JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-03
Literair Anmeldelse. J dette Foraar er paa den Hempelske Boghandels Forlag i Odense udkommen, moralsk christelig Læ seb og eller den christelige Religions Sandheder og Lærdomme, oplyste med korte Træk og Fortællinger, ordnet efter Lærebogens 8 Capitler, af Candidat i Theologien C. G. W. Faber. XII og 220 Sider. 48 s. i Materie, 64 s. indb. og i Pragtbind 1 Rbd. Den Jnteresse, hvormed denne Bog modtages af Ældre og Yngre, er et Beviis for dens Hensigtsmæssighed, og det turde maaskee derfor være passende her at anføre enkelte Fortællinger af Bogen og gjøre opmærksom deels paa disses praktisk rigtige Affattelse, deels paa en med Held forsøgt Maade, til at faae dem benyttede i Skolerne selv der, hvor Skolekassernes Midler ere faa. Til Oplysning af Lærebogens Cap. 1 tjene 27 Fortællinger, til Cap. 2 høre 24 Fort., til Cap. 3 høre 13, til Cap. 4 høre 12, til Cap. 5 høre 17, til Cap. 6 høre 135, til Cap. 7 høre 15, til Cap. 8 høre 8. Det bemærkes, at Lærebogens egne Ord altid med udhævet Tryk ere satte i Spidsen af de Fortællinger, som gaae ud paa at oplyse dem, og at i selve Fortællingerne igjen enkelte af Lærebogens Ord ere indflettede, hvorved Fortællingens Anvendelse paa og Forbindelse med Lærebogen ligefrem er paapeget. Vi ville anføre en Fortælling af hvert Capitel og tillige anføre de Lærebogens Ord, hvortil Fortællingen refererer sig. Af de til Cap. 1 hørende Fortællinger vælges No. 11, som angaaer Lærebogens Pag. 10 § 1 "Verdens Skaber er den eneste sande Gud; vi vide, at en Afguder Jntet i Verden. 11. Afgudsdyrkeren og den Christne. En from Christen levede i en Afgudstjeners Huus og sagde ofte til ham: der er kun een Gud, som har skabt Himlen og Jorden; han lader Solen skinne og Skyerne regne; han seer vor Gjøren og Laden og hører vore Bønner; han er den levende Gud som straffer og belønner, frelser og fordømmer. Disse Afgudsbilleder ere kun gjorte af Leer, de høre og see ikke og kunne hverken gjøre Ondt eller Godt. - Men Hedningen agtede ikke paa denne Tale. - Engang reiste Manden paa Landet; da tog den Christne en Stok og slog Afgudsbillederne istykker; men det største lod han blive heelt og gav det Stokken i Haanden. Da Manden kom hjem og saae det, raabte han opbragt: hvem har gjort det?" den Christne sagde: troer du da ikke, at din store Afgud har slaaer de andre smaa istykker, Nei, raabte Manden, det troer jeg ikke, for endnu har han aldrig rørt en Haand; men du har gjort det, og nu skal jeg til Gjengjæld slaae dig ihiel med den samme Stok. - Da sagde den Christne venlig: bliv ikke vred, troer du ikke engang om din Afgud, at han kunde gjøre det, som min svage Haand har gjort, hvor skulde han saa være den Gud, som har skabt Himlen og Jorden Hedningen forstummede og blev eftertænksom. Det varede ei længe, for han selv slog den sidste Afgud istykker, og han tilbad fra nu af den eneste sande Gud. Som henhørende til Cap. 2, vælges No. 39, som angaaer Lærebogens Pag. 22 51 Gud opholder alle skabte Ting. Gud sørger for alle sine Skabninger. 39. Faarene mellem Tornebuskene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-03
