JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-22
det Stervboet efter afdøde Kornmaaler Jens Hansen tilhørende, og Kattesundet heri Byen under Matricul No. 253 beliggende Huus, med tilliggende Gaardsplads og en Jordlod paa Madeskov, stor 1260 t Alen bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 25de Februar, den 11te og 25de Marts d. A., Formiddag Kl. 11 Slet. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning saavel for Pantecreditorerne, som Liebhaverne, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov, den 17de Januar 1833. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1833-01-22
Proclama. Erste Bekanntmachung, Jm Schuld- und Plandprotocoll der Stadt Flensburg stehen auf dem Namen des langst verbordenen Rathøvermandten Abraham Kall nachbenannte, von den spateren Besitzern seines zulett der Wittwe des Kaufmanns Christian Detleff Paulsen gehørig gewesenen Wohnhauses zu St. Nicolai weder udernommen noch verzinene, daher vermutblich langst ere digte, Poste undeligt: 1) An seine Kinder erster Ede, Cicilia und Arnold, an jedes Kind 2000 Mk., zusammen 4000 Mk., ans einer vaterlichen Aussage, prot. den 8ten Mai 1748. 2) An semen Sohn Arnold, megen grospiterlicher Ebelder, 10, 1300 Mk. 11 1/2 s. ans dem Vormunderbuch, prot. den 26sten October 3) An denselden, wegen grosmitterlicher Ebelder, 4258 Mk. 3 s., prot. den 28sten Juli 1762. 4) An Bürgermester Henningsens Wittwe, Helena, zu 3 pCt. Zinsen, 7950 Mk., ans einer Obligation, dat. den 3ten Juli 1769, pro den 13ten Juni 1771. An den Kansmann Henning P. Henningsen, zu 4 pCt. Zinsen, 3600 Mk. aus einer Obligation, dat. den 2den August 1769, pro den 13ten Juni 1771. 6) An Bürgermester Peter Henningsens Wittwe, Hinrich Henningsen, Henning Peter Henningsen und Johann Friedrich Jürgensen, zu 3 pCt. Zinsen 11,968 Mk. 7 s., ans einer Obligation, dat. den 19ten Februar, prot. den 13ten Juni 1771. Die 3 letten Poste mit gleicher Prioritat. Wenn nun diese Schuldposte, megen fehlender Verschreibungen un nicht beizubringender Deeliungs=Bewilligung ohne Mortification nicht getilverden konnen, so werden auf Antraa der Wittwe Paulsen cum Curator nach Bewirkung Allerhöchster Anthorisation vom 4ten d. M. Alle und Jedevelche aus vorbenanten protocollatis rectliche Ansprüche, von welche Art ste seyn mogen, formiren und an das dafor verofandete Wohnhaus ge end machen zu können vermeinen, ein- for allemal, mithin peremtorise geladen und befedligt, selvige under Vortzeigung der eta in Handen haben den dessalligen Original Doenmente und deren urschristlicher Zurückzulassuninnerhalb 12 Wochen, von der letten Bekannimachung angerenet, om Stadsecretariate anzumelden, auch, sofern ste Auswartige sind, Actenprocurazu bestellen, widrigensalls sig mit allen Ansprüchen daran fur immer pracludirt seyn und die erwhnten debita protocollata mortificiet und deliret ved den werden. Flensburg, den 10ten Jan. 1833. Bürgermester und Rath. J. Jensen. Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1833-01-22
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Marie Pedersdatter, Huusmand Peder Nielsens Hustrue af Tyvelse, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjør deres Fordringer. Næsbyeholm pr. Ringsted, den 19de Januar 1833. S. A. Galle.
Berlingske Tidende, 1833-01-22
hvo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Tiene H stekarl Lars Christensen af Lille Antvorskov, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for medertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes, med lovligt Varsel, benævnte Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 20de Januar 1833. Birch. Splow.
