JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1828-12-13
Fra Constantinopel gaae Beretningerne til den 13de Novbr. Sultanen opholder sig bestandigt i Leiren ved Ramis=Tschiflik, bog er han formedelst det slette Veir dragen ind i den derværende Caserne, hvorhen Ministrene hyppigen blive kaldte til Conferencer. Mandskabet er af samme Grund indqvarterret deels i Casernen, deels i Forstaden Eyub. Sultan Mahmud skal have besluttet at fortsætte Krigen i Vinter. Den Omstændighed, at der endog paa denne Tid af Aaret, da de tyrkiske Hære ellers pleie at opløse sig, indtræffer Tropper, fornemmeligen Cavallerie, hertil fra Asien, hvilke derpaa fortsætte deres Marsch til Balkan, synes at bekræfte denne Beslutning. Det nyligen her igjennem marscherede Corps under Tschapan=Oglu (Dschelaleddin=Pascha) var 12,000 Mand stærk, den største Deel Cavallerie; ogsaa Nu ri=Pascha af Adana er indtruffen hertil med et betydeligt Cavallericcorps. (Det er besynderligt nok, at Tyrkerne kunne underholde et saa talrigt Cavallerie i Marken paa en Tid, da baade Heste og Qvæg styrte for Russerne af Mangel paa Næring.) Storme og den ved Vinterens Komme forsvundne Frygt for en Landgangsforsøg af den russiske Flaade i det sorte Hav have bestemt Sultanen til at give befaling til den ved Mundingen af Bosphorus stationerede Flaade, at vende tilbage til Arsenalet i Constantinopel; dog skulle nogle Fartøier af denne Flaade have erholdt Ordre at seile til Hellespont, paa hvis Bredder en nye Leir ved Rygtet om den forestaaende russiske Blokade af Dardanellerne, sammendrages under Sari-Suleiman-Paschas befaling. Den afsatte Storveziers Broder er hæftet i disse Dage, og hans samtlige Formue confiskeret. Alisch Pascha, der i Løbet af dette Feldttog har udmærket sig ved flere Leiligheder, stiger daglig i Storherrens Gunst, og har nylig erholdt Rang som Pascha at tre Hestehaler. - Sultanen har fornyet sine stræng befalinger og alle Musselmænds Bevæbning fra 13 til 60 Aar. Udstædelsen af den ovennævnte befaling til Storvezieren, for enhver Priis at tage Barnatilbage, er officiel bleven bekjendtgjort. Den forrige Storvezier skulde have været henrettet, men er bleven benaadet paa Seraskierens Forbøn og allerede ankommen til sit Forviisningsted Gallipoli.
Viborger Samler, 1828-12-13
Grækenland. En Skrivelse fra General Church til Grækenlands Præsident melder, at den græske Flotille har forceret Jndløbet til den ambrakkiske Havbugt til Trods for Jlden fra Forterne ved Pantokrator, Prevesa og Punta, som desuden understøttedes ved en levende Geværild af Tyrkerne i Prevesa. De omtalte Batterier ligge paa begge Sider af denne Gjennemfart, der er saa snæver, at et Geværskud kan række fra den ene Side til den anden. Fra Landsiden har Generalen nu omringet Bugten, og bemægtiget sig mange Skibe, en Deel Fanger og en Transport af 300 Muuldyr, som vare bestemte til MessolonghiHan erklærer imidlertid, at han behøver Understøttelse, hvis han skal kunne forfølge sine Fordeele. -
Viborger Samler, 1828-12-13
Jfølge Depescher fra General Maison af 9de November skulle Sygdommene i den franske Hær være betydeligt i Aftagende. Kulden yttrede en gunstig Jndflydelse paa Sundhedstilstanden, som ligeledes forbedredes ved den gode Forpleining, som man nu var istand til at forskaffe Tropperne ved de regelmæssige Leverancer fra Jtalien. - Courier Jrangais siger: "Man forsikkrer at Grækenlands Uafhængighed nu er bestemt ved et formeligt Document af Frankrigs, Englands og Ruslands Gesandter; de tre Magter skulle gjensidigen have forpligtet sig til at forsvare deres Værk, men Grækenlands Grændser ville ikke omfatte mere end Peloponnes og Cyeladerne.
