Københavns Adresseavis, 1785-09-06
J Torsdags er paa gammel Torv bortkommet en rød Brevtaske, hvori var foruden en Kleinsmeds Borgerskabsbrev i Randers endeel andre Documentet; Finderen vilde imod en billig Douceur levere den til Revisor Hegelund i St Pedersstræde Nr. 119. En Tegnebog med 2 Rdlr. og nogle Papirer er tabt; Finderen vilde levere samme paa Christianshavn i store Kongensgade No. 56, og beholde de 2 Rdlr. Forsendes med Posten, og udgives ugentlig Fortsættelse af de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande i Aaret 1785. (See No. 146. For den beste Afhandling herom giver Selskabet sin tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For næst beste den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Ved Hoved=Næ ringer forstaaer Selskabet saadanne Næringer i Kunster, Fiskerier og Handel, som giør at andre Binæringer, som kan fortjene ved dem, indtil Skrædere og Skomagere, sætter sig need paa et Sted, især mekaniske Kunstnere, som udfordrer for deres Materialier og arbeidede Vare let Transport, overflødige, rindende og gode Vande, endog Vandfald, let Jldebrændsel m.v.; som arbeider paa Spekulasion og i det store, og afsætter deres Vare og saaledes; som derfor behøver stor Forlag, lang Tid til Arbeidets Udførelse, des vissere Søgning, og følgelig vil anlegges med saa meget større Overlæg, som dem maae ønskes Bestandighed i Anlægget, for at kunde efterlade en Rod af Kundskab i en til samme Na ring vel opdragen Ungdom. F. Ex. Silke=, KlædeTøie, Bomulds=, Lærreds=, Hampe=Manufakturer af adskillige Sorter, Metal=Papiir=Fabriker af forskjellig Slags, de vigtige Garverier, Læder= og Skind=Arbejder, m. v. Sagen bliver derfor at angive Stædernes Natur og Leilighed til visse Næringer og disses Egenskaber, for saavidt de vil betragtes til Anvendelse paa beleilige Steder med den Klogskab som er fornøden, for at føje Naturen og Stats=Hensigterne tilsammen paa den fuldkomneste Maade, mueligt for Stat, Stæder, og Stænder. At Forfatteren til en saadan Oplysning, endog om en eneste Kjøbstæd kan samæske til Premierne følger af sig selv. Dersom Æskningerne tillige indeholder velgrundede Efterretninger om forrige Tids tabte Næringer med Aarsagen dertil, vil saadant komme i Betragtning ved Premiernes Tilkjendelse. Æskningerne indsendes inden Udgangen af October i Aaret 1786. 51. For den tydeligste og fuldstændigste Afhandling om Teglbrænderiers Jndretning og Anlæg, til Forbedring, for de allerede i de danske Stater anlagde, og Nytte for Tirsdagen, den 6 September. 1 Gange. dem, som i Fremtiden haver Leilighed og Evne til slige Fabrikers Anlæg, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. J Afhandlingen anføres: 1.) De til Muur og Tagsteen tjenlige Leerarters Kiendetegn og hele Behandlingsmaade. 2) Da det er bekjendt, at Leeræltning med Hornqvæg eller Heste ikke allene er kostbar, men og utilstrekkelig, saa maae angives en dertil beqvem, lidet bekostelig, og virksom Maskine, som kan drives at een eller to Heste, alt i Forhold af dens Arbeide, træde eller paa anden Maade bearbeide Lerret, saaledes at den hele Masse er heel igjennem got og lige æltet. 3.) At saasom Brændingen i de almindelige Teglbrænder=Ovne skeer saa ulige, at endeel af de deri indsatte Steen er for meget og andre for lidet brændt, saa maae i Afhandlingen anvises, hvorledes en Teglbrænder=Ovu bør bygges, hvori mindre Jldebrand, end almindelig, medgaaer, og hvorledes de fleste Steen kan eensdan brændes i Forhold til den hele indsatte Mængde. Forfatterne anmodes at gjøre Overslag over hele Indretningens Bekostning, og at henvende deres Tanker paa en Ovn Bygning, som kan rumme 60000 Muursteen, samt hvormeget mindre en Brænding Steen koster ved saadan nye Indretning, end ved de sædvanlige. Afhandlingerne, i forrige Aaringer og indkaldte, indsendes inden October Maaneds Udgang. 