Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-12
J Sorøe fortælles ganske almindeligt et meget interessant Træk af det hemmelige Polities Virksomhed, som bør kjendes i en videre Kreds, og det fortælles af Alle ganske eens, saa at man maa troe dets Sandhed. Academiets Lærere holde i Forening endeel politiske Blade og Tidsskrifter, og komme i denne Anledning sammen een Gang aarligen. Ved hiin Sammenkomst var just den almindelige danske Jndignation over de schleswig-holsteinske Optøier i frisk Minde, og man besluttede da, paa Stedet at udfærdige en Tiltrædelsesakt til Prof. Clausens og Fleres Erklæring", samt at henlægge dette Papir i Læsesalen til de fraværende Læreres Underskrift: ligesom man ogsaa aftalte, at flere navngivne Lærere vilde underrette adskillige navngivne Mænd af Anseelse og Selvstændighed i Sorøe By om, at denne Tiltrædelsesakt laa til deres mulige Underskrift paa hiint Sted. Blandt de paa slig Maade indbudne Mænd var ogsaa Amtmanden, Kammerherre Stemann. Nogle af disse Mænd gik op paa denne Sal og skrev under; Andre skreve under i deres Hjem da Documentet forevistes dem. Hr. Amtmanden, skrev ikke under; derimod strev han en egenhændig Klage til Cancelliet over, at man a) offentligen b) og til Hvermands Underskrift paa Academiets Læsesal havde fremlagt en Erklæring c) om den Deputerede Lorenzen og hans Behandling i den slesvigske Stænderforsamling. Cancelliet skrev nu til Universitetsdirectionen; dette Collegium igien til den constituerede Director, Prof. Jngemann, og denne igjen til de Lærere, som have med hiin Læse sal at gjøre. Resultatet heraf blev, at Prof. Jngemann erklærede Universitetsdirectionen, og denne formodentlig igjen Cancelliet, at der ikke var bleven fremlagt nogen Erklæring om den Deputerede Lorenzen, at hiin anden velbekjendte Erklæring ikke var bleven fremlagt offentligen, og at den altsaa heller ikke var bleven fremlagt til Hvermands Underskrift. Man er her spændt paa, hvad Følgerne ville blive. (Fædrel.)J Ny Sjællandspost for 6te Januar d. A. læses Følgende: "Byfogden i Wordingborg, Justitsraad Rosenstand, skal nu ombytte dette Embede med et Herredsfoged-Embede i Jylland. Vi kunne ved denne Leilighed ligesaalidt undlade at gratulere Hr. Rosenstand som at condolere Wordingborg. Stakkels Wordingborg, Engang havde du endelig faaet noget Godt, og saa vil man ikke lade dig beholde det. Alt længe har det været en gammel Skik i Nakskov, at Nytaarsaften er bleven feiret med Skud og Lystighed hos Lærestanden; men denne Skik er i de sidste 10 Aar saaledes udartet, at enhver Borger med Ængstelse seer denne Høitidsaften imøde, da Jngen kan vide sin Eiendom sikker og gjøre Regning paa at beholde sine Vinduesruder hele. For en 6 a 8 Aar tilbage var der et Opløb paa Gaden af 2 til 300 Mennesker. Byfoged Hammerich, Consul Hage og Flere fik deres Vinduer slaaede ind, men, uagtet de strængeste Forhører, bleve Hovedpersonerne dog ikke opdagede. Ogsaa iaar maa man beklage, at Pøbelens Raahed er gaaet forvidt, da den største Tumult fandt Sted paa Gaden, uagtet det haarde Veir. Omtrent Kl. 4 1/2 begyndte Skydningen og vedvarede næsten uophørligt til Kl. 11, Jngen kunde paa den Tid gaae sikker paa Gaden, da han paa Grund af den idelige Skyden hvert Øieblik kunde være i Fare for at støde mod et ladt Gevær. J store Klynger drog Pøbelen hujende gjennem Gaderne, strøede Raketter og en Mængde andre brændbare Sager rundtomkring, som efterhaanden sprang med store Knald; flere Kjøbmænd, f. Ex. Holst og Dau, fik deres Ruder slaaede ind. Tagpotter reves af Tagene og kastedes ind af Døre og Vinduer, Skilten bleve hængte op i Skibsmasterne, osv.