JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Engelland. (Af Statstid.) Under Debatterne i Overhuset om de Norske Havnes Blokade bemærkede Brev Brey, at der var intet, som forpligtede Engelland til at tage Forholdsregler, for at bringe Norge, til Underkastelst. Kongen af Danmark kunde vel frasige sig Ret dertil; men et Lands Souveranitet kan ikke overdrages til en anden Magt imod dets Jndbyggeres Villie. Denne sin Paastand bekræftede han med en Grotius og Puffendorf og fl. Den beskyldning, at Norge ikke gjorde Modstand; men at denne kom fra en af Danmærk næret Faktion, giendrev han ogsaa med Forsikring, at der i Norge ikke var en eeneste dansk Soldat. Fæstninger, Poster, Grændser, Alt var befat af Nordmænd, som havde sporet at dør for deres Uafhængighed. Den begyndte Underhandling var bygget paa uretfærdige Grundlag: Freden paa Læden, forenet med Krigens Voldsomhed. Videre sagde han, at skiøndt Prinds Christian i Begyndelsen havde handlet efter Fuldmagt, saa havde han siden handlet som Saaverain efter Aftale med nogle af de anseeligste Mænd i Landet. En norsk Rigsdag var bleven fastsat til 10 April, og Forsamlingen havde tilbudt Prinds Christian, Norges Krone, paa den utrykkelige Betingelse: at han skulde renoncere paa Danmark. Lord Grenville, antog med Srey, at en Souverain ikke kan overgive sine Undersaatter til en anden, og at disse have Ret tilat modsætte sig, hvis Overgivelsen strider imod deres Jnterelse. Han meente derfor at det var uretfærdigt at blokere Norge, sigende, de dersom man antog det foren Deel af Danmark, saa havde vi jo Fred med det: attoge vil det derimod for en uafhæng Stat, saa havde det som saadan ingen Fornærmelse tilløiet os, og betragtede vi det som en Deel af Sverrig, sandt han det upassende at sende en engelsk Søemaat hen at rugte Sverrigs Rebellere. Grev Harowhy sandt det derimod af megen Belydenhed, enten Engelland havde garanteret Sverrig Besiddelsen af Norge eller ei, og beviiste af Exempire saa den vestphalske og utrechtiske Fred, at Jndbyggere i Lande, som afstaaes til en anden Magt, bør underkaste sig. Lord Liverpool fandt endog at Norge vilde vinde ved at komme under Sverrig, da det saaledes istedet for en uindskrænket fik en indskrænket Regieringsform, men tilføiede ogsaa, at Norges Forhold mod Engelland ikke havde været dette. Tilsidst blev Lord Greys Motion forkaftet med 130 Stemmer imod 34.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Hs. Pai. Kongen har under Dags Dato, afgivet følgende Rsolution til Finants=Collegium: J Betragtning af de af Vort Finauts Collegio anførre Grunde, have Vi suudet Os allernaadigst foranlediget til at ansætte Værdien af de 3 i Hertugdommene Slesvig og Holsteen gangbare Slags Kobberskillemynter, nemlig de i Aaret 1771 udprægede Enskillingsstykker, de Slesvig=Holsteenske Sechslinger, og de i Aaret 1812 for Danmark i Omløb satte Tolvskillingsstykkehvilke alle, ifølge 83 i Forordningen af 13de October 181, skulde gaae og gielde for 2 Rbskilling Stykket, til 1 3/2 Rigbankskill. Stykket, saa at Jngen i Fremtiden er forbunde til at modtage dem i Betaling til en høiere Værdie. De hos vil det i Henseende til Størrelsen af den Sum, som Private ere forpligtede til at modtage i benævnte Skille mynter, have sit Forblivende ved Bestemmelserne i den 4de s. af den citerte Forordning og vil deres Modtagelse i de Kongelige Casser, til samme Beløb som hidtil ikke blive nægtet. - Finants Collegium, d. 21de Mai 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Under Overskrift Hiemlands Anekboter læses i Dr. og Prof. O. Wolffs yndede Journal for Mai Maaned 1814 følgende. 