JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Etatsraad og Kongelig Hof=Chirurg. Professor Friderich Christian WinsEtow Røder af Dannebrogen, endte sit virksomme Liv den 24de denMagurs, og Døden gjorde Ende pro hans langvarige Lidelser, efter at den, den 27de f. M. havde berøvet har sin 83 a rige gamle Mader i Anne Dorthea Winsion; hvilket vi, som Executorer af den Afdødes T. samerte, ikke skulde undlade at bekiendtgiøre for hans, vist nok, talrige i Venner. Kiøbenhavn, den 25de Junii 1811. W. Giesemann, L. Hansen, Professor Chirurgiæ. Jnspecteur ved Frideriks Hospital. Netter har jeg friset den haarde Skjebne, i Gaar Eftermiddag ved Diden 3 Vi at miste en Lær og et Kone, Mariane Baggesen, ført Aar laa, efter 10 Maaneders Ægteskab. Mit Tab er stort og vil blive uersatteligt. Venner og Bekiendtere, jeg er forsikkret om Eders Deeltagelse i min Sorg, - og frabedes mig derfor al skriftlig Bevidnelse derom. Kiøbenhavn, den 25de Junii 1811. H. P. Bøggesen, Copiist.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Et min Moder Maria Elisabeth Nielsen, Enke efter afgangne Tolder i Retwet i Christiansand, hos mig ved Døden afgik den 16de dennes i at 75 Aar ; det bekiendtgiøres sørgeligst for den Afdøres fraværende Børn og øvrige Familie. Harrød, den 22de Junii 1811. I D. Romit Consumtions=Kasserer. Craværende Paarørende og Venner: de modtage herved min ærbødige An melse om min sørgelige Stilsmisse fra min inderlig elskede og agtede Mand Christian Engelskoft med hvem og levede et evigt kierligt Ægteskab i fulde 44 Aar; i lige saamange Aar var han Birkedommer paa Ellandet staver, hvor hans Minde til slidt, Tid skal leve som redelig retskaffen Embedsmand som Pensionis henlevede han de sidste 9 Aar af hans Liis som baa endte sidstafvigte Fredag Aften den 7de hujus, 81 Aar og 11 Maaneder gammel. 2 Døttre med mig og 16 levende Børneberg savne en god og herlig Fader. Al Krivtlig Condolerne frabedes. Varde, den 10de Junii 1811. Anna Catrine sal. Engelstøit, fød Eskildsen. et min elskede Mand Christian Sommerfelt, Amtmand over Christians At Amt i Norge, afgik ved Døden den 30te Maji 1811 efter 8 Dages Sygdom i hans 66 Aar, det bekiendtgiøres herved sørgeligst af huus efterlevende Enke Anne Sophie Sommerfelt, fød Hagerup.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Tirsdagen den 4de Juni om Natten Kl. 11, bedag de det den Alvise ved ved en stille og rollig Død at bortkalde fra vette til et bedre Liv min elskede Spige lader Christian Pripp. forhen Premier Lient nant ved det Aager hosiske Dragon Regiment i Norge i hans Alders 83 Aar 11 Maa nier og 25 Dage; dette undlager jeg ikke at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, fra dende al videre Condolence. Helstager, den 3de Junii 1811. 3. Jdsen.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Litteratur. Fra Pressen er udkommen paa Undertegnedes Forlag :) Geographie for Begyndere til Drug i de danske Skoler af P. Chønboe. Andet Oplag, omarbeider af A. K. Holm, Præst ved Høimens Menighed. Udgiveren fandt at denne Bog efter sin Bestemmelse kunde og burde være noget fuldstændigere. Ved Hielp af de nyeste og bedste Arbeidere i dette Fag, er den altsaa omarbeidet onen, der er 8 1/2 Ark, et forsynet med et Renster, og kosteds ind 80 sk. 2) Kort Udtog af Geographien for de første Begyndere, af A. K. Holm. Dette Udtog, denne uddraget at ovenemmeldte Bog, vil være særdeles tienl at for de første Begyndere, og lert Overgangen til det rørte. Det er 2 1/2 Ark i 12 Format, og sælges mob, for 28 s.; Begge Bøger, som er bestemt en Skolebrua, ere trykte med først i og