Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-24
Frankrig. Det bliver bestandig synligere i hvad Forlegenhed Conventen sættes, naar der tales om Robespierres og hans Medskyldiges Tyrannie. Selv en af Medlemmerne, Freron, raabte nyelig, efterat han først havde afskildret al den forbigangne Afskyelighed. Maae jeg ikke frygte for i det jeg tegner dette Malerie, at jeg har anklaget Conventen for Frankrig, og Frankrig, for hele Europa, Freron bevarede sig selv strax disse Spørsmaale, i det han sagde: "Den Agtelse og Tiltroe som Robespierre havde revet til sig, dannede en saa hellig Vold om ham, at baade Nation og Frihed, havde staaet i Fare dersom vi havde overladt os til Utaalmodighed og styrtet Tyrannen før. Det almindelige bifald hvormed den hele Forsamling antog disse Yttringer, viiste tydelig, hvilken Tieneste Freron ved dette Sophisteri gjorde dem, da den, i det mindste til syneladende forsvarede dem saavel imod de hemmelige Bebreidelser de maae giøre sig selv, som den imod dem offentligen tiltagende skadelige Meening. Jmidlertid vil det dog blive vanskelig at udsone sig med den sidste. Den vedvarende Bevægelse iblant Folket er et Beviis paa, at man ikke saa let kan glemme det forhen skeedte, eller overtyde sig om at Conventen er saa gandske uskyldig deri. Den Jdee, som fornemmelig synes at have bemestret sig Folkets Hoveder, er det Ønske, at Nationalforsamlingen maatte blive sammenkaldet, for at vælge en nye Repræsentation, et Ønske, hvis Realisering, ei alene maa være Conventen skrækkelig, men kan endog giøre en Ende paa Republiken og det nu herskende Regieringsystem. Den 1ste Sept. udgik efter den sidst gjorte Indretning af Velfærds=Udskuddet Billand, Varennes, Collot d'Herbois, Tallien og Barrere. J deres Sted ere indtraadde Delmas Merlin fra Douay, Cochon og Fourcroy. Egentlig skulde efter Loddet Cornet, Lindet og Barrere udgaaet, men da Billand Varennes og Tallien frievillig tog Deres Afskeed, saa gik llene Barrere ud efter Loddet. Tallien der for 4 Uger, siden var indtraadt deri, gav over denne sin frivillig Afskeedtagelse følgende Oplysning. "Alt for mange Dage siden har jeg lagt Mærke til hvad der foregaae i denne Forsamling, og har gjort Fædrenelandets Lyk og det Offentliges Vel til mit Hovedøiemærke, samt med alle gode Borgere sagt: "J en Republik maa ingen Person sætte sig i Grundsætningernes Sted. Kan en Persons Nærværelse i et af Udskuddene være en Anstødsteen, eller en Hindring i Revolutionens Fremme saa maae han dømme sig selv til en Slags Forviisninaf det. Det er Tid at Menneskene staae tilbage for Grundsætningerne, at Frihed, Lighed og Retfærdighed forener alle Stemmer. Langt være det fra mig, at udsaae nye Uenighed iblant Conventen, der allerede saa længe har forstyrret den. Jeg bringer altsaa i dette Øieblik al Egenkierlighed og Privatfølelse til et Offe paa Fædrene=Landets Alter, forlader Velfærdsudskuddet, og gaar i Række og Geledder for med fællede Kraft at bestride alle Republikkens Fiender: Maatte min nærværende Beslutning, være Epoche for Folkets sande Venners Forening og dets Fienders Tilintetgiørelse. Den 2den Septbr. udgik ligeledes af Sikker, hedsudskuddet: Elie Lacoste, Vouland, Badier, Moses Bayle, og i disses, saavelsom i de forhen afgaaende Davids, Lavicomteries og Jagots Sted, kom Bourdon de Olse, Colombel, Meaulle, Claucell, Mathien, Mommanau, og Lesage-Senault. Rühl er formedelst Svaghed udgaaet af Sikkerheds Udskudde- og Lavasseur kommet i hans Sted. Lecointre har ligeledes taget sin Afskeed. For at kunne giøre sig et tydelig Begreb om Conventsdebatterne over meere Strenghed eller Mildhed, bemærker man, at de Medlemme, som kalder sig Bierget, have deres Sæde paa den venstre Side af Sahlen, følgelig gives der ingen høire Side. De viser sig endog forskiellig deri, at ganske øverst sidde Vennerne af det gamle Velfærdsudskusom endnu vedblive at fordre Strenghed imod de Ad lige og Geistlige. J Midten sidder det mildere Partie, der blot forlanger Retfærdighed og kalder de første Mordere og Drabsmænd. Nederst sidder de som et ganske bekiender sig til det strengere Partie, ere temmelig talrige, og stemmer i Almindelighed med de mildere Partie. Treilbard forelæste i Velfærdsudskudets Navn at i Feningen Conde var efter General Scheerers Beretning funden 161 Kanoner, 6000 Flinter foruden Besætningen Flinter, 300,000 Pund Krudt, 100,000 Kugler og Bomber, 1,500,000 Patroner, 600,000 Pund Bll. og Levnetsmidler til 6 Maaneder. Festningen var best muelige Forsvarstand med Cassematter for en endnu stærkere Garnison end den der værende som var 160. Mand stærk. Garnisonen er som Krigsfanger tilstaae, frie Afmarsch, men maae ej tiene inden de er bleve udløste.