JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-20
Rettelser. J No. 38, S. 603, Lin 14 fra neden, for, en Miniaturmalerie læset Miniaturmalerie. - J No. 40, S. 631, Lin 15 fra neden, og de øvrige Steder, for: Junge læs: Jonge. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
(Jndsendt.) Uden at indlade sig i at anstille bemærkninger over Vigtigheden af den Anke imod Hr. OverAuditeur Johnson, Byefoged i Skielsker, at han skriver Skielskjøre og ikke Skjelskør, (see: Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 38, undertegnet, J.); at man, naar man turde følge Etymologien, burde skrive Skielfiskøre, hvis Oprindelse Pontoppidan hidleder fra Skiel fiskens Fangst; - at flere Navne, saasom Helsin ger, Korsør, Dragør o. a. f. noksom vise, at Endelsen "øre er bleven forvandlet til "ør, og at Byen neppe nogetsteds findes skreven Skielskjøre, 4 maatte det tillades Jndsenderen at give sin Mening om Etymologien af Endelsen føre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
det gamle danske Sprog blev en noget udgaaende Landpynt, især af en noget bøiet Dannelse, kaldet Øre, det samme findes i det Jslandske Sprog; slige udgaaende korte Landpynter kaldes der Eyre. Eyra betyder paa Islandsk Øre. Det er derfor uden Tvivl rigtigt, at Endelsen øre, er bleven forvandlet til "ør, men og somme Steder til "øe; thi man siger i almindelig Talemaade ikke Dragør, som J., siger, men Dragøe, skjøndt der ingen Øe er. Jndsenderen udleder derfor Etymologien af Navnet Helsin ger, som, efter hans Tanker, naar denne skulde følges, burde hedde Helsingeøre, deraf, at Stedet ligger ved en noget udgaaende Landhuk. Tilnavnet Helsinge er uden Tvivl kommet af, at der i Fortiden har paa visse Aarets Tider opholdt sig der en Mængde af en Art Vildgjæs, som kaldtes Helsinger; de komme endnu om Sommeren, og yngle i de ferske Søer og Moser der i Egnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Dragøe eller Dragøre har uden Tvivl faaet sit Tillægsnavn af, at der først har nedsat sig Dragere eller Arbeidsfolk, som lode sig bruge tilat drage Fiskegarn eller deslige. Korsør har maaske faaet Navn af, at der paa et af derværende Landører har været opsat et Kors, til Minde af et eller andet Tilfælde, eller til Tiltzedelse i Catholicismens Tid. Efter Etymologien skulde Stedet uden Tvivl skrives Korsøre, med et lidets, og ikke som J., med et langt s. Paa samme Maade, mener Jndsenderen, kunde forklares, hvorledes Navnet Skielskør, efter Etymologien, skulde skrives *), naar man først Jndsenderen mener, det efter Etymologien og den efterfølgende Forklaring, egenlig i alle Tilfælde skulde skrives Skielsøre; men for Velklang, eller fordi det er blevet et Bye navn, kunde man kalde det Skielsker. kjendte Oprindelsen af For= eller Tilnavnet, om det kommer af et Skiel paa Landet, hvilket adskilte tvende Jordlodder eller deslige Districter, fra hinanden, som Land=Øret endte med, eller af Skjælfiskefangst, som i fordum Tid har været der betydelig - han maa tilstaae sin Ukyndighed, og har ikke Pontoppidan ved Haanden, men han kjender ikke den Saltvandsfisk, som paa Dansk kaldes Skjælfisk. Paa Vestkysten af Holsteen, nemlig i Nordsøen udenfor Elben, har man Schell fisch, som ligner meget dem, vi her kalde Kuller. Sluttelig, da her er Talen om det danske Sprog eller Steders Benævnelsers Retskrivning, ønsker den, der har skrevet disse Linier, Forklaring, paa, i hvilke Ord og Stavelser man skal bruge det danske i og i, som Vocal eller Consonant. Til Begyndelsesbogstav i Ord, saasom jeg, o. s. v., forekommer det Jndsenderen, at man nødvendig bør bruge i, som og i Ord, hvori det er Begyndelsesbogstavet af en Stavelse, kan og maa det bruges saaledes, men i Ordet Skielskør, synes ham det lille i at henhøre til Retskrivningen. Pen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
(Jndsendt.) Bidrag til Kundskab om Culturens og Smagens Fremskridt i Store Ravnekrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