tyrene Skrivt, og de beregnede Priser vil hver Skiønnende, efter Nutilen, finde billig. J. H. Schubothe, Sø sen No. 5. Karten Magazin oder geme nystige Betrage for alle Theile, des praktiSchen Garter misens mit kunnemahlten ud schwarten Kuplern, comp 34 Heften. Detrichs vollstandiges texicon der Gartnerei und Botansk 5 Seile. Dictionaire occonomique contenant Fart de faire valer ler ter res, et de metere a profit les endroit les plus steriler &c. &c., paa de le Arre i Vol, ave plensb. Agronome, i ca Dictionaire Pertatis en Cultinteur 2 Vol Danonstrations elmentairet de Botinique 4 Vog i Gentilkomme le, cultivateur og corps complet d'agriculture par Halle 16 Vel sig. Boranque historique et litteraire par Mad. Genhs 2 Vel med lere, faae hos Bonnier i Kronprindsensgade Nr. 33.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Aviss. At de fra Seminariet paa Joenstrup i dette Aar demitterede Seminartger, ere førende: 1. Jørgaarsen. 5. Gris Tid. bester. 2 Jach Bergen. C. Thomas Ginnerup. 3 Ole Job Gebaux. 7. Frid. Jacobsen. 4. Haur Fris Jørgensen. 3. Thomas Thomsen. Bekiendtgiøres breved efter Seminariets høie Foresattes Befaling af J. Saxtorph.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Det vanske og norsøe Laane, Livrente- og Børne forsørgelses-Selskab. Den ved sidste Generalforsamling den 17de Januar d. A. besluttede kiørendes Uddelse tager sin Begyndelse den 1ste Julii førstkommende hver Formslag fra Kl. 9 til 1 slet, Søndag undtagen, til den 3de Julii inelustre hos Hr. Kosserer Niergaard paa Ahlefeldts Mølle, hvor og til hvilkes Tid de første 386 Nammere ville behage at med for at modtage og hvittere for Livreen, samt medbringe deres Policer og sidste Qvisterinder og, om torlanges, Leye Attester, hvilke især for udenbyes Medlemmer stal medfølge.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Efter de Herrer Bestyreres Ordre H. L. Winding, Selskabets Bogholder. Et Halbeks Amts Contoir er flyttet fra Lerchenborg til min Boepæl I Holbek, dette bekiendtgjøres herved til alle Vedkommendes behagelige Efterretning Holbek, den 12de Junii 1811. Løvenskjold, Amtmand over Holbek Amt. vende Gaarde ved Torvet her, af god Bygning og Indretning, med 2 Der sesins- og Bryggerredskaber, store Frugt og Kiøkkenhauger ; samt en Gaard, uden Brændeviinsværk, af vedde Beskaffenhed og Stilegenhed, sælges. Køre den 22de Junii 1811. Kamphivener. Hendes Mlat, som i Somme en 1809 havde Tilsys med Kartoffeldyrke, ningen ved St. Huus Hosplial, men des Opholdsted nu ikke vides, armores om at møde sammeneds hos Jnspekteuren, som i førbemeldte Aaledning har noget med ham at tale.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
En meget indbringende nye Veirmølle og en Vandmølle med completOmsbeværk, samt Stampevert til 4te Stampet og dertil et ikke ude tydelig Areal gode Jorder, er til kjøbs og anvises af Proviantsforvaltet Bosot, Nr. 40 gl. Amagertorv. n meget skiøn Lys- og Avlsgaard, beliggende omtrent 1/4 Miil fra KiøEvenhavn, kan med Besætning, Sæd og Jnventarium, 2 af faaes til kiøbs. Det nærmere herom, erfares hos Landvæsens-Commissair Kaarsgaard i Farvegaden Nr. 12. Ti a toiv Stkr. Lindekommer, 4 til 5 Alen lange og 1 a 1 1/2 Alen i Omkieds, lige af Væxt og uden til, anvises og om samme accorderes med Palat=Forvater Otzen i Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
