JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring, stilles den KiøbE mand Lars Andreas Grondlund tilhørende paa Thisted Kiøbstæd, Vestergade under Brand-No. 2 beliggende Gaard, med Grund og Hauge, plads, samt Halvparten i en Rettighed til Tørvegrøft i en Parcel i NæstrupNørrekiær, til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 8de og 22de October, samt 5te November førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2, de 2de Første paa Thisted Raadstue, og 3die Auction, hvorved, om nogenlunde antagelig Bud skeer, absolut Bortsalg agtes, i selve Gaarden, Til Gaarden hører gode Pakhuse, og er en for Handel og Næringsbrug ved beliggende Eiendom. Lysthavende indbydes. Denne Bekiendtgiørelse skeer tillige til Efterretning for alle Vedkommende, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Litibet. Thisted, den 26de August 1333.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Proclama. følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret og er saa lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Frederik Siegfried Baron af Kragh Juell Vind-Arenfeldt, til Stamhuset Sæbyegaard under Hjøring Amt i Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadige have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter og Executor testamenti i afgangne forhenværende Forvalter og Forligelses=Commissair Poul Rasmussen af Memhave i Volstrup Sogn under bemeldte Amt, dennes Boe, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stifts-Avi 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham af anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclamefter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værne ting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 30te Juli 1833. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Frederik Siegfried Baron af Kragh Juel Vind-Arenfeldt til Sæbyegaard, til ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afgangne forhenværende Forvalter og Forligelses=Commissair Poul Rasmussen af Memhave i Vomrup Sogn, under Hjøring Amt, hans Boe. Betales med 13 Rigsbd. 3 Mk. rede Sølv og Forhøielse til Seminariisondet 3 Rbd. 2 Mk. rede Sølv. Betalt F. Hjort. Not. P. Nielsen. indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui alentii, med Aar og Dags Varsel, samtlige Creditorer i Stervboet efter den paa Memhave af døde forhenværende Forvalter og Forligelses=Commissair Poul Rasmussen, til, inden ovenmeldte Tids Forløb, for undertegnede Executor testament, og Skifteforvalteret bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Sæbyegaard, den 22de August 1833. Kraab Juel. Wind Arenfeldt. bille og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter Stra2 der Schulz's Hustrue, Maren Folmersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Fordringer. Fredericia Skifteret, den 24de August 1833. I. C. Dræbye. Rabbek.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Freditorerne i Stervboerne efter de heri Byen afdøde forrige Færge=Jn& specteur Poul Peter Zimmermann og Tømmermand Jørgen Hansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skilteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nysted Kiøbstads Skifteret, den 23de August 1833. J. Schwensen.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde: Schæser Johan Schrøder paa Nielstrup, Tienestekarl Niels Mathiasen paa Jdalund og Gaardmand Søren Jørgensen i Skielstrup, under Grevskabet Hardenberg Reventions østre Districts Skiftejurisdiction indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre den res Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 17de August 1833. Trap.