52. For den sikkerste og mindst be kosteligste Maade, enten med eller uden Jld, at befrie Fiske= og Havdyrs Olie fra sin skadelige Stank, gjøre den klar og borttage dens mørke Farve, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Med Afhandlingen maae følge Prøver, saavel af den stinkende Tran, som den forsødede, der deraf efter Anviisningen er frembragt. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden Obtober 1785. 53. Da der er største Formodning, at Norge endnu skiuler i sit Sjød mangfoldige Verg=Arter og Mineralier, som med Fordeel kan anvendes til Landets Gavn, saa udsætter Selskabet fremdeles en Premie for enhver Opdagelse af nyttige Mineralier, Marmor=Arter, især de hvide, Kleber= eller Gryde=Steen, som ikke almindelig er bekjendt, Leer= og Jord=Arter til Farverie eller Potterie, Galmeje, Qvægsølv, o. s. v. Prøver af Opdagelsen maae indsendes, tilligemed Stedet, hvor den er gjort, nøiagtig angives og beskrives, samt Opdagelsens Rigtighed bevises med Attester, som kan beediges om forlanges. Enhver saadan gjort Opdagelse maae bekjendtgiøres Selskabet paa ovenstaaende Maade inden October Maaneds Udgang, da det vil give Premie eller Belønning overeenstemmende med den deraf forhaabende Nytte, fra 10 Rdlr. eller dets anden SølvMedalje til 100 Rdlr. eller den første i Guld, 54. Selskabet udsætter sin anden Guld=Medalde eller 500 Rdlr. for en Afhandling og Brønde=Gravning, til Nytte ved Saltverker, hvori maae være Anviisning: 1) Til et beqvemt Jordboer for Grundens Undersøgning. 2.) Hvorledes Brønden bør graves, naar Jordarten er frie for Qvik= eller Drivsand? Hvad Figur bor Brønden gives, af hvilke Materialier bør den bygges, hvor tyk, om den gjøres af Muur, alt i Forhold til sin Dybde, for med mindst Bekostning at imodstaae det største Tryk 3) Hvorledes har man at forholde sig, om Jorden har Vandaarer, at man kan opnaae sit Maal, ved at komme saa dybt som behøves, Og hvorledes bygges Brøndens Sider, at det vilde eller skadelige Vand ikke indtrænger og blander sig med Solen, 4.) Hvilke ere Midlerne, hvorved man kan tvinge det vilde Vand, ikke at bringe Drivsand ind i Brønden, medens den bygges, og hvorledes tilbageholdes det, saavidt mueligt, naar Salt Kilden tillades at opstige i Brønden, for det 5.) Maae Forfatterne nøie anføre og beskrive Omgangsmaaden, med synkende Brønde, saavel naar de ere lukte i Bunden, som aabne, og ved dette sidste Slags beskrive omstændelig Skolen til Jord=Udgravningen. Overalt maae i Afhandlingen være Tegninger af det omtalte. Æskningen maae, i Følge forrige Liste, indsendes inden 1ste October 1785. 55.) Fornødenheden at kiende et Lands egne Mynter, Vægter og Maal, deres Forhold mod andre Lande, hvorpaa man handler, og disse Landes mod Fædernelandets, tilstaaer alle og enhver. Jkke at have Underretning herom i Landets Sprog eller Moders Maal ved Haanden, til den Tid den behøves, sinker baade Ungdommens Opdragelse til Handelen, og hindrer mange ældres Kyndighed heri endog uden for Handelstanden, i hvad Hielp endog andre Sprog derom kan give Handlende, som haver Erfarenhed nok at betjene sig af fremmede Kilder. Selskabet udsætter derfor følgende Premier, For den Afhandling, som paa den opdentligste, nøjagtigste og fuldstændigste Maade sammenligner dansk Mynts, Vægts og Maals Forhold mod Fremmedes, og Fremmedes med samme i Dannemark nu brugelige, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For ikke at gjøre Arbeidet for vidtløftigt, eller en saadan Beregning for vanskelig, eller Afhandlingen for kostbar, forlanges intet deri om den egentlige Vexel=Handel, hvorom Oplysning, naar behøves, kan søges andensteds. Følgelig