JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
J Anledning af Avertissementet om et stiftet Selskab, der har forbundet sig til ikke at blotte Hovedet ved Hilsning under aaben Himmel, (see d. Bl. Nr. 2), bemærker Randers Avis, at et stort Antal Personer, saavel Embedsmænd som Borgere, ere blevne enige om at gaae ind paa dette hensigtsmæssige Forslag, og have til den Ende bestemt sig til, fra næstkommende Søndag den 11te de, ikke meer at blotte Hovedet, naar de hilse Nogen. Som bekjendt har man tidligere, til forskjellige Tider, gjort lignende Forsøg paa at afskaffe den i Grunden urimelige Skik at blotte Hovedet, naar man vil hilse Nogen, ja man havde endog lagt Mulct derpaa og indført en særegen Slags Hattespænder, som Kiendetegn paa Medlemmerne af Jkke-HatteaftagningsForeningen; men det varede ikke ret længe, for Sagen igjen blev slaaet i Glemmebogen. Denne Gang synes den derimod, uden nogensomhelst Forpligtelse eller ydre Kjendetegn, dog at ville blive til Alvor."J Løverdags døde i Odense Hospital et 66-aarigt Fruentimmer, hvis Fornavn var Mette Marie; hun var født i Brenkekilde i Fyen og blev i Tirsdags begravet i Odense med de simple Ceremonier, der altid saa hyggeligt følge med de Fattiges Begravelser. Hun havde efter en Broder arvet 800 Rbd. og derfor kjøbt sig ind i Hospitalet. Spørger Du, Danmark, hvem Mette Maries Broder var, saa svare vi, "det var den afdøde, verdensberømte Professor Rask." (HAv.)J Thisted er ved et Julebal indtruffet det sørgelige Tilfælde, at et ungt skikkeligt Menneske, en Snedkersvend, midt i en heftig Valts blev syg og døde kort efter. Det var at ønske, at dette maa være et advarende Exempel imod den paa Ballerne ialmindelighed stedfindende heftige og lidenskabelig yndede Valts, der har fortrængt de meere gratisse og smukke Dandse, og som synes truende for de Dandsendes Helbred og Liv, (Thist. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
J Landsbyen Gug, 1/2 Miil fra Aalborg, er udbrudt en Sygdom iblandt Hestene. Een Beboer alene har pludselig mistet 4 Heste. (Aalb. Av.)J Løverdags d. 3die de, om Aftenen afbrændte en af Møllerne i Nysted, som eiedes af Møller Clausen (Lollpst.) Den gamle bekjendte Grev Hahn er fortiden ansat ved Theatret i Altona; han er endnu ligesaa stor en Enthusiast for Theatervæsenet, som han altid har været. Forleden hørte man ham sige: "Jeg har kun en eneste Ting at bede Gud om, og det er, at han vil forunde mig den Naade, at døe paa Theatret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Stubbekjøbing, den 9de Januar. Den 2den Jan, blev afholdt den almindelige aarlige Raadstueforsamling, hvor der efter en af Hr. const. Byfoged Jbsen afholdt kort, men passende Jndledning skredes til Valg af en Borgerrepræsentant, istedetfor Hr. Kjøbmand P. W. Wulff, der aftraadte efter Tour. Af de tilstedeværende 52 Stemmegivende erholdt Hr. Bagermester Knudsen, der aftraadte f. A. efter med sjelden Dygtighed at have fungeret en lang Aarrække i denne Egenskab, 34 Stemmer og Hr. Wulff Gjenvalg med 16; men da destoværre Begge undsloge sig for at modtage Valget, og de ifølge § 8 i Forordningen af 24de Octbr. 1837 ikke vare forpligtede dertil, blev et nyt Valgmode bestemt, og er afholdt i Dag, hvor Hr. Kjøbmand Wulff besluttede sig til at modtage Valget, hvilket han ved Afstemning med Pluralitet erholdt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Trods en Forening af næsten alle Oppositionens Fractioner, trods dHrr. Thiers's og Odillon Barrots Anstrengelser, har Ministeriet tilkæmpet sig en betydelig, man kunde vel sige afgjørende Seier i Deputeredekammeret. Af 364 Stemmer erholdt Ministeriets Candidat, Hr. Sauzet, 213, og Oppositionens, Hr. Dufaure, kun 147 for Præsidentskabet. Til Valget af Vicepræsidenter havde Oppositionen indfundet sig talrigere, men kun for at lide e endnu fortrædeligere Nederlag. Valget faldt paa de Conservative, dHrr. Bignon, Lepelletier, Debelleyme og Duprat, med resp. 216, 202, 