JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-24
Ved et imellem den i December Maaned 1810 afd Proprietair Hans Adolf Tegder og efterlevende Huste Madame Kirstine Schaarup til Corsøegaard i Rinds Herre Viborg Amt, oprettet reciproqve Testament af 12te Ja 1796, som af Hans Majestæt Kongen allernaadigst er co i meret den 26de Februarii samme Aar, er det bestemt den Længstlevende skal udbetale til den Afdødes Arvin200 Rd., som skal deles imellem dem efter Loven. De To hundrede Rigsdaler har Enken bemeldte MadaKirstine Schaarup, sal. Tegders, overleveret til mig so Skifteforvalter, til Deeling imellem hendes afdøde Man Arvinger, som er opgivet at være: a) en Heetbroder, Hr. Rørger Johan Tegder, opholden sig paa Corsøegaard, b) en Heelsøster, Magdalene Catrine Tegder, givt i. Hr. Provst Plesner, Sognepræst for Fruering og Viin Menigheder i Hielmslev Herred, Aarhuus Stift. e) en Dito, Anne Hedevig Tegder, forhen givt med Doe Müller i Randers, men er død og har efterladt sig i gende Børn, nemlig: 1) En Søn, Jeremias Müller, Doctor Philosopi Kiøbenhavn. a) En Dito, Johan Ernst Müller, Student, ligelei Kiøbenhavn. 3) En Datter, Margrethe Sophie Müller, gift i Kiøbmand Christen Monberg i Horsens. 4) En Dito, udolphine Sophie Müller, opholdende, boe sidstmeldte Hr. Monberg i Horsens. 5) En Dito, Mathilde Pouline Müller, opholdende, hos Frue Secher paa Kalsbølle ved Horsens, og 6) En Dito, Petrine Nicoline Müller, opholdende paa Corsøegaard; hvilke 3de sidste alle ere ugifte. d) En Halvbroder, Nicolai Heldrad Teyder, Kiøbmai Kiøbenhavn. e) En Halvsøster, Anne Cathrine Tegder, ugift, Frue Steenfeldt i Viborg. Thi bliver alle fornævnte den Afdødes Arvinger, og flere imod Formodning skulde være til, tillige disse, heri indkaldet i den Kiøbenhynske Statstidende Aarhuus, Vil og Aalborg Aviser, til at melde sig hos mig, de Myn selv eller ved Befuldmægtiget, de Mindteaarige med En tor, og Umyndige med Værger, i lovbefalet Tid, for lig at legitimere deres Arveret, og modtage den Deel forbemeldte Summa, som enhver især kan tilkomme, i vedbørlig Aftald. Hobroe, den 13de Januarii 1812. J. P. Rommedahl, virkelig Cancellieraad, Bye. Herredsfoged. Hos Erich Jensen Bakmann i Kukkehusene, i GlesSogn, under Meilgaards Gods, er indtaget en be Hoppe, som Eieren igien kan erholde mod Udredelse. de paaflydende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Indenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
(Af danske Aviser, samt Udgiveren.) Kiøbenhavn, den 18 Jan. J Onsdags Formiddag, da Garden til Hest kom eidende ved Gammelstrand, løb to Vognmandsheste løbske, ved at høre Lyden af Trompeten. Kudsken faldt ned af Vognen og blev farlig forslaaet i Hovedet. Formodentlig har een eller smaaskee begge disse Heste været cosserede Rytterheste, som antoge denne Lyd for et Signal. Denne sørgelige Hændelse kan iøvrigt tiene til Beviis paa, hvor nødvenvigt det er at være forsigtig, naar man vil bruge casse stede Rytterheste som Vognheste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Af et nyelig ankommet Brev fra Norge erfares, at man Søndenfields har seet det Engelske Admiralskib Victory, Admiral Saumariz, passere forbi uden Master.