En kans Eiendom, med omtrent 120 Tønder Land gode Jorder og en deel Hoverie, beliggende i en behagelig En nær een af Siællaar, Søekiøbstæder, er med Besætning og Inventarium at faae til kjøbs, og forevises af Landvæsens-Commissair Kaarsgaard i Farvegaden Nr 121, en Lund Enkom i Siælland, med noget over 220 Tønder Land bedste Jør er og en betydelig sluttet Skov, stor omtrent 100 Tønder Land alt frie har daares Taxt, er med eller uden Besætning at faae til kjøbe huusonsis-Commissair Kaarsgaard i Farvegaden No. 121 giver AnviisBedste Casse 10 Mk. Pd., Candis 11 Mk. 8 s. Pd., fiin Melis i Topper 9 Mk. 8 s. Pd., kaffineret Pudersukker 7 Mk. Pd. i Lispd. 6 Mk. 12 sk. Pa., god Chocolade 12 Mk. Pd., store nye Svedske, 3 Mk. 8 s. Pd., 3de. Milie med Stanpri 7 mk. 8 s. Pd. derste blød hvid Vaskesæde 3 Mk. 8 s. Pd., bekommes paa Hiørnet af Lavendelstrædet og Halmtorvet No. 72 hos Urtekræmmer J. D. Skovgaard. de som maatte have Noget at afgiøre efter min afdøde Mand I Nicolay Benjamin Aall, være sig Gield eller Fordring, indkaldes herved med Aar og Dage Varsel fra denne Bekiendtgiøres, ses Datum, at melde sig hos min Laugværge Kiøbmand Just Wrighei Langesund. biermvedt Gaard pr. østre Porsgrund, den 20de Junii 1811. Som Laugværge. Anne Catharine Aall, Just Wright föd lversen.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Fra Kiøbenhavns Nørre=Fylled er bortkommet en bruun Hoppe og en Hel to med sort Manke og Rumpe blandet med graae Haar, Størrelsen er imellem 3 a 9 Qvarteer, begge ere brændte paa det nærmet Baglaar med Aarie ; hvem som maatte have optaget disse Væster, eller paa anden Maade har faaet samme i Besiddelse, alle melde sig i Tagen huus ves Vibenshuus. at kiøbe sig de tyre machematiske Jnstrumenter, saa har fra forfærJa der ere mange Elskere af Mathematiken, som ikke have Leilighed til diget nogle for Begyndere, saasom : Astroladler, Visistaver m. m., som jeg sælges for billig Priis. Aneledes er hos mig at faae en forskrivt til et Trævor, som er opper dette Vox bestryge et Par 100 Tiæer, og det kan taale Soelske Ares ligt at bruge naar man vil proppe Træer. J ern Time kan man med den det salvær af. De som ønske dette Vox, vil jeg gierne sæde en Poh. Prøve. Lærer i Thisted i Jylland. Sendix & Haridsons Contoir og Vars=Oplag er flyttet fra Snart P. gaden Nr. 9 til Kronprindsensgade Nr. 37.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Parts, den 20de Juli. Næste Søndag gives en prægtig Fest i St. Claud. En Deel af Parken skal andres for Pudicum, og 12 Duffet samt 36 Viin-Fortainer Kulle anbringes i samme for føkket. Om Aftenen skal Parken til illumineres og de store Vandkonster springe. Tilsidst skal et Fyrværker de rie albrændes paa Boulogne Sletten. Hele Veien fra Paris til St. Tiond skal befugtes med Vand.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Et Keiserl Decret af 12te dennes erklærer de mineralske Kilder i Plombieres, samt Bygningerne og det dertil hørende Tertain for Statens Eiendom. Staden skal have Erstatning for de Fordele den drog de deraf, og der skal anlægges nye Bade med andre passende Anlæg. Ligeledes kiøbes Civil Badene i Bruebønne for Staren, og disse skulle formeres fra 18 til 30.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Den 21de Junii. Hs. Majestæt Kongen af Spanien er vendt i tilbade til fior Stater. Retional-Kirkeforsamlingens 2det Møde skal holdes den 29de Junii. 1 Conrillet 2 staaer af 6 Cardinaler, 9 Erkebiskopper, 3 udnævnte En biskopper, 77 Biskopper og 9 udnævnte Biskopper. J at af 104 Prælater. Deres Excellentser Hr. Bigot de Preamenen, Minister for Gudsdyr, keilen, og Hr. Maresch lihi, Minister for Kongeriget Jtaliens udenlandske Anliggender, forsikkres at være udnævnte til Keiserl. Commissairer ved National-Kirkeforsamlinger. Den 22de Juni. Concitiet har bevilget alle som bivaane det. et 100de Dages Aflad.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
