Berlingske Tidende, 1775-08-01
Af en Kongel. Resolution, de Dato 10 Dec. 1773, angaaende 4re nye Fyhrers Jndretning paa Kysterne af Normandiet. 6te Articul. Angaaende de reglementerende Fyhr=Penge. Det er Hans Majestæts Villie, at til bemeldte 4 Taarnes eller Fyhrers Bygnings=Omkostning, deres og dertil hørende Bygningers Reparation, samt Jldens Underholdelse, skal fra Antændelsens Dag af at regne, til vedkommende Betiente, eller dem som dertil af Commerce Kammeret ere udnævnte, af hvert fremmed Skib eller Fartøy som gaaer ud fra Havre, de Grace, Fecamp, Dieppe, Saint Vallerneen Caux, af Havnen En og Treport, Honfleur, Tougnes og Dives, le Houg, Houqve, Saint Vast og Courseulle, Jsigny, Cherbourg, Barfleur, Rouen og Caen erlegges i Fyhr=Penge 6 SølsFransk per Læst, hvilken Afgift allene betales ved Skibenes Udgaaende fra en Havn, men aldeles intet naar de indkomme i formeldte Havne, ey heller maae noget meere, under hvad Navn det være kunde, end ovenmeldte 6 Sols Fransk per Læstæskes og oppebæres. Slutning af den Skrivelse som General Congressen i Philladelphia sendte til Jndvaanerne i den Provinz Qvebec. (See Julii Maaned.) Hentyder nu paa eders egen Tilstand disse bestemmende Grundsatzer, der ere stadfæstede ved en Mands Autoritet, som heele Europa ey nævner uden med Ærbødighed. J haven Gouverneur, kan man sige, som besidder en exequerende Magt, eller Administrations Magt. Denne Gouverneur og Eders Raad har desuden Magt til at give Love. J hav Dommere, for at dømme i alle de Sager, som angaae Eders Liv, Eders Frihed, og Eders Eiendomme. See her er jo virkelig et Skin af Magt, som er adskilt, og fordeelt udi adskillige Hænder, for at holde den ene den anden i Tømme, er Fordeeling som er det eneste kraftige Middel, som Mennesker Viisdom nogentid har kundet opfinde til at forsvare deres Frihed, og stadfæste deres Lyksalighed. Men foragter dette udvortes falske Skins Bedragerie, bruger den Skarpsindighed, som man veed at være naturlig hos den Franske Nation, og undersøger saa nøyere og nærmere denne anseelige Bygning, da skal finde, at den er ikkun en malet Grav, færdig til at opslag Eders Liv, Eders Frihed, og Eders Eiendomme. Eders Dommere, og Eders lovgivende Raad, som man kalder det, dependere af Eders Gouverneur, og han igien af Kronens Ministre. Den lovgivende, exequerende og dømmende Magt bevæges alt efter en Ministers første Øyekast. Eders Privilegier og Eders Forskaanelser have ley længere Varighed, end det behager ham at bevilge samme, naar han slaaer Rynker paa Panden, skilles deres svage Bygning ad. Ja saadan er den forræderske Redelighed, som man har bragt til at forfatte den Lovbog, som nyelig er bleven Eder leveret, at enhver Meening begynder med en udvortes Bevidnelse af Godhed og Godgiørenhed, og endes allene med at fastsætte en ødeleggende Magt, og at Hoved Indholden af det altsammen, naar man fratager de søde og bedragelige Ord, gaaer allene ud paa denne eeneste Satz: at Kronen og dens Minister skal have ligesaa uindskrænket en Magt overalt i Eders store Provinz som Despoterne have i Asien og Africa. Ja hvad er der i denne Lovbog, som kan sætte Eders Eiendom i Sikkerhed for extra Paabud og for ligesaa forarmede som grumme Herrers Graadighed, som kan beskytte Eder imod geheime Kongl. Breve, Fængsel, mørke Arest=Huller Hoverier, og andre undertrykkende Arbeyder, som kan sætte Eders Liv og Eders fælles Frihed i Sikkerhed, for et egenraadigt og uempfindtligt