JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Ved Skifte i Aaret 1320, efter afgangne Skovfoged Peder Hemmesen i Æ i Hilpemarkshuset i Leilinge Sogn, under Walløe Stift i Sielland, en den Afdødes Søn Adam Gotlob Pedersen eller Hemmesen bleven udlagt i Arv 135 Rbdlr. 5 s. Sedler og Tegn; denne er vel under Skiftebehandliggen indkaldt med 12 Ugers Varsel, men mødte ikke, eller lod møde, og altsaa er denne Arvedeel paa anordnet Maade forsikret under Stiftets Overformynderie. - Da nu hans Sødskende, som ikke har erfaret noget om hans Opholdsted eller Tilværelse siden 1804 ved Siellandske Rytterregiment, formoder hans Død eller Ophold i Udlandet, saa bliver benævnte Adam Gotlab eller Arvinger, efter Anmodning, herved indkaldet med Aars og Dags Varsel at ligitimere sig for mig som Skifteforvalter. Billesborg pr. Kiøge i Sielland, den 25de Juni 1821. Petersen. i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Æ Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenberg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter constitueret Skifteforvalter i Christianssteds Jurisdiction, paa Vort Elland St. Croix i America, Mathias Roblsen, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den, ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, maae indkalde alle afdøde Madame Eliza Foster, og efterlevende Huus band Edward Fosters fælleds Boes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vores Landsoværet samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Stats tilende, Adressecomptoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og lige des med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst Ber vestindiske Landsoverret og alle Underretter paa Vore vestindiske Ef lande, samt 3de Gange indført udi St. Croix har skevestindiske Regierings Avis, indkalde alle bemeldte Cliza Fosters og Et ward Fosters fal leds Boes paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte constitueret Skifteforvalter Mathias Røblsen at anmælde og beviisliggiøre. Og skal fornævnte Mathies Røhlsen være pligtig til, at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore samt de vestindiske Sields=Liqvidations Commissioners BogholderComptoirer paa meerbemeldte Ellande, og herom erhverve Attest, da Paclama i andet Fald ei skal ansees gieldende med Vore Fordringer og at er Rettigheder, samt at lade samme Ord til andet indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Slaat tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Efter Hs. Majestæts ellernaadigste Befaling, Den Kongelige danske vestindiske Regiering, St. Croix, den 24de October, Pend Røjenøen. Rethe. Mourigen.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
J Hansten, Bevilling for constimeret Skifteforvalter i Christianssted, M. Rassen, at maae ved Proclama, som læses ved Retterne og indryk les i Aviserne, indkalde alle afg. Madame Cliza Fosters, en efterlevende Huusbond Edward Fosters fælleds Be Creditorer.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Ja Hans Lauesens Enke c. C. i Errigstedt og de for hans Børn beskike lede Formyndere have opgivet hans efterladte Boe til Rettens Behandlig, saa indkaldes herved paa Rittens Vegne ved Lovens Straf, med 12 Uger, Varsel, fra dette Proclams sidste Bekiendtgjørelse regnet, Alle og Enhver som formene at have lovlig Krav eller Fordring til forbemeldte Hans Laug sens efterladte 1 1 Fæstegaard i Errigstedt, Haderslev Herred og Amt, samt øvrige Formue, ligesom ogsaa de der maatte være det noget skyldig eller hav Pant i Lænde af den Afdøde, at melde sig leget mode udt Haderslev Hested Actuariat. Haderslev, den 20de Juni 1811. Lassen. Ejer estøde Forgekarl Christian Madsen der i Byn, er indkaldt at vare en fraværende Søn navnlig Mads Christensen, omtrent 32 Aar gammel, men som hans Opholdsted er vides, saa bliver han herved med 6 6 og 12 Ugers Varsel indkaldt at møde for Skiftet; herved bemærket, at Boets Omstændigher ikkun er maadelig, og formaaer et at bekoste Proclama N. med Aars og Dags Varsel. Middelfart, den 22de Juni 1821. C. C. Kummel, const. J Berger og Kiøbmand hans Christian Hjørth he af Lyen ber Af opgivet sit Boe til Skifterettens Behandline, saa indkaldes herved, i Følge udstædt Proclama af Dags Dato, som vorder læst ved vedkommende Renter, med 12 Ugers Varsel samtlige Creditorer i fornævnte Boe, til at anmelde og J. beviisliggiøre deres Fordringer paa samme for undertegnede Skifteforvalter. En Skiftesamling i Boet er berammet at afholdes Onsdagen den 18de i næste Maaned, om Eftermiddagen Kl. 2 paa Rødbye Raadstue, hvortil Creditorerne indbydes for at tage Bestemmelse angaaende Salget af Boets faste Eiendomme, og antages det, at de Udeblivende samtykke hvad der af de Mødende vedtages eller af Skifteretten i foredent Fald besluttes. Rødbye Byefoged-Contoir, den 23de Juni 1821. C. G. Kruger.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof B og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Vognmand Søren Petersens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionen, at anmelde og beviisliggjørderes Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Om Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissien, i Kiøbenhavn, den 25de Juni 1821. Nielsen. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
