JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Contreadmiral Linois, der i denne Tid er anklaget i Paris, har i det sidste Aarti udmærket sig som en kjek Søkriger. En stor Søcommando har han vel aldrig ført, men han tilføiede dog den engelske Handel ved sine smaae Søexpeditioner og ved sin i saa Henseende udviste Klogskab, stor Skade. Efter Amiensfreden fik han befaling at afgaae med en Escadre til Ostindien, og han havde virksom Deel i de af Engellænderne tilbagegivne fransk ostindiske Coloniers Organisation. Den 6 Morts 1803 udløb han fra Drest. Ombord paa hans Skibe fandtes nogle Batailloner Jnfanterie, endeel Officierer for Stapeys Regimenterne, som den franske Regjering vilde lade oprette i Ostindien, og et stort Antal Civilembedsmænd. Da Krigens Gjenudbrydelse tilintetgjorde alle de Planer, man paa fransk Side havde udkastet, ilede Lindis fra Pondichery til Jsle de France, hvor han ankom den 3 August. Fra den Tid af forstyrrede han den engelske Handel i de ostindiske Vande paa alle muelige Maader, og Øerne Jsle de France og Reunion vare det, hvorhen han bragte de talrige Priser, der gjordes, i Sikkerhed. Hans Styrke bestod af Linieskibet Marengo paa 74 Canoner, 3 Fregatter og 1 Briig. Til disse kunde i Nødsfald støde den af 2 Linieskibe og 1 Fregat bestaaende Escadre, under den hollandske Viceadmiral Hartsink, der laae i Havnen af Batavia. Desuden krydsede endnu henved 20 bevæbnede Caperskibe i hine Vande. - Allerede de 5 første Priser, de Franske gjorde, vurderedes for 5 Mill. Fr. Den 9de November bleve 8 engelske Skibe tagne, 3 af det ostindiske Compagnies opbrændte, og man regnede Engellændernes Forlis overhoved for 12 Mill. Fr. De fra den Tid af til den 1ste April 1804 tagne engelske Skibe anslog man til 6 Mill. Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Subscriptionsplan. Paa undertegnedes Forlag udkommer: Conversations-Lexicon, eller: Encyclopædisk Haandordbog over de i selskabelig Underholdning og ved Læsning forekommende Gienstande, Navne og Begreber, med Hensyn til Folke= og Menneske Historie, Politik, Diplomatik, Krigsvidenskab, Mythologie, Historie, Jordbeskrivelse, Konsthistorie, Biografie, Naturhistorie, Physik, Medicin, Philosophie, Jurisprudenz, Theologie, Poesie, Musik, Technologie, Handel, Fabrik= og Manufacturvæsen, Botanik, Chymie, Anatomie, Chirurgie, Apothekerkunst, Mathematik, Astronomie, Mekanik, den civile og militaire Bygningskunst, de skjønne Kunster og Videnskaber, saaog om de forskjellige Religioner, Riger, Stater, Have, Søer, Stæder, Fæstninger, Slotte, Bjerge, geistlige og verdslige Ordener, lærde Selskaber, Retter, civile og militaire Charger, Artillerie, Fortification, Feldtslage, Beleiringer, ridderlige Øvelser, Bjergværker, Jagt- og Forstvæsen, Havekunst, de i Handel, Kunster og Haandværker brugelige Terminitechnici eller Kunstord, de i Handel og Vandel, i Jura forekommende uundværlige Ord, alt udarbeidet af de bedste Forfattere. Originalen til dette Værk har gjort saa stor Lykke i Tydskland, at det i en Tid af 3 Aar er 3 Gange oplagt, og deraf afsat 10,000 Exemplarer. Ved at eie det, vil: 1) den, som ikke har Ævne til at anskaffe sig en Bogsamling, erstatte denne Mangel, da han deri vil finde det Vigtigste af alle Kunster og Videnskaber rigtigen og tydelig beskrevet; 2) den, som eier en Bogsamling, vil ikke behøve at eftersøge det, han ønsker at vide, i mange forskjellige Værker, men vil her i en Hast kunne finde det i alphabetisk Orden, derhos i hvilke Bøger det findes og hos hvilke Forfattere Gienstanden omhandles; 3) den, som ikke besidder videnskabelig Dannelse, vil her finde det Vigtigste af Videnskaberne og Kunsterne paa en fattelig Maade beskreven, og hans Mangel paa Studering vil derved erstattes. Værket er forfattet i alphabetisk Orden, saa at man strax kan finde hvad man søger, og kan desuden tjene