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Capit. Guillemot, som er ansat ved det Danske Gelandtskab i Paris, er ankommen til Kiøbenhavn som Coureer. Ogsaa paa Amager ere Eiendommene siden Krigen, stegne til uhyre Priser. Den under Navn af Kongens Ladegaard bekiendte Gaard kan tiene til Beviis derpaa for 20 Aar siden solgtes den for 18,000 Rd. Efter den, stid er den gaaet fra Haand til Haand, men bestandig en stigende Priis, og nu er den ganske nyligen solgt de 154,000 Rdlr. Hr. Withesen, Vice-Rector ved den lærde Skole Slagelse, indbyder dem af afg. Prof. og Rektor Wøltes fordums Disciple, som maatte ønske at redde denne bitiente Lærers Minde i langere Tid fra Forglemmelse so et Mindemærke paa hans Grav, til at melde sig hvad de hertil ville bidrage, da adskillige af hans efterladte Disciple have tilbuet Bidrag til dette Øiemed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
I Ugebladet Lyna, som udgives i Hadersleb, opkastes følgende Spørgsmaal: Naar begynder en Jomfrue at træde over i den Klasse som man benævner de gamle Jomfruers For grundig oplysende Svar herpaa udsættes 25 Rd. d. B. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Odense, den 21de Jan. Odense kan nu og snart vente at faae sig en Oliemølle, som bliver anlagt af den dristige Sæbesyder og Hørsvinger Møller, i Forening med Eieren af Eibye Mølle. - Paa den indenlandske Butik her i Byen er i disse Dage indsat de første Halm Liigkister fra Landet, som vel maatte ønskes ført i Brug paa en Tid, da en Fiellekistes Bekostning overstiger den Uhemidledes Evner. Blant flere vakre Frembringelser, som Butikken fremviser, er ligeledes nogle meget skiønne Piberør af Konstdreier Clason i Faaborg. Overalt er ved denne priselige Indretning aabnet enhver Fabrikant og Kunstner Leilighed til at giøre sit Talene bekiendt og frugtbringende. - J Aftes aabnedes det Odenseer tydske Theater for denne Vinter med Jntermezzet eller Landjunkeren førstegang i Berlin, af Kotzebue, hvilket i det hele meget vel udførtes, især gave Dhrr. Unzer, Giron, von Alvensleben og Franck jun, deres Roller med en Lethed og Livelighed, der tilvandt dem udeelt Bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Søndagen den 12te d. M. gik i Fridericia en Dreng, 12 Aar gl. ud til Voldgraven ved Strandporten, for at løbe paa Skøiter; da han kom noget ud, sank han og kom under Jsen. Capitain Wilhelm Born fra Port grund, der landede i samme Øieblik, afklædte sig strax, kastede sig i Voldgraven, slog Jsen istykker med fine Hænder, svømmede ud til Stedet, hvor Drengen var gaaet under, og var saa heldig at faae ham trukket ud af Muddret i Bunden og bringe ham i Land. Uagtet han i et Øieblik blev bragt hiem til sine Forældre, som boede der i Nærheden, hvor alle muelige Midler strax bleve onvendte, var det dog ikke mueligt at bringe ham tilLive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
J Lolland ødelægges i denne Tid mangen god Hest ved de uscemkommelige Veie. For at kjøre f. Ex. 3 Mile med Korn i denne Tid, udfordres til Frem og Tilbagereisen samt Opholdet inden Bønderne kunne blive expederede, vel 2 Nætter og en Dag. Ondartede Febre plages man ogsaa af i Lolland i denne Tid, hvortil det foranderlige Veirligt og den megen Fugtighed vel bidrager meget. Folkeformerelsen har derimod paa en 3 Aars Tid meget tiltaget; men det er da ogsaa ikke saa sieldent i et lidet Sogn at finde blandt de Fødtes Tal 4 uægte imod 3 ægte Børn. Beklageligt er det imidlertid at saamange af de første dør i deres spæde Alder. Hvorledes man kan anskaffe sig Lys om Natten for en meget billig Priis, derom læses følgende i Jversens Avis: Hertil tager man vilde Kastanier, trækker Skallen, af dem, borer dem igiennem med en Preen paa forskiellige Steder, og de paa lægger det i 24 Timer i Bom olie. Naar de nu tages op af Olien, stikker man igiennem Hullerne smaae fine Væger. Vil man nu betiene