(Af Hoftidenden.)"Hertil er paa sin Konstreise ankommen den vidtberømte store Comi-Tragiker Hr. Buldrian, v. Donnerwetter, som vil have den Ære at opvarte det konstelskende Publicum med en Aftenunderholdning, ialt bestaaende af 97.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
forskjellige deels declamatoriske, deels musicalske, deels mimiske Stykker, hvoraf man her giver sig den Frihed at nævne de vigtigste: 1.) Overturen af die Zauberfløte, hvortil Hr. v. Donnerwetter accompagnerer som Papa gen, og der faaer Leilighed til at lade sin Fløite stemme høre, til Alles Forundring. 2.) En Scene af Ulysses v. Jtacia; declameres paa Tydsk. 3.) Madame Vulgivag i Costume, som declamerer, siddende i et Bad, et nyt af Hr. Panchrus forfattet Digt, "Susannes Klagesang kaldet. 4) Protheus, et stort mimisk declamatorisk Forsøg, hvori Hr. Buldrian v. Donnerwetter vil efterligne adskillige velmeriterede Mænd, i Ugleby, deres Stemme, Gang, Manerer u. paa det frappanteste. 5.) Et Qvodlibet ingeniosum, hvori Hr. v. Donnerwetter afsynger een af Mad. Catalanis Bravourarier, og viser sin beundringsværdige Færdighed i Fistelens og Bassens Sammensmeltning. 6.) Hr. Stopsa declamerer, i Costume af Souffleuren i Skuespilleren mod sin Villie, en Scene af det store Sørgespil Gielden (die Schuld) ved Müllner. 7.) Udvalgte Stykker af Grecourt, declameres af Mad. A. Chaqun. 8.) Pas-de deux paa den slappe Line af Hr. v. Donnerwetter og den lille Mademoiselle Amourette. 9.) En stor Cantate, Jerichos Beleiring kaldet, med Musik af Abbed Vogler, hvori Hr. v. Donnerwetter vil lade sin Bas træde i Basunernes Sted og derved bringe Murene til at falde. 10.) Øiensproget, et splinternyt Forsøg i Øien Mimiken; Scene af et stort Syngespil. 11.) Scener af Nathan den Vise. Den Vises Rolle declameres af Hr. v. Donnerwetter, i spansk Dragt. (NB. Da det tyrkiske Costume ikke klæder Hr. v. Dønnerwetter, saa vil Publicum gunstigst undskylde, at han ifører sig det spanske.) 12.) David og Goliath; begge i Costume. (Da Goliaths Philisterdragt heller ikke klæder Konstneren, saa vil Publicum ligeledes undskylde, at han ifører sig en tydsk General-Feldtmarschal Uniform, især da Digtet bliver declameret paa Tydsk.) 13.) En Æggeballet, efter Hr. JacobiFrancks Composition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Det ærede konstskjønnende Publicum vil heraf gunstigst see, at denne Aftenunderholdning vil yde det en ligesaa mangfoldig som interessant Konstnydelse, og det udeelte bifald, som Undertegnede overalt i Europa, ved de fornemste Hoffer, har fundet, er ham Borgen for, at han helle ikke vil savne den tilbørlige Opmuntring hos det herværende Publicum. Buldrian v. Donnerwetter, Declamator og første Sanger ved det store Theater i Plaun."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Svar, i Anledning af det i Kjøbenhavns Skilderie No. 7 og 8 d. A. fremsatte Spørgsmaal: "Er Underviisning i Landsbyeskoler, om Agerdyrkning, gavnlig eller ikke?"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Forfatteren af det opkastede Spørgsmaal har yttret, at det for ham var vigtigt at komme til et sikkert Resultat af denne Sags Undersøgelse, og har, i dette Øiemed, opfordret Jndsenderen af nogle i Kjøbenhavns Skilderie No. 98 f. A. indførte bemærkninger, angaaende det Meget og Mangehaande, som har været foreslaaet til Almue Ungdoms Underviisning i Landsbyeskolerne, til nærmere at udvikle den i disse bemærkninger yttrede Paastand, at Underviisning i Landsbyeskoler i Agerdyrkning, ikke allene ansees overflødig, men endog skadelig; det vorder saaledes Pligt, at yde mit ringe Bidrag til Sagens nærmere Undersøgelse og derhos gjøre Rede for, hvad der foranledigede forbemeldte bemærkninger, saa meget mere, som Forfatterens Jnteresse for Sagen og derhos yttrede Gavnelyst, er umiskjendelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