Mod Slutningen af Aaret 1827, fortæller en Reisende, besteg jeg Alperne med nogle Venner. J en lille By ved Foden af Bjerget forsynede vi os med Førere, Muulæsler og Alt, hvad der var nødvendigt til vor Reise, og begave os paa Veien uagtet den frem rykkede Aarstid, det slette Veir og de Advarsler, hvormed man søgte at holde os tilbage. Vi fik imidlertid snart Grund til at fortryde vor Forvovenhed; jo høiere vi stege, desto farligere og vanskeligere blev Veien, og Sneen, som nu begyndte at falde, skjulte snart den smalle Fodsti for vore Blikke. Snart bleve ogsaa vore Førere uenige om Veien; de bade os at holde stille, og tilstode tilsidst, at de ikke mere vidste, til hvad Side de skulde gaae, og den ene raabte: reiser der sig en Storm, ere vi fortabte J denne Rød bade vi inderligt til Gud om Frelse og Tilgivelse, fordi vi saaledes, uden Nødvendighed og blot fordi vi ei havde Lyst til at opsætte vor Reise, havde udsat vort Liv for en saadan Fare. Efter nogle Minutters Forløb bleve vi enige i at drage videre paa Lykke og Fromme og fortsatte Veien i ængstelig Spænding, medens Dødstaushed herskede omkring os, og Faren steg hvert Øieblik, Da afbrødes pludseligt Stilheden og den forreste Fører raabte ude af sig selv af Glæde: "Korset, Korset! - den er Korset, vi ere frelste, raabte begge Forerne lige henrykte. -Man opreiser nemlig hyppigt i disse vilde Egne et Kors af Træ paa en Klippetop eller ved Randen af en Afgrund, deels for at opfordre til Andagt, deels for at tjene som Veiviser for de Reisende, naar Sneen har bedækket Veien. Et saadant Kors var det, som atter førte os paa den rette Vei, og snart stege vi ned paa den anden Side af Bjerget. Vor Frelse vakte alvorlige Betragtninger hos mig, og jeg sammenlignede Menneskets Liv med denne Begivenhed paa vor Reise. Ere vi ikke alle paa Reisen til Evigheden, men have ofte tabt den rette Vei af Sigte, Ere vi ikke alle fjerne fra Gud formedelst Synden i vore Hjerter og vandre ofte i vor Forblindelse paa Dødens og Ødelæggelsens Veie, Vor Reise er besværlig og fuld af Farer; men Korset er vor Trøst, vort Haab, ikke et Kors af Træ eller Steen, men Christus den Korsfæstede, som Gud af sin forbarmende Kjærlighed har beskikket os til en Forløser til at befrie os fra Syndens Magt og Herredømme, for dens letsindige, fristende og forefulde Veie, og til at være vort bedste Mønster til Efterfølgelse. Arme, forvildede Vandrer paa Livets Veil Hæv dit Blik til Korset med Tro, og du er frelst. Af Cap. 5 vælges No. 81, som angaaer Lærebogens Pag. 50 § 2 og 3. Enhver, som tragter efter at finde Adgang ved Christum til Naade hos Gud og evig Sallighed, bør i sand Omvendelse afstaae fra sine Synder og med virkelig Tro antage Christum, Guds Søn, for sin Frelser, sin Lærer og sin Herre."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-03
81. En Ulykkeligs Nytaarsnat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-03
Da denne Bog er indrettet tillige som Læsebog, aftrykt med forskjellige Typer, saa kan den benyttes til Jndenadslæsning enten i en særskilt Time og afvexlende med en anden Læsebog, der indeholder de saakaldte nyttige Kundskaber, til hvilken Benyttelse den ved Landemodet i Fyens Stift den 25 Juni d. A. er blevet anbefalet i Henhold til Cancelliref, af 23 Marts 1844, eller Læreren kan ogsaa, naar han har gjennemgaaet et Stykke af Lærebogen, strax i Slutningen af Religionstimen lade Børnene læse høit de Fortællinger, som svare til det gjennemgaaede Strykke. Øiemedet af det her Fremsatte har været deels at henlede Opmærksomheden paa Bogen, deels at vise Muligheden af dens Anskaffelse paa en nem Maade, ogsaa der, hvor Skolekassen ikke har Raad til dens Anskaffelse; i mange Skoler have Lærerne, ved at opmuntre Børnene til at anskaffe den, modtaget Pengene af Børnene og derpaa uden videre Uleilighed for disse, besørget Jndkjøbet; Bonden er i disse Aar ikke saa uvillig til frivillig, at gjøre en lille Udgift til sit Barns Gavn og Glæde; og saaledes tør det haabes, at Bogens Øiemed ved dens Udbredelse stedse meere og meere vil opnaaes. Bogen kan erholdes i de fleste Boglader i Danmark, Norge og Sverrig, og i Odense hos Forlæggeren den