189 og 181 St.; Oppositionens Candidater havde 50 til 60 Stemmer mindre. Den ministerielle Presse viser sig herover temmelig opmandet, den oppositionelle derimod aabenbar nedslagen, medens den radicale triumpherer over et Resultat, der kun kan fremskynde Tilbagegangen og saaledes ogsaa fører nærmere til Omvæltningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Den overordentlige Gesandt fra Keiseren af Ma rokke er indtruffen til Paris og har havt Audients hos Kongen, der modtog ham i Thronsalen, omgiven af Prindserne og Ministrene. Om Aftenen spiste Gesandten i Tuilerierne, hvor der blev givet en stor Concert. Gesandten er en af de rigeste Marokkanere og staaer i stor Anseelse hos Keiser Abdeur-Rahmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Tydskland. Det har i Dresden vakt stor Opsigt og Smerte, at det meest udbredte og betydningsuldeste Blad i Sachsen: "Sachsische Vaterlandsblatterer blevet supprimeret, og at det er blevet forbudet Reformatoren Ronge at betræde Kongeriget Sachsens Grund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Storhertugen af Hessen-Darmstadt har feiret sin 68de Fødselsdag den 26de Decbr. ved at decorere flere af sit Universitets Professorer med Ærestegn og derhos indlemme Agriculturchemiens store Forfatter, Dr. Justus Liebig, i Friherrestanden. Liebig er forøvrigt allerede en Konge i Videnskabens Rige og vil saaledes ved udvortes Ærestegn ikke kunne hæves høiere, imidlertid ligger dog i denne Udnævnelse en Regjerings-Anerkjendelse af Mandens store Fortjenester. Liebigs Navn er curopæisk, og af andre Lande end hans Fædreland er det især England, som lader ham tilflyde den ene officielle og private Udmærkelse efter den anden. Hans ældste, 18aarige Søn gaaer ogsaa nu til Oxford for der at begynde sine naturvidenskabelige Studier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Blandinger. J Erfurt er i denne Tid opdaget en Forbrydelse, der minder om Historien med Casper Hauser. Regjeringsraad von Chrenborg havde nemlig med sin første Kone to Døttre, hvoraf den ene blev gift, den anden derimod, beladt med en slem Sygdom, forblev hos Faderen, der senere giftede sig anden Gang. Begge disse Døttre af første Ægteskab havde en ikke ubetydelig Mødrenearv, hvoraf Faderen i deres Mindreaarighed trak Renterne. Kort for eller efter at han giftede sig anden Gang, reiste Faderen imidlertid med den syge Datter til et fjernt Badested, hvorfra der kort efter indløb den Efterretning, at Datteren var død der. Faderen vendte siden tilbage, og der blev neppe meere tænkt paa denne, foregivne ved Døden afgangne, 21-aarige Pige. Syv Aar ere siden henvundne, da træffer det sig, at en hos Ehrenberg tjenende Pige, der nod sit Herskabs uindskrænkede Tillid, for kort siden giftede sig. J dette nye Forhold bemærkede den unge Mand, efter nogen Tids Forløb, at hans Kone var i Besiddelse af flere Penge, end det forekom ham at hun kunde komme til paa rette Maade, og der opstod Mistanke, maaskee Skinsyge, hos ham. Da hun ikke med det Gode vil tilstaae ham, hvorfra hun bestandig faaer de mange Penge, saa truer han hende med Skilsmisse, og det virker. Hun forklarer nu, at hun faaer Pengene af Regjeringsraad v. Ehrenberg, for at fortie en frygtelig Hemmelighed. Dennes foregivne ved Døden afgangne Datter er nemlig ikke død, men holdes indespærret i et mørkt Hul i Baghuset. Under store Løfter og ved rigelige Belønninger har man draget hende ind i Hemmeligheden og paalagt hende, daglig at forsyne den Ulykkelige med tarvelig, blot af Vand og Brod bestaaende, Næring, og det havde hun nu hele Tiden gjort siden. Efter denne Tilstaaelse tovede den unge Mand ikke med at angive Forbrydelsen for Øvrigheden. Huset blev strax omringet, man trængte, ledsaget af den forhenværende Tjenestepige, indtil det betegnede Sted og fandt her virkelig et paa Legeme og Sjæl yderst forsømt Væsen, der meere lignede et Dyr, end et Menneske. Den Ulykkelige blev strax bragt paa Byens Sygehuus, hvor