JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1804-01-01
Om Borgervæbning. Man indvender ogsaa mod Borgervæbningen: at den borttager den beskæftigede Borger alt for meget af hans Tid. Denne Jndvending har nogen Grund men dog kun, fordi Misbrug ere uadskillelige fra enhver Menneskegjerning. Vel sandt, at den til Øvelserne medgaaende Tid er et Tab for Borgere, der vide at bruge Tiden, men ganske tabt er denne Tid dog heller ikke. Uden at regne at man derved gjøres dulige, til at værne om hvad der er os det kjæreste i Verden, erhverves Legemsøvelse i frisk Luft, og at denne forbedrer Helbreden vil vel ikke nægtes af nogen. Ved at opofre denne Tid, vindes altsaa meget rimeligen en Mængde Tid som Sygdom ellers vilde gjort unyttig. Og en indsigtsfuld og i Ordets rette Forstand Borgerlig Chef vil vide at give selv denne Byrde meget lettende. Tiden, der medgaaer til Ligfærd, kan ikke komme i Betragtning, da det er noget man gjør frivilligt. Og hvo vilde ændse den Tid, den bevæbnede Borger tilbringer ved Jldebrand, til Hielp for den betrængte ulykkelige Medborger. O! at ingen Borger ødede mere Tid end den Vaabenøvelserne fratage ham. Borgerenøder Penge paa Munderinger: Han er som et latterligt Amfibion man seer det ene Øjeblik afveje Vare i sin Butik i affarvevede Klæder, og det næste i fuld Mondur, med Kaarden i Haanden, at anføre et Kompagnie. Disse Yttringer ere saa partiske, at det neppe et værd at besvare dem. Thi lad nu en Piondering være dyrere end en anden Søndagskjol, saa varer den ogsaa deslænger. Den anden Sarkasme kaster Latteren blot paa den der yttrer den. Usselt maa det se ud i det Menneskes Hoved og Hjerte, der ikke anseer enhver gavnlig borgerlig Jdræt fuldkommen ligesaa ædel som Krigerens, og skulde da blot Foreningen af begge Slags hos en Person afgive noget Latterligt! Vor Monark er, efter vor Stats Forfatning, i een Person, Konge (det vil sig. Den øverste civile Embedsmand), Kirkens Overhoved (altsaa geistlig) Overbefalingsmand til Lands og Vunds (altsaa militær. Man seer ham derfor ogsaa snart eivil snart militær klædt, og ingen forundrer sig derover, ligesaalidet som det vilde have været underligt, om den første soveræne Konge havde fundet for godt ved visse Lejligheder at bære det gejstlige Ornat, og derivarefterfulgt af de følgende Konger.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) J store Larsbjørn Stræde lige for No. 195 er et Rendestensbræt yderligt farligt for Gaaende, saavel om Dagen som Aftenen; naar man træder paa den ene Ende gaaer den anden Ende i Vejret og man er da for det meste udsat for at falde og brække Benene, eller prise sig om man slap med forslaaede Lemmer. Jndsenderen havde en Aften nær faaet sit ene Been brækket i denne fatale Fælde. 2) J Klædeboderne, det første Hus paa højre Haand, naar man kommer fra Gammeltorv, er en Rende paa Huset ved en Stentrappe, hvis Munding netop vender saaledes ud mod Fortoget, at hvo som kommer gaaende forbi, i det den flyder, bliver gandske overskyllet af den; kunde dette ikke ændres ved at lade den gaae længere og i lige Linie med Jorden, samt at lade et vel passende Bræt lægge over Renden, hvorunder Vandet kunde flyde ud i Rendestenen. 3) Rendebrættet lige uden for No. 161 paa Kongens Nytorv, hvor hvide Hane staaer over Kælderen, er med den udvendige Side hævet ved Hielp af Stene over et Qvarter i Vejret, hvorved de som om Aftenen vil gaae over Rendestenen paa dette Sted, ufejlbarlig maa falde naar de ikke veed det i forvejen eller erindre sig samme. 4) Uden for No. 5 ved Gammelstrand befindes 2 stygge Jerngitterværk, som er af Udseende som de vare indrettede til at spadsere paa, dog det imellem No. 4 og 5 er det værste, Tilfældet førte en Persen der forbi i Søndags Aftes, som ved at retirere for et Fruentimmer blev derved hængende og istykkerrev baade Frakke og Kjole. 5) J store Kanikestræde lige over for den moldenhaverske Professorgaard ved Siden af Borchens Collegium ligger et Rendestensbræt, der har den svagelige Beskaffenhed, at naar man træder paa den ene Ende vipper den anden saa højt, at en Fod derved let kan knuses. 6) J lille Kongensgade paa Kristianshavn, lige uden for et Pakhus, som er det tredie Hus fra Hjørnet af lille Sophiegaden, er et farligt Hul i Rendebrættet. 7) Uden for No: 25 paa store Købmagergade ere to alt for hældende Rendebrætter, der desuden hvile paa Pinde, der ere neddrevne i Broen, isteden for, paa Jernfødder.