vil intet heri anføres om Vexelens Brug, men kun om Mynternes, og blant disse saavel de myntede, som de i Regning og Beregregning brugelige Sorter, eller, som det heder, de reelle og imaginaire deres Pari eller indvortes Værd, imod hinanden beregnes. Af Vægt=Sorter maatte ingen Art forbigaaes af de meest bekjendte og brugelige, saa at Guld= Sølv=Mynt= Apoteter= Perle og Ædelsteens=Vægter og her finder Sted, og alle i Ligning mod den danske bestemmes. Samme bliver altsaa og paa sin Maade at forstaae om Maalene. Skulde nogen behage at tilsende Selskabet Beregninger over et Slags af de forlangte Formaale frem for af et andet i Mangel af tilstrekkelig Kyndighed i meere, f. Ex. om Mynt og ikke om Maal, om de nye amerikanske Staters Vægt og Mynt i Ligning men danske allene m.v. vil saadant særskilt efter Fortjeneste blive bedømt og belønnet. At man blant andre Hielpemidler kan have en god Tieneste til dette Arbeide af Krusens Hamburgischer Contorist vil Vedkommende let falde paa. -de danske historiske Almanakker, udgivne af det Kongelige Videnskabers Selskab her i Staden, kan man forvisse Aaringer, især fra 1760 til 1764, finde nogle Beregninger om dansk Maal og Vægt i Ligning mod Fremmedes, som kunde lægges Mærke til og passende anvendes, ei at tale om andet. Men, hvor man betiener sig af andre, maatte Kilderne nævnes. Premien æskes, i Følge forrige Aars Liste, inden 1ste Desember, 1785. Finder Selskabet det indsendte af merkelig Fuldstændighed, de andre Egenskaber derved ikke derfor manglende, vil det forhøie Premien, og skulde længere Tid til Arbeidet forlanges, end her fastsat, vil og samme, naar det i Adresse=Kontorets Efterretninger forlanges, blive tilstaaet. 56. Hvilke ere de Hindringer, som ere i Veien for Rigernes, og især for Kiøbenhavns, umiddelbare Handel paa fremmede Lande, og hvilke ere de Midler, som kunde bruges til at befordre en saadan umiddelbar udenlandsk Handel, i den beste Orden for Staten, Provindserne, Hovedstaden og Stæderne, dem alle til en forholdsmæssig Fordeel og Sammenhæng med hinanden, Snighandlen til Svækkelse og følgelig til en merkelig Forbedring af Handels=Balansen. Hvorvidt og i hvilken Orden er den umiddelbare udenriske Handel for Staten at tilraade eller ikke? For den Afhandling, som grundigst og tydeligst forredrager dette, giver Selskabet endnu sin anden Guld=Medaile eller 500 Rdlr. For den næst beste sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne maatte være indsendte til den 1ste October 1785. 57. For den beste Afhandling, ikke allerede bekiendtgjort ved Trykken, om en selv udvalgt dansk, norsk eller holstensk Handels Havns inden og udenrigske Handel, med rimelig Beregning over Gevinsteen eller Tabet deraf for Stæderne selv og det almindelige, m.v. For den beste Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst derefter Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Selskabet ønsker, at de Afhandlinger, som indsendes i denne Materie, og hvortil tilforn er indbuden, ikke maatte blive blotte Extratter af Toldbøger, eller alene derpaa grunde sig, men tillige være efterretlige i Henseende til Handelens virkelige Drift der paa Stedet, saaledes som den i sin hele Omfang drives. Afhandlingerne maatte indsendes inden October Maameds Udgang næstkommende. Nølagtighed og Tilforladelighed i de meddeelte Efterretninger maae nødvendigen rekommendere Afhandlingen, da samme paasees ved Premiens Tildømmelse. 