Berlingske Tidende, 1783-02-24
Paas, den 18de Februarii. J Forgaae er en Coureer ankommen til Vertales for Constantinopel, hvilken vorder værende Ambastaden, Hr. von St. Priest, havde afsende. Samme har medbragt der Efterretning, at Hs. Høyhed Storherren, har giver for sterne i Moldan og Dandse afgangede og laagaard. samme herefter merere Digaderen skalstand. . . ler skune imodtage Jnvestituren deres Statentsamme. -Man siger, at den er slutter en Handels Tagerarmaae Cogeland og Frankrige. Artiklerne i samme angaaene og ar lene Viinen. Saa lange Krigen har vare kostede er gadBourdvisk Viin, for absolumsandt London, og Linner. nu er derimod denne Afgivesedsaaog giørerige med den Tay. som Vien fra Overed betaling samlig 3 iaar de ind. Da denne Trarigesaaledes hanstemmen begge Nationers Hr. relse faaer den maaskeete saafordes agende Parts d. -J. Friehavnen Bagonne, hvilken Amerkenerne ganskeskunle have til deres Disposition har Kongen endnu tilfonet Daglittes Havnen. Paa saadan Mande skulle de vare Slandarbeide deres Handel til Norden og Synde. - Koets Conningen arbendes paa en Forandring for Reg meste sig gade Compagning afheinedskabestaae. Man les at ingen Oberstene skal antage Titel og Rangen. Og senerer, og Compagnierne vil mange : Mans - Detionen som at de store Bekostninger hver udfordres tillagbefæste Havnen ved Cherogneg og som skulle efter giøre Dyggeressingbrød sig til 80 Millioner maaske forsig faae at maa lade dette Udsalt fare da derier. legges Havnen ved Kanglen Amplerende i Slandene. Banganges. Man venter Patenter, som sund besten den fornødne Landstrækning anshavnens Anleggene den. Nase, Kongen af Spanien, har ved endnu forme. gen erkiendt Nord=Amerikanerne for uafhængige; men de alligevel ere de allerede for lang Tid siden blevne betragtede og behandlede, som er frie Folk, baade i Havang og ande Spanske Havne, og formerværende Tild hører man, at He Jan, een af de Amerikanske Commissarier, som have under tegner de Prælimgaae Frede Artikler imellem Storbrit nien og Amerika, stalgaae til Madrie, som de forened Amerikanske Staters og gands. Manerfarer, at der im lem Vien af Eftning og Camere Admiralen, Hr. v. Banste i Anledning af Søe Tienesteng har reist sig sig ilighed og at den ødshagstaget den sidste, so hagede ham g. Land, Commanden over de Skib, alle øverdag og legge Canal. Fattige Pengensgade stitierne imellem 3. Beggelse paalanggads Angribentongste Majestæt N. Sengemadede Contoneti Surete skal give. tilbage til Frankrig. Frandserneskaber denne Det af Joden drive deres Handag efter da den 18de Rettel af denne Tegnet taledes sig begangel J Fald Fran dag Klde Dag desangaaendelig aabe som St. dergang indtage ligesaa Dag i den nærværen Felde desangaden senden Dagange regne, da dette Tarudningen dannede, skindsendes dem, for at tag. et Besigning desangaaende. J det Tilfælde, at de skulde ville at langemeldte Sland, have Hr. Storbrittaniske Ma ligesaavel med Anligensgste Majestar besluttet, hver ken middelbar er umiddelhag at hielde dem imod Britiske, eller Kranske allene deres derpagtede Anteredes gamle De. siddeler. Dange Digte Majestærer skal tilbyde dem deres Tienlig til Fuldmagttagerne. All. Hs. Storbritten. ste Kaales er forøget med aar de Artitters Afskaffelsen. landerrettelse, hvilegaden den eeneste Fred hidindtil have verer givere i Henseende til Danteren, for derved at give og Agerigenstigste Majestaaer opsagtigt Beviis paa sin entaget Bogstad og giøre den Kilde, som man er Vegeredgang dette, Vedagende. –ill. Alleg. ligeledsagede gaae de høie fortragerende Vagte. handligesandt Sild, og hverken