JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Antwerpen, den 26de April. Vor Havn ligner en Skoy. Daglig ankomme nye Convoier fra Engelland med Krigsmunition og Levnetsmidler til Armeen. Uagtet de Hielpemidler, vort Land frembyder, synes den engelske Regjering endnu at drage særdeles Omsorg for at sikkre sin Armees Underholdning. " De allerede ankomme Qvantiteter af Fourage, saltet Kjød og Meel ere overordentlig store. Fouragen alene, vilde være nok for 20,000 Heste i det mindste i sex Maaneder. Efterhaanden som disse Armeefornødenheder ankomme, føres de deels tillands, deels tilvands til Mons, At &c. Dinant, d. 26 April. J Gaar have Fiendtlighederne mellem Preusserne og de Franske taget deres Begyndelse. Det kom nemlig i Aftes ved Falmignol, to smaae Mile fra Giver, til en Forpostfægtning mellem de preussiske Landsedragere og et fransk Detaschement. Det sidste havde 4 Mand Dræbte og mistede desuden 15 Fanger. Efter denne Affaire vendte de Franske igjen tilbage til Givet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Trykfeil i No. 35. - P. 547, Lin. 33: Er dog læs: Endog; L. 35, Ordet til, udgaaer; L. 37, paa den, ikke læs: paa den, kan ikke. P. 549, L. 2, vise læs, vises. - P. 563, L. 32. kan vise, læst kan vise sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saamegebilDolvte Aargang. No. 38. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Mai 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Vi komme nu til det fjerde Spørgsmaal, hvor Spørgeren især synes lige saa meget at have forsnopliseret sig (sit venia verbo), som at have beflittet sig paa Vidtløftighed. Jeg skal imidlertid søge i Besvarelsen at være saa kort som muligt: og vil derfor have Vedkommende henviist til den omtalte Artikel i nordiske Tilskuer No. 23. Blot to bemærkninger maatte det tillades mig at gjøre. 1) Lige saa urigtigt og mod Publicum fornærmende, som jeg nemlig finder det af Mad. Spindler - denne Thalias værdige Datter, der saa ofte viser os, at hun besidder ægte Kunstsands - at fremtræde som Talmandinde for saadant Gods, ret ligesom om hun vilde forlange, at Publicum skulde taale N. T. Bruuns Product, fordi hun (stolende paa den Yndest, hvori hun ikke allene staaer, men forresten tilfulde fortjener at staae i hos samme) fandt for godt at tage sig 6) Anmelderen hørte derfor idelig under Pibningen de Ord: "Bort med Stykket, Ned med Tæppet, Leve Foersom og Kruse! Leve Skuespillerne hvilke tvende sidste Udraab, stedse ledsagedes af eenstemmigt Bravoraab og Klappen. af det; – lige saa rigtigt finder jeg det ogsaa af Parterret, først med Taushed at modtage hendes Prolog, og siden af alle Kræfter at sætte sig mod Stykkets Opførelse. Lad end være, at det var forkortet, ja maaskee endog forbedret, endskjøndt neppe ved N. T. Bruuns Haand, saa var der jo alt syndet nok i at lade det spille eengang og atter anden Gang at vove paa at byde Publicum saadant Gods, for hvis Forbedring desuden Jngen indestod uden Forfatteren, som man i saa Henseende ikke kan stole paa. Det var derfor ganske naturligt, at Parterret ikke engang lod den første Seene udspille, men lod Stykket ende, om Anm. mindes ret, med den Replik: "jeg vil være diævels, Hr. Capitain, om vi ikke lide Skibbrud." - 2) Naar Spørgeren siger: at "fortjente Skuespillere behandles paa en høist uværdig Maade, og at de tracteredes, som naar et Menneske, der offentlig prostwuerer sig, forfølges af Gadedrenge;" saa feiler han, og feiler meget, fordi han derved kun søger at sætte Splid mellem Skuespillerpersonalet og dem, der søgte at befrie samme fra oftere at plage Hukommelsen med saadant Gods. Det, jeg i Noten (5) har anført, er Beviis paa, at han feiler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
