Københavns Adresseavis, 1792-01-04
Sysselmand Hr. John Jacobsen paa Gaarden Espe hole i Øefiords Syssel, som siden 1778 har gjort endeel Jordforbedringer, men da Arbeidet er saa gammelt, saa har han ei kundet komme i Betragtning til nogen Belønning, i hvor roesværdig der end er, og Opsidderen Jon Sæmundsen paa Kongs=Jorden Gufuskaule, har opbygt en Hialeie, hvorfor han fortiener at roses. A. For mechaniske Indretninger og Anlæg, Opfindelser og Forbedringer i Kunster og Haandværker og anden saadan Flid. 178. Fæstebonden Hans Thomsen i Skyggerslund under Stiernholms Amt, Aarhuus Stift, har paa egen Bekostning anlagt en Stampemølle med tvende Stamper, som drives ved Vand, hvilket han ved 2005 Favne Grøfter leder dertil fra adskillige Kildevæld og Moser. Det har i de fire sidste Aar viist sin store Nytte for Egnens Beboere ved det at der er bleven stampet over 60000 Alen Multum, Frakketøi og Vadmel. For dette Anlæg tilkiendte Selskabet Hans Thomsen sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 179. Fæstebonden Jens Christensen i Loschovad i Wensyssel, har ligeledes paa egen Bekostning selv indrettet og opbygt en liden Sangmølle, som drives ved Vinden, hvormed skiæres det fra Havet inddrevne eller strandede Tømmer mod en ubetydelig Betaling, i stedet for, at det tilforn med langt større Bekostning maatte kløves og op hugges, eller sauges med Hænderne. Skiønt Anlæget er lidet og ufuldkomment i Ligning mod andre af samme Slags, saa giør det dog der paa Stedet sin Nytte, og derfor tilkiendtes Jens Christensen en Belønning af 10 Rdlr. 180, Husmand Harald Halvorsen paa Pladsen Rinde i Hitterdals Præstegield, Bradsbergs Amt, Christiansands Stift, har for 4 Aar siden anlagt en Tegl=Ovn, i hvilken han ei alene har brændt Muur= og Tagstenene til sine egne Huses Fornødenhed, men endog solgt til Almuen der i Egnen, som ved at trække deres Huse med Tagsteen, giør dem baade varigere og sikkrere for Jldsvaade, og tillige svare deres Skove. For dette Anlæg blev ham tillagt en Belønning af 10 Rdlr. 181. Fæstebonden Niels Jørgensen i Glud Bye og Sogn, Bierre Herred, Stiernholms Amt, Aarhuus Stift, har i Aaret 1789 anlagt en Teglovn, hvori paa engang kan brændes 6000 Muursteene og 400 Tagstene, og giør aarlig 2 til 3 Brændinger, blev tilstaaet 5 Rdlr. i Belønning. 182. Ved Duelighed og Flid i Smedearbeide har Smeden Søren Mathiesen paa Hammermøllen under Baroniet Brahetrølleborg i Fyn, gjort sig fortient til Selskabets bifald. Jkke alene har han forfærdiget Kleinsmedarbeide for endeel Godseiere deromkring til deres største Fornøielse, men især har han i de sidste Tider viist sin Duelighed i at forfærdige Leer og Skiæreknive, af saadan Godhed, at Egnens Beboere ingen andensteds fra har kundet faae dem bedre, hvorfor dette hans Arbeide og for ges langt omkring, saa meget mere som han sælger det til billige Priser. For denne hans Duelighed og Flid tillagde Selskabet ham sin første Sølvmedaille. 183. En nyttig Opfindelse har Abraham Hvid, Bogholder ved det forenede Understøttelses=Selskab, anmeldt for Selskabet. Han har, nemlig, paafundet at forfærdige Vindues=Skiermer, lignende de chinesiske Nør skiermer. De forfærdiges af indenlandsk seit Træe og beitses, og til hvad Størrelser der forlanges, samt til gandske billige Priser. Da Hr. Hviid ikke mangler Afsætning herpaa og altsaa bidrager ved indenlandske Arbeide at holde Penge i Landet, faa tilkiendte Selskabet ham til et Agtelsestegn sin første Sølvmedaille. 