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst for vedkommende Under og Overret, er Credi= og Debitorerne i Livsflave Jver Olesen og Hustrue Else Nielsdatter af Søedoner Mark, i Norup Sogn, deres fælleds Boe, indkaldte til, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamats sidste Bekiendtgiørelse, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, de Første for at beviisliggjøre deres Krav og de Sidste for at betale deres Skyld; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herreds-Contoiret i Weile, den 15de August 1833. Hersleb. Dampskib eller Dampmaskine. I Snningen af September Mamed vil Dampkonnerten FrindsesWilhelmine, med Maskinerie, Inventarium og Tilbehör ved en ansentlig Auction blive opraabt og bortsolgt. Idet llele vil först blive opraabt samlet, og, om antageligt Bud derfor ikke skulde skee, den efter Skib, Maskine og Jnventarium solgt særskildt. Til Efterretning for Liebhabere tiener, at, i sidste Tilfælde, kan Skibet forandres til Seilfartøi, og Maskineriet, med nogen Forandring anvendes som Landmaskine. Skibet er beliggende paa forrige Bodenhoffs Plads. Auctionsdagen og Stedet vil nærmere blive bekiendtgjort. Kiöbenhavn, den 31te August 1833. Chr. A. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
(Hermed følger 1 Ark Høiesterets paadømte Sager.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Schweiz. (Fortsættelse af den i Gaars Nr. afbrudte Artikel om Oprindelsen til de nyeste Uroligheder i Schweiz og disses Udvikling.) Den 20de Juli 1831 skeete en ny Opstand. Liestal plantede Frihedstræet; 46 Sogne satte sig i permanent Jnsurrectionsstilstand; 21 bleve Borgerskabet tro; 12 vare ubestemte *). Liestaloprettede en provisorisk Regjering, og forlangte, at Staden, Basel skulde adskilles fra Baseler Landskabet. Paa samme Tid tilintetgjorde Districtet Ydre=Schwyz i vedvarende Opstand, Constitutionen af 1821 og skred til en partial Reform, med Udelukkelse af Districtet Jndre=Schwyz, som boblev sin Vægring. Den i Marts Maaned forsamlede, siden i Juli prorogerede, overordentlige Landdag tilbød forgiæves sin Nægling, Staden Basels Aristocrater forkastede den hovmodigen. Den 21de August opstod en ny Collision imellem Basel og Liestal, som vægrede sig ved at erkjende Canton-Regjeringen. Staden angreb Landskabet, Blod udgødes; Basels Borgere bleve Sejerherrer i Kampen. Commissarier fra Landdagen intervenerede atter forgiæves. Forbittrelsen steg til høieste Grad og bestemte det store Raad i Basel, at lade Folket votere om Adskillelsen. Denne Forholdsregel blev tagen den 22de Novbr., og den 7de Decbr. gjorde det store Raad Resultatet af Voteringen bekjendt Majoriteten var imod Skilsmissen. Regjeringen i Basel forlangte Bistand af Landdagen, for dog eengang at kunne holde de Gjenstridige i Ave.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
J Septbr. Maaned 1831 havde den ephemmere Revolution i Neuschatel fundet Sted; Resultatet blev, at Preussens retmæssige Overherredømme over Cantonen befæstedes. Deputerede fra Neuschatel tilstedtes Adgang til Landdagen; som en Deel af det Helvetiske Statsforbund havde Republiken Neuschattel Midler til at forskaffe sig Jndflydelse og Jndblanding, hvilke den har benyttet. - Denne Tingenes Stilling satte nyt Mod i de revolterede Cantoners Oligarcher.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Den 7de Febr. 1832 lod Landdagen i Kraft af sin Magt til at intervenere, vel ikke i Henseende til Cantonernes constitutionelle Spørgsmaal, men dog i Henseende til de Uenigheder, den vare den almindelige Forening skadelige, Landskabet Basel besættes af Eedsforbundets Tropper. Staden lukkede sine Porte. Nr. Ulempe for de ved alle militære Byrder betrængte Sogne! Forlængelsen af disse grusomme og blodige Stridigheder, og Landdagens Afmagt til at gjenoprette Freden, havde henvendt den almene Opmærksomhed paa Feilene ved Landdagens Organisation. Denne Corporation, hvilende paa forældede arristoeratiske Grundvolde, sammensat af Deputerede fra Cantons Regjeringerne, men ikke af Folkets directe Mandatarier, erklæredes for en Anachronisme midt imellem saa mange regenererede Jn) Siden have samtlige Landsogne forbundet sig med den Liestaler Forening, eller rettere sagt underkastet sig den. stitutioner. - Man henvendte sig til den med Petitioner og directe Begjeringer; en ny Forbunds Overeenskomst reclammeredes ivrigen. Landdagen bar sig at som alle Aristocratier. Den modsatte sig hine Begjeringer og lempede sig dog efter Magten. Vi bemærke den Omstændighed, fordi den precaire Stilling, hvori denne høieste Statscorporation selv satte sig, tilintetgjorde dens moralske Autoritet, og blev een af Aarsagerne til Urolighedernes Forlængelse. En Følge af Landdagens Vægring, at reformere sig, var, at Schweiz blev opfyldt med patriotiske Associationer", dette kunde ikke være Fredens Underpant! Den 4de April 1832 undertegnede de fleste af de regenererede Cantoner Udkastet til et Concordat, hvis Hensigt skulde være, giensidigen at garantere deres Constitutioner og oprette et Tribunal, som i sidste Jnstants skulde afgjøre deres indbyrdes Tvistigheder. Denne Act, imod hvilken nogle Cantoner protesterede, blev uden Virkning.