Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Dr. Christiani, der Mirabeau der Lüneburger Heide", et Tilnavn, som han skal have erhvervet sig ved sin frimodige, dristige Optræden i den hannoveranske Stænderforsamling, opholder sig for Tiden her i Byen. Af Fødsel er han Dansk, en Søn af den Christiani, som for mange Aar siden forestod en berømt Opdragelses-Anstalt her i Byen; men han forlod allerede Danmark i en tidlig Alder, og har studeret ved tydske Universiteter. De slesvigholsteenske Journalister, som vide Besked om Alt, baade hvad Regjeringen har gjort, og hvad den tænker at gjøre, ville vide, at denne lærde Jurist er kaldt herind, altsaa vel for at benyttes. Hvad der nu heraf er sandt, maae vi lade afgjort, men det var jo vel ikke umuligt, og vi vilde finde det meget rigtigt, om man tiltænkte ham en Lærerstol i Kiel. Det er paa den høie Tid, at man tænker paa at rydde op derovre. (Ths. Av.) Det er os meget behageligt at kunne meddele, at Skolelærerne ved de offentlige Skoler i Khvn, kunne vente et klækkeligt Tillæg, saa at idetmindste denne Deel af Landets hæderlige Skolelærerstand vil være sikkret om end et tarveligt, saa dog et anstændigt Udkomme. Om der er taget endelig Beslutning af Communalbestyrelsen, vide vi ikke med Vished, men at Lærerne ville faae et Tillæg, er afgjort, og det vil efter al Sandsynlighed blive omtrent 40 pCt. (O. Ths. Av.)Man har gjort et Forsøg med exploderende Saugspaaner. Med en Ladning af Saugspaaner frembragte man samme Virkning, som med 30 Gr. Krudt. Saugspaanerne præpareres paa samme Maade, som det expl. Bomuld. Saugspaanerne explodere ved et Hammerslag, ligesom Bomulden, og gjør den samme Virkning. (Brig. Td.)"Den jydske Stændertidende har idag bragt en meget sørgelig Efterretning – en Efterretning, der ikke kan andet end virke høist nedtrykkende paa Alt, hvad der fortjener at kaldes folkelig Aand og Bevidsthed i Danmark. (Constitutionsandragendets Tilbagetagelse.) Hvor er nu den Betydning (hedder det endvidere.), den jydske Stænderforsamling skulde have ligeoverfor den slesvigske? Hvor er den Aand, der i Viborg skulde danne en Modvægt til og concurrere med Livet og Bevægelsen i Slesvig? – Den har opgivet sig selv. – eller den har aldrig været tilstede, og der kan ikke længer være Tale om nogen høiere folkelig Jnteresse for den jydske Stænderforsamling, thi Folket kan ikke ansee sig repræsenteret af en Forsamling, der ikke er sig tydeligere bevidst, hvad Øieblikket, hvad Omstændighederne fordre. Det gjaldt at vise den civiliserede Verden, at ogsaa det danske Folk besidder Attraa og Sands for en høiere Udvikling af Samfundsforholdene, – og man har ikke andet at vise, end Eftergivenhed for en Embedsmands formelle Jndvendinger; – det gjaldt at vise, at Folkets Aand, erklæret for moden og myndig, vil være i Stand til at yde Statens Overhoved, i Kampen mod alle statsopløsende Elementer, en Understøttelse, som uden en saadan folkelig Form ikke kan tilkjendegive sig, ikke kan komme tillive – og man har ikke havt andet end en beredvillig Passivitet at byde; det gjaldt at sætte imod de statsopløsende Elementer et stærkere sammenholdende Element i en ny Folkeorganisation, – og man har ikke havt Mod eller Tillid nok til, for Kongen at frembære et Forslag derom. Man vil betegne det som Lovalitet, og dog er det ikke andet end Passivitet. Saalidet ere de jydske Stænderdeputerede istand til at vurdere Omstændighedernes Trang, at de ikke kunne indsee, at den Frygt, de yttre for ikke at vække Modstrid mellem Konge og Stænder, for Øieblikket kun bliver til et Vidnesbyrd om deres Ligegyldighed. Hvem vil kunne afbevise, at en Konge, der støtter sig paa et constitutionelt organiseret Folk, er stærkere end den Hersker, der regjerer over en i Statens Opretholdelse udeelagtig og derfor mere eller mindre ligegyldig Masse af Jndivider, Man har ladet sig tilbagevise ved den kgl. Commissarii Jndsigelser mod Stændernes Competence til at behandle en saadan Sag, og det paa samme Tid, som den slesvigske Stænderforsamling med 39 Stemmer mod 2 har antaget til Comiteebehandling et Andragende af Kongens Svoger, Hertugen af Augustenborg, om en constitutionel Forfatning for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Man har ladet sig afholde af Commissarii Beraabelse paa en kgl. Jnstrux, og det uden at betænke, at denne Jnstrux er bleven givet under heel andre Omstændigheder, nemlig førend en saadan Bevægelse havde viist sig i den slesvigske Forsamling og i Hertugdømmerne; man har ikke indseet Muligheden, endsige Nødvendigheden af, at Anskuelsen om, hvad der skal opveie en saadan Bevægelse, maa rette sig efter dennes Natur. Nu have vi altsaa ikke Noget meere at vente fra Viborg; – men derimod ville vi komme til at høre Absolutisterne og Bureaukratisterne juble. (Khp.) Torre med sit italienske Operaselskab ventes hertil med Dampskibet paa Mandag. (Fly.)