Jyske Efterretninger, 1814-03-29
Udenlandske Efterretninger. Franske Beretninger om Begivenhederne fra den 17 til den 22 Febr. lyde saader: D. 17de ved Dage. sin marscherede Keiseren Nød Ranges; Slaget ved brune Stad er et af de meest glimrende i denne KrigEn Bataiston af det 32te Jnfanterie Regiment - dette Regiment, som allerede for 20 Aar siden i Slaget vedCastiliene tilvendte sig Keiseren Opmærksomhed, og siden bestandig har vedligeholdt sin gamle Hæder, trængte Stormskridt ind i Byen; i et Øieblik var Alt afgiørt, Jnfanterie=Qvarererne giennembrødes, 6000 Fanger med Generaler og Officerer, to,000 Flinter, 16 Kans er og 4, Krudtvogne faldt i vore Hænder. General Wittaenstein, som havde bekiendtgivet, at han d. 18de vilde være i Paris, reddede sig i største Til, og tilstod selv sit store Tob. - Greven af Valmp og Hertugen af Regiis merschtrede an mod Provins, Hertugen, af Tarent mod Dannemalke, Hertugen af Bekuns mod Villenende; det høyriske Korps paa 8 til 10,000 Md. havde været foreret, hvis Seneral overtier havde arnerdet saaledes som han barde. Keiseren har ladet ham tilkiendegive sin Utilfredshed, men dog ikke stille for en Krigerer, i det Haab, at han, som ved Znalm i Müh ren med Ære kommanderede det 10de Cyrasserregiment, til igjen oprette denne Feil. - D. 18de marscherede Sen. Chatran med Mønterian, men Hert. af Salund, havde begaaet den Fril at ophøide sig om Natten ved Malias, og hindrede derved Keiserer fra at benytte enpaakaldende Feil af den østerrigske Armee. Gen. Chatran, understøvet af de andre Divisioner, blev af det løsterrigske og vartemberaske Tropper i Begyndelsen, trængt tilbage, men Kl. 2 kom Kriseren i fuld Galep tillende, og Sen. Priel udførte et glimrende Angreb, Hvorved Fjenden sprænttes ud i Selge og Pønne, tabte 4000 Fanger og lige saa mange Foldne. Jndbyggerne i Møntergau forede af deres Vinduer paa Fienden og forøgede derved hans Forvirring; en würtembergsk Seneral faldt, en østerrigsk Stuerat samt Obersten for Regimantes Creds, o. fl. faae det. S. Chalen er farlig saaret, og man røivler om hans Liv; dette Tak gaaer Keiseren nær til Hierte. - Jmidlertid havde Generalerne Alix og Charpentier deboucheret fra Melun- og gik giennem Skoven ved Fortatablian. Seners Montbruun, som det var paalagt at forsvare Soret og Skoven Skride for Skridt, forlød beve; han er supensderet og stillet for en Krigsret. Panset i Fortalebiran er dog reddet; den østerrigske Stueral Harderg baade udsat Skildvagter mod Kosakkernes Plyndringer, som dog havde røvet nogle Hestedækkener i Stalden, m.m. - Friseren har paa sin Reise mønstret Nausnalaarden fra Brest og Poitiers ; han sagde til den: I have stidse været Fædrelandets tro Forsvarere og Monarkiets fasteste Støtter, viser an hvad Mær dene fra Vesten formaae." Fyrsten af Schwarter beres Hær er svækket ved Kleist, Wittgensteins, og Blaanchis samt Bayrernes og Würtembergernes Nederlag. Jndbyggerne betrage sig meget over Kronprindsen af Vittembergs Plyndrikøer. Keiseren her givet 500 Æreklegiøns Dekorationer til de 3 Divisioner af den camit Garde tilhest, og ligesaamange til den gamle Garde tilfødt; desuden 100 Dekorationer til Frei hørds- og ligesaamange til Milhands Ryeterie. Man har sune det en Mængde stindtlige Ordener paa Livene paa Salvindsen. - Staden Exerrar her, da den hørt om der Armees Nærmelse, ringes med Stermiøkkes, bartisaderet Sederne, og mødes og 2000 Mords Suppe. gang, hvoraf adskillige bleve fangne. Dette Exempel bør efterlignes overalt, det er da at vente, at kan faa af den fiendtlige Hær ville komme tilbage over Rhinen. Lignende Forhold have Stæderne Huse og St. Qvintin, udviist ; A have ikke baaret sig af som Rhelm, der viste den Svaghed at aabne fine Porte for 150 Kosakker, og i 8 Dage giøre Complimenter for disse og trækkere dem.