JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Premierlieutenant Bruun kan ikke noksom rose Mandskabets udviiste Kiærhed og Mod, ligesom og endeel af Reersøes Beboere, som bevæbnede fulgte med og gave Prøver paa Raskhed og Dristighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Onsdagen den 9de Septbr. helligholdtes Sørgefesten, over de paa Najaden faldne Helte, paa Trekroners Batterie, af Fædrenelandets Sanger, Dannebrogsmanden Hr. Knudsen. Paa Batteriets underste Vold stod et Gravminde, firet med det danske Flag og Vimpel; alle indenfor dets Bom liggende Fartøyer flagede, og Batteriets Flag stod paa halv Stang, en talrig Forsamling, som Chefen, Commandeur Jessen, havde indbudet, indfandt sig paa Batteriet Kl. 10 om Morgenen i et Telt, som var sat i en passende Afstand fra Mindet, og den foran samme staaende Støtte, paa hvilken de tre faldne Officerers, Grotschillings, Buhls og Rolfsens uforglemme lige Navne vare anbragte. Da alle vare samlede, og de Herrer Officerer havde sammenkaldt Mandskabet, besteg Hr. Knudsen Gravmindet, og efter en kort Sørgemusik, holdt han, med dem ham egne Varme, en kort og passende Tale. Under den foralle Danske rørende, af ham istemte Sang: Værer Fred med eder alle, &c., nød 12 unge Piger den Hæder at ofte de faldne hele de med deres Blod kiøbte Egekrandse, hvorpaa de ældre taknemmelig bestrøede Mindets Fod med Blomster. Commandeur Jessen fremtraadte derpaa, og med saa rørt Siel, som den Mand maatte have, der kunne række sin Vaabenbroder Capitain Holm Haanden, og sige: Vi riddede ikke de os af vor Konge betroede Skatte. Havet skiuler Najaden. Jlden fortærede Orlogskibet Prinds Christian Friderik. Men Hans Flag, Hans Krigeres Ære, redde vi giennem Jld og Vand; bød han Flaget heises med følgende Ord: "Som om det blev nedtynget af Taarer, sank Danmarks Flag for Øi blikket fra den stolte Høide, hvorfra det i Aarhundreder uplettet varede, velsignet være hver dets kiække Forsvarets Minde, heis høyt det danske Flag, Evigt og uplettelige skal det vaye, forsvaret af tappre Krigere, styret af den bedste blandt Konger. Leve Kongen!" Flaget heisedes, og et signende gientaget Hurra fra alle Munde bød Danmarks Frederik leve. Derpaa vendte Chefen sig til Hr. Knudsen, og leverede ham i Mandskabets Navn 100 Rdlr., der halve fra Matroserne, det halve fra Soldaterne, som et frivillige Offer, de bragte deres fangne Brødre. Med Vermod og Stolthed forlod man derpaa det ærværdige Mindested, Tallotteriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
J den 889 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 27. 8. 32. 23. 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Mertur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Ved Smolensk Jndtagelse skal især den polske Har qve bedækket sig med Berømmelse, da det var den der ægtigede sig de 2de Forstæder, og udholdt fra Kl. 3.3 Eftermiddagen til Kl. 3 om Morgenen ikke allene vedholdende fiendtlige Jld, men endog saavel Beningens som Borgernes mest haardnakkede Modstand. biledes var det den, der under den hæftigste Kanode bestormede Smolensk, og de første der indrykkede Festningen. Dens Tab i denne Affaire angives til 100 Mand. Blandt de Døde nævnes General Mielbekl. Brigadegeneral Knitzlevitz, en Mand af ModJndsigte, var den første ved Stormen, midt i Ma en nedsank han saaret, og er sandsynlig geraadet sendtligt Fangenskab, da han ikke fandtes paa Val udsen. Havde Russerne siges der i denne Beretning, nu opholdt sig en Dag længere i Smolensk, vare de sine aldeles