JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Den 21de August bleve de regende Osage Jndianere forestillede Kongen af Frankrig. En Tolfulgte med den og Høydingen holdt en Tale hvori han baad om Tilladelse til at maatte kalde Kongen sin store " Fader, hvilket naadigst blev ham tillade. Han førte en bemalet Stav i Haanden, formodentlig et Tegn paa hans Værdighed, og to andre Vilde bare et Slags Hellebarder, Ved at betragte deres taroverene og spraglede Ansigter yttrede den lille Hertug af Bordeaux, at de nok havde gjort sig saa stygge, for at gjøre deres Fiender bange. For at afhielpe den Vandmangel; senere Aars Tørke har voldet Ladoga, Kanalen, der er saa yderst vigtig fori Hovedstaden Petersborg; Proviantering, især dens Forsynelse med Brænde, ere tvende colosalske Værker foreslaaede, og allerede Værker det ene er en Vandhævnings=Maskine i Staden Ny-Ladoga, som drives med 120 Hestes Kraft, og hæver hvert Minut 12 Kubikfavne Vandt Den anden Indretning bestaaer deri ant Vandet af Flodens Wolchow ledes gjennem en underjordisk Kanab hen i Vandkummer af Støbejern, fra hvilke de ved 8 Pumper, hver 34 Tømmer i Gjennemsiinføres igjennemten konstigt Flødleerhen i den ladogaiske Kananns En hertil hørende Cylinder er færdig fra Kanonstøberiet i Petrosowadsk, og veier allene 22000 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
En Mal fra Børring holdes for Tiden Lystleir, Stadens første Restaurateurer have flyttet deres Kjøkkener derud. Den skal vare til September Maaneds Udgang.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
J Berlin har man, blandt en Directeur Karrigs betydelige Samling af gamle Documenter, fundet, foruden flere høist interessante Ting, 200 hidtil ubekjendte Breve fra Wallenstein, 30 Aarskrigen angaaende. Over 3/4 Parten af dem ere egenhændige og vedkomme Stralsunds Beleiring. gaard, nas Vielses=Attesten paa staaende Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Paa en Fodreise fra London til Chester blev den betrømte Decan Swift nødt til at søge Ly Inder den stor Eeg, i et forfærdeligt Uveir. J det samme tyede et løsagtigt Par, der vilde til Chester for at lade sig vie, ogsaa under denne Eeg. Da Fruentimmeret just ikke var let tilfods, og nok kunde være tjent med at enhver Opsættelse blev afbrudt, saa tilbød den humoristiske Stift at vie dem paa Stedet. De Elskende vare henrykte over Tilbudet, og efter fuldbyrdet Ceremoni udbade de sig en Vielses=Attest. Stift, om hvem hans Landsmænd sige, at han som Skribent aldrig vil opnaaes, og at hans Færdighed i at rime var beundringsværdig, skrev strax følgende Attest. Jeg under Egens Top i Storm og Tordenbrag; Har viet denne Kieltring til en Hore; Men selv Lynherren kun den ene store, Der hersker over Lyn og Tordenslag, Kan skille denne Kieltring fra sin Hore. Originalen lyder saaledes: god . Under an osk in stormy weather I joined dis rogne and vore tögeibe: And none but he iho rules the thunder Can put this whore and rogne assunder. Foersom har givet Attesten følgende (frie) Oversættelse: Under en Eeg i stormende Veir, Jeg viede Knøsen og Tøsen her, Kun Haanden, som styrer Lyn og Torden, Kan skille Tøsen fra Knosen paa Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Fædrelandet. Kjøbenhavn, Flyveposten har leveret et interessant Udtog af en i Brunsvig udkommen Pjece: "Lucubrationen cines Statsgefangnen, der indeholder den 27 aarige Forfatters, den i den politiske Verden ei ubekjendte Fr. Joh. Witts, Ophold i Statsfængslerne i Turin, Mayland, Bayreuth, Vien, Berlin og senest i Frideriksort. Man