Berlingske Tidende, 1833-01-22
Trykfeil i No. 18, første Spalte, 11te Lin, kunne læs vil kunne, 1ste Sp., 31te Lin. Dem det Fornødne læs: Den at foranstalte det Fornødne.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Udenlandske Efterretninger. De forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
(Slutningen af Præsident Jacksons Adresse til den Nordamerikanske Congress). "Jeg er saa lykkelig at kunne berette Dem, at den menneskekjerlige Politik, som bevægede os til at forslytte Levningerne af vort Lands oprindelige Beboere fra den østlige til den vestlige Bredd af Missisippi, ufravigeligen er bleven fulgt, og et endeligt Resultat er, som jeg haaber, ikke sjernt. Af Krigs=Secretairens Beretning og af vedlagte Actstykker ville De see, hvilke Fremskridt der siden Deres sidste Session ere gjorte med Hensyn til adskillige Anliggender, som staae i Forbindelse med vort Forhold til Jndianerne. Med en eneste Undtagelse er enhver Gienstand, hvor Talen var om en Constict angaaende Erkiendelsen af Domstolene eller om en særegen Vanskelighed, bleven afgjort, og Jndianerne bestyrkes efterhaanden i den Overbeviisning, at deres Flytning til det Land, som de Forenede Stater have anviist dem til bestandig Beboelse, er det Eneste, der kan give dem Haab om en lykkelig Fremtid. Med de Cherokesere, som leve i Staten Georgien, har det hidtil været umueligt at slutte nogen fyldestgiørende Overeenskomst. Jeg har gjort mig særdeles megen Umage for at fjerne alle muelige Aarsager til Besværinger, og overvinde alle de Vanskeligheder, som ere forbundne med denne Sag; til den Ende har jeg gjort dem de visselig høist liberale Forslag, som indeholdes i vedføiede Actstykker. Cherokeserne have i disse Tilbud et Beviis paa Regjeringens Tilbøielighed til en retfærdig og liberal Færd mod dem. Der tilbødes dem en betydelig Erstatning for deres Landeiendomme, en rigelig Understyttelse for Fremtiden og en fuldkommen Sikkerhed for deres politiske og privat Rettigheder. Hvor forskjellige Anskuelser dette Folk end har med Hensyn til deres Fordringer, syntes dog Forslagene at være af den Art, at de ikke med Føje kunde forkastes. Alligevel bleve de ikke antagne, og Jndianernes Stilling er, som en Følge deraf, ligesaa uforandret som mine Anskuelser ere, hvilke jeg meddeelte i en Adresse til Senatet i Februar 1831. Jeg henviser Dem til Marine=Secretairens Aarsberetning, som er vedføjet denne Adresse, dersom De ønske Underretning om Marinens enkelte Foretagender i indeværende Aar.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Foruden mine almindelige bemærkninger om vor Marine, som allerede indeholdes i Udsigten over vore udenlandske Forhold, tillader jeg mig at giøre Dem opmærksom paa den forøgede Beskyttelse, som den yder vor Handel og Skibsfart paa fjerne have, uden at en Forøgelse af vore Stridskræfter er nødvendig. J den gradvise Forbedring af de Pengeanliggender, som have Hensyn dertil, i det stedse forøgede Forraad af Materialier, som i paa kommende Tilfælde kunne bruges, i Skibsbygningsvæsenet og i Opførselsen af de forskjellige for Skibenes Reparation nødvendige Bygninger, fremviser denne Green af Tjenesten Frugterne af den Aarvaagenhed og Omsorg, som ere saa nødvendige til sammes Fremme. - Adskillige andre Forslag, som indeholdes i vedlagte Beretning og som tildeels forhen ere Congressen forelagte, for tjene Deres Opmærksomhed; men ingen af dem i saa høi Grad som det, der anbefaler Fornyelsen af den bevilgede Pengesum til Marinens Forbedring for et Tidsrum af sex Aar.Af Generalpostdirecteurens vedføiede Beretning ville De erfare, at ogsaa dette Departement vedbliver at udvide sin Virkekreds uden Formindskelse af den Beqvemmelighed som en en Følge af Brevpostens og Pakkepostens hurtige Befordring, "Jeg udbeder mig Tilladelse, endnu engang at gjøre Congressen opmærksom paa de Anskuelser, som jeg forhen har yttret med Hensyn til den Fremgangsmaade, der finder Sted ved Præsidentens og Vice-Præsidentens Valg i de Forenede Stater. Endnu ligesaa overbeviist om hine Anskuelsers Rigtighed, og i den Troe, at de i den Henseende foreslagne