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-03
Hempelske Boghandel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
No 212. 74 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og udgives. 4 November 1845. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Jndhold. Udlandet: Frankerig. Jtalien. Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Udlandet. Frankerig. Slutningen af den i Gaarsavisen, omtalte algierske Depesche lyder ikke slet saa gunstigt, som Begyndelsen. Efterat have meldt, at GeneralBourjolly og Oberst Saint-Arnand havde forenet sig og blot ventede Forstærkninger, for at begynde Operationerne, fortælles, at Bou-Musa med 300 Ryttere den 18 f. M. har angrebet en Stamme under Mostaganems Mure, at han vel blev slaaet tilbage af Oberst Mellinet, men at 3 Stammer samme Nat faldt fra i Oran. De til Oran nys ankomne 700 Mand Forstærkninger ville imidlertid vistnok bidrage til at forhindre yderligere frafald. Den engelske og den franske Bank skulle have truffet en Overeenskomst om gjensidigt at overlade hinanden Deposita til Jernbaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
J Allgemeine Zeitung, hvor der læses en Skildring, af den franske Kongefamilie, siges der: Prindsen af Joinville har mørke Øine og sort Skjæg, som en Jtaliener; er meget livlig, holder af Viin og Piger, og slaaer gjerne engang imellem en Sviir af med sine Kammerater. Søen er han med Liv og Sjæl hengiven; han besidder ogsaa ustridig høist betydelige nautiske Kundskaber, og i Ærgjerrighed og Mod toppes han med sin Broder Hertugen af Anmale. For Salonen passer han derimod ikke; den fine, fyrstelige Anstand mangler han aldeles, og ved Hoffesterne og Ballerne i Tuilerierne føler han sig derfor heller aldrig ret hjemme, men vilde Sandsynligviis hellere, som befalingsmand paa et Orlogsskib, lade sig vippe paa Bølgernes Rygge, tømmende en Punschebolle med sine Kammerater, under utvungen. Passiar om Krig &c. Hertugen af Anmale, sin hængte Gudfaers (Condeels) rige Arving, ansees for den talentfuldeste blandt Huset Orleans Ætlinge. J Skolen lærte han med en beundringsværdig Lethed, og han besidder desaarsag, foruden sine militaire Kundskaber, stor videnskabelig Dannelse. Ogsaa i Talegaver overgaaer han langt sine ældre Brødre, og er overhovedet i alle Henseender den, der kommer den afdøde Kronprinds nærmest. Blandt Prindsesserne gielder Hertuginden af Nemours for den smukkeste. Men hun er en tydsk Skjønhed!" tilføie Pariserne, der have liden Smag for blonde Skjønheder. Prindsesse Clementine var, trods hendes Bleghed, henrivende smuk, inden hun blev gift; men denne Skjønhed er meget hurtigt falmet. Hertuginden af Orleans ansees for den behageligste og aandrigste blandt Kongens Svigerdøttre; hun modtager hyppigt Besøg af franske Statsmænd, selv af Oppositionen, og Man taler meget fordeelagtigt om den Takt og Aandrighed, som hun lægger for Dagen under politiske Samtaler. J Greven af Parises Ansigtstræk saavelsom Charakteer synes, saavidt