(180 1820 & 21) Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kom sogelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, ere alle dem, som maatte have Fordring udi afgangne forrige Høker Jens Nielsen Backmanns Boe her i Staden, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Krav for os i Skiftecommissionen ; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, at anmelde og bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission co i Kiøbenhavn, den 18de Juni 1821. Nielsen. J. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de f. M., som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret, samt Hof= og Stadsret, saaledes lydende : Vi Frederik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Juveleer og Klasselotterie Collecteur Joel Peine af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for Landsovertets samt Hof= og Stadsrets Procurator Johannes Nicolai Høst, at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen 20de Februar 1717, forbeholder ; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i ovennævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 25de Mai 1821. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. R.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Monrad. Hansen. Peste. Lassen. Aagesen. Fischer. Stebust Cancellist. Bevilling for Juveleer og Klasselotterie Collecteur Jøel Petne af Kiøbenhavn, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som formere sig at have noget hos mig at fordre, med deres Paastand at fremkomme, og deres Krav inden bemeldte Tids Forløb for Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator Johannes Nicolai Høst, boende i Hyskenstrædet No. 141. 2den Sal, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 18de Juni 1821. J. Peine.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
J Følge Proclama, som i Dag er læst ved Hann Herredernes Ret og uden henstand vil vorde læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, Credi og Debitorerne i Peder Jacobsen til Sønderskousgaard i Øster Svenstrup, Soen under Øster Hann Herred i Hiørring Amt, hans til Skifterettens Behandling overgivne Boe, de første til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste for at betale deres Skyld. Hann Herredernes Contoir i Kliim, den 9de Juni 1821. Kler, constitueret Skifteforvalter. Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne An Pedersdatter, Enke efter forhen afdøde Skomager Jens Poulsen, her i Byen, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Forordningen 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter. H. H. Gyldenfeldt. Sorøe, den 21de Juni 1821.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Bortforpagtning. Vandagen den 16de Juli førstkommende, Eftermiddag Kl. 3 Slet, bliver, Ø i Følge det Kongelige Rentekammers Ordre, ved Auction, som afholdes paa Hr. Cancellieasse for og Birkedommer Hansens Contoir paa Forhaabnings holm ved gamle Kongevel, opraabt til Bortforpagtning paa 3 a 6 Aar; Lodderne No. 1, 3 og 4 i den saakaldte Dronningens store Enghauge udenfor Stadens vestre Port Conditionerne, som paa Auctionsstedet bekiendtgjøres, ere tilligemed Kaartet forinden til Eftersyn paa Kiøbenhavns Amtstue dag Børsen Nr. 73.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Auctioner. Sirsdagen den 3die Juli afholdes Auction over Græsset i de Kongelige Skove i paa det Frederiksborgske Distriet til Høislet, samt over Græsningen i Reyde Plantage Ved samme Auction opraabes til Bortsalg circa 60 Favne kløvet Bøgebrænde i Besterskov. 50 - - i Fresløv Indhegning. 120 - - - i Uggeløseskov. i Brødeskov. Auctionen begynder Kl. 10 i Brødeskov, og ender paa Frederiksborg Tinghuus. Sarauw. J Følge Forliig og Execution bliver den under No. 3 i Waldbye paa Kiøbenhavns Amt beliggende, af Kystbefalingsmaad og Gaardeler Peder, Jensen iboende Gaard, hvis Bygninger i Brandkassen ere assuerede for 2240 Rbd. Sølv, med dens tilhørende fortrinlige gode Jorder, bestaaende af 4 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb Hartkorn, samt den heri nedlagte Sæd og sammes Afgrøde, offentligen til Salg opbuden, nemlig : førstkommende 3die Juli om Eftermiddagen Kl. 3. 