hun fortiden befinder sig, under omhyggelig Lægebehandling, og man har endnu ikke opgivet alt Haab om hendes Redning. Som Bevæggrund til Forbrydelsen nævner man Pengebegjærlighed efter det ulykkelige Offers Modrenearv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Det franske Dampskib Papin" bestemt til Senegal, er om Aftenen den 6te Decbr. i en Storm forliist paa en Sandbanke ved den maroccanske Kyst, i Nærheden af Mazagan. Af Skibets Mandskab lykkedes det ved overordentlige Anstrengelser, ledede af den engelske Consularagent i Mazagan, at redde 76 Personer, hvorimod 75 fandt Døden i Bølgerne, og deriblandt den franske Consul i Mogader, Hr. Maren Monge, og Skibets Fører, Hr. Fleuriot de Langle, en ung, men udmærket Søofficeer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
En anden Salomon Heine er død i Hamborg: Jacob Oppenheimer, en ved sin store Rigdom, sin overordentlige Forretningsdygtighed og sin udstrakte Velgjørenhed lige bekjendt Mand. Han døde, 67 Aar gl., som Jøde; men sine Børn havde han ladet døbe strax efter deres Fødsel. Han var ingen orthodor Jøde; men han tiltroede sig dog ikke Ret til, at forlade sin Barndoms Tro. Tre af hans Døttre ere gifte med Senatorer; hans Søn er Overappellationsraad. Oppenheimer var en Tidlang Salomon Heines Compagnon. Han blev, ifølge sit Ønske, begraven i al Stilhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
(Jndsendt.) Sundby Færgegaard. Krukken gaaer saa længe til Vands, at den tilsidst kommer hankeløs hjem – er et gammelt Ordsprog, som daglig finder Anvendelse i Livet. Uden dog at ønske, at det saaledes maa gaae Hr. Junior, Færgemands-Enkens Søn og Fuldmægtig i Sundby Færgegaard paa Lolland, saa kan jeg dog ikke nægte, at det vilde være meget ønskeligt, at Publicum, enten directe gjennem Offentligheden eller indirecte gjennem Generalpostdirectionen, oftere end hidtil skeet er, vilde benytte sig af sin Ret til at paaanke den i høi Grad ligegyldige og negligerende Medfart, som man ofte og saa at sige altid maa føle sig besværet af i Sundby Færgegaard. Man skulde næsten tro, at Hr. Junior deeler Ludvig XIV.s Mening (L'etat c'est moi), at Publicum er til for hans Skyld og ikke omvendt. Det vilde imidlertid føre til altfor stor Vidtløftighed at paatale alle de Uordener, som daglig finde Sted ved selve Færgeløbet; jeg vil derfor indskrænke mig til korteligen at omtale den Maade, hvorpaa den ved Færge løbet værende Reisestald bliver bestyret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Uagtet det er Færgemandens Pligt at holde en Karl til de Reisendes Hestes Oppasning, saa kan man dog ingenlunde finde sig tilfredsstillet ved den Maade, hvorpaa denne i høieste Grad nødvendige Forpligtelse bliver fyldestgjort. Vel findes der ved Færgeløbet en Karl, som bærer Navnet af Staldkarl, men i Grunden med Urette, thi ved en Staldkarl forstaaes en Karl, der har sin daglige Beskjeftigelse i Stalden og ikke som denne kun sjelden eller aldrig opholder sig i samme. Kommer man kjørende eller ridende, uden at medbringe Karl, er man altid i den største Forlegenhed, ikke alene for at faae sine Heste ind paa Stalden, men, da der ofte er en stor Mængde Heste, staaer man i stor Fare for at faae sine Heste beskadigede ved Sammenpakningen med de fremmede Dyr, Det er Staldkarlens Pligt at forhindre dette; men det er umuligt for ham, naar Hr. Junior den hele Dag bruger ham ved Færgeløbet ikke alene hver Gang en Færge skal over – men ogsaa ofte til at ro en Jolle, naar de 2 Færgekarle ikke kunne overkomme at besørge den stærke Færsel. Jeg troer derfor at tale i Publicums Jnteresse ved venskabeligst at anmode Hr. Junior om for Fremtiden, bedre at sørge for de Reisendes Tarv, da der i modsat Fald vil blive indgivet Klage til vedkommende Autoriteter. Hr. Junior vilde da muligen for sildig komme til at sande ovennævnte Ordsprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
