JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
J Relation til den under Dato 22 Maji. Ao. 1779. J 1778, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og de Aalborgske Jydre Efterretninger ergangne Bekiendtgiørelse, anlangende Ungkarl Søren Jensen som døde i Wrangbech Gierum Sogn paa Bangsboe Proprietair Gods i Aalborg Stift, bekiendtgiøres herved: at Skiftet efter ham hernæst foretages Mandagen den 7. Februar. tilkommende Aar 1780. som sædvanlig udi bemældte Wrangbech, og da bliver sluttet, der saaledes tiener til deres Efterretning, som kan have noget med Skiftet at bestille, eller endnu ved samme at erindre. Bangsboe den 13. Dec. 1779. Lorenz Klitgaard, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Naar Credi og Debitorerne udi Stervboet efter forrige P.M. Al Kroermand i Søndertranders paa Sohngaardsholmsgods, sal. Sr. Poul Thorn, behage at møde, eller møde lade, til næste Skifte Session den 20 Januar. 1 tilkommende Aar, da Skiftet i bemældte Søndertranders Kroe formodes sluttet, og de første, i Fald nogle af disse ere til, fremkomme med deres Fordringer, den Orden, Loven foreskriver, skal hver for sig nyde en lovlig Behandling. Sohngaardsholm den 7. Decembr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Paa Høie og Velbaarne Herskabs. Vegne, som Skifteforvalter. S. Chr. Høst, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Anmældelse. Jen Begierlighed, hvormed det Danske og Norske Publicum i saa mange Aar har længtes efter at see den udødelige Richardsons Clarissa og Grandison paa dansk. Det store bifald, hvormed den saa høit elskte Gellert og den berømte Haller anprisde disse Mesterstykker af Smag, Sædelære og Vittighed; Den Dyd, den Gudsfrygt, de levende Mønstere, som disse ypperlige Characterer fremstille, hvorved de indklæde Sædelæren den yndigste Dragt, og virke som oftest meere end alle tørre Sy stemmer, Alt dette kunde bevæge enhver Elsker af den danske Literatur til at berige Modersmaalet med disse Verker. Men, da deres Vidtløftighed formodentlig vil gjøre Arbeidet alt for besværligt for en enkelt Person, saa har et Selskab foreenet sig for at udarbeide en Oversættelse for det første af Grandison. Man har sørget for, at Stilen, endskiønt flere Personer tage Deel i Arbeidet, overalt skal blive sig selv lig efter de forskiellige Personers Characterer. Dette Verk vil blive saa bekosteligt, at intet uden Lyst til at gavne og behage sine Landsmænd har kunnet give Selskabet Mod til at lægge Haand paa det. Den eeneste Belonning for saa møisommeligt et Arbeide skal være, om man derved maatte fortiene Kienderes bifald, og levere en Oversættelse, der kunde sættes ved Siden af de beste i vort Sprog. Oversættelsen, som ligger allerede færdig til Trykken, er udarbeidet efter den nyeste Londonske Udgave 1776. Verket bestaaer af 7 Dele, hver omtrent halvandet Alphabet stor. Det leveres paa got Trykpapiir, med ganske nye fiin Skrift, for 2 s. Arket, men paa Skrivpapiir 3 s., til Subscribenterne. Den første Deel udkommer i Martii Maaned næstkommende Aar, da en Deel siden leveres nøiagtig hvert Fierdingaar, for desto snarere at fornøie Læseren. Subscriptionen modtages af Hr. Amberg, boende i Studiistrædet No. 117, og vedvarer til Nytaar, da derefter ingen Exemplarer trykkes paa Skrivpapiir uden for dem, som derfor have ladet sig tegne, og meget saa paa Trykpapiir, hvilke ikke overlades til nogen ringere end 3 s. Arket. Man udbeder sig de Herrer Subscribenteres Characterer og Embeder, at de tilligemed Navnene kunde blive trykte ved Slutningen af Verket. Udenbyes Subscribentere ville behage at lade sig tegne ved Commissionairer her i Staden. Enhver, som tager ti Exemplarer, faaer det ellevte frit. For dem, som endnu ikke kiende dette fortreffelige Skrift, vil man allene legge til, at Forfatteren har deri, skildret en fuldkommen Mandsperson af den fineste Levemaade Vittighed, Jndsigt og Smag, et ædelmodigt Hierte, og en sandGudsfrygt: Tildragelserne ere saa mange, saa afvexlende og interessante, en Clemmentines og Mis Byrons Fruentimmer Characterer saa fortreffelige, det menneskelige Hierte saa mesterlig skildret, Brevstilen saa passende efter enhvers Characteer, at den tilligemed Clarissa ere de fuldkomneste og lærerigste Romaner, man hidindtil har eiet, og fortiene at læses af enhver Elsker af ægte Dyd, ædel Poesie og sund Smag.