JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Petersburg, den 9 October. Fra Anføreren for Reserve-Escadren i den Finnske Havbugt, Viceadmiral Kruse, er nu indløbet følgende omstændelige Beretning om Bærdsunds Angreb og lykkelige Crobring:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Pohlsk Grændse, den 21 October. De nyeste Breve fra Petersburg melde, at Prindsen, af Nassau-Siegen er derfra gaaet tilbage til den Russiske Galeflaade, for endnu at udføre en vigtig Expedition, førend Vinteren giør ham det umueligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Stockholm, den 23 October. Under 10de hujus har General Stedingk indberettet fra Aholax, at der Dagen før var forefaldet en Affaire imellem ham og Russerne. J Førstningen havde Fienden bemægtiget sig 2 af vore Batterier, men blev strax tvunget til at forlade dem igien. Russerne have ved denne Leylighed mistet 100 Mand, hvoriblant 5 Officerer. Vi havde derimod ikkun 13 Døde og 40 Saarede. Een Subaltern Officeer og 2 Artillerister ere af Fienden gjorte til Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Nogle troe, at vor fra Carlscrona udløbne Flaades Bestemmelse er at forsøge paa at fordrive Russerne fra Porkalg. Andre forsikkre, at den endnu krydser paa Høyden af Carlscrona. Kongen ventes nu med første hertil fra Finland. Han har i to Dage opholdt sig hos Tropperne i Savolax.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Contreadmiral Liliehorns Procesacter skulle, ligesom hans Forsvar, offentligen ved Trykken bekiendtgiøres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
London, den 23de October. Hertugen af Orleans, der i Boulogne blev hindret fra strax at gaae med Paquetbaaden til Engeland, er i Forgaars lykkeligen her ankommet. Han havde Broderen til Marquise de Sillery, der er mere bekiendt under Navnet Madame de Genlis, i Følge med sig, steeg af i det ham tilhørende Hotel, og gik nogle Timer derefter til Prindsen af Wallis, der gratulerede ham til hans Ankomst. Det hedder, at han i Dag, tilligemed den franske Gesandt, gaaer til Windsor, for at forelægge Kongen sin Commission, der skal være af besynderlig Vigtighed, og giver Anledning til mange Gisninger og megen Snak.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Hertugen af Guichen, om hvilken vore fleste Avisskridere havde debiteret, at hans Hoved var i Processionen ved den sidste Revolution baaret paa en Stang foran Kongens Vogn, paa Toget fra Versailles til Paris, er ogsaa kommet her i god Behold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Admiralitetet har beordret Capitainen paa Chaluppen Scot, der ligger i Dunerne, at han ufortøvet skal gaae til Ostende, hvor en Russisk Kaper har opbragt et Skib, hiemmehørende i Skotland, destineret fra Hamburg til Mallaga, og formeligen forlange det udleveret, tilligemed dets hele Ladning, der vurderes til 80000 Pund Sterling. Og da Matroserne forstørstedelen skal være Engelskmænd, saa har Capitainen tillige Ordre at tage dem med sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Warschau, den 24 October. Fra Ukraine meldes under 15de hujus, at Fyrste Potemkin har ved Ackierman leveret Tyrkerne et Slag, som disse have tabt, og hvorefter Fæstningen Ackierman har den 7de d. M. overgivet sig paa Capitulation. Tyrkerne have, ligesom i Belgrad, erholdet frie Udmarch. – Bender er nu stærkt i Knibe, og Tyrkerne have aldrig yttret saa megen Frygt og Forsagthed som nu Siden Revolutionen i Frankerige skal den franske Ambassadeur i Constantinopel have tabt meget af sin forrige Jndflydelse paa Divanet; og han taler nu hverken om Fred eller om Hr. von Bulgakofs Løsladelse af de syv Taarne. Ellers skal det egentligen være den Svenske Ministers, Hr. von Heidenstamms Skyld, at Hr. von Bulgakof ey forlængesiden er frie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Cleve, den 28 October. Kongen søger blot at