Gouvernement, Vi opfordre Eder til hvorhen J kaste Øynene, at vise os en eeneste Omstændighed, som paa hvad Maade det end er, giver Eder og Eders Efterkommere det svageste Skin af Haab om nogen Frihed, Ney J kan ikke finde samme uden ved at foreene Eder oprigtigen med de andre Colonier. Hvad Raad skulle den virkelig store Mand, som vi forhen have nævnet, denne Frihedens og Menneskelighedens Advorcat, nu give Eder, dersom han levede, og vidste, at vi Eders talrige og mægtige Naboer, oplivede, af en retmæssig Kierlighed til vore Rettigheder, som man angribet, at vi opmuntrede Eder, som vi virkelig giøre, ved Betragtning af alt det, som J skylde Eder selv og Eders Børn, til at forenne Eder med os udi den Striid, som vi med saa stor Grund føre at giøre fælles Sag med os, og sætte Eder i en ædelmodig Hazard, for at drage Eder ud af den nedrige Tilstand at være underkastede Gouverneurer, Jntendanter, militairiske Tyranner, og at komme til den ærværdige Rang af frie Menneskeer og Engelændere. - Engelænderne, som efter deres Forfædres Exempel ere vante til, at komme dem til at skiælve der ere dristige nok til at fatte det Project, at bringe den i Trældom. Mon ikke Montesquien skulle tiltale Eder næsten med disse Ord, benytter Eder af den Leylighed, som Forsynet selv tilbyder Eder. J have en Ret til Frihed, dersom J vid ikkun at forholde Eder som det sig bør. Saadanter ikke er menneskeligt Verk. J ere et lidet Folk i Ligning mod dem som med udstrakte Arme indbyde Eder at indtræde udi deres Alliance. Et kort Overlæg skal snart overbevise Eder om hvilket af disse 2 Partier der er det fordeelagtigste for Eders Jnteresse og Lykke, enten at giøre det heele øvrige America til Eders uforanderlige Venner, eller at giøre dem til Eder største Fiender. De Uretfærdigheder, som ere øvede modBostonerne, have tilskyndet og foreenet udi et eeneste Forbund, alle Colonierne fra Nye Schotland lige til Georgien. Eders Provinz er det eneste Led, som mangler til at com, plettere den stærke og glimrende Kiæde, som sammenføyer dem. Naturen har forennet Eders Egne til hinanden, Forener ligeledes Eders Politiske Fordeele. De skal for deres egen Nyttes Skyld aldrig forlade Eder eller forraad Eder. Værer forsikrede om, at et Folks Lyksalighed er nødvendig grundet paa dets Frihed, og dets Moed til at forsvare samme. Det er betydelige, vidt udstrakte og store Fordeele, som man tilbyder Eder. Gud give, at J kiendte disse Lyksaligheders Værdie, førend de have sagt Eder et ævigt Farvel. Vi kiende alt for nøye den ædelmodige Tænkemaade som findes hos Eders Nation at vi skulle frygte for, at den forskiellige Religion skulle hindre Eder fra at slutte en Forening og et oprigtigt Venskab med os. Ivide, at Frihedens høye Væsen, op opløfter dem, som formedelst dens Sag forene sig sammen langt over saadanne Svagheder, som skikke sig ikkun for nedrige og krybende Siæle. De Schweitzerske Cantons give et tydeligt Beviis paa denne Sandhed. Deres Forbund bestaaer af Catholske og Protestantiske Stater, som alle leve i den uryggeligste Enighed, og udi den fuldkomneste Harmonie; en Forening, som fra det Øyeblik af, da de mandigen med Vaaben i Hænder have forhvervet sig Frihed, har sat dem i Stand til at trodse alle Fiender, og at nedslaae alle Tyranner, som have dristet sig til at angribe deres Frihed. Dersom der er iblandt Eder, (som der i Almindelighed findes i alle Stater) visse Folk, som agte Ministrenes Yndest og