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Den 20de April 1832 maatte Landdagen omsider opfylde Majoritetens energiske Ønske, og udnævne en Commission til at revidere Forbunds=Overeenskomsten. Paa samme Tid vægrede Basel sig haardnakket ved at tilstede Eedsforbundets Tropper Jndmarsch i Byen. Liestal udnævnte en constituerende Forsamling og gjorde med Stolthed sin politiske Uafhængighed gjeldende.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Den 13de Mai f. A. foreslog Landdagen at tage de fra Basel adskildte Sogne under sin Beskyttelse, og foreslog sin Mægling i deres Tvist med Staden Basel. Landsognene tilbøde sig (den 3die Juni, at erkjende Canton-Regjeringen, imod at deres Constitution garanteredes. Dette Forslag forkastedes af Staden Basel, Landdagen antog det Princip, at Forbunds Overeenskomsten skal revideres, dette Spørgsmaal er altsaa afgjort.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Den 9de August f. A. mislykkedes atter et Forsynings=Forsøg, i Schwye for Landdagen. Byen vægrede sig uden Betingelse ved at erkjende Borgerrettigheder i Districterne. Den 17de August aflagde Liestal, under Folkefester, Eeden paa sin Constitution, og truede ikke meere at erkjende Landdagen, dersom denne ikke ogsaa de jure erkjendte den factiske Adskillelse. Landdagen veg for en Kjendsgiernings Vælde, og antog en halv Forholdsregel, der intet gavner, nemlig den administrative Skilsmisse. Cantonens to Dele skulle blot have een Stemme paa Landdagen og den videre Forening skulde blive facultativ. Begge disse Clausuler gjøre Forholdsreglen uvirksom. Alligevel ratificeredes den ved en Majoritet af tolv Cantoner. Det store Raad protesterede imod Adskillelsen, erkjendte ikke Landdagens Beslutninger, og Borgerskabet vilde ikke vide noget og Foreningen i Liestal, hvor den administrative Deling skulde reguleres.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Den 29de Septbr. f. A. samtykte den gamle Canton Schwytkjed af sin tvetydige Stilling, i nogle Forandringer af Constitutionen fra Aaret 1814, dog protesterede den imod Landdagens Jntervention. Denne henviste den 9de October f. A. Spørgsmaalet om Adskillelsen imellem begge Dele af Schwy til Sessionen i næste Aar 183. Den vovede ikke, at afgjøre dette at hugge Knuden over), af Frygt for et Princip. Sessionen endte uden Resultat. Landet svævede, som før, over borgerlig Tvedragts Afgrund. Den 28de Novbr. f. A. besluttede de Deputerede fra ser ikke reformerede Cantoner (Wallis, Uri, Jndre=Schwyz, Staden, Basel, Neuschatel, og tildeels St. Gallen) i en Conferents i Sarnen ikke at møde paa Landdagen (die Tagsatzung"), dersom de Deputerede fra det Baselske Landskab tilstædtes Adgang (Slutningen følger.) dertil.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Strasborg, den 21de August. Ved Privat-Correspondents har den Efterretning udbredt sig her, (som dog endnu synes meget problematisk,, at det store Raad i Staden Basel har fattet den formelige Beslutning, -at træde ud af det Schweizerske Embedsforbund, og bestræbe sig for at indlemmes som en fri Stad i det Tydske Forbund, med samme Rettigheder som Frankfurt, Bremen, Hamborg og Lübeck nyde. Ved Forbundsdagen i Frankfurt skal allerede være gjort mere end eet Skridt i denne Anledning, og man venten i Basel med Utaalmodighed paa Svar. - Hvorledes dette end maatte udfalde, saa vilde Staden Basel, (forudsat, at hiint almindelige Rygte er sandt), ved dette Skridt give sin hel Fremtid til Priis, forspilde sine hidtilværende MedforbundnesTillid; ringeagtet af Tydskland, og af Frankrige betragtet som Fjende, vilde Staden Vasel visselig ikke komme i en misundelsesværdig Stilling.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
