JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
Fra de Spanske Grændser af 2 April. De nyeste Efterretninger fra det østlige Spanien tale om ingen ny Operationer af Betydenhed i Catalonien. General Baragnay i Hilliers commanderer bestandig det i den nordlige Deel af denne Provinds opstillede Troppecorps, der fra Tid til anden faaer Forstærkninger fra Perpignan. Samfærslerne imellem denne Stad og Girona, hvor General Baraqvay d'Hilliers har sit Hovedqvarteer, ere fuldkommen fri, og der gaaer hyppige Transporter af Militaireffecter og Mundforraad under ikke stærk Bedækning didhen. - J Egnen omkring Barcellona lade fiendtlige Streifepartier fra Tid til anden sig see; men kun i det Haab, at gjøre Bytte. Barcellona er tilstrækkelig forsynet med alle Fornødenheder; Garnisonen, tildeels sammensat af Tydske Confoederationstropper, er fuldtallig og i god Stand. Endskjøndt de i Catalonien staaende Corps ere posterede langt bort fra denne Hovedstad, er man dog ubekymret for dens Sikkerhed. Den derværende Havn er egentlig ikke blokeret, thi Engellænderne have for samme ingen Escadre; dog krydse i Nærheden sædvanlig Engelske Krigskibe, der stundom, skjøndt forgjeves, sætte paa enkelte ubesatte Puncter af Kysten Agenter i Land, forat opvække nye Uroeligheder i det Jndre af Landet. Fæstningen Tarragona i Catalonien er Jnsurgenternes eneste Plads og Vaabendepot, som kan holde sig. Marchal Mardonald har siden Tortosas Jndtagelse forberedet Midlerne til at beleire Fæstningen med Held. Det hedder, at den engelske General Døyle befinder sig nu der, og har bebudet et engelsk Troppecorps's Ankomst, for at medvirke til Stadens Forsvar. Men man veed hvad slige Løvter fra Engellændernes Side betyde. Jun tan i Tarragona skal have været tilbøielig til at underkaste sig Marchal Macdonald, men den engelske General skal have afholdt den fra at fortsætte Underhandlingerne. En Division af det Arragoniske Armeecorps, under General Suchets Commando, staaer paa Grændsen af Kongeriget Valencia, de øvrige Tropper af dette Corps ere vendte tilbage i det Jndre af Arragonien og vente der befalinger til at rykke frem mod Valencia. Toget mod denne Stad vil formodentlig staae i Forbindelse med andre Foretagender, der endnu ikke have kunne finde Sted. J Arragonien selv er det næsten ganske roligt. De Bander, der endnu tillade sig Angreb paa franske Tropper eller rolige Sogne, have mistet mange Folk, da de ved enhver Leilighed ere blevne slagne af de bevægelige Coloni ner, der ere blevne udsendte fra Saragosse i forskjellige Retninger. Juntzen i Valencia opbyder alt for at forstærke sin Armee, men denne bestaaer næsten kun af Bønder, der nødigen tjene, og benytte sig af den første den bedste Leilighed at vende tilbage til deres Hjemstavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
Wien d. 24 April. Hoftidenden indeholder en Artikel fra Tyrkiet, hvori berettes, at Rustningerne til næste Feldttog med største Jver fortsættes i hele Riget. Det synes, at man for det første især kun vil være betænkt paa at forstærke Armee corpset i Sophia, for derfra at kunne møde Russernes muelige Foretagender mod Widdin og Storvizirens venstre Fløi. Efter løse Beretninger fra Egypten har een af Vehabiternes Feldtherrer, Osman El Maidis, trængt ind i Jrmien, overvundet den retmæssige Behersker i et Hovedslag, bemægtiget sig hans Hovedstad, Hedeide, med alden Caffe og alle de Penge, som forefandtes der og som anslaaes til 100 Million Rigsdalere. Derved skal hele Gebetet, paa Mokka nær, være kommet under Vehabiternes Overherredømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
J en stærk Storm, som rasede 5 Dage i Rad d. 27de, 28de og 29 Martii i Cadix, ere 150 engelske Skibe blevne ødelagte. Selv Krigskibene havde meget andt ved at udholde denne Storm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
