Berlingske Tidende, 1815-06-30
Mylord. Waterloo, den 19de Junii. Bonaparte, som mellem den 10de og 14de d. ved Maas og Sambre havde samlet det 1ste, 2det, 3die, 4de og 6te Armeecorps af den franske Armee, den Keiserlige Garde og næsten hele Cavalleriet, rykkede frem den 15de, og angreb ved Daggry de preussiske Poster ved Thuin og Lobez ved Sambre. Først om Aftenen Klokken 5 fik jeg Efterretning derom og i Øieblikket lod jeg Tropperne marschere til venstre, da man meldte mig, at Fienderne havde taget Retningen til Charleroy. Denne Dag trængte Fienderne de preussiske Poster ved Sambre tilbage, og General Ziethen, som commanderede Corpset Charleroy, trak sig hen til Fleurus. Feltmarschal Blücher concentrerede de preussiske Tropper ved Sombref. Fienderne fortsatte deres Marsch ad Veien fra Charleroy til Brussel, og angrebe endnu den 15de og Aftenen en belgisk Brigade under Prindsen af Weimar ved Fresne, og tvang den til at trække sig tilbage til Avlsgaarden Quatre, Bras kaldet. Prindsen af Oranien forstærkede strax denne Brigade med en anden under General Perponchers befaling, og vandt Morgenen efter det tabte Terrain tilbage, saa at Communicationen med Marschal Blücher mellem Nivelles og Brüssel blev vedligeholdt. Jmidlertid havde jeg beordret den hele Armee til Stedet Quatre, Bras. Den 5te Division under General Picton ankom omtrent Klokken 2 om Eftermiddagen. Umiddelbart efter samme fulgte Hertugen af Brunsvigs Tropper og det nassanske Contingent. Paa denne Tid angrebe Fienderne Fyrst Blücher med deres hele Magt, det 1ste og 2det Corps fraregnede, og et Cavallericcorps under General Kellermann vore Poster i Quatre Bras. Den preussiske Arme forsvarede sin Stilling med sin sædvanlige Tapperhed og Standhaftighed imod den store fiendtlige Overmagt, da det 4de Corps under General Bülow stødte til den. Da jeg selv var bleven angreben, kunde jeg ikke understøtte den som jeg ønstede, efterdi Tropperne, især Cavalleriet, for Afstandens Skyld behøvede lang Tid til at ankommes Vi forsvarede ligeledes vor Stilling, og afsloge alle Fiendernes Angreb. De angrebe os gientagne Gange med store Infanterie= og Cavalleriecorps, som understøttedes af en Mængde Artillerie. Deres Cavallerie gjorde adskillige Angreb paa vort Infanterie; men de bleve alle med Kraft afviste. J denne Fægtning udmærkede Hs. Kongel Høihed Prindsen af Oranien, Hertugen af Brunsvig, Generalerne Picton, Kempt, Pack, samt Generalerne Altin, Cook og Maitlan, sig. Tropperne af 5te Division tilligemed det brunsvigske Corps udholdt en lang og beftig Fægtning, og kiæmpede med største Tapper, i hed. Jeg maa især hæderlig omtale det 28de, 42de, 79de og gade Regiment og den hannoverske Bataillon. - Vort Tab var store som Deres Herlighed vil see af hosføiede Liste, og jeg maa fornemmelii beklage Tabet af Hs. Durchl. Hertugen af Brunsvig, som faldt ide han stred tappert i Spidsen for sine Tropper. Skiont Marschal Blücher havde forsvaret sin Stilling i Sombriffandt han sig dog meget svækket ved den udholdte Kamp, og da det 4de Corps ikke var indtruffen, besluttede han at gaae tilbage og concentrere sin Armee ved Wawre; han marscherede om Natten da Fægtningen var endt. Denne Marschallens Bevægelse gjorde en dermed overeensstemmende paa min Side nødvendig, hvorfore jeg trak mig r tilbage fra Gaarden Quatre Bras af Genappe til, og derfra næste Morgen den 17de Klokken 10 til Waterloo. Fienderne gjorde ingen Anstrængelse fort forfølge Marschal Blicher. Tvertimod fandt en af mig om Morgenen til Sombref udsendt Patrouille Alt roligt, og de fiendtlige Forposter retirerede da Patrouil len rykkede frem. Ligesaalidet søgte de at forurolige vor Marsch mod Arriergaarden, skiønt den skeete midt om Dagen, naar man undtage at de med et stærkt Cavalleriecorps, som de havde hentet fra deres høire Fløi, fulgte Cavalleriet under Greven af Urbringe. Dette gar Lord Urbringe Leilighed til at angribe dem med det første Regiment Livgarder i det Øieblik de deboucherede ud af Landsbyen Genappe, hvilket