JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Den nye Krigsminister i Frankrig, Mortier, skal i de første Rætter af sit Ophold i Ministeriets Hotel have befundet sig meget ilde. Den derværende Krigsminister-Seng var ham for kort, da han er 6 Fod og 2 Tommer høi; han kunde ikke udstrække sig og befandt sig derfor ikke vel. Sin egen Seng vilde han naturligviis ikke lade hente fra Æreslegionens Cancelli, thi hvem veed, hvorlænge Ministerskabet varer. Nu er en anden Seng paa Statens Bekostning bleven forfærdiget for ham, der er tilstrækkelig, og nu sover, efter Oppositionsbladenes Forsikkring, Hertugen af Treviso, som Minister, igjen lige saa trygt, som han allerede længe har sovet, som Storkantsler for Æreslegionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Som bekjendt har en Restaurateur Demin i Paris oprettet en Anstalt som bringer Folk Maden for Døren. Han maa fortjene mange Penge, da han har ladet en Kæmpekjedel forfærdige i Belgien. Fra Valenciennes meldes i denne Anledning under 24 Decbr.: En uhyre Maskine, 18000 Pd. tung og 100,000 Fr. værd, liggende paa en stærk Træstamme, paa egne dertil forfærdigede Hjul, trukket af 10 Heste, kom i Gaar berigjennem Byens Porte, man maatte tage begge Kjedelens Hanker af for at faae den derigjennem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Franskmændene begynde nu stærkt at efterade Engellænderne med Væddemaal. J Verviers har en Mand nylig væddet om, at sidde 3 Nætter og Dage i en Sæk uden at spise og drikke. Og i samme Stad er tilbudt et Væddemaal paa 6000 Fr. af En som vil i 6 Rætter og Dage blive i Sengen uden at spise og uden at drikke andet end koldt Vand. For kort Tid siden vare flere Englændere, meest Læger, forsamlede i Paris til en Diner. Samtalen faldt paa videnskabelige Gjenstande, og blandt Andet paa det af Dr. Herison nys opfundne Jnstrument Sphygnometer (til at maale Pulslagenes Heftighed med.) Dr. B. havde just et Exemplar af dette Jnstrument hos sig, og Dr. S. holdt ham sin Haand hen, med Anmodning om at maale hans Pulslag. Dr. B. gjorde det, men lagde igjen Jnstrumentet fra sig med en betænkelig Mine og den Erklæring: at han for Jntet i Verden vilde have en saadan Puls. Dr. S. følte sig fuldkommen vel, men næste Dag blev han rørt af Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Paa Jernbanen mellem Leeds og Selbykom Dampmaskinen, med de vedhængende Vogne, forleden ind imellem en Flok Køer, hvoraf flere bleve overkjørte. Maskinen kom vel ved Stødet ud af Banen, men blev dog, ved Førerens Aandsnærværelse, atter bragt ind derpaa. Det derved foraarsagede Sted, var imidlertid saa heftigt, at flere af Passagererne bleve kastede ud af Vognene og kom til Skade. "Mine Herrer, Vil De see hvorledes en Franskmand døer, der har den sidste Sous i Lommen!"Med disse Ord styrtede sig nylig en Mand paa omtrent 40 Aar fra Broen i Nogent ned i Seinen. Liget blev snart opfisket, og den omtalte Sous funden i Vestelommen. En Englænder, der med Rolighed havde staaet og seet paa hele Begivenheden, kjøbte den for en Guinee, og bærer den siden ogsaa i Vestelommen, ligesom dens forrige Eier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
J Bath blev en Kone nylig forløst med 3 Børn, som man gav Navnene: Faith, Hope og Charit, d. c. Tro, Haab og Kjerlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Det engelske Hof har anlagt 10 Dages Sorg for den afdøde Prinds af Hessen Philipsthal, som "Dronningens nærmeste Fætter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Det er maaskee ikke Enhver bekjendt, at vor Dronnings Fader, Hs. D. Landgreve Carl, Hertugdommernes Statholder, er Oberst og Chef for et Grenadeerregiment, som garnisonerer i den hessenkasselske Stad Hanau. Dette Regiment har sidstl. 19de December paa en meget høitidelig Maade feiret dets Chefs laarige Fødselsdag. Ved denne Leilighed erfares af en Tale, som blev holdt af Lieutenant von Ende, at Prinds Carl var allerede i sit 9de Aar (1753) Capitain, og i Septbr. 1755 bleven udnævnte til Oberst og Chef for ovenmeldte Grenadeerregiment, og har uafbrudt været dette i 70 Aar, vistnok et i Historien magelest Exempel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
