JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Det er forbudet alle Fabriker, hvor Kobbermynt kunde bruges som et blot Materiale, at betiene sig deraf til saadan Brug. Det er ligeledes forbudet at sælge det, eller forvandle det til et blot Materiale; dog naar Prisen paa Kobber ikke er falden, saa bliver denne Overtrædelse af Loven ikke straffet efter yderste Strenghed. Naar derimod Prisen paa Kobberet in Natura er højere end Prisen paa det myntede Kobber, saa udføres iblandt Folk en tilstrækkelig Qvantitet, for at oprette Ligevægten. Regieringens Politik i denne Henseende, bestaaer deri, at den ikke tillader, at Kobberet falder saa meget i Prisen, at man vinder ved at giøre falsk Mynt; men at det heller ikke bliver saa dyrt, at man vinder synderlig, ved at smelte Mynten, for deraf at giøre andet Arbeide. Denne Politik er viis, og maa nødvendig giøre sin Virkning. Regieringen er end ydermeere meget opmærksom paa at lette det bestandige Omløb af al Mynt og alt Sølv, som findes i Riget, ja endog at nøde hertil. Midlet bestaaer deri, at man holder en Ligevægt, imellem det ene og det andets forholdsmæssige Værdie, det er, at den lige Værdie reguleres; at Eieren af Sølv giør sig ingen Betænkning, over at omvexle det imod Kobber, eller Eieren af Kobber at omvexle det mod Sølv; hvilket maa altid indtreffe, naar Omløbet af begge er lige, Regieringens Aarvaagenhed indskrænker, sig i denne Punkt saaledes: naar Sølvet bliver sieldnere, betaler den i nogen Tid allene med Sølv, og indtreffer det samme med Kobberet, saa betaler den ligeledes ikkun med denne Mynt, Den chinesiske Regiering troer ikke, at Guldets og Sølvets Tilvext formeerer i mindste Maade Statens Rigdom. China har adskillige Bergværke, hvori findes Guld og Sølv, ja endog Ædelsteene. Men disse ere alle spærrede, og ikkun de drives, der give Jern, Kobber, Blye og Tin. Brugen af deres Producter holdes for nødvendig eller nyttig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Handelen i China staaer under Finants rettens Opsyn. Men Chineserne have i Handelen et System, der er ganske modsat heele Europas. De holde Handelen ikkun for nyttig, saa vidt den indskrænker sig til at skille dem ved Overflødige Ting, imod at forsyne dem derimod med nødvendige. De ansee derfor den Handel, der drives i Canton, som skadelig. Man bortfører, sige de, vor Silke, vor Thee, vort Porcelain; Prisen paa disse Ting stiger derved i alle vore Provintser, denne Handel kan altsaa ikke være fordeelagtig for Riget. Det Sølv, som Europæerne tilføre os, de kostbare Smaaeting, som følge dermed, ere for en Stat, som vores, aldeles overflødige. Den behøver kun saa meget Sølv, som staaer i Forhold til dens Fornødenheder i Almindelighed, og enhver enkelt Persons relative Fornødenheder i Særdeleshed. Kongnetse sagde for to tusinde Aar; Det Sølv, der indkommer ved Handel beriger et Rige ikkun for saa vidt, som det indkommer ved Handel. Der gives ingen Handel, som i lang Tid er fordeelagtig, den nødvendige eller nyttige Tuskhandel undtagen. Den Handel, der drives med Vahre til Pragt, til Vellevnet, til Nyehed, forudsætter Overdaadighed, og Overdaadighed, der bestaaer i en stor Mængde af overflødige Ting hos nogle Borgere, forudsætter Mangel af Nødvendigheder, hos mange andre. Jo flere Heste de Rige spænde for deres Vogne, destoflere Folk gives der, som maa gaae til Fods; jo vidtløftigere og prægtigere hines Huse ere; desto mindre og et lendigere ere de Armes; jo flere Retter hines Taffel er dækket med, jo flere Folk findes der, som maa leve af Riis allene. Det beste, som Mennesker, der leve i Selskab, kunne udrette ved deres Fliid, Arbeide, Ockonomie og Viisdom i et velbefolket Rige, bestaaer deri, at alle have det Nødvendige, og til nogle skaffes det Beqvemmelige. Man kunde næsten fristes til at troe, at Forfatteren *) til den selskabelige Contract havde læst Knantse. Den eneste Handel, som Chineserne ansee, som fordeelagtig, er den, som de drive med Tartariet og med Rusland. Denne Tuskhandel leverer dem Pelsverk, som de behøve i de res nordlige Provindser. Dog synes det, at deres Modbydelighed for al Handel med Europæerne er bleven en lille Smuke formindsket; da man for ikke længe siden har læst i offentlige Blade, at den regierende Keiser har anlagt et Handels=Compagnie i Kanton. Vil denne nye Indretning være nyttig for Chineserne, Disse allene kunne besvare dette 1 Jan Jaques Roussenu.