J Kjøbenhavns Skilderie No. 76 f. A. læstes et med Varme skrevet Forslag, under Overskrivt: "Bidrag til at besvare Spørgsmaalet: hvori skal Almuesmanden i vort Fædrenelands Skoler undervises." Deri tilraades udtrykkelig, at indføre i Almueskolerne Underviisning i Agerdyrkning, Technologie, hvorved Ungdommen lærte at kjende de mathematiske, physiske Principer, som ligge til Grund for alle Haandværker, og endelig Underviisning i de militaire Øvelser. Dette Forslag blev underkastet Kritik i Skilderiet; No. 79, og Forfatteren tog i denne Anledning, til Gjenmæle i No. 83. Ved at have læst disse Modbemærkninger, hvori Forfatteren af forbemeldte Forslag yttrer: "at vort Underviisningsvæsen ikkun endnu er i sin Vugge, at vi ikke engang have fattet Øiemedet for Underviisning rigtig i Sigte, at vi bør give Slip paa Munkeansynet af Underviisningen og træde ud i en renere Sphære i den virkelige Verden; da maae jeg aabenhiertig tilstaae, ikke at kunne skiule Frygten for et farligt Spring af den udvuggede og i Tiden fremvoxende Yngling, og med min indskrænkede Munkeanskuelse af Underviisningsvæsenet torde jeg ei træde ud i den renere Sphære, uden ængstelig Frygt for at blændes af det bebudede pludseligen fremstraalende Lys. Denne ubetvingelige Frygt foranledigede mine Bemærkninger, hvorved jeg tilraadte: roligen, uden Sidespring, at fortsætte Almue-Underviisningen, efter den Kongelige Forordnings Bydende, tilføiende den Paastand, at Underviisning i Skolerne i Agerdyrkningen, ikke alene ansaaes overflødig, men endog for en Skoledrengs Alder skadelig. Jmidlertid skyldes Sandheden den Tilstaaelse: at den mig ubekjendte ærede Forfatter af bemeldte Forslag, som let kunde blænde den med Skoleunderviisning mindre Bekiendte, har med sand Jnteresse for Sagen søgt at anbefale de Underviisnings Gienstande, som ligge Ham paa Hjerte, og derhos tillige med sand Humanitet, med understøttende Grunde fra sin Synspunkt, gaaet de yttrede Modbemærkninger i Møde. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Jndenlandske Efterretninger. Under 13de d. M. er igjennem Rentekammeret, emaneret en Placat, angaaende Repartition af de af den Kongelige Kasse til Arbeide paa de nye Hovedlandeveie, samt til Broers og Steenslusers Anlæg i Danmark, forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1819, hvis Hovedindhold. er: at, efter Afdrag af hvad de, i Følge Placaten af 22de Junii 1819, indkomne Bidrag til den almindelige Veikasse have udgjort mere, end den af den Kongelige Kasse til Arbeide paa Hovedlandeveiene i Danmark, med videre, indtil Udgangen af Aaret 1818, forskudte Bekostnings Sum, saavelsom efter Afdrag af bemeldte Vei kasses i Aaret 1819 havte tilfældige Jndtægter, er den, for Vei- og Broe=Arbeide og til øvrige derhen hørende Udgivter, af den Kongelige Kasse for nysnævnte Aar 1819 forskudte Sum beregnet at have i alt beløbet 54,916 Rigsbankdaler 83 Skilling Sølv, hvorunder tillige ere indbegrebne. Renter indtil 31te December 1819 af ForskudsSummen, forsaavidt denne har oversteget den ved Placaten af 31te December 1813 til et sligt For skuds Afholdelse udskrevne og i den Kongelige Kasse indbetalte Fond. - Til at erstatte bemeldte 54,916 Rigsbankdaler 83 Skilling Sølv blive, i Overeensstemmelse med Forordningen af 13de December 1793, dens 66de §., og Cancellie=Placaten af 30te November 1804, samt i Følge allerhøiest Resolution af 10de i denne Maaned, af Hartkornet i Danmark med indeværende Aars Julii og October Qvartalers Skatter, hver Gang det Halve, at udrede de i nærværende Placat bestemte Bidrag pr. Tønde, efter de i fornævnte Forordnings 30te og 31te §§. foreskrevne Regler. Natten imellem Løverdag og Søndag Kl. 2. afbrændte Hovedbygningen af det fordum som Vertshuus kaldte Tagenshuus, i Falconeeralleen, nu, som Lyststed, tilhørende Hr. Grosserer M. Fonnesbech. Til Udhusene naaede Luerne ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
