JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Fra Mexico meldes under 19de Decbr., at en Revolution er udbrudt i Merico i Faveur af det føderalistiske Partie, det gamle Ministerium var i Masse aftraadt, og et andet udnævnt i dets Sted; Centralisternes Nederlag ved Tampico synes at have været Aarsag til denne Bevægelse. Den nye Minister for de udenlandske Anliggender Pedraza, og en anden af Ministrene, have senere taget deres Afskeed. Den franske Admiral har tilsendt den nye Regjering en Skrivelse, hvori han erklærer, at hverken Erobringssyge eller Had er Skyld i, at Mexico er angrebet, men at han blot fordrer fyldestgjørelse. - Af de nærmere Details ved Fæstningen S. Juan d'Ulloas og senere Veracrur's Jndtagelse, sees at der fandtes i Fortet 193 Kanoner, og de Franske erobrede 3 Brigger, 1 Corvette, 1 Goelette, 1) Lugger og 4 Kanonbaade. J et Brev til Adminal Baudin fra General Santa Anna, meldte denne ham, at den mexicanske Regjering ikke havde antaget Conventionen med Admiral Rencon, og sendte ham tillige et Exemplar af dem mexicanske Krigserklæring mod Frankerig. J Fortet havde en Mængde franske Flygtninge for samlet sig, som meldte at mange mexianske Tropper vare forsamlede i Veracrux, og Admiralen besluttede nu at afvæbne Staden, og haen angreb den nu fra de forskjellige Kanter med 3 Colonner. Den Første anført af Capt. Laine bestormede Fortet Concepcion, der have 13 Fire- ogtyvepundere og 2 Mørsere og fordrev Mericanerne derfra. Den 2den Colonne under Capt. Parseval, trængte ind i Staden og stormede Fortet St. Jago, og den tredie, eller Middelcolonnen, under Bataillonschefen Columbel, hvis Avantgarde, 99 Søesoldater, var anført af Prindsen af Jonville, sprængte Stadsporten og trængte ind i Gaderne til høire og venstre, medens Prindsen, med hans Folk hurtig indtraadte i Generalernes Aristas og Santa Annas Bopæl, men dette Huus blev Værelse for Værelse tappert forsvaret; endelig trængte man ind i Aristas Kammer, greb ham og Prindsen traadte nu frem og modtog hans Kaarde, dog det lykkedes de andre Officerer at flygte over Tagene; imidlertid havde den venstre Colonne naaet den store Caserne, men blev der opholdt ved en levende Kanon= og Gevæhrild; Prindsen ilede nu derhen med sit Mandskab, men Jlden var saa morderigsk, at Tropperne maatte drage sig tilbage, og da det i Atmosphæren saae ud til Storm, besluttede Admiralen at trække sig tilbage, hvilket skeede med den største Orden. Da de Franske vare ved at stige i Baadene, brød en stærk Colonne under General St. Annas Commando ud af Porten og angreb de Franske, men disses Kartetscher og Skibsslangerne anrettede saastor Skade blandt Mexicanerne, at de maatte drage sig tilbage; de rømte nu Staden og leirede sig ved Floden Vergara. Følgen af Angrebet var at 82 Kanoner bleve gjorte ubrugbare; de Franske havde 8 Døde og 36 Saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Fra Detroit i de forenede nordamericaoske Stater paa Grændserne af Canada, klages over at den Maade, hvorpaa Engelænderne føre Krigen, er en Skjendsel for en civiliseret Nation. Den engelske Gouverneur Colborne, har givet hele Grevskabet til Priis for Plyndring; Oldinger, Koner og Børn ere revne fra deres Boliger og blottede for Alt i den haarde canadiske Vinter. De Fangne skyde de, og lade deres Legemer æde af Svinene. Hertil kommer de canadiske patriotiske Anføreres ubeskrivelige Nederdrægtighed og Feighed, medens de forføre unge Menneskeer fra de forenede Stater til at træde under Frihedens Fane, og prale selv med høie militaire Titler, ere de i Farens Stund syge, og holde sig klogelig ude af Skuds Vide. Sandelig, for saadanne Elændige f. Ex. General Birge, er Galgen alt for ærefuld, de fortjente at piskes fra Prescot til Halifax, Stod for øvrigt General Jackson i Spidsen for den nordamericanske Statsbestyrelse, ville man vist allerede have brudt med Engeland, og det er meget at betvivle, at den fredelskende van Buren, længe vil kunne vedligeholde Freden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