De 7 Fiskere, som den 16de f. M. omkom under Forsøg paa at bjerge Mandskabet af det ved Blokhuus strandede hollandske Kufskib Henderika Catharina af Pe kela, efterlade sig 5 Enker, 3 gamle og svage Forældre og Svigerforældre, en svag Søster og 6 uforsørgede Børn, hvilke Alle, maaskee een af Enkerne allene undtagen, ere udsatte for at lide Nød, eller i alt Fald nedsynke i dyb Armod og falde Fattigvæsenet til Byrde. Den øieblikkelige Trang vil, som vi haabe, vorde afhjulpen ved Bidrag fra Pastoratets deeltagende Beboere; men da fremtidig Nøds Afværgelse vil overstige disses Kræfter, saa tillade vi Underskrevne os herved at henvende os til en større Kreds af deeltagende Menneskevenner, for om Nogen vil betroe os Bidrag til bemeldte Øiemed. Saltum og Blokhuus pr. Aalborg, den 5te Januar 1846. J. M. Henriksen, L. T. Ammitzbøll, Stedets fungerende Præst. Herredsfoged. J. C. B. Klitgaard, Strandingscommissionair og Strandfoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Bidrag til ovennævnte velgjørende Øiemed modtages paa denne Tidendes Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Hr. Cand. Barfod prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Avertissements. Da der endnu ikke er indløben allerhøieste Resolution paa den af mig, som Formand for Lollands Landboforening, til Hs. Maj. Kongen indgivne allerunderdanigste Ansøgning om Tilladelse for Foreningen, som hidtil, at afholde dens Moder i Mariebo Kjøbstad, og det er vanskeligt, især om Vinteren, at erholde det hertil fornødne Locale paa Landet, paa et nogenlunde passende Sted i Provindsen, seer jeg mig nødsaget til at bekjendtgjøre for Medlemmerne, at Foreningens ordinaire Møde, der var berammet til Afholdelse Løverdagen den 17de Januar, herved udsættes indtil videre. Paa Grund af, at Enkelte have yttret den Frygt, at Foreningen vel maatte betragtes som opløst, som Følge af Cancellicirculairet af 8de Novdr. f. A., maa jeg, i Henhold til det af Hs. Maj. Kongen mig givne allernaadigste Svar, tilføie: at dette ingenlunde er, og med Guds Hjælp heller ikke vil kunne blive Tilfældet; thi jeg kan ikke skjønne rettere, end at vi have Ret og billighed paa vor Side, og de trædes dog ikke under Fødder i Danmark. Sæddinge, den 7de Januar 1846. H. Olesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Dødsfald. Efter et 3 Maaneders langt og smertefuldt Sygeleie bortkaldtes Tirsdagen den 30te December min kjære Kone Amalie Magdalene Christine, födt Clausen, fra mig og tvende Döttre, en tredie Datter, 11 Uger gammel, var 9 Dage i Forveien gaaet forud for sin Moder. Disse for mig og mine sörgelige Dødsfald bekjendtgjöres for fraværende deeltagende Slægt, og Venner. Aalholm, den 4de Januar 1846. Michaelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Løverdagen den 17de Januar, Kl. 7, afholder Klubben "Harmonien ordinair Generalforsamling. Da Directionen ved denne Leilighed vil gjöre Selskabet Forslag til Anskaffelsen af et nyt Locale, ønskes Forsamlingen saa talrig som mulig. Nykjøbing, den 10de Januar 1846. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Søndagen den 18de de agter Undertegnede, med godhedsfuld Understøttelse af en Deel Damer og Herrer, at give en Bocal= og Jnstrumental-Concert. Jndholdet skal nærmere blive bekjendtgjort. Ærbødigst Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Nedenstaaende Attest kan jeg ikke undlade Mah kov. at bekjendtgjøre for den Deel af mine ærede Medborgere, saavel her i Byen som paa Landet, som have lagt deres Opmærksomhed tilkjende da jeg i 2 Maaneder har været ude af Næring formedelst Sygdom, og derved rakte mig en hjælpsom Haand, hvorfor jeg er den megen Tak skyldig; tillige anmoder jeg enhver af Byens og Omegnens Beboere, som forhen har forundt mig sin Søgning, om igjen at besøge os naar Leilighed gives, da jeg smigrer mig med det Haab, at ville stræbe at erhverve mig, saavidt muligt, Enhvers Tilfredshed. Ærbødigst C. H. Falk, Restaurateur, boende ved Stranden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
