JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
J Eftermiddags blev Hs. Herligheds Depesche meddeelt Publicum i en overordentlig Hoftidende paa følgende Maade: Departementet for de udenlandske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
Anliggender. Fredag, d. 21 Juli 1818. En af Lord Castlereagh i Paris den 17de Juli udfærdiget Depesche er ankommen hertil, og er af følgende Jndhold: Efterat jeg har sluttet min Depesche for idag erholder jeg fra den franske Regjering efterstaaende Meddelelse: "Jeg har den Ære at underrette Deres Herlighed om, at Napoleon Bonaparte, overbeviist om Umueligheden af at undgaae de engelske Krydsere og Kystbevogterne, har fattet den Beslutning, at begive sig ombord paa det engelske Skib Bellerophon, Capitain Maitland. Jeg har den Ære &c. Hertugen af Otranto." Til Hs. Excellence Lord Castlereagh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
Idag erholdt den østerrigske Gesandt fra Fyrsten af Schwarzenberg ved dennes Adjutant, Baron von Schoell, ligeledes Depescher, som indeholde den Efterretning, at Bonaparte har overgivet sig til den brittiske Capitain Maitland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
Moniteuren af 18de indeholder følgende Skrivelse fra Capitain Bonnefoux til Marineministeren. Rochesort, den 15de Juli som Aftenen). Jfølge deres Excellences Befaling indskibede jeg mig paa en Baad med Baron Richard, Præfect i Neder-Charente. Beretningerne fra Kysten ere endnu ikke indtrufne til mig. Jmidlertid har Skibscapitain Philibert paa Fregatten Amphytrite meldet mig, at Bonaparte har indskibet sig paa Parlementairbriggen Epervier, for at overlevere sig til de engelske Krigskibe. Vi saae ham virkelig ved Daggry manoeuvrere for at nærme sig det engelske Krigskib Bellerophon, Capitain Majtland, som heisede det hvide Flag, da han saae Bon parte store hen imod Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
Bonaparte blev med sit Følge taget ombord paa det engelske Krigskib. Den Officeer, jeg havde ladet blive tilbage forat lagttage Alt, havde allerede overbragt mig denne vigtige Efterretning, da General Brcher, som ankom kort efter, stadfæstede samme. Bonnefoux, Undertegnet: Linieskibscapitain og Sopræfect. Om Bonapartes Anholdelse og de forangaaende Omstændigheder hører man mangehaande Yttringer. Hr. Bryant, der, som allerede ovenfor er sagt, først ankom med denne Efterretning, anfører derved følgende nærmere Omstændigheder, som kunne ansees for paalidelige, da de komme fra en god Kilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
Ministeren Fouche havde efter det afgjørende Slag ved La belle Alliance paataget sig Bonapartes Udlevering. Han førte derfor en egen Brevvexling med Hertugen af Wellington. Den lange Conferents, han, som bekjendt, havde med denne Feltherre, angik ogsaa denne Gjenstand. Da Bonaparte, ifølge en Overeenskomst med den provisoriske Regjering, skulde undkomme fra Rochefort tilsøes, havde Fouche langs med den derværende Kyst opstillet en stor Mængde Kystbevogtere, som gjorde fælleds Sag med de engelske Krigsfartøier, for at forhindre Bonapartes Undvigelse. Da han nu fandt, at den af ham lagte Plan var lykkedes, skrev han til Ex Keiseren, og betydede ham, at han nu kun havde Valget imellem enten at overgive sig til den allierede Armee eller til de engelske Krigskibe. Derpaa lod Bonaparte General Bertrand underhandle med den engelske Capitain Maitland, der commanderer Bellerophon, og søgte at udvirke sig nogle bestemte Betingelser. Jmidlertid indlod Capitain Maitland sig ikke deri, men sagde ham, at han maatte overlade sig til den Storbrittaniske Regjerings Ære og Høimodighed. Endelig maatte Bonaparte finde sig i sin Skjebne; dog talte han iforveien meget om den brittiske Nations høimodige og ædle Karakteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ras Tolvte Aargang. No. 62. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 August 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Fjerde Green viser først forskjællige Deel af Planteriget, (efter Hr. Prof. Hornemanns Plantelære, hvilket fører til botaniske Kundskaber, om Blade, Blomster og Frugter, og derfra til disses Anvendelse i Kunsten, ved Vaser, Løverk, Ornamenter, Dekorationer, Broderie, Trophæer, og lette allegariske Jdeer; - eller til Buskenes og Træernes karakteristiske Studium, og da, i Forening med Dele af den første Green, til Landskabs Partier. - Har man først studeret Kunstens forskjællige Grene, kan man siden forene disse, til at fremstille Landsaber og Prospecter, dekorerede med Bygninger, Mennesker, Dyr og Planter, og derved, samt ved Søestykker, vise Naturens mangfoldige Afvexlinger i Luften, efter de forskjællige Dags= eller Aarstider, hvortil Kundskab om Optiken eller Luftperspektiven udfordres. Herved og ved Conchylier, Jnsekternes og Blomsternes Fuldførelse begynder Farvernes Studium. Den første Green er hele Tegnekunstens Grundvold, denne kan, i Forening med den første Afdeling af den sidste Green, kaldes Kunstens occonomiske eller nyttige; det øvrige kan betragtes som Kunstens æsthetiske eller skjønne Deel. Hiin danner især Øiet og Haanden, og er nødvendig ved hvert Haandverk, den sidste danner især Smagen og forædler Hjertet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Adskillige af vore gode Kunstnere i det Heles forskjællige Fag have lovet deres Hjelp; det vil da beroe paa Understøttelse, om alle 3 Bind kunde udgives. Enhver, der med ædel og patriotisk Gavnelyst, bidrager til de Omkostninger, som Kobberplader, Papir og Trykkeløn kræve, og derved medvirker til Verkets Fremkomst, skal med Taknemmelighed nævnes i Fortalen. Subscribenterne kunne bestemme, om de vil subscribere paa alle 4, eller hvilkensomhelst enkelt Deel. Verket udkommer i samme Format som de allerede udgivne 3 Figur-Hefter efter Thorvaldsen, der henhøre til tredie Bind. Første Binds første tvende Dele i sex hefter ere færdige til Trykken. Bidrag og Subscription modtages, og Planerne kunde faaes gratis hos Kjøbenhavn, d. 1ste Juni 1815. S. L. Lade,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Hof=Kobberstikker. Gothersgaden 125.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Indenlandske Efterretninger. At den af Rigsbanken under 1 August 1813 bekjendtgjorte Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, i Overeensstemmelse med Hans Majestæts Allerhøieste Resolution af 2 Januar 1815, indtil videre bliver uforandret 375, vorder fra Bankens Side, herved kundgjort. - Rigsbanken, den 1 August 1818. Malling. v. Schmidt Phiseldek. Schønheyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Søndagen den 6 August, om Middagen Kl. 12, aabner det kongelige Academi for de skjønne Kunster den i Anledning af Deres Majestæters Kronning indrettede Salon. De i samme udstilte Kunstarbeider ere dagligen at see fra Kl. 9 til 12. Formiddag og fra Kl. 3 til 7 Eftermiddag, da hver Person for Jndladelsen betaler 3 Rigsbankmark. For Andre, som formedelst deres Forretninger ikke kunne see dem i disse Timer, eller som ønske med større Beqvemmelighed at betragte dem, er fastsat den Mellemtid fra Kl. 12 1/2 til 2 1/2 dagligen, i hvilken Mellemtid enhver Person for Jndladelsen betaler 1 Rbdlr. Salonen staaer aaben i fire Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
J Anledning af Deres M. Kongens og Dronningens Kronningsfest fremstilledes d. 3 Aug., fra 9 til 12, Arbeider af Eleverne i det Kongelige Døvstumme-Jnstitut. Kl. 12 samme Dag holdtes Confirmationsact for 13 af Jnstitutets Elever i Trinitatis Kirke. Odense, d. 1ste August. Vort allernaadigste og høitelskede Kongepars Kronnings-Fest og Sølvbryllups Dag blev her i Odense, efterat være i Søndags forberedt ved hjertelig Bøn fra Prædike stolene, igaar høitideligholdt ved et festligt Middagsmaaltid i den ældste Klubs Værelser, hvori henved 20 geistlige og civile Embedsmænd, Officierer og Borgere, samt nogle Damer, toge Deel, og hvor Ds. Majestæters Velgaaende erindredes med Sange og Velsignelses-Ønsker under Paukers og Trompeters Lyd. Om