JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-06-11
en Aar 1835. No. 138. med Torsdagen. den 11. Junii. Ni med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Brevposter. privilegerede. ge Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
London, den 2den Junii. – New Political Weekly Journal leverer følgende Skildring af Belgiens Hovedstad, Brussel: "Man kan sige om denne Stad, hvad man vil, saa har man dog Ret. Det er en saadan Middelting, en Stad, der spiller i alle Farver; det er en Afglands af Frankerig med en Skygge af Tydskland. Man finder ogsaa der, hvad Kunsten angaaer, Jtalien; Holland, i Henseende til det private Liv, og England, i Henseende til de mange Bankerotteurer, som fra de tre Kongeriger emigrere til Belgien. Brüssel har Ret i at det forfærdiger de skjønneste Vogne i Verden; det er mindre en Hovedstad, end en Jagttumleplads for alle Nationer. Dets Characteer bestaaer deri, at det ingen Characteer har. Man rose man dadle, man skjelde paa Brüssels Jndvaanere og Sæder man kalde Brusselerne sparsomme, huuslige, forødende, uordentlige, beskedne, yppige – og man har bestandig Ret. Det er en let Sag, at gribe den fremspringende Side af de fleste betydelige Stæder, saaledes er London en Handelstad, Amsterdam en Søstad; Venedig har været yppig; Paris lever i Øjeblikkets Nydelse; Vien er en Borgerstad; Rom Ceremoniens Hovedstad, men Brussel er fortrinligviis Efterlignings Staden.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Bayonne, den 24de Maj. – Den 14de bade Jndbyggerne af Over- og Neder-Amescoas Zumalacarrequi om Flinter og Munition, som han ogsaa tilstod dem. Disse tvende Dale forstærkede ham med 2000 Mand. Dersom Valdez, ifølge sin Trudsel, skulde antænde Vaaningerne, vilde Befolkningen sikkert reise sig i Masse, ligesom den 10de Maj, efter Ødelæggelsen af Maneru og Artazu. Det stadfæstes at Zumalacarregui har taget Trevignos Fæstningsværker. Efterat have afvæbnet den, 300 Mand stærke Besætning, drog han med fem Batailloner veludrustede Tropper til Carrascaia. Don Carlos opholder sig endnu bestandig i Onnate, uden at Christinerne vove at angribe ham. General Valde rykker ikke fremad; hans Tropper ere utilfredse og uden Mandstugt. Mange Slags Rygter ere i Omløb; blandt andet fortæller man, at en Larocheacquelin (af den i Vende saa berygtede Familie) opholder sig i Don Carlos's Hovedqvarteer. – Jo meer Modløsheden tager Overhaand blandt Christinerne, desto ivrigere og virksommere blive Carlisterne. Medens Merino rydder og hiinsides Ebro, fortsætter Zumalacarregui sine seierrige Tog. J Estella blev han modtaget med Enthusiasme; den 17de tog han Vilealba- og den 18de blokkerede han Puente de la Reyna med 14 Batailloner. Nogle af hans Batailloner forfulgte Taffallas Besætning saa heftigt, at de endog vovede sig under Pamplonge Kanoner, hvorfra de med Tab maatte trække sig tilbage. Næsten 2000 Mand af Pamplonas Besætning vare rykkede ud, for at dække Flygtningernes Tilbagetog fra Tafalla; men de kunde ikke udholde Sammenstødet med Carlisterne, og trak sig tilbage under Stadens Mure. Fra alle Sider lyde nu Rygter og Carlisternes Sejre, skjøndt maaskee med den samme Overdrivelse, som deres tidligere Nederlag skildredes. Ligesaalidet som Dronningens Tropper kunde holde sig paa længere Tid i Dalene og Bjergpositionerne, ligesaalidet formaaede Carlisterne hidindtil at bemægtige sig nogen betydelig Plads.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Det, der gjør Conventionen mellem Valde og Zumalacarregui saa upopulair, er ikke den skaansomme Behandling af Fangerne, men derimod den fremmede Jndblandelse i Sagen og den diplomatiske Vigtighed, man derved har givet Prætendenten. Men Spanierne ville vel endnu komme til at taale meget af den Slags.