Politivennen, 1804-01-01
Uorden i Roskilde Kro. D. 22 Aug. kom et Parti Rejsende baade paa Henog Hjemrejse til Roskilde Kro, men traf en overmaade ussel Opvartning, da de endog maatte gaae rundt om i Huset for at opsøge Folk. Krostuen var vel paapasset, men Gæstestuerne slet ikke.
Politivennen, 1804-01-01
En Her i Kjøbenhavn. Paa nærværende Tid findes der en middelaldrende svensk Kone her i Staden, som giver sig ud for at kunne here. For nogenlunde oplyste Folk har man intet at befrygte af denne Kone, men dog vist nok for de mindre oplyste og især for halvvoxne Børn, hvilke Udg. flere Gange har bemærket indkaldte af hende i Døre eller Porte, for der at faae Underretning om deres tilkommende Kjerligheds Forstaaelser o. s. v. Hun er som oftest beskjænket, taler des uagtet ikke slet for sig og har en sagte listende Gang. At hun har lange Fingre kan man vel ikke overbevise hende om, skjøndt det synes saare rimeligt. - Hun er iklædt en blaa Trøje, brunt Skjørt, gulbrunt Tørklæde og brunt Skjørt, samt et meget stort hvidt Tørklæde om Hovedet. Hun opholder sig for det meste om Formiddagen i Strandgaden, St. Anne Plads, eller Amaliegaden.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) D. 5 Sept. saae man endnu en Gig kørende over Amagertorv op ad Klosterstræde, og forsynet med skarpe Pigger paa den bageste Axel. Det er højst forunderligt at Ejermanden kan ville udsætte sig selv for den Bebrejdelse, han vist ikke kunde undgaae at føle, hvis en i Mørke opspringende Dreng blev læmlæstet paa disse Pigger. 2) J Grønnegade, paa det Hjørne af Kristenbernikovstræde der er Antonistræde nærmest, ere Fortogsfliserne overmaade skævog farlige for Fodgængeren.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 30 Mk. a 33 Mk. Rug, Td. 26 a 27 Mk. Byg Td. 18 a 19 Mk. Havre Td. - 12 a 13 Mk. Ærter, hvide, Td. 24 Mk. Fersk Flesk. Lod. 12 Mk. Røget dito. Lpd. 18 a 20 Mk. Æg Snesen 24 Sk. Smør, Pd. 18 a 20 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uorden ved Stenkuls Udlevering. En Tønde Kornvare at maale betales sædvanlig nu med 2 ss. men saa er og all videre Tryglen forbi, og dette er og vel betalt. Da een Mand tager derimod og kan fortjene anseeligt. En Tønde at bære detales og sædvanligen kun med 1 ss., og den som bærer maae endda betale trende Hielpere deraf, men det er hans Sag og Køberen besværes slet ikke meer. Men her gjøre de Folk Arbejdet selv, som modtage Betalingen, men ved Kulmaalingen derimod lader de bestalte Maalere og Dragere Arbejdet forrette ved deres Haandlangere, og modtage dog al Betalningen, som skal være 2 ss. p. Tønde til Maal, og 2 ss. til Dragerne, og for al denne Betaling lade de ikke allene Arbeidet ligge, men man seer dem sielden ved Skibene, saa at man i stridige Tilfælde ingen har at holde sig til og altsaa bliver overtryglet saaledes, at man ikke kommer ud med Arbeidspenge for hver Tønde Kul under 6, 7 a 