JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Den østerrigske Armee holder Burgund og Nievredepartementet besatte. Den er allerede trængt frem til Loire. En meget betydelig at Russere, Bayrere og Würtembergere bestaaende Armee staaer ligeledes ved Loire, for at holde Øie med de der værende franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
- Endelig har Hs. Majestæt Ludvig den 18de efter de allierede Magters Raad besluttet at tage retfærdige og strænge Forholdsregler mod Rebellerne. Jforgaars udkom to vigtige Kongel. Decreter. Jfølge det første skulle alle de, som, i den korte Tid Bonapartes Usurpation efter hans Tilbagekomst fra Elba varede, have taget Sæde i Repræsentanternes Kammer, udslettes af Pairernes Liste. Jfølge det andet Decret skulle alle de Officerer af Rang, som i Bonapartes Tieneste have ført Vaaben mod Kongen, kræves til strængt Regnskab. Disse Decreter lyde som følger: Vi Ludvig, af Guds Naade, Konge til Frankrig, og Ravarra.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Der er indgivet Beretning til Os om, at adskillige Medlemmer at Pairernes Kammer have taget Sæde i et saakaldet Pairernes Kammer, som er bleven sammenkaldet og samlet af den Mand, der fra 20de Marts til Vor Tilbagekomst til Kongeriget havde revet Magten i Vore Stater til sig. Det er klart, at Antagelsen af Functioner, som ere uforenelige med den Værdighed En beklæder, forudsætter og medbringer Resignation af denne Værdighed, og at derfor de i ovenmeldte Stilling værende Pairs virkelig have frasagt sig deres Rang og Værdighed som fransk Pairs. Af disse Grunde have Vi befalet og befale som følger: Art. 1. Efterstaaende høre ikke længere til Pairernes Kammer Greverne: Clement de Ris, Colchen, Cornudet, d'Aboville, Marschal Hertugen af Danzig (Lefevre); Greverne; de Croix, Dedelay d'Agier, Deiean, Folke de 1 Aude, Gassend, Lacepede, Latour Maubourg. Hertugerne af Praslin og Piacenza; Marschallerne: Hertugerne af Eichingen, Albufera, Connegliano, Treviso; Greverne af Barral (Erkebiskop af Tours), Boisse d'AnglasHertugen af Cadora; Greverne af Canclaux, Cassabianca, Montesquion, Ponteconlant, Rampon, Segur, Valence, Belliard. Art 2. Fra ovenstaaende Anordning maae dog de undtages, der kunne godtgiøre, at de hverken have siddet eller havt ifinde at sidde i hiint saakaldte Pairernes Kammer, hvortil de vare blevne indbudne dog at de indlevere deres Retfærdiggiørelse inden Maanedsfrist fra nærværende Forordnings Publication. Givet i Tulleriernes Pallads, den 24de Juli 1815. Undertegnet: Ludvig. Vi Ludvia, af Guds Naade a.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Da Vi ved Afstraffelsen af en uhørt Udaad samt ved Straffens forskjellige Grad og Jndskrænkning af de Skyldiges Tal ønske at forene Vort Folks Vel, Vor Krones Værdighed og Europas Rolig, hed med det Vi skylde Retfærd og alle andre Borgeres fuldkomne Sikkerhed, have Vi erklæret og erklære, befalet og befale som følger Art. 1. De Generaler og Officerer som have forraadt Kongen førend 23de Marts, eller angrebet Frankrig og Regieringen med væbnet Haand, og de som paa en voldsom Maade have tilvendt sig Magt, skulle arresteres og stilles for competente Krigsrette i deres respective Divisioner, nemlig : Gilly, Mouton, Duvernet, Grouchy, Clausel, Laborde, De belle, Bertrand, Drouet, Cambrone, Lavalette, Rovigo. Art. 2. De Jndivider hvis Navne her følge, nemlig : Scult, Alix, Exelmans Bassano, Marbot, Felix Lepelletier, Boulay de la