184. Lars Svane her i Staden, som Selskabet i afvigte Aar belønnede for Forfærdigelse af Silke Violin Strænge, har i Aar igien anmeldt og beviist, at han meget har forbedret den Maskine, hvorpaa han forarbeider Strengene, saa at han nu med mere Vished og større Hurtighed kan forrette Arbeidet; ligesom han og har inventeret en nye Maskine til at bespinde Tarmestrænge med Metaltraade paa. Selskabet tilkiendte Lars Svane, deels for den første Maskines Forbedring og deels til Opmuntring at bringe den sidstmeldte Maskine og det Arbeide, som derpaa skal forfærdiges til muligste Fuldkommenhed, en Belønning af 20 Rdlr. 185. En anden Maskine til at forarbeide Staaltraad paa har Smeden Bent Pedersen Rundberg paa Lesse selv opfundet og forfærdiget. Den drives ikkun ved Haands Kraft, og kan altsaa endnu ikke frembringe store Qvantiter; men den Staaltraad, som derpaa trækkes er meget god, og kan leveres til hvad Fiinhed der forlanges. Opfinderen Bent Pedersen blev herfor tilstaaet en Belønning af 10 Rdlr. 186. Bogbindermester Andreas Nagel her i Staden, har med megen Flid lagt sig efter at forfærdige de saakaldte Baum Marmorbind, et Slags Marmorbind, som i Engeland er opfunden, og hvis smukke Anseelse har bidraget til, at endog engelsk Bogbinder=Arbeide haver faaet Afsætning her i Landet. Dette Marmor=Arbeide forfærdiger Andreas Nagel nu til den Fuldkommenhed, at det kan sættes ved Siden af det engelske, som han har beviist ved indsendte smukke Prøver og sikkre Attester, For denne skiønne Forbedring i Bogbinderprofessionen tilkiendte Selskabet Andreas Nagel sin første Sølvmedaille. 187. Bonden Hans Dafindrud i Birie Præstegield, Walders Fogderie, Christians Amt, Aggershuus Stift i Norge, har i en Tid af 8 Aar forfærdiget smukke og gode Knapper og andet Arbeide af Metal, med saadant biefald, at Almuen ei kiøber andre af disse Sager, end de af ham forarbeidede. For denne nyttige Vindskibelighed tilkiendte Selskabet ham en Belønning af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 188. Bondekarlen Ole Christensen Hommerstad i Wang Præstegield, Hedemarkens Amt Aggershuus Stift, som ligeledes i mange Aar har forfærdiget gode Knapper, blev tilstaaet en Belønning af 6 Rdlr. 189. Bonden Jon Sæmundsen til Gususkaule i Gul bringe Syssel i Jsland, har i en Tid af 10 Aar bygget 86, Stkr. gode Baade af forskiellig Størrelse. For denne til Fiskeriernes Drivt vigtige Vindskibelighed blev ham tillagt en Belønning af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 190, Bonden Gudmunder Jonsen paa Øgur ved Jsefiord, har bygget 16 Fiskerbaade og sinedet 24 Stkr. Jern Ankere til store Baade til Havkalvefangst; ligesom det og Attesterne bevidnes at han bygger gode Huse, og forarbeider gode Redskaber til Havkalve og anden Fiske Fangst. For denne Vindskiblighed tilstodes ham en Belønning af 5 Rdlr. 191. Kiøbmand Peter Thonning paa Nordfiord i Bergens Stift, har ved gode Attester gotgjort, at han i Aaret 1789 har udredet en stor Fiskerbaad til 7 Mand, og dermed ladet Fiske paa den forhen tildeels ubekiendte og længe ubrugte Fiskegrund, Stor Eggen kaldet, som ligger 14 a 16 Miille fra Landet og med dette Fiskerie været særdeles heldig. For denne nyttige Entreprise til Opmuntring for Almuen og til Gavn for det Almindelige tilkiendtes Kiøbmand Thonning Selskabets første Sølvmedaille som et Aatelsestegn. 192. Ved Flid og Kunst i at giøre Blomster, som i Udseende og Skiønhed kommer Naturen temmelig nær, har Præste Enken Madame Magrethe Scheffer paa Fredensborg udmerket sig. Foruden at hendes Blomster ere de skiønneste af alle dem, som til Selskabet hidtil ere indkomne, har denne vindskibelige Kone allerede siden Aaret 1787 gjort Blomsters Forfærdigelse til en Nærings green, og afsat til Handlende saa mange som hun har kun det giøre, hvortil hun selv har farvet det Kammerdug og Flor, hun dertil har brugt. Selskabet tilkiendte hende fordenne nyttige Vindskibelighed en Belønning af den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. 