JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Frankerig. J Paris talte man den 23de Febr. om en ny Ministerial-Combination, hvori Hertugen af Decazes skulle være Conseilspræsident; det hedder, at General Baudrandskal i en overordentlig Mission afgaae til London, og at General Gourgand skal i Familie-Anliggender afreise til Madrid. J de sidste Dage skal Stemningen i Lyon have været meget urolig, paa Grund af at Arbeiderne der, forlangte deres Lyn forhøiet, og det hedder at den 21de Feb. har man der maattet bruge Militairmagt. J Gigean er forefaldet et tragi comisk Optrin, blandt Faster lavnsløier pleier man nemlig der at indsætte en Hanreiret, hvortil alle mistænkte Ægtemænd blive indkaldte, da nu Gigeans Beboere for Størstedelen ere Legitimister, saa blev Retten ogsaa sammensat af Legitimister, der dømte 2 Liberale, uagtet de anførte Modbeviser, som overbeviste om Hanretskab, til at ride paa et Æsel gjennem Landsbyen; men de Dømte modsatte sig Dommens Execution, Flere toge deres Parti, og det kom nu til Slagsmaal, hvori 12 Jndividuer, bleve meere eller mindre Saarede; man maatte med Militairmagt bringe Rolighed tilveie. Den 21de Februar har Krigsministeren forelagt det Deputeredeskammer et Project til en Udskrivning af 80,000 Md.; altsaa synes der fordet Første ikke at blive noget af den staaende Hærs Formindskelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Portugal. De engelske Torryblade lad sig det være særdeles angelegent at udbrede de ufordeelagtigste Rygter om Dom Pedros Foretagender, i Oporto, og Lord Aberdeen havde ogsaa nylig i Parlamentet sagt, at Marques Pamella, nu ogsaa havde forladt Dom Pedros Sag, de den Sidste i den senere Tid kun omgikkes med Jacobinere, og herved kun endnu mere brænd mærkede sit ukloge Foretagende; herimod har Marquen af Pamella taget til Gjenmæle, og erklærer Lordens Udsagn for Usandhed. Marquien er senere ankommen til Paris med en egenbændig Skrivelse til Kong Ludvig Philip fra Dom Pedro, Forøvrigt skal den Sidstes Stilling aldeles ikke være saa mislig, da Efterretninger fra Oporto af 4de Febr. med Bestemthed mod, sige, at Marskalk Solignae skal have forlange sin Afsked; han har tvertimod paany organiseret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Hæren: Villaffor commanderer nu den første Division, Saldanda den Anden og Stubb den Tredie. Saasnart den mindste Forstærkning, om det ogsaa kun var 1000 Md., var ankommen, ville den constitutionelle Hær rykke frem mod Lissabon. J Normandie og Picardie havde 2000 Md. for samlet sig, som kun vente paa Penge fra London, for at kunne indskibe sig til Opocto. H. v. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Tyrkiet. Endelig har man nu officielle Efterretninger fra Constantinopel over Wien under 21de Febr., hvortil en Coureer havde bragt den Efterretning, at den russiske General-Lieutenant v. Murawieff var kommen tilbage fra Alexandrien, og har medbragt en Bekræftelse paa de officielle Efterretninger, som Porten allerede har erholdt fra Lilleasien, samt at Jbrahim Pascha er standset med hans Fremrykken til Kjutahia, hvor hans Faders befaling havde naaet ham, og er beredt til at indgaae en Vaabenstilstand. Den østerrigske Gesandt Friherer v. Ottenfels har i denne Anledning, udstædt en officiel Note til Reis Effendi, i Følge hvilken Mehmed Ali formelig har erklæret den østerrig ske Generalconsul, at han er villig til at underkaste sig sin retmessige Sonverain, hvis befalinger han forventer; samt at han havde modtaget Portens Afsending Hatil Pascha med den største Udmærkelse, og at han havde skikket sin Søn Jbahim Pascha Ordre til at standse med Fiendtlighederne. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Blandinger. Mindener Søndagsblad meddeler fra Paderborn af 19de Febr. efterstaaende merkværdige Tilfælde: "Paa derværends Syg huus ligger et for 17 Dage siden død Menneske endnu ubegravet, fordi der hidtil ei har vist sig umiskjendelige Tegn paa Forraadnelse hos Liget. Paa den 9de Dag efter Menneskers formeentlige Død havde paa Ligets ene Side indfundet sig en Sveed, og Dr. Schmidt mener, at dette har været Overgangen fra Skindøden til den virkelige Død. Tilfældet er merkværdigt, og er et nyt Beviis paa Nødvendigheden af Liighuse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Den 13de Februar aabnedes det norske Storthing ved Statsraad Collet, som dertil bemyndiget ved Hs. Majestæts aabne Brev. Den kongelige Tale berører først den frygtede Landeplage Cholera morbus, hvorhos med dyb Taknemmelighed mod Forsynet paaskjønnes, at Norge er bleven forskaanet for de voldsomme Hærlinger, som i andre Lande have fulgt denne Sygdom. Uagtet Virkningerne deraf paa Handelen, har Pengevæsenet opretholdt sin Credit; den aarlige Afbetaling paa Statsgielden og sammes Forretning, er fremmet med sædvanlig Nøiagtighed. "Constitutionens Bud - hedder det videre – ere blevne overholdte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
J Norge, ligesom i Sverrig, er Grundloven Samfunds-Ordenens og hvert enkelt Families Palladium. Regjeringen har aldrig, hverken middelbart eller umiddelbart, søgt at indvirke paa Nationens Repræsentant Valg. Det mennestelige Liv er begrændset, men ikke Staternes. Disses Uafhængigheds og Selvstændigheds-Periode deroer i Særdeleshed paa den positive Lovgivning - denne Rettesnoe for Alles Pligter - paa det Borgersind, der besjæller Nationalforsamlingerne, og paa Styrelsens Klogskab. Et Lovforslag, sigtende til Forbedringer i Organisationen af Byernes og Landbistrikternes Communeanliggender, vil blive Storthinget forelagt. Vore Forhold til alle fremmede Magter, være Præg af den størst mulige giensidige Oprigtighed. Min Omsorg skal være, at vedligeholde denne gode Forstaaelse" o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Den 8de De om Aftenen blev Staden Werningerode i det Magdeburgske) hjemsøgt af en ødelæggendt Jldebrand – den tredie i Løbet af 10 Maaneder. Samme ulykkelige Lod traf om Aftenen den 15de Frankenhausen i det SchwarzburgRudolstadtske. Ved den stærke Storm kunde ikke tænkes paa nogen Redning, førend 2 hele Gader, stode i lys Lue, og inden 4 Timet havde Jlden, udbredt sig fra den ene Ende af Staden til den anden. Over Halvdelen af Husene, derimellem Raadhuset med sit Taarn, Præsidenthuset, alle Kjøbmændenes smukke Bygninger og Magaziner, ligge i Aske. (Hv. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Jndenlandsk. Paa Frederikshospital i Kbhvn, er indkommet en ung Pige, hvem en forig Elsker havde sønder bide Læberne paa. I Nærheden af Ringsted skal en Karl være i den Grad bleven mishandtaf en Vanvittig (Nogle sige en Jurist, Andre en afskediget Sølieutenant, med Slag i Hovedet og paa Kroppen, at hans Liv svæver i Fare. Gjerningsmanden skal være fængslet. N. Morgenpost.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Tvende af Kjøbenhavnspostens" senere Nummere indeholde en djærv Drøvtning, ikke just af selve Homoopathien; men af dens Apostles Fremfærd. Stifteren Habnemann fremdrages som overbeviist Charlatan, at have solgt, saakaldte Arcana for ublue opskruede Priser, og hans Trompeter der i Landet erklæres for at kalde sig læge og naturkyndig;"men være ingen af Delene!