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Paa ovenmældte imodtages Subscription her i Aalborg Wandall. de eremte Aussalle auf ungeremte Einfalle, von ( einem, aus innigster Qwelle des Herzens die Warheit liebenden Freunde, gedrukt in Hadersleben 1779. 4 ere hos Hr. Wandall at faae tilkjøbs paa Postpapiir for 2 Mk. og paa Trykpapiir for 1 Mk. 8 s. sidst ved Døden afgangne Karen Madsdotter skulle være Jersom udi Stervboet efter her i Byen den 15. Novembr. fleere Creditorer end de allerede anmældte, ville samme fremkomme med deres Fordringer ved berammede Skiftesamling 6 Uger fra Dato den 27. Januar. 1780, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet da Skiftet ventelig samme Tid vorder sluttet. Aalborg den 16. Decembr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Skulde nogen have en liden jern Vindovn med Tilbehør at ville selge, saa anvises en Kiøbere dertil fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
En midaldrende Karl, der i mange Aar har conditioneret saavel ved publiqve som privat Børne Jnformation i Christendom, Skrive- og Regne Konsten, og for sit Forhold ved slige Conditioner kan fremvise gode Attester, søger en god publiqve Skole Condition enten i Kiøbstæderne eller paa Landet, helst her i Aalborg Stift. Thi ville de, der maatte behøve slig en Person til en god Skoles Betiening, behagelig adressere dem til Hr. Jacob Saurbier i Aalborg, der anviser, hvor og hvem Personen er. (J. Sogn, forhen i Tieneste værende Karl, navnlig JaEn hos Selveier Mads Andersen i Lønstrup i Morupcob Nielsen, er den 11. Septembr. sidst druknet paa Havet, hans ringe Efterladenskaber ere strax efter Dødsfaldet tagne under Forsegling, paa 30te Dagen aabnet, og derefter ved Auction bortsolgte; under Skiftet har hans nærmeste Slægt anmældt at være, hans Fader, navnlig Niels, som for nogen Tid siden skulde have havt Ophold i Hanherred, og en Broder Erich, Nielsen, som for 4 a 5 Aar siden var bortrømt her af Egnen, men om disses Opholdsted for nærværende Tid, samt om de ere levende eller døde, har ingen Oplysning været at erholde; thi bliver herved 3de Gange i Rad i de Aalborgske Jydske Efterretninger (siden dette Stervboe ikke formaaer at bekoste Proclama) bemældte hans Fader og Broder som Arvinger indkaldede, i Fald de ere i Live, at møde her i Hiøring Tingstue 6te og 12te Uges Dagene fra i Dag af at regne, der bliver den 24. Januar. og 8 Mart. i tilstundende Aar 1780. eller møde lade, for deres Arveret at beobagte, ligeledes indvarsles dette Stervboes Credi og Debitorer til samme Tider at indfinde dem, da alle og enhver skal blive begegnet paa lovbefalet Maade. Hiøring den 13. Decembr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Paa den høie Hr. Skifteforvalters Vegne som Committered, Green. Port efter sidstafvigte Michaelis er undvigt af Børglumklosters Godses Reserva Mandskab Christen Andersen fød i Linnerup, gl. 24 Aar, holder Soldater Høide, har sort slet Haar, og forekommer i hans Udseende og Tale noget undseelig og eenfoldig; Han eiede ved Undvigelsen en blaae og hvid Vadmels Vest, et Par guule Skindbuxer og Skoe, som han formodentlig har havt paa Kroppen; Thi anmodes alle og enhver, som bemældte Christen Andersen maatte forekomme, at de ham behagelig ville lade anholde, og mig derom med Posten pr. Aalborg, give Underretning, som strax skal besørge hans Afhentelse, og betale de anvendte Bekostninger skadesløs samt en Douceur for Umagen, om forlanges. Den Undvigte kan miet Pas eller Tilladelse forevise, uden det maatte være falskt. Børglumkloster, den 6. Decembr. 