omringede og nødsagede til at have maattet overgive sig paa Diskretion, men Flugten reddede dem De fleste af Statens Jndvaanere fulgte den flygtende russiske Armee, ikkun saae tilbageblevne, der største delen vare Koner og Børn, forefandt man i Kirkerne, hvor de havde søgt deres Tilflugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Jfølge de sidste Efterretninger fra Petersborg, herskede der i denne Stad den største Forvirring og Bestyrtelse. Daglig transporteres Mange, især Godseiere, til Siberien, som man havde mistænkte for at være Polakkerne og de Franske hengivne. - Fra Riga har man dennegang intet forefaldet, derimod ved man fra Moskau at man der i største Jil belæstigen Slottet Kremi, og begge Byerne Preobraschinek og Semenovek, der dækker denne Hovedstad. (Krimi ligger ved Bredderne af Floden Moskwa og Negling; den er omgivet med høie Taarne og Mure, saavelsom og med en dyb udmuret Grav. I dens Jndre seer man det gamle Slot, hvori Carerne residerede for Peters borgs Opbyggelse. Den førstnævnte Bye har et Slot, en Artilleriepark og Magaziner. Men hvorledes vil man forsvare en Stad af saa uhyre Omfang, og saa betydelig Befolkning som Moskau?) Det hedder at Keiser Alexander forventes snart tilbage igien til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
England. Den engelske Fregat l Jmperieuse er paa sin Fart fra Toulon til Genua bleven taget af et fransk Linieskib og indbragt til sidstnævnte Havn. Derimod har den engelske Fregat la Paanon udenfor Newvork taget den Amerikanske Brig Nantilus. - Efter Forlydende skulde der d. 30te Aug. afgaae nye Depescher, fra det Londoner Kabinet til Amerika. - General Miranda skal nu være bleven udnævnt til Generalissimus af hele Ventzuelas Konsorderation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Bekiendtgiørelser. For Sødskende og Bekiendtere i og uden for denne Bye meldes min gode Kones Apolene Hansens Död, Aarhuus, den 18 September 1812. J Bek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Declamatorium. Søndagen den 20de September, om Aftenen Kl. 6 1/2. har Undertegnede, med høie Øvrigheds Tilladelse, den Ære, understøttet af Hr. Litteratus Bagge, at give et Dansk-Tydsk Declamatorium, paa Raadstuesalen, hvis Jndhold behageligen ville erfares ved trykte Plakater. Billetter dertil, a 2 Rdlr. for 1ste Plads, og 1 Rdlr. for anden Plads, ere at erholde i min Bopæl paa Broberg hos Hr. Snedker Blichfeldt, saavelsom om Aftenen ved Indgangen. Carl Under. Liniedands. med Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Tilladelse agter her ankomne Liniedandser at vise sin Færdighed paa fliv Linie med adskillige Forandringer, som før ikke har været seet her, til Slutningen dandser han med et Hønse Æg under hver Fod. Skuepladsen bliver i Mad. Kiellerups Gaard ved Mindet, og Begyndelsen skeer paa Søndag Eftermiddag, første Gang Kl. 4, anden Gang Kl. 5 3/4 slet. Første Plads 4 Mk., anden Plads 2 Mk., for Børn 1 Mk. Aarhuus, den 20de September 1812. C. Schrøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Hvor tvende Skole=Discipler kan faae Logie og Kost efter en i Forhold til Tiderne billig Betaling, gives Anviisning faa Adresse Contoiret. Nye Kasketter af Læder, ligeledes af Klæde, er til billig Priis at bekomme hos Madame Melbye ved Mindet Nr. 157.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Et lidet Partie franske Propper faaes tilkiøbs hos Chr. Linaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Licitation. Onsdagen den 23de d. M., om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Herredernes Tingstue paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Licitation over Opførelse eller Jstandsættelse af følgende Broer. 