Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-16
Dersom Hr. Snell, under sit Ophold heri Staden var bleven gjort opmærksom paa den af Undertegnede for begge Sprog (det danske og tydske) lige brugelige Stave Methode, som anvendes i St. Petri Pigeskoler, da vilde han kunne have erfaret, hvorledes man alt dengang. a) benævnede de enkelte Consonanter som Begyndelses= eller Slutnings-Lyd med: be - en, (esk, ke – .), de - ed eller et, fe –ge - og eller och, he hee, je - le - en me - im, ne - en, pe - sp, (iqv, quekyky ), re - er, se, 8, te - et, (ve - ,f), Ærkserocks, Fetse - ets. (Vocalen pru, i. b) benævnede tvende Consonanter for eller bag ved en Vocal med een Lyd: bie-, ble bre, os, bt, chich, elle, er kreet : et, die, dre, eds, idt, de, fø sl., fne, fre-, ft. - ad, gik, gle egl, ane egn, gr. - Egt, hi- - hleel, – "hmem, chen, threer, kie, kle-, kne, kreekt, b. d. - . -g, k. – om, ein, - elp, els, - et, vel, mie-, Emp, -ms, imt, ind. -enf. - ling, enk, ens, ent, pp, phef, pie-, pre- ps, pt, u-kweqvekverher-, er, lerd, - erf. -erg, erk. . . ers, ert, er, sje. ske sk. sle, sm., sne, spe-ep, steest, sye, thetee threet, til, til, tve-, ets, kyl, syn, vre, mre, Lys, Lytift, Exte est, zwetswe. c) benævnede tre eller flere Consonanter for eller bag ved en Vocal, ligeledes med een Lyd : sch, bsk. -idst, chrekre, ochs, schst, - icht, edsk, -idst, - Efts, ogst, et, Abst, - elch, eds. - Adst, - eldt. -sch, elsk, elskt, est, mp., -mpt, msk, imts, ends, endsk, endt, int, ings, ingst, ingt, enkst, enkt, ensk, enscht, enst, ents, ple-, pre-, eyst, erst. - . -rch, er, erst. - Armst, emt, rnst, ernt, Ersch, - escht, Hersk, erst, ert, er, er, schesch, schle-, schme-, schne-, schre, schwe-, sel sleser skre, skje, sple-, spr., sovskylstie, stre, thre. d) opløste Enstavelsesord af flere Bogstaver, i tvende Lyd, saaledes: at 1. naar Vocalen begynder Ordet eller Stavelsen, nævnes denne eene med sin egen Lyd, de efterfølgende Consonanter som Slutnings=Lyden i ovenanførte Litr. a. beller c. f. Ex. A ert Art, Eing Eng, J eld-Jld, Ord-Ord, Ulv-Ulv, Yenk-Ynk, Ærg-Æg, Øerk=Ørk, Aar el Aal au frauf, ei ensteinst, en Schrench. 2, naar Vocalen slutter Ordet eller Stavelsen, nævnes de foranstaaende Consonanter som Begyndelses=Lyden i ovenanførte Litr. 2, bellere, Vocalen dernæst med sin egen Lyd, f. Ex. fre a fra, tre entre, freifri, Kle o Klo, Greu-Gru, Sky=Sky, Træ-Træ, Fre-Frø, Vre aa Vrag, Freau-Frau, Mai Mai, be ei bei, Støi Støi. 3. naar Vocalen staaer imellem Consonanterne angiver den Tonen i Stavelsens sidste Deel, f. Ex. Blad Blad, De ands-Dands, Freed Fred, Kreig Krig, Spre og Sprog, gle ubsk glubsk, Skræk=Skræk, Fre yd-Fryd, Bre ød Brød, Graad Graad, Tre aum-Traum, ne eun neun, Greeis-Greis, seeynseyn, Te oug-Toug. e) opløste Fleerstavelsesord i deres enkelte Stavelser og behandlede enhver af disse, som under Litr. d er anført, nemlig deelte Stavelsen i tvende Lyd, efter de i 1, 2 og 3 givne Regler, f. Ex. A. er te en Arten, Glave bre ikkeGravbrikke, Hve er garn-Hvergarn, J eld geist-Jldgnist, Le inke de Linklæde, Me yre e billørn Myrebjørn, Ung- de omsaa er-Ungdomsaar, Ve-ge elde au-e er Vogelbauer, Eilefeld Eisfeld, &c.f) benyttede de ovenstaaende Lydtegn, eller Dele af Stavelser, til Forskrifter, som et Middel til ikke alene hurtigere at læse Tryk og Skrift; men ogsaa til at lette Orthographien for Børnene, i det de ikke behøve at ængstes over enkelte Bogstaver, naar de ere vante til at samle flere Bogstaver til en eneste Lyd. Jdeen til en naturligere Stavemaade fattede jeg i Aaret 1803 ved Læsningen af et af Præsten i Jppesheim Hr. J. F. Schles 1795. udgivet Skrift, og samme blev bragt til en større Fuldkommenhed ved det i Aaret 1814 af Hr. Professor L. C. Sander givne Tillæg om Udtalen, i den ved ham besørgede sjette Udgave af Professor Badens Anviisning til det tydske Sprog for Danske. Egen Eftertanke benyttede de givne Vink, og Erfaringen bragte Jdeen omen naturligere Stave=Methode til Virkelighed. For nu desto bedre at kunne benytte de fra Stockholm af Hr. Suell lovede Tabeller, der, efter Anmælderens Formening, foruden mange andre Fordele, yde baade Lærlinge og Lærere en betydelig Lettelse, tilbyder Undertegnede Alle, der maatte have med smaae Børns Underviisning at gjøre, og især dem, der beskjæftige sig med den Bell-Lancasterske Fremgangsmaade, fri Adgang til de af ham i 21 Aar ved St. Petri Pigeskoler brugte Stave- og Læseøvelser, hvorved man tillige vil bemærke, hvor beqvem denne Methode er til at holde 50 og flere Børn i livelig Virksomhed, i det de undertiden alle paa engang stave og læse i Chor - en Maade, paa hvilken de svageste drages med af de mere færdige Læsere. Man behage efter Klokken 4 om Eftermiddagen at indfinde sig paa store Kjøbmagergade No. 2, anden Sal. i Sidehuset, hos Jens Andreas Bramsen, Lærer ved St. Petri Pigeskoler. Kjøbenhavn, d. 28de August 1824.