58. Da Dannemaris Fordeel eller Tab i Handelen med Fremmede saa meget berver paa den af= eller tiltagende Udførsel af de Produkter, som Landet frembringer og forædler, eller bør kunde frembringe, forædle og afsætte, og Hornqvæget er blant Dannemark, især Jynands, naturligste og vigtigste Produlter, saa pørges, skiønt Selskabet allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles: Er 2vægavlen og Færdriften samt Ekonomien og Handelen med sammes Vare paa nærværende Tid i Danne mak saa fordeelagtig for Landet i Almindelighed og for vedkommende Landmænd i Særdeleshed, som begge enten forhen har været eller i det mindste kunde blive men i Fald den ikke er det, hvilke bliver da de sikkerste og almindelig nyttigste Midler til at bringe den til den mueligste Fuldkommenhed, saavel for Statens Handel i det Helle, som for de Borgeres og Jndvaaneres Tarv, som haver hidtil dermed især beskiæftiget, eller endnu med Nytte for Landet og dem selv kunde beskiæftige sig. For den beste Besvaring af dette Spørsmaal udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., og for den næst derefter sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingen ønskes, saavidt mueligt, oplyst med Beregninger og historiske Tildragelser i Landhuusholdningen, og Handelen baade hos os selv og i de Lande, som i Henseende til Beliggenhed, lige Produkter og Leilighed til Handel meest ligner Dannemark. Premien æskes inden 1ste November 1786. 59. Hvorvidt fortjener Beve=Avlen, ved et eller andet ekonomisk Anlæg, eller muelig Anledning for dette Dyr til Føde, at befordre, Kan dette beqvemmeligen skee og ved hvilke Midler, Hvilke ere de tienligste Egne og Stæder, som Norge dertil haver i Østerdalen og uden fore, Hvorvidt er Beveren med dens Vare allerede af nogen Betydenhed for Norge og Staten i Almindelighed eller ikke. For den beste Besvaring af dette Spørsmaal, som man især ønsker gra et paa Erfaring, giver Selskabet endnu sin tredie Guld=Medalje eller 22 Rdlr. og en større Belønning, om Efterretningen især lover nogen merkelig Nytte. Afhandlingen maatte indsendes inden Oktøber, Maaneds Udgang 1788. Skulde den have en eller anden mertelig Efterretning om Beverens egen særdeles Etonomie, ikke tilforn bekjendt, eller være plyst med en Tegning fra dens bekjendte kunstige Bygningsmaade, tagen fra et eller andet Sted i Norge, om hvis Rigtighed intet bliver at tvivle, vil saadant ved Bedømmelsen tillige blive taget i Oververelse. 60. Hvilke Vare, burde Dannemark især tænke paa at dyrte, tillave, vedligeholde og forarbeide i vedbørlig Mængde for de vestindiske Koloniers Styld, og i hvad Forhold, efter Handelens Beskaffenhed til og fra disse Elland, Forden beste Afhandling om denne Materie, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Af andlingerne kan endnu indleveres inden October Menned Udgang dette Aar. 61. Hvad er Aarsagen hvorfor de medicinske Urter, som voxer i Dannemark, ikke indsamles i den Mængde, at Apotelerne er allene ikke behøvede at forskrive en Deel af dem fra Fremmede, men kunde endog udsende deraf til fremmede Lande, Og hvorledes kunde Hindringerne saavel for tilstrækkelig Jndsamling til Landets eget Brug, som til Afsats hos Fremmede best hæves, For det beste og fuldkomment fyldestgiørende Svar herpaa udsættes Selskabets tredie GuldMedalte eller 250 Rdlr., og for det næst beste 20 Rdlr. 62. Da Brolægningen her i Kiøbenhavn har kostet Jndvaanerne en anseelig Kapital, er det vigtigt at forekomme den Skade, som de smalfælgede VognmandsVogne foraarsager, hvorfor Selskabet udsætter følgende Premie, For den beste Afhandling og Karrer eller firehjulede Vogne med brede Fælger, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. Forfatteren maae have Hensigt til, at Læssene kan være ligesaa tunge, som de hidindtil sædvanlige, at Trerket for Hestene bliver beqvemmest, saaledes at de ei skal udøve større Kraft end almindelig, og tilsidst at Vognen kan vende paa samme Rum, som de nu brugelige. Afhandlingerne indsendes endnu til October Maaneds Udgang 1795. 