8 ss. fordi man ej veed hvad man skal give for at fornøje disse Folk, der endda med alt dette kun har maadelig Fortjeneste for deres sure Arbejde. Desuden have disse Folk atter deres Fursvandsere en i Rummet og en paa Vognen, og Gud naade den, der ikke vil give Fursvanserpenge. Dragerne paastaae, at de blot behøve at kaste Kullene paa Vognen, uden at lempe dem. Det var derfor got om der var en Formand bestandig paa hvert Skib, som kunde medtage Betaling for det hele og siden afgjøre Tingen selv med de andre Arbeidere, at man ikke skal staae og betale til 8 a 4 forskjellige Partier af Folk under forskjellige Navne, og endda have Misfornøielse i hvor gavmild man er, thi den ene fortryder paa naar den anden faaer for meget.
Politivennen, 1804-01-01
Forslag til Theaterdirexionen, J Anledning af den stærke Trængsel ved Kassererhullet i Komediehusets Forfal maae man gjøre opmerksom paa en Jndretning ved dette Hul, som man troer vil meget formindske Trængselen og vil sikkre de arme Soldater fra saaledes at indkribes som nu, de kan derfor gierne staae der. Man sætte nemlig en halv Cylinder uden for Hullet, som naaer fra Gulvet optil Hullet; denne forhindrer fra at kuibe Billettagere saaledes ind i Hukken, 2) det giver en Plads uden for Hullet til at tælle Penge paa, 3) det beskytter Soldaterne som nu kan staae temmelig roelig paa hver Side af Cylinderen, allerhelst om man endnu vil sætte et Bret uden for den.
Politivennen, 1804-01-01
Slet Ølforsynelse for Frederiksberg. Bryggerlauget i Kbhvn. skal forsyne Frederiksbergs Jndvaanere med Øll, men det gaaer saaledes til, at naar man bestiller Øll og betaler paa Langshuset i Dag saa maa man undertiden bie flere Dage inden man faaer det. Jeg har nu daglig nogle og tyve Arbejdsfolk i Marken. Jeg bestilte Øll og betalte det i Torsdags den 6 Septbr. da det blev sagt, at jeg ikke kunde faae førend Mandag d. 10 nu er det i Dag Tirsdag og har endnu intet Øll bekommet. Vand vil danske Arbejdsfolk ikke drikke, og Melk eller Melk og Vand kan de ikke alle taale, intet Øll er man istand til at faae paa de mange Vertshuuse at købe, da de alle klager at de ej strax kan saa Øll for Penge fra Langshuset. Det er underligt at saadant kan existere i en Kornland, saaledes gik det mig i for, og saaledes hvert Aar.
Politivennen, 1804-01-01
Om Proklamer. Da med Proklamata Navnene ere det vigtigste, som behøver at falde i Øjnene og alt det øvrige er kun en lumpen Formular, saa bør disse Navne trykkes med dobbelt saa stor udmærket Stiil. Saa ubetydelig er denne Sag ikke, som man vel kunde troe, thi al Tidsspilde er skadelig, og for at spare Tiden at forsømme at læse Proklamaterne kan ogsaa have slemme Følger. Ligeledes bør Adressavisen kortelig melde de Proklamata som findes i Merkur, Berlings, Hamborg, Avis etc. om det saa kun var ligesom med uindløste Breve at Navnene af de indkalte hvert 1/2 Aar indførtes alfabetisk.
