Viborger Samler, 1820-12-23
(Af tydske Blade.) Henrich den 1ste, Konge af Hayti, var en Neger, født 6te October 1767 paa Øen St. Christoph, efter hvilken han og førte Navnet Christoph. Han blev kjøbt der af en engelsk Kjøbmand Badech- og ført til Cap Francois og sat til Opsynsmand over hans Slaver. Hans høie Vext, hans fast Mod og vilde og haarde Opførsel gjorde ham frygtelig for de ham Undergivne. Da Negeropstander, udbrød paa Domingo, forandrede han sin Mening og blev fra Negerfjende een af de Blanke største Forfølgere. J Førstningen fulgte han med Horderne der plyndrede og afkjøbte dem ofte Byttet for Skamkjøb hvorved han tjente mange Penge. 1802 blev han selv Anfører for en saadan Bande. Toussaint Louvetture Negernes daværende Chef, som afkastede det franske Herredømme, udnævnte ham til Brigadechef og sendte ham mod sit Sødskendebarn, den ærgjerrige Moses. Christoph tilsneg sig ved hykkelsk Adfærd Moses Fortrolighed, fangede ham og leverede ham i Toussaints Hænder, der lod han henrette. Nu rafede Christoph med Kraft og Lis mod Moses Tilhængere i Capstaden, blev udnævnt til Stadens Gouvernør og drog sig, da den franske General Leclere fordrev ham, vel ud af Staden, men antændte den først. Som en følge af hans Snedighed vidste han at komme i Underhandling med de Franske og giøre sig dem forbunden ved at afvæbne Negeranførerne; overalt viiste han sig som deres ivrigste Tilhænger, indtil han saae deres Arme var svækket; han gik da strax over til Dessalines (Toussant var da styrtet) og tvang de Franske til at rømme hele Øen. Dessalines opkastede sig til Keiser over Domingo under Navn af Jacob den 1ste og gjorde Christoph til sin første Krigs- og HofEmbedsmand. Christoph forbandt sig snart med Pethion fik en Revolution i Stand myrdede den 17de October 1806 sin Velgiører Keiser Jacob og blev nu udraabt til Præsident og Generalissimus for Staten Hayti; Pethion blev erklæret for hans første Lieutenant og Statholder i Øens sydlige DeelEn Nationalforsamling blev ordnet i Cap Francois for at forfatte en Constitution; men derved bleve Pethion og Christoph evige Fjender, da den første ville have Folkerepræsentantere, men den Sidste ville herske uindskrænket. Det kom til en blodig Krig imellem dem Endskjøndt Pethion idelig blev slagen, blev han dog ikke overvunden; men holdt sig i Port an Prince, og regjerede Øens sydlige Deel uafhængig af Christoph. 1811 udnævnte Christoph sig selv til Konge af Hayti, under Navn af Henry 1ste, af en Capucinermunk Cornelius Bell, lod han sig med Cacao=Olie salve; Munken udnævnte han til sin Almisseuddeler og til Hertug af Ansa. Forgjeves anholdt han flere Gange hos Hs. Hellighed Paven, om, at udnævne denne Hertug til Biskop af Hayti. Sit Hof indrettede han ganske efter fransk Mønster. Han stiftede en Ridderorden: Legion de Henry, udnævnt som Rigsadel 8 Hertuger, 20 Grever og 36 Boroner. J 7 Bind udgav han en Lovbog, formet efter Napoleons; Sit Land inddeelte han i Militærdivisioner; Armeen udgjorde 30000 Mand. Han oprettede et Universitet i Capstaden, anlagde Lancasterske Skoler tiltrak sig gjerne Lærde og Konstnere fra Europa og Amerika, tegjerede med Klogskab, Færdighed og Kraft, og forstod at skaffe sig fordeelagtige Handelsforbindelser med europæiske Lande især med England, hvor han holdt en Chargd'Affaires. Saameget Bonaparte end var hans Mønster i sit Lands Bestyrelse saa meget glædede Kong Henrich sig dog over hans Fald, og besluttede at træde i venskabelige Underhandlinger med Frankrig, dog paastod han immer at blive Souveræn paa Øen og vidste ved snilde Forholdsregler at tilintetgjøre alle Forsøg paa at bringe Øen igjen under fransk Herredømme. Hans Armee bestod af 24 Regimenter Fodfolk 2 Regimenter Ryttere og 2 Regimenter Artillerie - Hans Residentsslot St. Sonci ligger nærved et Kastel, der har 300 Kanoner.