Viborger Samler, 1828-12-13
Portugal. Om Jnfantens Sundhedstilstand circulere de meest modsigende Rygter. J Paris og selv i Lissabon har man havt den Efterretning, at han var død. Andre Beretninger saavel i engelske som franske Blade skildre hans Tilstand som farlig; imidlertid er der Grund til at troe, at det almindelige Onske at blive ham qvit bidrager til at overdrive disse Skildringer, og ifølge de sidste i den engelske Courter meddeelte Beretninger fra den brittske Generalconsul Matthews befandt han sig i Bedring. Det hedder, at de Apostoliske have besluttet i Tilfælde af hans Død at udraabe Jnfantinden af Beira til Dronning under hendes Moders Formynderskab. Der fortælles i franske Blade, at Jngen uden Lægerne faaer Adgang til ham, at hans Moder besørger hans Spisers Tilberedelse, og at Hertugen af Cadaval bestyrer Forretningerne. Fra Patriarchens Pallads er et Huusalter bragt i Jnfantens Værelse, Hæftelserne tiltage endnu. Man anstaaer Antallet af de til Spanien flygtede Portugiser til imellem 4 og 5000. Ved den Kjørsel, der blev saa uheldig for ham havde han paa portugisisk Viis bundet sig fast til sit Sæde, og blev saaledes et langt Stytte slæbt med af Mulerne. -Der skrives fra Havre at man der i to Postdage ingen Efterretninger har havt fra Portugal, hvorfor man har største Aarsag til at troe, at Brevene blive tilbageholdte i Lissabon. Den sidste Gang medbragte Paketbaaden kun 1/2 Deel af det Antal Breve, som den pleier at have, og de fleste af disse vare brudte. - Expeditionen imod Terecira er bleven adsplittet af en Storm og en Fregat kommen tilbage til Tajo i en megetabeskadiget Tilstand.
Viborger Samler, 1828-12-13
Blandet. Saavel i London som Paris ventede man, at der i Løbet af Vinteren vilde blive sendt Gesandter til Constantinopel for at pleie Fredsunderhandlinger; man troer, at begge Hoffer have allerede samtidigen afsendt Courerer for at bevæge Sultanen til at give efter. - Den kongelige Domstoel i Paris havde i April viist de i forrige Aars November=Myrderier Saarede med deres Klager imod Statsraaderne Franchet og Delavau til Statsraadet. Nu har denne Autoritet afviist Klagen og det, hvad Franchet angaaer fordi han har handlet efter Authorisation af Ministeren for det Indre og i hans Navn." I Henseende til Delavau, dengang Politiepræfect, saa ansaae Statsraadet ham ikke for at være ansvarlig for Militairets Fremgangsmaade, efterat dette af ham var reqvireret. - Den sidste Colonne af de franske Tropper i Spanien er ankommen til Bajonne. En Rønne, der formedelst Mishandlinger er flygtet fra et Kloster i Marseille, er af Biskoppen fritagen for den Forpligtelse at vende tilbage. - Det er nu beviist, at Abbe Busson, det nylig er udnævnt til Generalsecretair for det geistlige Ministerium, er en Missionair af Lazaristernes Orden og een af sammes Bestyrere. "Hvorledes kan," siger Courier fremgars, "Ministeriet fordre Fuldbyrdelsen af Forordningerne af Juni Maaned, naar Ministerens Repræsentant selv hører til en af de ved Loven forbundne Ordener,
Viborger Samler, 1828-12-13