1645 befalede Kong Christian den Siette. Qvinderne skulle sidde op i Kirken, og synge med. De laae tilforn, ned, og tang. De som sov i Kirken, skulde vækkes op med en Stok. - Provst Christopher Jørgensen, i Halsted i Laaland var meget prægtig i sin Klædedragt, og især hans Kone, hvilket skal have givet Anledning til et Forbud ved Laudemodet i Odense 1577, at nemlig Præstekoner ikke maatte, under ni Dalers Straf, bære Kiole af Kammelot, Damiskes Pelse Silke eller de høie krumme Kraver. Til Beviis paa, at Døden er ikke altid haard at gaae paa, anføres i samme Maanedskrift følgende: Den berømte engelsk Læge William Hunter gav i sit Livs sidste, Øjeblik, endnu et Beviis paa philsophisk Taalmodighed og Stanheftighed. Han vendte sig nemlig til sin Ven Combo, og sagde. Havde jeg Kraft nok, til at holde en Pen, saa vilde jeg opskrive, hvor let og behageligt det er at døe. Han døde den 30te Marts 1783, da heftige Andfald af Podagra, hvortil kom et Slag, gjorde Ende paa hans Liv.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 30te Maj. d. A. allernaadigst at udnævne Amtmand P. O. Rosenørn i Ringkiøbning, og Kammerjueker Miør v. Ahrensdorff til Overgaard, til Kammerherrer.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Den 8de Marts 1814 ere Kiøbmændene Dannebrogsmand Søren Hempel Ploug i Faaborg, Dannebrogsmand Mads Bang i Fladstrand, O. B. Suhr i Nyborg, Harboe Meulengracht i Aarhuus og Lauriz Peter Viigt i Faaborg allernaadigst udnævnte til Agenter med Cancellieraads Rang.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Prædiken paa 1ste Søndag efter Trinitatis. Høimesse: J Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Brasch, Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
For fraværende Slægt og Venner maae jeg sørgeligst bekiendtgiøre, at det har behaget den Almægtige den 5te de M. ved en salig Død at hiemkalde min kiære Datter La sine Jakobine, i sit 10 Maaneder og 16 Dages Alder. Aalborg den 6 Juni 1814. Kirstine Jacobsen.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Hvor en skikkelig Karl strax kan blive antaget i Dagleie derom giver Bogtrykker Wandall Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Ved den bekiendtgjorte Auction hos Murmester Ludvigsen, den 16de Juni bliver tillige bortsolgt et Partie røde og bre gede Bønderhuer.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Extra godt Korn Brendeviin, paa Orehovder, Tønder, og mindre Maal, samt sig Aqvavit, kan for billig Priis i faaes hos Heibroch.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Undertegnede er fra Aarhuus hertil Byen ankommet, med Deel Land og Søekort, samt alle Slags Kobberstykker, Aptiske Jnstrumenter, Barometer og Thermometer; hvilke kan paatager sig at reparere, samt alle Slags Galauterifare, grovt og fiin Traad m. m., og vi beder os recommenet paa det bedste, Vores Logie er hos Hr. Giestgiver reen paa Bredegade, samt i vores Boutiqve som er paa forvet. Aalborg den 9 Junii 1814. Bianchi et. Marzette.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Af Undetegnede forfærdiges alle Slags Vendreier Arbiedetil billigste Priser mueligt; jeg beder mig has alle og en ver paa bedste recommenderet; J Markeds Tiden er jeg at inde i min Botik paa Torvet eller og hiemme i min Bo sal. Aalborg den 8 Junii 1814. Schultz, Vendreiermester. boendes i Tiendeladen.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
undertegnede, der nylig er ankommen hertil, har med sagt et Partie af alle Sorter moderne Mands og Fruenmmer Skomagerarbeide, saasom ungerske og andre Mandhvler, forskiellige Sorter kouleuste Safians og Fidtlæders skuentimmerskoe, saavel som andet Skomagerarbeide; samt le engelske lakerede Støvlekraver. Ligeledes kan hos mig holdes al Slags kouleurt Overlæder til Dameskoe. Jeg daglig at træffe i min Boutik paa Nytorv, hvor mig havn sees over samme. Ved billig og redelig Behandling, skaber jeg saavel i Aar som forhen at vinde Enhvers Tillid. Aalborg den 7de Junii 1814. S. P. Biørn, Skomagermester fra Randers, At Pakkeposterne, som afgaaer fra Kiøbenhavn til Jylud den 11te og 18de Junii d. A. saavel som de fra Aalbrg den 14de og 21de samme Maaned afgaaende Pakkeposer, tager Touren over Viborg, formedelst indeværende lars anstundende Omslags Termin, bliver herver ifølge die Autorisation bekiendtgjort. Kolding og Aalborg Postkontoirer den 3 og 5 Juni 1814. P. Limschou, Tornschou, Cancellieraad og Postmester. const. Postmester.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Om 6 a 8 Dage bliver Skipper Niels Lund færdig at sile herfra til Aarhuus; medtager Fragtgods.