J Göttingen har man besluttet ikke at foretage noget nyt Valg af Universitets=Deputeret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
J Osnabruck har Misfornøielsen holdt sig inden Lovenes Skrænker; men i Minden ere ved Jnddrivelse af Skatterne, saa betydelige Uroligheder forefaldne, at Landdrosten i Hildesheimer bleven kaldet dertil. Selv i Berliner Statstidende Klages over, at Forholdene i Hannover desværre ikke have noget tilfredsstillende Udseende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Indenlandsk. Under 2den Februar d. A. er Regimentschirurg ved det Holsteenske Jnfanterie-Regiment, F. W. Gøricke, Ridder af Dannebrogordenen, udnævnt til Dannebrogsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Under 9 Februar d. A. er forundt Cand. pharm. F. V. T. Fribert, der har tilkjøbt sig Apotheket i Kjerteminde, Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker sammesteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Hr. Skuespiller Phister har faaet Tilladelse til, den 24de De, at give en Aftenunderholdning paa det kongel. Theater; men Man maa beklage, hedder det i "Dagen, at det derved er ham formeent at benytte Costume eller Maske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Den for Mord paa sin Kone i Veile tiltalte Skomager Clausen har nu tilstaaet Forbrydelsen, Jmidlertid paastaaer han, at det ikke var hans Hen(Veile Av.) sigt at dræbe hende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Fra Odense skrives: J et Brev fra Hesselager, skrives under 27 Jan. Guds Beskjærmelse har i denne stormfulde Tid synligen vaaget over Hesselager Bye, hvor paa en kort Tid 2 Huse ere afbrændte i blikstille Veir. J det Første antændtes Jlden den 20de Decbr. f. A. om Aftenen Kl. imellem 3 og 6. Jldgnisterne førtes med Luftstrømmen først i Nordvest og kort derefter i Nordost, og da Huset laae omtrent midt i Byen, midt paa Gaden, var Alt, hvad der laae Norden for Brandstedet, paa begge Sider af Gaden, udsat for Fare, dersom det havde blæst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Under Rubriquen: "Tilsvar paa Opfordringer i Aarhuus Avis, læses under "Forlangt Indrykkelse" i No. 22 af f. Bl. Følgende: Ad. 1. Undertegnede, der paa sine Skolevisitatser, som Provst for Nørrehald med flere Herreder, pleiede at gjennemsee de respective Pastoraters Kirkebøger, begierede paa en saadan Visitats i Spentrup dette Pastorats Kirkebøger fremlagte, men fik et afslaaende Svar, fordi Sognepræsten var fraværende paa en Reise i Aalborg Stift, men hvorom ingen officiel Anmeldelse var skeet til mig, ligesom jeg og var uvidende om denne Sognepræstens Fraværelse. - Senere yttrede jeg for Hr. Pastor Blicher i Spentrup mundtligen mit Ønske: at faae bemeldte Bøger til Eftersyn, hvilket uden Vanskelighed lod sig gjøre, og hvortil ikke en fuld Dag udkrævedes, da Afstanden imellem Spentrup og Østertørslev er omtrent 1 Miil; ligesom jeg endvidere, for ikke at uleilige Hr. B., foreslog at lade Bøgerne besørge til mig ved Kirkesangeren i Spentrup, og med hvem jeg da vilde conferere hine.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Ledige Embede. Under det Danske Cancellie: Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Storeheddinge. Løn 300 Rbd., Brugen af 8 Tdr. Land, fri Bolig i Skolebygningen, 6 Fyn. Brænde og Høitidsoffer af Menigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Under 5 Februar, fordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Stereheddinge, P. Scharling, beskikket til residerende Capellan for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
Den 9 Februar ere constitueret Birkedommer og Skriver ved Gisselfeld adelige Jomfrueklosters Birk samt Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Bregentveds Birk, H. S. Lautrup; Byfoged i Helsingøer, Auditeur J. B. Olrik; Byfoged og Skriver i Nykjøbing i Sjælland samt Virkedommer og Skriver ved Draxholms Birk, Cancelliesecretair C. Bang, samt Herredsfoged og Skriver i Øster-Flakkebjerg Herred, S. J. Lenning, udnævnte til virkelige Cancellieraader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-21