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Ved Lands Overretten i Viborg er ElseMarie Breining af Aalborg, som, for at have ligget sit Barn ihiel, ved Underretten var dømt til at skulle staae aabenbar Skrifte og bøde 2 Rbd. St. til Fattigkassen, frifundet for Actors videre Tiltale i denne Sag. – Ved samme Ret er Jens Dahlgaard af Lemvig, der, tiltalt for Forseelse imod Toldanordningerne, ved Underretten var dømt til at bøde 10 Rbd. S. til Byens Fattigkasse, frifundet for Actors videre Tiltale i denne Sag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Den hannoverske Tidende fortæller, at Formanden for det holsteenske Ridderskab, Grev Ch. Rantz a u. har forelagt Ridderskabet Planen til en vigtig Reform af Adelen. Efter Forlydende gaaer Samme ud paa Oprettelsen af Majorater og Jndskrænkningen af Adels-Titelen til disses Besiddere. At den holsteenske Adel" tilføier bemeldte Blad ret godt veed Hvad der er dens sande Jnteresse, har den allerede ved tidligere Leilighed viist. Den kjerde Forestilling af Oehlenschägets Tordenskjold." Torsdagen den 21de Febr., hædredes ved Deres Majestæters og Kongehusets høie Nærværelse. Trængselen om at faae billetter til den Forestilling (hedder det i Kbhvnsp.) var ligesaa ster, som ved Festforestillingerne. Dr. Ryge udførte denne Aften for første Gang Kolds Rolle. J det kal medicinske Selskabs ordentlige Møde. den 13de October f. A., oplæstes af Hr. Regimentschiurg Müller bemærkninger om Ostegiftens Natur og Virkning, tilligemed en Beretning om samme Gjenstand af Kammerraad og Districtslæge, Mikisch i Horsens "Som practiserende Læge i Horsens havde Forf i Aarene 1829 og 31 flere Gange Leilighed til at iagttage giftige Virkninger af Knapost, saasom almindeligt Jldeb findende, Kuldegysninger, hæftige Smetter i Underlivet, voldsom Brækning og Diarehee, der dog altid bævedes, deels ved kunstig Brækning, deels uden Lægemidler. Lignende Jagttagelser ere ham meddeelte af Dhre. Justitsraad Hansen i Aalborg og Bataillionschhiurg Evers i Veile. Stadsphrsicus, Hr. Hoppe meddeelte et Forgiftningstilfælde i Kbhvn. efter Nydelsen af Knapost; hvilket vil blive optaget i "Bibliothek for Læger." (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Ved Holmegaards Glasværk i Sjælland er Vindues Glasbytten afbrændt den 8de d. M. Fabriken er imidlertid forsynet med et betydeligt Forraad Tavleglas, til at bestride Afsætningen i den Tid, da Fabrikationen er standset. De 2 andre Hytter ere i uafbrudt Gang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
I Hr. Cancellieraad Hempels Avis No. 37 læses, under "Forlangt Jndrykkelse." Følgende: "Særdeles meget har det interesseret Jndsenderne heraf, at læse i den Berlingske Avis No. 400 d. A. et, af Aalborg Stiftstidende, indrykket Stykke: angaaende Handelens Aftagen i Aalborg, og Aarsagerne dertil. Dobbelt glædeligt maa det være Jndsenderne at see saa frimodige Yttringer fremsatte paa en Tid, da der er sagt og skrevet saa Meget om denne Gienstand, da man maa have det glade Haab, at vor landsfaderlige Regjering vil lade denne Sag blive Gienstand for almindelig Undersøgelse, og vil det da findes, at det ikke er Aalborg alene, men, næsten uden Undtagelse, enhver Kjøbstad der har samme Skjæbne. J Sætdeleshed gjelder, hvad i dette velskrevne Stykke er anført om Aalborg, i enhver Henseende ogsaa Bogense; ligesom der, kan man ogsaa der i Omegnen, i mindre end 