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Mod en billig Recognition paatager jeg mig i næstkommende Viborg Snapsting Commissioner for Dem, som et hve Leilighed til personligen at være der nærværende. For oppebørseler og Udtællinger af Betydenhed kan jeg, om brlanges, stille den fornødne Sikkerhed. Haasum, Procurator ved Underretterne i Aalborg og Viborg Stifter.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Hos Skipper Niels Møller i Aalborg, boende i Marenbrisgade, er god Bøgeaske at faae tilkjøbs for billig Priis. bedste Bruunsvigske Stadt Humle, at forrige Mars Avl, godt Saallæder i hele Hudder, Christiensfeldter Formelys, samt fiin og middel Skriv Postpapiir sælges til billigste Priis hos Johann Georg Galster.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Skipper Jens Lorentzen med Cutteren Dannefærd, drægtig 2 Læster, beliggende ved lille Toldbod=Brygge, ag ser sidst i Ugen at afseile til Kiøbenhavn, medtager Fragt lods og Passagerer.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Skipper Thielsen afseiler sidst i denne Ege herfra til Flensborg og medtager Fragtgods derhen. Man melder sig ved Skibet, som ligger ved Justitsraad Vigelsen og Sønners Plads. Undetregnede anviser hvor 10,000 Rbd. kan faaes tillaans næste Snapsting, imod sikkert Pant. Birkelse den 5te Junii 1814. N. W. Møller. Allag Mølle 3 Miil fra Viborg stille, formedelst Eierens Dødfald til Auction den 27 Junii førstkommende Eftermiddag Kl. 4 og bliver da borsolgt uden flere Auctioners Holdelse. Auctionen holdes hos Hr. Klubvært Haagamaun i Viborg. - Møllen har meget god Søgning et Stampeværk godt Feskerie, og aldrig nøgen Aarstid Mangel paa Vand. - Derhos er der endnu det Gode ved den, at den sielbare Gudums Aar ligger neppe 4 Miil derfra. Beliggenheden er overmaade skiøn og romelsk. Møllen har betydelige Mark og Engjorder, circa 100 til 150 Tønder Land og et godt Stykke Skov bestaaende af være Ede og Bøgetræer m.m. Nøiere at beskrive denne skiønne og importante Eiendom, ansees overflødig; ved at tage den i Øyesyn vil Kyndige bedst vorde overbeviist om dens Værd. det tilføies at Conditionere kan ventes savarade for Kiøberen. Dalsgaard ved Viborg den 1 Junii 1814. Holsten.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Onsdagen den 15de d. M. om Formiddagen Kl. 10, slet, bliver holdet offentlig Auction i Gadels forrige Gaard i Slotsgaden her i Byen over en Sofa Kommoder, Speile, Borde, et Divansboer, en Servant m.v. som herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 4de Junii 1814. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Torsdagen den 16de d. M. om Formiddagen Kl. 10. og følgende Dage, bliver efter Begierning af Hr. Aron Jacob holdet offentlig Auction i Murmæster August Ludvigs Gaard i Blipensgade over adskillig Mahom Meubler saasom Chatoller, Commoder, Speile, Consul borde, Secretaire, Piedestaler, Hjørneskabe, Spilleborde, Syeborøe, Sophar, Divaner, Skriverborde, Tøilette, Skriverpult, Uhrfuteral, Store Taffeluhrer, Dardertøjer, Spyttebakke, en Deel Glasvare, Platmenage, pletterede Saltar, forskellige Sorter Knappe, Lommes. bøger Blyeantspenne, Piberøhr, Uhrbaand, Portofølger, sort Tusk, Vogrstadler, lakerte Theemaskiner med Confur nogle Stuver Klæde, Kassemir og Sirtser, røde bomuld Tørklæder, Barnestor og Støvler, couleurt, og sort Dameskoe, silke Tørklæder og Schael, Mands grove Jslandsk Strømper, Kalmuker, Kasketter, Straahatte, sort uldne Baand, hvide og sorte Dames, fier, Blomster, Kniplinger og Læder Handsker m. m. som herved til Libhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 4de Jutii 1814. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Tirsdagen den 5te Julii førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, lader Hr. Velemester Kircherup her i Byen ved offentlig Auction i praabe, og saa fremt antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse, bortsælge hans i boende Gaard, der er en smuk og beqvem Bopæl for en honet Familie, saant til en hvor borgelig Nærings Drift, endog til Giæstgiverie og Logie for Fremmede, hvor til den i nogle Aar har været brugt, forsynet med fornøden Lade og Bald, Gaardsrum med god Vand, og en god Frugthauge. Samme Dag forauctioneres endeel gode Meubler og Effecter, bestaaende af Sølv, Sængeklæder, Sængesteder, Linnet, Borde, Stole, Spiele, Kaabber, Tin, Porceliin og Steentøi samt Kiøkken og Brygger=Redskaber med meere, hvor over Cathalog, samt Auctions Conditioner, foreviises paa mit Contoir, 8te Dage før Auctionen, ligesom Gaarden, med tilhørende Eiendommen hver Dag paa Forlangende, foreviises af Eieren. Hobroe den 31 Maj 1814. J. P. Rommedahl, Auctions Directeur.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Skifte Jndkaldelse. Fredagen den 17de Juni Kl. 2 slet bliver paa Raadstuen her i Byen foretaget en Skiftesamling i afdøde Kiøbmand Lauritz N. Blagums Sterboe, ved hvilken agtes foretaget en Sag af Vigtighed for Boets Kreditorer, og i hvilken Anledning disse herved indkaldes bemeldte Tid og Sted at møde eler tuer enhver for at lagttage sin Tarv. Randers Raadstue den 26 Mai 1814. Magistraten og Byefogden.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
En skikkelig Kone ønsker sig noget at sye, hun paatader sig saavel Syning som Strygning, baade hiemme og i Byen hos hvem det forlanger. Bogtrykker Wan da i giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Tirsdagen den førstkommende 19de Julii, ved Middag, bliver Auction foretaget paa Høstemark, ved Aalborg, hvorved samme Gaards Veirmølle attraaes bortforpagtet saafremt antageligt Bud skeer. Møllen har en Qværn til sædvanlig grov Maling, og god Søgning. af over 60 Gaardbeboere foruden Huusmænd og Ander den er tillagt saamegen Jord, at Forpagteren derpaa kan græsse og fore 2 Kjør og 4 Faar, og den kan tiltrædes strax efter Auctionen er afholdt. Nibe den 26 Mai 1814. Bassesen, Auctionsforvalter.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
En Peder Christensen Kirkestøven, som, af et Frigodspas, datteret 14 April 1788 fra Christopher Qvist, til Clausholm sees at være født paa Clausholms Gods og af nogle Breve, sees at hans Familie i samme Egn, især en Søster, gift med Hans Nielsen Gaardmand i Heeden i Ledum Sogn ved Sæbye, er her i Byen ved Døden afgangen i gode vilkaar, og uden at efterlade sig a Livsarvinger. Uagtet man paa Grund af Skrivelser, til Egnen, har ventet paa Legitimation fra Arvingerne, for at kunde slutte Skiftet efter bemeldte Peder Christensen, har saadant dog været forgiæves. Desaarsa, indkaldes herved med 6 Maaneders Varsel, i de Aalborgske Jydske Efterretninger, alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, det være sig som Arvinger eller Creditorer, at de inden bemeldte Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, anmelde og beviisliggiøre saadan deres Fordring. Nyekiøbing paa Falster den 15 Maj 1814. Broch. Borgemester m.v. ibd.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
For nogle Uger siden er en skreven Ariebog ta fra Gammel-Mølle giennem Skolegaden, til Hr. Bogtryker Wandalls Gaard, Finderen deraf, bedes at leven den til Hr. Bogtrykker Wandall, imod en god Douceur, Hvor en god stor Jern Vindovn, Kakkelovn, (som kan in rettes til en Biligger) er at faae til Kiøbs, derom give Anviisning af Murmester Peder Jepsen, boendes i Jofruannegade. Aalborg den 28 Mai 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
En meubeleret Sahl og tvende Kamrer er at faae til Leie i tilstundende Pindsemarked og Snabsting samt en Stue tienlig til Boutique, naar man derom henvender sig til Hr. Bogtrykker Wandal.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
Da jeg Undertegnede i dette som i de ford gangne Aaringer, agter mig til Aalborg Pinds marked, med et Partie Hatter til Forhandle, saa bekiendtgjør jeg herved for mine Velyndere saavel Inden som Udenbyes, der forhen har beæret mig med deres Søgning, at jeg medbringalle Slags fiineste Hatter af moderneste Facon og alle Slags Aldhatter af forskiellige Bonite, for sikrende enhver de billigste Priser mueligt. Boutiqven er paa Torvet. Randers den 23 M. Peder Barlag.