Angreb ogsaa blev udført til Hs. Herligheds Tilfredshed. - Den af mig ligefor Waterloo tagne Stilling giennemskar Landeveien til Charleroy og Nivelles, og udstrakte sig paa høire Side til en Forskandsning ved Merke Braine, der blev besat, og paa venstre til en Høi ovenfor Bondebyen Ter la Haye, som ligeledes blev besat Ligeoverfor Centrum til høire og i Nærheden af Nivellesveien besatte vi Huset og Haven Hougoumont, som dækkede hiin Flanke, og ligeoverfor Centrum til venstre besatte vi Avlsgaarden La Hay Sainter Ved vor venstre Fløi vare vi i Wawre giennem Oham i Forbindelse med Marschal Fyrst Blücher, og Marschallen havde lovet at understøtte mig efter Omstændighederne med eet eller flere Corps, hvis v. skulde blive angrebne. Med Undtagelse af det 3die Corps, som var bleven afsendt forat iagttage Marschal Blücher, samlede Fienderne deres Armee Natten den 17de og igaar Morges paa en Række Høie foran vor Front, og foretoge omtrent Klokken 10 et rasende Angreb paa vore Poster i Hougoumont. Jeg havde besat denne Post med et Detaschement af General Byngs Gardebrigade, som en Tidlang forsvarede sig der under Oberstlieutenant Macdonels Commando og siden under Oberst Hom med største Tapperhed, skiønt Fienderne flere Gange opbyde deres hele Magt forat bemægtige sig denne Stilling. Dette Angreb paa høire Side af vort Centrum ledsagede en levende Kanonade paa vor hele Linie, forat understøtte de gientagne, undertiden i Forening, undertiden særskilt gjorte Cavallerie- og Jnfanterieangreb. I et af disse toge Fienderne Avlsgaarden La Haye Sante, fordi det Detaschement, som holdt den besat, havde opskudt al sin Munition. Fienderne angrebe flere Gange med deres Cavallerie vort Jnfanterie; men alle disse Angreb vare frugtesløse, og gave vort Cavallerie Leilighed til at hugge ind. Ved et af disse Cavallerieangreb udmærkede Lord E. Sommersets og Generalmajor Sir W. Ponsonbys Brigader sig særdeles, og toge en stor Mængde Fanger samt en Ørn. - Disse Angreb bleve fornyede til henved Klokken 7 om Aftenen, paa hvilken Til Fienderne, understøttede af Artillerieilden, gjorde et fortvivlet Forsøg med Cavallerie og Infanterie paa at giennembryde vort Centrum noget fra Avlsgaarden La Haye Sainte, hvilket dog efter en heftig Kamp blev afslaaet, og da jeg mærkede at Tropperne i største Forvirring trak sig ud af dette Angreb, og at General Bülows Corps ved Fischermont var paa Marschen til Plau=Menorte og la belle Alliance, og da jeg kunde opdage deres Kanoners Jld, og da Marschal Fyr Blücher selv med et Corps af sin Armee var stødt til den venstre Fløaf vor Linie ved Chaine, besluttede jeg at angribe Fienderne, og lo ufortøvet den hele Linie Infanterie, understøttet af Cavalleriet og Jnfanteriet, rykke frem. - Angrebet var paa enhver Punkt heldigt, Fienderne bleve fordrevne fra deres Stilling paa Høiene, og flygtede i største Forvirring, efterladende, saavidt jeg kunde dømme, 150 Kanoner og den dertil hørende Munition. Jeg fortsatte Forfølgelsen, endnu efterat det var bleven mørkt, og den blev først standset fordi vore Tropper, der i 12 Timer havde været i Fægtning, vare blevne udmattede, og fordi jeg befandt mig paa samme Vei som Fyrst Blücher, der gav mig den Forsikkring, at han den hele Nat vilde forfølge Fienderne. Han har imorges meldet mig, at han i Genappe har tage 60 Kanoner, som hørte til den Keiserlige Garde, og adskillige Bonaparte tilhørende Vogne, Bagager &c. Jeg agter i denne Morgenstund at rykke frem af Nivelles til, og ikke at standse mine Operationer. - Deres Herlighed vil indsee, at en saa fortvivlet Fægtning ikke kan være leveret eller saastore Fordeel vundne uden stort Tab, og det smerter mig at maatte tilføie, at vor har været meget betydeligt. Nu følger Berømmelse over de Officerer, som have udmærket sig og til Slutning hedder det endnu. "Jeg holder det for min Pligt at tilskrive Marschal Blücher og den preussiske Armee det hæderfuld Udfald af denne Dag, da jeg saa villig og i rette Tid fik Understøttelse fra ham.) Wellington.