J det femte Spørgsmaal fremsætter Spørgeren den Formening, at den Piben, der finder Sted saalænge Tæppet er oppe, efter Vedtægt, gjælder Skuespillerne, da derimod kun den, som finder Sted medens det er nede, gjælder Forfatteren. Hvad der er Vedtægt eller ikke, kjender Anm. intet til, og sæt end, at det var virkelig Vedtægt, saa maa dog Enhver, der hiin Aften var paa Comedie, naar han ikke vil tale mod bedre Overbeviisning, tilstaae, at det kun var Stykket, ene Stykket og intet andet, hvoraf Parterret peb. -At det skulde være et hvervet Parti, der havde pebet, tør Aum. ogsaa benægte. Tvertimod veed han med Vished, at det var en eensstemmig Beslutning hos alle dem, der enten havde læst det, eller seet det opføre første Aften. De øvrige Spørgsmaal fortjene intet Svar, da de røde Ubekjendtskab med Stykket og den Aftens Parterre, Partiskhed og Lyst til at sætte Folk sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Endnu en lille Anmærkning maatte tillades mig i Anledning af een af de almindeligste Jndvendinger, som gjøres mod denne Piben. Man siger nemlig: at Folk, som havde givet deres Penge ud for at see Stykket, mistede ikke alene denne Fornøielse (?) men ogsaa deres Penge. Velsandt, de fik ikke Betlerpigen at see. Men havde vel Fornøielsen været større, eller havde de vel givet deres Penge bedre ud, naar Betler pigen var bleven spillet, end nu, da de vare Vidner til, hvorledes den gode Smag reddedes af Fordærvelsens Kløer, Sandelig, jeg tvivler paa, at nogen sand Ven af Smag og Kunst vil kunne besvare dette Spørgsmaal med Ja, og haaber derfor at det Publicum, der den Aften var tilstede i Skuespilhuset, med mig vil yde Parverret Tak for dets Fremgangsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Jndenlandske Efterretninger. For at forekomme de Uordener, som paastaaes at finde Sted i Rosenborghauge, og derimod fremme de Spadserendes Beqvemmelighed, foreslaaer en Ubenævnt i Bladet Dagen, at lade affordre ved Jndgangen til Haugen en passende Betaling, Hvor ønskværdig en Ting god Orden paa offentlige Steder end er, troer Anmelderen dog, at dette Middel til at fremme den, neppe er det passeligste, da den Luft, man aander, og den Svale, man nyder, ikke bør betales med Penge. "Drenges Kaadhed og Pøbelens Dumdristigheder, bør kunne forebygges paa andre Maader. Overalt forekommer det Anmelderen, at man i de senere Tider er gaaet lidt vidt, i at lade sig visse Ting temmelig dyrt betale, for at fremme Orden, understøtte Fattige, o. s. v. Saaledes kan man nu ikke see Konstacademiets og Konstflidsselskabets Udstillinger, uden at betale, endskiønt disse Udstillinger, efter deres Natur, dog skulle have saa megen Offentlighed, som mueligt. Man kan heller ikke faae et Auctionscatalog at læse, uden strax at svare derfor en Skat til de Fattige. For den, som kun en enkelt Gang vil læse et Catalog, kan det rigtig nok være ligegyldigt; men den, som f. Ex. samler paa Bøger a., er det dog ubehageligt, at være nødsaget til at udgive i dette Øiemed en just ikke ubetydelig Sum aarligen. Saadanne indtrette Paalæg vilde være mindre til Byrde, naar de henlagdes under virkelige Skatter. J det mindste burde man ikke ønske eller foreslaae flere saadanne Afgivter, end der virkeligen allerede maa svares. Man glemme ikke, med hvilket Mishag man fordum betalte de saakaldte Portpenge, skjøndt de dog ikke beløb sig til mere end 2 s. for hver Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
General=Tabellen over Copulerede, Fødte og Døde her i Riget 1814 giver følgende Resultat: for Danmark, 9,867 Par Copulerede, Fødte: Mandkjøn 14,690, Qvindekjøn 14,082, tilsammen 31,740, samt udenfor Ægteskab 2,968, Døde: af Mandkjøn 13,349, af Qvindekjøn 12,404, tilsammen 25,753, følgelig 6,987 flere Fødte end Døde. For Hertugdommene: 5,208 Par Copulerede; Fødte: Mandkjøn 8,622, Qvindekjøn 8,372, tilsammen 18,468, samt udenfor Ægteskab 1,474; Døde: af Mandkjøn 12,692, af Qvindekjøn 12, 148, tilsammen 24,840, altsaa 6,372 flere Døde end fødte. Det hele Antal bliver følgelig 15,076 Par Copulerede, 50,208 Fødte, samt 4,442 udenfor Ægteskab; 50,693 Døde, altsaa 385 flere Døde end fødte. Antallet af Dødfødte ver i Danmark 1,112, og i Hertugdommene 1,995.