tilveyebringe Rolighed igien i Lüttich, og det er ey hans Meening at undertrykke noget af Partierne, men tvertimod, saavidt mueligt, at forliige dem. Der skal ikke vederfares noget Menneske noget Ondt, med mindre man med Magt sætter sig imod hans Tropper. Disse Troppers March har ey heller ringeste hensigt til Forfatningen i de tilgrændsende Nederlande, og hans commanderende General skal hverken understøtte eller hindre de Brabantske Emigranter. Man tager derfor mærkeligen feil, dersom man indbilder sig, at disse Bevægelser angaae noget af Naboerigernes Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
Kiøbenhavn, den 6 November. Førstkommende Mandag den 9de November er den unge Prindsesses hellige Døde=Act berammet høytideligen at fuldbyrdes paa Christiansborg Slot i Hs. Kongel. Høyhed Arveprindsesse Sophie Frederikes Gemakker. Klokken 5 1/2 Slet forsamles alle Cavaillerer og Damer, som agter at bivaane denne høytidelige Døbe=Act, i Hs. Kongelige Høyheds Arveprinds Frederichs Forgemak. Alting er en Galla, Damerne klæde sig i Robe de Cour, Klokken 6 1/2 Slet Apartement i Hs. Majestæt Kongens Gemakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
J Onsdags bleve i Frue Kirke af Hs. Høyærværdighed Hr. Biskop Balle til det hellige Præste Embede ordinerede følgende Candidater: Hr. Rasmus Fog, kaldet til residerende Capellan for Kiøge og Ølsemagle Meenigheder i Sielland; Hr. Friderich Westergaard, kaldet til Præst for Brønshøy og Rødoure Meenigheder i Sielland; Hr. Christian Jacobsen, kaldet til residerende Capellan for Fogedbye Meenighed i Sielland; Hr. Peder Ferup, kaldet til Præst ved de Danske Establissementer paa Kysten Gui nen; Hr. August Frederich Cammerer, kaldet til Missionarius og Lærer ved den Danske Mission i Tranquebar. Biskoppens Ordinations-Text: 1 Thess. 2 Cap. 1720 V. Af Ordinatis prædikede Hr. Fog over 2 Cor. 13 C. 11 V. J Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning udkom endvidere følgende høye Gevinster: No. 17694 med 50 Rdlr. i Hr. Organist Martinis Collection i Rendsborg; No. 5123, 100 Rdlr. i Hr. Tolder Leschlys i Frederichstad; No. 11505, 12 Rdlr. og Præmie for det sidste Lod, 100 Rdlr. i Hr. Lorentzens her i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
J den 594de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags;
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-06
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 9de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dag, bliver afg. Biskop og Professor Egedes Bøger, Naturalier og Konstsager, ved offentlig Auction solgt i Præste=Residenten i Wartou. Catalogi ere at bekom saavel paa Auctionsstædet som hos Høyesterets Advocat Lange paa Nørregade No. 241.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Kiøbenhavns No. Aar. somt, er Post-Tidende. Menant. pubMandagen, den 9 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Pl. Høystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Brüssel, den 21 October. Den farlige Gæring og store Misfornøyelse, som i nogle Aar har hersket i Brabant, var i Begreb med at blive til et Blodbad og en skrækkelig Sammenrottelse; men Forsynet vilde, at dette sorte Anslag dog i Tide skulde opdages. J et vist Borgerhuus fandt man rigtig efter Angivelsen en stor Deel Krudttønder, skarpe Patroner, og adskillige andre Drabsredskaber; hvorfor man ogsaa strax bemægtigede sig Huuseieren. J Forgaars Morges tidlig forsikkrede man sig Ceremoniairen ved St. Gudual-Kirken, og bragte ham som Statsfange til Treuremberg. To Sønner af en vis Viinhandler har man, af Mangel paa Plads i de almindelige Fængseler, maattet indspærre i Rentekammerkielderen. Deres Søster styrtede sig ud af Vinduet, og satte Livet til. Adskillige andre, iblandt hvilke den for sine Annaler saa berømte Linquet, saaog Hertug Ursels Hofmester og Schweitzer, samt en vis Jngenieur, har man ligeledes