Meurthe, Meyer, Fressinet, Thibandrau, Carnot, Vandamme, Lamarque, Lobau, Harell, Pers, Barrere, Arnault, Pommereuil, Regnault de St. Jean d'Angely, Arrighi (Padua), Dejean (Sønnen), Garnau, Real, Bouvier Dumolard, Merlin de Douay, Durlach, Dirat, Defermønt, Borg St. Vintent, Felix Desportes, Garnier de Santes, Mellinet, Hulin, Clups, Courtin, Forbin Janson (den ældre Søn), Lorgne Dideville, skulle forlade Staden Paris inden tre Dage, og begive sig til det Indre af Frankrig til de Pladser, som anvises af Vor Generalpolitieminister, og hvor de skulle forblive under hans Overopsigt, indtil Kamrene have fældet Kiendelse over dem, der skulle sendes udenfor Kongeriget, eller overleveres til Domstolene for at behandles efter Loven. Desom ikke begive sig til den af Vor Politiemester anviste Plads, skul ufortøvet heftes. Act. 3. Det skal være de Jndivider, som dømmes til at forlade Kongeriget, tilladt at sælge deres Godser og Eiendomme inden Aarsfrist, og sende Beløbet ud af Kongeriget, og i denne Tid at nyde Jndtægterne i fremmede Lande; dog maae de godtgiøre, at de have opfyldt nærværende Forordning. Art. 4. Fortegnelsen over alle Jndivider, paa hvilke første og anden Artikel skulle være anvendelige, er og bliver sluttet med de i bine Artikler indeholdte Navne, og skal aldrig, være sig af hvilkensomhelst Grund, udvides til Andre, uden efter de constitutionelle Loves Form, som blot for dette Tilfælde ikke tages til Rettesnor. Undertegnet: Ludvig.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Ved en Forordning opløses alle de Nationalgarder, som ere oprettede siden 20de Marts.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Den 27de Juli. Gajette de France for idag indeholder følgende Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Bordeaux, den 22de Juli. Endelig har General Clauzel bestemt sig. Han erkiender igien Kongen af Frankrig, og lader idag den hvide Fane plante paa alle offentlige Bygninger og Kirketaarnene i Landsbyerne. Kongens ivrigste Tiener kunde neppe udtrykke sig bedre end han i sin Proclamation af 20de d., hvoraf vi kun ville anføre Følgende : Indvaanere og Soldater! Vi maae alle broderlig række hinanden Haanden. Maatte Enighed mellem Fædrenelandet og dets Sonverain udslette endog de sidste Spoer af vore Privatstridigheder, hvis saadanne endnu skulde gives blandt os Overlader Eder ikke til nogen voldsom Handling, hvorved den offentlige Rolighed kan vorde forstyrret. Jagttager Rolighed og ædel Maadehold. Dette befaler Kongen, dette kræver Borgernes i Jnteresse. Den Kongelige Cocardes Tilbagekomst maa ikke betegnes med Uordener. Jndvaanere og Soldater, Jeg er i sin Tid bleven kaldet til Eder, for at betrygge de militaire og civille Operationers Gang. Midt under de vanskeligste Omstændigheder, hvori jeg har befundet mig, midt under de Sammenstød af overordentlige Begivenheder, som med uhørt Hurtighed fulgte paa hverandre, handlede jeg kun efter den Følelse, min Kiærlighed til Fædrenelandet og til mine Pligter indgav mig. Eder tilkommer det nu at bedømme mit Forhold. Det glæder mig meget, at jeg intet har at bebreide mig. Den almindelige Interesse som Enhvers i Særdeleshed udfordre, at jeg fortsætter mine Forretninger indtil min af Ludvig den 18de udnævnte Efterfølger ankommer. Undertegnet : Clauzel.