J Forgære gavt et gode Stæders Maicer og Deputerede en prægtig Fest. Taffelet var serveret for 200 Personer, hvis Valg og Forening var en af de skiønneste vi endnu have fret her. Det var tillige et nyt Skue pil at see 60 skiønne Eqvipager med 60 af de fornemste Sta ders Vaabener holde i en Række med hinanden.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
London, den 14de Junii. J Henseende til Hs. Majestæts Helbred er ingen Forandring skeet. Cavallerie-Regimenterne skulle nu formeres med 2 Compagnier hvert. Buenos Adres har erklæret sig fuldkommen uefhængig. Breve fra Helgoland af 8de Juni melde, at fiendens Forholdsregler, for at forhindre enhver Forbindelse med denne Øe, dagligen vorde strængere. Omtrent 300 Mand have taget Den Norkerney i Besiddelse. Endeel Personer ere blevne arresterer formedelst Correspondere med denne Den 5te Junii foretoges i Underhuuset de Bomulds-Mannufacturers Anliggende i Loncashire, som forlange Understøttelse. Man det batterede længe om Manufacturernes Standsnings Aarsager og Varia hed. Hr. Baring yttrede blandt andet : at Engellands Forhold til de forenede Stater nu just var paa en saaden Fod, som Fienden maatte ønske det. Denne Arsøgning og alle andre af samme Slags skulle for Fremtiden, efter Husets Beslutning, henvises til en Commitee. Efterat Huset havde nedsat en Subsidie=Committee, forlangde Skatkammerkantsleren en Credit paa 3 Millioner Pd. St. til Storbritteniens Tieneste. J Anledning heraf tog Hr. Whindread Ordet og gjorde adskillige Bemærkninger over vor politiske Stilling. Blandt andet sagde han: "Det kan ikke være to Meninger mere om de ulykkelige Følger vore politiske Forholdsregler have draget over vor Handel, saavel i Henseende til Fastlandet, som de Forhold hvori vi nu staae til Nordamerica. Fiendens Planer have altsaa virkelig havt det Udfald han kunde love sig af dem, Cabinetsordrerne, der udraabtes som et Palladium for vor Handelsstor, have foraarsaget dens Ruin; de have gjort os og America splidagtige, og ere blevne en Aarsag til at America nu befinder sig i en fuldkommen Uafhæng, hed af Europa. Allehaande Manufacturer vorde der anlagte, og naar Freden engang igien vorder Verden giengivet, ville vore Manufacturister, i de Lande hvor de før fandt Consummentere, nu blot finde Meddeilere. Jkke destomindre vedblive Ministrene at holde over dette Cabinetsordre-System. Den sidste Gienstand, hvormed Hr. Whitberød beskeftigede Husets Opmærksomhed, var Kongens Helbred. Han saade, at Publicum nu bestandigen holdes i Uvidenhed om sammes virkelige Beskaffenhed, thi de Bulletins der udstædtes vare lutter Gaader. Efter disse Bulletins at slutte, lignede Kongens Helbredelse de geommetriske Linier, hvis Egenskab det er, uophørlig at nærme sig et bestemt Maal, og dog aldrig at naar det. Han meente at Parlementet, før det adskilles, maatte ligefrem selv consalere Lægerne og erfart deres Tanker om Muligheden af Hs. Majestæts Helbredelse. Til Slutning blev Creditvorummer antaget uden Stemmesamling. Jfølge en overordentlig Tidende fra Serico af 9de April, havde man taget Generalerne hidalge, Allende, Adaseløs, Aldam, Rapulair, tilligemed alle deres Effecter og 204 Jnsurgentere til Fange ved Alcalisde Bajan.