For omtrent 30 Aar siden overgik Tagens Huus samme Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Det usædvanlig skjønne Veir i Pintsehelligdagen havde, især anden Pintsedag, udlokket den halve Deel af Stadens Jndvaanere til Charlottenlund. Man saae Mennesker af alle Stænder, Aldere og Kjøn, tildeels i al deres Pragt og Herlighed, drage derud til Vogn, til Hest og til Fods. Den ny Vei igjennem Skoven er et meget nyttigt Arbeide, og som, naar den om et Par Aar bliver ret sammenkjørt, vil blive behagelig saavel for Kjørende og Ridende som Gaaende. Veien begynder, som forhen, ved Jndkjørselen, forbi Slotsforvalterens Bolig. Saalangt denne strækker sig er Veien brolagt, det øvrige er Steen og Gruusfyldt. Veien gaaer i lige Linie op til Slottet, hvor den til høire Side bøier af ad Christiansholm, hvilket Stykke er ganske færdigt, og til Venstre til Bernstorffs Allee, hvilket Stykke endnu er ufuldendt. Alle Biveie til Skoven over Grøfterne ere opførte af hugne Quadersteen. og ved Fordybningerne ved Siderne af Veien er, hvor det har syntes at være nødvendigt, sat stærke Egetræes Rækværker. J Skoven er efter høie Vedkommendes Tilladelse opslaaet fem Telte, hvori beværtes med alle Slags Forfriskninger. - Charlottenlund kaldtes fordum Gyldenlund. Efter Prindsesse Charlotte Amalia, som undertiden valgte det til Sommerophold, skal det have faaet Navnet Charlottenlund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Mariboe, d. 15 Mai. En forhenværende Gaardmand i Vesterskjørringe, under Grevskabet. Christianssæde, fik netop Christi Himmelfartsdag det fortvivlede Jndfald at hænge sig selv. Aftes blev en Gaardmand fra Engestofte saa vol deligen overfalden tæt ved Mariboe, uden for Øfsterport Bom, at han, efterat have faaet 3 Saar i Hovedet, faldt i Besvimmelse, saa at den herværende Stiftsphysicus maatte ile ham til Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Ligeledes fandt ogsaa igaar 8 Dage om Aftenen nogle lapsede Drengestreger Sted ved Vesterport imellem en Skomager- og Snedkersvend.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Odense, d. 19 Maji. Med Glæde sees nu at nogle af Odensees Jndbyggere have fattet den for Øinene velgjørende Jdee, at lade deres Gaarde og Huse overstryge med mørk Farve. Det ellers almindelige Overkalken burde, især paa de Steder, der ligge mod Solen, aldeles forbydes, som og saa mange andre Stæder er Tilfældet. JsærGjenboernes Øine lide skrækkeligen derved; endog de blot Forbigaaende svækker det Øinene, som ikke kan erstattes, endskjøndt Byen har en Brillemager. Desuden er det hvide Anstrøg en aarlig De pence, og medfører den Ubehagelighed, at det er en bestandig Jndbydelse for Drenge at bemale saadanne Bygninger med Kull eller Rødkride, og ved Kjørsel og Riden overstænkes ogsaa de skjønne hvide Vægge ideligen, til Eierens Harme. - Suhrs Panorama er i Kjøbenhavn atter bleven forøget med særdeles interessante Prospecter. - Det var at ønske at Hr. Suhr og Brødrene Frey, naar de forlader Kjøbenhavn, ogsaa vilde besøge Odense, hvor vi saa ideligen hjemsøges og udpumpes af de jammerligste Giøglerier, der trække skuelystne Folk Pengene af Lommen, og efterlade yderste Mishag istedet. - Her i Odense sees i denne Tid den Sieldenhed af en bruun, Hingst med aldeles hvide Extremiteter; Hoved, Hale og alle 4 Been, lige fra Kroppen af, ere hvide. Forresten ikke en hvid Plet paa hele Kroppen. - J Onsdags Formiddag hørtes fiern Torden her ved Odense, og med samme faldt ved Klinteberg, hvor Skibene losse om Vinteren, Haal saa store som Hesselnødder. De idelige Regnbyger og den frugtbare Varme, ere en Følge af den vedholdende Tordenluft. Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Odense, d. 19 Maji. Jmorges bleve 6 af de falske Bankoseddelmagere under Eskorte udførte fra Arresten paa den yderste Heed her ved Byen for at kagstryges (2 vare forud transporterede til Kjøbenhavn, hvor de havde hjemme, 1 er syg og 2 ere undvigte. Efter Sædvane stimlede Folk i Hundredtal til for at see Executionen. Maatte Exemplet nu kun tjene til et afskrækkende Speil, for Andre, som enten i det Store eller Smaa kunde begaae lignende Udaad. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Blandede Efterretninger. J det nys udkomne 2det Hefte af Okens Jsis for 1820 anmeldes Etatsraad Schmidt Phifeldecks Bog: Europa und America oder de künstigen Verhaltnise der civilisirten Welt, paa følgende Maade: "Vi kunne ikke meddele vore Læsere nogen Beretning om dette Skrift, men kun melde dem dets Tilværelse, paa det de, der bekymre sig om Europas, især Tydsklands, tilkommende Skjebne, maatte læse det og lægge det paa Hjerte. Det er skrevet i et blomstrende Sprog, med stor, liberal politisk Sands, og med Bekjendtskab om Alt, som, især i de sidste 50 Aar, har bevæget Europa. Paa en Tid, da alle Nationer paastaae Jndrømmelsen, af deres evige Rettigheder og som Rettigheder, forlange dem, medens man kun vil sælge dem samme ligesom en fremmed Vare, og desaarsag handler og skakkrer med dem som med et Allodialgodses Skjæppe=Korn, og kun tilmaaler dem saa meget deraf, som netop den derfor givne Kjøbesum beløber sig til, paa en saadan Tid, sige vi, er det raadeligt, at henvende sine Øine paa et Land, hvor, i det mindste endnu i dette Øieblik, Menneskerettigheder ere Eiendomsrettigheder, hvor ethvert Menneske tør gjøre og tale, hvad der ikke modsiger, eller rettere ophæver de Andres evige Eiendomsrettigheder; thi det lille Ord modsige er underkastet Udtolkninger, eftersom der gives Læsere, der indbilde sig, at Modsigelse ogsaa ophæver de saakaldte evige Rettigheder. Denne Tilstand af Europa paa den ene og af America paa den anden Side, skildres saa mesterligen, at enhver Tydsk, især den, som har Hoved, kan hente Raad der angaaende hvad han skal vorde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Den norske Rigstidende har atter taget til Gjenmæle mod en i Nationalbladet fremsat Paastand, at det ikke paaligger Norge at bære nogen Byrde, der hidrører fra den forrige Dansk Norske Statsgield. Blandt andre Modgrunde anføres, at naar det et tages, at den inden og udenlandske Gieldsmasse, hvorom der var Spørgsmaal, beløb sig til 45 Million Species, til forskjellig Rente fød, deels opsigelig, deels uopsigelig, eller betalbantil bestemte Terminer, for en ringe Deel i Rigsbankpenge Navneværdie, men ellers i Rbp. Sølvværdie og i rede Sølv, og hvoraf Danmark siden Adskillelsen, i 6 Aar allene havde baaret Renterne, saa bør det besvares, om det for Norges Anpart er formeget, til Betaling heraf at bidrage 3 Mill. Rd. Hamb. Bco., mod 4 pCt. Renter &c., hvorhos Norge ved Conv. 6 Art. er tilsagt en nærmere bestemmende Deel af de offentlige Casser og Fands, hvortil begge Riger have bidraget, og hvorom en Opgjørelse senere har fundet Sted, hvis Resultat, med det første kan ventes. Tilstaaer man, at Bidraget ikke er uforholdsmæssigt stort, saa undersøge man fremdeles, om det, da de 3 Millioner fordredes, og Fordringen var retmæssig, var rigtigst at paatage sig denne Sum, eller at vælge en uretfærdig, kostbar, maaskee langvarig og for Handelen ødelæggende Krig. - Udredelsen af de 3 Millioner vil for Norge blive byrdefuld, men neppe vil nogen Rettænkende for Alvor paastaae, at paa den Grund burde Danmark allene bære den hele Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