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 3de Decbr. Hamborg 2 M. , a vista 301. Species 208. - Specier solgtes til 12 Mk. 2 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 85 a 85 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 101 1/2 a 102 Rbdlr. rede Sølv eller 100 Rbd. Sedler. pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1828-12-13
Under 28de Novbr. er udkommen følgende Kongl. Plakat, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. a. Gjøre vitterligt: Da den er anseet tvivlsomt, hvorvidt de i Forordningen omde latinske Skoler af 11te Mai 1775 s. 66 indeholdte. Forskrifter ere ophævede ved den senere Forordning om de lærde Skoler af 7de Novbr. 1809, saa ville Vi herved allernaadigst have disse Forskrifter gjentagne, dog med nogle Forandringer og nærmere Bestemmelser, som Vi have fundet hensigtsmæssige. Thi byde og befale Vi, som følger: §. 1. Jngen, der driver Næring som Værtshuusholder, Kroemand. Billardholder, Konditor, Restaurateur eller Gjæstgiver, maa tillade nogen Discipel af de lærde Skolen at sidde i deres Huse for at drikke eller der at forsamle sig eller have nogetslags Spil, af hvad Navn nævnes kan, alt under Straf for Værten af en Mulkt, fra 2 til 10 Rbd. Sølv efter Omstændighederne, hvilken Mulkt, der bliver at dikkere af vedkommende Politieret, tilfalder Skolens Bibliothek. F. A. Den Voxne, som beviisligen forfører en Skolediscipel til usædeligt Forhold, bliver derfor at straffe efter Lovens 6223, saaledes som dette Løvsted er forandret ved Vor Forordning af 24 Septbr. 1824.
Viborger Samler, 1828-12-13
Efter Hjemkomsten fra sin Reise i Jylland i Juni 1826 tilkjendegav Hs. Majestæt Landhuusholdningsselskabet, at Undersøgelser skulde anstilles, hvorledes der kunde raades Bod paa Manglerne ved Kalkgruberne ved Dauberg og Mønsted Sogne, omtrent 2 Miil fra Viborg. Selskabet valgte da Hr. Prof. Bredsdorff og Kontrolleur ved det Segebergske Gibsværk, Hr. J. Sunne, til at foretage Lokal Undersøgelser og lede de Arbeider, som strax kunde foretages. De vare der i Sommeren 1827 og Førstnævnte har i Tidsskrift for Naturvidenskaberne No. 15 for 1828) givet Efterretning om deres Forretninger der. Præsten Hr. Friis anlægger en ny Kalk grube efter de givne Forskrifter. Jstedenfor at Red gangen fra Jordens Overflade til den Dybde, hvor Kalken findes, hidtil altid var igjennem en næsten tragtformig Fordybning, og Transporten af den brudte Steen var besværlig af Trapper ved Bæring, bliver en perpendikulair Schacht anlagt, og Stenens Opvinding ved Bradspil udført m.m., og ved Opnens Indretning vil ligeledes Forbedring blive gjort. Ifølge private, temmelig paalidelige Efterretninger, som imidlertid trænge til nærmere Bekræftelse, skal Assessor i den Kongl. Lands=Overret samt Hof- og Stadsret i Kbhvn. Hr. Kammerjunker F. v. Urne være udnævnt til Amtmand over Skanderborg Amt, Stiftamtmand over Jsland, Hr. Kammerjunker P.F. Hoppe til Amtmand over Veile-Amt, og Amtmanden over Veile-Amt Hr. C. G. v. Rosenørn til Stiftamtmand over Aarhuus Stift. (Hors. Av.)
Viborger Samler, 1828-12-13
Festen paa Skydebanen vil finde Sted paa Tørsdag (den 11te d. M.) Omtrent 400 Personer ville deeltage heri. De fornødne Arangements ere trufne af Selskabets Medlem Hr. Conferentsraad Manthey. De allerhøieste Herskaber ville blive modtagne med en Sang af Dr. Heiberg. Man har beregnet for Hoffets Sulte 60 Pladser.