1) Over en Broe eller Steenkiste over den saakaldede Volbek i Skiellet imellem True og Lyngbye Mark paa Veien til Lyngbye Gaard. 2) Over Broen ved Sabroe-Mølle paa Landeveien, imellem Randers og Skanderborg, 3) Over en Broe paa Landeveien til Zeuthen paa Ølsted Mark. Conditionerne erfares paa Auctionistedet. Hasie, Vester Lisberg, Framlev og Sabroe Herreders Contoir i Aarhuus, den 14de September 1812. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Paa Rugaard er ved Dødsfald bleven en Smede Plads ledig, som kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Novbr. En gift Smed kan faae Huus og Jord, en ugift kan, om han ønsker det, faae Kost og alle Ting frit paa Gaarden. Den der attraaer Tienesten, melder sig hos Undertegnede, Forvalter paa Gaarden. Rugaard pr. Greenaae, den 12te Sept. 1812. Petersen. En stresædig Karreth, uden mindste Mangel, med fire Reserve=Hiul og Reisebuk, anvises til Kiøbs fra AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
En stor og velindrettet Gaard med Hauge og alle muelige Beqvemmeligheder, beliggende paa et af Byens skiønneste Steder, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar man derom inden Michaeli treffer Accord med Eieren, som Adresse=Contoiret Tyverie. Natten imen den 11te og 12 September sidst er, ved Jndbrud giennem et Vindue, i Ormslev Enkesæde, bortstiaalet følgende: 1) En grøn ulden og linned Overdyne med Duu- og smaaeblomstret Kattuns Overtræk. 2) Tvende Stkr. Omhæng, oven til afskaarne, med violet Bund og hvide og gule Skriber. 3) En Fruentimmer Reise=Frakke af meget mohiemmegjort Klæde, med hvid Silke Foer i Liv og Ermer. 4) En dito stolet og hvid Sirtses Kiole. (af disse fire Sorter kan der fremvises Prøve) 5) Et sort Øien Flor med tæt Bord om. 6) Tolv Stkr. bleget Tvist. 7) Et 1 1/2 Alen lang fiin Dreiels Haandklæde. 3) Tvende grønne runde Flasker, den ene til en ha Pot, hvori var Ribssaft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Enhver Retsindig, som disse Ting maatte falbyde eller derom kan give Oplysning, loves en passende Douce at Eieren. . Ormslev Parste Enke=Sæde, den 12te Septbr. 181.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
En mørkerød 11 Aars Hoppe, med nogle hvide Hai Panden, er Natten imellem den 11te og 12te denne imod mit Vidende og Villie, borttagen af min Gaar Mark. Den som kan give mig Spor paa Tyven, el Oplysning om Hoppen, betaler jeg en passende DouceThestrupgaard pr. Grenaae, den 16de September 181 Wendelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Af den mellem mig, Jnger Sandberg, Enke efter at A. Dons, Eier af Schierrilgaard, og True Sandbeindgangne Ægtepagt, der under 31te Marti sidst er i inden Bierre Hatting Herreders Ret, lyder den 4de: saaledes: Fierde Post. Schierrildgaard med Eiendomme, eller hvad m. vi eie eller eiende vorde af faste Eiendomme, me hverken sælges eller pantsættes, uden at saavel i Jnger Dous, som min tilkommende Mand True Sa berg, begge i Forening, derfore udstede vores skri lige Sikkerheds-Beviis, forsynet med vore Hænd Underskrivt, om saadant Dokument skal være at Ef dighed; saa kan ei heller nogen simpel Gieldefskrivning, af hvad Navn og Natur samme end være forbindende for os eller vores fælleds Boe, Eiendomme, med mindre samme af os begge er stædt og underskreven. Dette jeg finder mig pligtig at bringe til alm Kundskab. Schiertilgaard i Bierre Herred, d. 1ste Optbr. 18. Jnger Sandberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-18