deres egne Fordeele høyere end deres Fædernelands Velgaaende, vil uden Tvivl disse slette Borgeres Gemyts Beskaffenhed, som allene regieres af egen Kierlighed, indblæse dem en virkkom Drift, en utroelig Hidsighed til at modsætte sig alle de Messyrer, som tages af Kierlighed til det almindelige Beste i det Haab at faae af deres Overmænd en riig Belønning for deres nedertrægtige Vindskibelighed: Men vi tvivle aldeles ikke paa, at J jo nøye tage Eder i Agt for disse Fædrenelandets Fienders listige Kunstgreb, og at J have Afskye for at opoffre det heele Canadiske Folks og dets Efterkommeres Lykke og Frihed for nogle faae Personers Gierrighed og Ambition. Det er aldeles ikke vor Hensigt, ved at skrive Eder dette Brev til, at forlange, at J skal begynde Fiendtligheder imod vor fælles Souverains Regiering. Vi vil allene opmuntre Eder til, at have et vaaget Øye over Eders egen Ære og Lykke, ey at taale, at slette Ministre forblinde Eders Øyne, eller indjage Eder saadan en Frygt, at de giøre Eder til Jnstrumenter for deres Grumhed og despotiske Magt, men vi vil i den Sted indbyde Eder, til at foreene Eder med os, undereret og samme venskabelige Forbund, som er grundet paa de ypperlige Grundsatzer af en Frihed, der er fuldkommen lige og eens for alle, og omgierdet med Tienester og Velgierninger paa begge Sider, som kan giøre dette Forbund uryggeligt og stedse vedvarende. Og i den Hensigt at fuldføre denne Forening, som saa meget er ønsket, underkaste vi Eders Skiønnende, om det ikke skulle være nyttigt, at J holdt Forsamlinger udi eders Byer og Districter, for at udvælge Deputerede, som kunde udgjøre en Provincial Kongress, og vælge Deelegerede til at representere Eders Provinz paa alle Coloniernes Congress, som skal holdes i Philladelphia den 10 Mai 1775. Paa den Kongress, som begyndte den 5 passato og har vedvaret indtil nu, have vi med en almindelig Fornøyelse og fælles Enighed besluttet, at ansee det Angreb, som er skeet paa Eders Rettigheder ved den udstædte Acte til at forandre Regieringen udi Eders Provinz, som en Fornærmelse af vore egne Privilegier, og at indbyde Eder, at træde til vor Confederation, som gaaer allene ud paa at forskaffe alle dens Lemmer en fuldkommen Sikkerhed i henseende til de naturlige og borgerlige Rettigheder, og det, enhver i Betragtning af hans particuliere Omstændigheder, saavelsom og at handthave og vedligeholde vor lykkelige og bestandige Forbindelse med StorBritannien paa de fordeelagtige og Constitutionsmæssige Grundsatzer, som vi have forklaret Eder. For at naae dette Maal, have vi foreslaget en ydmyg og velmeent Adresse, til allerydmygst at anmode Kongen om at hæve igien vore Besværinger; og vi ere blevne enige om at ophæve al Jndførsel fra Stor Britannien og Jrland, fra den 1 December at regne, og al Udførsel til disse Riger og til Ostindien efter næstkommende 10 Sept., med mindre disse Besværinger blive igien hævede. Den Almægtige Gud bøye Eders Hierter, til at bifalde disse ligesaa billige, som fornødne Messerer, at foreene Eder med os, at oprette igjen Eders Skjæbne saa ofte J maatte prøve de Uretfærdigheder som J skulle være uforfærdede til at sætte Eder imod, ikke paa Eders enkelte og frie Provinzes svage Kræfter, men paa heele Nord Americas foreenede Magt. og han give vore fælles Bestrebelser en saa lykkelig Fremgang, som vor Sag er retfærdig! Disse ere de inderlige Ønsker, som Eders oprigtige og bevaagne Venner og Medborgere giøre.