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Spørgsmaal. Den indbildte Rigdom er fordem efter deres Regierings nærværende Tilstand, ikke nødvendig. Forandrer denne sit System, saa vil Tid behøves til at grundfæste det. De høistnødvendige Vahre ville stige i Prisen, og den store Mængde Folk, hvormed China er opfyldt, vil endnu længe blive erm. Man vil maaskee holde dette for paradon; men det er vist, at man lettere kan formeere en Stats Folkemængde ved Handel, end indføre Handel i en overordentlig befolket Stat. Vi komme nu til en med Handelen nøie forbunden Artikel, der maaskee har den at takke for sit Udspring, nemlig til Renten af udlaante Penge eller andre Forskud. Denne Skik er i China, efter Anseende, ikke over to tusinde Aar gammel. Den var snart antaget, snart igjen afskaffet; endelig blev den samtykt af Lovene, hvorved det og hidindtil er forblevet. Den har en Høide, som paa andre Steder vil de ansees for strafværdige Aager; thi den udgiør aarlig ikke mindre en tredive Procent, og man regner desuden efter Maane=Aar. Tiendedeelen af denne Rente betaler man maanedlig. Om man forsømmer at betale en Maaneds, el ler et Aars, eller fleere Aars Rente, saa kan den ikke blive regnet til Capitalen. Herom er for meere end 460 Aar udgivet en Forordning, der lyder saaledes: Hvo som udlaaner Penge, eller udleier liggende Grunde, maa ikke tage derfor maanedlig meere end tre Fen, (en Fen er den hundrede Deel af Gielden). Jhvormeget endog Gielden, kan være voxet i Maaneder og Aar, saa skulle dog Capital og Renter altid blive de samme. Hvo der overtræder denne Lov skal straffes med 40 Stokkeprygl, og med 100, om han bruger, Kunstgreb, for at forandre Renten til Capital Det er vanskeligt at indsee de Grunde hvorfor Loven tillader en saa overmaade høi, Rente. Adskillige chinesiske Skribentere have skrevet over denne Materie, men ikke til strækkelig oplyst den. Den beste Aarsag, som een af dem har anført herom, er denne, at den overmaade høie Rente af Penge hindrer den, som ejer mange, fra at tilkiøbe sig mange Landgodser. Disse Eiendomme vilde ikkun forvolde, ham Møie og Uleilighed, og giøre ham fattigere, fordi de langt fra ikke kunde indbringe saameget, som hans rede Penge. Jmidlertid er det og sandt, at i China kommer en Familie sielden fra et arvet Eiendomssted. I dette Rige seer man ikke, som andensteds, at en Deel af Nationen eier Alt, og den øvrige har intet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Kiøbenhavn, den 21de August. J Dag Morges nedkom Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessen lykkelig med en Prindsesse, hvilket strax ved Kanoners Løsning fra Stadens Volde og Tøihuset blev tilkiendegivet, saavelsom og fra begge de kongelige Palais=Altaner ved Panker og Trompeter samt Hautboisterne af begge Garderne. Om Eftermiddagen Klokken 5 Slet behagede Hs. K. H. Kronprindsen naadigst at modtage Gratulations=Cour af Damer og Cavaillerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Dødsfald. Fridericia den 15de August Hr. Peder Bang, forhen Borger=Capitain og Kirkeværge, 72 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Subskriptionsplaner. Biedrag til Mennesundskab og Folkesæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Under denne Tittel agter jeg, vil Gud, at udgive Qvartalviis, eet eller fleere Aar, nogle, deels aandelige Taler, deels philosophiske, mød Fordomme stridende, og til Tænkemaadens Reenhed og Fasthed sigtende, Afhandlinger. At blande disse nu og da med ædle, opmuntrende, Karakteertræk, saavel af endnu levende, som ved Døden savnede, gode Medborgere, haaber jeg, vil blive Læserne ligesaa behageligt, som mig et kjært Arbeide. De af mine Medborgere, som