Stockholm d. 23 April. Afvigte Søndag modtog H. K. H. Regenten Alterens Sacramente af Erkebispen Lindblom i Slotscapellet. Hertugen, af Sødermanland og mange høie Personer vare overværende. H. K. H. Kronprindsessen er hidtil endnu ikke gaaet over til den Lutherske Kirke, og hver Søndag læser den første Præst ved den herværende Romersk Catholske Kirke Messe for hende. Men man troer, at det vil blive Erkebispen overdraget, at gjøre H. K. H. bekjendt med den protestantiske Læres Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
J den nylig udkomne 2den Deel af Krusenstiernes Reise berettes, at det Engelsk Ostindiske Compagnie, siden Fastlandets Spærring, har sendt en stor Mængde Klæde og andre Tøier af engelsk Fabrik til Canton. Saalænge disse Varer ombyttedes mod Thee, gik det godt, men da Engellænderne solgte meer Klæde end de toge Thee, og vilde betales med rede Penge, for at trække dem udaf Landet, toge Chineserne strax for 4 1/2 Millioner engelske Varer. Nu gjøre de Ophævelser over at udbetale denne Sum, og Compagniet frygter meget for, ganske eller tildeels at tabe disse Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
J Jenaische Litteratureitung recenseres Franz Duvarnois's (d'Jvernois's) Skrift: Fastlandets Spærring og dens Jndflydelse paa de brittiske Øers Handel, Financer, Credit og Vel, frit bearbeidet efter det Franske og med mange berigtigende Forklaringer og Anmærkninger forsynet af Dr. Julius Schmidt. Titelen, siger Recensenten, lover meer end man finder i Bogen. Den lange Jndledning angaaende Handelens Vigtighed er stilet mod William Spencer, der i et lidet Skrift, Britain independent of Commerce (Britannien uafhængigt af Haandel), som i faa Uger blev 3 Gange oplagt, søgte at berolige sine Landsmænd desangaaende ved at bestræbe sig for at bevise, at Engellands Tilværelse og Velstand ere ganske uafhængige af Handelen. Hr. Jvernis paastaaer nu vel det Modsatte, men mener, hvad der ikke maatte synes mindre besynderligt, at Engelland ikke taber noget ved Spærringen, men snarere vinder derved i sin Velstands, sin Nationalrigdoms, sine Statsindkomsters og sin Credits Forøgelse. - Hr. Schmidt, har i adskillige lange Anmærkninger klogeligen vidst at svække Hr. d'Jvernois's Sophismer. Bogen faaer Jnteresse ved de Efterretninger den giver om Storbritanniens Stilling i Aaret 1808 og i den første Halvdeel af Aaret 1809, ere de end ikke overalt fyldestgjørende, saa er det dog nyttigt at erfare deraf, hvor meget Engelland anstrænger sig for at hielpe sig i sin store Forlegenhed. Om dette Lands ny begyndte Handel med Brasilien, Mexico og Peru findes intet, uden at den er i Gang, og den almindelige Paastand, at Afsætningen af Varerne til de europæiske Stater derved er meer end dækket. Vigtigere kunde synes de Toldregister, der forelagdes Parlamentet. Udførslen af brittiske Varer beløb sig, efter Torvepriserne beregnede: 1804, 40,349,642 Pd. St., 1805, 41,068,942; 40,881,671. Dog da Torvepriserne ere foranderlige, saa erfarer man ved dem ikke det sande Forhold af Udførslen i Henseende til Qvantiteten. Men der gives i Engelland allerede siden et Aarhundrede en officiel uforandret Priis paa Varer, ligesom de betale Told til, om end denne er nok saa afvigende fra den virkelige, giver den dog Forholdet mere bestemt. Efter disse var Udførslen af brittiske Varer for de 4 Aar 18047 i Gjennemsnit 25,378,558 Pd. St.; men Udførslen for 1808. 26,692,208 Pd. St. Udførslen er altsaa stegen 1,313,650 Pd. Afsætningen paa Bomuldsvarer har meest tiltaget, nemlig fra 3 til 4. Den beløb sig 1808 til 14,412,000 Pd. St. virkelig Priis. Men Jndførslen for 1808 forholder sig til Jndførslen for 1806 som 237 til 250. Meest savner man Korn, Hamp, Hør, Talg, og Silke, der kom kun 1/2 af den Hamp, der ellers indførtes, og kun 1/5 af den sædvanlig ankommende Talg. Ogsaa Transithandelen er falden i et Forhold af 91 til 78, og Engelland har derved vel imod andre Aar tabt 2 Mill. Pd. St. At Statsindtægterne have tiltaget og ere stegne fra 56,902,099 Pd. St. i Aaret 1806 og til 60,654,782, er et tvetydigt Beviis paa den voxende Velstand, ligesom og Renternes Aftagelse, skjønt denne Omstændighed er mindre umærkværdig. J den americanske Krig saavelsom Revolutionskrigen stege