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Bordeaux, den 22de Juli. Den herværende Maire, Hr. Grammont, har udstædt følgende Bekiendtgjørelse : Jndvaanere af Bordeaux, Imorgen ved Daggry skulle J igien hilse den hvide Fane, som valer over Eders Horizont. Jngen Erobring, men kun Pligt har plantet den. Den bebuder ikke Seier men Udsønning. Jndvaanere af Bordeaux, Denne Udsoning vilde ikke være fulde kommen, hvis et eneste Minde om Fortiden, eller en eeneste Følelse af Hevn for Fremtiden blev tilbage. Jngen har Ret til at bringe til bage i Erindringen hvad Kongen vil man skal glemme. Jeg paalægger Eder, En og hver, at sørge for, at ingen Taare kommer til at flyde, og Intet paa ny opflammer Lidenskaberne eller opvækker Frygt. Undertegnet; Grammont. - Som det bedder har Eckmühl arresteret General Clauzel, fordi han uden Befaling er gaaet over til det Kongel. Parti. - Paa den anden Side forsikkre Reisende, som komme fra Tours, at Cækmühl, og hans Generalstab ligeledes have paafæstet den hvide Cocarde.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Generallieutenant Decaen, som commanderer en Chef et Observationscorps ved de østlige Pyrenæer, har i sit Hovedqvarteer Toulouse, udstædt tre Dagsbefalinger, hvori han tilkiendegiver sin Underkastelse til Gunst for Ludvig den 18de. Han har ogsaa skrevet til Krigsmisteren derom.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Rochelle, den 14de Juli. Nogle urolige Optrin ere i disse Dage forefaldne her i Staden, Dog gjorde Nationalgadens Virksomhed snart Ende paa Uordenen som kun var foranlediget ved at Tropperne troede Bonaparte vilde komme tilbage fra Øen Aix. Natten mellem Torsdag og Fredag forsøgte Ex Keiseren virkelig at undvige derfra. Han bemægtigede sig et Fartøi i Ville Dien, og et andet i Tiron, og lod en stor Deel Levnetsmidler bringe ombord. Da Eieren af et af disse Fartøier saae, at man vilde tage hans Eiendom, satte han sig strax i en Baad, for at fordre sit Fartøi tilbage. Men man lod ham ikke komme til det, m. sagde, at Mairen paa Øen Air skulde betale ham det dobbelt igien Her er nu den hvide Fane plantet.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
London, den 28de Juli. Privatbreve fra Paris af 28de Juli indeholde Følgende: Foruden de allerede igaar bekiendtgjorte Decretet, hvorved Hoved formændene for Rebellionen blive krævede til Regnskab, skulle endnu adskillige andre Kongel. Anordninger være under Pressen, som ind holde strænge Forholdsregler imod Bonapartes Tilhængere. Man er endelig kommen til den Overbeviisning, at kun Strænghed kan sikke Roligheden i Frankrig. Endnu er Jntet bleven fastsat angaaende Eckmühls Straf, i det mindste er Jntet bleven offentlig bekiendt ren samme Privatbreve forsikkre, at man vil statuere et stræng Exempel paa ham. Nogle Dage ville være nok til at vise, om Offinceræne af den franske Armee ville underkaste sig den over dem anordnede Politieopsigt, og forlade Paris, for at begive sig til de Steder, som ere anviste dem til Ophold. Ere de ulydige, ville de blive arresterede. Endnu troer man, at de fleste af dem ville være opsætsig og slygte til Armeen ved Loire.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Som man forsikkrer vil der endnu i disse Dage udkomme en Opfordring fra Ludvig den 18de til Loirearmeen om at nedlægge Baabnene og skilles ad. Vægret den sig ved at rette sig efter denne Opfordring, skulle alle dens Jndivider erkiæres for Rebeller og behandles som saadanne. De allierede Hære staae færdige til paa første Vin at give denne Erklæring det fornødne Eftertryk. De ere overhovedet mere end tilstrækkelige til at gjenoprette Ro og Fred i alle Frankrigs Egne.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
