Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-05
J Cairo havde Buonaparte sit Hovedqvarteer i en af Landets meest Anseetes Palads. Krigsfanger gjorte han kunfaa; men alle Kammeler og Heste, som bleve ham til Bytte beholdt han til sin videre Expedition, som han endnu holdt ganske hemmelig. Han greb enhver Leilighed til at virke paa Folkets Mening i Egypten. Saaledes holdt mange forhavsede Jndvaanere i Cairs ham for en Gesandt fra Mahomed da han sammesteds lod en Lufthallon stige. I øvrigt beskriver han ogsaa Pøbelen i denne Stad, som den sletteste i hele Verden. Det franske ridende Artillerie indog Mamelukkerne saa stor en Skræk at en af disse, som bragte sin Chef Efterretning om et Nederlag, og af samme blev spurgt om Franzosernes Styrke og Antal, svarede med at kaste en Haandfuld Sand op i Luften, og derhos udraabe: "Tæl disse. Jbrahim Bey havde netop forladt Salehich (det sidste beboede Sted paa hiin Side Cairo hvor der er got Vand) da Franzoserne indtraf dertil, men nu forbød de trætte Heste disse af forfølge dem ud i Sandørkenen, da de ellers vilde have gjor et rigt Bytte. At de franske Grenaderer have deelt det erobrede Guld og Sølv med en Skieppe, kan man ikke ansee for andet end Fabel. Strax efter at Buonaparte havde forladt Salehich, fik han Efterretning om det ulykkelige Søeslag den 1ste August. Dahan forlod Alerandrien havde han raadt Admiral Brues inden 24 Timer at lægge ind med Flaaden i Alexandriens Havn eller, hvis dette ikke lod sig giøre, da at udskibe heele Artilleriet og alle Armeen tilhørende Effecter, og seile med Flaaden til Corfu. Da han nu hørte paa sin Marsch, at Flaaden endnu laae paa Rheden ved Abukir, afsendte han den ene Koureer efter den anden, og tilsidst sin Adjutant, for at formaae Admiralen til at seile bort; men forgiæves, den sidste kom endog for sildig. Buonaparte undskylder i sin Depesche Brues dermed, at han sandsynligvis ikke vilde begive sig til Corfu, førend han var overbeviist om, at Flaaden ikke kunde ligge ved Alexandrien, og at Armeen ikke meere kunde behøve at rettrere, og siger ved denne Leilighed: "Har han her begaaet en Feil, saa har han bødet derfor ved en hæderlig Død. Skjebnen - bliver Helten ved - har ved denne, saavelsom mange andre Omstændigheder, villet vise, at har den lovet os en stor Overmagt paa det faste Land, da har den givet vor Rival Herredømmet paa Havet. Men saa stor end dette Uheld er, saa kan det ikke tilskrives Lykkens Ubestandighed; denne forlader os derfor ikke. Nu beskriver, han de overstandne Farer og Besværligheder, hvorledes han uagtet den skrækkelige Storm, som just rasede og truede ham med et Skibbrud, dog kom lykkelig i Land, hvor han strax kastede sig ned paa Jorden; hvorledes han, i det man just midt under Landgangen signaliserede et som man siden efter opdagede fransk - Krigskib, raabte; "Lykke, skulde da ville forlade mig hvorledes han med 3000 Md. trætte Tropper, uden Kanoner og næsten uden Patroner, indtog Alerandrien, inden 5 Dage var Mester af Rosette og Demenhur, eller med andre Ord allerede etableret i Egypten Af de Lærde, som Buonaparte har taget med fra Frankerig, har han oprettet et Konsternes og Videnskabernes Jnstitut i Cairo hvis Arbeider - dersom det ellers er og vilblive af Varighed her - vil vorde af stor Nytte for heele Europa.