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
Renterne af Laanene, fra 1804 af ere de faldne fra 5 Pd. 9 Sh. 2 1/4 P. p. C. til 4 Pd. 12 Sk. 10 P. p. C., og tilføier d'vernois, det havde været ligesaa let at faae for 1809 18 Mill. som 11 Mill. laante. Foruden Sydamerica aabner sig endnu en Vei til Afsætning for Sukker; paa St. Domingo have Negerne forvandlet de møisommelige Sukkerplantager til lettere Caffeplantager, og faae raat Sukker fra Jamaica og raffineret fra Engelland. Fra Manchester gaae svære Musseliner til Jndien, andensteds fra Fayence til China. Saaledes har man vel vidst at hielpe sig i noget, men man føler Tabet, og tilstaaer, at Handelen med Europa har været den fordeelagtigste. Føleligst var Jndførslens Aftagelse. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-07
Kjøbenhavns Vexelcours den 6 Maji, kort Hamb. Cours 785 k. S. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Han har Faaskee Ottende Aargang. No. 38. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 11 Maji 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Bekjendtgjørelse. Secondlieutenant Christian Frederik Klinck af Søe-Etaten har den 25de f. M. med 3 Canonchaloupper angrebet 2 engelske Cuttere og efter 1 1/2 Times Fægtning skudt den ene af disse Cuttere i Synk og fordrevet den anden i en meget beskadiget Tilstand. Den væsentlige Jndhold af de angaaende denne Affaire ankomne 2 Rapporter, som efter Hs. Majestæts allerhøieste Befaling herved kundgjøres, er som følger: I. Premierlieutenant af Søetaten Joachim Lunds allerunderdanigste Rapporter til Hs. M. Kongen, dateret Sandøesund, den 28 April 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Efter Hr. Sø-Premierlieutenant Lunds Ordre, afgik jeg d. 23 April om Eftermiddagen Kl. 4 fra Sandøesund med 3 Canonchaloupper, for at angribe en ved Kongshavn i Sverrig stationeret engelsk Cuttesamt at befrie 4 danske til Norge bestemte Skibe, som af Frygt for at blive tagne af ovennævnte Cutter, vare seilede op i en Fjord 3 Mile fra Kongshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at lade samtlige Officierer med deres Mandskab tilkiendegive Sin særdeles Tilfredshed med deres Forhold ved denne Leilighed. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, den 3de Maji 1811. F. Bülow, Generalmajor, Hs. Majest. tienstgjørende GeneralAdjutant og Chef for General=Adjutant Staten, Commandeur af Dannebrog. Patent, angaaende en mere udvidet Anvendelse af de, ifølge Finants-Collegii Patent af 19 Dec. 1810 af det Slesvig=Holsteenske Laane Jnstitut udstædte, Assignationer, til Real-Skatters og Afgifters Erlæggelse, for Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Ligesom det, ifølge den 13de §. af Finants Collegii Patent, dateret 19de December 1810, angaaende de af det Slesvig-Holsteenske Laane Jnstitut udstædende Assignationer, allernaadigst er bleven tilladt, at Assignationerne maae imodtages som rede Penge i den Afgift, som, ifølge den igjennem det kongelige Rentekammer under bemeldte Dato udgangne Forordning, skal erlægges, ligesom og i den Deel af Jndkomstskatten, der endnu skal svares, saaledes har Hans Kongelige Majestæt, for strax at give Assignationerne en mere udstrakt Anvendelighed, ved allernaadigst Resolution af 4de denne Maaned endvidere tilstædet, at Assignationerne, under visse Betingelser, kunne modtages som Betaling ved efterstaaende Skatters og Afgifters Erlæggelse, og derhos anordnet Følgende, som herved bekjendtgjøres til Efterretning for dem, som det vedkommer, og især til Underretning for Besiddere af faste Eiendomme og Forpagtere af Kongelige Domainer. I. Alle paa faste Eiendomme hvilende faststaaende Skatter, saasom Contributioner, Huusbondskyld, Grundskat, Tiende Afgift i Penge, Tjenestepenge m.m., ligesom ogsaa alle den Kongelige Kasse tilfaldende Arvefæste og Forpagtnings Afgifter, kunne betales med de af Laane-Jnstitutet udstædte Assignationer, naar Vedkommende paa engang ville forudbetale det pligtige Beløb for de fire paa hinanden følgende Aar 1811 til 1814 inclusive. Derimod ere alle personlige eller tilfældige Afgifter udelukkede fra denne Bestemmelse. 