arresteret; og den sidstmeldte er, da hans Papirer vare efterseete, sendt til Wien. Overhovedet skal der være mange betydelige Personer indviklede i denne afskyelige Historie. Deres Plan har iblandt andet været, at underminere endeel, Huuse, og sprænge dem paa eengang i Luften, imedens adskillige dertil kiøbte Uhyrer dræbte alle de fornemste militaire og civile Embedsmænd. Den, der har opdaget denne skammelige Complot, har faaet en Belønning af 15000 Gylden, og desuden en aarlig Pension. Forgaars blev der endnu plantet 4 Kanoner paa det store Paris, den 26 October. Torv. Den af Hr. Target i Forslag bragte og allerede i Onsdags formeligen antagne nye Krigslov (lor martiale), hvis Hensigt er, eengang for alle og med største Eftertryk, at stifte Roe og Orden, og forebygge den skammelige Selvraadighed og næsten barbariske Medhandling, som endog den uskyldigste Mand i denne Tid er udsat for, finder megen Modsigelse. De fleste af denne Stads Districter have protesteret imod denne Lov, og det paa den Grund: "at den eene Medborger ikke har Ret til at skyde paa den anden. Ja Commissarierne for St. Martiins=Districtet have end- og erklæret, at bemeldte Districts som frievillige Compagnier ikke længer vilde giøre Tieneste. Jmidlertid er det hidtil forblevet ved blotte Trusler, og der har ey endnu nogen Borgersoldat taget Afsked. Man giør sig det bedste Haab om Virkningerne af den nye Lov, der, uagtet den er haard, viser al den Overbærelse, man ved saadanne Leyligheder bør tilstaae Forbryderen. Naturligviis finder den sande Frieheds Fiender sin Regning ved ideligen at puste til Uenigheden; man maa derfor have et Øye paa hver Finger, og der arresteres dagligen adskillige mistænkelige Personer, som beskiæftige sig med at sammenhverve et Corps, hvoraf der skulde skabes en antipatriotisk Armee. Saaledes paagreb man Natten til den 24de Hr. Rochefort, en Beslægtet til Hertugerne af Guichen og Polignat, saaog Dronningens Secretair, Hr. Dugeard, der begge bevogtes af Nationalmilicen, og have hele Gaarsdagen været i Forhør. Den sidstmeldte har underhaanden hværvet stærkt i St. Thomas Districtet: Man havde ogsaa forsikkret sig Greve d'Estaings Secretair, men igien sat ham paa frie Fod, da man havde giennemseet hans Papirer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Kongen har ladet ved opslagne Placater bekiendtgiøre, at der herefter af alt det, der til hans og den Kongelige Families Brug indføres i Paris, skal svares samme Told, som enhver Particulier svarer af samme Artikler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Leipzig, den 27 October. Man slutter sig deraf til den bedste Forstaaelse imellem Hofferne i Wien og Berlin, at der atter trækker 2 Cavallerie-Regimenter fra Bøhmen til Østerrige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Warschau, den 28 October. Man læser nu her følgende Afskrivt af det Brev, som Prindsen af Nassau-Siegen har sendt Kongen af Sverrig, i Anledning af den Svenske Hoftidendes Beretning om Søe slaget imellem Galeiflaaderne: "Da Deres Majestæt nyeligen viiste mig den Ære at skrive mig til, sagde De mig: at De henvendte Dem til "en fransk Ridder, der overalt søgte Ære og Berømmelse. Ja, "Sire, jeg vil, saalænge jeg lever, stedse søge at retfærdiggjøre Deres Majestæts Meening; men, naar man søger Ære, saa taaler man intet, der kan giøre sin Troeskab og Redelighed mistænkt, og man bekiendtgiør aldrig noget, der ikke er sandt, eller som man ikke kan forsvare "for hele Verden. Denne Tænkemaade er Aarsag til, at jeg ikke uden Fortrydelse har i den Hamborgske Avis kunnet læse en saa kaldet Beretning om den Træfning, jeg "havde den Ære at levere Deres Majestæts Galeiflaade. Denne Beretning, Sire, strider i mange Dele tvertimod Sandheden, og jeg maa forundre mig over den Dumdristighed, man har havt, at sætte et saa ærværdigt Navn som Deres Majestæts under et Skrivt, der er saa fuldt