som Man allerede kan dømme om et saadant Barn, det tydske Element at være fremherskende fremfor det franske; han er ualmindelig tilbageholden og slet ikke livlig, saaledes som andre Pariser Drenge. Blandt Ludvig Philips øvrige Børnebørn er den lille Hertug af Würtemberg, en Søn af hiin uforglemmelige Prindsesse Marie, der ligesaa meget udmærkede sig ved Konstgenie som ved en ædel godgjørende Charakteer, baade den skjønneste, kraftigste og meest begavede, det er et sandt Englebarn, livlig, elskelig og aandfuld; det gamle Kongevar har ogsaa fortrinsviis kastet sin Ømhed paa denne Søn af dets kjæreste Datter, for hvem endnu mangt et Øie vædes i det stolte Konge pallads; han er den almindelig kaarne Yndling i Tuilerierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Jtalien. Keiseren af Rusland vil forlænge sit Ophold i Jtalien, da han selv vil lede Underhandlingerne om Storfyrstinde Olgas Formæling med en Søn af Hertugen af Moden. J Wien er Prindsen af Lucca bleven forlovet med "Mademoiselle" (o: Hertugen af Bordeaux's Søster). - J Florents er Prindsen af Montfort, Erkongen af Westphalens ældste Søn, bleven vanvittig; han har tidligere staaet i wartembergsk Militairtjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Sverrig. Den 25 f. M. er Kong Oscans Datter, Prindsesse Eugenia, bleven konfirmeret af Biskop Butsch og har Dagen derpaa holdt sin første Altergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Den som Novelleforfatter under Navnet Onkel Adam" hæderlig bekjendte Dr. Wetterbergh i Øster sund, Læge ved Jemtlands Feltjæger=Regiment, er efter Fængselsbestyrelsens Andragende blevet tilforordnet samme, og Man venter med god Grund af den levende Menneskekiærlighed og det klare Jndblik i Samfundslivets mørke Dybder, han har lagt for Dagen i sine Skrifter, at han vil udøve en gavnlig Jndflydelse paa det svenske Fængselsvæsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved kgl. Resolution er Feiningen af Skorstene i Kjøbenhavn nedsat til 6 sk. pr. Etage, ligesom det er bestemt, at det om 5 Aar skal tages under Overveielse om Betalingen kan taale en yderligere Nedsættelse, ligesom det skal paalægges enhver Skorsteensfeier, som herefter beskikkes, at udrede en aarlig Pension af 100 Rbd. til hver især af de Enker, som Formændene i det ham overdragne Distrikt maatte have efterladt sig, hvilken Pension bliver at svare for vedkommende Enkes Livstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Blandinger. Theologisk Embedsexamen: H. Roch og A. Holm land., S. Gjessing, F. Petersen og M. Mathiasen hand ill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Fuldstændig juridisk Embedsexamen: P. Blume, W. Lipke og J. Bagger land., B. Colbjørnsen hand ill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Ifølge Flyvep. er Hr. Dujardin, der forhen har været ansat som belgisk Minister i Hannover, men der fik en Etiquettestrid ved Hoffet, bleven udnævnt til helgisk Minister i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Af Beretningen fra det qvindelige Velgjørenhedsselskabs Bestyrelse erfares, at Antallet af de i Aar uddeelte Præmier til Piger for lang og tro Tjeneste var 55, og at Beløbet af Summen, som blev fordeelt iblandt disse 55, udgjorde 1124 Rbd. Af disse kan udhæves En, der har tjent paa eet Sted i 70, En i 64, En i 60, En 55, En 54, En 52, En 50, To 49, En 48, En 46 Fem 45, To 44, En 43 og En 42 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Fra Ribe hedder det under 31 Octbr. i Byens Avis: "Jgaar kom atter hertil med Posten nord fra 20 norske og hollandske skibbrudne Søfolk. Det var 29 istedetfor 19 Søfolk, som kom med Posten hertil i Søndags Eftermiddags. - Den 29 Octbr. har Skipper A.P. Sørensen, kommende fra Newcastle til Ribe, 2 Miil vesten for Øen Sylt passeret et sunken Barkskib uden Mandskab, ladet med Træ.