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Paris, den 2den Junii. – Et af de sidste Nummere af Journal de Chimie medicale indeholder en Notits af Julia de Fontenelle, hvori Antallet paa Dommene for de forskjellige Forbrydelser i Frankerig, Spanien og England sammenlignes. Statistikken af de i Frankerig fra 1825 til 1831 begaaede Falskneri-Forbrydelser beløber sig aarlig i Gjennemsnit til 283, Storbrittannien giver Middeltallet 43. J Frankerig gives der for enhver Million 888 Falsknere; i England 220; i Spanien 520. Herefter kommer i Frankerig paa 113,635 Jndbyggere en Falskner; i England en paa 474,500; i Spanien, en paa 312,567. – Spanien talte i Aaret 1826 kun 16 Selvmordere, 13 Barnemord, 5 Forgivelser. – J Aaret 1831 talte man i Frankerig 69 Voldtægt, eller 1 paa 470,000 Jndbyggere; i Spanien i Aaret 1826 derimod 62 eller 1 paa 240,000 Jndbyggere; i England i 1833 endelig 77, eller 1 paa 180,000 Jndbyggere. - Mord og Mordforsøg ere i Spanien, 15 Gange hyppigere end i Frankerig, og 27 Gange talrigere end i England. Med Undtagelse af Dalmatien frembyde sig i intet europæiske Land, ikke engang i Corsica, saa mange Drab og forsøgte eller fuldførte Mord som i Spanien."J Rouen har en Hr. Eder for nylig opfundet at forfærdige Fortepiander af Støbt Jern. Man paastaaer, at de staae uforanderlige i Stemningen. J Særdeleshed skal Bassen være fuld, og Svingningerne, som i de hidtil, efter det sædvanlige System byggede Fortepianoer, kun varede 25 til 30 Secunder, kunne her vare 43 Secunder. Revue de Paris siger: Endnu fem eller sex Ordbøger, lige saa tykke som Academiets, lode sig fylde med de Ord og Talemaader, som mangle i den. Vi tage rigtig nok det franske Sprog saaledes, som det findes i vor Historie fra det tolvte Aarhundredes Midte indtil i Dag; men Academiet øste kun af sin Midte, som er en langt mere indskrænket Kilde. Men inden et halvt Aars Forløb vil imidlertid hænde sig noget Underligt. Hr. Guizot vil nemlig med andre historiske Overleveringer udgive to Quartbind Breve af franske Konger og Dronninger, siden Aaret 1000; de fleste deri forekommende Udtryk vil man forgjeves søge i Academiets Ordbog, hvoraf man kunde slutte, at de franske Kollger og deres Gemalinder ikke havde forstaaet Fransk Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Vien, den 28de Maj. – Over Pesten i Ægypten og Tyrkied erfares følgende: Smitten har allerede angrebet hele Mellem og Over-Ægypten, uden derfor at give efter i Neder-Ægypten. Alexandrien er næsten en Ørken; den har ved Pesten og ved Udvandring mistet over de to Trediedele af sin Befolkning. Mehemed Alt, som viser en stor personlig Frygt for Sygdommen, skal have i Sinde, paa nogen Tid ganske at forlade Landet.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
De enkelte, i Constantinopel endnu forekommende Pesttilfælde ere af sporadisk Natur, og man befrygter ikke længer, nogen videre Udbredelse af samme. Den nordlige Deel af det europæiske Tyrki er ganske fri, især hersker den bedste Sundhedstilstand paa hele Strækningen over Adrianopel, Sophia og Belgrad. Derimod viser sig i Bosnien og i den tilgrændsende Deel af Servien en ondartet Koppe-Epidemi, der især bortriver mange Voxne.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 9de Junii. – Efterat have overværet Væddeløbene i Slagelse, ankom Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg hertil i Gaar Eftermiddags Kl. 3, for at aflægge et kort Besøg hos sin høie Frænde, Hs. Kongl. Høyhed Gouverneuren.