af Urigtigheder og Usandheder. Jeg haaber, Deres Majestæt er ligesaa opbragt derover som jeg, og at De derfor ikke vil nægte mig at undertrykke det, og lade Sandheden vederfares Ret. Men skulde Deres Majestæt, imod al Formodning, have autoriseret en saa urigtig Beretnings Bekiendtgiørelse, saa vilde jeg troe, at De paa en strafværdig Maade er ført bag Lyset af dem, der have sendt Dem Beretningen; og Deres Redelighed, Kongernes ypperste Dyd, vil da uden Tvivl bevæge Dem til at tiltale og afstraffe de Officerer, som have aflagt Dem et saa utroe Regnskab. Jeg bilægger dette Brev med denne ubegribelige Beretnings og alle dens Urigtigheders Jgiendrivelse. Min Ære er Borgen for Sandheden i mit Foredrag; Fangerne, vi have gjort – Skibene, vi bemægtigede os - Flaaden, jeg commanderede, og som var saa langt fra at være ilde tilredet, at den meget mere holdt Søen hele 18 Dage efter Træfningen, og krydsede uhindret 12 Werster fra Louisa, og ikke trak sig tilbage, "førend den havde udholdet Stormen den 12te September – ere mine Vidner. En Deel af samme Flaade er endnu i Søen, færdig til at levere en nye Træfning; men den finder ikke længer nogen Fiende." Jeg er overbeviist om, Sire, at Deres Majestæt alt "for vel kiender Ærens Love, til at De ikke skulde bifalde den Varme, med hvilken jeg forsvarer mine, som jeg anseer for fornærmede, dersom man kun et Øyeblik vilde tvivle om Rigtigheden i den Beretning, jeg har afgivet, og som Hendes Majestæt Keyserinden har tilladt at bekiendtgiøres: "De samme Bevæggrunde, der bragte mig til at skrive dette Brev, giøre det ogsaa til min Pligt at bekiendtgiøre "det offentligen; og det Svar, jeg giør mig Haab om, vil uden Tvivl berettige mig til ligesaa offentligen at igientage Forsikkringen om den dybe Ærefrygt, jeg bærer for Deres Majestæt, og hvormed jeg har den Ære at være &c."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Haag, den 31 October. Dagligen, ja næsten hver Time indløbe her nye og vigtige Tidender fra de Brabantske Grændser, hvor de oprørske Patrioter nu gandske have taget Masquen af og opplantet Rebellions Fanen. Det er gandske vist, at de allerede have bemægtiget sig Forterne Lillo og Lieskensboeck, som di for nogle Aar siden maatte afstaae til Keyseren. Det Keyserlige Vaaben er nedtaget, og i dets Sted vayer de Brabantske Stænders Flag. Andre Efterretninger, f. Ex. at Patrioternes Antal allerede skulde være voxet til 40000 Mand; at Borgerskabet i Gent, 16000 Mand stærkt, har grebet til Vaaben, og beleyrer den der værende Keyserlige Garnison i sine Kaserner, at den Keyserlige Garnison i Antwerpen har maattet trække sig ind i Castellet &c., synes noget overdrevne, og trænge i det mindste til Bekræftelse. Derimod er det vist, at Magistraten i Antwerpen har ladet sine Borgere formane til Orden og Rolighed, da ellers Commandanten havde Keiserens udtrykkelige Ordre til, ved første Tumult at beskyde Staden fra Citadellets Volde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
De oprørske Brodantske Abbeder og andre Geistlige af Stand opholde sig ved Patriotarmeen, men i verdslig Dragt. Patrioternes Mundering er deels hvid, deels blaa, og Hovedcorpset skal virkeligen være paa Marchen til Antwerpen, efterat det foruden Lillo og Lieskensboeck har er bret Fortet Friederich Heinrich, borttaget det Keyserlige udenfor Lillo stationeerte Vagtskib, og bragt det uden Flag og Vimpel hen til det ved den Badenske Kyst liggende hollandske Vagtskib, for derfra at bringe det videre til Bergen op Zosm. At man underveys skulde have erobret Stæderne Turnhoot og Lier, er kun et Rygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Berlin, den 31. October. Alle Jnfanterieregimentet her i Garnisonen og de Eben ske Husarer have faaet Ordre at sætte deres Feldtequipage i Stand. Flere Regimenter skal have faaet samme Ordre, men deres Bestemmelse er endnu ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Altona, den 6 November. Efter de nyeste troeværdige Beretninger fra Østersøen er den Svenske Flaade igien den 27de October løbet ind i Carlscrona, og den Russiske Flaade skal ey heller være længer i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Den 4de November er Henrich Fr. Paul Schmidt udnævnt til adjungeret og eventualiter succederende Sognefoged i Weddingstedt i Norderditmarsken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