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Med Hensyn til de mangfoldige sørgelige Strandinger paa Jyllands Kyster i forrige og næstforrige Uge yttrer en Jndsender i Ringkjøbing A.: "Jeg er overbeviist om, at Redningsbaade og andre Redningsapparater her ville have været anvendelige og uden Tvivl have afvendt saamegen Ulykke og hvormange Efterladtes bittre Taarer og fortvivlede Hændevrid vilde derved ikke Maatte derfor alle disse Ulykker. have været sparet. være den sidste kraftige Opfordring til Regjering og Nation, til ikke længere at tøve med Udførelsen af saa menneskekiærlig en Plan, som Anskaffelsen af Rednings-Apparater paa denne farlige Kyst ville være. Man overveie blot, at kun i et enkelt Distrikt 12 ulykkelige Medbrødre have fundet deres kolde Grav fjernt fra Slægt og Venner, og hvormange muligt en lignende Skjæbne kan have ramt paa andre Dele af Kysten, hvorom vi endnu ingen Efterretning kan have.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Fra Hjørring skrives under 21 Octbr.: "En Tjenestekarl af Helmskjær i Vreilev Sogn, Børglum Herred, hængte sig den 18 ds, i Laden. Han var i den sidste Sommer og fornemmelig de sidste 14 Dage meget fungsindig; hvorover veed Jngen. Man antager, at en Kjæreste han havde, skal have foranlediget Noget til det begaaede Selvmord, men det er ogsaa kuns Gisning. Han var 30 Aar gammel og en meget sædelig, flittig og brav Karl. - Dette er siden Juni Maaned alene i Børglum Herred det 77de Selvmord, hvoraf de 3 forøvedes af gamle Koner paa 73, 77 og 78 Aar. Ogsaa i Dronninglund Herred aflivede sig i Juni Maaned paa forskjellig Tid og Sted en gammel Mand og en gammel Kone, som Begge vare over 70 Aar."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Odense. Jgaar havde Familien Bauer den Ære tvende Gange at lade sig høre for Hs. Kgl. H. Kronprindsen; dens Sang og Musikaccompagnement samt komiske Foredrag er her i Byen bleven optaget med meget bifald. Selskabet agter endnu at forblive her i Byen nogle Dage (see under Avertissementer!).(Diligencepost. Jgaar ankom paa Kjøbenhavns Rhed den russiske Storfyrst Constantin ombord i et Linieskib, som ledsages af en Fregat. Det kgl. Dampskib "Ægir" blev sendt ud paa Rheden, Storfyrsten gik ombord i samme, steeg om Middagen i Land og begav sig strax til det kgl. Palais paa Amalienborg. Jfølge "Flyveposten" vedvarede Heklas Eruption endnu den 3 October; Sommeren paa Island har været overordentlig god og Høeavlen er overalt i Landet lykkedes særdeles godt. J Reikiavig har hersket en der ukjendt Livlighed paa Grund af Althingets Afholdelse. Samme Blad vil vide, at den store Gevinst i Klasselotteriet er vunden af en Bager paa en af Kjøbenhavns Broer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Til at undersøge Kartoffelsygen er ifølge Kbhposten nedsat en Committee, bestaaende af Prof. Scharling, bot. Docent Liebmann og bot. Gartner Weilbach. Fra Slagelse skrives i Byens Avis. Ved Pram udskibningen fra Nestved til Karrebek er opdaget et meget betydeligt mangeaarigt