At den Koppesygdom, der har hersket i Restaurateur Falks Huus, er aldeles ophørt, saaledes at Huset maa ansees aldeles frit for Smittee, bevidner Olaf Reist, Nakskov, d. 3die Jan. 1846. constitueret Stadslæge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Undertegnede, der agter at nedsætte sin her i Byen som Muurmester, anbefaler sig herved i dette Fag til Byens og Omegnens ærede Beboere. Da jeg ved minflereaarige Udenlandsreise (under hvilken jeg har opholdt mig i Tydsklands berømteste Stæder, har havt Leilighed til at erhverve mig en velprøvet Praxis, som og de fornødne theoretiske Kundskaber, troer jeg mig istand til at kunne tilfredsstille enhver billig Fordring. Endvidere tillader jeg mig at bemærke, at jeg ogsaa forfærdiger de saakaldte Dornske Asphalt- og Schifertage. Mariebo, den 7de Januar 1846. N. C. Merkel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Classelotterisedler. til 1ste Classes Trækning den 9de Februar kan erholdes hos Undertegnede a 2 Rbd. Stk., hvor tillige kan om Ravn. byttes Lodder. Huuslærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
For en duelig Seminarist er en god Condition strax at erholde, naar man med gode Vidnesbyrd henvender sig til Boghandler Thierry i Nakskov, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Condition. En ferm og skikkelig Enepige, som godt forstaaer sig paa Madlavning, kan til første Mai faae en fordeelagtig Condition i Stubbekjøbing. Nærmere Anviisning gives af Hr. Kjøbmand C. Roed i Nykjøbing og Toldbetjent Lassen i Stubbekjøbing. Uden fordeelagtige Vidnesbyrd nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
For en dygtig Hjulmand, forsynet med gode Vidnesbyrd, bliver førstkommende 1ste Mai en god Plads ledig paa Hovedgaarden Sæbyeholm ved Nakskov. Sammesteds søges en duelig Haugekarl, der paa egen Haand kan forestaae en Kjøkkenhauges Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
En Meierske, dansk af Fødsel, som har lært i Holsteen, søger Condition til 1ste Mai paa en Herregaard. Gode Anbefalinger haves. Anvises fra Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Til førstkommende Flyttetid søges en lille, beqvem Huusleilighed af en lille næringsdrivende Familie. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Hos Kleinsmed Bendzen kan til førstkommende Flyttetid erholdes tilleie et Værelse til Gaden paa 3 Fag og et lidet Kammer til Gaarden. Et Beboelses-Sted til een lille Familie med Have – helst i eller ved en af Falsters Kjøbstæder og, om muligt, med Jordtillæg og øvrigt Behør til at holde 2 Heste og nogle faa Koer, ønskes til Kjøbs eller Leie fra førstkommende April Flyttetid. Herpaa Reflecterende anmodes om, inden iværende Maaneds Udgang, at opgive eller tilmelde Forvalter Andersen i Sundby det Fornødne, som har i Commission at afhandle; hvorhos bemærkes, at saafremt Kjøb finder Sted kan passende Afbetaling strax gives, og i Tilfælde af Leie kan Afgivten sikkres ved halvaarlig Forudbetaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Spanske Viindruer ere i disse Mykjøbing. Dage igjen arriverede hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Viin-Auction i Nakskov, Torsdagen den 15. Januar förstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i "Hotel Skandinavien opbudet til Bortsalg en stor Deel aflagede Vine og Spirituosa, Johannesberger & Steinberger (Cabinet), Hochheimer, Dom dechant, Laubenheiner, Piesporter, Nierensteiner, og andre Rhinskvine af 1834 Aars Væxt, Chateau la rose, Leoville, Hautbrion, St. Julien, Bourgogner, Tavel, Causcher-Viin og andre Sorter røde Vine, Portviin, hvoriblandt Oporto, London particular, Champagner, gammel Charente-Cogna m. m., paa Conditioner som nærmere ved Auctionen erfares. Ved samme Auction vil endvidere blive bortsolgt: et Par graaskimlede Halvblods-Kjøreheste, 5 & 6 Aar gl., 10 Qv. 2 & 3 Tom. høie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Af Umyndiges Midler under Baroniet Sønderkarles Overformynderi, kan erholdes tillaans 3036 Rbd. 4 Mk. 1 1/2 s.S. C. T. imod lovbefalet Sikkerhed. Raahaugegaard, den 6te Januar 1846. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