Foruden de forhen i Aarhuus Stifts Adresse Cont Tidende averterede Gaasefyld er endnu atter 1 Lisp at bekomme i Aarhuus hos Mads Kaae
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Indenlandske Efterretninger. i Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Ved Kongl. Forordning af 2den Sept. d. A. er be let: at alle glatte Silketøier og Silkebaand, undtagen tuver som ikke ere Handlendes Eiendom eller i deres siddelse, skulle, inden 14ten Dage fra Forordningens kiendtgiørelse af, indsendes til vedkommende Toldmmer for at forsynes med Toldstempel, og at alle de atte Silketøier og Silkebaand, som herefter indføres erfabrikeres i Landet, ligeledes, inden de forhandles, alle forsynes med samme Stempel, alt under Varenes husiskation; hvorfra allene undtages de paa Fabrik ne værende og med sammes Mærker forsynede egne arbeidelser. Forsyner nogen fremmede glatte Silke ler eller Silkebaand med indenlandske Fabrikmærker, saffes de som Falsiner, og Varene konfiskeres. Det er bekiendt ovalt i vor Fædrenestat, hvorledes i Uheld, der ved at ligesaa svigefulde som pludselige nudtlige Overfald i Aaret 1807 udbredte sig over denne hvedstad, især raatte Stadens og Rigernes første Caralkirke, vor Frue Kirke. Man havde ventet Agde og Skaane i det mindste for de til den offentlige hosdyrkelse billigede Templer, men derimod viste det at Frie Kirke blev valgt til Hovedmaal for den legne Fiendes Bomber, Brandkugler og Brandpile, det med en saa overvældende sammenpresset Jld, at allene Kirken nødvendigen skulle tændes, men og at det skulde blive umueligt at nærme sig for at . Fienden naaede sit Øiemed. Taarnet antændtes. den udbredte sig derfra ind i og igiennem hele Byggen, og i kort Tid stode kun Levninger af nøgne re tilbage. Frue Kirke var hidtil den, hvor de for det Almindelige vigtigste Kirkehøitideligheder holdtes, og efter hvis Ceremonier i Gudstieneste alle øvrige Kirker i Følge Danske og Norske Lovs 2-4 -4, skulle rette sig. Det blev derfor strax Hs. Majestæts Villie, at den, saasnart det kunde skee, skulle paa ny opreises. Til den Ende ere Planer og Tegninger til dens Gien opbyggelse efter allernaadigst befaling blevne affattede og af Hs. Majestæt aproberede og undertegnede Commission i sin Tid nedsat, for at see Planen udført i det Hele, imedens det egentlige Bygnings-Arbeide selv staaer under Commissionens Medlems OverbygningsDirecteur Hansens, specielle Bestyrelse, ligesom og Planerne og Tegningerne af ham ere udkastede og fuldendte. Med Bygningsarbeidet er allerede skeet Begyndelse, saavidt Tiderne og Omstændighedederne have tilladt. De nu ubrugbare gamle Hvelvinger ere nedbrudte. J Taarnet, saavidt det kan blive staaende, ere nye Bielkelag indlagde. Adskillige Bygnings-Materialier ere indkiøbte, og, for at kunne iværksætte det Fornødne til Kirkegaardens forandrede Bestemmelse er behørige Proclama bekiendtgjort og udløbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Efter saadan Begyndelse vil Fortsættelsen uafbrudt følge. Men for saa stort og kostbart et Værk, især i disse Tider, fordres foruden Kirkens Assurance-Sum, der er aldeles utilstrækkelig, endnu betydelige Tilskud. Commissionen har derfor maattet allerunderdanigst andrage hos Hs. Majestæt om, at de Jndtægts=Kilder, som sædvanligen aabnes for andre skadelidte Kirker, ogsaa maatte bestemmes for denne, og altsaa en frivillig Collects Jndsamling tillades over hele Riget. Denne Tilladelse er