Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-10-20
Paa Kongsberg var et andet Directorium. Omendskiønt Glashytterne, Victriolen etc. lod til at være det fordeelagtigste for Compagniet, vilde det dog ikke vise sig til nogen Fremgang. Glassene, som ikke heller faldt ud efter Onske i Bonitet eller Fasongs med de Tydske, fandt liden eller ingen Debit, saa at Compagniet maatte sælge det ved Auctioner med stort Tab. Man mindes der i Aaret 1750 bar oprettet, et Lotterie i Kløbenhavn, som bestod (see Planen af 12 Julii samme Aar) udi en Classe af 20000 Lodder, hver til 4 Rdlr. for hvilket Hs. Excellence Geheime-Raad von der Osten var Præses. Dette Lotterie meentes at sigte til dette Compagnies Jnteressenteres Opreisnings Skade, men det blev ikke comPlet, plet, og følgelig ikke heller trukken. Og da Jnteressenterne endelig kiededes, resolverede de at gjøre Ansøgning hos Hans Kongel. Majestæt om Tilladelse, at sælge alle Compagniets Værker, Octroy og Privilegier, som dem og allernaadigst den 4 Maji 1750. blev tilladt, og 1751 in Jun. ved offentlig Auction virkelig solgte til et nyt Jnteressentskab, som inddeelte Compagniet, i 10 Actier, og blev dette nye høye og respective Jnteressentskab følgende: Hans Kongel. Majestæt behagede allernaadigst at interessere for 3 Actier: Hans Høy Græbelige Excellence Hr. Geheime-Raad A. G. von Moltke behagede at interessere for 1; Hs. Excellence Hr. Geheime-Raad og ViceStatholder Bentzen for 25 Hs. Excellence Hr. General-Lieutenant Mangelsen for 1; Hr. Geheime-Raad C.H. von Storm for 1; Mad. Sal. C. Tanke for 1, og Mad. Sal. P. Werns for 1; Hver Actie har ved idelig Tilskud voxet til Aaret 1760. til 16000 Rigsdaler, da samtlige Fabriqver til samme Aars 11 Junii kostede. det høye og respective Participantskab, med skadesløse Renter iberegnede den Summa 157759 Rigsdaler. Og da det nu var bragt saavidt, at der paa disse Fabriqver produceredes ligesaa gode Glas-Vahre af alle Slags, som de der kunde faaes fra fremmede Stæder, og kunde sælges for billige Priser, behagede det Hans Majestæt til disse Værkers Understøttelse og Vahrernes desto bedre Afsætning ved en Forordning af 25 Martii 1760. at forbyde al fremmed Glassets Jndførsel i Dannemark og Norge, og skulde der i Følge, samme giøres Oplage i alle Stifter og i de fornemste Kiøbstæder, samt ved Trykken bekiendtgiøre de billige og ikke siden forhøyende Priser, hvilket strax skede. Jligemaade skulde der fastsættes en vis Tiid efter hvilken intet fremmed Glas maatte forefindes i Hans Majestæts Riger og Lande. Men da man af de indkomne Fortegnelser hed Rente-Cammerets Foranstaltning fornam stor Mængde af Forraad hos Groshandlerne og andre med Glas, handlende, og formodede langt meere, Forraad, end der var angivet, saa kunde det høye Jnteressentskab ikke for det første see dem frie for nye Jndskuder, da de desuden ikke allene maatte drive med al muelig Forcede i Stand værende Fabriqver, men ønskede og at see de oprettede Branqver af Manufactur=Væsenet c. g. Glasbærkerne og til SpeylFabriqvers Anlæg extenderet etc. Da de desuden syntes, i sær de, som havde mere end en Actie, at det var for stor Capital at have i en Ting, saa resolberede de i disse Henseender uden mindste derpaa havende Fordeel at overlade, til Lysthavende en Deel af deres eyende Actier, og blev da, i Følge en Kongelig confirmeret Jnvitations-Plan til flere Jnteressenteres Antagelse, af 10 Oct. 1760, hver gammel Actie inddeelt udi 16 nye, hver til 1000 Rdlr. beregnet, altsaa blev det heele Compagnie, som forhen bestod af 10 Actier, nu til 160 Actier, som tilsammen udgiør en Fond af 160000 Rigsdaler. Jndretningerne saaledes proportioneret med Debiteen, at ingen Tiid en nye Acties fulde Jndkiøbs og Jndskuds Summa maae stige over 1250 Rdlr. Dette Compagnie har vendt deres Oyemeed, derhen, at faae Glas-Værkerne i Stand, endskiønt vel og de øvrige Fabriqver, briqver ere satte udi Drift, at begge Riger med alle optænkelige Sorter, Glas-Vahre kunde forsynes. Til at opnaae denne Hensigt haver hverken Umage eller Bekostning været sparet paa at faae fra adskillige Lande habile Folk indbragt, saa at nu alle Glas hytter med duelige Arbeidere, deels af Fremmede, deels af Landets egne, saaledes ere besatte, at naar man undtager Speyel Glas og den gemeeneste Bonde-Kram af malede Sorter, som nu og formodentlig kan frembringes, kan alle de Glas-Sorter, der giøres i Europa, forfærdiges ved disse Fabriqver. J Henseende til Boniteten er ikke klaget uden over Bouteiller; hvortil de, som i de 2de første Aar bleve fabriqverede, har givet Anledning, og tilstaaes vare mørke, skiøre og maadelig af Bonitet, men da af disse nu ingen flere findes i alle Compagniets Oplags Stæder og Magaziner, og tilforladelig contesteres, at hvad som ere fabriqverede siden den Tiid i ingen Maade eftergiver de Udenlandske, hvilket stadfæstes best, og hvorved man skulde haabe alle Critiqver skulde ophøre, ved 8te Mænd deres Attest; thi da det Høylovlige Cammer=Collegium ved Kiøbenhavns Magistrat lod i Aaret 1761. udnævne 3 Mænd til at forføye dem til Compagniets Maagazin i Kiøbenhavn for at undersøge. de Norske Bouteillers Bonitet etc. saa efter at de har nævnet den Rest der fandtes af den slette Sort, hvorom forhen er mældet at være gjort for mange Aar siden, og som nu ikke mere findes i nogen af Compagniets Oplags Stæder, saa er deres Ord i deres Syns=Forretning, dateret Kiøbenhavn den 11te Dec. 1761. følgende: "Disse Bouteiller ere af en skikkelig Fasong og gode udi Glasssene.