193. Borger Morten Mortensens Kone i Hadersleb, har ligeledes i endeel Aar forfærdiget Blomster til Salg og deraf indsendt Prøver som ere meget smukke, hvorfor hende blev tillagt en Belønning af 15 Rdlr. 194. Jomfru Lovise Hartmann her i Staden, har og indsendt smukke Prøver af Blomster, af hende selv forfærdiget hvorfor hende blev givet en Belønning af 8 Rdlr. 195. Marcus Gotfriedsen i Rangsstrup under Haderslebhuus Amt, lægger Vind paa at forfærdige røde og graae flossede uldne Huer, af hvilke han i afvigte Aar til Kiøbmændene har leveret 150 Stykker, som efter den indsendte Prøve at dømme, overgaae i Smukhed de saa kaldede Bremmer eller Erfurter Huer, hvorfor ham blev ti lagt en Belønning af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 196. Johanne Tøgers Datter af Tiereborg, Riberhuus Amt, har foruden anden Huusflid ligedes forfærdiget 50, Stykker uldene Huer, som ere fine og skjønne af Farve, hvorfor hende blev tillagt en Belønning af 6 Rdlr. 197. Birthe Christens Datter paa Børkop Mark under Coldinghuus Amt, som foruden Binden af uldene Strømper og Vanter, har forfærdiget 50 Stykker røde uldne Huer, blev tillagt en Belønning af 4 Rdlr. 198. For den Kunst at kunne til stor Fuldkommenhed, forarbeide alle Slags Frugter af Vox, blev Anton Glykselig her af Staden, som til Selskabet havde indsendt meget smukke Prøver af saadanne Vox Frugter, tilstaae, en Gave af 5 Rdlr. For Huusstid i Henseende til Spinding, Farvning, Vævning, Strikning m.v. I Dannemark. 199. Madame Else Kirstine Bendz, Sognepræsten Herr Lars Rasmusen Foghs Hustrue til Steenstrup Præstegaard, Sunds Herred, Nyborg Amt i Fyen, har i de sidste 6 Aar forfærdiget 3488 Alen Klæde, Frakketøy, Em, Nankin, Bomuldstøi, Netteldug, Dreiel, Hverken, Dynevaar og Lærred, tildeels af hiemmeavlet Hør og Uld Den største Deel Garn er spundet i hendes eget Huus, og farvet af hende selv. De indsendte Prøver ere saa fortrinligen gode, som Selskabet nogentid har seet dem. Fordenne meget berømmelige Flid tilkiendtes Madame Fogh til Beviis paa Selskabets Agtelse dets anden Guldmedaille. 200, Frue Cancellieraadinde Qvistgaard til Wibygaard, paa Roskilde Amt, som i Aaret 1789 af hiemmeavlet Hør og Uld har forfærdiget 574 Alen Dreiel, Lærred, Dynevaar, Klæde og Hverken hvoraf de indsendte Prøver ere meget smukke og gode, blev tilkiendt Selskabets første Sølvmedaille. 201. Selveier Henning Nielsens Hustrue paa Gaarden Raae i Askebye, Phanefiord Sogn, paa Møen, har i Aaret 1790 forfærdiget 950 Alen Hør, og Blaarlærred, af egen avlet Hør, hvorfor hende blev tilstaaet den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 202. Bonden Niels Jensens Hustrue i Lihme Bye og Sogn, Calle Amt, Aarhuus Stift har i afvigte Aar af egen Avl tilvirket 545 Alen godt Klæde, stribede Trøier, Lærred og Frakketøy, hvorfor hende blev tilstaaer en Belønning af 20 Rdlr. 103. Hans Haumands Hustrue, Marie Elisabeth AxelsDatter Schjolden paa Gaarden Sveie i Gierum Sogn, Aastrup Amt, i Wensyssel, som i de sidste 6 Aar har forfærdiget 3348 Alen got Hør og Blaarlærred, hvorfor ligesaa en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 204. Gaardmand Søren Andersens Hustrue i Lihme, Bye og Sogn, Calløe Amt, Aarhuus Stift, for i afvigte Aar at have forfærdiget 500 Alen Hør= og Blaarlærred af hiemmeavlet Hør, ligesaa den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 205. Gaardmand Jacob Jensens Hustrue i Hornslet Bye, Calløe Amt, Aarhuus Stift, for i de tvende sidste Aar at have forfærdiget 900 Alen Hørlærred og Vadmedaf hiemmeavlet Hør og Uld, ligesaa en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 206. Gaardmand Jørgen Nielsens Kone, Anne Nielsdatter i Ettrup Bye, Rorup Sogn, Hindgauls Amt i Fyn, for i Aaret 1790 at have forfærdiget 267 Alen Dynevaar, Dreiel, Lærred og Omhængs=Tøi af fortrinlig Godhed, for det meste af himmeavlet Hør, ligeledes en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 207. Madame Anne Marie Rasch i Aalborg, som bestyrer adskillige Spinderier i Aalborg og i Egnen deromkring, har foreviist Selskabet et meget fiint Stykke Lærred, paa 90 Alen, hvortil Garnet af hende selv er spundet paa en totened Rok. Da Madame Rasch, efter Selskabets Ønske, ved bliver den fordeelagtige Spindemaade paa torcenede Rokke, til hvis Udbredelse blant hendes Spindere det i Aaret 1783 skienkede hende et Antal af disse Rokke, og hun ved ovenmeldte Stykke