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Hs. Durchl. fortsatte i Aftes Kl. 11 1/2 Reisen til Augustenborg. Gouverneuren holder i Dag Revne over det her garnisonerende Dragon-Regiment, som i Morgen skal præsenteres for Cavalleri Jnspecteuren, der allerede ventedes hertil i Løverdags, men ved Sygdom er bleven holdt tilbage.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Hs. Kongelige Høyhed Prinds-Gouverneurens Ophold her skylder vor By ogsaa Nærværelsen af en anden udmærket Gjæst, hvis højthædrede Navn er iblandt dem, som meest hævde Danmarks Rang i Videnskabernes Rige: Digteren, Professor Och lenschläger, Ridder af Danebrogen og Nordstjerne-Ordenen.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Efter naadig Jndbydelse af Videnskabernes og Kunsternes høje Beskytter ankom Hr. Professoren hertil i Løverdags og opholder sig paa Slottet hos Hs. Kongl. Høihed. Han har siden nydt den Ære med sin høie Mægen at besøge adskillige af de herlige Natur-Omgivelser her i Nærheden, ligesom han ogsaa ledsager Høistsamme paa de forestaaende Excursioner til det yndige Svendborg, Langeland o. s. v. Maatte den ophøiede Deeltagelse, som vises den ædle Digter, kraftigen bidrage til at lindre den Smerte, hans ømme Faderhjerte har lidt ved Tabet af en elsket Datter og hans Sind og Aand saaledes samle fornyet Kraft til end længe at udbrede den Glands, som omstraaler Navnet: Adam Øchlenschlager.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
J Fredags, den 5te Juni, ordineredes her i St. Knuds Kirke Dhrr. Peter Ulrik Frederik Schjøtt, som personel Kapellan for Wissenberg Menighed, og Frederik Nicolai Severin Michelsen, som ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg. Ordinator, Hs. H. Hr. Biskop Dr. theol. & philos. Faber, R. af D., talede over Act. 3, 6. Hr. Pastor Schjøtt prædikede over 1 Thess. 2, 4. Til Ordinationen intimerede Kirkens residerende Kapellan, Hospitalspræsten Hr. Wiberg, over 2 Cor. 4, 5.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Kjøbenhavn, den 11te Junii.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancelli. Den 5te Maj har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Doctor i Lægevidenskaben og Saarlægekunsten Johan Henrik Karstens i Hadersleben til Jnterims-Physicus i Staden og Amtet Hadersleben.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Under samme Dato er Raadsforvandt Peter Jebsen i Sønderborg efter indgiven Ansøgning i Naade entlediget fra dette Embede.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Den 19de Maj har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt den hidtilværende Cancellist ved det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancelli, Gustav Poel til Politimester, Stadsecretair og Auctionsforvalter, ligesom ogsaa til anden Raadsforvandt i Jtzehoe.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Under samme Dato er Præsten i Riesum i Provstiet Tøndern, Sievert Andresen udnævnt til Præst i Hammelef i Provstiet Hadersleben, og Candidaten i Theologien, Carl Henrik Anton Balemann udnævnt til Compastor ved Christ- og Garnisonskirken i Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Under 29de samme Maaned har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Politimester, Stadsecretair, Auctionsforvalter, og Raadsforvandt i Jtzehoe, Gustav Poel til virkelig Cancelliraal Det Kongelige Theater. J Morgen Aften opføres, Den unge Oberst, Vaudeville i een Act, frit bearbeidet efter Scribe og Deelavigne ved Hr. C. Borgaard, (første Gang). og De omflakkende Comoedianter, Syngestykke i to Acter af Picard, med Musik af Devienne. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Kjøbenhavn, den 11te Junii. Af de med Dampskibet i Gaar Eftermiddag Kl. 1 og med Posten i Morges Kl. 6 1/2 ankomne Aviser meddele vi vore Læsere, det deeltageligste Nye: J Londoner Cancelli-Ret skal der andrages paa at forpligte Hr. Brinslev Sheridan til at sikkre sin af ham bortførte Hustru et anstændigt Udkomme, da man i modsat Fald fra tager ham Nydelsen af hendes nuværende og tilkommende Formue til Bedste for hende og hendes Børn. Dette kan skee efter de engelske Love. For at have befordret hiin Bortførelse forsøgte den krænkede Fader Sir Colboun Grant, først at drage Hr. S. C. Norton til Regnskab, men denne beviste sin Udeelagtighed deri; siden forefaldt den alt omtalte Duel med Lord Seymour Den for kort siden til England ankomne Prinds fra My fore Jehandshir=Schah, en Søn af Tippo Saib, havde den 1ste Juni en Samtale med Lord Glenelg i Colonial-Amtet.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra Athen skriver-Times, af 30te April: Grændse Commissarierne ankom nylig hertil, for at forelægge den græske Regjering deres Grændsebestemmelse, og Enhver holdt Sagen nu for afgjort, da pludselig den russiske Commissair Oberst Esca lon erklærede, at han i Følge en Meddelelse af den herværende Keiserlige Gesandt, ikke kunde undertegne dette Document. Oberst Baker, den engelske, og Oberst Barthelemp, den franske Commissair, afreiste derpaa strax til Constantinopel. (?)¬
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Hr. Ewart har i det engelske Parlament forkyndt en Gjentagelse af sin tidligere Motion om Peers-Værdigheders Jndførelse paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Biskoppen af London har truffet den Jndretning, at ingen Studerende, hvor udmærkede Evner og Beviser han end maatte være i Besiddelse af, skal kunne blive ordineret naar han er over 30 Aar.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Times yttrer: Vi haabe, at vor Gesandt i Constantinopel ikke vil undlade, at spørge, hvilken stærkere Grund, Rusland kunde have til at gjøre Jndvendinger mod de sidste Conressioner, Sultanen har gjort Servierne, end mod hiin Udøvelse af en Myndighed over dem, som Erobrings=Retten tidligere har givet det.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra Kiel berettes: "J vor Havn ligge for Øjeblikket tvende Østerrigske Skibe fra Triest, som for fransk Regning skulle bringe Hvede til Algier. Det er maaskee første Gang at det Østerrige Flag vajer i vor Havn. – For nogle Dage siden er ligeledes et danske Skib afgaaet herfra med Korn til Algier Grev de Colomarde og Viscomte de Canellas have i Courier frangis, modsagt Mesager, at de havde havt en Audients hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
J General Bellidos Sted er Jnfanteri-Brigaderen Esteller udnævnt til Commandant i Madrid.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Capitain Sir J. Ross har af Hs. Majestæt Kongen af Preussen faaet den røde Ørns Orden, tredie Classe.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Posten fra Constantinopel af 13de Maj var ankommet til Vien. Fra Aleppo havde Tartarer i ni Dage bragt Efterretninger over Syrien, som i Constantinopel gjorde megen Opsigt og foraarsagede glade Miner. Druserfyrsten, Emir Bejhavde benyttet den skrækkelige Forlegenhed, hvori Vice-Kongen af Ægypten var sat ved Pesten, og havde med sit Folk kastet sig over de aldeles hjelpeløse Ægypter Jbrahim Paschas Hær leed et betydeligt Nederlag, og man ventede at Druserne vilde forfølge deres Sejr og at Syriens Jndvaanere vilde i Masse gjøre Opstand, da Jbrahim er, med sin Fader flygtende for Pesten i Over=Ægypten.