6te Juli dito dito, og 20de Juli om Formiddagen Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Hr. Cancellie Assessor og Birkedommer Hansens Contoir paa Forhaabningsholm ved gl. Kongevei, og den 3die og sidste Auction paa det sælgende Sted selv. Conditionerne Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene m.v., ere forinden til Eftersyn hos Stahlfest, Procurator, boende i Stue Etagen i Gaarden No. 107. i Kattesundet.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Torsdagen den 5te Juli førstkommende, og paafølgende Dag, bliver holde offentlig Auction i Langebets Gaard, over en betydelig Deel godt Jndboe, Sengeklæder, Linned, Sølv, Kobber, Tin, Jernfang m.m. Trykte Cataloger kunde fra den 27de d. M. erholdes hos Boets Jnkassator Forvalter Petersen paa Nysøe, og paa Byefoged Contoiret i Præstøe, Præstøe, den 22de Juni 1821. J Auctions-Directeurens Hr. Cancellieraad Møllers Fraværelse, Badskuber, constitueret.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
Torsdagen den 5te Juli førstkommende, bliver i Middagsstunden paa Børsen, i Følge Forliig og derefter passeret Execution, ved 1ste Auction opraabt til Bortsælgelse : Chaluppen Fortuna, ført af Capitain Michelsen, beliggende red Holms Plads. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende paa Høibroeplads Nr. 51.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
paa saadved Mark i Hansted Sogn, Boer Herred, Kiærsgaard : mul fra Helene, af Parter 3 Tdr. 7 Stor 2 er tilligemed et sæ skildt til Gaarden indkiøbt Stykke Eng, af Hartkorn, a Stør 1 Fdkr., saa og Gaardens Besætning, tilhørende Mik i Jørgensen Grader, bliver efter Reqvisition grundet paa Forlig, stillet til offenne Auction : Torsdagen, den 12te Juli, dito den 26de dito, og Mandagen, den 13de August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Gaardens Bygninger ere nye og gode; Vaaumat haset beqvemmelig og vel indrettet ; Udsæden 18 til 20 Tdr. Rug. 14 af 15 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre, 3 Tdr. Erter 1 Td. Bikker, 4 a 5 Tdr. Boghoede ; den aarlige Høraal 30 til 40 Læs. Til Gaarden haves nonstiærlig ga Tørvejord, derforuden et godt Stykke ung tær sluttet Bøgestor 5 til derfra Første og anden Auction afholdes her paa Contoiret, hvor Condi fonerne forinden ere til Eftersyn ; 3die og sidste Auction derimod paa selve Gaarden, hvorved den absolut bortsælges til Tiltrædelse strax. Lysthavende indbydes, og tiener dette Avertissement tillige til vedkommende Pantecreditorers Efterretning i følge Placatin af 22de April 1817. Boer og Rilm Herreders Contoir i Horsens, den 16de Juni 1821. I Holst, const. Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
de forhen averterede Auctioner over Lars Andersens Gaard med Eiendomme i Boer Hjelmslev Herred bliver ikke afholdte, hvorimod bemeldte Gaard med Eiendomme af Hartkorn Jordskyld 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skerskal 2 Dr. 1 Alb, bliver, i Følge Forlig og derefter passeret Udlæg, stillet til 3de offentlige Auctioner efterskrevne Dage, nemlig : Mandagen den 16de Juli dito den 3de bus er i Aal. dito den 13de August ) hver Dags Formiddag Kl. 10. Første er anden Auction holdes paa Tingstedet der i Byen, men 3die Auction, hvorved Eiendommen at solut bortsælges, paa selve Gaarden i bemeldte Boe. Denne Avertissement tiener saavel tilPantecreditorenes som Lysthavendre Efterretning. rusten Skanderborg, den 13de Juni 1821. Auctions-Directeur. Ja Hovedgaarden skaarenelle paa Langeland, med underliggende Bøndeos, atte ved de trende derover afholdte Auctioner, er blevet kortsolgt saa vorder 4de Auction over samme afholdt førstkommende 18de Julii, om ster middagen Kl. 10 Slet. Auctionen holdes paa selve Gaarden, efter Conditioner, som ere til Eftersyn her paa Confattet og hos Boets Curator Procurator, Rorsgaard i Særdeløv samt paa Godsets Skriverstue paa Faareveilegaard, Til Lysthave det Efterretning er mærkes : at den paa denne Eiendom hæfterde Panterield til Directionen for Statsgielden og den synkende stand, af Beløs10000 Rbdlr Sølv, fremdeles kan allve staaende uopsagt i Eiendommen som findes forhen beskrevet i Statsildenden No. 16 17 18, 25, 26 og 27 for den Aar, samt Altonaer Mercur No. 35, 36, 37, 41. 45 og 49, og i Byens StuAvis No. 27. 31 34 33 Langelands Herreds-Contoir, Gudkiøbing, den 22de Juni 1821. Herholdt.