Jyske Efterretninger, 1814-06-09
At jeg i Aar som forhen, agter mig til Aalborg Pindsemarked, for at forhandle en DeKlokkestöber- og Ciortler-Arbeide, og i samme önsker jeg mig recommanderet af enhver Kirke eier, som haver beskadigede Kirkeklokker, L. sekroner eller andet stort Mæssing Arbeide til lade omstöbe eller gjöre af nye, da enhver sk blive behandlet til Fornøielse og de billige Priiser. Mit Logie er hos Kandestøber Hr. Schullerstrøm, og i Viborg Snabsting hos Gjörtler Hr. P. Pechör. Randers den 3. Mai 1814. Peder Meielstrog, Hiøkkestöbea og Gjorder.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
som trikken og udgives L. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
Udenlandske Efterretninger. Elba. Det forsikres almindelig, at Napoleon, befinder sig meget vel paa Eiba, og er ved got Lune, munter og underholdende ved Bordet, og synes ganske tilfreds. Han har allerede talt og at opbyger et Pallads og et Theater, og at anlægge Landevele over hele Øen; han lader hos sig indrette Leilighed til 50 Heste og Vogne. Om Aftenen gaaer han tidlig til Rolighed, men er oppe om Morgenen for Kl. 4 og rider strax ud; Generalerne Bertrand og Dronet ere somkring Ham, og man troer, at en Deel af hans Familie ogsaa vil komme dertil. Han bærer grøn Uniform og paa Hatten en hvid og rød Kokarde med 3 Bier. Han skal have sagt, at hvis han efter sit Uheld havde taget sig selv af Dage, vilde han have gjort sine Fiender alt for stor en Fornøielse, og sine Venner for stor en Sorg. Jfølge et Schveitserblad fører Napolion nu Titel af Hs. Maj. Hertugen af Elba ToDag efter sin Ankomst holdt han et Statsraad med sine Embedsmænd, og anviste strax 200,000 Fr. til Ophørelse af et prægtige Hospital, samt lod sig forelægge vidtløftige Udkast og Planer over Øens Biergværser og Metalfabrikation. Napoleons Venner anmærket det nu som et godt Varsel, at hans nuværende Resibrutsstads Porto Fergjos egentlige Navn er Kosmoholis, men at den har faaet hiint Navn af de betyde ge Jerngruber, der ere i Nærheden.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
Til Livorno er allerede kommet nogle Smaaefartøier fra Elba, som føre Napoleons Flag, hvilket Jtalenerne, som siges at være yderst opragte paa ham, ik synes godt om. - En engelsk Officeer paa Fregatten som førte ham over til Elba, har skrevet hlem at han havde 60 Betiente med sig og 10 Vogne, hvoraf en skal være sikker mod Kugler ; hans Kok besørger hans Taffel. Han skal have roest den engelske Nation for at være den Eneste, som besad Karakteerfasthed; men sagt om den amerikanske, at den ikke forticute deu gode Regiering han havde tiltænkt den. Han spurgte nøle om alle Søsager, som han dog selv syntes at vide meget god Beskeed om. Tilsidst bad han Kapitainen besøge sin Søster, som han havde maattet lade blive syn tilbage i Frelus.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
Engelland. J Overhuuset har Kongens Søn Hertugen af Susser, tilligemed Hertugen af Glocester og Lorderne Grey, Elser, Grenville, Roslyn, Klifton, Wintworth, Fitzwilliam, Standhave, Landerdale, og Norfolk nedlagt en sommelig Protest mod de nor ste Havnes Blokade.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
De høie Souveræner, som ventes hertil, skal have frabedet sig alt Ceremoniel. Kongen af Preussen skal hve i Hertugen af Clarences Pallads. De bayerske og würtembergske Gesandter ere ankomne til London og have overrakt deres Kreditiver. J Spithead samles 50 Linieskibe, som deelt i 2 Flaader skal vise de allierede Souveræner det seeværdige Skuespil: et Søeslag - for Spøg.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