af Hs. Majestæt allernaadigst given, saa meget videre udstrakt, som Frue Kirke har, foruden sin særdeles Bestemmelse som Sognekirke, endnu en elmindeligere som første Cathedralkirke i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Hr. J. Kragh Host har i Kbhvn, begyndt at holde offentlige Forelæsninger over den svenske poetiske Literatur, saavelsom det svenske Sprog, hvori Hr. Professor Rahbek vil tage Deel naar han kommer til de nyere Digtere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Historiemaler Hr. Høyer er den 7de optagen til Medlem af det Kongl. Maler, Billedhugger= og Bygnings=Academie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Den 17de Septbr. kom Lieutenant Jacobsen af Søretaten til Randers fra Sverrig med 27 danske Søefolk, som i afvigte Maaned blive tagne i Beltet, og indbragt til Gothenborg. De have været der en 14 Dagstid, men ere nu, som man formoder blevne udvexlede imod det sidstleden hertil indbragte Mandskab af Briggen Attack, som for omtrent 14 Dage siden blev bragt til Udbyhøy, og derfra videre til Anholt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Telegraph-Efterretninger. Den 15de Septbr. Kl. 6 Formid., fra Skiellehøien et Rangskib og en Brig have ankret ved Hielmen. Kl. 11, fra Refsnæst et Rangsskib og 3 Brigger gaaer Syd efter af store Belt. De signalerede have ankret. Kl. 4 1/2 Efterm., fra Skiellehøien: en Fregat har lettet ved Hielmen. Den 16de Kl. 7 Form., fra Stavnshoved; en fiendtlig Brig krydser imellem Mariagersfiord og Stavnshoved. Kl. 9 3/4, fra Samsøe: et Rangskib og 3 Brigger have lettet og kommer Nord op fra store Belt. Har igien ankret imellem Fyenshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe. Kl. 6 1/2 Efterm., fra Refsnæs: et fiendtlig Rangskib og en Brig kommer Nord op fra store Belt; har igien ankret. Den 17de Kl. 6 Form., fra Skiellehøien: et Renaskib og en Brig have lettet ved Hielmen. Den 18de Kl. 6 Form., fra Skiellehøien: et Rangskib og en Brig have ankret. De signalerede Skibe have lettet, gaaer Syd efter af store Belt. Kl. 2 3/4 Efterm., fra Refsnæs: et Rangsskib og en Brig gaaer Syd efter af store Belt. Samme har ankret. Kl. 3 3/4, fra Annak: en Fregat sees fra Hav kund, at styre Nord efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborg Correspondent.) Norden, Af en i Journal de Empire indført Skrivelse fra en fransk Officeer i Smolensk efter dens Erobring, uddrages følgende: "Aldrig glemmer jeg det Syn denne Stad frembød ved vor Jndmarsch. Alle Gader vore bedækkede med døde og døende Russer, der oplystes ved Flammerne af den brændende Sted. Hen saae jeg den seirende Kriger besielet af Ævelmod midt i Kampens Hede, da jeg paa flere Steder var Vidne til, hvorledes saavel Franske som Polakkere styrtede sig midt ind i Luerne, for at redde og at standse Jldens Udbredelse. Jeg er indqvarteret her i en russisk Hofraads Huus, som ved Russernes Flugt er bleven forladt at en fiendtlig Oberst, Der ikke engang havde havt Tid til at faae alle sine Sager med sig. Paa hans Bør fandt jeg en Dagsbefaling, hvori der lovedes Russerne at Smolensk skulde være Vidne til de Franskes Tilintet, giørelse. Hvert Øieblik passerer hele Kolønner af Krig fanger herigiennem, blandt hvilke jeg har seet baade Generaler, Oberster og manafoldige Stabsofficerer. Jblanandre General Turschhkow og en Baron Armfeldt, de bleve gjorte til Fanger i den glimrende Affaire hvor vores brave General Gudin blev saaret, som nu er og deraf, til stor Tad og Sorg for Armeen. Hans Been blev i taget oven