Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Fra Berlin skrives under 25de December, at det er der blevet meget livfuldt siden Prins Albrecht er kommen, tilbage fra Nederlandene, og Prins Wilhelm fra Rhinprovinserne. Man siger at den sidste skal til Foraaret vende tilbage til Køln som General Gouverneur; dersom hans Nærværelse der ikke skulde for udkræves; thi siden man har erfaret at Østerrige og Rusland have forkastet de 24 Artikler, saa er Freden i Europa paa nye ble den usikker. Preussen, er imidlertid den første Stat som har gjort, Begyndelsen med den af den nærværende Franske Ministerium saa ofte anbefalede Afvæbning, har afskediget hele Krigsreserven og sat Armeen paa Fredsfod. – Fra Berlin skrives under 28de Decbr. at Preussen ikke vil ratificere de 24 Artikler, og at der er givet Ordre til at udtage Rekruter, over hele Riget. Den Frankforter OverPostamt Tidende melder fra London under 16de December: Her er følgende vigtige Efterretning angaaende det Hollandske og Belgiske Anliggende i Omløb: Den Engelske Regiering har for, nogen Tid siden modtaget Beretningen om det Russiske Kabinets Ønske, at Belgien, maatte blive forenet med Holland; og denne Beretning har erholdet en saadan Troværdighed, at Sagen er bleven forhandlet af Minister-Conseilet i Udenlanskministerens Bureau. Man paastaaer at en anden Magt vil understøtte Rusland; men Lord Palmersion har tilkiendegivet den Beslutning, hellere at gribe til de yderste Midler, end at indrømme Jværksættelsen af den Russiske Keisers Plan. De udenlandske Ministere have i afvigte Uge havt flere Conferencer, med Premierministeren i denne Anledning. - Fra Paris skrives under 22de December, at der tales om at den Russiske Ambassadeur Pozzo di Borgo skal rappelleres, og at den stærke Coureervexel imellem St. Petersborg og Madrid giør Opsigt, især da det Franske Cabinet har nyelig modtaget en Note fra det Spanske, hvori det taler i en usædvanlig høi Tone angaaende Don Pedros Expedetion; hvilken Note man tilskriver Russisk Jndflydelse. Alt dette seer meget krigerisk ud; men man veed at det er det Perrierske Ministeriums inderligste Ønske at beholde Fred, og nu melde de nyeste Efterretninger fra Amsterdam af 27de December, at man vilde vide paa Børsen der, at der ved Fransk Mægling ere gjorte Forslag til Underhandlinger, imellem den Hollandske og Belgiske Regiering og at det Franske Cabinet skal ikke være utilbøielig til at bevilge Kongen af Holland de Forandringer ide 24 Artikler som han attraaer. - De Hollandske Statspapire stige naturligviis under saadanne Udsigter. Jmidlertid kunder en Omstændeghed, komme i Veien for disse haabefulde Udsigter, den af Hr. Casimir Perrier er bleven syg og har faaet Jndflamation i Halsen, som meldes fra Paris under 24de December, man mener paa Barsen der, at han snart maae nedlægge sin Post. – Fra England ere under 22. Decbr. mogle trøstende Udsigter for Fredens Vedligeholdelse, ankomne; vel maae Bladet Timesbekiende at alle 5 Magter have endnu ikke ratificeret den belgiske Tractat; men det haaber dog at det vil skee. Bladet Coureren, haaber det samme; men siger at det er sandt: at det Russiske Cabinet har aabnet en Communication med de andre Continental=Magter og venter deres Svar og vil vel tilbageholde sin Ratification, saalænge det er nogenledes mueligt. De Engelske Fonds ere stegne til 84 1/2, uagtet det Rygte at 1800 Mand vare afsendte paa 4 Dampskibe, som nogle meente til Jrland, som andre mente til Antverpen. Men Hovedaarsagen til denne Stigen var at der var givet Ordre til at opløse. Escadren i Dünerne; at man var bleven vis paa, at det belgiske Laan, kommer istand, (som man dog vil omtvivle i Amsterdam,) og at man ikke vil til at troe, at Rusland vil afsøndre sin Politik fra Conferencens i hvad de Franske og Hollandske Blade saa sige. (Men i hvad man saa mener paa Børsen i London, saa er det udentvivl dog vist at store Forviklinger i Politiken finde Sted i nærværende Øieblik, som udentvivl blive meget befordrede ved Frankerigs indvortes lidenskabelige, anarchiske og høist tvivlsomme Tilstand. Det Perrierske Cabinet vil Freden og constitutionel Orden, men Krigen er maaskre en Nødvendighed for Frankerige, og maaskee der blev gjort det constitutionelle System i dette Land den største Tieneste ved at paaføre det en Krig.)J Grenoble er den 18de udbrudt stor Tumult an, gaaende Skatterne, som dog er bleven dæmpet deels ved Tropperne deels Nationalgardens Biestand. Men hvorledes vil det Franske Folk kunne forvente Lettelse i sine Byrder naar det ikke vil holde sig roeligt, hige efter Krig og idelig tvinge Regieringen til nye Udgifter. - Colera vedbliver saa smaat i Wien, Beriin og Hamborg, hvor de Dødes Antal er steget til 483.