Aftenen var offentlig Bal paa Stadens Raadstuesal, hvortil flere Hundrede Personer fra Byen og Provindsen havde indfundet sig. Ogsaa her ønskedes alt Godt over Kongeparret af de Forsamlede. De til begge Høitideligheder brugte Sange vare af Hs. H. Hr. Professor Andresen, Sognepræst til Vissenbierg. Om Aftenen havde enkelte Jndvaanere illumineret deres Huse; men det større Tal havde, erindret sig: "at Lydighed er bedre end Offer, opfyldt Hs. Majestæts allernaadigste yttrede Ønske og Forventning ved ei at illuminere, hvorved de troede allerbest at paaskjønne Allerhøistsammes faderlige Sindelag, der vilde befrie dem for den med en Jllumination forbundne Udgivt, og tillige let muelige Jldfare. - Efter Canal-Jnspecteur Schubelers Foranstaltning, var om Dagen Flage hidsede paa de ved Bassinet liggende 8 Danske, 1 Norsk og 3 Svenske Skibe, hvoriblandt de Svenske udbad Tilladelse, Kl. 4 at salutere med 8, og ved Solens Nedgang med 4 Kononskud. - Tillige maae anmærkes, at det Svenske Skib, hvorfra Kanonskudene skeete, var en Skonnert paa 73 Co merce=Læster, som er det største Skib, der nogen Tid har passeret Canalen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Aarhuus, d. 1ste August. Dannemarks elskede Kongepar, Sjette Frederik og hans Marias Kroningsdag, var en sand Glædesdag for deres hengivne Aarhusianere, en Festdag for dens Borgere. Denne for Land og Regent saa vigtige Dag maatte, end fjern fra den elskte Drot, være høitidelig for enhver Fædrelandets ægte Søn, thi paa den vorder Fyrsten og Folket endnu tættere og stærkere bundne til hinanden; thi forkyndtes den os ogsaa ved Daggrye med festlige Skud. Hs. Majestæts yttrede Ønske mod al Jllumination for at spare sine mindre formuende Undersaattere en Udgift, som enhver især dog saa inderligen gjerne havde udredet, indskrænkede Dagens Festivitet til en borgerlig Militairparade, hvorved Byens Borgemester, medens Fanerne vajede, i en kort Tale fremstillede hvor vigtig og hvor kjær denne Dag maatte være enhver god dansk Borger; et tregange jublende Hurra besvarede den fra alle Kanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Om Aftenen var en stor Borgerforsamling i Selskabet Polyhymnia; ogsaa mange Privarsirkler feirede Dagens Anliggende. Folkeklynger havde om Aftenen hist og her samlet sig for ogsaa lydeligen at yttre deres Glædesfølelser. Længe leve Deres Majestæter, vor allernaadigste Konge og Dronning! dette var Alles Stemme; det høre Gud den Alvældige. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Mariboe, den 31te Juli. Den 27 dennes om Eftermiddagen, slog Lynilden ned i Peder Slentes nye opbygte Gaard i Høirebye, under Øllingsøe Gods. Jlden greb saa hurtig om sig, at hele Gaarden blev næsten i et Øieblik forvandlet til en Askehob. Af Jndboe blev saare lidet reddet. (Mariboe Av.)At de ved Overfald og voldsomt Udbrud, fra Straffeanstalten undvigte 43 Fanger, paa 9 nær, som haades snart indbragte, igjen ere paagrebne, det meddeles herved foreløbigen. - Directionen for Tugt-, Rasp- og Forbedrings-Huset paa Christianshavn, den 3die August 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Kjøbenhavns Børs den 4 August. Cours. Hamb. 2 M. 606, anfra 616. Amsterdam 2 M. 578, a vista - . London 2 M. 23 3/3 Rbdl. Spec. 610. - Specier solgtes til 36 a 36 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 70 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Blandede Efterretninger. Murat, Erkongen af Neapel, der nu siges at have søgt sin Tilflugt til Amerika, fortælles at være en fattig Skoflikkers Søn fra Cahors og havde i sin Ungdom lært Slagterprofessionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Efter fransk Skik maatte han bringe det bestilte Kjød omkring i Husene til hans Læremesters Kunder. Da han en Dag bragte Hr. Cambaceres Kol en daarlig Steeg, kom denne i Skienderie med ham og slog ham i sin Hidsighed med Stegen om Ørene saa at Næse og Mund blødte paa ham. Dette bevægede den unge Slagtersvend at gaae under den franske Garde hvor Revolutionen fandt