vilde bære mig med gode, forhen utrykte Udarbeidelser efter denne Plan, og tillade mig, at indrykke samme i mit Qvartalskrift, sætte mig derved i en Erkiendtligheds Gield, som jeg paa en værdig Maade skal stræbe at afbetale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Da Skriftets Hovedhensigt bliver, at more og opbygge Medborgerne af begge Kiøn, saavel i de arbeidende, som tænkende, Stænder; da mit Ønske er, at læses med bifald og til Nytte, saavel af den værdige Bonde og Bondekone, som af Ministeren, i Deres fra træt ende Arbeide og Tankesyssel ledige Timer, skal, om et tilstrækkeligt Antal Subskribentere melde sig, Arket overleveres fra Pressen for 2 en halv s. paa Tryk= og 3 en halv s. paa Skrivpapiir. og intet Hæfte overskride 6 a 7 Ark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Dersom et skadesløsholdende Antal Subskribentere melde sig inden October Maaneds Udgang, skal med det første Hæftes Trykning saa betids vorde begyndt, at samme kan komme ud midt i Januarii 1796, og siden uden Ophold qvartaliter eet Hæfte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Deres Høiærværdigheder, de Herrer Biskopers Anbefalelser i deres Stifter udbeder jeg mig; ligesom Deres Amanuenses anmodes venskabeligst, at paatage dem Jndsamlingen af Subskribenterne ved de offentlige Documenters Cirkulation i Herrederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
For at opmuntre de Ædle blandt vore Danske Jorddrotter, og andre Formuende, for Almuens Vel driftige, Medborgere til med Iver at befordre dette Skrift Bonden og den mindre formuende Almue til Hænde, gives 20 Exemplarer gratis; og til den, der tegner sig for 20, leveres 4 for intet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
J øvrigt bliver Provisionen for Subskribent-Collekten 10 pro Cto. Enhver, som ville bidrage, deels ved egen Paategning, deels ved Samling af andres Navne, behager at modtaSubskriptions=Planer hos de Herrer Amanuenses paa Bispe=Contoirerne i de Danske Provindser, samt paa Postkontoirerne i Aarhuus, Corsøer, Ebbeltoft, Horsens, Holbeck, Resived, Odense og Randers. J Kiøbenhaun modtages Subskription hos Hr. Hofboghandler Poulsen og Hr. Boghandler Buck; i Sorøe hos Hr. Bogtrykker Lillie; i Greenaae hos Hr. Chirurgus Wulf; i Aalborg hos Hr. Boghandler Borup; i Wiborg hos Hr. Randrup og i Aarhuus hos Bogtrykker Lund. Ligesom Prisen er nedlempet, skal jeg og stedse bestræbe mig for, at Materie, Stiil og Tryk kan svare til hinanden, og Alt til Øiemeedet, som er: At moere og gavne Medborgerne, og hos disse vedligeholde en biefaldende Yndest til Skriftets Udgiver, Friderik Christian Hiort, Hyllested Præstegaard Sognepræst til Hylle. pr. Aarhuus, d. 25de sted og Rosmus Meenigheder i Aarhuus Stift. August 1795. Dor i Tiden at kunne giøre sig en nøiagtig og tydelig Forestilling om den betydelige Jldebrand, som opkom hos os den 5te Junii sidstleden, og i mindre end 48 Timer ødelagde næsten en Trediedeel af Staden, troer jeg, det i Almindelighed ikke ville være ukiærkommen, at see en deel interessante Prospekter deraf stukne i Kobber. I denne Tanke agter jeg at udgive en Samling af 4, 6, eller i det høieste 8 Blade, hvilket nærmere efter Subscribenternes Antal skal blive bestemt. Ethvert Stykke i sort eller brunt Aftryk vil koste 2 Mark, illumineret og efter Naturen udmalet 4 Mark. De, som tegne sig først, faae de første og bedste Aftryk, hvorpaa Effect og Holding (Lys og Skygge) sikkert blive bedre, end i de sildigere Exemplarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Ved at udtrykke de handlende Figurers Karakteer og Stand, saavidt skee kan, skal jeg stræbe at giøre Stykkerne saa interessante som muelig. Endeel udmærkede Scener, jeg var Øievidne til, og andre, som af mine Bekiendtere bleve observerede, skal deri blive anbragte, og da jeg selv var en af de første, den saa utroelig hastig frembrydende Jld overfaldt, og pludselig berøvede en betydelig Deel af deres Eiendomme, saa troer jeg, at min egen Følelse ved denne Leilighed skal ikke lidet kunne bidrage til, at