Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
J Onsdags overleverede endeel Bønder og mindre Eiendomsbesiddere fra Kjøbenhavns Amt Hs. Maj. Kongen en Petition, hvori de allerunderdanigst ansøge om en større Repræsentation for Bondestanden ved Bedømmelsen af Forfatningssudkastet, samt at Sagen om Værnepligten ikke maa komme under Forhandling ved den nævnte Leilighed, men at den maa forelægges Provindstalstænderne til Bedømmelse. (Flyst.) Yderligere Oplysninger om Kjøbstædrettighederne Svar paa en Landmands nødvendige Bidrag ved Sammenligning af Kjøbstædindvaanernes og Landboernes Skatter m.v.,(Sluttet; see Gaarsavisen!)ad 11. Ved Fr. 1 October 1802 blev Kjøbstæderne paalagt en staaende Skat, saavel af Bygninger som Jorder. Bygningsskatten blev siden ved Fr. 15 April 1816 forhøiet til det Dobbelte af sit oprindelige Beløb. Skatten af Jorder beregnedes paa samme Maade som af friHovedgaardsjorder og blev ved Fr. 15 April 1818, ligesom denne, bestemt til 6 Rbd. Sølv pr. Td. Hartkorn; af Skov og Mølleskyld det Halve. Af foranførte forekommer det mig, at det maa være indlysende for enhver, at Kjøbstæderne have lidt mange meget væsentlige Jndskrænkninger og Tab i deres Rettigheder, uden noget Vederlag, og at det seer sørgeligt ud for Haandværkstanden, hvorhos Udsigterne for Kjøbmandsstanden og flere næringsdrivende Classer heller ikke ere de bedste, især naar man overveier hvad der er passeret i Stænderne i Sager, hvor Landets og Kjøbstædernes Jnteresser have staaet imod hinanden. Netop Forestillingen herom har foranlediget mig til at forfatte et lidet Skrift om Kjøbstæderne som det vil blive udgivet er endnu ikke afgjort), hvoraf mine ovenciterede Meddelelser her i Avisen og i Bladet Bidrag til Tidshistorien ere uddragne; men som, for ret at forstaaes, bør læses i Forbindelse med hinanden. Efter at have forudskikket Ovenstaaende, vil det falde mig lettere at besvare min ærede Hr. Landmands Bidrag, med hvilket Arbeide jeg nu skal beskjæftige mig. Min Meddelelse i Avisen Nr. 297,298 skal, efter dens hele Jndhold, ei blot være en Sammenligning imellem Kjøbstadindvaanernes og Landboernes Skatter, offentlige Afgifter og Communebyrder, saaledes som Overskriften, antyder, men tillige og isærdeleshed gaae ud paa at vise, hvad Familierne have at leve af. Saafremt her var Tale om, at opstille en streng Beregning over hvad der aarlig maa udredes af en Landeiendom i Afgifter, Tiender og Drivtsomkostninger, vilde min Opsats vistnok være aldeles ufuldstændig; men har jeg ikke i min Sammenligning i Avisen Nr. 297 første Side anden Spalte, udtrykkelig sagt: at jeg fornemmelig vilde søge at udfinde, hvad Bøndergaarde og Huse, efter Fradrag af alle Afgifter og Omkostninger, kunne afgive i Overskud, og at jeg troede Saadant paa den letteste og naturligste Maade vilde opnaaes, ved at see hen til de almindelige Priser paa Jord, regnet efter Hartkorn, som for Tiden er gjeldende i Kjøb og Salg, hvorefter Renten af Kjøbesummen pr. Td. Hartkorn bliver circa 80 Rbd., eller for Gaarde paa 5 Tdr. Hartkorn ialt 400 Rbd., paa 2 Tdr. 160 Rbd. og Huse paa 4 Skpr. 40 Rbd. Har man først fundet, hvad der maa kunne regnes i reent Overskud til Renter af Kjøbesummen for Eiendomssteder, da vil man, ved hermed at sammenligne de herskabelige Afgifter af Fæsteder, nogenlunde kunne see, hvad Fæsterne kunne have tilovers for sig og Familie. Føde og simple Klæder for Mand og Hustrue og confirmerede Børn, som kunne bruges ved Arbeidet i Gaard og Mark, maae forresten henregnes under Drivtsomkostningerne. Jeg har kun specielt beregnet de Skatter og Afgifter, hvoraf Kjøbstæderne have nogle tilsvarende. Tienden svares ikke af de egentlige Kjøbstædnæringer, hvisaarsag den og flere Afgifter, saavelsom Familiernes daglige Fornødenheder ere slagne sammen med Drivsomkostningerne, som ikke ere eller behøvedes at specificeres (efr. Anmk. i Nr. 297 fjerde Side Post III første Spalte); men jeg har jo heller ikke beregnet Tiende for Avlsbrugerne i Kjøbstæderne, skjøndt de svare samme (See 3die Side anden Spalte, Litr. A. Nr. 1 og 2).Med Hensyn til Kjøbstædbeboerne har jeg derimod maattet gaae anderledes frem. For at udfinde hvad de mindre Næringsbrugere i Stæderne, hvormed Gaard- og Huusmænd paa Landet bør sammenlignes, har til Klæder og Føde m.v. for deres Familier, har jeg været nødsaget til at beregne alle Skatter, offentlige Afgifter, Communebidrag, Huusleie og Renter af Capitalen i deres Drivt; dog er intet regnet for de mange personelle Byrder, der paaligge dem, ved Borgervæbningen, Brand- og Vandvæsenet, Assistence for Politiet, Gadefeining, Rendestenes Oprensning, Bestillingerne i Byens Communalanliggender o. s. v.