Politivennen, 1804-01-01
En Jndretning af større Nytte end Kirkebøger. J Kirkebøgerne skulle alle Fødseler, egentlig alle Daabforretninger, indskrives, og i mangfoldige vigtige Tilfælde i Livet kommer denne historiske Opskrivning til Gavn. Denne Jndretnings gode Hensigt er erkjendt, men dens Hensigtsmæssighed er yderst ringe. Det kommer an paa, om en Pligt opfyldes, hvorpaa intet Opsyn hviler, med andre Ord, om der ikke engang imellem af Glensomhed af Magelighed forsømmes at skrives i Kirkebogen. Det kommer an paa, om ikke en saadan Kirkebog forkommer, hvilket ikke allene er et muligt, men et ikke fjeldent indtræffende Tilfælde. Endelig er en saadan Kirkebog henliggende i en Krog af Riget, medens den, der ønsker Underretning deraf, kan være langt derfra i en anden. Om Dødsfald ogsaa opskrives i Kirkebogen, eller rettere talt Jordpaakastelsesforretningerne vides ikke, men skeer det, da har jo det samme Mangelagtige ogsaa der Sted. Om Bryllupper, Ægteskabsskilsmisser kan samme siges. Alle disse væsentlige Efterretninger haves da langt fra ikke saaledes som de burde, saa ikke almindeligen, utilintetgjørligen og fuldstændigen, som de burde haves i et velordnet Borgersamfund. Et Forslag til en som man troet bedre Jndretning herved er dette: Enhver Præst burde ved Aarets Ende til sin Biskop fuldstændigen indsende Lister over alle Fødseler, Dødsfald, Vielser og Skillemsser i sit Sogn, eller hvorved gejstlig Handling af ham var fuldført. Og hver Bisp burde paa Stiftets Bekostning lade disse aarlige Lister trykke i Stiftets Tidende. Det vilde være let her at udvikle de mange Fordele af en saadan nyttig og tillige mageligen iværksættelig Jndretning; men det vilde derhos være højst overflødigt, da engver Embedsmand ved første Øjekast har overskuet samme.
Politivennen, 1804-01-01
Atter et Par Ord til Bedste for Publikums Øjne og Næser. Allerede ofte før er det i disse Blade ønsket, at den megen hensulende Tang ved Esplanademuren, imellem Kastellet og Toldboden, maatte optages, som bekvemmest, uden Pengetab, ja endog med Pengefordeel kunde skee, naar som foreslaget dette Sted indrettedes til en Baadehavn. Men samme Sted har endnu en anden Kilde til Stank, den i den senere Tid didhen forlagte store Skarnkiste. Det er en Mangel som virkelig skriger om Afhielpning, at denne saa stinkende Fos ikke, som alle vore andre Skarnkister, er bedækket. Denne Pligt imod det store Publikum, som dels paa Esplanaden, dels paa Toldbodpladsen, søger Fornøjelse, haaber man snart at see afhjulpet. Dersom hertil behøvedes endnu flere Bevæggrunde, end dem Øjet og Næsen strax fremgive, saa tør man vel yttre, at man for Fremmedes Skyld saa meget som muligt bør skjule den skrækkelige Vansir vor saa skjønne Toldbodplads har faaet ved dette ækle Vælds Forlæggelse der ind paa. Det hører ikke til min Materie her at drøfte om dette ogsaa var det bedste Sted til en Skarnkistes Anlæg, for Havnens Skyld; - om det er sandt at denne Kiste ikke nok bundsætter de grovere Dele, der fylde Havnløbet, - og om det er sandt, hvad virkelig er forsikret Anmældeken at Vandet ved Bommen saaledes forpestes af dette Væld, at endog Fiskene i Kvaserne døe, hvis man ikke saa hastig som muligt seer til at komme Stedet forbi. Saameget er vist, at en god Bedækning, maaskee og en bedre indvendig Jndretning, vilde i en stor Grud formindske denne Kistes Væmmelighed.
