Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-13
En Mængde skjønt klingende Lykønskninger bragtes som sædvanligt Kongen Nytaarsdag, hvoraf fra Politikens Standpunkt især udmærkede sig Grev Pozzo di Borgosfor det diplomatiske Korps. Sire! - sagde han - det henrundne Aar er et lykkeligt Forvarsel for det nys begyndte. Fredens Vedbliven lader Regjeringer og Nationer stedse meere føle dens Velgierninger. Monarkernes Viisdom, som hidtil har vidst at opretholde den, vil ogsaa vide at bevare den i Fremtiden. Derfor er ogsaa deres eenstemmige og bekjendte Tænkemaade, i Samklang med Folkenes Stemme og Tarv, den sikkerste Borgen." Disse fornyede Forsikringer glædede Hs. Majestæt meget, da han ansaae dem som væsentlig bidragende til at gjenoprette den almene Tillid." Af de andre Ordførere bemærkede Pairskammer=Præsidenten, Baron Pasquer, at Klipperne i det Jndre ikke blot vare undgaaede, men forsvundne. Nu og da viste sig vel en lille Rest, men alt for synlig til at udsætte Statskibet for Fare." Præsidenten i Deputeertkammeret, Hr. Dupin, omtalte den konstitutionelle Trone og Udviklingen af StatsIndretningerne, med et Vink til dem, som kun havde spaaet Juli-Revolutionen en kort Varighed. Seglbevareren, der fremstilte Statsraadet som et Jndbegreb af det forvaltende Hierarkie, blev af Kongen erindret om, hvor høi Priis han satte paa, at Man aldrig overskrede den lovlige Orden, der ogsaa vilde være tilstrækkelig, hvis Embedsmændene kun ikke lode sig henrive af skuffende Skrækkebilleder, der ligemeget forkastes af Nationalvillien og Fornuften." Præsidenten i Kassationsretten, Hr. Portalis, haabede, at Fordelen af de monarkiske Indretninger endelig ogsaa vilde indsees af dem, som hidtil havde miskjendt dem, og lovede sig gode Følger af de arbeidende Klassers bedre Tilstand. J at samtykke dette, haabede Kongen, ved Magistraturens Hielp at bevare Frankerig for de anarkiske Lærdomme." Journal de Paris omtaler endnu en Deputation af Bastillens Erobrere og de med Juli-Ordenen Hædrede, paa hvis Lykønskning Kongen skal have svaret: "at han med Fornøielse saae denne Levning af dem, som til alle Tider have forsvaret Friheden og Nationens Rettigheder. Jdag forsvarer De Tronens Rettigheder, der altid bliver den samme Sag, saalænge en ægte Fransk, som jeg, befinder sig paa den." For Tydeligheds Skyld tilføier imidlertid et andet Blad den Anmærkning: at denne foregivne Deputation kun bestod af slige Bastille-Stormere og Juli Dekoreerte, som siden ere indlemmede i Municipalgarden og Politiet. Adresse-Udkastet, som den 2d. kom under Forhandling i de Deputeredes Kammer, begynder med nye Forsikring om, at Hs. Majestæts Regjering vil triumfere over Faktionerne, da den stedse holder sig paa Retfærdigheds og Maadeholds Vei; men strax derpaa siges: Vi kunne ikke fortie for Deres Majestæt, at alvorlige Uroligheder hjemsøge de vestlige Departementer, hvorfor det er paa Tiden, at frarive det styrtede Dynasties Tilhængere denne blodige Kampplads. Lige saa bestemt afviser Frankerig de afsindige Planer til at sætte en Valgregjering istedetfor det arvelige og konstitutionelle Monarkie." Hvad det vil med sin hele Kraft, er det konstitutionelle Monarkie og de Jndretninger, som det har erobret. Det er lige saa meget paa sin Post imod blinde Nyheds=Theorier, som det er langt fra at ville vende tilbage til hine fornærmelige Forrettigheder, hvorfra det i Aaret 1789 befriede sig." Med Glæde, har Kammeret hørt Hs. Majestæts Tilsagn om Love, som skulle fuldstændiggjøre de offentlige Indretninger. Taknemmelig modtager Frankerig Løvtet om den for dets indre Velstand og Civilisationens Fremskridt saa vigtige Almeenfred; men - tilføies der Freden vilde ophøre at være en Velgierning for Landet, hvis den krænkede dets Rettigheder og Værdighed. For slig en Priis vilde det aldrig modtage den, det vide Vi. Et Folk, som aldrig frygtede for Krigen, og har bragt saa mange Offere, for at holde sig beredt paa den, kan allene finde sig lykkeligt ved en Fred, hvorved intet Skaar gjøres i dets Ære." Efter at have berørt den attraaede Alliants med EnSge gelland samt de politiske Forhold paa Halvøen, i Schweitz og den Krisis, som truede det tyrkiske Rige, hvorved Frankerig med en sjelden Uegennyttighed har baaret ethvert Savn, hedder det: men derfor kan det heller ingen Magt tilstaae Ret til, uden dets Medvirkning at ødelægge eller forandre." Sluttelig gjentages Forsikring om, at de modfaldne Faktioner ville strande paa Folkets souveraine Villie, som vil udhvile efter langvarige Storme og see den konstitutionelle Trone omgivet med den moralske Kraft, der er en frie Regjerings fasteste Støtte."(Fortsættes i Morgen.)