- De idag fra Torbay og Plymouth ankomne Breve melde, at Bellerophon, hvor paa Bonaparte endnu befinder sig, den 26de om Eftermiddagen Kl. 4 afseilede fra Torbay, og er ankommen til Plymouth. Hos Bellerophon vare endnu Krigskibene Myrmidon, Furieuse, Slaney og Havoc. - Som det hedder vare vore Ministre i sidste Cabinetsforsamling ikke ganske enige om hvad Bestemmelse man skal tage med Bonaparte. Førend nogen Beslutning desangaaende tages vil man oppebie de andre høie Allieredes Meninger. Saameget synes imidlertid at være tilforladeligt, at adskillige Ministre ere af den Mening, at han bor bringes til St. Helena. Denne Øe ligger af alle Øer længst borte fra Fastlandet, og fra Bierget Diana som er den høieste Punkt paa samme, kan man see Skibe i en Afstand af 60 engelske Mile. Man vil endog vide, at Admiral Cockburn har faaet Ordre at bringe ham derhen paa Linieskibet Northumberland, i Følge med adskillige andre Skibe. Med det ostindiske Compagnie skal sluttes en egen Overeenskomst, ifølge hvilken Den ganske afstaaes til Hs. Majestæt, saa at kun en Kongelig Gouverneur og Kongelige Tropper skulle opholde sig derpaa.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Medens der endnu raadslaaes om Bonapartes fremtidige Bestemmelse, har vor Regiering befalet, at man paa Bellerophon ikke meere maa yde ham de Æresbeviisninger, der tilkomme en soverain Fyrste saaledes som Tilfældet var ved Overfarten til Den Elba. Hans Rang skal blot være som en commanderende General en Chefs, og som saadan skal han behandles. Endnu inden denne Uges Udgang skulle hans Ledsagere skilles fra ham, og han selv med nogle Betiente blive tilbage paa Bellerophon, indtil han bliver bragt til sit Bestemmelsested. De Personer, som ere i hans Følge, behandle ham med megen Agtelse. Selv Hertugen af Rovigo taler ikke med ham uden med blottet Hoved. J nogle Dage har han ikke meget ladet sig se paa Dækket. Han staaer og Kl. 7, spiser Frokost Kl. 11, og til Middag Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
En Skrivelse fra en paa Belleropbon værende engelsk Soefficeer, siger, at Begierligheden efter at fre Bonaparte er saastor, at Bellerophon fra Morgen til Aften er omgivet af store og smaae Baade Bonaparte er den største Deel af Dagen i Stjernegalleriet, hvor han spadserer frem og tilbage. Han er næsten altid alene. Bertrand og Lallemand ere sædvanlig bag ved ham i nogen Afstand, og undertiden vender han sig snart til denne snart til hiin, for at gjøre en eller anden bemærkning. Capitain Maitland er hyppigere hos ham end nogen af hans eget Følge. Bonaparte synes at være ved godt Helbred. Han drikker ikke meget Viin, men ofte Kaffe. Da han først saae den engelske Kyst, sagde han : "der ligger endelig det skiønne Land." Haner simpelt klædt, og gaaer sædvanlig i en grøn Overkiøle uden nogen Decoration. Paa Hovedet har han en trekantet Hat.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Turin, den 14de Juli. Jforgaars Aftes ankom Lucian Bonaparte under Navn af Greven af Casali, med et lidet Følge i to Vogne, hertil. Han havde lade i sig melde hos Grev Bubnas Forposter, og denne lod ham ledsage hertil ved sin Adjutant, Hr. v. Forestier. Neppe var han taget ind i Hotel de i Univers, da Pladscommandanten med nogle Officerer kon se til ham, og førte ham til Citabellet, hvor adskillige Værelser vare satte i Beredskab til ham, og hvor han bliver behandlet med meget . Agtelse. Man tilskrivet denne Udmærkelse de Tienester, han i Ro havde fundet Leilighed til at vise Kongen af Sardiniens der værende Broder (der, som bekiendt, frasagde sig