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Den 6te Maj løb den russiske Brig-Themistokkes, paa 140 Mand og otte Kanoner, kommende fra Patra, ind i An conas Havn. Den havde den Østerrigske Gesandtskabssecretair Grev Ziska og den russiske Kammerherre Sinavin ombord, hvilke begge begave sig som Courerer, den første til Vien og den sidste til Rom. Deres Ankomst gjorde megen Opsigt. J Pairs=Rettens Møde den 31te f. M. forsvaredes Tri hune og dets Redacteur, Herr Bichat, af Herr Sarrut. Han begyndte med følgende Ord: "Repræsentativ-Regjeringen er intet andet end Folkets Jntervention i Landets Anliggender; denne udøves ved tvende Midler: ved Valgene og ved Trykkefriheden. Bukker det første Middel under ved en fordærvelig Jndflydelse, da maa Pressefriheden være tilstede, for at modtage Landets Klager og udtrykke dem med den største Energi, i saa Fald er endnu intet tabt. Men betager man Landet denne sidste Hielp, da er Folkets Jntervention tabt, da er Repræsentativ Regjeringen et tomt Ord, og kun dens Laster ere blevne tilbage." Saaledes søgte Herr Sarrut at bevise, at TribunesRedacteur ikke kunde være ansvarlig for et undertegnet Brev; han erklærede, at Tribune, vilde have forsømt sin Pligt som Journal, hvis den havde nægtet at optage en Reclamation fra de April Anklagedes Forsvarere. Processen fortsattes nu mod dem, der Dagen i Forveien ikke havde givet nogen tilfredsstillende Erklæring. Bernard og David vedbleve at vægre sig ved at afgive nogensomhelst Erklæring. Advocaten Dupont førte Ordet for dem, og beviiste at deres Vægring ved at svare ikke kunde afgive nogen Præsumtion mod de Anklagede, naar Beviset for Skyld manglede. Derpaa talde Herr Raspail i sin dobbelte Egenskab som en af de formeentlige Undertegnere af Brevet og som-Reformateurs, Forsvarer. Han yttrede blandt Andet: At ville fornærme Dem, vilde være meer end en Daarskab, det vilde være en Nederdrægtighed; thi det er en Rederdrægtighed at fornærme Afvæbnede, og De ere afvæbnede, da De ere Dommere. Jsær stræbte han at bevæge Dømmerne til, at forstaae de mange unge Mennesker for Fængselstraf, af hvis Qvaler han udkastede et skrækkeligt billede. Hele Mødet den 1ste Juni udfyldtes med de Herrer Trælats og Michels Forsvarstaler. Deres Stilling var saare vanskelig, da de alene havde overtaget sig Skylden for Brevets Affattelse og Offentliggjørelse. Det kom paa det Reene, at Herr Michel var Forfatteren og Herr Trælat den, der havde offentliggjort Brevet. Aabenbart vare de begge meer betænkte paa den republicanske Sags Fordeel, end paa deres egen. Parerne trak sig nu tilbage til Raadslagnings-Værelset, og man erfarer, at Herr Bichat, som Tribunes Redacteur, er funden skyldig med 125 Stemmer mod 17.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra St. Jean de Luz skrives, at uagtet Conventionen mellem de kæmpende Anførere, ere flere Fanger blevne skudte paa en christinisk Generals Befaling, og Zumalacarregui skal have truet med Repressalier.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Et Brev fra Madrid beretter, at der af væbnede Carlister ikke gives færre end 31,000 i Navarra, 11000 i Biscapa, 8000 i Catalonien, 2500 i Valencia, 600 i Murcia, 5000 i Gammel-Castilien, 1200 i Mancha, 800 i Estremadura, 6000 i Gallicien, 1400 i Asturien og 900 i Arragonien. Courier francis, vil vide, at Carlisterne i Holland og Tydskland hemmeligt hverve Mandskab, især i Jtalien og i det sydlige Frankerig, for dermed at lande paa Spaniens og Portugals Kyster.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