Bestyrtelse, Angesteen, og Bevægelsen i Figurerne vil blive udførste med Liv og Sandhed. Naar Samlingen er færdig, udkommer dertil en Grundplan, paa hvilken Standpunkterne, hvorfra Prospekterne ere tagne, og hele Omfanget af Jldebranden anmærkes, samt en Forklaring over alle Kobberne. Subscribenterne ombedes, at erlægge Betaling for et Blad forud, som igien godtgiøres dem ved det sidste udkomne. De, som ville umage dem med at samle Subskribentere, faae paa 10 Exemplarer det ellevte frit, og efter et større Tal en Erkiendtlighed. Kiøbenhavn i Junii Maaned 1795. G. L. Lahde. Kobberstikker boende i Gothersgaden Nr. 217.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Bekiendtgiørelse. Den allernaadigst anbefalede Forligelses=Commission for Fridericia, bliver af os som Commissarier allernaadigst sadt og holden, udi Kiøbmand Henningsens Huus her i Staden, hver Torsdag om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, naar der ere anmelte Sager at afhandle; Det bliver bekiendtgjort til alle Vedkommendes behagelige Efterretning. Fridericia den 4de Septemb. 1795. J. Henningsen. P. Morville. følge en mig allernaadigst forundt Bevilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
J der er læst ved Hamrum Herreds Ret den 21de Februarii sidst, og i Nørre Jyllands Landsting for April Maaned d. A., indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som i navnlige Maader beviislig kan have mig noget at fordre i Anledning af mit hidtil førte Provste=Embede i Hammerum=Herred, hvilket jeg nu formedelst Alderdom og Skrøbelighed har nedlagt, da jeg ønsker alt inden min Død bragt i endelig Rigtighed. Gellerup Præstegaard, den 27de Julii 1795. Gluf Petersin. Fofter at Kiøbmand Hr. Laurs Rindom her i Byen haver opgivet hans Boe til Deeling. af Skifte=Retten imellem hans Kreditorer, har det behager Hans Kongelige Majestæt ved Bevilling af 19 Junii 1795, allernaadigst at tillade, at Skifte=Retten her paa Stædet, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silen til, med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøenhavnske Berlingske Aviser, Riber=StiftsAvis, og den Altonaiske Merkur 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre i bemelte Boe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornevnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, samt at saadan Jndkaldelse i Aviserne skal ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Denne allernaadigste Bevilling er læst her ved Byetinget den 3die Julii, og for Stedets høje Oberret Viborg Landsting den 22de Julii sidst. hvilket alt herved bekiendtgiøres, hvorved enhver som har noget at fordre af bemeldte Kiøbmand Hr. Laurs Rindoms Boe, indkaldet at melde sig i lovlig Tiid, hos mig som SkifteForvalter, med gyldige Beviser for deres Fordringer, og saaledes at tage sig vare for Skade. Ringkiøbing den 18de August 1795. S. Borck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Byeføged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Da bemeldte Kongelige Træe=Planteskole, nu er i den Stand, at deraf i tilstundende Efteraar og fremdeles aarlig kan leveres endog flere end det allerhøist befalede Antal, af Høi Halv og Lavstammede forædlede gode Sorter, Frugttræer, hvorover trykte Fortegnelser kan erholdes; saa bekiendtgiøres saadant til enhvers behagelige Underretning og tillige: at samme Frugttræer overlades imod promt Betaling, fra 16 til 32 Skilling a Stykket, naar ikke udsøges og forlanges enkelte Træer af særdeles Alder og Størrelse, da Priserne i saa Fald derefter lidet forhøies.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Dersom nogen uden speciel Benævnelse allene maatte forlange et vist Antal Æble, Pære, Kirsebær eller Blomme Træer, da ville de tillige behage at melde, hvad enten de ønske sig Træerne Høi=Halv eller Lavstammede, af tid lig eller sildige Frugt Sorter, til Bord eller anden Brug, da derefter skal blive gjort Valg til enhvers Nytte og Fornøielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