Viborger Samler, 1828-12-13
Frederikshavn den 7de December. Efter et meget haardt Veir opdagedes i Dagbrækningen den 4de Dennes en Brig, hvis Master laae næsten ligemed Søen, staaende paa Kysten udenfor Østerversted i Horns Herred, Hjørring Amt. Ethvert anstillet Forsøg til Bjergning af Mandskabet, der befandt sig i Stormærset, mislykkedes desværre den Dag. Henimod Aften saaes Skibet betydeligt krænge og den mørke Nat indtraadte, medens hele Tiden Stykker af Skib og Ladning inddreve. Kun af og til, naar fra Stranden en Lygte viistes iveiret, eller med et Fyrtøi gaves Jld, overbeviistes de bekymrede Kystbeboere, den civile Ovrighed og andre Tililende, at de Ulykkelige, af Vind og Son overdøvede Jammerskrigende, endnu taltes blandt de Levende, og at alt Haab om Redning endnu ikke var aldeles udslukket. Saaledes ventedes næste Dags Komme med en Ængstelighed og en Længsel, som den, der følte det, vistnok ikke er istand til at beskrive. Solens første Straaler overbeviste om, at de i Nød stædte endnu befandt sig paa det usikkre Vrag, udsat for, med hvert Bølgeslag at favne Døden; dette bragte nyt Liv og Virksomhed i Alle og især i de saa, men ægte Sømænd, der vare tilstede. Under Mængdens himmelstigende Bøn og taarefyldte Øine, begave disse Kjekke sig i en lille, neppe fuldstændig udrustet Baad, imod de frygtelige Brændinger, som trende Gange uagtet Vragets korte Afstand viiste dem truende tilbage. Dog ikke ændsende den synlige Død og Ødelæggelse, lykkedes Gjennemfarten til Vraget den fjerde Gang, og otte Englændere, efter hver for sig med et tilkastet Toug om Livet at være halet gjennem Søen ind i Baaden af de daadfulde Redningsmænd bragtes lykkelige i Land, under Tilskuernes Jublen og opstigende Tak til det alvise Forsyn. - J høi Grad ynkeligt var imidlertid Synet af de Ulykkelige, der vare mere døde end levende efterat de havde været i en saa forfærdelig Stilling i 40 Timer og uden al Vederqvægelse. Det var øiensynligt, at flere af dem vilde neppe have holdt ud over et Par Timer paa Vraget, og ingen af dem vilde vistnok have oplevet Solens Nedgang. De Skibbrudnes Modtagelse og Behandling var saaledes, at den danske Piedbroder taknemmeligen vil erindres af dem, hver Gang de fremdeles paa Livets Vandring maatte passere den danske Val. - Briggen hedte Doris og Cap tamen Thom Orven af Sunderland, kommende fra Danzig bestemt til London med Rug og Pibestaver, Af Ladningen vil blot enkelte Pibestaver, og af Skibet, noget Jnventarium og Skrog, blive reddet. Resten er total forliist. - Efter Districtslægens Erklæring ere de Skibbrudne uden Livsfare.
Viborger Samler, 1828-12-13
Ved Tallotteriets 1304de Trækning i Kjøbenhavn den 9de Decbr. udkom følgende Nummere: Paa 3die Søndag i Advent prædiker i Domkirken Hr. Stiftsprovst Schjødte. J Søndresogn Hr. Pastor Friis.
Viborger Samler, 1828-12-13
Bekjendtgjørelser. 400 Rbd. Sølv, Holstebroe Kjøbstæds Skole= og Fattigvæsen tilhørende, kan i indeværende December Termin erholdes til Laans mod anordningsmæssig Sikkerhed. De, som attraae dette Laan, ville behage derom at henvende sig til undertegnede Stedets Byefoged. Holstebroe, den 9de December 1828. Fugl.