J Tallotteriets 414de Trækning i Wandsbeck den 5te November udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge, fra den 31te Octbr. til den 7de Novbr., ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 20 Par. Fødte Drenge 32. Piger 29. Tilsammen fødte 61. Døde Mænd 11. Qvinder 6. Drenge 17. Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Brystsyge 4. Falden til døde 1. Frisler 1. Hidsig Feber 1. Koldbrand 1. Kopper 12. Krampe 1. Slag 12. Tænder 2. Tærende Syge 2. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 3. Tilsammen døde 46. Altsaa 15 fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. 5 1/2 Varm. N. V. 2 Novbr. V. S. V. S. V. S. O.S. V. V. N. V. Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. C. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-09
En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Kiøbenhavns No. Aar. mann. munuun. Post-Tidender. nu Fredagen, den 13 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Madrit, den 10 October. Kongen arbeyder paa nogen Tid næsten Dagen igiennem med sine Ministre, og der sendes Coureer paa Coureer til Jtalien. Alle Garnisoner blive forstærkede, og alle Rigets Grændser satte i behørig Forsvarstand. Der lader til at være vigtige Ting paa Tapetet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
London, den 27 October. Hofferne i Madrit og Turin skal have fast besluttet at forsøge alt, for at haandhæve den gamle franske Constitution og Kongen af Frankeriges Souverainitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Steenkullene giøre her samme Allarm som Kornet i andre Lande og Stæder. De ere allerede stegne til en saa høi Priis, at den Fattige ikke kan betale dem. Men da Hovedaarsagen til denne Plage er, ligesom hos Kornpugerne andenstæds, de Newcastelske Kullmine=Eyeres blotte Egennytte og Gierrighed, saa har Regieringen ladet disse Herrer betyde, at de herefter skulle levere deres Kull til London for den gamle Priis. Jmidlertid har denne Sag havt den slemme Følge, at Matroserne paa Kullskibene ere blevne enige om at paastaae høyere Sold, da de ellers ikke længer vilde giøre Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Det i Sommer afbrændte Operahuus skal igien opbygges og giøres saa stort, at man for hver Aften, naar det er fuldpakket af Tilskuere, kan indcassere 1100 Guineer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Med et fra Nyeyork ankommet Skib haves den Efterretning, at Præsident Washington ligger dødelig syg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Brüssel, den 28 October. J den saa mærkværdige Keiserlige Erklæring af 19de d. M. retfærdiggjør Keiseren sit Forhold, i Hensigt til Brabant, saaledes: "Han (Keiseren) har meget imod sin Villie grebet til de nye strænge Messurer, og han er dertil nødsaget af de Brabantske Repræsentantes Opførsel. Da han i Aaret 1781 var i Brabant, forelagde man ham saa mangehaande Klager, at han efter det moedneste Overlæg tog i Aaret 1787 den Beslutning, ved adskillige Jndretninger at stoppe Kilderne til disse Klager; men ingen af de nye Indretninger vare ulovlige, eller eensidige, eller til Jndgreb i nogen Undersaats Eiendomsret, da deres Hensigt allene var at forkorte Processerne, at giøre det gamle Lovgivnings=System mere fordeelagtigt for alle Folke classer, beskytte Borgeren imod Betientenes og Vasaller nes Misbruge og Undertrykkelser, indrette de geistlige og verdslige