J den nordlige Deel af Norge, fornemmelig i Tronhjems=Egnen, har man i de sidste 3 Maaneder, havt saadan Regn, som om en ny Syndflod var i Anmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Aarhuus. Det var et skrækkeligt Veir i sidstafvigte Nat. En voldsom Orkanstorm af V. bragte Husene til at knage og brage, og har vistnok forvoldt megen Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Barometret var i Aftes faldet lige ned til Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
J Morges var her et overordentligt lavt Vande, omtrent som dengang da den store Oversvømmelse fandt Sted paa Vestkysten og i St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
En Suppleants Bemærkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
(Af Aalborg Avis.)Man har seet mange Regler og Jagttagelser for Vælgere, fremsatte i offentlige Blade, men nu, da Valgforsamlingerne ere sluttede, spørges: deels om Valgene ere skeete efter Ønske, deels: om hvilke Materier der formodes at maatte blive omhandlede af Stænderne? Som et lidet Bidrag til disse Spørgsmaals Besvarelse, maatte det tillades mig, uforbeholdent at yttre mig, i første Henseende med særdeles Hensyn til det 11te District, hvortil jeg hører, og ellers almindeligviis at fremsætte mine Tanker til Kyndigeres velvillige Omdømme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Fremdeles har det undret mig, at høre Paastand om, at Embedsmænd ikke burde vælges (som dog nu mange Steder er skeet, fordi disse ikke kunne eller ikke vil yttre dem med behørig Frimodighed, som om Forsamlingen skulde være et Oppositionsparti imod Regjeringen, der ønsker dens Raad og Betænkninger. Mig forekommer denne Paastand ikke blot urigtig, men tillige noget fornærmelig mod Embedsmændene, som om Retskaffenhed var mindre at vente af denne Stand; thi for det Første har Kongen ved sin Forordning tilkjendegivet, at Vedkommendes Pligter som Embedsmænd og som Deputerede kunne forenes, for det Andet maae Vælgerne kjende dem, de stemme for, fra en god Side, og hvem kunne de lettere kjende af deres Handlinger (ei blot af en meget lovende Snaksomhed) end Embedsmændene, og hvem kjender bedre de nu bestaaende Forhold, der skulle debatteres om, end Derimod vil jeg gandske indrømme, at Fleertallet ikke bør være Embedsmænd, som ei heller let vil kunne skee, om end Hans Majestæt tillod det, thi man maa antage, at en Handelsmand f. Ex. dømmer bedst om Handelsinteresse, en Godseler og Jordegods og Landvæsen, en Fabrikant om Producters Forædling og Jndustri, &c. Af samme Aarsag vil jeg ei heller dadle, at en og anden Bonde af udmærket Retskaffenhed og Forstand vælges; thi saadanne Mænd kjender jeg ogsaa i denne Stand, men disse ville vist selv erkjende den Mangel af behørige Kundskaber, som deres Opdragelse og Levevei ikke har givet dem Leilighed til at erhverve, og som jeg, der er født i denne Stand, selv ofte har følt, og ingenlunde vil nægte. Vel tvivler jeg ikke om, at jo mine Velynderes Stemmer ere tildeelte mig med fuld Alvor, og, om ikke velgrundede, saa dog anledigede ved min lange Praxis i Landvæsenssager og Contoirforretninger af forskjellig Slags, ligesom jeg ei heller vil paatvivle de Landmænds særdeles Beføielse, der have bevirket en Andens Valg for det 11te District; men for Øvrigt vil dog den Formodning være bleven bestyrket at personlige Forhold, og ikke blot Dygtighed til den Post, der skulde besættes, er kommet i Betragtning, saa at en De af Stemmerne, efter mit Skjønnende, maa ansees mere som Agtelses- og Venskabsbeviser, end som Hylding af fortrinlig Duelighed og Patriotisme. Om det er gaaet anderledes til andre Steder, er mi ubekjendt, skjøndt man dog har seet Exempler, som synes at tyde hen paa lignende Bevæggrunde. Men saalænge Vælgerne selv ikke ere oplyste og patriotiske nok til at bortfjerne alle Bihensigter for Fædrelandet, Tarv, vil et heldigt Resultat være