Viborger Samler, 1828-12-13
Da sidste Torsdag i indeværende December Maaned, hvorpaa det i Stiftamtmand, Kammerherre Schestedts Dødsboe bestemte ordinaire Qvartalsmøde skulde afholdes, er en Helligdag, saa bliver dette Møde ikke afholdt. - Skulle det imidlertid inden næste Qvartals møde ansees nødvendig at bestemme en Extrasamling i Boet vil saadant nærmere vorde bekjendtgjort af undertegnede Boets Skiftecommission. Holstebroe og Winderup den 9de December 1828. Fugl. Boserup. Til Efterretning saavel for Arvinger som Creditorer i afgangne Christian Michael Testrups Bo paa Viffertholm hvem der i sin Tid, som myndig Arving, har tiltraadt Boet efter sin afgangne Fader Krigscommissair Testrup og ligeledes Boet efter afgangne Lieutenant Hans Sonne, begge paa Vesterriis bekjendtgjøres herved, at de maanedlige Skiftesamlinger nu opberer og at derimod en Skiftesamling i Boet bliver afholdt hos undertegnede Procurator Petersen paa Duegaard, den 16de Januar 1829 om Formiddagen Kl. 11 hvorved den endelige Repartition over Boets Deling vil blive fremlagt og Boet samme Dag sluttet, saafremt ingen uforudseete hindringer skulle indløbe. Hobroe, i Skiftecommissionen i C. M. Testrups Boe, den 7de December 1828. Holm. Petersen.
Viborger Samler, 1828-12-13
Proclamata. Alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Boelsmand i Odde, Als Sogn Hindsted Herred, Anders Andersen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 til for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hobroe den 30te Novbr. 1828. Muhle.
Viborger Samler, 1828-12-13
Ved Proklama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, og ved Nibe Byetingsret, ere Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i afgl. Kjøbmand Mogens Peter Schibbye og hans efterlevende Enke Jnger Cathrine fød Houbroe af Nibe, deres fælleds Boe, indfaldt med 12 Ugers Varsel, til forinden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Nibe den 10de Decbr. 1828. Koefoed.
Viborger Samler, 1828-12-13
Ved Prollama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved Nibe Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogen at fordre i afgl. Regiments- og Districtchirurg Lorenz Lorentzens Dødsboe af Nibe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til forinden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret; hvilket herved bekjendtgjøres. Nibe den 10de Decbr. 1828. Koefoed.
Viborger Samler, 1828-12-13
Udkommen er: Nordlyset. Et Maanedsskrift af S. S. Blicher, og J. M. Elmenhoff. November=Hæftet 1828. Jndhold: De Jndmurede. (Anden Sang.) - Vildttyvene, eller den varme Prøve. Af Wilh. Blumenhagen. (Sluttes i næste Hæfte.) - Den qvindelige Alders Trappetrin. Af H. Zschokke. - Frivillige Vovestykker. - Tale ved salig A. H. Niemeyers Grav. Af Prof. Marks. - Forsamling af en Methodistsect. - Noget om Giftslangernes Bid. - Tal=Gaade. - Riimbrev til Nicolay Weissner.
Viborger Samler, 1828-12-13
Læsefrugter. November=Hæftet 1828. Jndhold: Prinds og Kræmmer som Medheilere. En historisk Novellette af Blumenhagen. - Trommelfri- og Klingegut. Fortælling af La Motte Fogne. - Falkeneer-Bruden. (Slutning.) - Apopthegmer af L. Schefer. - D. K. Høiheder Prindsesse Wilhelmine Marias og Prinds Frederik Carl Christians høie Formæling. Et Digt af Miller. - Den 1ste November, 1828. - Prolog i Anledning af Formælingsfesten.
Viborger Samler, 1828-12-15
Rusland og Tyrkiet i deres Forhold til Europa.