1779. H. Brantsen, Forvalter ved Godset.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Fra Jens Jensen i Hadslund Bye, en halv Miil sønden for d) Randers, er for omtrent 4 Uger siden bortgaaen en sort hielmed Stud med en hvid Plet paa Lænden, 3 i 4de Aar, og klippet paa Siden H. L. Dersom samme af nogen skulde være i Huse tagen, eller derom Oplysning kan gives, vilde Vedkommende behage at tilmælde mig, som eier den, da jeg strax vil lade samme afhente, og gjerne betaler paagaaende Omkostninger, samt en Douceur for Umagen.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Jen 6. Decbr. er forliist i Gierels Bugt paa 5 Favne Vand Let Anker, hvorved var Boie, og omtrent 5 a 6 Favne Toug, Finderen loves ved Bekiendtgiørelsen en god Biærgeløn imod Leverancen. Nibe den 15. Decbr. 1779. Hans Hendrichsen.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Credi og Debitorer udi Stervboet efter (S. T.) Hr. Justitsraad von Reiches Frue Karen Fogh Clemmentin, som den 3. Novembr. sidst her i Byen ved Døden er afgaaen, indkaldes ved dette Avertissement, som tillige udi de Kiøbenhavnske Berlingske Danske Tidender trende Gange bliver indført, at møde ved de i Stervboegaarden 6te og 12te Uges Dagen den 17. Decembr. næstkommende, og 27. Januar. 1780, berammede Skiftesamlinger, de første deres Fordringer lovligen at anmælde, og de sidste at betale, hvad de maatte være skyldige, paa det Skiftet derefter kan nyde sin lovlige Fremme. Saa bliver og tillige bekiendtgjort, at Stervboets paa Algaden beliggende ved indrettede, og i god Stand vedligeholdte, Gaard bliver stillet til offentlig Auction i Gaarden den 13 næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, og om samme Tid nogenledes antageligt Bud skeer, da bortsolgt hvis ikke, sættes den til 2den Auction den 20. Decembr. derefter samme Tid og Sted, og til 3die Auction, om skulde behøves, den paafølgende 29, i samme Maaned; thi ville de Lysthavende til bemældte Tid og Sted indfinde sig. Aalborg den 6. Decembr. 1779. C. Ribner. F. C. Wormstrup. Efter (S. T.) Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Christen Christensens dødelige Afgang her i Byen er hans Boe strax taget under lovlig Behandling til Skifte og Deeling imellem hans Børn, men, da han formedelst de ham betroede Oppebørseler, har maattet have med mange, og paa adskillige Steder at giøre udi Penge=Sager, saa ansees det fornødent, foruden ved lovligt Proclama, endog udi disse Efterretninger at indkalde saavel dem, som maatte have noget tilgode i Stervboet, som dem, der skylde noget til samme; thi blive herved de første indkaldede at møde ved de i Stervboet den 7 Januar. og 18 Februar. næstkommende Aar og Formiddagen holdende Skiftesamlinger, de res Fordringer lovligen og beviisligen at anmælde, eller i det seeneste inden Aar og Dag, og de sidste deres Gield uden Ophold efter Gieldsbrevenes og Bevisernes Jndhold at betale, hvoreftre da enhver skal nyde den Ret, ham beviislig og lovlig tilkommer. Aalborg den 7. Decembr. 1779. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Jens Hvidberg i Aalborg sælger got reent Rug for 24 Stil. Skieppen. Forrige afdøde Byefoged i Hiøring, Christian Worms Hustrue, i, Maren Sørensdotter Worm, som ved Michaelis Tider, 1778, fløttede til sin Svigersøn, Hr. Wiinholt i Schallerup, Præstegaard, er der ved Døden afgaaen, og Skiftet efter hende strax lovlig begyndt og fremmet, samt Stervboets Effecter ved Auction bortsolgte. Arvingerne i dette Stervboe have ved de allerede holdte Skiftesamlinger indfundet sig, undtagen Sønnen, afdøde Christian Worms Dotter, Christine Sophie, ved Værge, som efter den Kundskab, nu er erholdet, opholder sig i Wang Præstegields Klokkegaard paa Hedemarken i Norge, samt Sønnen, afdøde Søren Worms Datter, Kirstine Sørensdatter, skal opholdes hos sin Moder, Karen Larsdotter i Løngøer udi Søndeløv Sogn ved øster Riisøer i bemældte Norge; disse fraværende Arvinger med Værger, hvis egentlige Opholdsteder ei anderledes have været at opspørge, de her i Landet sig allerede anmældte Arvinger og dette Stervboes Credi= og Debitorer indkaldes herved til at møde eller møde lade, deres og Stervboets Beste at iagttage ved Skiftets videre Holdelse udi Hiøring paa Tingstuen 6te og 12te Uges Dagen a Dato, som bliver den 12. Januar. og 23. Februar. 1780.; da Skiftet den sidst bestemte Tid optages til Decision. Aastrup pr. Aalborg og Hiøring i Jylland den 30. Novembr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Efter Vedkommendes Forlangende Poul Utthermohlen. den i de Jydske Efterretninger Nr. 37, til Bortsælgelse publicerede, og Mad. Sal. F. Würnfelds tilhørende, Gaard i Sæbye kan endnu underhaanden faaes til Kiøbs eller og til Leie, enten strax, eller til førstkommende Paaske; Liebhaberne. vilde behage at mælde sig i Elling Præstegaard ved Fladstrand, hos Peter Gesmell Schierup. di Holte Bye i Serretslew Sogn, Hvidstedgaards Gods, er i sidstafvigte 25. Novembr. uden Livs Arvinger ved Døden afgaaen, Huus=Kone Anna Laursdotter; hvis ringe Efterladenskaber strax efter Dødsfaldet, ere tagne under lovlig Behandling, og da dette lidet Skifte agtes foretaget sammesteds Tisdagen den 28 Decembr. næstkommende, Klokken 9 Slet Formiddag; saa indkaldes den Afdødes Arvinger, der angives at være : 2de Sødskendebørn, boende paa Lundergaards Gods i Jesmarch og Saltum Sogne, og en dito paa Asdahl Gods i Thiis Sogn, for bemældte Tid at tage Møde, da de efter Boets ringe Omstændigheder skal blive pleiede efter Lov og Rets Medfør. Hvidstedgaard den 4 Decembr. 1779. Paa Hosbonden (S. T.) Hr. Consistorialraad Bojes Vegne som Fuldmægtig A. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Med Registerings og Vurderings Forretnings Holdelse i øster Hiermeslef i Tolstrup Sogn her paa Godset hos Fæstebonden, Bojer Thomas Sørrensen, efter hans afdøde Hustrue, Jde Christensdatter, 30te Dagen den 15. Novembr. sidste blev anmældt: at efter hende skulde være en Broder, Svend i Christensen, ved Tømmermands Handværk i Kiøbenhavn, som eeneste Arving, paa hvis Vegne var nærværende Skoleholder Christen Thøgersen af bemældte øster Hiermeslef Bye; men da han ingen Commission havde fra ham, saa, hvorvel intet kan blive at arve, eller fra Gielden og høie Herskabets prioriterede Fordringer kan overskyde, blev dog dette Skifte udsat i 6 Uger for Arvingen, om han det synes, kunde enten selv møde eller committere en paa sine Vegne ved sammes Behandling og endelige Slutning; hvortil han herved efter nu brugelig Maade indkaldes. Hiermeslefgaard i Wensyssel den 22 Novbr. 1779. Paa Birchelse Stamhuuses Høivelbaarne Herskabs Vegne, som Fuldmægtig. Christ. Boerup,
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Fra Leiren ved St. Roch den 15. Novembr. Undertiden fyrer Fienden i nogle Dage ikke et Skud fra Fæstningen; undertiden kaster han heele Dage Bomber og Granater. J forrige Uge ere af denne Jld ikkun 3 Mand blevne let saarede. I Gaar sneeg sig en Engelsk Kaper paa 18 Kanoner ind til Gibraltar, omendskiøndt der blev fra vore Skibe sterk skudt paa ham.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Corunna den 17. Novembr. Den Franske Fregatte, la Gentille, har her opbragt i et Engelsk Skib, bestemt med Kiød og Viin til St. En statius.