De som maatte forlange nogle af bemeldte Frugttræer, ville desangaaende behagelig henvende sig (eller skriftlig Portofrie indsende de res Fortegnelser) til mig eller Collega Hr. Slots forvalter Holm, der snarest muelig skal blive besvaret, om forlangte Frugttræe=Sorter saaledes kan bekommes eller ikke, samt underrette om Tid og Maade paa hvilke samme kan afhentes og befordres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Paa enhver af Frugttræe Sorterne skal følge Nummer og Fortegnelse tillige med Regning, samt en trykt Attest der melder Træernes Antal og til hvad Priis at samme ere modtagne; hvilken Attest behagelig undertegnes af Vedkommende, selv eller Fuldmægtig og ligeledes Portofrie indsendes tilligemed Betalingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
J øvrigt tiener til behagelig Underretning at samtlige Træe=Stammer blive fra Kiærner, af opelsket og derefter forædlede med gode og frugthareste Frugttræe=Arter, i den frie Luft og en passende Jordbund, der ikke tilberedes med megen Giødning, og dets formedelst (som Erfaring viser) villig voxe og bringe Frugter i en hver anden Beliggenhed og nogenlunde frugtbar Jordart. Endvidere bekiendtgiøres: at der tillige udi samme Træe=Planteskole er gjort Begyndelse med at opelske andre nyttige Træe= og Busk Arter, tienlig til Veie, ved Giærder og levende Hægns Plantning; nemlig=Ahorn, Birk, vil de Castanier, Elm, Lind, Valdnødtræer og nogle fremmede Poppel og Vidie=Arter, Barbariser og enkelte blomstrende Rose=Eglanteria, hvilke tvende Slags (plantet mellem hinanden ere de beste og meest fortrinligste til levende Hægns Plantning, hvorom enhver Lysthavende ved Øiesyn i Planteskolen fuldkommen kan blive forsikret. Af samme, saa og Ahorn Træe, Planter med flere Slags, ere alt nogle Tusinde i tilstundende Efteraar til meget billige Priser, H. Müller. at bekomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Odense, den 19 Aug. Kongel. Hauge=Inspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Om den unge Orleans (Taget af Skriftet: Frankreich im Jahr 1795. sechstes Stuck: Den unge Orleans fortiener at udmærkes fra alle andre Udvandrede af den kongelige Familie. Han havde allerede seet sin Fængsels ordre, da han forlod Frankerig. Men intet kunde bringe ham fra den Beslutning aldrig at3) Den unge Orleans er den ældste Son af den bekiendte guillotinerte Hertug af Orleans, der lod sig kalde Egalite. J de sidne Maaneder af 1792. og de første af 1793 stod han som Generalmajor ved de franske Tropper i Nederlandene under Dumouriers Commando, men forlod samme, da den re undvigde. føre Vaaben imod sit Fædreneland. Erkehertug Carl tilbød ham Plads i den keiserlige Arme med Rang og Gage som Generallieutenant; han afslog dette Tilbud; blev i Mons ikkun saa længe som det behøvedes (omtrent 24 Timer) for at faae et Pas, og reisde derpaa til Schweiz med omtrent et hundrede Louisd'or, der udgjorde hans heele Forme. Neppe var han ankommen til Schweitz, førend alle Slags Aristokratter forsamlede sig omkring ham, og søgde at vinde ham for de res Hensigter. For at undgaae deres Fristelser, og endnu meere for at hindre, at Robes. pierre skulde giøre hans tilbageblevne Slægt. ninge ansvarlige for de Planer, som man under disse Omstændigher kunde paadigte ham, besluttede han ganske at forsvinde af Selskabet, paa det at man i Frankerig skulde holde ham for død. Han forføiede sig derfor hen til de høieste Biergegne i Schweitz, hvor han fandt Leilighed til at giøre sig mange bemærkninger, efterdi han omhyggelig skyede alle de Steder, som pleiede at besøges af nysgierrige Fremmede. Til hans Søster, der manglede Penge, havde han efterladt den største Deel af fine, hvorfore han i de fire Maaneder af sin frivillige Landflygtighed maatte behielpe sig saa kummerlig, at han daglig fortærede sedvanlig under og aldrig over 30 Sols for sig og en gammel Tiener, der ikke havde vildet forlade ham. Men og den Trøst af dennes Selskab maatte han af sige, da han ikke havde meere tilovers end en eneste Louisdior, og kunde ikke vide, hvorsnart han vilde finde Leilighed til at fortiene