Berlingske Tidende, 1821-07-02
4de Auction. over den i disse Tidender forhen beskrevne Gaard i Østermegen strup Bye, RimtsSogn her i Nørre Herred, som Jens Moere her ladet bleven øde, staaende for Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb, vorder, efter det Kongelige Rentekammers Ordre, afholdt paa Nørre Herreds Tingstid her i Grenaae Mandagen den 6te August næstkommende om Formiddagen Kl. 5. og hvorved bemeldte Gaard og Tilliggende attraaes bortsolgt blandt andet paa Silkaar at den almindelige Enkekasses i Eiendommen indestaaende Capite1200 Rbd Sølv, fremdeles kan blive indestaaende i Samme, og at Kiøbere tilstaaes Dilation i 2 Aar med at forsyne Gaarden med Bygninger, Besætning ne og Veder. Thi ville de Lysthavende møde ovenmeldte Tid og Sted, Grenaae, den 23de Juni 1821. J Auctions-Directeurens Forfald, constitueret. J. Harder,
Berlingske Tidende, 1821-07-06
A. 2 F. 58217136 - St. 1.
Berlingske Tidende, 1821-07-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1821-07-06
London, den 22de Junii. Hr. Hutchinson sagde i Underhuset den 20de dennes i Anledning af sin Motion og Europas Tilstand, at hans Dadel ikke traf de forbundne Souperainer, men kuns deres Kabinetters Politik. Hele Continental Systemmet var - efter hans Mening - et vedvarende Angreb paa de Grundsætninger, efter hvilke vort Land havde ført Krig fra 1793 til 1815. Han talede dernæst om Begivende, derne i Neapel og Piemont, og andre Ting, som enten aldeles ikke have lagt i de forbundne Cabinetters Plan, eller dog i det mindste for længe siden ere opgivne af dem.
Berlingske Tidende, 1821-07-06
Lord Londonderry sagde i denne Anledning: Det var ikke Mangel paa Agtelse for det ærede Medlem, naar han ikke indlod sig vidtløftig i en Materie, hvis Grendser vare altfor umaadelig udstrakte, og som ei allene vedkom vor hele udenlandske Politik, men ogsaa vor Historie. Dette Huus var en Skierm for vor egen Frihed, men ikke Stedet, hvor man skulde ordne andre Landes Anliggender. Et Statsskrift kunde være saaledes beskaffent, at det ikke fortiente dette Huses bifald, men derfor kunde vi dog ikke have Kald til at protestere mod samme, fordi det var det samme, som paa en upassende Maade at blande os i andres Anliggender. Vi havde stedse havt til Hovedmaal, at bevare vor egen forfatningsmæssige Frihed; men vi vare ikke vandrende Riddere, som skulde forsvare Europas Fordringer, eller beskytte dens Frihed. Om vi havde blandet os i de Neapolitanske Anliggender, kunde vi have bevirket en ligesaa rystende Krig, som den, hvoraf vi nylig havde arbeidet os ud. Huschinsons Forslag blev - som bekiendt - tilsidst forkastet med 117 Stemmer mod 28. Ved St. Wortleyls Motion angaaende den Laibachske Slutnings Declaration og Circulair-Depesche, hvis Grundsætninger han fandt saa farlige, baade for dette Lands og for det øvrige Europas Frihed, yttrede han: at han gjerne vilde tilstæde Souverainerne, at regiere deres egne Folk, som de syntes, men saasnart de overskrede deres Gebeter, og vilde foreskrive det øvrige Europa Love og Grundsætninger, som aldeles strede mod enhver Frihed, saa var det nødvendigt, at dette Huus tilkiendegav sin Mening, hvorfor han forlangte, at der maatte blive forelagt Huset Afskrifter i af Declarationen og Depeschen.