Forandringer, naar de antages, ville bidrage til Landets Samdrægtighed og Lykke, anbefaler jeg Dem atter sammes alvorlige Drøftelse. Jeg har allerede forhen gjort Dem opmærksomme paa vore mangelfulde Love med Hensyn til Straffene for svigagtig Embedsførelse, fornemmelig i Districtet Columbia. Det har næsten været umueligt, at faae denne Classe Forbrydere straffet, og ifølge en Beslutning af denne Stats dømmende Autoriteter kunne slige Forbrydere ikke forfølges for Retten, naar to Aar, efterat Bedrageriet har fundet Sted, ere forløbne. Men nu kan det let hænde sig, hvilket ogsaa allerede har været Tilfældet, at alle Beviserne for Bedrageriet i Løbet af disse to Aar ere i de Skyldiges egne Hænder. Saa passende denne Tidsbestemmelse end kan være med Hensyn til Privatpersoner, synes det dog, at den, til Gunst for offentlige Embedsmænd, kun bør regnes fra deres Embeds Fratrædelse.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Domstolenes Indretning i de Forenede Stater er endnu stedse meget fuldkommen. Kun i de ni vestlige og sydlige Stater nyde Beboerne den Fordeel, at have Districtsretter. Ohio, Kentucky og Tennesee ere indbefattede i det almindelige System; men kun Jndiana, Jllinois, Missouri, Alabama, Mississippi og Louisiana have særskilte Domstole. Dersom det gieldende System er godt, hvi skal det da ikke udstrækkes videre Er det derimod slet, hvi vorder det da ikke afskaffet? Da de nye Stater tiltraadte Unionen, lovede man dem lige Rettigheder og Privilegier, og Constitutionen garanterer dem disse. Jntet er mere utvivlsomt end Centralregjeringens Forpligtelse, med Hensyn til Rettens Pleie, at sætte alle Staterne paa samme Fod, og jeg haaber med Sikkerhed, at denne Pligt ikke længer vil vorde forsømt.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Ved adskillige af de Gjenstande, som i denne Adresse andefales Deres Opmærksomhed, er det høist behageligt at see, at de forviklede Forhold, i hvilket Landet blev hildet ved de nu tilendebragte Krige, ikke meere have nogen Jndflydelse paa de Forholdsregler, af hvilke man for Fremtiden vil benytte sig. Hvad de fleste af vore vigtigste Jnteresser angaaer, da kunne vi be sagte vor Bane som nyelig begyndt, og os selv i Begred med, efter en gavnlig Erfaring, at følge den Politik, som er bedste skikket til at fremme Nationens Vel og lette den Adgangen til en fuldkommen Rydelse af alle borgerlige Friheder. J et saa interessant og vigtigt Tidspunkt af vor Historie, som opvækket alle Frihedsvenners Deeltagelse, er det var første Pligt, at tilsidesætte alle personlige og locale Hensyn, og lade os lede af dyb og opoffrende Ærefrygt for de ophøiede Principer, der grundfæste vore Jnstitutioner. At vor Regjering bestræder sig for at fremme og betrygge disse almene Øjemted, bør være det eneste Maal for vor Ærgierrighed; vi kunne derfor ikke nøiagtigen nok undersøge denne Regjerings Construction, for ei at fatte et urigtigt Begredom dens Myndighed eller tiltage os selv en Magt, som Nationen har forbeholdt sig selv eller fundet for godt, at betroe andre Agenter. Vi bør stedse have den Kjendsgierning for Øjne, at Rigtigheden af de Grunde, som bestemte vor Constitutions Stiftere til ikke at give Centralregjeringen Myndighed til at ordne den store Masse af Nationens Færd og Anliggender, af Erfaring er fuldkommen bekræftet; og at Aanden i alle vore Jnstitutionernomtvivleligen foreskriver Simpelhed og Sparsomhed som de Reformers characteristiske Kiendetegn, hvilke det vil være vor Pligt at iværksætte under Fuldbyrdelsen af de os ved Constitutionen overdragne Fuuctioner. Indskrænket til at udøve en almindelig inspicerende Magt, til den indvortes og udvortes Freds Vedligeholdelse og til at foreskrive Love i Henseende til enkelte Anliggender af almindelig Jnteresse, ikke beregnede paa at indskrænke den menne skelige Frihed, men at hævde de menneskelige Rettigheder, - vil denne Regjering finde sin Kraft og Hæder i Opfyldelsen af disse simple og tydelige Pligter. Ved dens skjermende Beskyttelse, uden Frygt for Krig eller Undertrykkelse, vil vore Medborgeres fri Virksomhed, understyttet af Unionsstaternes Sonverafnitet, fuldende Forbedringer, som ikke ville undlade ved vort Exempel at bevise den store Sandhed: at en Nation kan regjere sig selv; og dette skeer ved en Regjeringsmaskine, der, formedelst dens simple og occonomiske Jndretning, neppe føles. Min alvorligste og oprigtigste Bøn er, at Verdens almægtige Styrer vil saaledes lede vore Raadslagninger og Handlinger, at et for Menneskeheden saa ønskeligt Resultat ved vor Mægling maa sikkres. Andreas Jackson.