"Journal du Commerce- fortæller, at efterat Bispen af Cala Morra i Spanien havde belagt flere Geistlige, der havde grebet til Vaaben for Don Carlos, med Jnterdiet, har Paven erklæret dette Jnterdict for ugyldigt.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra Toulon meldes af 29de Maj. I Gaar fik Sø Præfecten Depescher fra Paris, der foreskrive ham, at holde Flaaden i Beredskab paa det første elegraphiske Tegn. J Morges Kl. 7 saae man Triton- og Restor, gaae under Seil; man troer at de styrede til Spanien. Saameget er vist, at deres Bestemmelse ikke er mod Østen. Alle de andre Skibe her i Havnen gjøre Anstalter til Affart.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra London skrives under 5te dennes, at Rygterne i Tirsdags paa Børsen gik, man var kommet overeens om, at Frankerig skulde sende 20,000 Mand til Spanien og England skulde yde Bistand ved Krigskibe og Munition. Om Fredagen, den 5te, heed det, at franske Tropper skulde bringes paa franske og engelske Skibe fra Brest til Bilbao. Pairskamrets hemmelige Møde den 2den dennes varede til Kl. 6 3/4, hvor da forkyndtes, at Thouret, Raspail, Bergeron, Ferdinand, Francois, Dornes, Varbøs, Gazard, Delamar, Auguste, Comte og Deman frikjendtes; hvorimod Bichat, Jauffrenon, Trælat, Michel, Rainand, Gervain, Bernard, Thiais og Andry de Puyraveau erklæredes for skyldige. Disse ni førtes atter den 3die for Skrankerne, hvor Hr. Sarrut endnu engang optraadte som Forsvarer osv., og Kammeret trak sig derpaa atter tilbage, for at fastsætte Straffene. Deputerede Kamret forkastede den 3die dennes et Andragende paa 350,000 Franker for dem, der havde lidt Tab i Lyon.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
J Pamplona døde den 18de f. M. den til Fange tagne carlistiske Officeer D. Carlos Luis O'Donnel, i Følge de Saar, han havde faaet i Trefningen ikke langt fra hiin Plads.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
"Journal des Debats af 3die dennes taler atter for Jnterventionen, men denne Gang i Form af et Brev fra Madrid af 23de forrige Maaned. Dronningen vilde i egen Person slutte Sessionen den 27de Martinez de la Rosa skal nu have erklæret sig for Jnterventionen og vil blive i Embedet Hele Hæren var stemt derfor, og kun de Herrer de las Ravas og Arguellas talde derimod.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra Bayonne hedder det, at man den 28de Maj. ventede Zumalacarregii ved Grændsen, hvor Valde havde trængt ham hen, skjøndt det var lykkedes ham at for standse sig i Amescons imod hiin.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 3de Juni, Juveleer Rabrin og Handelsbogholder Kraack fra Malmøe, Forpagter Kristensen fra Falster, Cancellieraad Rasmussen fra Grenaae, Forpagter Wittrock og Landmand Wittrock fra Agers hvil, Studiosus Theel Schierup fra Nyborg, Lieutenant Sipcrona fra Helsingøer, Maler Boss fra Rønne. Eieren af Nationalbank-Obligationen No. 134, anmodes, paa Grund af indleveret leilagtig afslippet Rente-Coupons, at møde i rankens Rente-Contoir. Nationalbanken, den 9de Juni 1835. dag afgik ved Døden min retskafne og høitelskede Fader, Kiøbmand Ditlew Flindt Scheel, heri Byen, i sin Alders 75de Aar, efter 8 Dages Sygeleie. Hans mangeaarige Virksomhed og pletfrie Vandel erhvervede ham Agtelse i sin Kreds, hvilken i Forbindelse med en Række af Veldædigheds-Handlinger sikkrer ham et hæderligt Eftermæle. Dette Dødsfald meddeles herved fraværende Slægtninge og Venner af den Afdødes sørgende Enke og Søn. Stubbekiøbing, den 7de Juni 1835. J. N. Scheel.