AVERTISSEMENTS. Auction. Onsdagen den 6te og om fornødent gjøres Torsdagen den 7de Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction paa Raadhuset over en betydelig Deel nye og særdeles gode Manufacturvahre, bestaaende af fiint Klæde i forskjellige Modecouleurer, Thibet og Merinos, Cambringe og Schierting, Bomuldstøier, Sirtser, Shawler, Silke Dame= og Mands tørklæder, Bomulds= og Cattuns=Tørklæder, Comodetæpper, endeel Bomulds=Strømper, couleurte og hvide Lærreder m.m., samt endvidere et Partie godt og fiint Hør. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Thisted, den 20de Februar 1839. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
No. 1839. No. 24. THISTII Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis, og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 23de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Politiske Nyheder. Belgien. Den vigtige Qvæstion om den belgiske Regjerings Beslutning, er endnu ikke decideret, men Kammerne vare igjen sammenkaldte til den 19de Febr.; man forsikkrer nu, at 60 Medlemmer af Kammeret skulle have givet deres Samtykke til Conferentsprotocollen; der siges imidlertid, at flere af Belgiens Capitalister have truet med at ville udvandre, hvis Regjeringen godvillig underkaster sig; imidlertid vedbliver Ministeriet at kjøbe Heste, hvoraf 2500 ere opkjøbte i Engeland. Paa Børsen i Brussel forsikkredes, at den belgiske Gesandt i London, Hr. van der Weyer har erholdt befaling til den 15de De, at undertegne Tractaten, efter at have forsøgt alle Midler til at faae betingelserne med Hensyn til Skibsfarten paa Schelde formildede, og det synes næsten som at Hollænderne gjøre sig færdig til at ville spærre Schelden, da den hollandske Regjering har givet befaling til en Corvette og 2 Brigger at seile dertil, og alle Kanonbaade have faaet Ordre til at træde i Activitet, saaledes at Forbindelsen med Forterne ikke bliver dem afskaaren. General Skrynechy er endnu ikke afreist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Frankerig. Fra Paris skrives under 14 Febr., at Talen allerede i flere Dage havde været om en hemmelig Reise af Hertugen af Orleans til Brussel; men i Dag hedder det endog, at Kong Leopold for at beraadslaae sig med hans Svigerfader, er incognito ankommen til Fontainebleau. - Der tales om at de Franske ikke skulle have i Sinde at rømme Fortet San Juan d'Ulloa i Merico, men at beholde det som et fast Punct for den franske Marine. Den Mangel den franske Admiral Baudin har for Landgangstropper, synes man nu at ville afhielpe, da et Transportskib i Cherbourg har faaet Ordre til at indtage 930 Md. af det 35te Linieregiment, Prindsen af Jonville er udnævnt til Flaadecaptain og Ridder af Æreslegionen. De seneste Efterretninger fra Mexico af 7de Januar bekræfte ikke at Føderalisterne have feiret, derimod er General Bustamente, denne tappre og bestemte Anfører forCentralisationspartiet, bleven beklædt med en dictatorisk Myndighed; kun Ministeriet synes endnu i Finantsministerens Person at have noget føderalistisk. Den et fælleds Fædreland truende Fare, har nu med Undtagelse af Jnsurgenterne i Tampico, forenet alle Partier; en Amnestieact er udstædt af Congressen for alle Fangne og Anklagede, mod Frankerig blive alle Fædrelandets Sønner kaldte til Vaaben, og General Rincon er stillet for en Krigsret; men han har erklæret at Fortificationernes slette Tilstand i Fortet St. Ullon, var Skyld i at han maatte overgive det. Den engelske Eskadre paa 13 Seilere, der har den engelske Gesandt Sir Pakenham ombord, havde under Commandeur Douglas viist sig for Veracrur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Engeland. Til Svar paa Generalgouverneuren for det brittiske Jndien Lord AnklandsKrigserklæring, have Regenterne for de forenede Stater i Cabool, Candahar og Herat udstædt en Contra=Krigserklæring af 17de Octbr., hvori de giensidig forpligte sig til at vove Liv, Formue og Ære, for at beskytte