London, den 23de August. Jndvaanerne i Sidney, Hovedstaden i Ny-Syd Wallis, have indgivet en Petition til Parlamentet, dateret den 29de Januar 1833, i hvilken de forestille, at der ikke tages tilbørlig Hensyn paa deres Jnteresse under Coloniens nærværende Regjeringsform, som giver den af Admiralitetet udnævnte Gouverneur en uindskrænket Autoritet; ligesom ogsaa, at Coloniens Jndtægter uden mindste Rytte bortødsles, og at de administrative Forholdsregler, som England foreskriver, ofte ikke ere passende til Coloniens Tilstand; derfor ansøge de om et Colonial-Parlaments Oprettelse, som skal bestaae af ikke færre end 50 Medlemmer. De forestille endvidere, at Coloniens Folkemængde m. udgjør 45,000 Frie og 25,000 deporterede Forbrydere; at Coloniens Jndtægter i Aaret 1832 have beløbet sig til 139,000 Pd. St., hvilke ere meer end tilstrækkelige til at dække Omkostningerne ved Local=Administrationen. De tilbyde sig, at ville selv udrede alle Udgifter, som et Parlaments Oprettelse maatte med føre. Coloniens Velstand er i overordentlig Fremskriden, Handelen er betydelig: Aaret 1828 beløb Jndførselen sig til 574,000 Pd. St., Udførselen ikkun til 70,000 Pd. Sterl.; derimod har Jndførselen i Aaret 1832 beløbet sig til 508,000, Udførselen til 380,000 Pd. St. Man tør haabe, at Udførselen vil give et Overskud i indeværende Aar.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Christiania, den 29de August. Tirsdagen den 27de August, Kl. 1 Eftermiddag, begav Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen sig fra Palaiet i Procession imellem de en have opstillede Tropper til Storthingets Locale. Hs. Kongl. Høihed ledsagedes af den Norske Regjerings Medlem mer og samtlige civile, geistlige og militaire Autoriteter. De Hs. Kongl. Høihed var ankommen til Storthingssalen, blev af Hr. Statsraad Collett oplæst det Kongl. Rescript, hvorved Hs. Kongl. Høihed bemyndiges til at opløse Storthinget. Derefter oplæste Hs. Kongl. Høihed en Tale, efter hvis Slutning Stor thingets P. L. Præsident og samtlige Storthingsmænd udraabte: Gud bevare Kongen og de forenede Riger, Ved naadigst Resolution af 15de d. M. har Hans Kongl. Majestæt bemyndiget Finants-, Handels- og Told=Departementetil at foranstalte det Fornødne i Anledning af Storthingets Beslutninger af 5te og 6te Juli d. A. betræffende Kongsbergs Sølv verk, hvilke Beslutninger lyder, som følger: 1) Kongsbergs Sølvverk drives i de paafølgende 3 Aar, fra 1ste Juli 1833 til 1ste Juli 1836, for Stadens Regning. 2) Den Kongl. Norske Regjering anmodes om at foranledige, at en Commission af 3 eller 5 saakyndige Medlemmer, udenfor Bergverkets Bestyreres, og Betjenters Midte, bliver udnævnt, for snarest muligt at for retage Undersøgelser ved Verket, og derefter udarbeide og tilliRegjeringen, for at forelægges næste Storthing, en detaillere Plan - indbefattende saavel den engentlige Bergverksdrift som Pukverks= og Hytte Driften og Administrationen, hvorefter Ve kets Drift og Bestyrelse i alt Held bør foregaae, hvilke Arbeide bør foretages og med hvilken Arbeidstyrke, saavelsom et Forslag til Værkets Drift ved et Participantskab, og imod at Steten forbeholdes Ret til at tage en Part. 3) Driften forsættes i de løbende 3 Skatteaar efter den hidtil fulgt Plan; men skulde den Commission, der maatte blive nedsat, finde nogen Forandring i denne Plan, enten med Hensytil Driftsmaaden i det Hele eller til nogen af dens enkelte Deel eller i den Plan, som bliver at udkaste for de anstillede Forsøge, Arbeider, eller i Værkets Bestyrelse, for de løbende 3 Skatteaa hensigtsmæssig, da har den derom snarest mueligt at indgivBetænkning til Regjeringen, der i saa Fald bestemmer det Fornødne 4) For det Tilfælde, at nye Forsøgs=Arbeider ansees hensigtsmæssige, bevilges dertil af Sølvverkets Overskud, for de løbende 3 Skatteaar, aarlig indtil 6000 Spd., for hvilke aflægges særskilt Regnskab; 5) Til Verkets Drift og de anstillede Forsøgs, Arbeider tilsammentagne maae ikke anvendes flere end 360 fast Arbeidere i de løbende 3de Skatteaar; 6) Den Kongl. Norsk Regjering anmodes om, for Sølvværkets Regning, at foranstalt, Copier, tagne af de i Sølvværkets Archiv værende Korter over Gruberne og deres Feldt, samt de under Verkets Circumfereneværende Skove, og at lade disse Copier opbevare."(Af N. Ratd.)