6. Forden, som inden October Maaneds Udgang giver Selskabet en nøiagtig Underretnig om et Manufaktur, en Fabrike eller anden Kunst og Handtering fra Fremmede, til Forbedring af en anden her i Landet allerede oprettet, eller om nogen nye, paa den Maade, at Forbedringen, eller Anlægget erkjendes af Selskabet for at være giørligt og fordeelagtigt strax eller i Tiden, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalle eller 5 Rdlr. foruden større Premie efter Tingens Vigtighed. Denne Premie=Materie forstaaes ligeledes om prartiske Sager, i hvilken Fald Premien kan æskes til Udgangen af Aaret. 64. Da man har Exempler paa, at Norge især har adskillige mineralske Vande, og det ikke vil feile, at 10 nogle heraf, ligesom flere, der endnu ikke kjendes, vel kunde være meget tienlige i SygdomsTilfælde og altsaa, naar de kjendten, endeel Penge svares for Landet, hvilke nu udgaaer til fremmede, saa udsætter Selskabet. For den merkeligste Opdagelse af Sundheds=Kilder med tilhørende Efterretning derom fra noget Sted i Kongens Riger og Lande, sig tredie GuldMedalje, naar Opdagelsen medfører en merkelig Nytte. Efterretningen maatte meddele Oplysning om Vandets Egenskab, Kildens Overflødighed, Stedets Beqvemhed til Brugen deraf paa Stedet, Leiligheden til Transporten og Førselen deraf til næste Havn eller Udskibningssted. Kan man anføre merkelige Erfaringer om et Vands Sundhed vil samme i Forhold til Vigtigheden, ved Sammenligning med andre Vandes Egenskaber i flige Tilfælde især blive lagt vedbørlig Merke til Prøver af Vandet vel tilkorket, forsynet med Harpix, og forseglet, maatte med troeværdige Attester og Angivnings Rigtighed tillige indsendes, og i det mindste et par Flasker, eller dertil tjenlige Krukker, dermed indkomme. Jnden November Maaneds Udgang 1785, maatte Æstningen skee. 65. Er Kaffeen nyttig eller skadelig for Mennesket og Staten: men dersom den er skadelig, hvad Skade virker eller foranlediger den da for Mennesket især eller for den danske Stat og dens Jndvaanere i Almindelighed, For den beste Underretning herom giver Selskabet sin tredie Medalje i Guld eller 25 Rdlr. Skulde nogen finde for got kun at besvare en af Delene i Spørsmaalet bliver det særskilt belønnet. Samme Premie udsættes ligeledes særskilt foren Afhandlinng om Viins og Brændeviins Nytte eller Skadelighed for Mennesket og Staten. De æskes alle, som forhen udsatte, inden October Maaneds Udgang 1785. 66. For den, som best forklarer, hvorledes Almuen i Norge, saavel de som have et lidet, som de der have et stort Jordebrug, eftertrykkeligst og enhver efter sine Omstændigheder kunde opmuntres og forbindes til at anvende større og almindeligere Flid paa Agerdyrkning og nyttig Rydning. For den beste Afhandling herom den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indsendes endnu til 1ste October 1785. Det er en æret Fædernelandets Ven, som udsætter den første af disse Premier, ligesom den anden er det Agtelses=Tegn, som Hr. Pastor Rynning i Vinger af Selskabet har erholdet og igjen udsat. Praktiske Materier: Efterfølgende Premier for de altid og allevegne kostbare Handels=Planter Tobakken, Hørren og Hampen, lader Hans Majestæt Kongen atter herved selv allernaadigst udsætte. 1. For beste Sort Tobak avlet af Kiøbstæd=Jndvaanere i Aaret 1785, ikke mindre end 3000 Pund, udsættes en Premie af 50 Rdlr. For næste Sort, ikke under 2000 Pund, 20 Rdlr. For næst derefter, ei under 1000 Pund 10 Rdlr. Alle Kjøbstæder i Dannemark, undtagen Kiøbenhavn, maae derom kunkurere. Prøver af Tobakken, ikke mindre end 4 Pund af hver Sort, samt paalidelige Attester, som nøie beviser deres Overeensstemmelse med den øvrige Avl, maatte følge med Æskningen og indsendes til Selskabet inden 31 December 1785. 