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Efterretningerne fra Buenos Ayres til den 26de melde, at Krigen imellem den derværende republicanske Junta og Vicekongen af Montholdes, Don Tivier Elio, fortsættes med al Jver. Denne sidste er Regieringsjuntain i Cadix hengiven, og opbyder alt, for at ikke de derværende Egne skulle befæste sig i deres Uafhængighed. Han truet endog med at rykke op mod Friehedsvennerne med portualsiske TropperJuntain i Buenos Ayres føier derimod de eftertrykkeligste Forsvarsanstalter. Den har ved en Proclamation af 20de M., forordnet, at alle Borgere fra 16 til 45 Aar skulle gribe til Gaaben. "Jnden 9 Maaneder (hedder det i denne Proclamation) have vi forsaget vore Tyranner, og vore Triumpher strakt sig fra Rio de la Plata til Bredderne af Desgaders. Men, Borgere, endnu er Janns's Tamel ikke tillukt For at fuldende det store Værk, maae vi endnu bringe store Offerr. J vide at Spanien har, i sin Dødskamp, testamenteret Marchal de Camp Don N. Tavler Elio sit Tyrannies Aand. Dette stolte Menneske, som er bleven udnævnt til vore Provindsers Vicekonge, har den Frækhed, i Forbindelse med de europæiske Rebeller i Monteviden, et erklære os Krigen o. s. v. 3 Aaledning af den i Mødet den 7dt af Skatkammerkanteltrin holdt Tale, har the Statsman giort adskillige politiske Reflexioner. Hr. Perceval undskylder at man ikke sender flere Tropper til Halvøen, dermed at det er saa vanskeligt at faae dem bragt did, og siden at forsyn dem med det Nødvendige. The Statesman finder det just derfor saa meget ufornuftigere at ville fortsætte Krigen imod en Fiende, der er saa topper, og saa uendtlig overlegen i Styrke. Lord Castleragt sagde, et Engelland ikke kunde tænke paa andet, end blot at hævde de erholdte Fordeele. The Statesman spørger, hvorledes man vil kunne forsvare disse formeentlige Fordeele med en halv ødelagt Armee, som hverken faaer eller kan faae den fornødne Hielp. Hidtil vare vi de eneste, siger endelig the Scatesman, som vov de at yttre denne Mening om den Krig vi ført i Portugal og Spanien; men vi glæde os i Oberst Huschinsons Motion, der er saa fuld af Verdighed, at finde traft, fulde Grunde til vor Understøttelse imod den Krig vi længe nok habe ført til vor egen Ulykke paa det faste Land. Efter Dreve fra Lissabon seer man vigtige Begivenheder imode i Spanien og Portugal. Man paastaaer at de Franske have til Hensigt paa ten Gang at angribe og norden og sønden for Tajus, at Marscheel Man mont, forstærket med nye Tropper fra Spaniens Jndre, vil levere General Spincir en Bataille i Løns Sletter, imedens Marschal Soult, forener med 2 nye Divisioner, i det samme angriber de Allierede i Dalen, ved Gundelquiver. Disse ere de eneste Efterretninger vi have erholdes fra Halvøen.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Efter Privatbreve har Marschal Soult endnu sit Hovedqvarteer Leren, hvor han synes at sammentrække al sin Styrke. Til de taabeligste Udspredelser høre, at vi have bemestret os Staden Genua. Jmod det polske Cavallerie, som tilredte vort Infanterie saa ilde i Slaget ved Alduerre, indeholde vore Blade skrækkelige InvertiverEn smitsom Feber har raset længe i Lissabon, især iblandt de ringere Folkeklasser, og henrevet mange Mennesker.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Marschal Biresford er ankommen til Elvad, hvorfra han gaaer tilbage til Engelland.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Efter Hr. Brands forslag er besluttet: at den Correspondenes skal forelægges Underhuset, som blev ført istor, imellem den engelske og franske Regiering, angaaende de Fangnes Udvekling. Den 10de holdt Vennerne af Perlementsreformen en talrig Forsamling og fattede endeel Beslutninger, og deriblandt : at Nationen protesterer høit imod Parlementets constitutionsstridter Vidnerenhed; at Ministerial=Usurpationerne have indført det fordærveligste Oligerchierte. Disse og andre Resoluleme, skulle overgivet Regenten i en Adresse. Hertugen af Port har holdt Rende paa Vimbittons Hede over de der forsamlede Tropper.