36 Rbd. 59 s. Repræs., Umyndiges Midler under Gedsøergaards Overformynderi, ere imod anordningsmæssig Sikkerhed strax at erholde tillaans, naar man derom henvender sig til Gedsøergaard, den 3die Januar 1846. P. G. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Auction. Tirsdagen den 13de de, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Aftale med Auctionsdirecteuren, at holdt offen lig Auction paa Strandgræsningen ved Ny Kirstineberg over endeel. større og mindre opryddede Bøge=Træer, Elle-Tjørne og anden Suurskov, Stødebrænde m. m. Mødestedet er ved Hervighuset; hvilket herved bekjendtgjøres. Kirstineberg, den 3die Januar 1846. Øllgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 12te Januar. No 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Forsøg til en Besvarelse at det i Stiftsavisens Nr. 2 opkastede Spørgsmaal: Hvad har Falsters Landboforening gjort?)J den Jndbydelse, som Gaardmændene Peder Steffensen og C. Rasmussen udstædte til et Møde i Nykjøbing den 1ste December 1842, bebuddede de at ville fremlægge et Forssag sigtende ikke alene til Udviklingen af vort Communalvæsen, og til at tilveiebringe Eenhed i de Forretninger og Expeditioner, der underligge samme" –men ogsaa til gjennem Stænderne med Overeensstemmelse at petitionere om saadanne Regjeringsforanstaltninger, for hvis Gavnlighed Erfaringen i vor Kreds vækker Opmærksomhed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Jndenlandske Efterretninger. J det skandinaviske Selskabs Møde i Fredags Aftes meddeelte Viceformanden, Prof. Sommer, Selskabet, at der var indkommet 972 Rbd. til de nødlidende Svenskere og at man af Selskabets Kasse havde til skudt 28 Rbd., saa at en Sum paa 1000 Rbd. sidst i forrige Maaned var sendt til Grev Posse i Stockholm, der var Formand for den Comitee, der havde dannet sig for at afhjælpe Nøden i de vedkommende Provindser. Han oplæste senere Cancelliets Svar paa Bestyrelsens Skrivelse, hvilket var den communiceret af Conferetsr. Bræstrup. Det høie Collegium yttrer deri, at det ingen Anledning finder til at ansee de Maaltider, der holdes i Selskabet, for dette vedkommende, og at det ikke kan udelukke en Kritik over indre Regjerings=Handlinger fra den Politik, det i en tidligere Skrivelse havde givet Selskabet Tilhold om ikke at give sig af med. Politidirecteuren indskærpede derfor atter Selskabet i Almindelighed og Bestyrelsen i Særdeleshed at holde sig nævnte Tilhold efterrettelig. Mag. Grimur Thomsen holdt et meget aandrigt og interessant Foredrag om Jslands Stilling i det op rige Skandinavien, fornemmelig i literair Henseende, efter hvis Slutning Taleren hilsedes med Acclamation. Ved det afholdte Maaltid udbragte Rector Almqvist en Skaal for at det islandske Sprog maatte forstaaes i Danmark, Norge og Sverrig som Modersmaalet, at Jsland maatte blive optagen i Skandinavien, som da vilde komme til at bestaae af Danmark, Sverrig, Norge og Jsland, og for det store skandinaviske Norden fra Amerika, som Jslænderne havde opdaget, til Rusland. For Foredraget blev en islandsk Sang af B. Thorarensen til en meget smuk Melodi af H. Rung, udført af Selskabets Sangforening. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Fra Jsland haves Efterretninger i Breve fra Reikavig af 3die November f. A. Hekla vedblev at rase saaledes, at Jlden faaes fra den nysnævnte By hver Aften, og syntes at blusse fuldt saa stærk som før, i Omegnen sporedes ogsaa Askefaldet fra Vulkaanen. Postskibet, som gik fra Kjøbenhavn først i October, var kommet til Jsland, efter en meget farefuld og besværlig Reise. (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Aftenbladet erklærer nu, at Herregaarden Hald ved Viborg ikke er kjøbt for offentlig Regning, ja at der ikke engang er indledet Underhandling derom.