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Cadix den 18 Novembr. Don Cordova befinder sig med sin heele Division ved Spidsen af Strædet, og har ikke ladet noget Skib blive i Ferrol. Det synes, ligesom Spanierne ville lade sig i nøie med at holde Gibralter indsluttet, med mindre at Beleiringen nu allerede er begyndt.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Rom den 1. Decembr. Hs. Hell. har ved Cardinal Statssekretæren ladet med deele den Spanske Ambassadeur, Marquis af Grimalds Efterretning om, hvad Svar han har faaet fra Nuntioi Polen, angaaende Biskoppen af Mohilov, og det der oprettede Jesuiter=Noviciat. Dette skal bestaae deri, at Biskoppen søger at vinde Tid til at føre Sagen i Langdrag ; han har derfor undskyldt sig, at han ikke kunde fuldbyrde Hs. Hell. befaling, førend han havde faaet Tilladelse dertil fra den Russiske Keiserinde, til hvem han havde skrevet derom. De Bourbonske Ministre synes ikke at være vel tilfreds med dette Svar. De holde det meget meere for et Kunstgreb af Exjesuiterne, med hvilke Biskoppen har en hemmelig Forstaaelse. Bemældte Ambassadeur i havde vel for nogle Dage siden selv Audience, angaaende vigtigere Sager fra hans Hof; men om disse Jesuiter i Vest=Reussen skal lidet eller intet være blevet talet.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Tyrkiske Grændser den 1. Decembr. Paa Grændserne af Moldau og Wallachiet blive af Tyrkerne anlagte store Magaziner; men ingen veed, til hvad Ende det skeer. Prag den 9. Decembr. Her ønsker man overalt, at Himlen vil give os et friskere Veierligt, da alle Veie ere af Snee, Regn og Vinde saa fordærvede, at al Kiørsel næsten er forhindret, eller dog i det ringeste gjort høist besværligt.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
London den 10. Decembr. Den Efterretning, at et Spansk Registerskib er faldet os i Hænderne, bliver bekræftet i Hoftidenden af 7 hujus.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Det Kongel. Skib, Husaren, paa 28 Kanoner, har taget det. Det hedder Nostra Senora deel Buen Consiodet var boret til 64 Kanoner, men det havde ikkun 26. tolvpundige og 170 Mand. Det var bestemt fra Lima til Cadix, men havde i Fayal, hvor det fik Efterretning om Krigen imellem Engeland og Spanien, udlosset alt det umyntede Guld og Sølv, som det havde inde. Jmidlertid bliver sammes øvrige Ladning af Kobber, Cacao, China, Mineralier m. m. vurderet paa 100000 Pd. Sterling. Skibet Husaren havde 4 Døde og 10 Saarede, og Spaniern 27 Døde og 8 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Generalstaterne skal nylig have ladet tilstille vores Gesandt i Haag en Memorial, hvori vores Regiering til kiendegives Følgende: 1) At vi skal give alle de Hollandske Skibe løs, hvilke i alle Verdens 4 Deele som Priser. ere blevne opbragte. 2) At Hollænderne ikke ville eftergive det ringeste af denne Fodring. 3) At de i Henseende til Artikken og Contrebande Vahre ikke ville vide at nogen nye Forandring, men holde sig til det, som i Tractaten af 1674. er fastsat.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Wien den 12. Decembr. Her befinder sig en Barbeersvend, som med sort Kride i Profil tegner Folk saa naturlig, at de ved første Øiekast kan kiendes af enhver. Foruden dette besidder han ogsaa den Færdighed, i een Dag at forfærdige 15 til 20 Portraiter, og man behøver ikke at sidde længere for ham end 8 Minuter, i hvilken Tid han giør Hoved=Omridsningen, og det øvrige fuldfører han hiemme. Dette unge Menneske har saa meget at giøre, at man maae prænumerere paa ham, om man vil blive aftegnet. Naar Portraitet, er færdigt, koster det en Wiensk Gylden, og alle høie Herskaber have siddet for ham. Ved alt dette lader han dog ikke sin Profession ligge stille, men forsyner stedse de chirurgiske Videnskaber; og dersom Jndvaanernes Lyst her saaledes bliver ved, som den har begyndt, saa vil snart heele Wien være aftegnet, og Kunstneren have fortient en anseelig Capital.