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Madrid, den 1ste Jani. Smeral Bigarts, Commandant i Districtet Kranske, overfaldt den 23de Camilles Bandt i Piptt. Den maatis redde sig usgen over Tagene paa de tilgrændsende Huse. Man vil vide at Camille selv er stor tet ned af Tager i en Gaard, og derved bleven haardt saaret. Den største Deel af Mandskabet i hans Qvadrille er sprungen over Klingen, En Mængde Heste og Vaaben faldt i vore Hænder. Samme Dag fratog General Bigarte Auclo Bandens Chif en Hiord Merines, som disse Røvere havde stiaalet fra en Privatmand. Et stort Antal Personer af denne Baade bleve dræbte, og deres Heste bleve ligeledes vort Bytte. Brigand Medico, som havde faaet flere Qvadriller, angreb den 24de Garnisonen i Oranjus. Efterat General Bigarre havde opstillet sit Jnfanterie saaledes, at det kunde forsvare Broen, Portene og Qvarteret, rykkede han ud med 300 Mand let Cavallerie og 50 Mand Jnfanterie for at angribe Qvadrillerne, som tilsammen udgjorde 600 Mand. Et eneste Angred var nok, for at nøde dem til at retirere. Da General Bigarre saae, at det Tab han havde tilføiet Fienden, nødte ham til at søge de nærliggende Høie, rykkede han med sin lille Colonne imod denne Punkt, og i Øieblikket var Quadrillen adspredet. Medicos Arriergarde blev indhentet og nedseblet.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Spansk Grændse, den 18de Maj. Madrid nyder, under Kongens Fraværelse, den bedste Rolighed. General Belliard har Overbestyrelsen af Politiet i Staden og roses meget for sin Skaansomhed.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Endeel spanske Tropper ere i den senere Tid marscherede nord fra igiennem Madrid til Andalusien, som overhovedet har i kort Tid erholdet mangfoldig Forstærkning. J Nærheden ved Sevilla anlægges et stort Fort.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Neapel, den 4de Junii. Siden Sin Tilbagekomst fra Paris, arbeider Hs. Majestæt dagligen flere Timer med Ministrene. Hs. Majestæt har udsat 4000 Sølv Ducater, som en Belønning, der skal uddeles imellem 10 Landoeconomer, af hvilke enhver i det mindste har beplantet 10 Tdr. Land af deres Grund med Runkelroer. Herfra af og til Regio i Calabrien blive alle de Punkter paa Kyster, som ere skikkede dertil, besatte med Strandbatterier. Engellænderne ere misfornøiede med denne Indretning, og søge desaarsag at styrre vore Arbeidere med Artillerie-Jld; men forgieves.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Turin, den 4de Junii. Efter Regieringens Befaling oprettes en Experimental=Skole i Quiers af Hr. Giøbert, hvor der skal gives gratis Underviisning i at forfærdige Jndigo af Wald. Den Methode denne Chemiker bruger er nye og ikke kostbar.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Nancy, den 14de Junii. J Aaret 1810 11 er der i Meurthedepartementet udryddet 15. Alv, 514 Rære og 11 andre skadelige Dyr. J Vosgesdepartementer, er udryddet 79 Ulve, 192 Ræve og 24 andre skadelige Dyr.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Amsterdam, den 20de Junii. Over de Personer, som deels vare Stiftere af, deels Deeltagere i Oprøret i Rotterdam, den 6te Mai d. A., har Militaircommissionernu fældet Dom. 2 bleve dømte til Fæstningsarbeide i 5 Aar; de andres Straf blev mildere.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Wien, den 15de Junii. Hs. Majestæt Keiseren er i Dag igien reist tilbage til Baden.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Jgaar ankom adskillige Vogne af Fyrst Kurakins Suite fra Pari hertil.