for Knæet, men han maatte døe. Men hans Døer ogsaa bleven hævnet ved det skrækkelige Blodbad vil Valontina, hvor de russiske Generaler Babensky og Efcalon bleve paa Valpladsen; og hvad der endnu var det russiske Armee et langt føleligere Tab, var Kavallersgeneralen Korff, der skal være dødeligen saaret. Sidisk denne Affaire forfølger man Russerne uden at kun naae dem, de flygte saa ilende, at man næsten skuf troe, at de frygtede for at komme for sildig til at bivaadet Tedeum, som man upaatvlelig der vil lade syn men ogsaa vi agte at være der inden faae Dage. En Da Russerne nødsagedes til at forlade Egnen udBugfloden, afbrændte de, foruden flere i andre Stæfudøvede Grusomheder, Staden Horodla i Bund i Grund, ved deres Udmarsch derfra. Denne barbarig Forholdsregel foranledigede General Kosinsky, der kietmanderer det polske Armeekorps i denne Egn, at f. stille den i Wlodzimirz kommanderende russiske GeneChrussesow følgende Skrivelse: General! Jeg erfare Dede under Deres Kommando staaende Dragoner og sin sakker have afbrændt Hirodla. Da jeg kom til An flodens Bredder troede jeg at finde Soldater, men, der overalt Spor af skiendige Mordbrændere, der kipfor Armeen, og betegne deres Vei med de gamle SchysefVildhed. General! De advares herved at holde siger med disse vandaliske Ødelæggelser, da De veed hvor denpoleon den Stores seierige Arnae befinder sig. )
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
England. Den bekiendte Cobbet i London be tilskreven Prindsregenten, og med Skarphed undershenRegieringens Handlemaade mod de forenede Stolet Ogsaa Ministerialbladet the Times faaer deri en det: tient Revselse, fordi det førend Nodamerikas Kihuerklæring havde raabt paa, at man ikke maatte gives saa ter for den, da hiin Stat, som i Grunder frygtede Es: land, kun slog om sig med tomme Trudsle, ei som er da de frygtsomme Amerikanere dog have understaaer Tre at gribe til Vaaben mod den største Krigholt og s. og brer, Georg III., som har undertvungen Naples fra Ostindien, raader til Eftergivelse og Fred! - : skal oprettes 4 til 5 uethængige Kompagnier af Desen. tører fra forskiellige Nationer, der til Belønnin Veden Jver, med hvilken de ere stødte til Engelland be ner og for at vise dem den fortiente Tiltroe (?) sabontil Cction, Jara og til Syd Gallien. 1. br.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Blandede Efterretninger. (af ovennævnte Blade)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
J London vil man vide at den franske Keiser har 1000 Matroser ved sin Armee i Rusland, hvorved sin sættes istand til ogsaa at byde over Skibsfarten, dette Riges Vande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Om Smolensk hedder det hos Russerne som Ord brog : "Hvo der har Smolensk er herre af Moskau Den i Slaget ved Valontina saarede, og deraf i Jmolensk døde franske General Gudins indbalsammerede gierte, bragtes den 11te Septbr. i en Kapsel gien som Berlin, hvorfra det passerede videre for at tilstilles sens Enke. Glennem Halle ere der passerede flere Transporter af dissiske Fanger, der efter Forlydende skulle bringes i Erfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Ogsaa 16000 Kalabresere og Schweitzere ere paa atten til Nordens Storarmee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