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Den 23 April døde Anton Rüde, Kongel. Historiemaler og Prof., i sit 70de Aar. Allerede i Aaret 1768 vandt han Konstacademiets store Guldmedaille, hvorpaa han reiste til Jtalien, og var saaledes een af Abildgaards, Juels, Dajons Jevnaldrende paa Konstens Bane. Efter hans Hjemkomst blev han Medlem af Academiet. Hans Medlemsstykke er Christian den Førstes Jndtog i Rom igjennem Porta deel Populo: et Stykke, som ikke har ringe Fortjenester, og som har holdt sig saa frisk som om det var malet ganske nyligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
J de senere Aar har den Afdøde opholdt sig paa Hirsholms Slot, hvor han vedblev at arbeide paa historiske Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Pastor C. L. v. Gehren, der i en Deel Aar har været Præst ved den tydske reformeerte Menighed i Kjøbenhavn, og derpaa blev Sognepræst i Felsberg og Altenburg, under den forrige Kongel. vestphalske Regjering, har nu udgivet en Efterretning om hans Heftelse og Exportation; som et Bidrag til det hemmelige Polities Characteristik, under Titel af "K. L. v. Gehrens unter der vormaligen Kongl. Westph. Regiering erlittne dreimalige Verhaftung und Exportation; als Beytrag zur Characteristik der geheime Polizey, von ihm selvst beschrieben. Marburg 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Vor Cours holder sig endnu over 665, og Specierne variere imellem 40 1/2 og 41 1/2. Gaar begiertes endog 42, uagtet Banco var at faae til billigere Priis. - Franske Varer, især flydende, ere i den sidste Tid stegne meget. J Statspapirer er ingen synderlig Omsætning; dog holde Kgl. Obligationer sig i 45 a 46, og Committeesedler (med paaløbende Renter) i 67. Norske Sedler, som man allerede har kunnet kjøbe for 62 a 63, have igjen hævet sig til 67, og synes i disse Dage at blive temmeligen søgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Mariboe, d. 8 Maj. J disse Dage har Hr. Kjøbmand H. C. Krøyer her i Mariboe kjøbt af Hr. Kjøbmand C. Sidenius det til Ovenmeldtes Gaard og Hauge stødende Vænge, der omtrent er af 3 1/2 Tønde Lands Størrelse, for 1000 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
J de første 5 Aar, fra 11 Dec. d. A. at regne, svares ingen Renter af Capitalen. - For Krigen, da Penge og Penges Repræsentativer vare al pari, kjøbte Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. og Biskop Birch i Aarhuus, bemeldte Vænge af afgangne Apotheker Hoffmann for 2000 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Den 6 Mai ankom hertil de første Hornfisk fra Nakskov, der solgtes for 3 Rbmk. Parret. - J forrige Uge afgik ved Døden Snedkermester Hartvig Schwartz's Kone, efter 1 Dags Sygeleie, af Næseblod. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Odense, d. 9de Maj. To af vore fortjente Videnskabsmænd have nylig oplevet den huuslige Fryd, at kunne høitideligholde deres Sølvbryllupsdag, nemlig Hr. Professor og Stiftsprovst H. G. Clausen den 16 April, og Hr. Professor og Rector ved Odense Kathedralskole, L. Heiberg, den 4 Maj. - Paa kort Tid er ikke fundet mindre end tre druknede Personer her ved Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
- Huusmaaren vedbliver at udbrede sig paa Landet her i Fyen, og lader sig nu ikke længer nøie med Fjærkræe allene, men har ogsaa begyndt at bide smaae Lam. For en Mand i Fangel har den saaledes nylig paa een Nat ihielbidt 2 Lam, der vare indelukte, og udsuet Blodet. Man vil da vel engang for Alvor være betænkt paa at standse dette ødelæggende Dyrs Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Under 30 Marts d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Prinds Talleyrand til Ridder af Elephanten. Under 5te f. M. har Hs. Maj. ligeledes behaget at meddele Hs. Maj. Kongen af Bayern Elephantordenens Decoration, samt under 14 April at udnævne Hr. v. Flassan, ansat ved det franske Gesandtskab i Wien, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
(Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Kjøbenhavns Børs den 12 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 683, a vista 694. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 22 1/2 Rbdlr. Spec. 690. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 67 pr. 100; Oblig. 270 a 275, Norske Sedler 67.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Blandede Efterretninger. Operaen Trajan blev egentlig givet i Anledning af den Anecdote, at Bonaparte havde benaadet, i Aaret 1806 i Berlin, Fyrsten af Hatzfeld, endskiønt han havde beskyldt ham, for at have opført sig som en Forræder, og at Bonaparte havde paastaaet at overbevise hans Gemalinde herom, ved at vise hende et egenhændigt Brev fra hendes Gemal. En vis J. de T. har for en rum Tid siden ladet bekjendtgjøre i Journ. des Debats, at han har hørt denne Anecdote fortælle ganske anderledes og paa følgende Maade af Fyrst Hatzfeld selv, da denne opholdt sig derefter i Paris. Blandt de Papirer, som man havde fundet hos den i Egnen af Saalfeld dræbte Prinds Louis af Preussen, var ogsaa et Brev fra Fyrst Hatzfeld til Greven af Neal, som denne havde tilstillet Prinds Louis, fordi det indeholdt adskillige interessente omstændigheder angaaende sammes Børn. Dette Brev var desuden opfyldt med en Beskrivelse over de Forberedelser, man gjorde i Berlin, deels til Armeens Tieneste, deels til Hovedstadens Forsvar, hvori Fyrsten af Hatzfeldt, tog meget virksom Deel. Brevet blev overleveret til Bonaparte, der ved hans Ankomst til Berlin strax organiserede en Borgergade, og betroede Fyrsten af Hatzfeld Commandoen derover. Denne røgtede sit ny Kald med største Nidkierhed; medens han paa det bedste sørgede for den offentlige Rolighed i Staden, og forvaltede Politiet, blev han pludseligen arresteret, kastet i et usselt Fængsel, og skulde overgives til en Militaircommission, der skulde dømme ham for at have været i Forstaaelse med Kongen, og derpaa lade ham skyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Den frugtsommelige Fyrstinde af Hatzfeld søgte at faae Bonaparte i Tale, som modtog hende med megen Godhed. Hun forestillede ham, at hendes Gemal var uskyldig, at de Beskyldninger, man havde paaduttet ham, vare Bagvaskelse, og at han aldrig havde ophørt, troligen at holde sit Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Efter en yderst levende Samtale sagde Bonaparte til Fyrstinden, Madam, hvad vilde De svare omjeg viste Dem Beviset paa Deres Mands Forræderie, - Sire, man skuffer Dem. - De kjender hans Haand, nu, saa læs dette Brev. - Med disse Ord overgav han hende det af Grev Neal, en Maaned førend Berlins Jndtagelse skrevne Brev. Man forestille sig Fyrstindens Forfærdelse og Smerte, da hun med Taarer i Øinene læste Brevet, hvorved det ikke faldt hende ind, at læse dets Datum. Uden at anne Konstgrebet, kastede hun sig for den nye Trajans Fødder, der rørt kastede Brevet i Jlden og endte denne Farce med de Ord: Cesar na plus de preuve & ne pent condammer). Zeit. f. d. c. Welt.) Almanac Royal d'Haity for 1814 har megen Lighed med den forrige franske Keiserlige Calender. Den sorte Majestæt har to Hoffer, en Pageskole, hvorved der er ansat 7 Professorer; een af disse Negere, Dupotet, giver allene Underviisning i Fransk, Engelsk og Latin. De andre Lærere undervise i Mathematik, Historie, Geographie, Skrivning, Fægtning, Dans og Musik. Der gives ogsaa en Opera i Haity; Orchestret bestaar af een Violon, een Bas og Clarinetter, to Fløiter, to Horn, hvilke Jnstrumenter understøttes af en Trompet. Hoffet har ogsaa et Theater, der bestaar af Konstelskere og Konstelskerinder. Kongen har 8 Malere. (S. Bl.)J Frankrig udkommer med det første et Værk af den berømte St. Pierre: des Tharmonies de la nature, som han har anvendt en stor Deel af sit Liv paa. (S. Bl.)