sig mod Engelændernes Angreb, som kun have deres egen Handel for Øie Dette Document aander et stort Had mod Engelænderne. Efterretninger fra Bombay af 1ste Januar melde den engelske Hærs Ankomst til Jndusfloden, hvor der var oprettet en Leir, i Scinderuster man sig til Modstand. Den 9de f. M. skulle en engelsk Hær være for Kabul, imidlertid er udbrudt en Opstand i det Jndre, og en heel engelsk Hær under Sir Anbury marscherer mod Jansee. Man ventede at Krigen med Birma ville ogsaa snart udbryde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Spanien. J Følge Beretninger fra Madrid af 4de Febr. er den virkelige Conseilspræsident Hr. Pere de Castro indtruffen dertil og har tiltraadt sin Post. De 3 Overgeneraler Esparteros, van Halens og de Meers uafhængige Stilling, gjør hans Hverv meget vanskeligt. J flere Circler var Talen om en meget interessant Memoire af den engelske Gesandt om den spanske Han deel. Den unge Hertug af Cambringes Reise i Spanien, vil man ogsaa tillægge politiske Øiemeed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Den nye engelske Finantsminister Pizarro har afsluttet et Laan mod 54 pCt. med et engelsk Handelshuus. Paa Krigsskuepladsen er det stille.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Indenlandsk. J Anledning af Conferentsraad Holtens Udnævnelse til Directeur ved Øresunds Toldkammer, hedder det bl. at i Bladet Dagen: Vi ansee det som meget betydningsfuldt, at dette Embede er bleven forenet med Holtens tidligere Embede som Directeur i Statsgjeldsdirectionen, og antage, at denne Forening vil have meget gavnlige Folger, og muligen i Tidens Længde vil kunne bevirke hele Toldvæsenets Jnddragning under Finantsadministrationen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Kjøbenhavnsposten, af 16de Dennes anmelder ialt til Dato indkommen til de Vandlidte 2,786 Rbd. 52 sk., af hvilket Beløb der samme Dag blev afsendt, i Anviisninger, deels paa Filialbanken i Aarhuus, deels paa Vedkommende Amtstue, 2,200 Rbd., næmlig til Løgstøer og de øvrige skadelidte Steder i Aalborg Amt 800 Rbd., (igjennem Stiftamtmand Bluhme; til Nykjøbing paa Morsøe 500 Rbd. (Kbmk. Faar toft, Pastor Dahlhoff og Komd. Dyhr); til Lemvig, Tørring og tilstødende Landdistrict 400 Rbd. (Postmester Andrup, Provst Prahl, Districtschirurg Krigsraad Møller, Kjøbmand P. Madsen, Pastor C. E. Dreier til Tørring og Pastor Harpoth til Hyfvom og Have); til Thisted, samt Hassing og Refs Herreder 300 Rbd. (Apotheker Dahlerup, Provst Michelsen, Byfoged Nellemann, Herredsfoged Overauditeur de Fischer, Provst Ingerslev i Vestervig og Pastor Dørup i Hassing), samt til Ribe og Omegn 200 Rbd. (Borgermester og Byfoged, Justitsraad Tranberg, Biskop T. Møller og Adjunct Adler i Ribe.) – Til Hr. Jetsmark, Redacteur af Kjøbenhavns Adresseavis, er, uden nogensomhelst Opfordring fra hans Side, af forskjellige Givere bleven indleveret 750 Rbd., for snarest muligt at komme de jydske Vandlidte tilgode. Hr. Jetsmark har afleveret dette Beløb til Kjøbenhavns Magistrat. - J Næstved og Hillerød har dannet sig Committeer til, i Byen og Omegnen at indsamle Bidrag til de Vandlidte. J førstnævnte By er Man ogsaa betænkt paa at give en dramatisk Forestilling i det venskabelige Selskabs Locale i samme Øiemeed. - Det tourniairske Kunstberidderselskab agter ogsaa at give en Forestilling i Kbhv. til Bedste for de Vandlidte; og i Odense opførte det titchenske Selskab i Onsdags Kean, som sidste Forestilling forinden dets Afreise, med Bestemmelse, at Halvdelen af Jndtægten skulde tilfalde de Vandlidte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
J Folkebladet læses en meget lovende Begyndelse af en Afhandling af Hr. Pastor J. L. Røbmenn som vore Landsbykirker, især betragtede som Mindemærker fra Fortiden." (Man seer blandt Andet heraf, at der i Valdemar l's Tid, altsaa for Aaret 1182, fandtes 300 Kirker i Fyens Stift, hvortil rigtignok dengang regnedes Lolland, Langeland, Thorseng, Ære og Als).¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