Den i Trefningen ved Poloisk saarede høierske meral Deroy er af Keiseren bleven udnævnt til ligsgreve, med en Dotation af 30,000 Fr.; ogsaa af Keiseren bevilget det bayerske Korps endeel Æres de og Belønninger. rig, det Østerrigske er det ved en Forordning forkelet at anbringe offentlige Jndskrifter paa Skildter, tisse, Kirker, Gravminder, o. s. v., uden at de i nispeien paa behørige Steder ere befalede og bevilgede. re Den franste Flaade ved Vliesingen bestaaer nu for3 sen af 21 Linieskibe 9 Fregatter og 27 Brigger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
En Jødesamilie ved Navn Goldschmied, fra Hamng, bestaaende af 6 Personer, har ladet sig døbe r Lipzig af en luthersk Præst. Det er den anden bysesamilie i Leipzig, som i en Tid af et Aar har i eget den lutherske Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
i den fyrstelige Familiebegravelse i Hanau var den 3 Aug. bleven opbrækket, og Ligene deres Kien n berøvede, men Gierningsmændene - 2 Borger derhen selv - ere nu blevne opdagede og fængslede, Stolet engelske Blad Morgenkrøniken giendriver offentlien det Rygte, et Prinderegenten skulle have ladet Kibrugle for 30000 Pd. Sterl. franske Meubler. - gives saa var, maatte man virkelig ogsaa sige med Peer de Es: "Sekretair, at kiøbe Kringler nu heelt ubeomst er : aae Trebnitz i Schlesien kom en ung Mand, navnlig 4 s. den 24de Junii om Morgenen Kl. 2 beruset Ples fra Vertshuus. Det tordnede i det fierne. J - ge Mancer skieldte hon over denne Kuglespillen i Dern. Et Øjeblik derefter brædte en Lynstraale ham nings Vindue, hvor han endnu stor, ikke aldeles afklædt. andet hans Papirer sandtes et Brev til hans Moder, ) sabon bestemt erklærede, selv at vilde giøre Ende paa 1, hvilket nu blev ham forekommet. Paa Vestkysten af Aftika i Guiana førte for nogle Aar siden tvende dødte Negere, og det endog Brødre, Wilhelm og Martin Krig med hinanden, om hvo der skulde være Konge. J Slaget som giorde Ende paa Tvisten, mistede Martin fem Mand, men Wilhelm kun tre, og altsaa som Seierherre erholdt han Kronen. Martin maatte blandt andre Fredsbetingelser indgaae følgende: Forpligte sig til at 1) aflægge Kongetitien, 2) hverken at bære Skot eller Strømper, som en Prydelse der ene tilkommer Kongen, 3) og endelig give Seierherren den smukkeste af sin Døttre til Slavinde. Da denne berømmelige Fred var sluttet, begav Wilhelm sig ombord paa et det liggende dansk Skib, for at udsøge Stads til sin Gemalinde. Hændelsesviis fik han Øie paa en Grenadeerhue, og holdt ikke op at bede om den, for man overlod ham den. Dronningen maatte strax sætte den paa sit Hoved, og Negerkongen svoer paa, hun havde aldrig endnu været saa yndig, som i dette Hovedpynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
En af de orleanske Hertuger, som var meget forpulent, sagde engang til en af sine Cavaillerer (der var vant til altid at sige ham noget kiønt eller stort), tænk engang, idag var jeg paa Jagten nær falden i en Grøvt! "O! raabte Cavailleren i høitidelig Nonsens, da var Grøvten bleven fuld af idel Høihed!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-19
(Jndsendt.) Lovsang over Penge. Alt hvad Verden har og eier, Jkke op mod Penge veier; Penge alting er i alt, Penge alle Ting regierer, Penge alle æstimerer, Der er Kraft i dette Malt, Man med Penge frem kan komme, Men naar Lommerne er tomme Maae man smukt tilbagestaae, Det man for et Ordsprog siger Om de mindre rige Piger, Tiener til Beviis herpaa Piger er foruden Penge, Som Violer uden Strænge. Hvilken derlig Lignelse! Men den Pige som har Plader, Hun har og i alle Gadet, Hvor hun gaaer, Tilbedere. Vakkre Piger, Linke Drenge! Lægger derfor Vind paa Penge, Hvor J tager dem end fra, Skraber sammen, jeg Jer beder Velberænke, at det heder: Penge vincit omnia.