Tronen, da denne var i dito Forlegenhed for Penge. Lucians Hensigt var at vende tilbage til be Rom, og han har yttret, at han ikke kan begribe, hvorfor man behandC. ler ham som Fange, da han stedse har modsat sig sin Broders Ar ungierrighed, ja endog sidste Gang var gaaet til Paris, for at bevæge sin Broder til en mere maadeholden Tænkemaade. Det lader til, at den herværende Regiering ikke vil afgiøre Lucians Skjebne, førend Kon ter gen desangaaende har indhentet sine høie Allieredes Mening. slag paa de nationale og geistlige Godser, som Napoleon havde giver For nogle Dage siden er af den sardinske Regiering bleven lagt Be Prinds Camillo Borghese tildeels som Betaling for de til ham solgte le Kunstskatte fra Villa Borghese i Rom.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Kiøbenhavn, den 7de August. Den 30te Juli er Geheime-Statsminister og Ordenskantsler Greve Moltke, Ridder af Elephanten, udnævnt til Over=Kammerherre, de Under 21de Juli er fordenværende Apotheker i Skive, C. Heiberg, forundt Privilegium til at anlægge et Apothek i Frederikssund.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Den 25de Juli er Justitsraad og Committeret i Rentekammeret, J. H. Meyer, tillagt Kongelig befaling, at indtræde som Medlem i Directionen for den almindelige Enkekasse, med Forpligtelse til at forfatte alle de Caleuler, som maatte forefalde, og, naar det behøves, nøie at undersøge Kassens Status, samt derover i Directionen fremlægge Beretning.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Sønderup og Nordrup Sognekald i Siælland, 375 Rbdlr. Det residerende Capellanie ved Garnisonskirken i Kiøbenhavn, 190 Rbdlr. Districts-Chirurgiettet paa Samsøe.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Under det slesvigeholstenske Cancellie: Den 16de Jan. 1815 er Præst til Moldenitt og Kahlebye, H. Borne, beskikke til Præst i Zarpen; forhenværende Legationspræst i Lissabon, S. C. Dose, til Præst i Neuenbrok; Præst i Cating, J. F. Dose, til Præst i Satrup i Provstiet Gottorf, Catechet og Hospitalspræst i Elmshorn, M. Martensen, til Hovedpræst i Beinfleth; Cand. Theol. H. C. Hanstedt til Præst i Ording. Den 25de, Diaconus i Lutienburg H. W. B. Groth confirmeret til Hovedpræst sammesteds. Den 28de, Chefen for Cancelliets første Secretariats Contoir, Cancelliesecretair T. F. Wiese, i Naade entlediget og udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Under den Afrikanske Consulat-Direction. Den 7de Juli er Consulen i Tripolis, J. C. Meldal, i Naade og med Vartpenge entlediget fra denne Post, og den hidtilværende Consulatterretair i Algier, J. A. Carstensen, i hans Sted, under 24de Juli, udnævnt til Consul i Tripolis.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Under Admiralitetet: Den 15de Juli er Premierlieutenant lide og Ridder af Dannebrogen P. N. Skibsted ansat til subalterne Jndtil rolleringsofficeer i Helsingøer, og Premierlieutenant, Ridder af re. Dannebrogen og Dannebrogsmand M. C. Klaumann ligesaa paa Fehmern; H. C. Herdahl antegnet som Jndskreven ved Søecadet, stes, corpset. Den 16de Secondlieutenant J. K. D. Wedel bevilget frem- og deles at staae à la suite indtil videre; Secondlieutenant L. Bruun, aad efter Ansøgning, afskediget i Naade. Den 23de Mynsterskriveren, der i Slesvigs Distrikt, J. H. Hørn, forundt Søekrigscommissairs I. Carakteer og Rang. Den 26de Cadet F. W. C. Lange, efter An tiet, søgning, meddeelt Afskeed for Søecadetcorpset. Den 28de, Premier, lieutenant og Ridder af Dannebrogen P. W. J. Havn, efter Ansøgning, sat a la suite indtil videre.