2. Det staaer enhver frit for med Assignationer ikke allene samlet at erlægge hans til de i den foregaaende Paragraph anførte Skatter og Afgifter henhørende Præstanda, men ogsaa enkelte af dem, forsaavidt de under en særskilt Rubrik ere anførte i Oppebørsels-Betientens Regnskab, saasom Contributioner, Forpagtnings Afgifter o. s. v., dog kun under den Betingelse, at den i Assignationer erlæggende Sum udgjør ligesaa meget som det hele fireaarige Beløb af en efter en Rubrik i Skatte Registeret erlæggende Afgift, og at Beløbet af de for bemeldte fire Aar enten enkelt eller under eet erlæggende Skatter og Afgifter i det mindste udgjør Et hundrede og Tolv Rigsdaler SlesvigHolsteensk Courant. 3. Naar Forpagtnings=Afgivter skulle erlægges paa foranførte Maade, da er det en Selvfølge, at saadant kun kan skee, for saavidt Forpagtnings tiden vedvarer i de i §. 1 omtalte fire Aar 1811 til 1814 inclusive eller længere. 4. Til saadan Forudberigtigelse af staaende Skatter og Afgifter, kan kun anvendes saadanne Assignationer, hvoraf en fjerde Deel forfalder i hver af de til Assignationernes Jndløsning faste satte fire Terminer, følgelig, naar der erlægges 100 Rdlr. i Assignationer, saa maa denne Sum bestaae af 4 Assignationer, hvoraf een forfalder i Omslaget 1812 og af de tre øvrige hver Gang een i Omslagene 1813, 1814 og 1815. 5. Som Rentegodtgjørelse bliver dem, der paa den ovenanførte Maade forudbetale det streaarige Beløb af deres Afgifter, eengang for alle tilstaaet Tolv Procent, paa den Maade, at den, som indleverer 100 Rdlr. i Assignationer derved liqviderer et Afgifts=Beløb af 112 Rdlr., og saa fremdeles i samme Forhold. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) I Nærheden af Buchturma (paa den Sibiriske Linie) har nylig til almindelig Forbauselse en stor Tiger ladet sig see, som man har været saa heldig at skyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
J Stralsund føres levende Forsvarsanstalter, mod et mueligt Landgangsforsøg fra Engellændernes Side. Regimenterne forstærkes, Batterier oprettes og Canonchalouper ventes dagligen fra Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
J Berlin skal en Deel under Beslag tagen engelsk Steengods, efter en Bekjendtgjørelse fra den Kgl. Oppebørsels=Direction, offentlig tilintetgjøres. Gazette de France indeholder følgende: Man siger, at General Dumouritz er incognito død i en liden Afkrog i Europa. Nøiere omstændigheder anføres ikke. Efter Journal de Paris har hans Opholdsted været en liden Stad i Kongeriget Granada. Marchal Marmont, Hertug af Ragusa, er afreist fra Paris. Man siger, at han har faaet en Commando ved Armeen i Spanien. - MarchalOndinot er ankommen til Bas sur Ornain. Langs med Kysterne af Kongeriget Jtalien skal der indrettes en ny Telegraph Tjeneste. Brønsted og Koes ere ankomne over Corfu til Constantinopel. Paa Veien didhen besøgte de Acarnanien, Ætolia, Phocis, hvor de opdagede den berømte Coryciske Hule, som Plinius og Pausanius omtale, og som man i nyere Tider ikke igjen har kunnet udfinde, Eubobaa, Thessalien, og opholdt sig især i Athen og Epidaurus. Nu ville de reise til Lille-Asien og derfra over Smyrna tilbage til Athen, og tilsidst undersøge Ruinerne i Sparta og Olympia. J Rom bleve 3 unge Konstnere, den Liflandske Baron Stackelberg, en Maler, den Würtembergske Baron Haller, en Bygmester, og Billedhugger Link deres Reisefæller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
J Frankfurt venter man med det første Virekongen af Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Den 25 April løb det ny Linieskib i Auguste paa 80 Canoner af Stabelen i Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
