Københavns Adresseavis, 1777-05-14
Efterretning og Portugal og Lissabon. af en i det engelske Sprog udgivne Reisebeskrivelse, af R. Twis. Lissabon var i Aarene 1772 og 1773 da Forfatteren, opholdt sig sammesteds, endnu i visse Ting i samme Tilstand, som den blev sat i ved Jordskielvet 1755. Ve vare mange nye Bygninger opførte, men Gaderne vare dog endnu paa mange Stæder opfyldte med Gruus, hvor det var besværligt at komme igiennem. Staden er bygt paa 7 steile Bakker og Gaderne ere meget slet broelagte med smaae spidse Stene, hvorpaa det er vanskeligt at gaae. Der ere ingen Lygter om Natten paa Gaderne, saa at en Fremmed vilde handle uforsigtig om han ved Nattetider vilde gaae allene. Kort førend Twis ankom, var en Jtaliæver paa et saadant Sted hvor Ruinerne fra Jordskielvet endnu ligge, bleven dræbt og berøvet. Den femte Deel af Stadens Jndvaanere bestaaer af Sorte, Mulatter, og halve Mulatter. De fleeste Huse have 2 Etager, undertiden 3 og ingen Skorsteen, uden i Kiøkkenet. Tøy huset er en meget stor Bygning og var den Gang endnu ikke gandske færdig. Paa Fisketorvet i Lissabon findes Overflødighed af Fisk, som meestendeels ere ubekiendte i England. Siden Aaret 1763 maae ingen portugisisk Avis trykkes, de engelske, spanske og franske Aviser findes i Caffehusene, af hvilke to ere meget smukke, især et, hvor der ere Speilglas i Steden for Betræk. Egnen ved Lissabon er overmaade behagelig, man seer der Lunde af Pommerant og Citrontræer, Oliventræer og Viinbierge; ved Veyene ere paa begge Sider satte Oliventræer, naar de begynde at blomstre, er Stammen 12 til 14 Fod høy. I det Kongel. Slot i Belem saae Forf, en italiensk Opera, hvor der vare fortreffelige Musici. Jntet Fruentimmer undtagen orhandlings Contoirs Auction, Fredagen den 16 May. den Kongelige Familie var det tilladt, at komme paa denne Opera, ikke heller maatte Fruentimmer agere i den. Fruentimmer Rullerne spilledes af Castrater i Fruentimmer Klæder, men det forunderligste var, at stærke føre Mandfolk med Skiæg forestillede Danserinder i Balletterne. Damerne vare ey sminkede, og havde mange Juveler paa sig Slottet i Belem er af Træ og indeholder intet merkværdigt. Der findes ingen Skilderier af den italienske Skole i hele Portugal, de faae der vare i Lissabon, bleve ødelagte ved Jordskielvet. Da Forfatteren engang gik paa Gaden, saae han to Mænd, af hvilke enhver havde en stor Abekat paa Skuldrene, som rensede deres Hoveder fra Utøy, der ere Folk som holde Abekatter der ere afrettede hertil. Den ringe Almue er overalt meget ureen lig, især Fruentimmerne. Den portugiesiske Krigsetat bestod den Gang til Lands i 38 Regimenter Infanterie, hvert af 812 Mand, og 12 Regimenter Ryttere hvert af 400, og til Søes i 11 Orlogskibe og 3 Fregatter, Fire af disse Skibe bleve commanderede af engelske Officerer, i Armeen tiente ligeledes mange saadanne, de fleeste vare Protestanter og Skotlændere. Fruentimrene ride i Portugal paa Asener, en Tiener gaaer ved dem med en Stok, for at drive Asenet. De gaaer med et Net af Silke over deres Haar i stæden for Huer, foran sidder en Baandsløife og i Nakken en lang Dusk. Fornemme Folk klæde sig efter den franske Mode. De portugisiske Fruentimmer ere meget vittige og muntre, de danse, synge, løbe og snakke bestandig. Om Midler at opdage underfordiske Kilder. Hr. Taubert, Medlem i det deconomiske Selskab i Petersborg, angiver det følgende som Midler hvoraf kiendes, paa hvilke Steder der findes Vand under Jorden. Man veed, siger han, at Sneen om Foraaret smelter tidligere