Underslæb, hvori 60 Personer skulle være implicerede. En Commission er nedsat for at undersøge Sagen, der forunderligt har kunnet hengaae saalænge upaatalt. Antallet af de Arresterede er saa stort, at de ere blevne sendte omkring til forskjellige Byer for at opbevares, og navnligen skal her i Arresten hensidde 4 af de Tiltalte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Reisende over Storebelt, fra 30 Octbr. til 3 Novbr. Fra Fyen til Sjelland; Stud. G. Abel og Sørensen; Justitsraad Richter; Forvalter Baumann, Jfr. Gewertz; Handelsb. Bülow; Landfoged C. Hänschell; Møller Fuglede og Datter; Stud. theol. Friese; Handelsbogholder G. L. West ner; Cadet Moltke; Avlsforv. Lundsgaard; Cadet Güldencrone; Jfr. L. M. Schmidt, A. Rasmussen og A. Risoni; Stud. M. Gad; Handelscommis Kjer, Møller Rauff; Handelsc. T. Weber; Jfr. C. H. Leger, J. Erichsen og N. Flindt; Hofjægermester Nørager; Jægermester Sperling. Fra Sielland til Fyen, Baron Wedell Wedelsborg Toldcass. Heinsvig og Kone, Kjunker Lüttichau; Lieut. v. Rameskov; Landfoged C. Hanschell; Fabrikeier C. Drewsen; Handelscontoirist H. Rasmussen; Jfrr. Søeberg, A. C. Nissen, og A. Ebbesen; Gaardeier Købke; Kjøbmand Levensen; Hofjunker d'Aequeria med Kone; Julius Crone, Kjøbmd. Bøegh og H. Hartwig; Consul Egidius; Kyper H. D. Asmus; Proprietair Hoffman Bang; Handelsreisende H. Leuchs; Generalkrigscommissair Riegels; Lieut. Thalbitzer; Handelsbet. Lindballe; Proprietair Giersdorff, Digter H. C. Andersen; Fru B. Melchior og 2 Døttre; Uhrmager Høyerup og Luitz; Glashandler Hartwig; Tømmermester Lindegaard; Jfr. C. Holm, S. Grooss og A. C. Wolmer; Cand. phill. Schougaard; Frøken Schou, Mølleeier Nørup; Frøken S. Bülow; Tandlæge Heins, Pastor Rafn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Skibs= og Handels-Efterretninger. Ved Kalve sund i Norge er inddrevet en Kiste med qvindelige Klædningsstykker mærkede S. C. D., en Pung med Sølvpenge og en Skudsmaalsbog, som viser, at Pigen Sophie Caroline Dahnel i en Række af Aar har tjent i Aalborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Til Plie ere ankomne Caroline Luders, Troest, fra Faaborg, og Maria, Heyen, fra Odense, til Helvoet, Guldstav, Eriksen, fra Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede: den 3 Novbr., A. Nielsen af og fra Tønsberg, Jagten Trende Brødre med Trælast; J. Hansen af Odense, fra Kiel, Jagten Prøven med Stykgods; H. Sørensen af og fra Tønsberg, Sluppen Apollo med Trælast; H. T. Helweg af Odense, fra Rotterdam, Briggen Peter & Wilhelm, ballastet; M. H. Mortensen af og fra Svendborg, Jagten Fredsøer med Korn; J. Jørgensen af Middelfart, fra Fredericia, Baaden, Elisabeth Rosalia med Flyttegods. Udgaaede: den 3 Novbr., P. H. Grube af Marstall, til Kiel, Jagten Cecilia med Erter; N. Hellmann af Udevalle, til Sverrig, Skonnerten Ebba Frederika med Ballast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Dødsfald. Classelottericollecteur O. Kastrup, i Kbhavn, 69 Aar ; M. Heyliger, paa St. Croix, 20 Aar; Pastorinde S. Meyer, f. Petersen, i Stedesand i Slesvig, Rector H. Whittes Datter, Anna, i Rønne paa Bornholm; Slagterenke C. Wichmann, i Aarhuus, 68 Aar; Forstjunker J. S. v. Levetzau, i Hamborg; J. Løgstrup, i Viborg, 88 Aar; C. Andersen, f. Allerup, i Veile, 26 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