Viborger Samler, 1828-12-15
Lader os aldrig glemme, siger Journal des De dats, men lad det heller vække Frygt hos os, at en syg phantastisk Jndbildningsskraft ikke forstorrer den virkelige Fare. Ligesom forhen hiin Stad, med Capitoliet, saaledes har Rusland een eneste, en stor, en fremskridende Politik. Den har den, fordi den er i Stand til at besidde den, fordi i den moralske som i den physiske Verden enhver Ting, ethvert Væsen, efter de givne Omstændigheder, opfylder sin Stillings Love, som blive Nødvendigheder for sammes Natur. Ruslands Politik er ikke indviklet; det er dens Fordeel. Lader os kaste et Blik paa Chartet: Rusland ler sikkret i Rygggen; fra begge Siderne er det ligesaa lidet tilgjængelig, hverken Mongolerne eller Svenskerne ville meere oversvømme det; det er derfor i en Stilling, hvori det maae skride fremad. Ligesom Oceanet frister Beboerne af en stor Kyststrækning, saaledes maae Europa og Asien, hver paa sin Viis, friste den moskovitiske Cars og hans Hærs Blik. Det Modsatte vilde være et Underværk. Men lader os ikke være saa daarlige at troe, at Rusland er umiddelbar og allerede nu farlig for os; Europa er endnu for kraftig, og der er ingen Grund forhaanden, hvorfor dens Kræfter i denne Henseende skulde tage af. Den første og nærmeste Muur er Preussen; er end dets Staters Beliggenhed slet, saa ere dets Fortificationer umaadelige: dernæst Østerrig, en mindre krigsvant, men fastere bygget Vold. Jkke ville vi glemme Frankrig, Europas Centrum og Reserve, endnu stærkere, siden det har ophørt at overskride sine Skranker, siden dette Ocean flyder indenfor sine Bredder. Frankrig har ogsaa sin Eenhed i Gebeet; er det blevet svagere paa Grændsen af Nederlandene, saa har det derimod paa alle andre Sider beholdt sine naturlige Grændser. Paa den anden Side er Asien alt for umaadeligt, til at det strax i et Øieblik skulde blive den moscovitiske Ærgjerrigheds Bytte. Persien har sine Orkener, der ikke ere mindre frygtelige end Libyens. Man maatte, som Tammerlan, staae paa Hindostans Bjergryg, for at kunne sætte sin Fod derhen. Det bliver ikke Kosakkerne, som skulle overstige Verdens høieste Bjerge, den sande orientalske Pendant til Armenien. Men naar Rusland vogter sig for directe Angreb paa det krigerske Europa og Asien, saa vil det paa middelbar Vei opnaae Alt. Denne Vei er foretegnet det af Car Peter den store, i det han lagde Grunden til Alt har denne overordentlige Mand i Alt i sit umaadelige Rige vidst at holde den rette Maade. Russernes Rolle havde ikke været glemrende; den maatte blive grundig og fast. For at forhindre, at hans Nations Letfærdighed skulde medfore Fare for dens Skjebne, bøiede han den under en streng Disciplins Love Den preussiske Barskhed blev formælet med den moscovitiske Haardhed. Dette gloende Jern, som skulde hærdes i Nordens Jis var grundigt blevet bearbeidet. Catharina forstod fuldkommen Peters Politik, og vidste at benytte den i dens hele Omfang. Hverken Alexander eller Ricolaus ere vanslægtede. Polen, Tyrkiet, Sverrig, Persien have Tid efter anden gjort denne Erfaring.