til en behagelig Læsning i Fritimer, da det indeholder en Samling af interessante Ting. Paa det Subscribenterne kunne komme til at ere dette Værk, uden at føle noget til Udgivten, agter Forlæggeren at lade det gaae ud i Hefter. Hvert Hefte vil kunde læses særskilt, da enhver Artikel, som den beskrives, bliver fuldstændig. Hver tredie Maaned udkommer et Hefte, 12 Ark stort, trykt med Petit, og 49 Linier paa hver Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Prisen for hvert Hefte bliver for Subscribenterne 2 Rbdlr. N. V., for andre Kjøbere 3 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Subscriptionen modtages hos undertegnede Forlægger. A. Soldin, Boghandler. boende i Fortunstrædet No. 148. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2 Ra No Trettende Aargang. No. 26. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Marts 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Politisk Regnekonst. (Slutning; see forr. No.) En stor Mængde Erfaringer har givet for de forskjellige Livsperioder følgende Livsvarighed: Tab. II. Middeltal af Levetid, J Middeltal af Levetid, " for Mænd for Koner for Mænd for Koner 33. 2 Aar, 35. 7 Aar. 50 17. 7 Aar 19. 4 Aar. LO - Fro 7. 4
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Ved Giftermaal forhøies i Almindelighed den sandsynlige Livsvarighed blandt Qvindekjønnet betydeligen. En Pige paa 18 Aar, der gifter sig, forhøier sin sandsynlige Livsvarighed 7 Aar. For Mandkjønnet synes dette at være i mindre Grad Tilfældet. Blandt alle Menneskeclasser havde Eremiter og Benediktinere den høieste Middel-Livs varighed. Forholdet af Enkemænd til Enker er i Almindelighed som 2 til 5. 1000 Ægtepars successive Bortdøen, hvori Begyndelsen Mændene ere 31 og Qvinderne 23 Aar gamle, skeer paa følgende Maade: Tab. III. Efter Forløb Levende Levende Vedvaren Uddøde Mænd Koner de Ægtesk. Ægtesk. 10 Aar. II Forholdet af Enker, som gifte sig igjen, mod Enkemænd, der gifte sig igjen, er som 3 til 5. Hvilke Egne og hvilken Levemaade der ere meest gunstige for Opnaaelsen af en hundrede Aars Alder og derover, lader sig i Almindelighed vel ikke bestemme. J det Hele er vel en meget høi Alder bleven sjeldnere; thi saa gunstige Omstændigheder, hvorunder i Aaret 74 blev foretaget en Folketælling under Vespasian, og hvor i et lille District mellem Po og Appenninerne fandtes 84 Personer paa - 100 Aar forekomme ikke mere nu tildags. Men dog mangler der end i vore Dage ikke mere, hverken i Norden eller Sønden, paa hundredeaarige Mennesker. J Cairo gaves i Aaret 1800 (efter Larrey) 35, der bleve hundrede Aar gamle og derover; i Spanien meddeelte i forrige Aarhundrede Præsten i St. Jean de Poyo i Gallizien 13 Oldinger Sacramentet, af hvilke den yngste var 110, den ældste 127 Aar, og hvis Alder tilsammen udgjorde 1499 Aar. J Engelland regner man sædvanligen blandt 3100 Mennesker eet paa 100 Aar; i Jsland vare i Begyndelsen af dette Aarhundrede 41 Personer paa 95 til 100 Aar (hele Befolkningen 47,000), og i Rusland fandtes i Aaret 1810 blandt 891,652 Døde, 3531 Personer paa 100 til 130. Det overordentligste Exempel paa meget høi Alder havde man i Ungern i Johannes Rovins Familie, Manden var 172, Konen 164; de havde levet i Ægteskab sammen 147 Aar, og deres yngste Søn var 115 Aar gammel. Forholdet af 100aarige Qvinder til Mænd af samme Alder er som 14 til II. I Almindelighed ere store Stæder skadelige, saavel for Livsvarigheden, som Befolkningen overhoved. Næsten i alle europæiske Hovedstæder er Tallet af de aarligen Døde større end de Fødtes; Resultaterne af forskjellige store Stæder stille vi her sammen: Forhold af Fødte af mandl. til af uægte til til Døde. qvind. Fødte ægte Børn. Paris I. 100 Leipzig Wien, Amsterdam, 1 : 194 Venedig I. I. 18. Forhold. af Fødte, af mand til af uægte til til Døde. qvind. Fødte