AVERTISSEMENTS. Efter i 35 Aar at have levet i det kjærligste og lykkeligste Ægteskab med min Hustrue, Anne Regine Döcker, fød Limkilde, og hun i denne lange Tid har deelt Livets Glæder og Sorger med mig som den virksomste og hengivneste Ægtefælle, er hun mig igaar ved Døden berøvet, efter 12 Ugers Svagelighed, i sit 60de Aar. Jkkun Haab om Gjenforening Hisset kan, i min gamle og skrøbelige, sorgfulde Forfatning, gyde nogen Lindring, i min Smerte. C. Döcker. Odense den 3 Novbr. 1845. Læse- og Hukommelses-Ovelser eller Læ med nærmest Hensyn til Almueskolernes nederste Klasse, udgiven af C. Clausen, Skolelærer. Andet Oplag. 1 Mk. 8 s. indb. Sandhed, Kraft og Liv og Lyst Motto: Varme, hæve Barnets Bryst. Frøet lagt i Livets Vaar, Bringer Frugt i mange Aar. Jndhold: Gradviis fremskridende Stykker til Læse Øvelser. Om Tidens Jnddeling. Brudstykker af Naturhistorien. Forberedelse til Religionsunderviisningen. Sange. Jndledning til Bønnen og nogle Bønner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Fabler og Fortællinger. Hensigten med denne Læsebog er at give Børn, der have gjennemgaaet Tabellerne ved den indbyrdes Underviisning, eller som kan stave, passende Læseøvelser, der gaae gradviis frem, opklarer Barnets Forestillinger og Begreber, opvække dets Lyst og Følelse for Sandhed, Retfærd og uskrømtet Gudsfrygt. At Bogen opfylder dette skjønne Maal haabe vi dens rette Brug, vil stadfæste, og hvorom ogsaa den Omstændighed, at 1ste betydelige Oplag i ganske kort Tid er udsolgt, noksom vidner. Odense hos Forlæg Bogen faaes i de fleste Boglader og den Hempelske Boghandel. geren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
J C. F. Buschs Boghandling i Nyborg faaes: Udførlig fransk Grammatik til Selvunderviisning og Skolebrug af J. N. Høst, indb. 7 Mk. Fransk Grammatik til Selv underviisning og Skolebrug af J. N. Høst, indb. 3 Mk. Fuldstændig franske dansk Ordbog af J. N. Høst 1840, indb. 15 Mk. Fuldstændig dansk fransk Ordbog af J. N. Høst 1842, indb. 15 Mk. 8 s. Dansk fransk Lommeordbog af J. N. Høst, 1811. Fransk dansk Lommeordbog af J. N. Høst 1844, indb. 88 s. Hvermands=Lærdom, indeholdende det Videværdigste af alle menneskelige Kundskaber, 110 Hefte, a 36 s., af J.N. Høst. Fuldstændig Formularbog for Hvermand, den billigste og fatteligste i Danmark, af J. N. Høst, heftet 1 Rd. 72 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Paa Fleres Forlangende udfører Undertegnede endnu Onsdagen den 5te og Torsdagen den 6 Novbr. hos Hr. Gjæstgiver Nielsen Bellmannske og andre svenske Sange. Hudson, fra Stokholm. Familien Vauer lader sig endnu høre Tirsdag og Onsdag Aften i Hr. Gjæstgiver Strøms Lokale og Torsdag Aften paa Klubben, hvortil ærbødigst indbydes. En Guld=Brystnaal er tabt i en af Byens Gader; den retsindige Finder bedes at aflevere den paa Politiekammeret, mod en passende Douceur. Til Horsens og Aarhuus afgaaer Skipper Søren Jensen førstkommende Fredag Morgen. Man henvender sig til Mægler J. W. Maar. En tro og skikkelig Pige kan strax faae Condition. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-04
Undertegnende tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, at jeg har etableret mig her i Byen som Kunstdreier og Jnstrumentmager, og idet jeg tør forsikkre at tilfredsstille Nutidens billige Fordringer i Alt til mit Fag henhørende, beder jeg og et æret Publicums Opmærksomhed. Et smukt og moderne Udvalg af færdige Tobakspiber og Piberør findes til behagelig Eftersyn. Odense den 4 Novbr. 1845. Ærbødigst H. C. Helt, Nørregade No. 408 ligefor Slottet.