J Bergen blev for nogle Uger siden solgt en Eiendom som havde tilhørt afdøde Baron Rosenkrone, beliggende i en af Stadens smukkeste Qvarterer og tildeels omgiven af en vakker Have. Men hvorvel denne Bygning paa Grund af sin skjønne Udside, tiltrækker sig Alles Opmærksomhed, er der kun Faa som enten veed eller mindes at paa denne Plet saae tvende Kongerigers største Digter, Verdens Lys. I dette Huus stod Ludvig Holbergs Vugge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Jfølge Sjællandsposten skal der ved Borgerrepræsentantvalget i Hillerød, af 150 valgberettigede Borgere, ikkun have været 12 tilstede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
J forr. Maaned paakiendtes Sagen imellem Provst N. L. Bentzon i Ringsted og Skolelærer og Kirkesanger, Nielsen i Flinterup ved Overretten. Provst Bentzon havde under en af sine tidligere Processer med en anden Kirkesanger i Provstiet debitteret, at en Skolelærer, ved hvem Nielsen var meent, havde ladet sig forlede til at klageover ham i Cancelliet. Nielsens herom indhentede Erklæring, hvori han i meget stærke Udtryk forsikkrede, at dette slet ikke forholdt sig saaledes som Provsten havde sagt, foranledigede det kgl. danske Cancellie til at paalægge Provsten at sagsøge Nielsen, som ved Underretten paa det fuldkomneste vandt Sagen. Overretten mortificerede vel de for stærke Udtryk, hvoraf Nielsen havde betjent sig (hvoriblandt dog ikke den Provst B. har underholdt Herredsretten i Ringsted med den Opdigtelse, at jeg skulde have ladet mig forlede til at klage over ham i Cancelliet"); men forøvrigt frifandtes Nielsen for Provst Benzons Tiltale, saaledes at han ikke blot kjendtes fri for enhver Mulct, men at ogsaa Processens Omkostninger for begge Retter ophævedes. Man længes nu efter at erfare, om Cancelliet vil paalægge Provst B. at indanke denne Sag for Høiesteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Det er interessant at læse" hedder det i den Frisindede hvorlunde en lille Fyrste, Hertugen af Sachsen Meiningen, hvis Lands Størrelse er omtrent 1/2 Deel af Sjællands, uddeler Ordener heroppe i Norden og lader den germanniske Sal kaste enkelte opvarmende Straaler paa nogle af vort Fødelands fortjente Mænd."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Paa Charlottendal ved Slagelse skeete en Aften i forrige Uge Jndbrud, hvorved Smeden paa Gaarden blev frastiaalet næsten Alt hvad han eiede. En Person er i denne Anledning bragt til Arresten i Slagelse, men saavidt vi vide, vil han Intet bekiende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Aalb. Av. fortæller følgende Anecdote om Thorvaldsen: i et privat Selskab, hvor han var tilstede, kom Talen paa Museet og Christiansborg Slots Anvendelse til Samme. Thorvaldsen hørte stiltiende til, reiste sig op fra sit Sæde og stillede sig uformærket bag en uag Dame, der med Jver forsvarede den Mening, som nogle af Committeen og navnligen Prof. Hoyen havde antaget, at Slottet ikke egnede sig til at anvendes til Museet. Da hun med stor Veltalenhed havde udfægtet sin Mening, i udraabte Thorvaldsen, idet det sædvanlige venlige Smiil spillede om hans Mund: "See, see, der har Høgen (Høyen) atter faaet en Due En Møllersvend fra en i Sjælland liggende Molle er, for ikke lang Tid siden, fordi han i Forening med en Anden skal have overfaldet og pryglet tvende Toldbetjente i en Have eller paa en Mark udenfor Byen, inddom, i Forbedringshuset paa et Aar. Hvad der fældede ham var alene Toldbetjentens Udsagn. Forbrydelsen har han derimod ikke selv tilstaaet, og endnu Dagen for hans Afsendelse, skal han have forsikkret, ikke at have deeltaget i denne, efter Loven saa betydelige Forbrydelse. Det er en skrækkelig Tanke, at en Feiltagelse her kunde være mulig, og at en Uskyldig skulde være idømt en, idetmindste efter den almindelige Anskuelse, infamerende Straf, ge der endog kan have den sørgeligste Jndflydelse paa hans hele tilkommende Liv. Det var nemlig tidligt om Morgenen, Overfaldet skeete, og de Angribende, der var iført en Dragt, der ikke antydede deres Metier, søgte at skjule Ansigtet saa godt som muligt. At det enten ikke maa a have været saa gandske lyst, eller at Gjenkiendelsen ikke maa have været saa aldeles let, synes at fremgaae af den Omstændighed, at kun den Ene af Angriberne kunde idet mindste med Bestemthed - udpeges af Toldbetjentene, saa at den Anden undgik sin formeentlige Allieredes Skjæbne. (Fr.