ham, og hvor he, ved sin Dristighed og personlige Tapperhed i føie Tid opsvingede sig til General. Hans brede Skuldre, smukke Ansigt og martialske Anstand gjorde Napoleons Søster opmærksom paa ham, der med sin Haand gav ham Adkomst paa hans tilkommende Storhed. Kort efter blev Napoleon Frankrigs Keiser og naturligviis hans Svoger Prinds. Da denne nye Prinds en Dag spiste hos den ligeledes opsvingede Consul Cambaceres, fandt han alt saa velsmagende og veltilberedt, at han bad denne om at overlade ham sin Kok. Saa ugjerne endog Cambareres gjorde dette saa blev ham dog intet andet tilovers, end at regne sig det til Ære at aftræde sin Kok til Svogeren af Frankriges daværende Afgud; han lod ham desaarsag efter ophævet Taffel kalde for sig, forkyndte ham sin forestaaende Lykke og raadte ham, strax at begive sig til Prindsens Pallads. Forfærdet og dødbleeg faldt den arme Kok ned for sin Herres Fødder, og bad ham for alting i Verden, dog ikke at afstaae ham til Prindsen. Men hvorfor da ikke, spurgte ham Cambaceres. - Naadige Herre, gjentog Kokken, hvis han seer mig, lader han mig uden Naade og Barmhiertighed, quillotinere, da han vist ikke har glemt den Fornærmelse jeg engang viste ham da han var Slagter. - Herpaa fortalte han sin Herre den hele Sag, der nu velmenende raadte ham at forlade Paris, hvortil han endog var ham behielpelig. Bemeldte Kok, der nu selv her en stor Restauration i Hamborg, har mange gange fortalt sine Gjester denne Historie. (Aarhuus Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
(Af Hamb. Corresp.) London, den 25de Juli, Vox Regjering har iaftes ved Telegrapherne faaet den Efterretning, at Bellerophon, Capitain Maitland, er løber ind til Torbay med Bonaparte og hans Følge, Den Fangne skal indtil nærmere befaling blive der, og mellem Bellerophon og Kysten er al Samfærsel strængt forbuden. Jgaar ankom Capitain Sartorius fra Fregatten Slanen hertil med Depescher fra Capitain Maitland, som commanderer Bøllerophon. De stadfæste ikke alene Bonapartes Opergivelse, men indeholde ogsaa de nærmere Omstændigheder. Copitain Sartorius overgav sin Depesche til Lord Melville, som befandt sig paa sit Landgods i Wimbledon, og derpaa meddeelte Lord Liverpool dem. - Strax derpaa blev et Cabinetsraad sammenkaldet. Hvad deri blev besluttet, vide vi endnu ikke. – De Depescher, som Capitain Maitland indsendte med Fregatten Slavey, melde, at Bonaparte med et talrigt følge befinder sig om bord paa Billerophon. Det var Capitain Mait lands Hensigt at løbe umiddelbart ind til Torbay, og ikke at sætte sin Fange i Land forinden de bestemte befalinger desangaaende vare ankomne fra Regjeringens Side. Bonapartes Følge bestaaer af over 40 Personer, hvoriblandt Bertrand, Savary, Lallemand, Gorgau og adskillige Damer, Man havde tilladt ham at lade bringe Vogne og Heste ombord; han forlangte ogsaa Tilladelse til at indskibe 50 Cavallerister; men dette blev afslaaet. Førend Bonaparte overgav sig, forsøgte han at faae nogle bestemte betingelser fastsatte angaaende Maaden, hvorpaa han skulde behandles; men Capitain Maitland svarede ham, at han maatte overlade dette til sin Regjering. Da han havde været nogle Timer paa Bellerophon, spurgte han Capitainen, om to gode, vel bemandede og overhovedet godt udrustede Fregatter kunde have vovet sig i Kamp med et Linieskib paa 74 Kanoner. Svaret var af den Beskaffenhed, at han ikke havde Grund til at fortryde at han frivillig havde overgivet sig. Paa Fregatten Slanen var ogsaa Hr. Gorganaf Bonapartes Følge. Han medbragte et Brev fra Bonaparte til Prindsregenten; men da Fregatten løb ind til Plymouth, vilde man ikke lade ham komme i Land. Brevet blev derefter besørget af Capitain Sartorius. Det lyder saaledes: Deres Kongelige Høihed, Udsat for de Partier, som deele mit Fædreland, og for Europas store Magters Fiendskab, har jeg endt min politiske Løbebane, og kommer, liig Themistoles, for at overgive mig til det brittiske Folks Gjestevenskab. Jeg forlanger af Deres Kongelige Høihed Lovenes Beskyttelse, og overgiver mig til den mægtigste, den bestandigste og høimodigste af mine Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Rochefort, d. 13de Juli. Napoleon."