I Paris var man nyligen i Færd med at udføre en ny Udaad, som dog lykkeligviis blev forebygget. Politiepræfecten var bleven underrettet om, at man forbereddede en Explosion under Hertuginden af Berrys Vindue. Kl. 10 om Aftenen (Natten fra d. 6 til 7 d. M.) begave den tjenstgjørende Major General ved Garden, Marschal Mardonald, sig derhen, efterat han i Forveien havde føjet Anstalter til Misdædernes Paagribelse. Et Korteer efter Midnat indfandt sig virkeligen et Menneske, som henlagde en Petarde, der indbefattede 2 1/2 Pund Krudt, og tændte, i det han gik bort, Lunten med en Cigarre. Han blev strax greben og ført i Vagten, hvor han, udraabende jeg er forloren", faldt i en Besvimelse; men da han var kommen til sig selv igjen, forklarede han, at han hedder Graviers og var Regimentsqvarteermester ved det 5te Reg. Lantsenerer. J hans Lomme fandtes en skjændig Vise om den Kongel. Familie. Efter hans Forklaring, ere endnu 3 Personer, hvoriblandt en Postillion, blevne arresterede. Han tilstod at være Forfærdigeren af den forhen henlagde Petarde. Hertuginden af Berry's, nu officiel bekjendtgjorte, Frugt sommelighed, forklarer tilstrækkelig den sataniske Hensigt med at ville forskrække hende ved Krudt explosionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Første Paaskedag var i Aar, som bekiendt, d. 2 April. Dette er noget, som vi bestemt ikke, og af vore Børn kun saare saa atter ville opleve, thi det vil ikke indtræffe igjen førend 1893 og Hvor lidet selv den meest indbringende Udførselsartikel i Tidens Løb er at stole paa, det viser Norges Trælasthandel, som tilforn var saa anseelig paa Engelland, og nu er hensvundet til en Ubetydelighed. Den engelske Flaade faaer nu uhyre Forraad af Træ fra Asien, Africa og Dalmation. J Africa koster det saare ubetydeligt. Kun er Umagen at fælde det og bringe det til Kysten meget stor, og mange Mennesker tilsætte Livet ved Anstrængelsen i det hede Clima.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
J den Berliner Statstidende erklæres den Efterretning om en i Ostindien allerede for 20 Aar siden afdød Capitain Morgenstierne, der skulde have efterladt 26 Millioner, for noget, der er opdigtet af Bedragere, der gjøre sig en Næringsvei af at indbilde de efterladte Arvinger slige Opdigtelser, for at fralokke dem Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Selskabet for den practiske Haugedyrknings Befordring i London, bestod i Mai 1819 af 60 Medlemmer, og fra Maj til Nov. vare 230 indenlandske Medlemmer komne til. De berømteste Botanikere og Gartnere i andre Lande optages som virkelige Medlemmer, men deres Tal tør ikke overstige 20. Derimod kan der optages saa mange corresponderende Medlemmer, som man finder forgodt. Kongen af Engelland er Selskabets Protector. Det eier i Kensington, 1 Miil fra London, en Hauge, hvori de foreslagne nye Dyrkningsmaader practisk prøves, og aarligen udgives dets Skrifter i 2 Qvarthefter. J dets Forsamlinger har blandt andet været forelagt en ny Drivekasse og skjønne modne Druer (d. 18 Mai); en Green af Loquastræet med derpaa siddende modne Frugter. Dr. Fischer i Moskou havde indsendt en Beretning om en ny Maade at drive Ananas i Casser, fyldte med Jord, ved Hielp af Vanddampe. Der forevistes Guldpepins, gjemte fra October 1818, som endnu fandtes velsmagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
J en oplæst Beretning fra en Hr. Regnier i Cairo paastode, at Apricosen ikke havde hjemme i Armenien, men at den oprindeligen findes vildtvoxende i de frugtbare Egne af Africa. Et nyt Slags Kirsebær af fortrinlig Smag, og en ny Art Ananas (Lemon queen pine) indsendt fra Præsident Bank, forevistes. Gartneren Anderson underrettede Selskabet om hans Maade at forbedre Logdyrkningen ved Forplantning. De forplantede Løg vare tre Gange saa store som de ikke forplantede. Tre Stykker veiede tilsammen 3 3/4 Pund. Ogsaa fremlagdes modne Figner afet Træ, som Pockocke 1648 havde plantet i Oxford. Blandt de indsendte sildig modne Frugter udmærkede især et i Lewes voxet Æble sig, der var 1 Fod 5 Tommer i Omkreds, og veiede 1 Pd. 12 Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 Maji. Cours. Hamb. 2 M. 252, a vista 255. Amsterd. 2 M. - , a vista . . Paris 2 M. - . Spec. 256. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 6 s. Oblig. 71 1/2 a 72. Norske Rigsbanks. 17 a 17 1/2. Svenske S. 59 a 60 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 No Syttende Aargang. No. 43. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Maji 1820.