Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-11-20
Nyheder fra Udlandet. Tyrkeflaadens Ødelæggelse. Herom har manu en officiel Efterretning, der fuldkomment stadfæster den sidstmeddeelte. De forenede Flaaders Admiraler, havde i deres Samtale med Jbrahim Paska erklæret ham, at dersom eet eneste Kanonskud blev aff ret mod deres Flag, vilde det geraade den tyrkiske Flaade derne . . den til Valdenheile hvad Børsperationer angik, og lod derfor sine Landtropper udskibe, for at hævne sig tillands. Med Jld og Sværd blev Alting ødelagt, og ingen Christenseel blev skaanet. J alle Retninger havde Jbrahim udsendt sine Tropper, og var selv fulgt med en af disse Barbarhorder, for at fryde sig ved Ødelæggelsen. Men, da begyndte ogsaa Tyrkeflaaden, som laae inde i Navarinos Havn, af gammel Vane, Tidslede og Overmod, at plyndre denne Stads Jndvaanere, hvorpaa Admiral Codrington sendte en Parlementair med Opfordring til at holde sig rolig, men Denne blev ihjeskudt. (Et i dets Følger udentvivl høist vigtigt Skud Da lagde de christne Skibe sig i Slagorden, de engelske, foran, de franske dernæst, og de russiske bagest. Tor i kerne havde dannet en Ankerlinie som en Hesteskoe, efterBugtens Form, ligeledes i en tredobbelt Række, der, bestod af 4 Linieskibe, 20 Fregatter, 27 store Corvet, ter og ligesaamange Brigger. Ved hver Ende af Hesteskoen laae 6 Brandere, for, midt i Træfningen, at løbe ind i den christne Flaade. Det var den 20de October og Eftermiddagen Kl. 2, at det engelske Admiralskib Asia kastede Anker ligeoverfor det tyrkiske Admiralskib, og saaledes fulgte Skib for Skib. Da hændte sig, at just som Fregatten Darmouth passerede forbi en af Branderne, blev herfra affyret et Gevær skud, som dræbte en engelsk Officeer. Darmouth besvarede dette Skud med en Geværsalve, som strakte flere Tyrker ned paa Dækket. Næsten i selvsamme Minut laae den franske Fregat Syrene, Raa om Raa ved den ægyptiske Fregat Esning, og Admiral de Rigny raabte over til den, at naar den ikke skjød, saa vilde han ikke heller fyre, men idet selvsamme Øieblik faldt to Kanonskud fra et Skib bagved Syrene, hvor to Mand dræbtes. Da begyndte Slaget, thi næsten i samme en engelsk Barkasse, som med Parlementairflag var afsendt fra Admiral Codrington. Det var en frygtelig Kanonade. De russiske Skibe maatte udholde Fæstningens Jld. Kl. 7 var hele den første Tyrke=Liniødelagt, Linieskibene og Fregatterne raserede, skudte isænk og brændte; de øvrige vare løbne ind paa Land, hvor de bleve stukne i Brand af deres eget Mandskab. Af den hele store Flaade bleve kun en Snees Corvetter, og Brigger i Søen, og selv disse lode man i Stikken, forladte af Mandskabet. Dette Slag beskrives som et af de frygteligste man har kjendt, da circa 150 Krigsskibe sloges her med en trodobbelt fjendtlig Linie i et saa snevert Rum, at den ene Antændelse og Explosion fulgte paa den anden. Da den første Tyrkefregat prang i Luften, laae det franske Admiralskib den saanær, at dets Besanmast laae ned paa Fregattens Castel, og søndersplittedes tilligemed Stormasten. Saa lunde blev den Trudsel opfyldt, som de christne Admiraler havde sagt til Jbrahim, at et eneste Kanonskud vilde geraade Tyrkeslaaden til Fordærv. Den engelske Flaade har lidt meest, den franske dernæst. Adskillige Skibe vare derfor seilede til de nærmeste Havne for at bringes istand igjen. Den franske Fregat Armida og e den engelske Fregat Talbot havde i en heel Time slaaedes med 5 tyrkiske Fregatter, men fik Hielp af Russer, ne, som borede 3 af Tyrkernes Skibe isænk. Det franske Linieskib Scipio blev entret ved Bogsprydet af en tyrkisk Brander, og slukte firegange Jld i Skibet uden at afbryde Kampen til begge Sider. Den russiske Admiral har tilkjendegivet det franske Linieskib Breslau sin udtrykkelige Tak, fordi det hialp ham i det Øieblik, da han blev omringet af fire svære Tyrkeskibe, det samme har ogsaa Admiral de Rigny gjort den engelske Capt. Fellows, som med Fregatten Darmouthvergang var parat til at hindre de fjendtlige Brandere at tænde hans Skib. Over halvthundrede tyrkiske Krigskibe bleve brændte.