¬ J dette Øieblik erfare vi, at Capitain Maitland har faaet Ordre at seile fra Torbay til Plymouth, og paa det strængeste at forlyde al Samfærsel mellem sit Linieskib og det faste Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Bonaparte skal bringes til St. Helene, en lille Øe i det store Occan, Hertuginden af Angouleme har igaar indskibet sig i Portsmouth paa Fregatten the Forth, der i Eftermiddags afseilede til Dieppe. Admiral Sir Ed. Thornborough og General Gordon ledsagede hende. Skibet førte det Kongel. franske Flag. Først vilde hun vende tilbage over Bordeaux til Paris, men da denne Stad endnu er i Rebellernes Magt, har hun maattet forandre sin Beslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Hamburg, den 31te Juli. Det Kongl. danske Aurisdircorpses Gjennemmarsch begyndte den 29de Juli, og skal ophøre den 3die August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Frankfurt, den 26de Juli. Keiseren af Østerrig har ladet Fyrstendømmet Leyen besætte. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
En Geistlig af høieste Rang skal af Papen være indstævnes at limina apostolica, for at aflægge Regnskab for hvorledes han har opfyldt sin Pligt under de mærkværdige Verdenstildragelser. - De til Fredsunderhandlingerne med Frankrig udnævnte Gesandte ere fra Østerrig Baron v. Wessemberg; fra Danmark Grev v. Bernstorff, fra Bayern Grev v. Rechberg; fra Würtemberg Grev v. Winzingerede den yngere; fra Baden Baron v. Hacke; for de nassauiske Huse Baron v. Gagern. For Preussen og Hannover, ville Baron v. Humboldt og Grev p. Münster formodentlig igjen blive udnævnte. Alle disse Mænd ere ikke alene for deres dybe Jndsigter skikkede til at afgjøre en Verdens Skjebne; men de ere os ogsaa ærværdige formedelst deres Følelser for Sandhed og Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Ryeste Skilderie af Kjøbenhavn. mona. - Tolvte Aargang. No. 63. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
(Jndsendt.) ere uden Bekymring har en stor Deel af Kongens troe Undersaatter, især Embedsmænd, Pensionister og Statscreditorer, af Rigsbankens Bekjendtgjørelse, dateret 1ste August d. A., maattet erfare, at den Tryghed, hvormed de, overeensstemmende med det Allerhøieste Rescript til Finants-Collegium af 6te Januar 1813 torde forvente, at oppebære det dem Tillagte i virkelig Værdie, atter, formedelst Omstændighederne, er givet et fjernere Maal, i Henseende til Haabets Opfyldelse, da Sølv=Coursens Bestemmelse, efter Bankfundationens Regler, atter er udsat indtil videre. Et Par Ord til Beroligelse for de Mange, som, efter en Rabat af 3/4 i deres lovlige Jndkomster, formedelst Myntfodens Forandring, ikke uden Frygt for aldeles Ødelæggelse i deres huuslige Bconomie kunne taale endnu en Trediedeels Forliis af den tilbageblevne Jndtægt, ville, endog efter hvad en skarpsindig Forfatter nylig i dette Blad har skrevet over dette Æmne, ikke synes overflødige; og vare de det, saa vil den gode Hensigt undskylde den liden Tidsspilde, som Gjennemsynet af disse Linier maatte forvolde for den bedre underrettede Læser. Den bedste Trøst, der kan gives den, der under Trykket af Omstændighederne lider uforskyldt, er udentvivl denne, at hans Vel og Vee er saa nøje sammenknyttet med Statens Tarv, at det bliver moralsk umuligt, at forandring i hans Kaar kan opsættes i nogen længere Tid. Og denne Trøst kunne de, som leve af faste Pengeindkomster, i fuldeste Maal tilegne sig. Thi det er baade af Sagens Natur og af en høist bedrøvelig Erfaring erkjendt, at Jndkomsters Størrelse ikke beroer paa Sedlernes Antal, men paa disses Værdie relativ til Sølv; det er ikke mindre klart, at intet Overslag over Jndtægt og Udgivt i det Smaa eller det Store kan finde Sted, efter noget bestemt Seddelquantum, men alene efter en fast Værdie i Sølv, og at det er for Resten ganske ligegyldigt, hvad enten