Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-09
Ordet Banquerot kommer oprindeligen fra Jtalien, bancorotto, bancarotta, gambarotta & la giustizin non impicar. Enhver Kjøbmand havde sin Bænk paa Børsen, og naar hans Financer vare komne i Uorden, saa overgav han sine Creditorer sin Eiendom, dog saaledes, at han beholdt en god Deel for sig selv; han var da fri og blev anseet for en meget galant Mand. Man kunde ikke bebreide ham noget; hans Bænk var casseret, banco rotto, banca rot ta; han kunde endog paa visse Steder bedrage sine Creditorer og beholde al sin Eiendom, saafremt han i alle Kjøbmændenes Overværelse vilde sætte sig med blottet Bag) paa en Steen. Da maaskee mange hellere vilde beqvemme sig til det sidste, end betale deres Gield, saa blev denne Skik efterhaanden afskaffet. Ligesom Handelen tiltog og med denne LeiligheUdgiveren har i denne Tid faaet en meget delicat moralsk Censor, som ved at see dette let kunde faae Qvalmer og skildre det som noget afskyværdigt eller endog som reen Gift. Han maa altsaa for at spare den kostbare Tid, anmærke, at den her nævnte Omstændighed er en virkelig historisk Sandhed. derne til at komme til Agters ved feilslagne Speculationer, blev man ogsaa mere og mere overbærende med Banquerotteurerne. Denne Lemfældighed var man i en vis Henseende nødt til, da Historien lærer, at endog hele Stater stundom have staaet paa Nippet til at gjøre BanquerotDer gives overalt to Slags Banqnerotteurer. Det ene Slags kan man kalde ærlige, - der andet bedragerske. Kjøbmandens Drivt er nu engang forbunden med mange Farer, en eneste Nat tilintetgjør ofte mange Aars Flid og Arbeide; en Fredsslutning kan ligesaa godt ødelægge ham som en Krigserklæring, kort, næsten enhver Ting i den politiske og physiske Verden kan have Jndflydelse paa hans Handel og Tarv. Hvad er altsaa naturligere, end at hans Financer kunde kone i Uorden og han selv blive sat ud af Stand til at betale sine Creditorer, Desuden bestaaer Kjøbmandsstanden af en uendelig, men meget nøie forbunden Kjede. En Skurk i Constantinopel kan ved sin Fallit trække den ærligste Mand i Kjøbenhavn med sig. - Men det Slags Banquerotteurer, som lægge an paa at bedrage, ere de skadeligste Skabninger i Handelens Regioner. De frarane ikke allene den redelige og stræbsomme Handelsmand hans suurt erhvervede Eiendom, men de svække tillige ganske den offentlige og giensidige Tillid. Det er vanskeligt at bevise, at et Menneske har fornedret sig til et saa udtænkt og overlagt Bedragerie. Exemplerne ere derfor vel ogsaa sjeldne. Men ønskeligt vilde det være, at der blev nedsat en Commission, som bestandig paa det nøiagtigste skulde undersøge, af hvilke Aarsager den Fallerende opgiver sit Bo; thi først at leve galant og gjøre Blæst paa sine Creditorers Bekostning og siden at blive befriet fra dem ved en liden Billet til Skifteretten, er een af de letteste Jndustriegrene, der kan tænkes. Mangen en redelig Mand overstænkes af den Snyders brillante Karet, som har bedraget ham Aaret i Forveien, og for mangen en Handlende er en Banquerot et sandt Purgeermiddel, der har den meest velgjørende Jndflydelse paa hans Omstændigheder. Man kunde maaskee indvende, at man ved at betroe deslige Mennesker for meget paadrager sig selv de Ubehageligheder, der flyde deraf, men naar man betænker, at mangen en Kjøbmand betiener sig af tusinde Konster for at skaffe sig Credit, og at enhver paa en Tid, da Handelsconcoursen er saa stor, ønsker paa hvilken Maade det end er at blive af med sine Varer, saa falder denne Jndvending bort af sig selv. Læsning ved Lys i Sengen. Ogsaa den nyttigste Ting i Verden kan have skadelige Følger, selv Lecture kan blive Aarsag til store Ulykker. Saaledes har man nyligen læst i de Tydske Tidender, at en Grevinde, der laae og læste ved Lys i Sengen, ikke allene gjorde sig selv, men endog det hele Huus, hun beboede, til et Offer for Luen. Dette er ikke det første Exempel, og man kan heller ikke undres over, at saadanne Ulykker indtræffe, naar man betænker, at mange Mennesker ere tilbøielige til at indhente det om Natten, der forsømmes om Dagen. Jmidlertid vilde det dog af adskillige Aarsager være at ønske, at man mere vilde anvende Natten til Hvile og Dagen til Arbeide eller Studering. Jkke at tale om, at det er farligt formedelst Ildsvaade, som derved kan indtræffe, er det tillige skadeligt for Sundheden. Den, der veed at bruge sin Tid, vil aldrig føle saa stor en Mangel derpaa, som mange indbilde sig. Tiden ligner et Guldkorn, der synes meget lidet, men som kan trækkes saare langt, naar man forstaaer at behandle det rigtigen. Det vilde være besynderligt, dersom man ikke fra Kl. 5 om Morgenen til Kl. 11 om Aftenen skulde have 2 ener 3 Timer tilovers til Læsning fra sine egentlige Forretninger. Engellænderne sige: Carly to go to bed and early to rise, makes a man healtby, weglhy and wise (At gaae tidlig til Sengs og staae tidlig op, gjor Mennesket sundt, formuende og viist.) Hvor, der følger denne Regel, behøver neppe at læse ved Lys i Sengen.