sig Underholdning. Dog denne indtraf strax derefter. Han hørde, at i Graubundten var en Plads som Professor i Geometrien ledig, han meldte sig dertil under et fremmed Navn, fik den, og gav Underviisning sex Maaneder, paa tydsk, uden at nogen enten i hans Udtale eller Opførsel mærkede en Franskmand og Prinds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Lærlinge og Medlærere samtligen ærede og elske de ham, og en vis Hr. von Salis, som ellers blot det Navn Orleans kunde sætte i Affekt, blev saa indtagen af denne unge Mands gode Egenskaber og kloge Opførsel, at han forlangte ham til Hovmester for sine Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Efterretningen og Robespierres Fald, der gjorde Ende paa al Bekymring i Henseende til hans i Frankerig tilbageblevne Moder og Broder, bevægede ham til at træde frem af sit Skiul, og opsøge nogle oprigtige Venner, med hvilke han tog sit Ophold i - -, hvor han siden levede stille og indgetogen. Han har besluttet at reise til America, for der at nyde den Friehed, for hvis Skyld han har opofret Alt. Dette er ikke nogen letsindig og paa Lykketrækanlagt Plan, som han har udkastet for at spille en Comoedie for Verden, men vil siden opgive, saasnart den har gjort sin Virkning. Ned det er hans alvorlige Forset, og han har beviist, at han kan hvad han vil Hans sieldne Mod og Sielekraft har opløftet ham over Lykke og Ulykke, og han vil ære enhver Stand, som Omstændighederne maatte nøde ham til at vælge. Som Prints udmærkede han sig i sit sextende Aar frem for alle andre ved Beskeden. hed og simple reene Sæder; som Anfører ved en Krigshær i sit syttende samlede han ved Je mappe tregange sine adspredte Tropper, og bidrog derved ikke lidet til den betydelige Sejer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Subskriptionsplaner. Biedrag til Menneskekundskab og Folkesæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Under denne Tittel agter jeg, vil Gud, at udgive Qvartalviis, eet eller fleere Aar, nogle, deels aandelige Taler, deels philosophi ske, med Fordomme stridende, og til Tænkemaadens Reenhed og Fasthed sigtende, Afhandlinger. At blande disse nu og da med ædle, opmuntrende, Karakteertræk, saavel af endnu levende, som ved Døden savnede, gode Medborgere, haaber jeg, vil blive Læserne ligesaa behageligt, som mig et kiært Arbeide. De af mine Medborgere, som vilde beære mig med gode, forhen utrykte Udarbeidelser efter denne Plan, og tillade mig, at indrykke samme i mit Qvartalskrift, sætte mig derved i en Erkiendtligheds Gield, som jeg paa en værdig Maade skal stræbe at afbetale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Da Skriftets Hovedhensigt bliver, at more og opbygge Medborgerne af begge Kiøn, saavel i de arbeidende, som tænkende, Stænder; da mit Ønske er, at læses med bifald og til Nytte, saavel af den værdige Bonde og Bondekone, som af Ministeren, i Deres fra trættende Arbeide og Tankesyssel ledige Timer, skal, om et tilstrækkeligt Antal Subskribentere melde sig, Arket overleveres fra Pressen for 2 en halv s. paa Tryk= og 3 en halv s. paa Skrivpapiir, og intet Hæfte overskride 6 a 7 Ark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Dersom et skadesløsholdende Antal Sud skribentere melde sig inden October Maaneds Udgang, skal med det første Hæftes Trykning saa betids vorde begyndt, at samme kan komme ud midt i Januarii 1796, og siden uden Ophold qvartaliter eet Hæfte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
Deres Høiærværdigheder, de Herrer Biskopers Anbefalelser i deres Stifter udbeder jeg mig; ligesom Deres Amannenses anmodes venskabeligst, at paatage dem Jndsamlingen af Subskribenterne ved de offentlige Documenters Cirkulation i Herrederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-11
For at opmuntre de Ædle blandt vore Danske Jorddrotter, og andre Formuende, for Almuens Vel driftige, Medborgere til med Jver at befordre dette Skrift Bonden og den mindre formuende Almue til Hænde, gives 20 Exemplarer gratis; og til den, der tegner sig for 20, leveres 4 for intet.