sig af dem som Natlys, saa lader man dem svømme i et Ølglas med Vand, tænder Vægen om Aftenen, og man kan forlade sig paa, at de skulle blive ved at brænde ligetil om Morgenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Aarhuus. Døbte. I Domsognet: Den 20 Jan. lod Tømmermester Søren Bang døbe en Søn Jens Pagel, Fadd. Mad. Pagel, Mad. Schou, Tømmermændene K. Leer berg, P. S. Slett og J. S. Bang. S. D. lod Snedkermester Christian Schou døbe en Datter Maria; Fadd. Mad. Møller, Jomfr. Petersen, Skibskapitain P. Loft, Skrædermest. Troelsen, Snedkermest. Lindevald, Handskemagermest. Simon Due.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Begravne. I Domsognet: Den 14 Jan. Barbeer Johan Martins Datter Nicoline Ane Marie 6 Aar gl. Den 18de: Matros Johannes Olesen 36 Aar. Den 20de: Jens Bergener 53 Aar. S. D. Anders Fusings Søn Niels Peter 13 Maaned. gl. Den 21de, Mad. Seiersbøll 66 Aar. - J Fruesoan: Den 14 Jan. Gartner Hamans Kone Birgithe Kirstine, fød Søderberg. 61 Aar. Den 20de: Aviskarl Peder Nielsen Munch 48 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Frankrig. Indenlandsministeren har forelagt Keiseren en Beretning om Runkelroernes Dyrkning og Sukkerforfærdigelsen deraf, hvori der angives, at der tarer besaaet Land er indhøstet 98,813,000 Kilogrammer Roer, og man forventer at der vil blive sam mere avlet i indeværende Aar, da man har Forraad Sædfrøe til 20,000 Hektarer, 39 eller 40 Fabriker er allerede oprettede, og i samme fabrikeret 1 1/2 MilliKilogrammer Sukker, hvilket unægtelig er en ret g Begyndelse. - Maler Dahos i Paris arbeider paa allegorisk Kobber, forestillende Keiserens Ansigt, omgivaf Solens Straaler, som Naturens Fader. Den Solens Skive passerer igiennem en Regnbue, hvori Ma Lovises Navn dannes, og ved Siden deraf glimrer Stiernebilkede, hvori Kongen af Rom viser sig. Und Sølen seer man Jordkloden og en Deel deraf, som udgisk Frankestaten, oplyst ved dens Straaler, og øverst de fransk og østerrigske Vaabener, giennemflettede med Myrthe og Laurbær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
England. Kongens Læger ere bleven forelagt i gende 6 Spørgsmaale: 1) Er Kongen istand til igiet kunne antræde Udøvelsen af sine kongelige Functione2) Hvorledes er hans nuværende Tilstand med Hen saavel til hans legemlige som aandelige Sundhed, so menlignet med enhver af de første Uger af det forriAars Qvartaler. 3) Er Sandsynligheden til hans H. bredelse nu større eller mindre end i den sidst afgivne J retning. 4) Gives der tydelige Beviser om Tænkeke tens og Hukommelsens Tilværelse. 5) Tvivles der vir lig paa hans Helbredelse, og 6) Om Kongens Sygde, maae ansees for en bestemt Aandsforvirring eller sig Vanvittighed. - Sir Sidney Smith ligger meget sat syg i Derbyshire. - Sir Evan Nepeau er bestemt Gouverneur i Bombay i Sir Duncans Sted. - J veed nu, at Lord Bentink er ankommet til Palermo
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Blandede Efterretninger. (af ovennævnte Blade.)J Frankrig er udsat en Priis for det bedste Dig 200 til 400 Verses Længde, over: Bogtrykkerkonst Opfindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