Berlingske Tidende, 1821-07-06
Marquis Londonderry sagde: Han meente ikke, at hine Skrifter ifølge Parlamentets Sædvane burde fremlægges ; thi det var en almindelig parlamentarisk Grundsætning, ikke gierne at fremlægge et offentlig Skrift, naar intet praktisk Resultat skulde begrundes derpaa. Huset kunde, saa meente han, lade sig nøie med den almindelige Erklæring, som Regieringen i sin Tid havde givet om dens Grundsætninger angaaende Declarationen fra Trop pau. Jntet vilde meere være i Stand til at afbryde Nationens i Rolighed, end naar man vilde ansee det fornødent at nedlægge en Contradeclaration mod et Skrift, som aabenbart indeholdt Beviser, for, at det ei var andet end en almindelig Fremstilling af Grundsætninger. Vilde vi indlade os i en bestandig Conflict af Statsskrifter, saa vilde de Europæiske Cabinetter blive til et debatterende i Selskab, og al Forbindelse mellem de forskellige Lande vilde afbrydes. Denne Regiering havde - næsten umiddelbar ovenpaa Bekiendtgiørelsen af den Laibachske Depesche - taget Anledning til at erklære det Modsatte af det, som de forbudne Sonverainer i deres Declaration udgave for Nationernes Lov. Fremlæggelsen at disse Papire vilde see ud, som om Huset ansaae dem for særdeles vigtige dertil, og den vilde dog ikke kunne begrunde nogen videre Forholdsregler. Han tog ikke i Betænkning at ytre sin Misbillig gelse af de i samme fremsatte Grundsætninger. Han kunde ikke anerkiendt den Grundsætning, at en Stat var berettiget til, at blande sig i en andens Anliggender formedelst Forandringer, som den misbilligede. At opkaste sig til et Tribunal for andres Anliggender, var at tiltage sig en Magt imod Folkeretten. Dog vilde han ikke sætte en retfærdig og nødvendig Revolution i Classe med den anarchiske Aand og Lyst til fuldkommen Omstyrtelse af al Orden, hvilken selv her i Huset havde fundet bifald. Vi havde ikke beundret vore egne Revolutioner som saadanne, men bestandig anseet en Revolution som det største Onde, der kunde møde et Land. Vi havde aldrig anseet os retfærdiggjorte som Revolutionairer ved andet, end derved, at vore Friheder vare blevne saarede. Ved den hæderlige Revolution i 1688 havde vore Forfædre regnet sig det til Ære at de ikke gik videre, end Nøden fordrede det. Paa den Kongelige Erklæring af 19de Januar sidstleden kunde dette Land staae fast som paa en Klippe. J øvrigt gjorde man Souverainerne Uret, og der var ingen Grund til at betragte deres Handlinger med Iversyge. Alt, hvad man beskyldte de for med Hensyn til Neapel, var befundet ugrundet, og intet kunde være mere dadelfrit, end deres Forhold med Hensyn til Tyrkiet. Alle de Mord og den Blodsudgydelse, som der havde fundet Sted, havde sin Grund i hierteløse Philosophers hemmelige Selskaber. Han glædede sig ved at kunne sige, at uagtet al Menings=Forskellighed angaaende almindelige Grundsætninger, havde dog intet tildraget sig, som syntes at skulle kunne forstyrre den gode Forstaaelse og Sandrægtighed mellem os og de andre Magter.
Berlingske Tidende, 1821-07-06
Til Slutning faldt - som bekiendt - Hr. St. Bortleys Forslag igiennem med 113 Stemmer mod 59.