*) Cæsar har intet Beviis meer, og kan ei fordomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Wien, d. 1 Mai. Den 27 April er Erkehertug Johan afreist til Jtalien. - Hs. Majestæt Keiseren har behaget at give General-Feldtmarschal lieutenant Baron Bianchi Overcommanden over Armeen paa høire Pobred. Denne Armee skal kaldes Neapelarmeen. Armeen i Over-Jtalien vedbliver at staae under Cavalleriegeneral Baron Frimonts Anførsel. Fra Jtalien have vi de ønskeligste Armeeberetninger. Den 21de lod Kong Joachim, ved en Skrivelse fra Chefen for sin Generalstab, foreslaae den Øverstbefalende for den Keiserl. Kongl. Armee, Baron Frimont, en Vaabenstilstand. Men Baron Frimont svarede, at han havde Ordre under intet Paaskud at opholde sin Armees Operationer, og at man derfor ikke kunde tænke paa Vaabenstilstand. - Med en den 28 April, om Aftenen Kl. 10, hertil ankommen Coureer, har Baron Frimont indsendt en Beretning fra Feldtmarschallieutenant Grev Neipperg, hvori meldes, at den neapolitanske Armee Natten mellem den 22de og 23de pludselig har forladt den stærkt forskandsede Stilling ved Cesene, og at den med største Jil fortsætter sit Tilbagetog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Barcellona, d. 19 April. I Gaar er Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Angouleme ved lykkeligt Velbefindende ankommen med sit følge hertil fra Cette. Han modtoges af vor Gouverneur med al den Agtelse, der tilkommer hans Rang. Man troer ikke, at Hertugen vil forblive her længe; men mener, at han enten vil gaae til Corunna eller til Lissabon, for at indskibe sig til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Haag, d. 4 Mai. Da en Deel af de russiske Tropper, og af dem, som Sverrig stiller i Marken, for at medvirke til Europas Sags heldige Udfald, skulle føres tilsøes til Nederlandene, saa have alle civile Øvrigheder i de ved Kysterne liggende Stæder faaet Ordre, at modtage disse Tropper vel overalt, hvor de lande, og give dem al fornøden Bistand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
London, den 3die Mai. En neapolitansk Coureer er ankommen hertil. Kong Joachim er saa dristig at forlange, at vor Regjering skal holde sig neutral under hans Krig med Østerrig. - Der er afgaaet saameget Munition og Artillerie til Ostende, at Arsenalet i Woolwich næsten er tømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
- Den russiske Regjering har i Holland aabnet et Laan paa 10 Millioner Rubler, hvoraf det kun skal betale Halvparten tilbage. Den anden halve Deel paatager den storbrittaniske og hollandske Regjering sig til lige Deling. - J begge Parlementshuse have Tractaten til Wien, de Subsidier, som enten allerede ere eller skulle bevilges de Allierede, Genuas og Sachsens Anliggender, og Krigen med Bonaparte foranlediget heftige Debatter. Den 25de April forelagte Lord Castlereagh Underhuset Wienertractaten, med en Note fra Departementet for de udenlandske Anliggender, hvis Jndhold var, at bemeldte Tractat er i Kongens Navn bleven ratificeret af Prindsregenten, og at den skal udvexles, med en hosføiet Erklæring, som gaaer ud paa, at den 8de Artikel i Tractaten skal ansees som forpligtende for de contraherende Parter, efter en giensidig Sikkerheds Grundsætninger for at foretage fælleds Anstrængelse: mod Napoleon Bonapartes Magt, ifølge den 3die Artikel, men at den ikke skal ansees forpligtende for Hs. brittiske Majestæt til at fortsætte Krigen i den Hensigt at paatvinge Frankrig nogensomhelst særegen Regjering. Hvormeget Prindsregenten end ønsker, at see Hs. allerchristeligste Majestæt sat paa Tronen, og hvormeget han end med sine Allierede vil bestræbe sig for at bidrage til en saalykkelig Begivenhed, saa anseer han det dog for sin Pligt at gjøre denne Erklæring, saavel med Hensyn til det, han maatte skylde Hs. allerchristeligste Majestæt, som ifølge de Grundsætninger, efter hvilke den brittiske Regjering ufravigelig gaaer frem. - Tractaten er den 5te April