En Kiøbmand, som nyelig er kommet fra London, veeer i Hamborger Korrespondent en udførlig og me ufordeelagtig Skildring af Englands nuværende For ning, hvori Aarsagerne til dets Ulykke angives at var den forfærdelige opdyngede Mængde af Kolonialvarer, man tegnede, at der ligge nu ved Themsens Bred, 150 Millioner Pd. Kaffe, og 280 Millioner Pd. SukFebrikernes og med dem Vexelkoursens Fald, og endKornmangel. Til en Tid, hvor Talen om Skibbrud hører til Dag Orden, og i Lande, der ere saa havomflydte som Da mark og Norge, og hvis Kyster ere saa faretruende, i ethvert Middel, hvorved de Skibbrudenes Livkan red være velkommen og fortiene Opmærksomhed. J Engl har en Søelieutenant John Bell erholdt en Belønn af 50 Guineer for den Opfindelse, ved Hielp af en Bor at kaste et Toug i Land fra et strandet Skib. Det honske Selskab til Kunsternes Opmuntring har stadfæstet følgende Forsøg: Fra et Skib blev ud af en Morteer, under en Vinkel af 457, en Bombe, med det derved hæftede Toug, kastet ind paa Landet. Bomben var støbt, fuld af Blye. Ved Hielp af Touget trak Lieutenant Bell og en anden Person sig til Landet paa en Flaade af Tønder. Det andet forsøg blev gientaget paa den samme Maade og med lige Held. Bomben faldt næsten paa det samme Sted; det blæste raskt og havet var fuld af Braad Søe. Bombens Direktion var næsten fra Nord til Syd og Vinden Nordvest. J et tredie Forsøg blev Morteren, stillet til 7000. Bomben gik 2/3 af sit Giennemsnit ned i Jorden. 3 Mænds Kræfter behøvedes for at faae Bom den op. Senere har Cantobre, Commandant d'Armes Bonn beviisliggjort at han er den første Opfinder heraf. Alt 1778 gjorde han Prøver dermed ombord paa de 2 franske Linieskibe, le Saint-Esprit ogle Sphiux, i Nærværelse af deres Commandeurer, Motte Piquet og GrevBoulanges. Da ikke alle Skibe kan føre Morterer, vilde haaskee en fra en Svinghasse udskudt Kugle kunne giøre sen samme Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Altonaer Merkur vedbliver at levere lange Fortegnelser saa gode Værker i alskens Videnskaber, som ere udkomne Tydskland og andre Europas Lande; men som desværre su omstunder kun ere Skueretter for Danmarks Lærte og Embedsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
En vis Præst i Hull i Engelland (Johan Clarc) havde at nogen Tid siden fire Ærtepar ot vie, hos hvilke ligende latterlige Omstændigheder tildroge sig. Den beste Brudsom havde glemt Ringen. Hos det andet har havde Bruden mistet den Finger, paa hvilken Rin sin sædvanlig bliver sat. Ved det tredie Vielsepar skreMand af fuld Hals, han vilde ved Retten bevise, at ruden allerede havde en Mand. Ved det fierde Parmrede en Veninde af Bruden den Begiering i Øre, da Præsten, at lille saa meget som muligt, ta Jomfruen, ruden, var i Barnsnød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Bekiendtgiørelser. Efter langvarig Svaghed og en 4 Maaneders smerte Sygeleie, har det behaget Forsynet at bortkalde fra Timelige til det Evige min elskte Mand Laurits To ud, Provst og Sognepræst for Hvorslev og Gierning enigheder, Natten imellem den 18de og 19de Jan. te bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende seet og Venner, og jeg er forvisset om, at enhver kiendte den Afdøde og mig, vil oprigtig tage Deel i sørgelige Skjebne. Hvorslev Præstegaard, den 22de Januarii 1812. Malthilde Kaas, sal. Tolstrups.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Hans Majestæt Kongens Fødselsdag, som tillige er Klubselskabets Stiftelsesdag, höitideligholdes den 28 Januarii i Kronprindsens Klub paa fölgende Maade: Efterat Selskabet er samlet Kl. 5, aabnes Höitideligheden med en Concert og en Cantate, derefter holdesen Tale og efter samme atter Concert. Derefter beværten Hr. Marzetta med tre Retter varm Mad for 4 Rdlr. pr. Person, hvorpaa fölger Bal. De enkelte Pladser, som endnu ere ubesatte, kunne Fremmede, som efter Selskabets Love kunde indføres i Klubben, og som maatte attraae dem, afbenytte, naar de ville behage itide at tegne sig paa Planen hos Hr. Marzetta. Entreebilletter til Ballet faaes hos Een af Undertegnede, en saadan Billet betales med 2 Rdlr. for en Chapeau og 1 Rdlr. for en Dame. Börn tilstædes ikke Adgang til dette Bal og ingen Herre kan medbringe mere end een Dame.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