2. For HørAvlen udsættes følgende Premier, nemlig: For beste Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte: 1.) For Sielland. 2.) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer, og 4.) For Norge. 3. For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund, udsættes en Premie af 40 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 12 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 3 Lispund, 10 Rdlr. For beste Hamp ikke mindre end 4 Lispund, 5 Rdlr. Disse fire Premier udsættes og færskilte: 1) For Dannemark, og 2.) For Norge, Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 2 Pund eller 4 Mærker, som maae være vel brudt men ikke heglet, indsendes til Selskabet. med paalidelige Attester, der bevidner saavel den brudte Hør og Hamps Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl, inden 31 Desember 1785. Og da Vedkommende i Norge ikke vel kunde faae de behørige Æskninger og Prøver Selskabet tilstillede samme Aar, hvori Hørren og Hampen er avlet; saa forundes dem herefter at konkurrere til disse Premier, Aaret, efterat Avlen er skeet, og altsaa æskeer denne Gang de Danske for den i Aaret 1785, men de Rorske for den i Aaret 1784 avlede Hør og Hamp. Den, som for Tobaks=Hør= eller Hamp=Avl eengang har vundet den høieste udsatte Premie, kan herefter ikke vinde nogen af de Premier, som udsættes fra denne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den, som eengang har vundet en af de mindre Premier for saadan Avl, derefter ikke samæske uden til en højere Premie, end den han har vundet. 4.) Fremdeles udsætter Selskabet følgende Premier for Fælledskabets Ophævelse: a. For den Byes Selveiere eller FæsteBønder i Dannemark, som i Aarene 1785 og 1786 viser sig villigst og stræbsomst til at efterkomme de kongelige Forordninger om Fælledskabets Ophævelse. Forden priseligste Gierning ved omskrevne Handling 100 Rdlr. For næst beste 50 Rdlr. For næst derefter 25 Rdlr. Tilforladelige Attester om det Hele med Omstændigheder af Vedkommendes Navne, deres Vindskibelighed ved Tingen, Fælledskabets Størrelse, tillige med Tiden, naar det er ophævet, med videre, indleveres til Selskabet inden 1ste Desember 1781. J samme Attester maae tillige tydeligen forklares, at de af Fælledskabet udskiftede Jorder ere virkeligen blevne indhegnede, samt med hvad Slags Hegn, paa det Selskabet. derved kunde forvisses om Tingens Nytte og Varighed. Premien uddeeles i Forhold til Hartkorn, dette for enhver personviis, den ene mod den anden beregnet, saa den Person, som er Eier af det meste Hartkorn paa det Sted, hvor han har Deel i Fælledskabets Oxhævelse, faaer den største Premie eller den største Deel deri. Desuden sees ved Premiens Tildømmelse paa den Villighed, som er viist ved Fælledskabets Ophævelse; saa ingen Bonde, som ellers kunde have et Slags Ret til Premien, kan æske den, eller nyde Deel deri, som allene i Følge Forordningerne er pligtig at befordre den allernaadigste Hensigt dermed, fordi andre Lodsejere saa vilde, med mindre han og haver viist sin Redebonhed til Øjemmerket, Opfyldelse. Ligeledes naar det ophævede Fælledskabs Størrelse og den udviste Redebonhed derved, maatte være lige, sees paa Tiden, saa at de, der først ophævede Fælledskab efter Bekjendtgiørelsen af dette, faaer Fortrin for de sildigere. Møder i alt lige Tilfælde ved Samæskning eller fælleds Kappen og Ret til Premien, saa et par Byer eller flere maaskee, som dog neppe formodes, skulde have hævet Fælledskabet i lige stort Stykke Land med lige Villighed, og just til samme Tid, saa afgjør Lodkastning i Selskabet denne Strid. imellem Stæderne, og Uddeelingen skeer derpaa efter Hartkorn, som sagt. Dersom den Udskiftede har faaet al sin Jord samlet paa eet Sted, vil saadant i Samæsk ning med andre vinde en fortrinlig