Viborger Samler, 1828-12-15
Rusland besidder et fortræffeligt System af militair Colonisation, naar jeg siger fortræffeligt, saa mener jeg, fordi det passer ganske for det Land paa hvilket og i hvilket det anvendes. Rusland skrider meget langsom fremad, det synes aldrig at have pundet Noget, man skulde næsten sige, at det ikke stræbte efter Hæder; imidlertid har det, saa at sige usynligt, i sine Lande=Oversvømmelser opslugt uhyre Districter, Districter, som for det have den største Vigtighed. Men det under ikke voldsomme Coups; det undgaaer Bonapartes emphatiske Sprog. Man horer ikke Navnet: det store Rige gjenlyde fra dets Mund. Man vil sige, at Tyrkiet kan saare det, Polen gjøre det uroligt Sverrig overfalde og bekrige det, hvad siger jeg, Persien selv true det med Fare: saa fuldkommen kjender det den Kunst at gjøre sig frygtelig, idet det anslaaer sin Styrke lavt; ogsaa vi Rusland, saa længe som det forer Maadeholds Sprog, endnu ikke have berørt Hercules's Støtter. Hvorfor foretrækker nu Rusland ikke Rygte og Larm for Handling, Fordi Peter den store har indpodet det en Jdee og Civilisation, som aldrig vil bringe det i Fare. At opbringe Europa, saalænge man behøver dets Underviisning, vilde være den største Daarskab. Det er Russerne høist vigtigt, at uddanne deres Aand- og at hæve deres Kunster og Jndustrie paa samme Trin som det øvrige Curopas, i det mindste i et vist Forhold. Ved Sagtmodighed og Mildhed vil det vinde vor Tilbøielighed. Det kunde næsten synes, som om vi erobrede det før det paalægger os sine Love. Rom havde civiliseret sig ved Grækenlands Kunster, førend det beherskede dets Kongeriger og Republikker. Naar i Øvrigt Rusland har umaadelige Fordele ved sin Stilling, saa mangler det dog et materielt Middelpunct. St. Petersburg kan ikke vel være det; mindre begunstiget end det gamle, Lys og Kraft udbredende Rom, har det ogsaa een stor Feil. Bygget af Skinsyge imod det, i det Mindste ved sin Hærs urolige Aand, endnu truende Sverrig, opveier denne Hovedstad ikke, i Henseende til Beliggenheden, Ruslands Moscau. Nu har Sverrig givet Slip paa denne Verdens Storhed; det har trukket sig tilbage i sit nordiske Kloster, og indsluttet sig i sine Jisbjerge.
Viborger Samler, 1828-12-15
Petersburg er nu en stor Modsigelse eller i det Mindste en Jnconseqvents. Elementerne have beviist det for 3 Aar siden. Men Moscau selv er ingen tilstrækkelig Støtte for et Universalherredømme. (?) Et Centralpunct er nødvendigt til Udførelsen af denne store Plan; saaledes have Rom og Persien vedligeholdt sig i ældre Tider, og Carl den store i Middelalderen; Napoleon havde den samme Jdee, men forstod ikke at udføre den. Frankrig kan være et Middelpunct, men Rusland kan ikke være det fra nogen Side (?) Lader os gjentage det endnu engang, Faren er endnu fjern; mange Politikere ville endogsaa synes at der slet ingen Fare er forhaanden. Tydskland vil sove i Europa, England i Asien, indtil Rusland vækker dem. Denne Rolighed er for Øieblikket grundet paa Fornuft og Sikkerhed. Men Tydskland maae ikke forglemme, at Keiseren af Rusland omslutter det paa alle Sider ved sine Bundsforvante. Han selv, at tydsk Herkomst, har Jndflydelse i Stuttgaard Carlsrube, Berlin, Weimar og Oldenburg. Danmark og Nederlandene ere forbundne med ham ved Slægtskab. Dette er Begyndelsen til en, for Rusland egen, Politik, hvorved det stiller sig uden for det østerrigske og engelske Cabinets berygtede Ligevægtsystem. Denne ydre Politik er den voxende Frugt af en indre Politik, som Tiden og Ruslands erkjendte Klogskab maa og vil vedblive at følge. Denne russiske Viisdom bestaaer deri, at det i lang Tid ikke har angrebet Persien og det ottomanniske Rige, men har oppebiet en fast og sikker Besiddelse af Polen og Kaukasus. Man maa længe nok sige, at Polen ikke elsker sin nærværende Herre, Folken er af Slavisk og ikke af germanisk Stamme. Polen er det første Skridt udenfor det egentlige Rusland. Jkke engang ved Besiddelsen af den østerrigske og preussiske Andeel og Krakaus halv uafhængige Gebeet er Polen ganske completteret. Østerrig veed re godt og Preussen ogsaa nogenledes at der endnu gives Slaviske Provindser, som grændse dertil, og som aldrig have været polske.