seer deraf, at han har taget virksom Andeel i de tyske Demagogers Virken og Væsen, samt været Hovedmidlet til at knytte deres Forbindelse med de Misfornøiede i Frankrig. Man seer ogsaa, at han omsider ganske er falden fra det System han som puur ungt Menneske ved Wartburgfesten først begyndte at sværme for. Han befinder sig for Øjeblikket paa fri Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Løverdagen den 22de September afholdes i Admiralitets Collegiet offentlig Licitation over Leverance af Smør, saltet og røget Flæsk, saltet Oxekjød, &c. til Søe-Etatens Proviantgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Den Slagtersvend som forleden opridsede Bugen paa en anden Mands Hund, saa at Tarmene væltede ud paa Gaden, er af Kjøbenhavns Politieret dømt til 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
I Kjøbenhavns Adresse-Avis læses: Idag er udkommen, Den dramatiske Tilskuer Nr. 1, som indeholder; Fru Bagvendts Kunstanskuelser. Dette fortræffelige Blad, hvoraf der udkommer et halvt Ark to Gange ugentligen, og hvortil alle berømte Forfattere og Forfatterinder bestemt have lovet Bidrag, tilbringes Subskribenterne for den yderst billige Priis 1 Rbd. Qvartalet, som helst modtages forud, men ogsaa bagefter. Enkelte Nummere koste ellers 8 s., og faaes i den Wahlske Boghandel i Trompetergangen Nr. 118 og hos Bogtrykker, Jacobsen paa Østergade Nr. 60.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Fremdeles læses i denne Avis: Af: Literatur Paketbaad, et Literatur, Kunst= og Theater=Blad, er Nr. 12 udkommet. Hver Tirsdag og Løverdag tilbringes Subskribenterne et Nr. for 9 Mk. quartaliter. Enkelte Nr. koste 12 s. i Studiistrædet Nr. 66, første Sal. Det sidstnævnte Blads Redacteur (der ikke nævnes), bemærker, at ifølge Bestemmelsen bliver et Literatur Kunst= og Theater=Blad, uden dog at strængtvidenskabelige Arbeider, eller Morskabssartikler, udelades. Endvidere gjør han opmærksom paa, at han har erholdt de Fleste at de Arbeider, som vedkommende Forfattere oprindeligen bestemte for det af Hr. Bogtrykker Jacob Behrends redigerede (?) Blad Svanen, tillige med Løfte om Bistand fra flere hæderlige Videnskabsmænd. Navngivne ere ikke andre i de 3 første No., end Dhrr. H. J. Grøn holtz og M. Winther Cours den 11te Septbr. Hamborg 2 M. - , a vista 218. - Specier 221. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 a 4 1/2 s. - Bank Disconto 5 pCt. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 160 1/2 Rbdlr. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn. - 4 pC. kogl. Obligationer (uden Renter) 83 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 75 1/4 a 76 i Banco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv. - Dito Dito 112 3/4 a 113 i Sdlr. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankob. Renter pr. 6te Jan. - Rbd. r. S. - 4 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 105 i Bco. - 4 pC. Dito nye 97 a 97 1/2 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier. Sedler. - 3 pC. nye Danske Obligat. 60 1/2 L. Sterl.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Cours: Hamborg den 11te Septbr. Bordeaux 187 3/4. - St. Petersborg 9 1/2. - London 36, 1/2. Cadiz 88 1/2. - Lissabon 35 1/2. - Amsterdam k. S. 106 1/2 - Kjøbenhavn k. S. 222. - Specier 1 7/8 A. - Disc. - Kjøbenhavns Havnepriser, den 1ste Septbr. Lollandsk Hvede, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. s. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. s. Holstensk Smør, 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. m. Fyensk dito, 50 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mkes. Sjellandsk dito, 54 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. - Mk. a 10 Rbd. 2 Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Callunborg, den 7de September. Jmorges Kl. 8 er Esbern Snares gamle Kirke, der nu talte 650 Aar, for saavidt ødelagt, som det midterste, temmelig betydelige Taarn, der blev baaret af 4 Granitpiller, sank i Gruus, hvorved dog heldigviis intet Menneske kom til Skade, uagtet Adskillige vare i Kirken i det Øieblik det begyndte at vakle. Hele Taarnmassen, sank lige ned i Kirken man fast disse af J Mandags afbrændte en Ladebygning udenfor Byen. Paa Rheden kom der Adløs i et Skib, hvorpaa den var Lystighed, men Skrækken, blev til Lykke meer end Skaden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Odense.¬ Det til den offentlige Examen i Kathedralskolen her udgivne Jndbydelsesskrift er af Hr. Adjunkt Kreidahl, Lærer i Matematik, Naturhistorie og Hebraisk, og handler om: Calculens Metafyske. and. huuset uda af mania manal -
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Nyborg, den 9de September. Jdag Middags Kl. 12 havde vi den Glæde at modtage vor nye Kommandant, Oberst v. Staffeldt, Kammerherre, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand. Hs. Høivelbaarenhed blev ved Ankomsten hilset med 3 Skud, fra Fæstningen, og Garnisonens samtlige Officerer hilste ham Velkommen paa Skibsbkoen. anind terne Naturens Skjønhed. nus . Det er Følelsen af Naturens Skjønhed, som minder Mennesket om dets eget aandelige Væsens Værd og Fortrin; thi den skjønne Natur er død for sig selv og føler ikke sin egen Herlighed. Dyret har kun Følelsen for det sandselige Behagelige; men ingen Følelse for det Skjønne; kun for Mennesket synes Naturen at iføre sig sin Paaklædning, dette er det første Væsen, som har nogen Sands for dens underfulde Skjønhed, og naar Menneskets Aand er kun lidet opvakt, saa yttrer denne Følelse sig kun svagt i det menneskelige Hjerte. Den Skjønhed, som er udbredet over Naturen er i den høieste Grad beundringsværdig: Hvad er herligere end Naturens Pragt i det Store, saaledes som den viser sig for os paa Firmamentet, eller saaledes som den er udbredet over Jordens Overflade? Jndbildningsskraften kan ikke forestille sig noget skjønnere end den mørkeblaae Luft opklaret af de talløse Stjerner, som spille med et funklende Lys paa den natlige Himmel; eller Solens Glands naar den gjennemstraaler Attmosphæren, eller den Purpurdragt, hvormed den reiser sig og hvormed den daler. Utallige ere de Former og den Farvepragt hvori Skyerne vise sig for vore Øine, naar de nu antage disse og nu andre forunderlige Skikkelser. De flade Egnes Beboere fryde sig over den Natur=Skjønhed, som omgiver dem, naar de lade deres Blikke svæve over de grønne og blomsterklædte Enge, de speilklare Søer og de løvrig Skove; men langt herligere aabenbarer sig dog Nat rens Pragt for Beboerne af bjergfulde Lande, hvor den viser sig overalt i majestætiske og Sielen opløftende Former; hvor uhyre Steenmasser i paafaldende Gestalter hæve sig høit over Skyerne; hvor Sneen bedækker Bjergets Top, imedens Skove omkrandse den Fødder; hvor Øiet enten fortrylles ved fra Dalen af at betragte hvorledes Bjergenes sneebedækte Toppe og klares af et rosenfarvet Lys, som den nedgaaende Sal Straaler udbrede ovenedemod imedens den hele øvrige Natur ligger indhylletilin Dunkerhed, eller ved at sin fra deres Spidser dybt ned inde frugtbare og befolkede Dale, og beundre Vandetsibrusende og skummende Fal fra de høie Egne til de dybes.