Betragtning, fremfor naar han har faaet samme paa flere Steder. Ved Bonde af en Bye forstaaer Selskabet Eier eller Bruger, af et Jordsmen, hvilket henhører til en og samme Bye, for hvis Fælledskabs Ophævelse Premie æskes, endskiønt Jorddrotten, om saa skulle hænde, boede paa et andet Sted. De Proprietærer, som kraftigst befordrer og understøtter bemeldte Fælledskabs Ophævelse, vil Selskabet i sit høitidelige Møde offentlig med velfortjent Berømmelse ihukomme og i sin Historie forevige deres Navne, ligesom det og for andre Personer, saavel i som uden for Bondestanden, udsætter følgende Premier: b. For den, som ved Overbeviisninger, Raad og Understøttelse, ved eget Exempel, eller paa andre Maader, meest befordrer Fælledskabets Ophævelse, den første Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. For enhver af de tre som dernæst frem for andre heri udmerker sig, den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Attesterne maatte tydeligen vise bemeldte nyttige Handlingers Vished. c. Og da der endog paa Bornholm, hvor Bøndergaardene dog ligger særskilte og langt fra hverandre, hersker et skade ligt Fælledskab i Marken; saa vil Selskabet gjøre sig en Fornøielse af at tilkjende de tre Landmænd sammesteds, som tilstrækkeligen beviser, at de i ovenmeldte Aar haver forsvarligen indhegnet den meste Jord fra al Fællig med andre, trende efter Arbeidets Vigtighed af passede Belønninger i Medaljer eller rede Penge. Attesterne, som maatte være underskrevne af bekjendte trøværdige Mænd, bliver og at forklare, om de Æskende haver indhegnet al deres Jord fra Fællig, hvilket Selskabet helst ønsker, eller om de endnu ejer andre Jorder i Fælledskab med andre. 5. Selskabet har ikke allene med megen Fornøielse erfaret, at adskillige af de største og anseeligste Landgods=Eiere haver indseet den Nytte og store Opmuntring til Flid, som er forbunden med at forunde deres Bønder større borgerlig Frihed, end de sædvanligen haver; men det har endog herpaa havt sær merkelige og vigtige Exempler, hvorfor det og med saa meget større Grund fremdeles udsætter følgende Premier: For den Proprietær i Dannemark, som giver de fleste af hans Bønder enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eller Arvefæster, hvorved det den tilkommende, Arbeide, deres Afgifter, enten i Penge eller Korn, og Jndfæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priseligste Handling i denne Sag Selskabets første GuldMedalte eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. For den dernæst den tredie Guld Medalje eller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende antoriserede Kopier af Skjøberne og Arve=Fæsterne: ogsaa vil Eiendoms= eller Arve Fæste=Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premierne, som ere forhen udsatte, æskes inden 1ste Desember 1785. 6. Da Selskabet til Land=Almuens Nytte har ladet adskillige Underviisninger trykke, saasom Agerdyrknings og Have=Katekismuser, og agter dermed at fortfare, men det ikke kan formodes om den store Hob af Landalmuen, at de skulle læse og tilstrekkeligen benytte sig af saadanne Skrifter, med mindre de, og især de unge blant dem, bliver dertil anførte og opmuntrede, hvilket man troer best kunde skee ved Degne og Skoleholders paa Landet, naar de, efterat den sædvanlige Skole= eller Bye=Læsning var til Ende, vilde oplæse og igiennemgaae et Kapitel af Gangen i slige Bøger; saa udsættes: For den Degn eller Skoleholder, som heri uden Forsømmelse af sit Embeds=Pligter, viser den største Flid, en Premie af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne som indsendes, i Følge forrige Aars Liste, inden 1ste October 1785, maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter C. 3, i Forerindringerne til denne Liste.