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Grækenland. Nauplion, den 8de December. Alt er her i den største Spænding, og man venter med megen Utaalmodighed Regentskabets Ankomst fra Bayern. Det Sørgeligste er, at ingen officielle Efterretninger i de sidste tre Maaneder ere hidkomne, hverken fra München eller fra Triest; ikke engang den til Bayern afsendte Græske Deputation har givet os nogen og ficiel Underretning om dens Ankomst til München, og vi have i den Henseende kun Privatefterretninger. Denne Tanshed, om hvis Aarsag først Fremtiden vil underrette os, giver i dette Øjeblik Landet til Priis for de forskjellige Magthaveres Jntriguen- og enkelte Partianføreres Rovgierrighed. J Spidsen for deres bevæbnede Bander gjennemstreise og udplyndre de Rumelien og Morea. Medlemmerne af den herværende Regjeringscommission og Stats=Secretairerne i de forskjellige Cancellier arbeide saaledes for deres egen Jnteresse, at de berettige deres nærmeste Undergivne til Handlinger, der kun mangle Ravnet af koffentlige Statstyverier. Som et Beviis derpaa, troer man at burde anføre følgende Factum, der fandt Sted midt i November (gammel Still. Statssecretair 3., Chef for Krigscancelliet, i Forening med Finantssecretair M., underrettede den FranskPladscommandant, Major R., om, at man i Nærheden af Søbatteriet Wurdzy havde opdaget en ubrugbar Metalkanon, liggende i Havet, og forlangte den, for at sende den til Mynten i Ægina. Dette Forlangende opfyldtes. Men hvor stor var ikke de Franskes Forhauselse og Uvillie, ved siden, efterat man allerede havde gjort et 2 1/2 Tommer dybt Jndsnit i Kanonen, at erfare, at denne, en 36 Pundinger, ikke laae under Vandet, men paa Strandbredden og blot behøvede en ubetydelig Reparation, for at sættes i brugbar Stand, og i flere Aar havde været anført i Krigscancellie=Controllen som Skyts, der brugtes i Tjenesten. - Denne hele Sag bragtes med alle Viomstændigheder, udførligen til Publikums Kundskab i det Græske BladMinervar, og ledsagedes med Bemærkninger, som vilde have bragt Enhver uden de respective Autoriteter til at rødme. Lignende Statskonstred skee ofte.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Det Græske Senat er den 17de de) November, med sit fuldstændige Archiv, afgaaet til Spezzia og derfra til Astroshvor der er constitueret en Oppositionsregjering, som præsideres af General Kolokotroni, der ved alle Leiligheder har udmærket sig paa en særegen Maade, og gjort Begyndelsen med en haar nende Proclamation mod een af de tre allierede Magter. KunRegentskabets snare Ankomst kan gjøre Ende paa lignende Optrin Den paa Morea commanderende Franske General en CheiGuehenen har i den Franske Regjerings Navn skjenket 20000 Fr. til den herværende Krigsskole og til Vaisenhuset i Ægina, fordi begge disse Jnstituter lede fuldkommen Mangel paa de nødvendigste Hielpemidler. Ligeledes har den Franske Artillerie-Commandent laant det herværende Tøihuus 15000 Fr., for derved at afværge adskillige Vaabens Afhændelse.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Paris, den 13de Januar. Regjeringen har gjort et Skridt, som uden Tvivl vil give Anledning til mangfoldige Debatter. Det er bekjendt, at AdbedChatel havde stiftet en saakaldet ny fransk Kirke, som ved stemmede overeens med Catholitismen, i Henseende til dennes Dogmer, men derimod, hvad de canoniske og hierarchiske Forme angik, søgte at reducere Alt til den fuldkomneste Simpelhed. Denne Færd forargede det catholske Cleriste, og Paven har ikke for sømt at excommunicere Stifteren, ved en Bulle, hvori Abbeder kaldes homo Scelestus!" Alligevel havde den ny Sect