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Efter 6 Ugers smertelige Sygeleie, endte min kiærlige og troe Hustrue Karen Kathrine, fød Petersen, sine Lidelser ved en stille Død, Onsdagen den 3die dennes. Mine 2de Smaae tabte i hende den kiærligste og omhyggeligste Moder, jeg mit Livs trofaste Ledsagerinde. Hillerød, den 6te Juni 1835. D. F. Denker. Jeg har nyligen maattet friste den tunge Skjæbne ved Døden at miste en elsket trofast Hustrue, mine Børns ømme kiærlige Moder, Augusta Caroline Prosch, fød Thune Enhver der har kiendt den Afdøde, vil ved Modtage sen af denne Efterretning, hvilken jeg herved sørgeligt tilmelder, sikkert skiænke mig og mine Børn deres Deeltagelse i Sørgen over vort smertelige Tab, hvilken ikkuns Tiden vil formaae at formilde. Helsingøer, den 9de Juni 1835. G. Prosch.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Literatur. J den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne No. 8, er udkommet: Haandbog i Lovgivningen om de danske Provindsialstænder. Af Cancellist L. J. Fribert. St. 8. Jndb. 1 Rbd. Bibliothek for dansk Lovkyndighed. Udgivet af AlgreenUssing. VII. Mai 1835. Heftet 1 Rbd. 24 s.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Fra Pressen er udkommen: bortfattet Beskrivelse over en Hurtigvægt samt en Regnemaskine, hvorved man i meget kort Tid kan ophøre ethvert Tal til hvilkensomhelst heel eller bruden Potens, og opløse enhver bestemt numerisk Ligning, i hvilken Stad den endog er, m.m. Med to Kobbertavler. Den faaes heftet for 4 Sk., hos Bogtrykker Qvist, Østergade No. 53.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
AVERTISSEMENT. Paa forrige Appelbyes Plads ved Langebroe er tilkjøbs til billige Priser En stor Deel Skibsseil, godt tienlig til at tærske Rapsæd paa; endeel godt Bolte=Jern, og gl. Spiger; store og smaae Ege-Bielker, Ege- og FyrrePlanker; gl. Brænde til 5 Rbd. pr. Favn, godt gl. Tougværk til Tækkegarn, og ligeledes til andet Brug af løbende Tougværk, et nyt Ankertoug, 14 Tommer tyk, Jern=Klættinger af forskiellige Dimensioner; Jern-Kietting Ankere og Toug Ankere, store Vandfade; Skibspomper med Bøsning; Jern-Kabys; Master og Rundholter; Dunkrafter, en stor Deel Blokke, m.m., Man henvender sig til Hr. Forvalter Paulsen, som boer paa Pladsen, eller til Hr. Hørkræmmer Hvid, boende paa Vestergade No. 14. til Frueskabe, bekommes hos A Schmidt, paa Østergade Haardug No. 10, ved Kongens Nyetorv Det danske Missionsselskab agter, om Gud vil, at holde sit Sommermøde paa Holsteinborg, Onsdagen den 17de Juni, Eftermiddag Kl. 5. Efter Talen meddeler Præses Efterretning om Selskabets Anliggender i det forløbne Halvaar og Secretairen oplæser den udenlandske Beretning. Selskabets Medlemmer fiern og nær, og Andre, der have Missionssagen kiær, indbydes at overvære Høitideligheden. Sangene sælges ved Indgangen til Fordeel for Selskabets Casse. Holsteinborg, den 31te Mai 1834.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Efter Directionens Beslutning, J. Holm, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
De, som i indeværende Termin have Forretninger her i Staden at afgjøre med den Reiersenske Fond, ville behage derom at henvende sig til Fondens Contoir i Nybrogade No. 21, anden Sal, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 12. Kiøbenhavn, den 11te Juni 1835.
Berlingske Tidende, 1835-06-11
Liigtornelæge Weil har den Ære at anbefale sig med at borttage Liigtorne samt indgroede og beskadigede Regle; boer i Viingaardstræde No. 143.