Politivennen, 1802-01-01
Et par Ord om Fortoge. Heraf due de fleste her i Byen i Almindelighed kun saare lidet, og neppe har de ligget et par Aar, førend de for det meste reent ere spolerede, som i Strandstrædet og flere Stæder noksom er at see. Fortoge som i Amalie- Fridrichs- og flere Gader, ere vel skjønne og sirlige, men due her til Lands saare lidet, da de om Vinteren i Frostvejr ere overordentlige glatte og førlige, og ved nogle Ganges Omlægning sprænges Fliserne gjerne i ( Stykker ligesom de og let, helst i slærkt Tøvejr løsnes og boristjæles, saa slig et forhullet Fortog, uagter dets Kostbarhed, næsten endnu er værre, end de ganske almindelige. En Slags Fejl troer man og det er ved mange af vore Fortoge, at de brede Stene ikke i lige Linie følge Rendestenen, men hist og her gjøre et Spring ud mod Gaden, hvor Porte, Gade- Døre, Trapper eller sligt indtræffer, hvilken mathematisk Sirlighed ofte har til Følge, at mangen, især i mørke Aftener, ligger paa alle 4re i Rendestenen inden han veed et Ord deraf. Saaledes kan man især anmærke Fortoget mellem st. Kongensgade og Bredgaden paa Kongens Nyetorv; thi saasnart er man ikke kommen over Brettet fra Goftersgaden, før man befinder sig paa de brede Fortogstene, (at samme ligge meget skæve, og Stedet, desuden ikke er med det bedste oplyst, er ogsaa en egen aparte Sag) og troer at være paa meget god Vej ved at følge Limien, da Stenene, efter nogle gjorte Skridt, pludselig afbrække, og med et vil man see sig at være midt - i Rendestenen, - hvilket Tilfælde vel flere end Anmælderen sikkert vil kunne bevidne. Det syntes derfore godt, ifald disse Udspring, enten formedelst Lænkerne af Rendebrettet, - hvis samme ej paa den modsatte Side bedre skulde kunne befæstes?- - eller andre Aarsager skulde være nødvendige, at Fortoget inden for samme blev forsynet med nok en Rad brede Stene, i lige Linie med det almindelige Fortog, der sikkert for en stor Deel vilde forebygge slige forefaldende Ubehageligheder. Det bedste Slags Fortoge, der ellers gives i hele Byen, synes udentvivl at være de i Akademie Gaden, ligeover for Landkadet- Arademiet, der - som man forsikkrer, - allerede skal have lagt i en Tid af 20 til 30 Aar, og synes endnu at byde Aarhundreder Trods. Hvad om derfor, ved nye Gaders Anlæg, blev gjort Forsøg at anbringe Fortogstenene paa samme Maade? - Sandt, de vilde sikkert blive meget kostbarere, men og tillige meget bedre og varigere end nu, saa at de, skjøndt de ved første Anlæg kostede mere, sikkert igjen i Tiden fuldkommen vilde indrente sig. Ogda de fleste Fortoge ikke nær ere saa brede som det ovenanførte, vilde Stene af mid delmaadig Længde fuldkommen være tilstrækkelige, og ved bredere Fortoge, kunde jo og vel til Nød maaskee 2de sammensættes. Et saadant Fortog lagt med Flid, vilde, foruden at yde en særdeles god og bekvem Gang, samt lettere at kunne renholdes, absolut kunne staae sig usædvanlig længe, da Vandets Skæren, formedelst Stenens indvendige Overvægt, ej saaledes som ved disse nu havende, neppe mere end et godt Kvarter brede Stene, kunde underminere og forrokke samme. For at undgaae de slemme Lænker m. v., kunde maaskee Rendebretterne ved et par store Stene mod Gaden være til at befæste, hvilket man i saa Fald i det hele gjerne overlader til Kyndigeres Omdømme og modnere Erfarenhed, da man blot her har villet give et Vink om, hvad man troede bedst at kunne tjene til Nytte for det Almindelige.