Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Uagtet de mangfoldige og betydelige Ufuldkommenheder ved disse Love vare de alligevel almindeligen ærede og elskede, anseete for det helligste og kostbareste Selskabet eiede. Til Punkt og Prikke at adlyde Lovene, var hver Mand største Glæde. Overtrædelse af Lovene ansaaes som den groveste Forbrydelse, som Fornærmelse mod hver Mand; og derkunde næsten ikke opfindes noksom strenge Straffe, som Overtræderen jo ansaaes at have fortient. Jntet holdt de Gamle vigtigere, end af yderste Kræfter og paa alle muelige Maader at afværge, at ei det Uheld skulde nogensinde opstaae enten blant dem eller deres Efterkommere: at Lovene tabde af deres Anseelse. Skrive kunde man ikke, da de ældste Love vedtoges; Men endog længe efterat Skrivt var opfunden, holdt man det betænkeligt at afskrive Lovene, fordi man frygtede at nogen derefter skulde giøre sig mindre Flid, for at beholde dem i Hukommelsen. Da man imidlertid ogsaa befrygtede paa den anden Side, at Hukommelsen skulde slaae Feil, gjorde man Sange af Lovene, og disse Sange vare de kiereste hos alle gamle Nationer. Hos nogle blev det endog ei allene en af de anseeligste Æresposter i Selskabet at være Forsanger af disse Sange, men der blev endog fastsat visse høitidelige Melodier eller Declamationer til dem, bestemt visse Jnstrumenter, til Accompagnemment, re. Saa vigtige ansaaes endog de allerufuldkomneste Love fordum, Love som hverken havde skaffet - eller vare i Stand til at skaffe - nogen Mand den tusinde Deel af de mange Slags Fordeele, alle slebne Nationer nu i mange Leed have deres Love at takke for. Og de Folk, der ansaae Love saa hellige, vare de der mindst trængde til dem, da de saa ulige lettere, end vi nu, kunde i al Fald forlade det selskabelige Liv og træde over i den naturlige Stand igien. Hvor mange betydelige Skridt, Lovene, hidtil Tid efter anden have gjort frem af til større Fuldkommenhed, kan enhver noksom slutte sig til. Den menneskelige Forstand rykker i alle Fag stedse meere og meere frem mod dette dens Maal. Hvor mangfoldige selskabelige Fordeele vore Tiders Love tilveiebringe hver Stat, og hvert enkelt Lem af Staten, frem for hiin Oldtidens, vil ligeledes en meget liden Grad at Eftertanke overbevise enhver om. Man skal neppe kunde tænke sig noget Menneske iblant os saa Ulykkeligt, at han jo ved upartisk Sammenligning vil befindes lykkeligere end omhan levede i den naturlige Stand. o. s. v. Naar man nu saaledes vedblev at betyde de Unge de Fordeele, man daglig nyder af det Selskab, der skylder Lovene sin nærværende Beskaffenhed; forklarede dem den Skade, det vilde blive baade hver privat Mand og hele Staten til, hvis Lovene ei vare Borgerne kiere og hellige m. m., da først kunde Ungdommen, siges nogenledes at beqvemgiøres til at adlyde Lovene, i Tiden. - Hvorledes saavel hiin hensigtsmes sige Kundskab om Lovene, som denne Anførsel til at ære og elske dem, skulde efter mine Tanker med største Nytte tilveiebringes Borgeren, Vil Læseren til deels allerede have sluttet af det foranførte. Opdragelsen, dette eneste sikre Middel til at bibringe Mennesket den Dannelse. han behøver, Opdrage sen maae medvirke til begge Deele. Best, holder jeg for, blev Hensigten opnaaet, naar 1) en kort men kiernefuld Læsebog blev forfattet, der indeholdt: a) En kort Jndledning, hvori blev viist Lovens Vigtighed og Velgiørenhed, den Agt og Kierlighed de derfor fortiende hos enhver, den Skade for heele Selskabet, som Mangel paa den tilbørlige Agt og Kierlighed for dem nød vendig medfører, o. s. v. b) Den første Kundskab om Lovene selv Her under vilde jeg ikkun indbefatte de Rettigheder og Pligter, som alle Stænders Borgere have i lige Grad fælleds med hverandre. Endogsaa af at indrette den første Oplysning om Lovene saaledes og ikke anderledes, vilde jeg love mig en Nytte, som i andet Fald tabes.