ægte Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Petersborg, 1 : LOS Kjøbenhavn Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Warschau,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Stockholm. I. L. 21 Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Mexico Gotha T. L. 16. Rom Berlin 1 : LO0 London Neapel l. 1. O. 95 50 : 49 For Paris ere alle i Hittebørnenes Hospital indsatte Børn regnede for uægte. At af 19,000 Børn aarligen 6300 bleve forladte af deres Mødre, er sikkerligen en Mærkværdighed. Ogsaa den berømte d'Alembert var et saadant Hittebarn. De ovenanførte Bestemmelser ere byggede paa Folketællingen fra 1770 til 85. Det fortjener at bemærkes, at siden denne Tidspunkt, der vel neppe havde en forøget Sædelighed til følge, Tallet af Hittebørn, ligesom af Skjøger, er i Paris blevet mindre. Man kan uden Tvivl antage, at Dødeligheden, i Stæderne staaer i et vist Forhold til Folkemængdens Densitet. Efter de l'Jsle's Beregning er Londons Fladerum 3,370, 140 Toiser, og Paris's 3638,647 Toiser. Antager man nu, at i de Jsles Tid Folkemængden i London var 700,000 og den i Paris 500,000 Sjele, saa er Denfireten af Folkemængden i London mod den i Paris 1, 46. 1., hvilket nærmer sig Forholdet af deres relative Dødelighed. Ligeledes vil Amsterdam, som har den meest overveiende Dødelighed, naar de for Sundheden visseligen ikke gavnlige Canaler fradrages, Stadens Fladerum sandsynligviis have en stor Befolknings Densitet. Den største formode vi, efter vore Localkundskaber, i Genua og Venedig, hvor snævre Gader ere parrede med himmelhøie Bygninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
J hele Europa gives nu hverken nogen Stad eller Provinds, hvor den aarlige Dødelighed udgjør 25 af Folkemængden. Paa Antillerne døer hvert 10de Menneske, og i Portobello og paa Batavia af Fremmede ofte hver 3die. Da St. Doming endnu var i fransk Besiddelse, maatte, forat beholde det derværende Antal af 200,000 Slaver fuldtalligt, aarligen 20-25,000 Negere indføres fra Africa. - Det store Antal af de i London forekommende unaturlige aarlige Dødsfald fortjene her i Særdeleshed at bemærkes. I Almindelighed døer der af 63 Mennesker eet ved en voldsom Død. J Aarene 168690 døde i London, 8 Mennesker, blandt 10,000, af Selvmord, og 1 af Drikfældighed; men i Aarene 1740 - 50 blandt 10,000 Mennesker 20 af Selvmord, 16 af Drikfældighed, 34 af venerisk Syge (efter Sützmilch); af hver 147 Mennesker døer altsaa i London eet, enten af Selvmord, eller af Drik, eller af venerisk Syge, i Berlin forekommer blandt 1000 Mennesker, og i Leipzig blandt 1800 kun een Selvmorder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
At der i Europa fødes flere af Mandkjønnet, end af Qvindekjønnet er en afgjort Kiendsgierning; kun to Stæder: Zürich og Leyden, og nogle 40 Landsbyer i Frankrig (Büsson, T. IV. p. 295) ere Undtagelser herfra. Næsten synes det, som dette Fleertal stiger fra Sønden til Norden. For det sydlige Europa kan man antage Forholdet af mandlige til qvindelige Fødsler, som 26225, i det mellemste som 2120, og i det nordlige som 18. 17. Efter nyere Tællinger var dette Forhold i Rusland som 10 : 9. Paa St. Helena fødes flere Piger end Drenge; det samme skal være Tilfældet i China, og dernæst overalt, hvor Fleerkonerie hersker. Middelfrugtbarheden af Ægteskaber kan anslaaes til 4 Børn. J store Stæder er Forholdet sædvanligen mindre, meest paafaldende er dette ved Leipzig, hvor der paa 10 Ægteskober kun regnes 29 Børn. J Holland og Jrland derimod gives der Districter, hvor der i Gjennemsnit regnes til 8 Børn paa hvert Ægteskab. Det overordentligste Exempel paa Frugtbarhed leverer en Grev Babo v. Abensberg, der, foruden 8 Døttre, havde 32 Sønner, med hvilke han lod sig see for Keiser Henrik 11. paa Jagten, og dernæst en Maria Hongwood i Engelland, der af 16 Børn havde i sit 93de Aar 1268 Efterkommere. Af 