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Man kandikke paa tembedte Maade skildre det Jn tryk, som Synet af disse høie Naturskjønheder maa gjøre paa et stænkende Menneskes Hjerte, end ved af meddeels følgende Skildring af en berømt Forfatter over hans første Beskuelse af en afndelmajestætiske Alper i Schweits det bermonilenrevig Sneekappe indhylles alde, i Bjerg, o som i kaldes Jomfruen. Hans Ord ere følgende: nad af 16 idt synes de sin Saasnart jeg første Gang ret Sopmærksom betragtede Jomfruen, sam varidderel som jeg hele Dagen igjen men endnu ikke havde fret noget mærkværdigt. En stillet Beundringe Tilbedelse vogn Ydmyghed for den ubeangribelige Skaber af saadanne ophøiede Værker vare for ubundnenmendet iførste Blik, og disse vare ikke ble Virkningerne af det første henrivende Øjeblik ; men var de saalængerig Sjelen og komsaa ofte igjen, som jo betragtede dette majestætiske Bjerg. - Uagtet man hi ligesom skuer ind i en aldeles stivnet, maaskee aldte oplivet i Natur, saa aabenbarer, sig dog vist Skabere, aldrig herligerende disse Naturens Ørkener, og jeg troeromppeman nogen ikkerealdeles følesløst Menneske harnbetragter Jomfruens første Gang, uden fra den Høidernat have opløftet sin Aand umiddelbart til dens usynlige Aarsag af hvor man henvender sine Øine over vældes Sjælen af Billeder og Spor af Almagt, Evihed og Umaalelighed. Hvo anden end den Almægtig kunde taarne disse Klippemasser oven paa hinanden, hvis Toppe Menneskets Øine neppe kunne naae, og af hvis Omfang de formaae kun at omfatte en ubetdelige Deel. Hvo sanden en den Evige kunde grundfæste disse Bjerge, som have trodset saa mange og ubekjendte Aartusinde og som maaskee ikke høre op førend mod Tidernes Ende, og alle forgjængelige Ting Omdannelse. Da vi første Gang betragtede Jomfruen var endnu næsten hendes hele Legeme, saa vidt den er bedækket med sin Sneekappe, oplyst af Aftensolen men snart trak sig den gyldne Pragt tilbage fra dens blændende hvide Barm, og kun allene hendes jomfrue lige Ansigt brødmede endnu, aldrig kysset af anden Brudgom end af Solens Straaler og af Stormeen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Denne Skjønhed, som er udbredt over Naturen i det Hele, viser sig ikke mindre beundringsværdig i dens enkelte Dele; den gjennemtrænger alle dens Riger og Afdelinger. Den opdages med Forundring i Chrystal lerne og i saamange af de fossile Legemer, som Jordens Skjød bedækker ligesom i de utallige levende Væsener, som gjemmes i Havets Dybde af Planteverdenen. sætter sine beundringsværdige Tegninger og Farvepragt overalt til Skue, især under den tropiske Himmel, og hver Afdeling af Dyrenes Rige har foruden sin almindelige Skjønhed, finenegne udmærkede pragtfulde Partier; saaledes Hestene, Antiloperne Bebrgen blandt Pattedyrene; Colibrierne; Parndisfuglene og Papaapierne blandt Fuglene ; mange deelligt ategnede Slanger, blandt Amphibierne; Guldfiskene i denne Dyreklasse; Sommerfuglene blandt Jnsekterne og Conchylierne blandt Ormene. Hvor formaaer at overskan og nyde al den Forskjellighed af Colorit, Tegning og Symetrie, som her viser sig for Øiet? overaltet Naturen ny i sine Opfindelser og indtagende i sine Former til Uagtet alle disse fortryllende Naturens Indretninger aabenbarer sig dog dens sande Skjønhed meest i dens Forandringer og Overgange; thi det er den Hoved forskiel, som finder Sted imellem Skaberens og Menneskenes Værker, at hine blive altid nye, altid forandres, imedens disse blive altid de samme indtil de forfalde. Det er muligt og