Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-30
Udenlandske Efterretninger. Preussen. Begivenhederne i denne Stat og navnlig den berlinske Magistrats sidste Conflict med Kongen stadfæste, at den ved Prof. Hengstenberg i evangelischen Kirchenzeitung" repræsenterede pietistiske Retning nyder Herredømmet i kirkelige Sager og aabenbar Begunstigelse fra Regjeringssiden. J sit Svar paa den Adresse, Residentsens Magistrat overrakte Kongen, og hvilke tvende Actstykker nu ere overgivne til Offentligheden - tilkjendegav Kongen Magistraten sin høie Misbilligelse, deels fordi den selv skulde have forsømt Foranstaltningerne for Sjæleforsørgelse, for hvilken siden Frederik den Andens Tid Jntet skulde være yderligere foretaget, uagtet Folkemængden var stegen fra 5070,000 til næsten 400,000 Jndvaanere, og deels fordi Magistraten skulde have nægtet de engelske Protestanter Jndrømmelsen af en Kirke paa samme Tid, den begunstigede de Nycatholske. Communalbestyrelsen har herpaa, i Overeensstemmelse med Borgerrepræsentanterne, indgivet en ny Svaradresse til Hs. Majestæt og der oplyst: at ikke færre end fem nye Kirker i det paapegede Tidsrum ere opførte for Stadens Regning og betydelige Pengesummer anvendte paa Fattigforpleielsen og fromme Stiftelser og at saaledes den af Kongen gjorte Beskyldning, at der siden den store Frederiks Tid Jntet var gjort for Hovedstadens Gudstjeneste, gjendriver sig selv ved Kjendsgierninger. 2) Med Hensyn til Kongens Bebreidelse om at Communen havde tilbudt de Ny catholske Kirke til Afbenyttelse og afslaaet de engelske Protestanter saadan, oplyser den endvidere ved Rets acter, at den ganske vist har maattet afslaae de engelske Protestanters Begjering, men at dette alene er skeet fordi det af den kongelige Regjering blev Commune raadet betydet, at de Vedkommende vare intet mindre end Protestanter, men snarere engelske Jøder. 3) Hvad angaaer Anklagen for at skulle have fortrinsviis begunstiget de Nycatholske: kalder Adressen ærbødigen i Erindring, at Communen først havde, som Følge af et allerhøieste Decret, aldeles afslaaet enhver Benyttelse af Kirkerne og kun tilstedet denne da et andet kongeligt Decret havde hævet det første og de Nycatholskes Gudstjeneste i protestantiske Kirker var bleven tilladt. Denne Replik af Magistraten har imidlertid Censor tilladt sig at nægte Optagelse i alle Berlins Tidender, uagtet Kongen selv i sit Svar til Magistraten havde erklæret, at han ikke vilde lægge Offentligheden nogen Hindring i Veien, og Borgerrepræsentanterne have nu indgivet en Besværing herover til Cabinetsministeren, Hr. Thile, og anmodet om, at Censoren erholder Paalæg om at tilstede Jndrykkelsen, da de ellers vilde see sig nødsagede til at gjøre deres gode Ret paa anden Maade gjældende og lade deres Replik indrykke i de udenlandske Blade, som allerede for de berlinske have meddeelt Kongens Svar paa den første Adresse. Ogsaa i Stettin har man med mange Underskrifter udstædt en Erklæring imod den hierarkiske og forkjættrende Retning, der gjør sig gjældende i Statskirken. Jfølge en Beretning i Aachener Tidenden vil imidlertid den, af Opinionen bekjæmpede, nye evangeliske Kirkeforfatning snart komme istand og et Overconsistorium siges at skulle oprettes med den orthodoxe Curator for Universitetet i Bonn, Professor Bettmann-Hollveeg, i Spidsen. - Der paastaaes almindelig, at Prindsen af Preussen misbilliger det Svar, Kongen har givet Berlins Magistrat, paa dens Adresse, og at det i denne Anledning er kommet til et levende Optrin mellem de to høie Brødre. Saameget er rigtignok en forlængst bekjendt Kjendsgierning, at Prindsen ved flere Leiligheder har udtalt sig meget bestemt og uforbeholdent imod den pietistiske Propaganda og dens voxende Jndflydelse paa Regjerings anliggenderne, og at han i sin Omgang søger ganske andre Menneskeer end Hængehoveder.