2 Miles Afstand, finde flere fuldstændige, med næsten alle Vahreartikler forsynede Boutiker; men man maa haabe: at dersom ikke Kjøbstæderne skulle gaae tilgrunde, det ikke i denne Henseende vil have sit Forblivende ved de nu bestaaende Love, da det tydeligt viser sig, at de, in Specie Forord. af 2den April 1814 § fra 15 til 18, ikke ere istand til at værne om Kjøbstædborgernes Rettigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Kjøbenhavns Børs den 26de Februar. Cours. Hamb. 2 Mk. - vista 214. Spec 211 1/2 Specier solgtes til 2 Rbd. 11 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 152 a - Rbd. Sdl. Svenske Sdl. pr. Rdl. Rigsg 43 1/2 a 43 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt kgl. Oblig. (u. R.) 91 a - Rbdlr. Sedler. (85 a - i Bco). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a - Rbd. rede Sølv. Dito dito 108 a - i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Døde. Kjøbenhavn: Kjøbmand Valerius Junius Schmidt, 67 Aar; pensioneret Regimentsqvarteermester, Capt. H. C. Levalde; Christine Platon, fød Tøren, 35 Aar; Copiist Jon. Beldring: Silke= og Klædehandler David Nathan, 53 Aar; Sophie Frederikke Jacobine Meyer Cathrine Rebekka Jensen, fød Sørensen, 45. Port Louis, paa Maurice, kongl. dansk Consul, Kjøbmand Johan Jacob Wiche, 60. Snesere Præstegaard: Sognepræst for Snesere Menighed, Joachim Otto Warthoe, 59 Aar. Hasle Præstegaard: Sognepræst for Hasle, Scheiby og Liisberg Menigheder, Christian Thygesen, 59 (i 30 Aar Embedsmand. Aarhuus. K. sal. Jørgensen, fød Estrup, 65. Løgstøer, Jfr. Ane Marie Obel, 79.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Det residerende Capellamie ved Domkirken i Viborg, samt Præste-Embedet ved Tugt= og Forbedringshuset sammesteds, 200 Rbd. - Todsøe, og Eerslef Sognekald i Aalborg Stift, 320 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 22de Febr. er Auditeur i Armeen og Cancellist i Generalauditoriatet for Land=Etaten, C. C. B. Liebenberg, beskikket til HøiesteretsAdvocat; Sognepræst for Glud og Hjarnøe Menigheder i Aarhuus Stift, M. Plesner, beskikket til tillige at være Provst for Bjerre og Hatting Herreder i Veile Amt, residerende Carellan ved Domkirken og Anneret samt Præst ved Tugt- og Forbedringshuset i Viborg, M. R. Ursin, til Sognepræst for Søndersogns Menighed sammesteds; Cand. theol. G. A. Tryde, til Sognepræst paa Anholt, Personel Kapellan for Glostrup Menighed i Sjælland, L. Feilberg, til Sognepræst i Skagen. Kand. theol. N. C. Gamborg, til personel Kapellan for Albech og Voer Menigheder i Aalborg Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
AVERTISSEMENTS. Vikker og gode gule Koge Ærter faaes hos Landlyst den 1ste Marts 1833. A. Toft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Paa Eskiær i Salling er at faae til Kjøbs, en Møllexel paa 10 a 11 Alens Længde og 24 Tommers, saa og nogle Favne godt Asketræe, til Bødkerarbeide, endeel Favne Elle- og BirkeBrænde, og endelig noget Eegegavntømmer til Møllebrug. Liebhavere ville behage at henvende dem til undertegnede Eier. Grøndech.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Fra Tiendeladen kan bekommes Halm til 15 Rbmk. pr. Læs.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-06
Hos Undertegnede faaes Terninger til Mølle tappe støbte, for hvis Godhed indestaaes, for 5 Mk. r. S. pr. Pd. - Nykjøbing paa Morsøe, Lassen. den 6te Marts 1833. En Fremmed har igaar havt det Uheld, at tabe eller forlægge her i Byen en lille rød Lommebog med et grønt Silke Fouteral, hvori der laae en 5 Rbd. Seddel, og en Regning fra Kjøbmand Holm. heri Thisted. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme paa Bogtrykkeriet, mod en passende Douceur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