10,000 Børn døe i det første Aar 2325. En Mand paa 60 Aar har altsaa samme sandsynlige Livsvarighed, som et nyfødt Barn. Hos en Mand paa 50 Aar kan man veedde to mod een, at dette ikke vil overleve ham. Blandt 100 Nyfødte komme 4 døde til Verden. J Barnsnød døe af 600 Barselqvinder kun en (i America neppe blandt 1000) og i Barselseng hver 83de. Blandt 70 Fødte er et Par Tvillinger, blandt 6546 et Par Trillinger, og blandt 21600, Firslinger. Dog hører det til de ganske overordentlige Tilfælde, at een Qvinde føder 4 Børn paa eengang, og der lader sig altsaa ikke opgive noget bestemt Forhold. - Usædvanlige Naturbegivenheder forstyrre de almindelige Resultater af qvindelig Frugtbarhed. Efter det store Jordskjelv i Calabrien bleve Qvinderne i hele Districter i endeel Aar ufrugtbare, medens derimod Andre, der havde været længe ufrugtbare, begyndte at føde Børn. De fleste Børn fødes i Januarii, Februarii, Martii Maaned, de færreste i Juni, December, November.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
De fleste Mennesker døe i Februari, Martii, April, de færreste i Juni, Juli, August. Qvindekjønnets Dødelighed forholder sig mod Mandkjønnets som 1: 3 og de gifte Mandfolk til samme Kjøn som 3: S. Disse almindelige Resultater lede os naturligviis tilbage til vort Fædreneland i Særdeleshed. Danmark physiske Tilstand i de ældste Tider lader sig ikke med Vished bestemme. Mange af de Steder, som nu ere Agerland, have i fordums Tider ikke været andet end Skov, hvorom Udtrykkene Hillerød, Birkerød, Bloustrød o. s. v. vidne; og atter andre, som formodes fordum at have været dyrket Land, ligge nu øde, saasom endeel af de store jydske Heder, i hvilke man vil have opdaget Spor af Agerrener. Men at disse Heder i de første otte Aarhundrede Aar ikke have været dyrkede sees af den Beskrivelse, som Adam af Bremen, der levede omtrent i Aaret 1080, som Domherre i Bremen, har leveret os. Han siger: Jylland er ufrugtbar og næsten øde, undtagen paa de Steder, der ligge ved Floder. en Flod?) Da alle Egne i Jylland ere vilde ved store Skove, saa er Jylland vildere fremfor andre, og skyer man det, som ligger inde i Landet for dets Ufrugtbarhed, og det, som ligger ved Havet for Sørøvernes Anløb. Det er neppe dyrket paa nogle faa Stæder, men ved Fjordene ligge dog store Byer. De smaa Øer, som ligge omkring Fyen, ere meget kornrige. Sjælland har Overflod baade af Korn og af toppre Mænd, dog ligger dens nordre Deel øde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Folkemængden i Danmark lader sig ikke med nogenlunde Sandsynlighed bestemme førend det ellevte Seculum; Kong Knud vilde 1086 bekrige Engelland med en Flaade paa 1000 Skibe, og derefter at dømme, antager Suhm, naar man regner 50 Mand til hvert Skib, var Befolkningen 1,166,700. Efter en anden Beregning antager han 1,125,960, (hvori fragaaer Skaane, Halland og Blekind med 175,000 J.) nemlig: Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Ribe Stift . . . . . 140,000 Aarhuus . . . . . Viborg . . 116,600 Jorung (Aalborg).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Fyens Stift (med Lolland, Langeland, Thorslund (Thorsing)) . . Sjælland (tilligemed Møen og Falster) 256, 667. Jkke unteressant er det at sammenligne denne fordums Befolkning med den i Aaret 1801.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Slesvig. Ribe Stift . . . . . . 110,363, Aarhuus . ..... 132,229 Viborg 28,638 Aalborg . 117,349. Fyens St. . . . . . 121,378 Sjælland. 