maaskee en Sandhed, at Menneskenes Værker kunne undertiden være skjønnere end Natutens, og at f. Ex. det Mesterværk i Architecturen, en konstig Bygning kan have en ædlere og behageligere Form end noget af Naturens Værker, som vise sig for vort Øie; og at f. Ex. Meiselenneller Penselen kan frembringe en skjønnere Figur af et Menneske end der nogensinde har været seet. Men dette kommer da vist ikke af, at Menneskene af sig selv have Magt til at frembringe noget som overgaaer Naturens Værker i Skjønhed; men at Gud ham villetatsprunde dem den Glæde at kunne kappes med og overgaae hans egen Naturs Værker, og harndertil forsyneto dem med Evner og Hielpemidler. Men som ogsaanetimenneskeligt Kunstværk opnaaer en saadan Skjønhed, at man maatte synes, at intet i Naturen kamtmaalessigndermed, saa viser det sig dog saaledes kun engang for Blikket; dette trættes snart ved at betragte det altid i den samme Tilstand, og Naturens Værker beholde det beundringsværdige Fortrin, at de uafladeligt forandres, Her aabenbarer sig nu paa det stærkestanden høiere gandelige Fuldkommenhed i det sandselige Behagelige; thi hvad er beundringsværdigere og hvad er behageligere end at betragte disse Naturens uophørlige Forandringer og Overgange; Afvexlingen af Lyset og Mørket; Luftens idelige forandrede Phænomener; de Virkninger, som Solens forskjellige Stillinger frembringe i Naturens Udseende; de nye Dragter, som Aarstiderne iføre den og Livets afløsende og rørende Gang paa hele Jordens Overflade. Musikken, Dandse, og Skuespiller kunsten anvende svage Bestræbelser paa at efterligne den bestandigen afvexlende, altid nye Natur. (Sluttes næste Gang.) medtog med Prolborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
(Efter den allernyeste Chemie, anvendt i Maanen med en iliden Fortale.)De lyst Begreber, man har om Principerne i Naturens Orden, naar man kun systematisk kan inddele Tingenes Gang i Materiens Grundsætninger, frembringer den Evne: i et Nu at opløse ethvert Jndipid i sine Substantser og Legemets Reallitet grundfæster sin Basis udenfor den almindelige Orden; thi Naturens Jdeer udvikles af dens egne Stoffe ved en formelig Gjæring i dens Jndvolde; men den da tilveiebragte Masse kan kun allene destrueres i sine Bestanddele ved chemiske og physiske Apparater. Hvorledes disse Apparater bør være indrettede, læres bedst af egen Erfaring. Nordlysene, f. Ex., hvismagiske Kraft ikke engang, om den endog bleve sammenlignede med de almindelige Raketter, kan beregnes, bestaae af en Materie, hvis Klarheds langt overgaaer den meest klarificerede Roe=Olie, (bekjendt af dens Anvendelse til Lamper) men troeligt er det, at Gas, udviklet af disse, langt vilde opergaae ethvert andet Legeme, hvis indvortes Gehalt til Dato er undersøgt. at - Døde. Jomfru Karen Larsen, 66 Aar; Marie Caroline. Bonsils, Enke efter Dr. Med. Johan Capito, 74 Aar; Bega i Kjøbenhavn. Told- og Consumtions Jnspectør Classen i Nysted; Francois le Chevalier, Akendam ved Harlem, Fru Caroline Frederikke Haasum, f. Heilmann, Enke efter Kammerraad og Herredsfoged Haasum, Brædstrup ved Skanderborg; Anne Marie Tonnesdatter, Holger Reedz Rosen stands Hustru, 42 Aar, Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Aalborg Torvepriser, den 15de Septbr. Oxekjød, 6 a 9 s.; Lammekjød, 6 a 7 s.; Herregaards Smør, 26 a 28 s.; Bønder Smør, 18 a 20 s. pr. Pd. - Ny Rug, 2 Mk. 8 s.; Kartofler 8 s. pr. Skjeppe. - Æg, 14 a 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Aalborg Kirker. Fjortende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; Døbte. Den 