No. 23. Ao. 1833. II. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtvayis. Allivsinststidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Søndagen den 102 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Politiske Efterretninger. Frankerig. Endelig har man nu faaet Noget at vide om Hertuginden af Berrys Upasselighed; man læser nu i Moniteuren af 26de Februar den officielle Meddelelse, at Fredagen den 22de Februar har Hertuginden af Berry tilstillet Gouverneuren paa Citadellet, Blaye, General Bugeaud, følgende Erklæring: "Nødsaget dertil af Omstændighederne og de af Regjeringen anordnede Forholdsregler, troer jeg skjøndt jeg har de vigtigste Grunde til at holde mit Giftermaal hem meligt - at skylde mine Børn og mig at erklære, at jeg under mit Ophold i Jtalien har hemmelig giftet mig. Blayes Citadell den 22de Februar 1833. Marie Caroline.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Denne Erklæring tilføier Moniteuren - er af General Bugeaud indsendt til Præsidenten, for Minister-Conseilet, og bleven nedlagt i det franske Cancellie-Archiv. "Noget ærgerligere kunde da heller ikke skee tilføier et fransk Blad naturligviis tvivler Jngen paa, at Hertugindens Svangerskab er Anledning til hendes nødtvungne Erklæring. Men paa den anden Side finder Hertugindens Foregivende: at hun er hemmelig gift, aldeles ingen Tiltroe - selv ikke engang blandt de herværende Diplomatikere. Det skal være en Prinds af Trois Etoiles" (de tre Stjerner), som Hertuginden har opgivet at være hendes hemmelige Gemal; men forgiæves har man gjennem ledt alle Statscalendere og Genealogier, for at finde en saadan Prinds. Den foregivne Prinds maae forøvrigt have reist med hende, for at kunne have den Ære at være Fader til det forventede høist legitime Barn; thi, som bekjendt, har hun allerede siden 1ste Mai f. A. reist omkring i Frankerig. Man udtømmet sig forgjeves i Gisninger, hvem denne Lykkelige kunne være, snart bliver den Eene, og snart bliver den Anden af Heetugindens Ledsagere paa Dampskibet Carlo Alberto ophøiet til denne Ære, snart nævnes i denne Henseende en forhenværende Lieutenant ved den kongelige Garde, Louis Peira, og snart skal det være Jøden Deutz, hvis Forræderie kun skal være en Følge af ugrundet Skinsyge og personlig Hævn. Regjeringen har allerede igaar meddeelt alle fremmede Diplomater Kundskab om Hertugindens Erklæring; mellem den østerrigske og neapolitanske Minister og nogle af vore egne Ministre have i denne Anledning fundet Conferentser Sted, hvis Gjenstand man altsaa kan med Sandhed sige at være frugtbringende. Bladet Tribune, tilføier endydermere, at det er ubegribeligt, hvad der kan have foranlediget Regjeringen til, med Hensyn til Resultatet af Doctorerne Orsilas og Anvittis Undersøgelse, at tage sin Tilflugt til Usandt, heder, der have foranlediget saamange Dueller i Pa tis; man er meget nysgjerrig for at erfare hvad Hr. Chateaubriand og de legitimistiske Blade ville sige, om Hertugindens Erklæring. Med Hensyn til de belgiske Anliggender, da ere de mangfoldigste Rygter i Omløb, en Conferents mellem Hr. Appony, Werther og Hertugen af Broglio har i denne Anledning fundet Sted, siden Hertugen af Orleans's Tilbagekomst fra Brussel, tales meget om at det Berliner Cabinet skal have forvandlet sin Mægling for Kongen af Holland til en