Stiftelser til den lidende Menneskeheds sande Understøttelse, forsikkre Præsterne og Sielesørgerne om bedre Underholdning, og forbedre National-Opdragelsen ved et nyt Skole= og Studerings=System. Disse, eene og allene til Nationens Vel sigtende, Forandringer havde givet Anledning til almindelig Klagen og Knurren, hvortil Egennytte gav Tonen an, under tusinde Slags falske og skammelige Forevendinger begyndtes en Opstand, der havde kundet foraarsage Landets Undergang, dersom Keyserens faderlige Hierte ikke af Medlidenhed havde tilbagekaldet alle Edicter. Jstedet for igien at bringe alting i Orden fort farede man i Brabant med at sætte Keyserens Hensigter i et falske Lys, ja man beskyldte ham endog for Anlæg imod Religionen, hvilken han dog kun vilde luttre fra Misbrug, og endeligen nægtede man ham de sædvanlige Subsidier. Det Brabantske Raads vedvarende Selvraadighed bevægede Keiseren derfor til at afskaffe samme, og igien indføre Joyense Entree, hvorved han dog bekræftede og fornyede den vigtige Constitutionssartikel om personlig Eiendom og borgerlig Friehed. J Stedet for at give den offentlige Roelighed og Tillid nye Styrke, paastode Oprørerne i udspredte Pasqviller, at Keiseren, efter den 59de Artikel i Joyense Entree, burde miste den Brabantske Souverainitet. Men det er tydeligt nok, at denne vrange Fortolkning skulde kun tiene til at ophidse Folket meere; thi de Brabantske Stænder havde jo Aaret 1549 forklaret sig saaledes i Henseende til den gamle Brug af Joyense Entree, Saalænge den er eller kan staae ved Magt. En Fyrste kan altsaa, uden at blive Meeneder, igienkalde alle eller nogle Puncter, af Joyense Entree, og Stænderne kunne paa ingen Maade nægte ham de ordentlige, men vel de overordentlige, Subsidier, ligesom de ligesaalidet kunne i nogen Henseende giøre ham noget Jndgreb i sine hellige Arve=Souverainitets=Rettigheder."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Den 31te October. Formedelst den i Brabant udbrudte Borgerkrig have alle denne Stads Porte siden den 27de hujus været lukte, og, naar undtages de Bønder, som komme med Levnetsmidler, bliver der ingen ud eller indladt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Regieringen har her ladet saa mange arrestere, at der ey længer er Plads i Fængselerne, saa man maa bevogte adskillige Arrestante i private Huuse. De arresteerte Lemmer, af Ridderstanden, Greve Lannoy og de Herrer von Spangen og Duras sidde paa Hovedvagten; Biskoppen af Antwerpen er ogsaa i god Forvaring; men Cardinal Frankenberg har vidst at slippe fra sin Huusarrest. Linquet er med sin Secretair bragt som Statsfanger til det Antwerpenske Citadell. Jblandt hans Papirer skal man have fundet en Plan, efter hvilken der af de østerrigske Nederlande og Lüttich skulde skabes en foreenet Republik. Den her opdagede Conspirations Hovedanlæg skal have været at sprænge Greverne Trautmannsdorfs og d'Altons Hoteller og Hovedvagten i Luften ved Stadsbygmesterens Hielp, som skulde forestaae Undermineringen; derefter skulde man bemægtiget sig Arsenalet og Portene, og Jnsurgenterne saaledes spille Mester i Staden; men alting blev lykkeligviis til rette Tid røbet. – J den undvigte Cardinal Frankenbergs Hotel har Greve von Trautmannsdorf ladet aflevere et Brev, hvori han iblandt andet siger: "Da han (Cardinalen) nu har drevet sin strafværdige Ulydighed imod Keiseren til det yderste, og hans Flugt – just i det Øyeblik, da en Trop oprørske Sværmere, der kalde "sig Brabantske Patrioter, havde forsamlet sig paa hollandsk Grund, for med væbnet Haand at angribe Brabant – viser alt for tydelig, at det aldrig har været hans Tanke at forebygge Opstanden, men at han tvertimod er een af Hovedpersonerne for denne standaløse Complot, hvorfor han ufortøvet har at tilbagesende St. "Stephans Ordenens store Kors og Geheimeraads Patentet, indtil Udfaldet sees af den imod ham anlæggende Proces