9de September, Bødkermester J. Kiers gaards Søn, Lauritz Christian; Fadd. Mad. Akkermann, Frøken E. Hornsyld, Kjøbmændene Johannsen, L. Møller, J. Kier, Hallengreen, Bødkermester N. Kiersgaard, Kontorist L. Wesenberg. - Arbeidsmand J. Gundersens Søn, Christen Levisen, Fadd.: Arbeidsmand Th. Larsens Kone, Arbeidsmand Ni Nielsens Kone, Vertshuusholder R. Fjellerad, Ungkarl P. Jensen, Tjenestekarlene P. Nielsen, C. Larsen. - Den 24te, Viinhandler Nørgaards Datter, J. høi 16, affadden Mad. Himoni, Jfr. C. Thygesen, Kammerraad Lund, Kjøbmændene, . Herskind, Gjødvad, Cand. jurk Qvist, Examinatus i Brorson.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
- Den 14de, Premierlieutenant og Landmaaler v. Lorenzens Datter, Emilie Marie; Fadd. Fru Rosendahl, Jfr. E. Hjaltelin, Kammerherre og Oberstlieutenant v. Moltke, Oberstlieutenant v. Hammond, Major v., Hegerman, Captain v. Voss, Regiments- og Districtschirurg Lorenzen, Premierlieutenant og Landmaaler=Satterunn, Pastor=Mørka Kjøbmandenne Lund, B. Hjaltelin og H. Hjaltelin. Begrave, Burgvaldstænke, A.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
12te September. Livnedvæver, F.C. Widerg, 64 Aar. Den 14de, Vognmand P. Lindh. Aar. - Skomagermester L. H. Enge lunds Tvillingdøttre Anne Margrethe Elisabeth " og Marie Hansine Sophies og 19 Dage i sine med og sangaaning Stum behauge Dr. Anaa Søn Døbt. Lars Madsens Søn, Jens Peter, Fadd.: EiseMarier Larsdatter, Kirstinen Mottonsdatter, Jens Michael, Alstrup af Sundby og Morten Sørensen og Peder Chr. Knudssen fra Aalborg. krinad onssto nus na Kaag.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Begravede. Den 1ste September, Procurator Hansteds, Søn, Jacob Carl Marinus, 2 Maaneder, af Sundby Den 2den, Tjenestekarl Morten Poulsens Søn, Poul; Maaneder, Voerbierghuse. Den 7de, Anders Fiskers Hustru, Karen, Larsdatter, Aarns af Sundbyes ma condudag Tømme, von hos igilsnimVed Tallotteriets Haaden Trækning i Wandsbek udkom: No. 90. 8. en nafiind i Caa 3 mk. men m.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Bekjendtgignelsen asse indAt jeg Undertegnede har vundet Borgerskab her i Byen paa Skræderprofessionen, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre for mine ærede Venner og Velyndere som vi forunde mig. deres Arbeide, reel og billig Behandling, at stedse være Formaalet for mit Arbeide for dou Aalborg den 8de Septbr. 18. Friderich Breger, Skrædermester, Fo 9 og sine Ama. boende paa Vestergade Nr. 29. gnus Bech
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
De til den 17de og 24de September samt 1ste October næstkommende berammede Auctioner over den Stervboet efter afg. Jesper Laursen tilhørende Gaard, Østergjersholdt i Torslev Sogn, Dronninglunds Herred, vorde herved tilbagekaldte. Sæbye, den 7de September 1824. 33 af denne r. Hans Müller. Lægdssædler, Udtog af Lægdsrullen, Af= og TilgangsLister, samt Taxt Blanketter til Gjestgivere og Kroholdere faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Formedelst Markedet paa Tirsdag, udkommer næste Avis paa Mandag.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Paa Oliemøllen her i Byen kjøbes Hørfrøe og Bygfrøe. Nylig har forladt Pressen, Husarofficeren eller Portraitet. Original Familiehistorie ved Christian Frederik Severin, 2 Dele. Aalborg 1827, og faaes heftet for 1 Rbd. 4 Mk. hos Lyne og go Mai ne Rottbøll Sadolin. Moman indenlandsk Klæde, middelfiin og ordinair, af diverse Chuleur, saasom: sort, mørkgrønt, mørkblaat og mørkmeleter, er indlagt til Udsalg hos muntan paa N. W. Assens. Fiin, middel og ordinair uhæglet og hæglet Hør, Staalgryder Jernpander, Haugespaders Jerne og Messingtraad, Spiger= og Vritboret Høgel, Krudte Punschextract, fiin Røgtobak, Islandsk Klipfisk, Campop- og Congo Thee, med flere Sorter friske og go til billige Priser Hr. de Maler. og ma Kgl.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