En Kroholder i la Courtelle ægter en formedelst sine Saar pensioneret Qvarteermester. Denne ny d'Con har i 12 Aar tjent med Udmærkelse og medbringer sin Mand en Pension af 600 Fr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Moniteuren leverer, under Artiklen London d. 12 April, følgende: Bladet Alfred indeholder en Adresse til Directeurerne for Banken i Engelland, hvori det hedder: Der er aldrig været mere Talent, Fasthed og Overblik nødvendigt for at afværge de truende Farer i vor Forfatning end nu Publicum kan i Fremtiden ikke have meer nogen Tillid til det nærværende Circulationsmiddels Soliditet, naar Regjeringen ikke afholder sig fra al Jndblandelse i Bankens Bestyrelse og Forvaltning, thi naar den udøver den Ret, efter sit eget Godtbefindende at indskrænke og udvide Sedlernes Udgivelse, saa kan man antage, at Bankens Ruin allerede finder Sted. (Undertegnet.) Sammel Hvare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Ostende, d. 20 April. J London har de forenede Staters sidste Skridt, at forskaffe deres Flag Uafhængighed, opvakt stor Allarm og Bekymring. Det har vakt Engellændernes gamle Had til Americanerne. Journalisterne overøse dem med Forhaanelser, og der gives ingen Voldsomhed, som man jo er betænkt paa at udøve imod dem. Man forsikkrer, at Regjeringen vil ved en Cabinetsordre forbyde at indføre i Engelland og Jrland Varer, der komme fra Americansk Production eller Fabriker eller tilhøre Americanske Jndbyggere med Americanske Skibe, men at det blot skal være de Engelske Skibe tilladt at bruges til Handelen med de forenede Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
De Hamborgske Tidender erklærer den i Altonger Merkur af 20 April, dat. Helsingøer, meddeelte Efterretning, at den Engelske Flaade allerede har ladet sig see ved Vingøe ved Gothenborg, for Øieblikket for ugrundet, tilføiende, at den formodentlig vel i dette, som i de forrige Aar, vil ankomme, men at den sandsynligviis ikke vil opvække mindste Frygt hos Fastlandstropper; at der er truffet Anstalter til at tilintetgjøre dens Hensigt, at begunstige Smughandelen, at alle Privat personer, der overlade sig til dette Slags Speculationer, ville ganske sikkert sætte deres Formue og Rolighed paa Spil, ligesom og de, der laane Øre til Fiendernes Agenter og fæste Lid til hvad de udsprede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Ved Placat af 27 April d. A. er bevilget en temporair Forhøielse af 50 PC. i Brandassurancen for Bygninger i Kjøbenhavn. Den skal bestemmes efter det nu for Taxeringen gieldende Regulativ for Bygningers Forsikkringssum, dog tilstaaes den forhøiede Assurance ikkun hver Gang for eet Aar. Maximum for Assurancens Forhøielse bliver 75,000 Rdlr., og Afgivten for samme ligesom hidtil Tretiendedeel PC. og 2 s. af 100 til Contoirhold. Denne Forhøielse, for hvilken der engang for alle betales 2 Rdlr., skal dog ikke have Jndflydelse paa Udsættelsen af offentlige og Umyndiges Midler i Prioriteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-11
Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 800 k. S. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Nyeste II erie af Kjøbenhavn. hos hos Raa Kaa Ottende Aargang. No. 39. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 14 Maji 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Skrivelse til en Ven i Norge. Uagtet Konstens blide Genius kun pleier at bygge sin Bolig i Fredens trygge Skygge, uagtet de kjelne Muser, ligesom Nattergalen, sædvanlig flygte fra det Sted, hvor Vaabnene klirre og Krigsbasunen lyder, saa er dette dog ikke saa ganske Tilfældet i vor Kongestad. Besøges den end ikke endnu saa hyppig som i Fredens lykkeligere Dage af Virtser og Konstnere; maa vi end indskrænke os til vor egen Konsts som vor egen Jndustries Frembringelse, saa seer man dog endnu af og til ogsaa fremmede Konstnere tye til vort i Krigens almindelige Malstrøm indviklede Fædreneland. Vore offentlige Forlystelser ere vel ikke mere saa mangfoldige som for Krigen, men desuagtet ikke af mindre Værd. Vel er vort Theater saare fattigt paa nye