259,85 Efter Etatsraad Prams Beregning var hele Danmarks Befolkning omtrent i Aaret 1769 (Holsteen iberegnet) 1,316,807, og derimod i Aaret 1801 voxet til 1,528,432, hvilket omtrent er den Befolkning, som Dannemark endnu i dette Øieblik tæller, altsaa i Aaret 1086 omtrent 1,125,960 Bliver Tilværten 402,472. Holsteen, som kommer til istedet for det i eldre Tider til Danmark hørende Skaane, Halland og Bleking (med 175,000 Jndb.) havde 180 en Befolkning af 325,743 Sjele, altsaa 60,743 flere end hine svenske Provindser. Man kan saaledes med temmelig Sandsynlighed antage, at Danmark nu har omtrent 250,000 flere Jndbyggere end i Kong Knuds Tid. Derimod har dets Befolkning, fra Aaret 1769 til 1801, havt en Tilvæxt af 212,625 Siele. Vi see af den anførte Sammenligning, at Slesvig har omtrent 120,000 flere Jndbyggere end for 840 Aar siden; Ribe Stift 30,000 færre; Aarhuus St. 27,000 flere, Viborg St. omtrent samme Antal som den Gang; Aalborg St. henved 60,000 flere; Sjælland omtrent samme Tal som i hiin Tid. Denne Af= og Tiltagen i Befolkningen af de forskjellige Provindser kunde give Anledning til høist interessante Undersøgelser, men, de vilde lede os alt for langt bort fra det Maal, vi her have for Øine. Nogle faa bemærkninger ville imidlertid ikke staae her paa det urette Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Hvad jeg har læst i gammel Bog For Kongen jeg ei hæler. Mig huer bedst de mørke Ord, Med Klogt i yndig Farve, Hvor Visdom dølger sig i Flor, Liig Sommerfugl i Larve." Du est min Konning, Drot og Ven, Det staaer til Dig at byde; Jeg sætter mig i Busken hen, Og lader Harpen lyde! Der var engang for tusind Aar En Mand i Norrigs Rige, Der, i sin Alders favre Vaar, Sig tog en yndig Pige. Til Morgenskjænk hun bragte ham En Demant uden Lige; For den, som gjorde liden Bram, Hver Ædelsteen mon vige. Den Demantsteen var end heel glat, Som først den kom fra Jorden, Dens ydre Glands var saare mat, Liig Jischrystal i Norden." Dog, naar man holdt mod Dagen den, Man Solen kunde skue, At drage over Jorden hen J purpurfarvet Lue. Man sætter Stenen Kanter paa, Hvor Straalerne sig bryde; Og hver, som denne Glimmer saae, Sig storlig monne fryde. Man sleb om den et konstigt Løv Med let og hændig Finger; Dog kun i Stenens eget Støv De Kanter man fremtvinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Den Ædelsteen nu i sin Glands, Liig Aftenstjernen funkler; Dens Farvespil og Straalekrands Selv Stjerners Lys fordunkler. "Men holder man mod Dagen den, Man Solen ei kan skue At drage over Jorden hen J purpurfarvet Lue.""Det Hele løses snarlig op J blandet FarvevrimmelHver Kant os viser fra sin Top En anden broget Himmel.""Som Stenen det og Sandhed gik, Den sleben blev, og Kanter fik; Hver seer deri hvad helst han vil J Straaleglands og Farvespil. Men Othins Soel nu sjeldent meer J jevne Sandheds Lys man seer. Udg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Jndenlandske Efterretninger. Den 28de Marts blev Overpræsidenten i Kjøbenhavn, Geheimeconferentsraad Baron Ade lers Liig, bisat i Helliggeistes Kirke. Allerede om Morgenen Kl. 7 begyndte alle Stadens Klokker at lyde. Toget begyndte Kl. 9, og omtrent 70 Vogne ledsagede den Afdøde til Jorden. Ved Ligets Ankomst til Kirken blev en Psalme afsjunget, og derpaa fulgte en Cantate. Prof. og Ridder, Brorson holdt en Mindetale til den Afdødes Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Tirsdagen d. 2den April, og følgende Dage, bortsælges, ved Auction, en stor Samling Bøger, i flere Sprog og Videnskaber, paa store Kjøbmagergade No. 59 i Stuen, hvor Cataloget erholdes for 8 Rbs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Mariboe, den 25de Marti. J disse Dage er her nogle hundrede Tønder Byg bleven betalt med 8 Rbd. Tønden. - Ved Forordning af 13de denne Maaned har Hans Majestæt allernaadigst ophævet den Jldstedskat af Steder paa Landet, der, i Følge Forordningen af 6te Mai 1812, §§. 12 og 20, svares i Forhold til Stedernes Jord Tillæg, og beregnes i Korn, og ved Kongelig Placat af samme Dato er Jord- og Tiende Afgivten bestemt til respective 14 og 9 Gange, samt de gamle Hartkorns=Skatter at betales med 22 Rbd. 72 s. pr. Tønde Korn, for indeværende Aar 1816. - Forrige Aar maatte Jord=Afgivten erlægges med 19 3/4 Gange, og Tiende Afgivten med 12 3/4 Gange saameget, som dens oprindelige Beløb, de gamle Hartkorns Skatter betales med 26 Rbd. 56 s. En betydelig Nedsættelse. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Nakskov, d. 23de Marti. J Nakskov existerer nu et juridisk theoretisk practisk Selskab, hvis Formaal allene er videnskabeligt. Selskabet tæller for Tiden 9 indenbyes og 2 udenbyes Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Fra den 21de til den 23de d. M. er hertil indkommen og herfra udgaaet følgende Skibscapitainer: Berg til Jylland med Rug og Hvede, Peter Hansen til Kjøbenhavn med Byg, Havre og Hvede. Plockrose til Hamborg med Byg, Jens Thorøe til Norge med Hvede, Rug og Byg, Lars Andersen, indkommen fra Svendborg, baglastet, og gaaer herfra til Kiel med Havre, alle af Nakskov. Hans P. Mogensen fra Faaborg, baglastet. Jens Brandt og Jørgen Bøye, begge af Marstall, baglastet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Odense, d. 26 Marts. Vor længe hivende Skueplads i Odense er nu forvandlet til et Privat Theater, som her ikke har været i over 25 Aar, men derfor lige uforglemmeligt. Selskabet er meget talrigt og spiller hver 14de Dag. Har Thalia saaledes indskrænket fine Nydelser søger hendes Slegfredsøster igjen at holde det store Publicum skades og skaffe Pengekilderne Afløb, ved mekanisk physiske maanetiske Forestillinger, Balanceerkunster, Stylte=Balletter &c. &c. (Hemp. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Kjøbenhavns Børs den 29 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 708, a fra 720. Amsterdam 2 M. 645. London 2 M. 30 1/2 Rbdlr.,a vista . . Paris 2 M. Spec. 700. - Specier solgtes til 42 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 a 88 1/2 pr. 100; Oblig. 76. Norske Sedler 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Bekjendtgjørelse. Med dette Numer sluttes Skilderiets 13de Aargangs 1ste Qvartal. Fra 2det Qvartals Begyndelse er Prisen for Subscribenterne her i Staden 3 Rbdlr. N. V. qvartaliter for 1 Exemplar paa Trykpapir, og i Provindserne 7 Rbdlr. 13 s. N. V. halvaarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
(Slutningen i næste No.) Guldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
(Efter det Svenske.) Forlad, godt Folk, jeg vover prise Det elskede og feire Guld; J frit maa smile af min Vise, Naar hiint Metal kun bler mig huld. Af Guldets Glands det Bælte praler, Med hvilket Haabet pryder sig; Og Guldet leende sig maler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
J Kalken af Forglem eiemig. Guld fra de modne Druer flyder, Og gyldne Frugter Træet bær, Guld over Verden Solen gyder, Og Maanen ofte guldguul er. Naar Natten sees sin Afsked byde Endnu en gylden Stierne staaer, Mens Harpens gyldne Strænge lyde Til Priis for Pigens gyldne Haar. Med gyldne Vinger Glæden drager, Al Sorg ved gyldne Bæger flyer; J Pigens Favn jeg Himlen smager, Og gylden Fremtid atter gryer. Ja, endnu meer, ved Pigens Hjerte Jeg ene gyldne Drømme har, Og hele Livets lange Smerte, Her svinder brat og pilesnar. Ei Elskov lader sig besjunge; Den lader ikkun føle sig; Dens gyldne Kjæder til min unge, Men ømme, Pige lænked mig. Saa ofte jog fortryllet skuer. En Guldrand trindt om Østen staae, O, maatte dog dens Purpurluer, En gylden Fremtid følge paa. Udg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-02
Jndenlandske Efterretninger. Den 25de d. M. om Morgenen Kl. 4 døde i Wellingsbattel af et Nerveslag i sit 59 Aars Alder Hs. Durchlauchtighed Hertug Frederich Carl Ludvig til Holsteen-Sønderborg Beck, Kongelig Dansk General, Ridder af Elephant-, Alexander Newskys, røde Ørns= og St. Huberts=Ordenerne, samt Præsident for det slesvig-holsteenske patriotiske Selskab. Den høie Afdøde er i Litteraturen hæderligen bekiendt af sine landoeconomiske Arbeider.