NB. Enhver, der deeltager i Ballet, maa tillige deeltage i Spiisning og omvendt. Aarhuus, den 22 Januar 1812. Kabel sensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Aarhuus Amts oekonomiske Selskabs Annaler, 3die Hefte, har nu forladt Pressen, og kan afhentes af Selskabets Herrer Medlemmer hos Dr. Larsen paa Rosensgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Til Krur Thaarup er nyeligen indkommen fra en ubenævnt Velgiørerinde C. M. paa Mols 5 Rdlr., med denne Vestegning: "Eid dette maatte opvække flere tilat lindre denne Ædles Nød i disse trykkende Tider!"Ja! Gud give det, Vær de selv, fromme Medkristen, hierteligst takket, og - naar De i Deres Lønkommer knæle for den Evige, da fylde Han Deres folsomme Hierte med salig Fred og Fryd! - Ved 8 Medlidendes Godgiørenhed er hidtil indkommen og til den lidende Familie bortsendt 94 Rdlr. Dens Kummer er derved bleven lindret, men ak! kun for en kort Tid. Snart haaber den bedagede Frue at see Enden paa sit mørk Liv. Kun Udsigten for de 3 Svage, hun forlader, mørkner hendes sidste Timer. Randlev, den 19de Januarii 1812. N. Blicher. Paa Landeveien fra Aarhuus til Frysen. derfra og paa den almindelige kandevei til Weyerslev, er den 31te f. M., tabt en Otting Sæbe. Den eller de som maatte finde samme vilde behage at anmelde det paa AdresseContoiret i Aarhuus, og er Eieren ligesaa villig som pligrigt at give Finderen en raisonabel Douceur Formedelst anden Bestemmelse, er min eiende og iboende Gaard No. 12, beliggende ved Torvet paa denne Byes store Gade, underhaanden at faae tilkiøbs. Dens Bygninger, som er indrettet til Beboelse for en Familie af Stand bestaaer af 15 Fag nye Stuehuus med Qvist, 14 Fag nye Baghuus, i hvilket indeholdes en smuk Haugestue, 24 Fag Sidehuus og 6 Fag Halvtag. Til Gaarden, som i fordum Tid har været beboet af et Herskab, er en ligesaa smuk som god Frugt- og Urtehauge, der støder til Søen hvorfra haves Udsigt til Dyrehaven; og til Gaarden haves endvidere paa Byens Mark 3de gode Jordlodder, 2de gode Engskifter, og en næsten uopskiærlig Tørvelod, hvori indeholdes Tørv af bedste Bonite. I Gaarden, der er rummelig og stor, er Pumpe, som med en særdeles Lethed giver det, endog til et stort Brænderie, fornødne Vand. Med Gaarden kan faaes i Kiøbet et complet Brændeviins=Redskab, paa circa 5 Tdr. Rum. Liebhaberne ville jo før jo hellere melde sig hos mig, da de selv ved at tage Gaarden og dens Eiendomme i Øiesyn, vil finde den god og derhos ligesaa skiøn og behagelig, som til Næringsdrivt, beliggende. Skanderborg, den 20de Januarii 1812. G. Wibertz. Auction. Over afdøde Avlsmand Peder Christensen, Lisberg og efterlevende Enkes Gaard paa Studsgaden No. 155, vorder foretaget og holdt offentlig Auction, 3die og sidste Gang den 30te Januarii, hver Dags Formiddag Kl. 10 1/2 slet; sidste Dags Eftermiddag Kl. 2 slet begynder Auctionen over Stervboets Ind= og Udboe. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Aarhuus, den 17de Januarii 1812. Auctions-Directionen. Først i Februarii Maaned bliver den sædvanlige Qvartal Auction foretaget paa Byens Raadstue, hvortil kan indleveres saavel Kiøbmandevare som andre Ting, naar man derom melder sig hos Sagføret Bøgh paa Vestergade No. 12. Auctionsdagen skal nærmere blive bekiendtgjort. Aarhuus, den 18de Januarii 1812. Them. Bøgh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Paa Kanikegade No. 14 er 2 Værelser at faae til Leie for een eller to honette Personer til første Paaske Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