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Under General-Postdirectionen. Den 15de Juli er tirer Cancellieraad S. A. Frimann udnævnt til Chef for General-Post, borg directionens Befordringsvæsens Secretariats=Contoir, og Fuldmægrets tigen i samme Contoir, L. C. Reimer, forundt Prædikat af Postsecretair. Den 20de Postmester N. Jørgensen udnævnt til Postmeste Ned. 1 Aalborg. Baron. Therm. . 3. Just 28. o. 3 14, 3 Varme. N. V. 3 - 28. o. 2 14. 1 N. N. V. 1 August. 28. 1, 2 13. 7 -N. V. - 127. 11, 4 117. 6 - S. V.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Jndbydelse. Jeg troer ikke, paa en værdigere Maade, at kunne hylde denne vor allernaadigste Konges og Dronnings Salvings og Kronings Dag, end at ville foranledige vor Stats politisk Skonomies beds mulige Organisation, En Stats Skattevæsen og Pengevæsen er de for Staten, næst Religionen, vigtigste Genstande. Disse Materier kunde ikke betragtes ensidigen efter hver Enkelts Jnteresse. Faae ere de Mænd, der formaae at udfinde det sande Rigtige. Af Fleres forskjællige, stundom modsigende Meninger, uddrages det bedste Medium. Flere bør derfor opmuntres til at tale høit og frimodigen i disse Fædrelandets i vigtige Anliggender. Jeg foreslaaer derfor : at der opsamles en Kapital, der kunde udsættes som Premier i rede Sølv for de erkiendte bedste Afhandlinger, 1) om vort Fædrelands Skattevæsens bedst mulige Organisation, og 2) om Dannemarks Pengevæsens Jstandbringelse.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Hvo der vil bidrage til Premiernes Opsamling, anmodes herved om skriftligen til mig at ville opgive, hvad de frivilligen ville yde til dette Formaal. Det Videre i denne Sag vil blive at afgiøre i en Samling af Subskribenterne. Jeg frasiger mig ikke min Ret til at skrive om anførte Gienstande, men derimod fraskriver jeg mig Ret til at konkurrere om Premie=Ædskning. Kiøbenhavn, den 31te Juli 1815. Winkel-Horn, Assessor og Birkeskriver. Kronprindsensgade Nr. 30, P. S. Denne Indbydelse faaes særskildt, uden Betaling, hos mig Assessor Winkel-Horn.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
AVERTISSEMENT. Ast Hr. C. B. Jensen, Adjunct ved den lærde Skole i FrederichsEn borg, er overdraget undertegnede Compagnies Commissioner og Oppebørseler der for Byen og Omegnen; det bekiendtgiøres herved til Vedkommendes behagelige Efterretning. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance, Compagnie paa Vare og Effecter den 5te August 1815. Hammerich. Klingberg. Falbe. Moller. Det af den Anonyme mig tilsendte har opnaaet Giverens Ønske, og var 30 og 100 Rd. D. C. i Aaret 1813. S. A. -
Berlingske Tidende, 1815-08-07
En Billet fra Modtager og Anmelder, kan den Anonyne af hente i Huset No. 207 2den Sal i Stormgaden. aa Deres Kongelige Majestæters høie Kronningsfest blev, efter Dhrr. Kirkeældste Momsen og Pensings Foranstaltning uddeelt 60 Rbdlr. til et Middagsmaaltid til Lemmerne i Peltes Pleiehuus, der taknemlig forene deres Forbønner til den evig Gode om varigt Held og Lygsalighed for vor høitelskede Konge og Dronning. J. Jørgensen, Overgraver ved Petrikirke og Dannebrogsmand. Pn ved Helsingbar beliggende Stubmölle med Sigt, alt i complet og goE Stand, og derved liggende for faae Aar siden til alle fire Sider af nyt opbygt grundmuret Vaaningshuus 16 Alen lang og 12 1/2 Alen bred med Kielder under heele Huset, tamt en Qvistsal; - et 16 Alen langt Lindingsværks Udhuus, ligeledes nyt og indrettet til Vognskuur, Stald, Loe