temmelig god Fremgang, og dens Geistlige forrettede i sidste Aar 225 Daadshandlinger og 252 Ægtevielser. Sectens Tilhængeropførste sig fuldkommen fredeligt og gave ved deres Udvortes hverken Anledning til Spot eller til Scandal, som St. Simnisterne. - Ogsaa Landsbyen Clich, i Nærheden af Paris havde antaget den ny Lære og indrettet sin Kirke i Overeensstemmelse dermed. Nu skal Erkebiskoppen af Paris, den noksom bekjendte Grev de Quelen, have opbudet Alt, for at gjøre Ende paa denne farlige Sag. J Forgaars erholdt Underpræfecten i St. Denis ganske uventet befaling til at lukke Kirkedørene med Regjeringens Segl, paa samme Tid opfordredes Præsten ved dette ny Kirkesamfund, Hr. Anzon, af Retten til at forladt Præstegaarden. Han var søg og sengeliggende; Jndvaanerne bragte ham paa en Madrats til et nærliggende Huus, og opbrøde Seglene med Magt. De ringede med Klokkerne, satte Vag foran Præstegaarden, og tilbragte Natten deels paa Torvet, deels i Kirken. I Gaar sendte Underpræfecten Gensdarmer til Clich, men Hoben fordrede, at Kirken igjen skulde aabnes paa Grund af den fri Gudstjeneste, som Chartet tilstaaer. Dag skal der være meget uroeligt, og man forsikkrer, at Jndvaanerne have bemægtiget sig Mairen, som vilde skaffe Regi ringens Befalinger Agtelse. Man har sendt 2000 Mand Cavaller didhen, for at bringe denne Landsbyemenighed til Fornuft. Befalinger ere afsendte til Toulon, for at paaskyndede Krigskibes Udrustning, som ere bestemte til Morea. Om ven derværende Tropper skulle vende tilbage til Frankrige eller forstærkt er endnu aldeles uafgjort. Grækenlands Tilstand synes ikke og være af den Beskaffenhed, at man kan holde de uroelige Jnvaanere i Tømme med 3 til 40 Mand. Man har desuden lagt Mærke til, at de Dampskibe, der gaae imellem Toulon og Corfica, føre meget Artilleriematerial til ovennævnte Oc. Man skee vil man benytte Corfica som Depot i det Tilfælde, og Begivenhederne i Grækenland, i Jtalien eller i Algier, gjøre en Expedition nødvendig, for derfra hurtigt at kunne forsynes med Krigsfornødenheder.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
London, den 11te Januar. Laanet for Den Pedro, som blev aabnet her, kunde tilkomme i Stand, og er opgivet.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Valglisterne til det ny Parlament skulle være indsendte ind den 29de Januar. Almindeligen menes, at Parlamentet i samles i den første Uge af Februar Maaned, for at ordne Forretningerne.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Man paastaaer, at den bekjendte Radicaleformer, Willer Cobbett, der er valgt til Repræsentant for Oldham, ikke inen Sede i Palanenet, fordi hans Barteretsag erden ikke er afgjort.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
den dertil nyelig ankomne Tyrkiske Ambassader, RamiPesaa, har besøgt Søekrigshospitalet i Steennich, ArtillerieAtsmalet og Kanonstøberiet i Moelwich o. s. v. Ved den Diner, sen gaves ham i Boolich, drak han Kong Vilhelms Skaa- og en anden Skaal for det engelske Folk Tyrkernes gamle Al linger, som han kaldte det. - Hs. Excellence saaledes lade Ramt Pascha sig kalde, udarbeider en Beskrivelse over sin sidste dielsmatiske Missionsreise fra Constantinopel, over Wien, Paris a., til London, som han efter sin Hjemkomst vil udgive.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Berlin, den 15de Januar. Som man erfaret, har Preussen, baade i Paris og London, forsøgt at bringe sine Forslag om Hollands og Belgiens Paris, cation i Overeensstemmelse med disse to Cabinetters Anskuelser. Jsær skal England med megen Jver understytte hine modererede Betingelser, saameget mere, da en meget uroelig Parlaments session kan ventes, og de indenlandske Jnteresser stille de uden landske i Baggrunden. Frankrige derimod paastaaer en fuldkom men Handelsfrihed for Belgiens Skibsfart, og den Overbeviisning, at dets tappre Krigeres Blod hidtil er udgydet uden Rytte for dette Anliggende, bidrager vel ikke Lidet til at give dets Beslutninger meere Fasthed. Hos os tænkes ikke synderlig paa Krig; Ønsket og Haabet om en fredelig Fremskriden yttrer sig stedse lydeligere. Et almindeligt Skattesystem, Eenshed i Maal, Vægt og Mynt i den fælleds Fæderneland, ere de vigtigste Ønsker, som man allevegne hører. At vore nye Penge og vor ny Myntfor ere antagne i adskillige andre Forbundstater, er vistnok et vigtigt Fremskridt og en Lykke for Tydskland vilde det være, om det var saaledes overalt og med Alt.