tilfornen heller. der dage ogsaa Tractatare af kastede, skulle ved dende Destede Tagere som nu skal sluttes fornyes og konstineres. Denge Kroner skulle udnævnte Commissarter for at underlægge paagaaes nærværende Tilstandantellene begge Na ring paa det man maattrække dende Foranstalinger. ger ved og delen paa begge Tider kan giøres alle og de. gaae. Dagen Kroner skunder den Fadegaaer vanskadelig Bande begge en Tild, for at arbeyde paa denne Forret. ning Kl. Alle de Lande og Landskaben, i hvilken Ber denne Dage derender aldyedags. Storbrittanistaaer Al seneste Malands Vaaben kunne være erobrede, og attiansandbefattede i danne Tagtige, alt uden videre Omtandigheder og uden gaaen Skadesløsholdis derfor at for der gives tilbage. Da der sig anden gadestemme en die Tild til den standsættelse paande og Radeliggiørelse. sioniskes af begge høye contraderende Magter, saaer man saavidt bleven enig om, at Hs. Storbrittaniske Majestæt saarødeliggiøre Øerne St. Pierre og Miguelon 3 Maaneder efter den Definitine Tractats Ratification, eller før, ifald den er giørligt, St. Lucia i Vestindien, og Coreet Africa, 2 laaneder efter den Defintine Tractate Ratification, eller ser, dersom det kan skee. Kongen af Storbrittanien ska liggendes paa selvsamme Maade efter 3 Maaneder, at regne sig den Desindige Tractate Natifications Udlod, enerten, ei undligt, tage Derne Grenada og Grenadillerne. St. Den Damenica, St. Christopher, Nevis og Mand sag i Desgods. - Frantlige skal ved Enden at 6 Maane een eller ifald derpaaske, sattes i Vestedegade. langende Salder og Kontager i Ostingen, og de Lande, gen ere bedrag medde samme som Herskaberget. aldte til Pondlien og Kagsal. - Frankrig skallere. samme Tilds Forlodar Maaneder tilbagegerede Sager. Lande, som det har fortaget Engelanderneller og deres Kl. de i Ostindien. - Til den Fade, paa det at de fornødne Tegne i denne Henseende faaeshalvands kantragerende de Magter kan blive afsendte, saagaae dagsaa efter Tingene Ratisigtige udfærdiges Parier paa hans Side, fr. Stige, som alle overdringgiøre. Al. Og paabegge Sider giørte Fanger. Vands Lands kan fra begge Siderog paa Tids og Løvestaar efter en Desingive Tagerer. Retification, uden Lysepenge, efterat den inde som de med nøde have værer fangne, maatte have giver er betalt, udleveres. Hver Kroneskal bære de Digrostninger som d. regaae Fanger, gode saadan Underholdning haver. ster i Følgeligesaadige Bengang have paa graves. - All. Forge forekommen alle de Salighed og som kande. relsesangaaende Pristing som regiertege Søes efter det. Penge Registers Undertegnelse, er man blevet denne cilgarde Soldag der Gode, som blive tagne i Canalen. Nordsøen, skal efter 12 Dages Forlod, at regne fra de nargarende Pigemange Attigers Kalisation, fra hans Sidergang. - Termingster Sølvne imellem Nr. sig ingen og Cangrisk Dag, dermageren Divaner, eengaderslidesandstergang stalgareen Maaned. - T. Sagende og de angriske Den anden Haandagne Linten eller Bang. Endeligen som Maaneder for alle øvrige Verden Daggaden tildragelse anden videre Betegnelse at Tidende Sild ill. Ratificationen paa disse Prælen. nes ligeledes skal god og billige Forrgangssage Maaned. lig gogen ofte ogsandeskanske arregadsig desang. regende Paaling hele Undertegades Dato andre des og paagede Sidesudleveres. – Som Vidner til denFrelstandshavn under skrevne Hs. Brittaniske og Aller agtigste Manaarsbefuldmægtigede Ministre i Kraft. enddag Naar undergang disse nærværende Præ lig og rettede og ladet nede Dagens Sælges derhes. Standestal og ville, den 22de gangen 1783. liggerere. Gener de Vergennes, gl.