En smuk Kane er at faae tilkiøbs hos Grodsmed Bech paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Da der paa Postbefordringen imellem dette og Ebeltoft, ved den derover den 30te i f. M. afholdte Licitations-Forretning, ikke skeedte noget Bud; saa bliver bemeldte Befordring, i Følge Amtets Skrivelse af 14de dennes, atter listeret ved en paa denne Byes Raadstue næstkommenTorsdag den 20de Februarii om Formiddagen Kl. 10 a holdende Forretning, efter de Conditioner, som da kun giøres, og forinden er til Eftersyn hos undertegnede. Det kundgiøres herved til Liebhaveres Efterretning. Greenaae, den 16de Januarii 1812. Harboe, const Byefoged. Den 21de eller 22 Febr. førstkommende, saasnart Aucnen over det amerikanske Skib, Nimrods Ladning, tilendebragt, holdes Auction hos Hr. Viinhandler Simoder i Aalborg, over følgende Vare: Et Partie Kaffe, 100 Tylter fii skaarne 12 Fods Bord 100 Stkr. nye Ege Brændeviinstønder, 10 Ankere extra god Rom, 14 Foustager Bruunrødt. 3 Skpd. fiirkantet og flad Jern Nogle Tønder norsk Kommin 14 Kasser 3 a 4 Tom Søm, 1 Oxehoved Miød. 2 Kasser fiirskaaren Vindueglas, 3 a 4 Skpd. Mastriker Saalelæder m. m. Aalborg, den 13de Januarii 1812. Bøggild. 30 a 40,000 Rdlr. kan i næste 11te Ju Termin 1812 faaes til Laans imod forsvarlig Pandt i Jo gods. Adresse=Contoiret anviser Capitalene Udlaaner. Formedelst Eiftermaal er til 1ste Mai. god Condition ledig for en ferm Huusholderske, Ligeledes for en ferm Stuepige, som kan for staae Vask, Reengiøring m. v. Men ud paalidelig Vidnesbyrd om deres Forhold nyt det ikke at melde sig. Adresse-Contoiret gi Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
For Grøvtekastere, som forstaae at sætte forordnisk mæssigt Hegn af Jordvold med Grøft, er Arbeide at sit tidlig i Foraaret og hele Sommeren, ved Skoves Jndskning her paa Grevskabet, naar Vedkommende i denne, i næste Maaned melde sig til Undertegnede. Frysenborg, den 16de Januarii 1812. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-25
Et hvid languldet Gimmerlam er optaget hos H. mand Peder Mortensen i Grundsøer, hvor Eieren la hente samme imod at opgive dets Mærker, og alle Oningers Betaling. Fra Østerriis er Juleaften bortkommet 3de Sviin, 26. og en Soe, alle tre hvide, og klipper en Streg paa an Baglaar. Hvo som kan give Oplysning om disse for god Douceur af Christen Mortensen iv sterne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-28
Indenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-28
(af danske Aviser, samt Udgiveren.) Aalborg, den 21 Januar. J en talrig Forsamling, af agtede Medborgere fra Aalborg og Omegnen indsatte Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Jansen, den 16 Jan. Hr. Rector Tanger ved en latinsk Tals paa Skolens store Høresal til Rekter-Embedet ved Aalforg Cathedralskole. Efterat Biskoppen havde i Jndledningen bragt den fratrædende Rektor, Hr. Professor Kiøbye, det Offer af Taknemmelighed, som hans unde Fortienester af det offentlige lærde Skolevæsen, har saa billig en Fordring paa, gik han i sin Tale over til at indersøge: De Hindringer, som paa nærvæsende Tid lægges i Veien for den stude inde Ungdom. Først anstillede han en udførlig undersøgelse af disse hindringer fra den