ankommen til London, og Svaret er sendt til Wien d. 8de. Grev Clancarti har tillige faaet Jnstructioner og Fuldmagt ifølge Tractaten til at undertegne en Subsidieforpligtelse. Ved en Separatartikel til Wienertractaten er man bleven enig om, at Engelland, hvis det ikke holder det i 2den Artikel fastsatte Troppeantal af 150,000 Mand i Marken, aarlig skal betale for hver Cavallerist 30 og for hver Jnfanterist 20 Pund Sterling. - De øverste Batterier paa alle Krigskibe af første Rang skulle ufortøvet forsynes med congreviske 24pundige, Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. disponere. Toldte Aargang. No. 39. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, 4 Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Mai 1816. Om Befolkningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
(Jndsendt.)¬ De nyere Tiders Statsmænd synes at være blevne enige om, at ansee et Lands Befolkning som den sande og eneste Grundvold til dets Velfærd og Styrke. Saaledes har man seet Compensationer at bestemmes allene efter Folketallet. Jmidlertid forekommer det Jndsenderen, at et Blik paa Jordblodens forskjellige Nationer ikke saa ganske stadfæster denne Menings Rigtighed. Jkke at tale omden vigtige Jndflydelse, som et Lands Clima og physiske Beskaffenhed har paa dets Styrke og Velstand, piser Erfaring os, at en Nation kan have en talrig Folkemængde, og dog være fattig og uvidende, hvorpaa endog Europa ikke frembyder saa faa Exempler; at den kan være overordentlig talrig og vindskibelig, og dog ikke istand til at forsvare sig imod et kraftigt Angreb af et langt mindre talrigt Folk. Saaledes har China, med en Folkemængde af over tre Hundrede Millioner Mennesker, maattet bukke sig under Tartarernes Aag; en raae, uvidende, fattig Nation, som hverken i Antal eller i Jndustrie og Velstand i nogen Maade kan sammenlignes med Chineserne; og ingen vil vel tvivle paa, at Thina, naar dets Fraliggenhed ikke var dets Værn imod Europæernes Angreb, allerede for længe siden vilde være bleven en obret af een eller anden enkelt Stat i denne Verdensdeel, som maaskee ikke havde den tyvende Deel af dets Folkemængde. Saaledes seer man, at England, med en Folkemængde af høist femten Millioner Mennesker, har undertvunget og hersker i Jndien, i en Frastand af nogle Tusende Mile fra Moderlandet, over flere and tredive Millioner. Den større eller mindre Befolkning er altsaaskkun eet, og maaskee ikke engang det vigtigste af de Elementer, hvorpaa en Stats Styrke og Velstand beroer. Befolkningens Formerelse er tillige af den Natur, at det aldeles ikke er af nogen Nytte, at fremtvinge den - ifald dette ellers er gjørligt - og at kun da, naar den er en Følge af Samfundets forøgede Jndustrie, hvorved Trangen til Mennesker forøges, disses Velstand i Almindelighed tager til i samme Forhold som deres Antal. Men da et Folk kan være talrigt og driftigt og velhavende, og dog mangle den Energie, som er det nødvendig til at forsvare de Goder, i hvis Besiddelse det har sat sig ved sine Anstrængelser, saa bliver denne Energies Opvækkelse og Vedligeholdelse ert af de vigtigste Formaal for Statsstyrelsen. Jntet er, især under en monarkisk Regiering, mere skikket til at svække og tilsidst tilintetgjøre den, end en langvarig Fred. Den Sløvhed og Egoisme, som den saa let udbreder, er værre end alle Krigens Onder. Krigen fører, i det den vækker og anspænder alle Menneskets Siels og Legemskræfter, i disse Kræfters uberegnelige Virkning Midlet med sig til at lægge de Saar, som den har foraarsaget, da de, eengang vakte, ville vedvare at virke, efter tilkjæmpet Fred, ene til dette Øiemed. Men det Folk, der er befængt med hine al Borgerdyd og Fædrenelandskjerlighed dræbende Sielesygdomme, bliver let et Rov for enhver Voldmand, og taber sin Selvstændighed, uden Haab om nogensinde at gjenvinde den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Ny udkomne Skrifter. Noget om Tyverierne &c. (Fortsat.)