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Kjøbenhavn, den 4de September. Dampskibsposten var i Dag ikke ankommen hertil, da Redactionen af den Berlingske politiske Tidende sluttede.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Løverdagen den 24de August forsvarede Hr. Cand. med en chirurgiæ H. C. B. Bendz sin for Licentiatgraden i Medicinen skrevne Disputats, hvis Titel før er anfort, Respondens var Hr. Cand. med. et chirurgiæ A. F. Bremer. De ordentlig Opponenter vare Hr. Professor Otto og Professor Eschricht. A. Auditoriet opponerede Hr. Studiosus medicinæ Dreier og Hr. Licentiatus medicinæ Ballin. Acten, som foregik i Regentsandtoriet, varede fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Reisende. Til Kjøbenhavn. Tidkomne den 31te August og 1ste September, Forvalter og Forligelses-Commissair Stocken fra Nexøe, Consul Svanberg og Kjøbmand Clrff fra Malmøe, Magister Svanborg fra Stokholm, Ritmeste Jacobsen fra Horsens, Tiæskorhandlerne Jensen og Sørensen fra Aarhuus Kjøbmand Schenck, Consul Haman, Handlende Grühn, Ritmester Fletwor- og Lieutenant Tornerhjelm fra Helsingøer, Pastor Garde fra Stege, Kjøbmand Galthen fra Marieboe, Cand. Theol. Doose fra Nestved, Pastor Thogesen fra Rudkjøbing, Pastor Helleman fra Christiansøe.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 3die Septbr. 1833. Hamborg 2 M. - a vista 209. - Species 210. Disconte4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 88 1/2 a 89. Dito uden Renter i Sedler 2 1/2 a 93. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 ½ a. 102. Dito i Sedler 10 ½,a 107 Rbd. Norske Speciesedler 154 1/2 a 155 Rbdlr. Svenske Sedler 45 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Vilson et Comp. 71 a 71 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 pCt. 99 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 1/2 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101, Rbdlr. rede Sølv. Det Kongelige Danske Cancellie har ved Skrivelse af 27de dennes til meldt os, at Hs. Majestæt under 25de næstforhen allernaadigst har reserberet Collegiet saaledes: "Af de den 20de September førstkommende til de i Kiøbenhavn og Citadellet Frederikshavn garnisonerende Regimenter og Corpser indkommende Frifolk, til hvilke ikke haves Plads i Casernerne, maae omtrent 3,455 i de 23 Dage, de forblive til Tieneste paa sædvanlig Maadindqvarteres i Kiøbenhavn, ligesom Kronens Regiments 5 Compagnier circa 19 Officerer og 525 Mand, skulle i den Tid de ere beordrede hertil, indqvatteres i Stadens Forstæder. Hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes fornødne Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 28de August 1833. under Stadens Segl. (L. S.) Nor klere, agtværdige Tante, vor trofaste og ømme Pleiemoder, Jomfrue, B Cathrine Hansen, indgik den 28de d. M., Kl. 3 1/2 Morgen, til et bedre Liv, i den høie Alder af næsten Fiirsindstyve Aar, efter et halvt Aars tiltagende Svaghed og Ni Dages haarde Lidelser. I det vi taknemmelig velsigne den elskelige Hedengangnes Minde, bekiendtgiøres dette Dødsfald med dyb og inderlig Vemod for fraværende Slægt og Venner, af hendes Broderbørn. Studbekjøbing, den 30te August 1833. S. M. Kiett, H. C. Hansen. født Hansen. in tividste Mand Jørgen Voigt, fød paa Als, bortkaldte Gud fra Ve mig til det bedre Liv, Onsdagen den 23de d. M., i hans Adets 76de Aar og efter 38 Aars kierligt Ægteskab. - Hvad jeg har tabt!!! - vid kun De i skatte som kiendte ham, og De, vil deeltage i mit dybe Savn. Walselillegaarden, den 30te August 1833. A. M. Voigt, fød Hansen. Jörgeliget tilkiendegives Slægt og Venner, at vor elskede Sön, Johannes, 25 Aar gammel, Lieutenant i Söe-Etaten, har fundet sin Död i Bölgerne ved en Lystseilads i Sundet den 8de August 1833. E. D. Krieger. A. Krieger. söd Prætorius.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