Solidaritet med Haager Cabinettets Sag. Man taler om en til det franske og engelske Cabinet rettet Memorandum fra Kongen af Holland, som han indstændig anbefaler de 3 Magters Upartiskhed, (der have draget sig tilbage) til Udførelse. Der tales ogsaa meget om en tredie tilsigtet Jndmarsch i Belgien. Fra 6te Novbr. f. A. til 26de Feb. d. A. ere til engelske Havne opbragte 19 hollandske Skibe med meget kostbare Ladninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Belgien Holland. Man har endnu ingen Bekræftelse paa den strænge Note Lord Palmersione og Fyrst Talleyrand skulle have udstædt til den hollandske Gesandt; men vel paa en Note, som den 14de Februar er overleveret den bollandske Gesandt, tilligemed Bilage, ifølge hvilke de giensidig tilbyde sig at ophæve alle strænge Forholdsregler, som siden 1ste Novbr. 1832 ere tagne, de i Frankerig sig for Øieblikket opholdende hollandske Tropper, skulle frigives og strax vende tilbage til Nederlandene, og Skibsfarten paa Schelden skulle gives frie, indtil et definitive Arrangement mellem Holland og Belgien er afsluttet, og der skulle imidlertid bestaae en fuldkommen Vaabenstilstand mellem begge Lande: herpaa har den hollandske Gesandt gjort det Mod Forslag; at naar Ratificationerne vare udvexlede, skulle Embargen paa hollandske Skibe af den engelske og franske Regjering ophæves, mod at Kongen af Holland ophævede de Forholdsregler, som vare tagne mod de engelske og franske Skibe, og Farten paa Schelden skulle, til en definitiv Tractats Afslutning, være fri, mod at betale de i 1814 værende Told og Visitations-Gebyhrer. Fra Brussel meldes under 28de, og Februar: at der skrives fra Gent, at Hollænderne have den 27de Februar gjort et Udfald mod Zelsalkanten, og som man siger, overrumplet og taget til Fange en Militair-Post paa 50 Mand med 3 Officerer; den belgiske General Magnan var gandske tidlig afreist til Grændsen, for at fordre Fyldestgjørelse derfor, og flere Tropper bleve ogsaa sendte derhen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Fra Haag meldes under 1ste Marts, at Underhandlings-Acterne vare forelagte Generalstaterne, Noten af 14de Februar forestilles der blot, som et historisk Actstykke, som ikke har nogen hemmende Jndflydelse paa Underhandlingerne. Ministeren for de udenlandske Anliggen der erklærede ogsaa der: "at det var Kongens Hensigt, saasnart som muligt at sende et Gesandtskab til Engelland, for ved en foreløbig Overeenskomst at stille Forholdene med Engelland og Frankerig igjen paa den forrige Fod, og saaledes paa Nye igjen at aabne en Vei, paa hvilken Kongen, samt de 5 Magter kunne komme til en Underhandling om de endelige betingelser om en Adskillelse mellem Holland og Belgien. De Jnstructioner, hiint Gesandtskab har modtaget, lader formode, at Øiemedet vil blive opnaaet." Efterretningen om denne Meddelelse til Generalstaterne, have virket fordeelagtigt paa Amsterdamer Bors, og man ventede snart at see Striden med Belgien bilagt, hvorfor ogsaa de hollandske Fonds ere stegne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Engeland. Over Hamburg har man nu Efterretninger fra London af 1ste Marts, de engelske Blade vare opfyldte med Forhandlinger i Underhuset om Oprørsacten for Jrland, Hr. Stanlev holdt en Tale, hvori han skildrede Landets Tilstand paa en Maade, der rystede hvert af Husets Medlemmer. Hr. O'Connell har derimod meget forværret sin Stilling, derved at han Dagen for udskjeldte Underparlamentets Medlemmer for en Forsamling af 600 Skurke, og Røvere, en Erklæring som han