Hamborg. Den 31 Mai som sluttede det i mange Aarhundreder for denne Stad skrækkeligste Aar, holdt den russiske General Benningsen sit høitidelige Jndtog i Hamborg fra Altona af : en Deel hvidklædte Piger tøge imod ham med Krandse og Blomster, hvormed Soldaterne bekrandsedes; derefter var Kour og Taffel hos Generalen. Om Aftenen var Staden, uagtet Mai de gistraten havde overladt det til Enhver selv, frivillig illue flemineret; paa Skuepladsen gaves et Skuespil, kaldet Forløbningen ; et Endrægtighedsbaand forestilledes at skunk omflynge alle Borgerne, hvilket man derfor lod gaae ud over Parterret med, medens en Regnbue saaes i Baggrunden, der ligesom skulde knytte Baandets Ender til Himmelen. Af Benningsen var udstædt en Proclamation af Jndhold: at Eiendernes Overmod var store tet og ved hans Keisers Seire omkring Paris ogsaa Hamborg og mange flere Stæder beseiede fra flere Trængsler. J Sienoptagelsen i det gamle sønderrevne hellige Baand siger han, i Fornyelsen af Eders frie Forfatning, og Eders videre Virksomhed beholder Fortidens Lære og Advarsel stedse for Øine!" Fremdeles udstædte Chifenfor den hamborgske Borgergarde, Oberst Mettlerkamp, en Daabefaling, hvori han takkede fine Krigskammerater for god Tieneste under Krigen og formaner den til at aflægge al Jndbildshed og Ubeskedenhed. Endelig har Senatet ved en offentlig Taksigelse bevidnet alle og enhver af Mange blant alle Europas Nationer, som have bidraget til at pleie og understøtte de mange fra Hamborg fordrevne Ulykkelige, sin inderlige Tak. Som bekiendt have Altonaerne heri taget en overmaade betydelig, deres Menneskekierlighed høist hædrende, Andeel. Hamborgerne anmærke som en unægtelig Mærkværdighed, at denne Krig netop skulde endes i Paris, hvor den ved Revolutionen begyndte, og at Russerne nu skulde tage Deel i Hamborgs Befrielse, hvilken Stad, netop for 100 Aar siden saae Peter den store, der lagde Grundvolden til Ruslands Storhed, indenfor sig ne Volde. Inden landske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
(Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
Mandagen den 13 Juni begive deres Majestæter Kongen, og Dronningen sig til Sommerresidentsen Frederiksberg Slot.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
J Rendsborg har man den 24 Maj med megen Høitidelige hed feiret den brave Storkommander Prinds Frederik at Hessens Fødselsdag, en Mand, hvis Navn vil være i agtet og kiær Erindring saalænge der er dansk Tænkemaade til for hvad han i Vinter gjorde til at hævde dansk Krigerære og Nationaluafhængighed.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
En Borger i Kiøbenhavn har udsat 300 Rbdlr. S. B. for den beste Besvarelse af følgende Opgave: "Hvilke ere de meest hensigtsmæssige Midler til i en stor Stad og navnlig i Kiøbenhavn, at forebygge og afværge Tyverier. 100 Rbdlr. S. V. for den næst beste. Afhandlingerne kunne skrives paa dansk, Tydsk eller Fransk og indleveres til 1ste September hos Grosserer Nielsen i Nyhavn Nr. 35. som indestaaer for Præmierne. Efter Almanakken have Vi nu Sommermaaned; me Mange, især Gamle og Svagelige, maae endnu tye til Kaklelovnen. En stærk vedholdende Storm i de sidste Dage har desuden gjort betydelig Skade paa Frugttræerne, hvis overflødige Blomster ellers lovede riig Afgrøde.
Jyske Efterretninger, 1814-06-12
De kiøbenhavnske Søndagsskolers 14de Skoleaar høitideligholdtes Søndagen den 22 Maj i Frederiks Kirke paa Christianshavn, i Overværelse af Deres Majestæter Kongen og Dronningen, Hs. Kongel. H. Kronprindsessen og flere at de Kongelige Personer. De Kongelige Sangere og Sangerinder, i Forening med det Kongelige Kapel, aabnede Festen med en Sang af Præsten Hr. Michelsen. Derpaa gav Hr. Pastor Masmann, Ridder af Dannebrogen, disse Skolere Stifter, en kort Beretning om deres Fremskridt siden deres Oprettelse den 4 Mai 1800, hvoraf erfaredes, at der i den ere underviiste 44 Haandværkmestere, 514 Svende 249. Haandværksdrenge, 161 Jkkehaandværkere og 52 i Sølv i Forbedringshuset, ialt 3267.