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Efter Forlydende skal ogsaa Retspleien gjøre et vigtigt Skride fremad, ved Ophævelsen af de adelige Patrimonialretter ; dette Fendalismens levende Minde, og den sidste Levning af Middelalderens Jnstitutioner, vil nu snart forsvinde. Det er foreslaaet, ogsaa hos os, med de fornødne Forandringer, at indføre saadanne Fredsretter, der finde Sted i England, en ægte germanisk Indretning, og give det hele Rettergangsvæsen en Offentlighed, som dets Aand kræver. Allerede i Aaret 1830 blev en Række af Undersøgelser imod samvittighedsløse Dommere paa Patrimomalgodserne. indledet. Over een eneste Birkedommer bleve Sex og Halvfjerdssindstyve grundede Klager indgivne. Birkedommeren kom i Tugthuset, men hans fortjente Straf erstattede ikke den Skade, som de ved hans svigfulde Domme Forurerede havde lidt.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 23de Januar. I Videnskabernes Selskabs Møde den 21de December 1832 blev Professor Carl Ritter i Berlin, optagen til udenlandsk Medlem. J Mødet den 11te Januar 1833 forelæste Professor Dr. theol. J. Møller, R. af D., første Afdeling at en Afhandling over Selskabets Historie i de to første Decennier.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 22de Januar 1833. Hamborg 2 M. - a vista 214. - Species 211. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 10 ½ s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 1/2. Dito uden Renter i Sedler 911. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 107, Rbdlr. Norske Speciesedler 150 a 150 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler, 8 a 32 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske, Laan ved Wilson et Comp. 68 a 68 ½. Norske Laan til 6 pCt. Bomk. 102. Dito dito til 4 pCt. 98 ½ a 9. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 98 1 a 9. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 ½ a 101 Rbdlr. rede Sølv. enens urandsagelige Villie, bortkaldte til et bedre Liv den 13de f. M.,et mig og 5 uforsørgede Børn, min uforglemmelige Mand, Skolelærer, og Arkelinger Torp, der af Frederikshavn, hvilket jeg herved sørgeligt røve trænde Søn 13 Auer, kun re se nus og til Sygeleiet, bret 13, samtlig med en salg Vind og tilt 3 En, graarmask de haandeste Adelser. Frederikshavn, den 3de Janner 1833. Kirstine Negrerde Torv. led Nontitsen. Traværende Slægt og deeltagende Bekiendtere andemener herved en rer forrigede Sorg, i det vi den 17de dennes derfredes von meldte Sn Godtiined - 3 Aar og 2 Maaneder, eder 2 Dager passelig Saden. C. A. Bruan. craraaa. sat Secker. Cart i Mener en 12te dennes behagede det Forsynet et bortkalde min inderlig elsteds Mand, J. Nielsen, Kirkesanger og Skolelærer i udenden, ener 35 Aars letsigt Ægteskab, i dens 3de Aar, holsket herved foroenest dekiendtgiøres for Slægt og Denner af dens Lybtsørgende Enke og Børn. Udesundby, den 13de Janner 1833. N. N. Nielsen, fede Tob11 min inderlig elstede sine Regine Louise ogst ved Døden den 12te R. efter 5 Maaneders Sygeleie, bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. P. Kosenstand, Cent. Lem. Alder af Dannebrogen og Dannebrogen. Leera tur. Leiebibliotheket i Myntergaden Nr. 40, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1833-01-23
J der for Guldet er de nyeste Danske og Tydske, samt Fræste- og Engelske Bøger, som stedse foreger, er trien kun et Oveel 5 Mk., for 2 Bøger, og Cataloget gralit. Sammesteds foret : Haandbog i Dansk, til Selvunderviisning og Selvernelse, med Ordbog over Germenter og andre Sprogfeil, til Veiledning for endver Danskskrivende; Priis 1 Rbd. dettet. Udkommen et : Horia ellesiatica nopsice enada kan l. hiUdenan periodi en completten, Ane L. L. Hald. Theol ligen. J. Jndd. 2 Rbd. 32 s. J. H. Sanbordes Boghandling.