i denne Anledning ville give, formaaede ikke at tilfredsstille Huset, og der blev ham intet andet tilovers, end at erklære, at han i Hidsighed havde benyttet sig af dette Udtryk. Billen skulde endnu den 1ste Mart om Aftenen læses anden Gang, formodentlig vil den da endnu have en haard Pust at gjennemgaae naar den kommer i Committeen. Efterretninger fra Lissabon af 9de Februar melde, at tvende unge Mennesker ere der i de sidste Dage blevne henrettede, fordi de have raabt: "Lev Don Pedro!" En almindelig Forskrækkelse havde denne despotiske Handling opvakt. Forøvrigt nærede man der den Formening, at den miguellistiske Hær havde lidt et Nederlag af General Solignac. Admiral Sartorius krydser for Tajoslodens Munding, og venter blot Forstærkning, for at kunne trænge ind i Floden. (Hb. n. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Jndenlandsk. J Anledning af et indsendt Forslag fra Bygningscommissionen i en Kjøbstad har Cancelliet i Skrivelse af 23de Febr. sidstl. svaret: at Anordningen af 6te April 1832 fyldestgjøres ved, at hvert Aar 1 af de straatakte Bygninger, disse beregnede ikke efter deres Tal, men efter deres Omfang, hvorved dog alene den Deel, der er belagt med Strage kommer i Betragtning, hvert Aar ud sees til at belægges med Tegl, uden Hensyn til om flere eller færre af vedkommende Eiere ville benytte sig af den omhandlede Frihed til at fordeele Udførelsen af det hver især givne Paalæg paa 10 Aar, ved hvilken i Forordningen tilstaarde Lem velse dens Formaal, et faae Straatagene afskaffede i 10 Aar, intet Afbræk lider, om der end i de første Aar fuldbyrdes mindre deraf end i de følgende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Kjøbenhavnsposten meddeler følgende Udfald af den philosophiske Examen ved Sor Academi fra 19de til 23de Febr.: 6 Academister underkastede sig denne Examens første Prøve; 7 Acadenister underkastede sig den 3die Prove, og absolerede dermed deres Studier ved Academiet. Af disse 7 erholdt 2 Caracteren Laud p. c. et publico encom. ornatus, nemligt M. Rosenen, en Søn af Hr. Land- og Sø-Krigscomnissair Rosenørn i Sorø, og C. Monrad, n Søn af afdøde Pastor Monrad, der er bejendt for sin Beskrivelse over Guineakysten; 1 eroldt Caracteren Laudabillis, og 3 erholdt Caracren Haud illand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
Efter høiere Ordre anstilles der i denne Tid Undersøgelse angaaende et i Raketten No. 8 indfør Stykke, hvori en Borgermand klager over at vær forurettet af en Øvrighedsperson i Jylland, og at have forgiæves søgt at faae Kongen i Tale. Forfatteren er en Skrædermester Jebsen fra Horsens.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-03-10
En ung Bondekns har med en Øxe dræbt en gammel Mand ved Papiirsmøllen ved Kbhvn. De havde været i Klammerie i en Kroe, hvorpaa Morderen passede paa, da den Gamle gik hjem, og gav ham det dødelige Slag Ab. A.)J en Skrivelse fra Kjøbenhavn, meddeelt i Bilag til Allg. Zeitung, anføres blandt Andet: at Offentliggjørelsen af de nye Love om Provindsialstænderne i Danmark og Hertugdømmene synes at ville blive udsat længere end man havde ventet; i det mindste skulde Saameget være vist, at den ikke vil skee den 13de Marts. Før til Sommeren kunde deres Publication næppe ventes, og det turde derfor være tvivlsomt, om de nye Jndretninger selv, endnu i Sommer, eller Høsten, ville træde i Virksomhed. Angaaende mangt et Sporgsmaal skulde man endnu være i Uvished. – Fremmede Blade ere ikke sjelden bedre underrettede om vore Anliggender, end vore egne. (R. A.)