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Af en Skrivelse fra Paris den 13. Decembr. Grev d'Estning er kommen tilbage til Europa, og befinder sig nu maaskee i Versailles; dette er tilforladeligt Men de øvrige Efterretninger, som man her fortæller omhans Expedition, ere meget forskiellige. Det hedder, at Greven er kun allene i hans Skib, Languedoe, kommen tilbage til Brest, og er bleven skilt fra de øvrige 11 i en Storm. Languedoe er meget beskadiget, og fuld af Vand Divisionerne under de Hr. de la Mothe Piquet og v. Grasse ere med Tropper seilede tilbage fra Kysterne af Georgien til Martinique. Ved Landingen skal Greven virkelig have taget et Engelsk Krigskib, 2 Fregatter og nogle og 20 Transportskibe. Paa en af Fregatterne skal der have været en anseelig Sum Penge.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Aachen den 17. Decembr. Da den her sig opholdende Prints Maximilian Justinian af Chio ved en Skrivelse havde ladet Hs. Preussiske Majestæt vilde hans Gemalindes Forlysning med en Prints, saa har denne Monark igien tilsendt ham følgende Besvarelse: Min Hr. Prints af ChiolDe smigre sig ikke for meget, og jeg har virkelig med Fornøielse erfaret, at Frue Printsessen, Deres Gemalinde, har den 31. Octobr. sidst givet Dem en Prints. Jblandt de gode Tegn, da de give mig Efterretning om denne for Deres Huus lykkelige Tildragelse, have De Aarsag til at love denne Deres elskelige Søn selvsamme agtelsesværdige Sindelav, som De selv med saa billig en Ret nyde. Hvorfore jeg beder Gud, at han vil opholde : og bevare denne Prints til Deres Glæde og Trost, og at han vil tage Dem, min Herre og Prints af Chiol tilligemed Deres heele Familie, i sin hellige og værdige Beskyttelse. Potsdam den 28 Novembr. 1779. Friederich. Aalborg den 30 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Under Dato Christiansborg den 8 Decembr. har Hs. Majestæt udgivet Placat anlangende at Heste, som med Snive beviisligen ere befængte, maae uden nogen Godtgjørelse for Eieren dræbes, hvorved giøres vitterligt, At ligesom det ved den Danske Lovs 5. Bogs 12. Capitels 7. Artikel er befalet, at det maae være Vedkommende tilladt, uden Paatale, at dræbe de paa deres Grund forekommende skabede Heste; Saa vil Hs. Majestæt og allernaadigst, at samme Anordning for Fremtiden skal gielde, i Henseende til de Heste, som med Snive, der endnu er meere smitsom og farlig end Skab, beviisliggen ere befængte, saa at de, uden nogen Godtgiørelse for Eieren, maae dræbes, dog skal det allene være vedkommende Øvrigheds Sag saadant at foranstalte, hvilken og haver at besørge, at de saaledes dræbte Heste dybt i Jorden vorder nedgravede; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop D. Studsgaard, agter at prædike til Aftensang paa Nye=Aars Dag i Frue Kirke Frosten har i nogle Dage taget saa sterk til, at man nu gaaer her fra Byen paa Jisen over til Sundbye paa hiin Side, og man har allerede trækket Vogne over med Læs paa. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. s. Den 27 hujus Hr. Wandall leveret til tre meest trængende. Den 30 indsendt med Hosskrift: Lovet været Herren, som hidindtil har hiulpet 1 - Nok i Papiir Desuden i Cassen Er 3 1 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Fra en veltænkende Velgiører er mig til Frue Kirke tilsendt, en Bancoseddel paa 10 Rdlr. for hvilken Gave jeg paa Kirkens Vegne skyldigst takker Christen Schandorph.
Jyske Efterretninger, 1779-12-31
Døde. Den 22 hujus i Kirketerp Præstegaard Christian Frederich Nors, halvandet Aar. Den 25 i Ruberg Præstegaard Sogn nepræsten Hr. Monnichs Kiereste, nogle og 40 Aar. Den 22. her i Byen Skipper Lassen Linds Hustrue, Anne Villadsdotter, 19 Aar.