel i Regieringen, at de ligesom de forrige Robespierraner baade svirede, drak, spillede høie Spil og holdt Maitresser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Jacobineren Duroy sagde endog, det vil ikke vare i fire Dage, saa vil det milde Partie foreslaae en Konge. Medlemmerne af Udskuddene søgte at retfærdiggiøre sig. Revbell sagde: Der gaves ingen Republik, saa længe der var Jacobiner. Man havde og blot løsladt de Arrestantere som vare saarede. Til Slutning foreslog de 2 Udskudde at suspendere Jacobinernes Forsamlinger, men herover opstod en forskrækkelig Tummult, da Forslaget ligien gik tilbage til Udskuddene. Begge Partiers Forbittrelse imod hinanden, er ved dette Optrin nu steget til det høieste. Duhem har offentlig i Conventen beskyldt Tallien for Stifter af denne Tumult, og at der besoldedes Folk, til at kaste de Jacobinsksindedes Kulqvinder i Vandet. Ellers har dette Optrin foraarsaget mere Allarm i Conventen end det fortiener, thi foruden at en Dreng paa 15 Aar, som raabte: Jacobinerne døe, næsten blev ihielslaaen, er kun forefalden ubetydelige Saarelser og Forklemmelser, samt at flere jacobinske Borgerinder, hver har faaet saa drøi en Portion Riis, paa eet Sted, de vist ei har været meget for at visse frem i saa offentlig en Forsamling; disse vil maaskee betænke sig lidet en anden Gang, inden de vover at bivaane Jacobinerforsamlingen igien. Jacobinernes Dørre vare besadte med 60 haandfaste Karle, som gjorde Mile, med Gevalt at ville indtrænge, dog kuns, som de sagde, for at giøre Træe til Brændsel af deres Borde, Stole, og Bænke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
I Gaar har endelig de Deputerede som vare udnævnte til at undersøge Carriers Forhold, aflagt deres Raport, og deri erklæret: At Anklage havde Sted, imod ham. De beskylder ham iblant andet for, at han selv har anstiftet Uroligheden i Nantes, for at kunne erklære Staden i Rebellionsstand, og at han strax ved sin Ankomst har opbragt Folket imod Kiøbmændene. Carrier er nu arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-03
Engeland. Af 14de Novbr. skrives fra London, at baade ved Hoffet og i Staden giøres nu Anstalter til Parlamentets Sammentrædelse den 25de Novbr. En Courier ankom den 18de Novbr. fra Hertugen af Yorch, hvis Jnhold blev holdt tans, men i dets Sted, blev Publicum bekiendtgjort Nymvegens og Mastrichts Forliis, og at Hertugen af Brunsvig ei vil paataget sig Commanden over den allierede Armee. Den 17 tog det store Criminalforhør i Oldballe igien sin Begyndelse. Til stor Glæde i London, indløb den 16de Novbr. til Portsmouth og Deal alle fra Gibralter og det Middellandske Hav forventede Engelske og Hollandske Koffardieskibe. De kom under Escorte af des Commerce de Marseille paa 120 Kanoner og 2 andre Krigskibe med 6 Fregatter, Lord Hove har dækket deres Tilbagekomst, men man veed ingen videre Efterretning fra ham, altsaa ei heller veed, om han er stødt paa den Franske Escadre der tog vor Krigskib Alexander, som han gik ud for at opsøge, eller ei. Der har hersket saa stærke Storme i det Middellandske Hav, at det var umueligt for os at udholde Blocaden, som vi siden Junii Maaned har vedligeholdet i Golfo St. Juan, saa at de 6 Franske Linieskibe er lykkelig sluppen derfra og alt indløben til Toulon.