Politivennen, 1798-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Det i No. 2 S. 31 anførte Rygte om en Glarmesterdrengs Udplyndrelse, er nu befundet urigtigt. Drengen har selv tilstaaet for sin Fader, at han ved slet Selskab og Spil var forledt til at skaffe sig Penge paa den Maade. Drengen er ellers flink, og kan, naar han forbedrer sig, blive en duelig Borger i Tiden. 2) J Andledning af Spørgsmaalet: No. 3 S. 44 melde vi med Fornøjelse, at Rendestensbrettet for Jndgangen til Runde Kirke nu er istandsat. 3) Derimod har Muurmester Qvist ikke allene ej borttaget det paaankede Tømmer af hans Fortog i l. Strandstræde, men endog gjort galt værre ved at tilsperre det halve af Kjørebroen med en uhyre Stabel af Muursteen. At Bygherrer stable Steen op udenfor deres Tomter, kan til Nød gaae an, hvor Gaden ikke er alt for snever, men at Muurmestere, eller andre der bruge fyldige Materialier, istædet for at hensætte disse paa ejede eller lejede Pladser eller i Magasiner, anmasse sig Gaden, som er Borgernes fælles Ejendom, er en aabenbar Uret.
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelser. Det paaankede Skarnkistelaag ved Frue Kirke paa Nørregade er istandsat.
Politivennen, 1804-01-01
Om Gaderenovations- Forpagtningen. Det Forslag har været gjort i disse Blade, at lade ved alle Byens Porte optegne, et Aar igjennem, hvor mange Læs Gadeskaren Js og Snee der af Byen udkørtes. Denne Optegnelses store Nytte er indlysende, da man, ved at fremlægge den til offentligt Syn, allerlettest vilde faae Kontrahentere. Det kan derfor ikke andet være end at vor aarvaagne Magistrat har agtet dette Middel sit Bifald værdigt, og ifølge af de derved erholdne Oplysninger endnu mere har fundet Aarsag til, at udsætte Lisitationen og ikke give de forrige Kontrahenteres overdrevne Forlangende Plads. J denne Anledning torde man endnu foreslaae den Forandring i Lisitationen, at afsondre al udenports Renovat en fra den indenbyes, da altsaa Kontrahenterne des tydeligere kunde dømme om den sidste, der er tillige den vigtigste. Anmelderen kan ikke andet end gjentage det ønske, at en eller anden af Stadens Kapitalister maatte finde denne Gjenstand sin Hielp værdig. Han vilde kunne gavne Staden og sig selv anseeligt.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske til Guvernementet. Dersom Jndsenderen ikke tager Fejl, naar han troer, at Kontraskarperye udlejes af Guvernementet, saa vover han at hendrage sammes Opmærksomhed paa den Dyrhed alt Havegrønt staaer i her i Staden. Dette er en Mangel ved Kbhvn, som ikke kan andet end virke ufordelagt gen paa Dødeligheden, og hvis nærmeste Aarsag maae jeg i Konens Amts Bønders betageligge ovenskelig bagvendte Tænkemaade, da de fleste heller købe Grønt paa Kbhvis Torve, end lægge sig efter den saa gavnlige Havedyrkning. Noget vilde sikkerlig gjøres i denne Sag til det bedre, om Guvernementet, naar nærværende Forpagtning af Kontreskarperne imellem Vester og Nørreport, hvorved de blot ligge til Græs og Korn, er udløben, da ikke at bortforpagte dem, uden paa de Vilkaar at de skulle bruges til Dyrkning af Havesager.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Naar nu Dags Posten ankommer Mandag eller Løverdag til Helsingør, og under dens Expedision Hamborger Posten tillige, saa bliver hiin strax expederet, saa at Kartet udhænges og enhver kan faae sine Breve, under Hamborger Postens Expedition. 