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Skuespillerinden Madame Werligh (forhenværende Jfr. Falck omtales meget i denne Tid paa Grund af at Redacteuren af et elsingørsk Blad har sat hende som det hedder i Dagen - over alle Skuespillerinder i Landet. Vel tør jeg ikke – siger en Jnds. i det sidstnævnte Blad - underskrive hans Yttring, taget i strængeste Forstand, men som Den, der for det meste i 50 Aar har seet Alt hvad der af Spindelinien har viist sig offentlig og privat i Danmark, tør jeg vel yttre, at jeg anseer Mad. W. for endog langt at overgaae alleSkuespillerinderne ved de reisende Selskaber, at overgaaer de fleste oed den Kongelige Skueplads, at kunne sættes ved siden af de Bedre, og maaskee blot at overtræffes af En, som hun dog igjen overgaaer i Smukhed. Om hende kan endog yttres, at hun ved særdeles Flid og næsten eget Studium er blevet det hun er, da hun ikke har videnskabelig Opdragelse eller noget Mønster at takke for noget, ja hun har endog havt en ikke smuk Provindsialdiglect at overvinde. Hendes unstige Naturanlæg og utrættelige Flid har frembragt Alt. Men, om denne eller disse Yttringer ere sand, kan Skuespilyndere, neppe fortænkes i at ønske, at vide. Ogsaa vilde det i adskillige Henseender være behageligt, at en saadan Skuespillerinde erhvervedes for den offentlige Skueplads. Theaterbestyrelsen vil derfor neppe tage ilde op, at Skuespillyndere anmodede den om, at den vil give Mad. Wer lig Anledning til at spille 23 Giesteroller, paa det den selv og Skuespilsøgende kunne dømme om Rettigheden af den offentlige Yttring, og til denne Jndbydelse, eller Tilladelse synes en passende og mindst bekostelig Leilighed, da det nævnte Selskab nu opholder sig i Hel singer. Bekræftes Yttringen om hendes Duelighed, kan hun sandsynlig vindes for Skuepladsen, der maa kunne gjøre hende Tilbud, der rigeligere betaler hendes Flid end et reisende Selskab, og giver hende mindre Anstrengelse, end den, der maaskee tilers om faa Aar ødelægger hendes Helbred. 3. 9. I Jylland er i disse Dage udkommet fra Pressen, "Stænderdeputeret H. C. Hansen tilretteviist i Anledning af hans Angreb paa den danske Geistlighed. Et Sendebrev fra Provst P. W. Stochholm." Forfatterens Hensigt er - siger han der at vise det Skammelige og Taabelige, i de beskyldninger, Hr. Hansen, har gjart ikke mod enkelt Mand, som maaskee kunne fortjene det, men mod den hele danske Geistlighed og (Ah. Av.) navnlig Præstestanden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Onsdagen den 30te f. M. sammentraadte en Committee i Randers, under Forsæde af Kammerherre, Amtmand Lorentz, i Anledning af det paatænkte Minde for Niels Ebbesen. Efter flere Timers Discussion denne Gjenstand betræffende, hvori ventileredes de forskjellige Synspuncter, fra hvilke Drabet kunde betragtes, og som flere holsteenske Historieskrivere ei alene frakiende et Værd, men endog have betegnet som Forræderie og Snigmord, blev man omsider enig om, da Æresmindet burde opreises af Bidragydende over hele Landet, forinden man indbød til Subskription, at udbede sig at det ærede Trykkefrihedsselskab i Kbhvn, herom ved en offentlig Fremstilling vilde udtale sig, hvilket formeentlig ogsaa enhver Henseende vil stemme med det almene Ønske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-23
Preetzer Ugeblad melder under 18de Februar: at i den sidske Landsforsamling, hvori 2 Forstandere for Kirkesognet Heide havde talt for Toldfrihedens Opretholdelse, er det bleven besluttet, i denne Sag at henvende sig til det tydske Forbund med en Forestilling. Landskriveren Justitsraad Poulsen i Nordditmarsken, har paa Ansøgning erholdt sin Afskeed.