denne Værdie forestilles ved flere eller færre Sedler. Jkke mindre uomtvisteligt er det, at Varernes Priis retter sig efter Børs-Coursen, d. c. efter Sedlernes Værd relativ til Sølv; hvoraf flyder, at den, som skal kjøbe Varer og Fornødenheder, med en afmaalt og invariabel Seddelquantitet, som ikke staaer i noget naturligt men alene i et vilkaarligen antaget Forhold til Børs-Coursen, og ikke med den holder Skridt, aldrig kan gjøre Regning i sin Øconomie, at han i den første Halvdeel af Aaret ikke kan vide, om han med sin faste Seddelindtægt kan have Udkomme i den anden, og at han, saalænge Børs-Coursen staaer saa høit som nu over den firerede Bank-Cours, umuligen kan have det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Et Par Ord om det nys udkomne angelsaxiske Digt. (Fortsættelse; see No. 60.) Da var paa Borgene Bjovulf Skyldingernes Kiærlighed, Folkets Konge, som Olding forlod han Verden, da den høie Halfdan fødtes ham. Saaledes begynder Jndholdslisten af første Sang i Rec. og heri er, paa lidet nær, ligesaamange Feil som Ord, endogsaa een mere end i den latinske Oversættelse. At Oversætteren har anseet Bjovulher og i Jndledningen for et Navn paa Skjolds Søn, det kunde let skee, skjøndt Man ved nøiere Eftertanke seer at Beovulf her, ligesom Hrodulf(S. 90) kun er et Æresnavn og at den Skjoldungers Bjovulf hvormed første Sang begynder er ingen anden end Skjold selv; men hvad der er heel usømmeligt, er at Hr. Etatsraaden, for at faae Noget sagt om den selvgjorde Bjovulhar gjort aabenbar Vold paa Textens klare Ord. Vel ere nogle af Ordene dunkle, men klarlig staaer der, at efter Folks Sigende (Folcum gefræge) svunde mange Aar paa Jorden, før efter Skjoldungernes Bjovulf den høie Halfdan opstod, (onwoc) og det er ingen Ubetydelighed, det er historisk vigtigt om den gamle Skjald opregner Skjold, Bjovulf og Halfdan som Søn efter Fader, eller han siger at der var et langt Mellemrum fra Skjold til Halfdan, som der efter vore andre Oldsagn maae være. Det er ei heller uvigtigt, om Skialden giver os Bjovulf som et dansk Kongenavn, det er af mange Ting klart at han gjør det ikke, men det er ikke vigtigt nok til her at udvikles og jeg vil kun anmærke, at første Sang føier sig paa den meest utvungne Maade til Jndledningen naar Man, som Man med god Grund kan, oversætter, nu var da Skjoldungers Bjovulf, den elskede Stolkonge, bisat, og som Man siger, henrunde mange Aars Dage, før efter ham den store Halfdan opstod *). 2) At burg, byrig, beorg, biort. Ord, som alle komme af beorgan (bjerge, forvare) maae efter Sammenhængen oversættes snart Borg eller Stad, snart Grav, Gravhøi, ligesom tildeels Bjerg, er Noget, enhver angelsaxisk Histokie og Ordbog, slux lærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Jndenlandske Efterretninger. Placat, hvorved den nærværende Jndskrænkning i Tid for Creditoplaget hæves, og visse Manufacturvarer udelukkes fra Oplaget. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c., &c., Giøre vitterligt: Da Vi finde det tjenligt for Handelen at ophæve den Jndskrænkning i Tid, som ved Vor Forordning af 2den April f. A. §. 20 er paalagt Creditoplaget, saa er det Vor allernaadigste Villie, at dette Oplag herefter ikke skal være indskrænket til nogen bestemt Tid. Endvidere finde Vi Os foranlediget til at befale; at foruden de Varer, som allerede nu ikke ere Creditoplagsvarer, skulle Silke= og Floret-Alenvarer, klare Kammerbuger, Linon, Gaze, Flor, Tyl og hvide Bomulds=Alenvarer heller ikke kunne tages paa Creditoplag, dog at herfra undtages glatte Silketøier og hvide Cattuner, hvilke fremdeles maae tages paa dette Oplag. - Hvorefter Enhver sig allerunderdanigst maae vide at rette. - Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 28de Juli 1815. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Kongeloven, som blev brugt ved Salvings acten, gjemmes i det Kgl. geheime Archiv; den er skrevet i stor Folio af P. Schumacher, og det Kgl. Stig i et Guldcopsel findes vedheftet. Den opbevares i et Sølvfouteral.