2) Udenfor det Augustenborgske Palæer det beskadigede Rendebræt istandsat.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) J store Kannike Stræde uden for Huset, der har (saavidt man kan skjemte) No. 31, hænger nogle Kjæder af et bortrevet Rendesteensbræt, hvis Savn føles meget for Fodgængerne. 2) Paa den ubrugte Pomp paa store Købmagergade hen mod Højbropladsen findes paa Tiden et fremstikkende Stykke Jern, hvorpaa de forbigaaende let river deres Klæder. 3) Kælderbeboerne i Gaarden No. 18 i Vimmelskaftet, synes ganske at vilde nægte de gaaende Personer, Brugen af Fortaaget, eftersom de ikke allene med deres Vare spærre det, men sørger ej heller for at et Bræt bliver lagt over Rendestenen hvoraf der dog sees Spor til at der har været et. 4) J Pilestræde paa Hjørnet af Anthonistræde staae to Afvisere, hvoraf især den søndre er meget besværende for Fodgængere, da den hælder ind over Fortoget, som dog her, formedelst Gadernes Smalhed og den stærke Færsel er et saa nødvendigt Tilflugtsted for de Vandrende. 7) J Bondegaden, hvor dog nu allerede er en langtfra ikke ubetydelig Færsel, er ikkun een Lygte tændt, hvilket gjør Gaden mindre bekvem, end den ellers vilde være. 6) Endnu haver Brolægningsvæsenet ikke paaagtet den Opgivelse, der i disse Vlade er gjort af Huller i Fortogsbroen uden for det Hjørne af Østervold til Sølvgaden, hvor der har været repareret. Muligt paaligger det Husejeren (som her er saavidt vides Kongen) at istandsætte slige Huller, men dersom han forsømmer det, hvo minder ham da derom? Rimeligvis det Væsen, hvis højeste Tragten det bør være, at Brolægningen allevegne er istand. 1) Uden for Hjørnet af Østervold og Sølvgaden ligger en Skarnbunke, der altid er mægtig stor. Renovationskontrahenterne have en saa fordelagtig Kontrakt, at de virkelig burde skamme sig ved at lade saa mange Møddinger ligge, som man nu træffer. 6) Jdelig seer man Brolægningsfolkene begaae den Forseelse, at føre Sandlæs hen til de Steder de Dagen efter ville udbedre. Man haaber at dette for Eftertiden bliver Dem forbudet, da Fodgængere om Natten falde derover. 9) Atter har man bemærket, at Fiskehandlerinderne ved gl. Strand overkaste Gaden og Torvet med Fiskeindvold og Urenligheder. Hvor væmmeligt dette er for Øjet, og hvor ubehageligt at træde paa, forestilles let; men det var at ønske at hermed maatte haves nogen stræng Jndseende, og Konerne tilholdes at have en egen Bøtte til slige Ting; thi at kaste dem i Vandet burde ikke heller tillades. 10) Paa Hjørnet af Graabrødregade og Ulfeldtsplads er nylig en ny Bygning opført, hvorved Loven om at afstumpe Hjørnerne er forsømt. Man ønskede at vide om der senere er udgaaet noget Bud, der fritager fra bemældte Lovs Bydende.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 30 Mk. a 33 Mk. Rug, Td. - 26 a 27 Mk. Byg Td. 18 Mk. Havre Td. 9 a 11 Mk. Ærter, hvide, Td. 28 Mk. ersk Flesk. Lpd. 10 a 12 Mk. Røget dito. Lpd. 18 a 19 Mk. Æg Snesen 20 a 22 Sk. Smør i Pd. 18 a 20 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske til S. T. Overrabineren Hr. Ge, dallia. Ved Elias Delbacos Jordefærd, den 12 i denne Maaned, har Overrabineren ved den jødiske Menighed, Hr. Abraham Gedallig, der ellers er ligesaa bekjendt ved sin Retskaffenhed, som