AVEnTisSEEN. Genever. Hvid og velsmagende Genever erholdes til 28 s. Potten, naar ofte Potter, og derover tages 24 s. R. C. Holm, Hjørnet af store og lille Regnegade No. 130, i Kiøbenhavn. Pletvand.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Et nyt Partie af dette Vand er arriveret hos Urtekræmmer R. C. Holm, Hiørnet af store og lille Regnegade No. 180, i Kjøbenhavn, og erholdes som sædvanlig paa 1/ Bouteller med Fortegnelse over Bruget for 3 Mk. det attager alle nasvadskelige Pletter og Schioller af alt hvidt Vadsketøi og kan paa 12 a 24 Timer blege det guleste Stykke sneehvidt, Hør= og Traad=Fabrikken i store Helliggeiststræde No. 152, er forsynet med extra godt heglet Hør og Blaar, godt spundet Hørgarn, saavel bleget som ubleget og ægteblaat, Blaargarn, bleget og ubleget Lysen, aarn, samt udmærket godt dansk fabrikeret Traad og bedste Sort bohmit Traad og Garn af alle Sorter, som alt sælges saavel i større som mindre Dele til de billigste Priser, hos R. R. Thøgersen. udstillige nye moderne rummelige Vienervogne, hvoriblandt en ganske Al indrettet som Kareth, og smaae nye Brædevogne med Stole i, ere, tilligemed flere Sorter nye og brugte Vogne og nogle gode brugte Agestole, tilkiøbs paa Garnisonspladsen Nr. 63, hos Vognabriker Nielsen. i de Herrer Bogtrykkere i Helsingøer, Roeskilde, Odense, Aarhuus, D. Skanderborg, Veile, Horsens og Thisted, endnu ikke have indsendt til Universitets=Bibliotheket Exemplarer af det, som i første Halvdeel af indeværende Aar er trykt hos dem, naatet den for Jndsendelsen bestemte Frisk for længe siden er udløben, anmodes de herved om snarest mueligt gien nera vedkommende Amter at tilsende Bibliotheket, hvad det tilkommer. Kiøbenhavn, den 2den Septbr. 1833. J. N. Madvig, Universitets Bibliothekar. viis nogen af de unge Studerende, som i dette Efteraar agte at underHiste sig Examen artium, ønsket Mathematiken gjennemgaaet, da tilbyder Undertegnede sin Veiledning. Man henvende sig i hans Bopæl i Kron C. H. Biering, mindsensgade Nr. 33, paa 4de Sal.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Candidatus philosophie og Polytechniker.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Seilduger. Et Partie gode Petersborg Seilduger af forskiellige Fiinheder, samt Ravnduger, Flamsklinned, gode Danziger Krølhaar, m. m., er til billigste Priser, tilkjøbs ved Gammelstrand Nr. 2, i Kiøbenhavn, hos J. Ravn. undertegnede, der i en Tid af 8te Aar har forfærdiget Præstekraver til at U mindelig Tilfredshed, tillader sig at bekiendtgiøre, at jeg har endeel sær dige saavel af Kammerdag som Jaconet, der udsælges til betydeligt nedsatte Priser, i min Bopæl paa gammel Amagertorv Nr. 12, anden Sal. E. Leegaard. malede Rullegardiner af alle muelige Slags, erholdes til billig Priis, paa Pr. A. Kruses Fabrik, Gothersgaden No. 334, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1833-09-04
Engelsk Varelager.