Lærred har viist til hvilken Fiinhed Garnet derpaa kan spindes, saa tillagte Selskabet. hende en Belønning af 20 Rdlr. 208. Rasmus Sørensen Hofgaards Hustrue, Johanne Hoffgaard i Taastrup Bye, Jydstrup Sogn, Ringsted, Amt, har i Aaret 1790 forfærdiget 230 Alen Olmerdug, Hør= og Blaarlærred, hvorfor hende blev tilstaaet en Belønning af 15 Rdlr. 209. Madame Ellen Arnesen paa Fredensborg har i Aaret 1790 forfærdiget 193 Alen Klæde, Dynevaar, Hør og Blaarlærred, samt spundet Garn til 18 Stkr. Lommetørklæder, ligesom hun og i de foregaaende Aaringer har udviist Flid i Tøiers Forfærdigelse, hvorfor hende blev tilstaaet en Belønning af 15 Rdlr. 210. Enken Margrethe Holck, Lærerinde ved den i Nyborg i Fyen oprettede Pleie= og Arbeids Anstalt, har udmærket sig ved Duelighed, saavel i eget anbetroede Arbeide som ved de under hendes Opsigt staaende Børns Underviisning i Uldent og Linnet Spinderie m.m. Jsær har hun udviist Flid og Færdighed i at strikke meget fine uldne Strømper, saa at hun i afvigte Aar i en Tid af 12 Uger har strikket og valket 18 Par af disse Strømper, og dertil selv kardet, spundet og trundet den brugte Uld, hvilken Færdighed i sille uldne Strømpers Strikning hun ligeledes anfører Børnene til. For denne Vindskibelighed tilkiendte Selskabet hende sin anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 211. Jomfrue Abel Sophie Weier i Kiøge, som har forfærdiget 93 Alen særdeles fiint og got Hørlærred, blev tilkiendt Selskabets anden Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 212. Gartner Søren Lydoms Kone, Anne Elisabeth, Jørgensdatter paa Svanholm i Krogstrup Bye, paa Roeskilde Amt, har i Aarene 1788 og 89 forfærdiget 237 Al. Klæde, Hverken, Bai, Multum, Hør= og Blaarlærred, hvorfor hende tilkiendtes en Belønning af 8 Rdlr. J Norge. 213. Pigen Kari Larsdatter Dahl i Terie Præstegield Christians Amt, Aggershuus Stift, har i 3de Aar forfærdiget 152. Alen smukke Tøier, bestaaende af Dreil, Lærred, Bomuldstøi, Hverken og Vadmel, hvorfor hende blev tilkiendt en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 214. Bondekonen Marie Larsdatter Undset i Ringsager, Sogn, Hedemarkens Amt, har i nogle Aar forfærdiget 2500 Alen Tøier af fortrinlig Godhed, bestaaende af Bomuldstøi, Hverken, Vadmel, Dreil og Lærred, hvorfor hende ligeledes blev tilstaaet en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 215. Bondekonen Birthe Pedersdatter paa Gaarden Werslien i Totens Præstegield, Christians Amt, har i Aaret 1790 af hiemmeaviet Hør og Uld forfærdiget 467. Alen gode Tøier, bestaaende af graat og bruunt Vadmel, Lærred, Strie og Hverken, ligeledes en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 216. Bondekonen Marthe Olsdatter Goen af Rygge, Præstegield, Smaalehenes Amt, Aggershuus Stift, fori Aaret 1790 af egen avlet Hør og Uld at have forfærdiget 385 Alen af Klæde, Flonel, Dynevaar og Lærred, en Belønning af 10 Rdlr. 217. Enken Gunnild Thomasdatter paa Gaarden Gros aas i Jvelands Sogn, Raabigdelaugets Amt, Christiansands Stift, for i Aarene 1789 og 90 at have forfærdiget 650 Alen Hverken, Hør= og Blaarlærred, en Belønning af 10 Rdlr. 218. Bondekonen Alith Pedersdatter af Bamble Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, for i Aarene 1789 og 90 at have forfærdiget 625 Alen Vadmel, Hverken, Hør og Baarlærred, en Belønning af 10 Rdlr. 219. Christi Christensdatter af Øvreboe Sogn, Christiansands Stift, for i Aarene 1789 og 90 at have forfærdiget af hiemmeavlet Hør og Uld 384 Alen gode Tøier, bestaaende af Klæde, Sirts, Stof og Lærred, en Belønning af 10 Rdlr. 220, Pigen Marie Hansdatter paa Grødthoug i Totens Præstegield, Christians Amt, for af hiemmeavlet Hør og Uld i Aaret 1790 at have forfærdiget 300 Alen Dreiel, og Hverken, en Belønning af 10 Rdlr. 221. Møllerkonen Anne Niele Datter til Barboe ved Arendal, for i Aarene 178, 88 og 89 at have forfærdiget 546 Alen Bomuldstøi, Stof, Lærred og stribede Tøier, en Belønning af 5 Rdlr.