ved sig Lærdom og Religions Jver, holdt en Tale, hvori han blandt andet har ivret mod den nyere Skik blandt Jøderne, at lade deres Afdøde henstaae i nogle Dage førend de jordes. Da nu denne Skik er grundet paa den nyere Lægekonsts heldige Fremskridt, og den efter de skarpsindigste Mænds videnskabelige Undersøgelser, end ikke skal i nogen Henseende være stridende, enten mod Religions-Stifteren Mosess Forskrivter eller mod Talmudens Bud; saa er det højeligen at formode at ovenmeldte Overrabiner med Hensyn til dette Æmne maae være rykket et Skridt videre frem i religiøs Lærdom end alle hans berømte Forgængere eller Samtidige, og var det derfor at ønske: at han enten selv velvilligen, eller dertil af Regjeringen igjennem Sundhedskoll giet opfordret, offentligen opgav de Grunde og Motiver, som have bestemt ham til at anbefale en Fremgangsmaade, der synes at være saa stridende baade mod Menneskekjærlighed, og alle de Fornuft-Princips, samt videnskabelige Bemærkninger, som nu hyldes af den jødiske Menigheds mest oplyste Mænd.
Politivennen, 1804-01-01
En farlig Hund i Jægersborg. Løverdagen den 15 Septbr. blev Anmelderen heraf, som gik forbi et Huus i Jægersborg, ligeover for Kroen, formodentlig Marketenterens, anfaldet af en stor Hund, der kom med et farende ud af Huuset, Anmelderen der ej var frygtsom gik desuagtet ganske roelig, men med eet griber denne Hund bag til efter Benene, og til Lykke faaer den ikkun fat i det eene Skjøde paa Kiolen, der maatte undgielde og blev sønderrevet. Anm. gik til dette Huus, hvorfra Hunden kom ud og spurgte hvo der var Ejermand af denne Hund. De svarede at det var Majorens; en Person, som der var tilstede, der lod til at være Kudsk eller Tjener, sagde at de kunde have ladet være at hisse ham paa Folk, deraf maatte Anm. formode at nogle Husarer, som der var tilstede havde vildet have denne Fornøjelse, hvorved mange andre, som denne Gang Anm., let kunde blive bidte, dette findet han at være Pligt at bekjendtgjøre, for at andre, som passere der forbi, kan vogte sig for denne glubske Hund, tillige med venlig Anmodning til S. T. Hr. Majoren, at denne Hund, ifald den tilhører ham, for Eftertiden maatte blive bunden.
Politivennen, 1804-01-01
To Uordener i Helsinger. J Biergegaden haver Bager Borup fik Plankeværk staaende langt over Rendestenen ud paa Gaden, som gjør Hinder i Passagen, især naar Gjenboen lader sine Porte, der gaae op ud til Gaden, staae aabne, som næsten daglig skeer, og hvorved Folk lettelig kunne blive overkørte, i Besynderlighed naar tvende Vogne møde hinanden, som ofte træffer i denne smalle Gade, hvor der er stærk Færdsel fra og til Byens Torv. Denne Bagers Rendesteen er og inden for dette hans Plankeværk, jevnlig opfyldt med Ureenlighed, som hindrer Vandets Løb og foraarsager utaalelig Stank af Blod og anden Uhumskhed, der kommer ovenfra Slagterens og forraadner i Rendesteenen i heede Sommerdage. Det var derfor at ønske, at Bageren, der ellers i sin Dont er en flink Mand, blev paalagt at borttage sit Plankeværk, at holde sin Rendesteen renset, og, om ham behagede, at slaae Brædder for sine nye Vinduer og Dør. Paa Døren i Raadstue-Bygningen staaer endnu malet, at der er Hvedemeel etc. at faae til Købs, skjønt Meel Boutiguen er flyttet derfra, hvorover Folk gaaer forgjæves til Raadstuen for at købe Meel.