og Lade m.v.; fremdeles ved Stedet en steensat Brønd, Kiøkkenhauge, og der tæt op til liggende omtrent 4 Tönder Eiendomsland geometrisk Maal. er formedelst Forandring af Boepæl underhaanden at faae tilkjöbs, naar Vedkommende behager at melde sig hos Eieren paa Steder som er beliggende uden for nye Kirkegaards Port. C. Jmod en aarlig Betaling af 300 Rbdlr. N. V. ønsker et anstændig O sadt Fruentimmer sig i Huset hos en honet borgerlig Familie her i Sielland, hvor der hersker god huuslig Forstaaelse i Familien og hvor hun kunde være hvis paa en god og blid Omgang, helst i en Kiøbstæd; man melder sit Navn, Boepæl og Familiens Størrelse i en forseglet portofri Billet til S. No. 20 paa det Berlingske Contoir.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Licitation. Tredagen den 11te August 1815, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Tingstuen i Ringsted afholdt Licitation over Opførselsen af 6 Fag Udhuus ved Ørslew Underskov Skole i Bringstrup Sogn i Ringsted Herred. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Bye- og Herredsfoged Harhoffs Contoir i Ringsted.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
Auctioner. J orsdagen den 10de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4 præcise, lader Hr. Capt. og Muurmester Eegerved den ham tilhørende og omtren3 Miil fra Hovedstaden paa Vandløse Mark beliggende Gaard, ved offentlig Auction, som afholdes paa Stedet, 3die og sidste Gang og uden flere Auctioners Holdelse opbyde til Bortsælgelse. Med Gaarden, som staaer for Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., hvortil er circa 46 Tdr. extra godt Pløielland og hvis Hovedbygning 37 Alen, lang er opført af nye f. A. og indrettet til en Familie uden for Bondestanden, følger i Kiøbet den paa Roden staaende Afgrøde efter følgende Udsæd, nemlig: 5 1/2 Td. Rug, 1 Td. Hvede, 2 Tdr. Vikker, 9 Skpr. Ærter, 16 1/2 Td. Havre, 11 1/2 Td. Byg og 4 Tdr. Kartofler, samt en Mængde i Haugen plantede Frugt= og andre Træer tilligemed den største Deel af de deri værende Kiøkken= og andre Urter, saaog af Besætning og Avlsredskaber : 4 Heste, 3 Køer, og 2 Faar, 2 Vogne med Seletøi, 1 Ploug, 1 Harve og 1 Tromle. Bemeldte Gaard, som strax kan tiltrædes, sælges efter de ved Auctionen fremlæggende og forinden af Undertegnede forevisende Conditioner, hvorefter Kiøbet ogsaa underhaanden kan afgiøres. Vinther, boende i Brolæggerstrædet No. 123 i Stuen.
Berlingske Tidende, 1815-08-07
under Kiøbenhavns Amt, i Søllerød Sogn, paa Overød, Nyegaard, Mark, staaende for Hartkorn : 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., 212 Miil fra Kiøbenhavn og 1/2 Miil fra Stranden, lader jeg, formedelst anden Bestemmelse, ved en eneste Auction, som afholdes paa Gaarden, Mandagen den 14de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, opbyde, for, om antageligt Bud skeer, at bortsælges. Den kan strax tiltrædes, en næsten nye af Bygninger, har 101 Tdr. F. M. fortrinlig godt Land, stor Overflødighed af bedste Tørveskiær, en betydelig Frugt- og Kiøkkenhauge, en Plantage af over 20000 forskjellige Slags Træer, liggende midt i sine Jorder, der findes vel indhegnede med Steen og levende Giærder. I Kiøbet følger Afgrøden, efter Udsæd af 13 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 4 Tdr. Ær ter og Vikker, samt 26 Tdr. Havre, saa og den største Deel af Besætningen og Avlingsredskaberne, alt efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, som ere til Eftersyn hos Procurator Bluhmei Knabrostrædet No. 113.