originale Frembringelser, saavel i Sørge, som Lystspil faaet, men desto rigere er det paa Oversættelser, især af det Franske og Tydske. Dog medens den fædrenelandske Thalia sidder sørgende paa Holbergs og Roses Grav, løfter Terpsichore rask sit Hoved frem og søger at bøde paa sin Søsters Savn. Den 77 aarige Olding Galleotti, som i de 40 Aar, han har været vor Medborger, ikke har ladet noget Aar forbigaae, hvori han ikke arbeidede for vor Fornøielse, vedbliver endnu med Ynglingens Kraft og Oldingens Erfarenhed, at forøge Tallet af de mange mesterlige Balletter, han har givet os. Attet i Aar har han skjenket os en herlig Ballet. Romeo og Giuliette. Hvorlidet jeg end er af den Mening, at Shakespears Mesterstykke, om hvilket Lessing siger, at det er det eneste, hvori han har fundet sand Kjerlighed meest fuldkommen skildret, saaledes afsjelet snart fremstillet paa vor Skueplads som Syngestykke, snart som Ballet, saa kan jeg dog ikke nægte, at Galleotti ved sine herlige Groupperinger og sine originale Situationer har givet Balletten langt mere Værd end det Franske Syngespil med Steibelts Musik, vi under Navn af Romeo og Juliette have seet opføre paa vort Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Hr. Patrik Peale er fremtraadt i et Konst fag, som skjønt ikke ny i og for sig, dog hidtil ikke har været behandlet af nogen paa samme Maade som af ham. Hos Romerne kaldtes, som De nok veed, Mimes et Slags Skuespillere, der morede Folket ved at paatage sig visse Caracterer, og gjøre saadanne Gebærder, der passede til de Personer eller Gjenstande de forestillede. Paa det Romerske Theater gaves ogsaa et saadant Slags Skuespillerinder, der kaldtes mimæ. Ordet er af Græsk Oprindelse, i hvilket Sprog det betegner Efterlignelse. J nyere Tider er Mimiken bleven til en egen Konstreen, der af den berømte Professor Engel bragtes i et Slags System. Mimikens Vigtighed saavel i Skue- og Sørgespillet som i Balletten er indlysende for enhver, og Hr. Peale har gjort sig høiligen fortjent af den dramatiske Konst ved ganske at opoffre sig en Konstareen, hvortil Naturen har givet han et saa udmærket Talent. Jeg kalder med Forsæt Mimiken en Green af Konsten, fordi den kun i Forening med Declamationen eller Musiken bliver til et fuldstændigt Træ i Hesperidernes Have. Hvad Lys og Skygge er i Maleriet, det er Mimiken i den fremstillende Konst. Den kommer indvortes, ikke udvortes fra. Det er de indere Folelsers Kraftyttring. Den, som slaaer Hænderne sammen af Fortvivlelse, gjør det uvilkaarlig, veed ikke selv af at han gjør det, men denne Bevægelse er Lidenskabernes Sprog. Den, som derfor vilde sige til en Skuespiller, naar du vil forestille den Fortvivlede, saa maa du slaae begge Hænderne sammen, røbede derved, at han kun kjendte lidet til de menneskelige Følelser, beskuelige Yttringer. Nei, vil Du fremstille den Fortvivlede, maa han sige, saa er det først og fremmest nødvendigt, at Digteren har skildret Caracteren med Natur, Sandhed og Følelse, dernæst at Du tænker Dig ganske ind i Caracteren, og naar Du da føler Dig opflammet og gjennemglødet af de Følelser, den opvækker hos Dig, saa vil Du slaae Hænderne sammen uden at Du selv veed noget deraf, Du vil gjøre det, fordi Du maa gjøre det, fordi Din indere Følelse tvinger Dig til at gjøre det. Jeg beklager den Skuespiller, der slaaer Hænderne sammen for der ved at vise, at han er fortvivlet. Skal iøvrigt Mimiken blive til en Konst, som ved offentlig Fremstillelse skal kunne interessere et blandet Publicum, saa maa den være Biting, ikke Hovedsag, det vil sige, den maa være Frugten enten af Declamationen eller Musiken. Uden disse er den en Skygge uden Legeme, et Grundrids uden Lys og Skygge. Dette har Mængden vel følt uden engang selv at være sig det bevidst, og dette har nok ogsaa været Aarsag til, at paa enkelte Jndviede nær, der indsaae og paaskjønnede Hr. Peales Talent og Flid, kun faa fandt den Jnteresse i hans offentlige Fremstillinger, som adskillige Omstændigheder dog lode formode.