- og Urtekramvare faaes : ha N. W. Assens. første kjøbes til Heste Priser aflade sield i saa af AdrusOluf Christensen. ved Vesteraae. Fine Skakspil fra 3 til 6 Rbd. pr. Spil, Lotteriespil, smaa og store Dambretter, mange Sorter nye Legetøier, Dragkistebeslagt tilligeklædterigodt Sortement=ronceerte Rosetter og Zirate,
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
fine lakerede Græsenteer Brød, Flaske=, Glase= og Lysklax=Bakker, fine asias, Tegne og Lommebøger, Tegne beste, siske og ord. Farpelader, Blyantspenne, Violiner, Regneravler, Natlys, mange Sorter fine Porcelains- og Compositions=Pibehoveder, Fuglebure, fine Lysesare, engelske Barbeer=Knive med og uden Etuis, fine og ord. Bordknive med tilhørende Transcheer og Desert Dito, Snedker Klovsaugblade, fin Jord Ildtænger med Skuffer, Jldpustere, Armstille, fra 2 til 5 Pd., Fiil- og Haandskruer, Senge= og Ligkisteskruer, Messingplader, Uldkarter, Jern Comfur= og Theekjedler, som Alt nylig er hjemkommen og sælges til nedsatte Priser. at ansmod de nok med 12 H. P. Hansen, mums s. sengonins i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Nylig hjemkomne: Glas, Fajance, hollandske Smør= og Syltekrukker, god Eddike, hollandske Oste, engelsk Sennop, Soja, Vanille Cocholade, samt fiint pol. Jagtkrudt af 12 Graders Styrke, faaes daglig hos H. P. Hansen, i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Undertegnede er atter bleven forsynet med mange Sorter, bifartiturer og Uhrmagerredskaber, engelsk rund- og firkantet Staal, Musikdaaser, Fugleorgler, m. m. m. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Nye Straahatte bekommes, og gamle omsyes og vaskes, paa Hjørnet af Slotsgade og Nytorv. Chr. D. Thorst.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Briller og Brilleglas af bedste Slags, kan faaes til billig Priis hos N. Knachergaard. En brugt to eller tre Etage Vindovn ønskes tilkjøbs; Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Tvende Værelser ere tilleie nu eller førstkommende Flyttetid man hos Schierven.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
En Vinduesforhøining ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Den 4de Dennes er bortkommen en Hanhønsehund, hvid med rødbrunt Hoved og store rødbrune Pletter paa Kroppen, lydende Navnet Rolf. For dens Tilstædebringelse loves en Douceur naar man melder sig paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Et Saltkar, helst af heelt Træ udhugget, ønskes tilkjøbs, Stiftsbogtrykkeriet anviser Kjøberen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-15
Licitationelling øn Fredagen den 5te October, Formiddag Kl. 10, afholdes Lictation paa Herredstingsstedet i Nibe, over Opførelsen af en nye Træbroe ved Bomhuset i Mon Sogn, paa Landeveien imellem Aalborg og Egense. naar mama su Overslag og Conditioner ere til Eftersyn paa mit Contoir. Nibe, den 13de Septbr. 1827. Koefoed. Til Opførelse af tvende nye Steenkister paa Landeveien fra Aabyebroe til Thisted, foretages offentlig Licitation paa Tingstedet i Sundbye Torsdagen den 20de Septbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 3. Lysthavende indbydes. Kjer Hvetboe Herreders Contoir den 10de Septbr. 1827. Auctioner man kun Faye.