Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1687-08-01
Ungern. Den 20. Julii er dend Keyserl. Armee igiennem en Skov ganget, i den Meening Tyrckerne af deris forskandsede Leyer som med dybe Grafver var omgivet at udlocke, men det var umueligt, thi som de recognoserende Parthier beretter, da kunde samme Leyer ey uden stor Forliis attaqveris, effter som den med stercke Batterier var forsiunet, hvorfra de uophørlig paa Armeen canonerede, saa at 600 Mand til Hest, hvoriblant Obriste Lieutenant Palfy befandtis, ere blevne; 200 Croater som vofvede sig for vidt ind til Fienden, ere en dee: nedsablede, oc de øfrige blefvet tagen til fange, Hvorfore Armeen sig motte retirere, og tog deris March tilbage lige ofver den Flod Drav. Udi denne Retirade, er Armeen af de Tyrckiske Parthier sterck blefven incommoderet, thi de bortførde mange Fouragierer fangne med sig til deris Leyer. Den 23 oc 24 er Armeen igien til Siclos ankommet, hvor de erfarede at den Tyrckske Armee en Skibbroe ved Effeck hafde slaget, oc med deris gandske Hær ofver Drav var passeret, samt med et sterck Parthi til Mohatz var ganget, i Meening, det der liggende Proviant sig at forsickre, men de ere af Herr Obriste Vagtmester Baron af Orlick med stor Forliis igien jaget tilbage. Jmidlertid nærmede Tyrckerne sig voris Armee, oc var hans Forsæt voris at forjage, samt Ofen at beleyre oc recuperere: Men hvorledis det hannem er ganget, kand i følgende Relation erfaris. Fuld. Fuldkommen Beretning om den Seyerrige Bataille som imellen den Keyserl. oc Tyrckiske Armee fra den 12 til den 19 Aug. er foreganget, som fra en vis Haand af den Keyserlige Leyer ved Siclos er skrevet. oc hidskicket. deretter hermed, hvorledis den ved Sielos anstillede March var anseet, samme Sted oc Fynskircken ved Rasering for Fiendens indtagelse at beskytte; oc kunde mand Fiendens Efterfølgelse oc March sig ingenlunde indbilde, thi hand i sit velbeliggende, med Morast oc Bierge samt høye vercker vel var forsiunet; Hvorfore mand snarere tenckte (efter de Fangnes udsigende) at hand hafde et Øye paa Ofen, samme Festning som er endnu i slet Defension at ofvervældige; men GUD lod øyenskinlig see, at hans kloge Raadslag blef gjordt til intet; thi hand den 12. Augusti om Eftermiddagen, med 6000. Rytter paa en Høy sig lod tilsiune, hvilcken General Dynewald med 5000. Heste med et uforskrecket Mod ansaae, dog dennem ey torde angribe, eftersom hand befryctede sig at der nogle bag Høyen skulle ligge i Hinderhold, men deris Ankomst forventede; Hvorfore, Fienden sig resolverede hannem at angribe, oc begyndte med deris sædvaanlig Skrig, (som efter stor Modstand) i det de miste 140. Mænd, dem snart forlod. Dynewald som forvendtede sig endnu et nyt Anfald, sætte sig imidlertid i god Orden, men der Fienden saae at voris venstre aff Chur-Beyren og Margraf Ludwig commanderende Flygel var svagere end den høyre, angreb hand med 8000. Spahi og 7000. Janitskarer Chur-Beyren, hvilckens første Linie temmelig hafde blefvet ruineret, dersom Printzen af Savoyen ey hannem med den anden Linie mandig hafde secunderet; Jmidlertid kom Herr. Gen. Picolomini med 4000 Curasterer dem til Hielp oc omringede Fienden, saa at de motte paa Vahlpladsen lade ligge ofver 3000. døde, oc toge de andre slucten; hvilcke Printzen af Savoyen Fod for Fod forfølgede, oc indtil deris Retrenchementer jagede, hvor høystbemelte Printz vel en half Time fortøffvede, eftersom hand befrygtede sig, at Fienden af hans høycopkastede Skanser, hannem med deris Stycker nogen skade skulle tilføye, Men som hand deris Fluct egentlig fornam, trængede hand sig med Gewalt ind i Leyren, og alt hvad som forefandtis lod nedhugge. Derpaa forfuldte hand med stadig nedsablen ofver en Miilveys Fienden, i hvilcken Forfølgning ofver 6000 døde Kropper kunde tællis; oc blef tilforn Gross-Vezierens Leyer besæt, hvor Maden stod færdig, hans Skægekam oc Knif laa paa Bordet, hvilcket er lettelig ofver at dømme, at hand som hand gick oc stod, paa en Hest er undkommen. Voris Armee forfølgede Fienden med Pistoler, Carbiner oc Kaarder indtil dend mørcke Nat Kk 2. Nat, oc da kunde de ey lengere see at giøre Forskiel paa det eene eller andet, Parthie. Den 3. blef Tallet paa de Døde Tyrcker saavel paa det Sted hvor Trefningen holdtis, som i Leyren, saa oc paa Veyene efterseet, hvilcke vare over Ellefve Tusinde. Printz Louis gick om Morgenen tilig med 8000 Heste oc nogle Feldtstycker til Fiendens Broe hvilcken icke som mand meente var sønderbrudt, men nogle før ofvergaaende Fiendtlige Trouper lidet der af hafde afbrændt, hvorfore mand de ofverkommende ey videre kunde forfølge. Forbemelte Printz antraf noget fra Broen 5000 Tyrckiske Ryttere, hvilcke hand mestendeelen alle nedlagde, foruden nogle faae som hand tog til Fange; Samme beretter at 3500. Heste i den hastig Retirade, i Vandet ved Brøen skal være omkomne. Disse Fanger forraadede oc 4000 Janitskarer som laae i en Morast, hvilcke alle effter at en Salve af Musqvetter og Stycker var gifvet, blefve nedlagde, foruden 20. af de fornemmiste som vi toge til Fange; J den ne Skermydsel miste vi ickun 2 Ryttere. Den 14. bekom vi Kundskab, at er stort Antal Spahi sig i en Skow op holdt, til dennem blef General af Steinau commanderet, oc raabte de alle om Qvarteer, men det blef dennem, effterdi hand der til ey Ordre hafde, negtet, hvorfore 1200. blefve nedsablede, oc førde hand mange skiønne Heste, samt et meget rigt Bytte tilbage med sig igien Den 15. kom en Bonde med Kundskab, at endnu mange Janitskarer sig i samme Skov ved en Morast hafde forstucket, hvor General af Steinau self med 3 Regimenter hengick, oc lod den gandske haab, bestaaende i 2400 Mand, nedhugge. Samme Aften har 20 Curasserer 48 Tyrkiske Spahi indført.