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Det nye Finantsparent finder endnu stedse, i hvor velgiørende end dets Følger have viist sig i andre af Monarkiets Provindser, mere eller mindre Modstand i de forskellige Egne i Ungarn. Hs. Majestæt har derfor ved Haandbilletter givet de ungarske Stænder tilkiende, at Hanpaa ingen Maade vil at staae fra Petentets Jndførelse og Overholdelse i Ungarn, saa meget mindre, da det nye Finantsystem allerede er bleven modtaget i Storfyrstendømmet Siebenturgen.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Den 19de Junii. Et Keiserlig Kongelig Decret befaler at alle Ricruter, som for Fremtiden leveres, uden Forskiel skulle tiene i 14 Aar, Fyrst Schwarzenbergs Datter, der blev saa stærkt beskadiget ved den bekiendte Brand i Paris, er igien ankommen velbeholder til Wien.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Den 17de havde man her i Staden et frygteligt Tordenveir, som slog ned flere Stæder i Wien og Omegnen.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Natten til den 10de bleve Presburgs Jndvaanere atter satte i Skræved Jldløs, i det et Fartøi, som gik fra Peth til Wien, geraadede i Brand, og Jlden tog saa hastig overhaand, at Folkene med Nød og Neppe bleve biergede.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
J Markedsflekke Malazka afbrændte den 9de dennes 23 Huse. Ungarsk Grændse, den 14de Junii. Servisk Corps=Commandant Mladen Millowannowitsch er for nogle Dage siden kommen tilbage fra sin Grændsereise. Cherny Gjorg er ligeledes indtruffen i Belard. Der treffes alle mulige Foranstaltninger til den nu atter begyndende Krig. Alt i Servien holder sig marsch færdigt.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Dagligen ankomme nye Tropper til den tyrkiske Hovedleir ved Schumla. Den nye Storvisser er selv indtruffen der. Han skal have ladet 5 Paschaer henret, ved sin Kapidgi Pascha, fordi de have vægre sig ved at rykke i Marken.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Reisende fra Tyrkiet forsikkre, at det, ved deres Afreise fra Constantinopel, var i alles Munde, at den ottomanniske Port, efter adskillige franske Courerers Ankomst fra Paris, havde fundet sig bevæget til at afsige Alltaaen med Engelland, og at forbinde sig nærmere med det franske Hof.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Constantinopel, den 10de Maj. Den tyrkiske Flaade bestaaer nu af 10 Linieskibe, 6 Fregatter, 4 Corvetter og 8 Kanonchalupper, foruden de Skibe, som ikke endnu ere heele udrustede.
Berlingske Tidende, 1811-07-01
Archangel, den 12te Mai. Den 30te f. M. brød Jlstækket vid Stude. 5 Dage verede 96. gangen, og ledsagedes af en meget rivende Strøm, medens hvilken Vandet ved en pludselig Storm af Nordvest sterg 16 Fod over dets sædvanlige Høide. I Havnen anrettedes derved megen Skade, saavel paa her overvintrede Skibe, som paa de ved Strandbredden beliggende Pakhuse. 47 Skibe ere kastede paa Stranden ; de fleste kan kuns ved megen Anstrængelse og store Bekostninger komme for, nogle maae formodentlig ganske opgives, da de ere kastede for høit op paa Landet og i nu ligge ganske paa det Tørre. J Krigshavnen Laxomin ka, brød Jsen derimod ganske rolig op, Vandet steg blot 4 Fod over almindelig holde. De 21 Kiøbmandskibe, der overvintrede, have ikke lidt nogen Skade. Af de herværende danske Skibe ere 3 kast de paa Stranden, men eet igien bleven flot. J Handelen er i denne Tid ingen Omsætning, allene noget Hamp er solgt til den gamle Priis 85 Rd. pr. 10 Pud. Stockholm, den 14de Junii.