paa saadanne Steder, hvor der findes Kilder under Jorden, end paa de Steder, hvor der er intet underjordiskt Vand. Naar man altsaa finder Pladse, som ere blottede for Snee, da der endnu ligger Snee paa andre Steder, saa slutter man rimelig, at der er Vand. - Naar man om Morgenen ved Solens Opgang om Sommeren og Efterhøsten seer sig og paa den frie Mark, saa merker man Steder, hvor der ingen Riimfrost og ingen Dug sees; dersom man graver paa saadanne Steder, saa træffer man sikkert Kilder. - Heeden om Sommeren giør Planterne tørre, saa at de blive gule og viisneer; men just paa samme Tid, naar dette merkes, findes hist og her Planter, som staae gandske friske, hertil er det derunder befindtlige Vand Aarsag. - Naar man for Høsten undertiden beseer Sæden, og den overalt lover en rig Høst, og man finder paa samme Marker Steder, paa hvilke Kornet staaer slet, uden at man kan angive nogen Aarsag dertil; saa findes under disse Steder forborgne Kilder. - Visse Planter, saasom Mentha catarica og Krap trives som bekiendt, overmaade vel paa nogle Steder, og paa andre meget slet. Aarsagen dertil er, disse Planter elske en fugtig Jordbund, og den, hvorpaa de gjerne voxe, har uden al Tvivl Kilde vand under sig. - Naar en Egn er bedekket med Snee, og Luften er klar, saa seer man Dunster opstige paa nogle Steder, paa saadanne Steder kan man formode at der er Kilder; man sætte Tegn paa disse Steder, og naar man siden om Foraaret graver derefter, vil man ikke finde sig bedragen. Udtog af en Afhandling, hvorledes Bladlusene kunde best fordrives, hvilken har faaet en paa denne Materie i Leipzig udsat Priis. Bladlusene formere sig af to Aarsager, enten ved Jordens slette Tilberedning, eller naar Planterne ikke tilbørlig rygtes. Man maae derfor ikke bruge frisk Giødning, allermindst hidsig Giødning, saasom f. E. Faare eller Due=Møg, Oxeolod a. Man maa see til, at Giødningen aldrig, i sær ikke om Sommeren rører ved Planternes Rødder. Planterne maa have frisk Luft, Soelskin, Dug a. Erfaring lærer, at der er f. Ex, paa Nelliker, som staaer i fri Jord, langt fra ikke saa mange Bladluus, som paa de Nelliker, der staaer i Potter. Saalænge det er meget varmt, maa man undertiden bestrøe Planternes Blade og Stængler med Pulver af Been, Sneglehuse, Muslingskaller, eller med Aske af meget haardt Træe, Naar man følger disse Regler, saa er man sikker for Blad luus. Men til at udrydde dem fra de Planter, hvor de allerede ere, raaden Forfatteren følgende Middel: Man lader Jorden blive ret tør ved de Planter, som ere angrebne af Bladluus, og bestrøer derpaa Bladene og Stæng lerne med Pulver af Petersilliefrøe, som er vel tørret i Ovnen. Derpaa maae Planterne udsettes i frie Luft og Soelskin, og i to Dage ikke vandes. Bliver Bladlusene ikke strax den første gang ødelagte, saa bestrøer man Platerne endda to eller tre gange med forbemeldte Pulver, da de derefter alle vil døe uden at komme igien. Det behøves ikke at tage godt Petersilliefrøe dertil, det sletteste giør samme Virkning. Har man slet intet, saa kan man og tage pulveriseret Tobak. Kun at man da ikke maae lade sig Umagen fortryde, og bestrøe Planterne saa ofte med Tobak, indtil man omsider har fordrevet Bladlusene, og da skal man tilsidst sikkert naae sit Øyemed; thi Tobakken, giør langt fra ikke sin Virkning saa hastigt som Petersilliefrøet. Man maae ogsaa tage sig i Agt, at man ingen Tobak strøer paa Planterne, naar de ere vaade, thi saa forderver Tobakken dem. Af disse Aarsager er Petersilliefrøe, meget bedre end Tobak.