til Studeringer stemte Ungdoms første Børneaar, og saalænge den for liver i Forældrenes Huse, dernæst ledede han tillige Opfærksomheden hen paa adskillige hindringer, som, efter ens Formening, enten aldeles afholde Ynglinge fra at dsættes i de lærde Skoler, eller vilke til at indskrænke velgiørende Øiemeed af den offentlige Underviisning. a Biskoppen med den ham egne Sandhedekierlighed yde over dette Emne talt ret fra Hiertet, aflagde Rek sen offentlig fra Kathedret den i Ritualet foreskrevne i, hvorpaa Jndsættelsen fulgte. Rektor Tauber raadte derpaa sit Embede med at holde en latinsk Tale, handlede om "Skoleunderviisningens Formaal, at sædle Ynglingens Hierte og berige hans Forstand med sigtspassende Kundskaber, hvad enten hans Bestem se er at blive akademisk Borger, eller en brugbat ind i en anden Stilling i Staten." Ved Slutningen af Talen lykønskede Rektoren sig selv og Skolen med at beholde hans værdige Formand Hr. Prof. Kiøbyeendnu indtil videre, som lærer i de samme Fag, han med saa meget baade Flid og Held hidtil havde forestaaet, og med at have modtaget for nylig en nye duelig Lærer i Hr. Atjunct Bonniet, der som Adjunct ved Roeskilde Skole i flere Aar har erhvervet sig Øvelse og Erfaring, i Ungdommens Dannelse og Underviisning, og da han inden Forretningens Ende modtog den behagelige Tidende, at Hr. Pastor Meden er villig til at besørge Religionsunderviisningen, er Skolen nu i det hele igien forsynet med de fornødne Lærere, til at opfylde sin Bestemmelse i sit fulde Omfang. Høitideligheden vande meget ved en skiøn Musik, som før, imellem og efter Talerne opførtes af Hr. Organist og StadsmusikusHeis, understøttet af adskillige Musikelskere af Byen, der velvilligen deeltog i Udførelsen, ligesom og ved passende Sange, som bleve afslungne af nogle af den lærde Skoles og Almueskelens Disciple.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 7 Januarii er Copiist H. Bach udnævnt til Fuldmægtig ved SkifteSkriver-Contoiret under Lands=Overretten samt Hof= og Stadsretten i Kiøbenhavn; Exam. Juris L. B. Hansen, meddeelt Bestalling som Procurator ved Underretterne i Fyens Stift. Den 8de, Exam. Juris F. Falk udnævnt til 2den Raadmand i Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-28
Under det schlesvig holsteenske Cancellie, Den 13de Decbr. f. A. er Pastor P. C. Carstensen i Arnjeudnævnt til Præst i Rabenkirchen under Gottorff ProvstikCand. Theol. H. C. Götting confirmeret som valgt Diaconus til Petersdorff paa Femmern. Den 18de, Toldforvalter, i Eckernførde, Capt. J. C. F. von Gartner, Ridder af Dennebrogen og den hollandske Unionsorden, til virkelig Cancellieraad. Den 27de, Cand. Juris J. B. Smitstil Cancelliesecretair og supernumetair Secretair ved den holstenske Overret i Glückstadt. Den 30te, Doct. Medicinæ P. Laftens til Læge i Landskabet Stapelholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-28
Under Rentekammeret: Den 10de Decbr. ere J. H. Meer, 1ste Fuldmægtig, D. W. F. Peckel, 2den Fuldmægtig og F. Bilsted, surnumerair Fuldmægtig, ved Secretariatet under Vicestatholderskabet for Norge, udnævnte til Kammersecretairer, samt 1ste Copiist ved bemeldte Secretariat C. F. Høst udnævnt til Secretair. Den 14de, S. Holm til Landmaaler. Den 16de, Proprietairene J. S. Neergaard til Sandbyegaard og S. Busk tilSnertingegaard samt Forvalter M. Wilhielm paa Giort løw, som Landvæsens=Commissairer, de tvende første for Vordingborg og sidste for Tryggevelde District under Præstøe Amt, forunde Kammerraads Rang efter Rangforordningens 8de Klasse No. 2. .