temmelig tilfældigt, jeg mener: et Resultat, hvorved den retsindige og indsigtsfuldeste Mand, efter bedste Skjønnende, vælges i den Classe, hvortil han hører, uden Hensyn til om han er Embedsmand, Borger eller Bonde, blot at hans Vandel og Rygte er uplettet. Dersom Valgene allevegne ere udfaldne saaledes, hvorom der bedst efter aflagt Prøve i Stænderforsamlingen vil kunne dømmes, vil denne Jndretning saameget mere svare til Hensigten, hvilket er mit oprigtige Ønske. Hammel, den 30te December 1834. Commesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Jndsendt. Til den der föler sig trukken. Et Sprog af Morten Luther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Es ist auf Erden keine besere List, Denn wer seiner Zunge ein Meister ist! Viel wissen und wenig sagen, Nicht antworten auf alle Fragen; Rede wenig und mach's mahr, Was Du borgst, bezahle baar, Las einen Jeden seyn, wer er ist, So bleivst Du auch wohl, wer Du bist!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn, at bortkalde fra dette til et bedre Liv, min elskelige Kone Maren Rasmussen, efter 1 1/2 Aars tiltagende Svaghed og 9 Dages Sygeleie, i sit Alders 56de Aar og vort Ægteskabs 19de Aar. Dette bekjendtgjøres sørgeligt for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 15de Januar 1835. J. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
At min inderlig elskede Mand, Premier=Major og Eskadronschef i det Slesvigske Curasseer=Regiment Peder Hansen von Balle, Ridder af Dannebroge, efter flere Dages Sygeleie den 10de dennes ved Døden kaldtes herfra til et bedre Liv, i en Alder af 58 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægtninge og deeltagende Venner, af hans dybtsørgende Enke. Horsens, den 12te Januar 1835. W. Balle, født Flock.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften gives tredie Abonnememsforestilling: Royerkaptainen, eller: Jeg tager aldrig feil. Lystspil i 1 Act, og En Fødselsdag i Slutteriet. Original Vaudeville i 1 Act af Overskou. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Handelsmand Anders Fussings Enkes Fallitboe, foretages Auction, Torsdagen den 22de Januar førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, over dette Boes Løsøre, bestaaende af Sengesteder, Sengeklæder, et Schatol og en Dragkiste, Stole, Borde, noget Kjøkkentøi, Linned, nogle Handelsvare, bestaaende deels af Nyrnberger=Kram, deels Alen og Manufacturvare m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 13de Jani 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Efter Begjæring af Executorerne i Dødsboet efter Michel Kaae af Graae Mølle, bliver den dette Boe tilhørende Gaard Westereng, beliggende omtrent en halv Miil fra Aarhuus, samt 6 Boet tilhørende Huse, nemlig 4 i Hasle og 2 i Scheibye, stillet til 3 offentlige Auctioner, Fredagene den 6te og 13de, samt Tirsdagen den 24de Februar 1835, hver Dags Formiddag Kl. 11, og afholdes de tvende første Auctioner paa Aarhuus Raadstue, den Sidste derimod paa selve Gaarden. Af Husene, der ere tillagte Jord, have de i Hasle hver 2 Skpr. Hartkorn, de i Scheibye derimod hver 2 Skpr. 2 4/5 Alb., og samtlige ere bortfæstede med Forpligtelse at forrette nogle Gangdage aarlig til Wester eng. Disse Huse opraabes baade hver for sig særskildte og samlede med Gaarden. De Westereng nu underlagte Jorder, af Ager, Eng og Tørvejord, udgjøre i Alt 3 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Konge- og Kirketienden af endeel deraf. Dens almindelige Besætning er 50 Stkr. Fæerreature og Vinteren og 30 Stkr. om Sommeren, foruden Arbeidsheste og Faar. Gaardens Marker tjene til al Slags Sæd, og paa dens Enge avles over 60 Læs godt Hoe, ligesom den aarlige Udsæd hidtil har været 7 a 8 Tdr. Rug, 14 Td. Byg, og 30 Tdr. Havre, der dog meget kan udvides. Bygningerne ere stærke og brugbare, og Stuehuset i sidste Sommer anseelig forbedret. Denne formedelst sin Beliggenhed, sit betydelige Areal og sine udmærkede Jorder fortrinlige Eiendom, med den nedlagte Vintersæd og det fornødne Sædekorn til Vaarsæden, kan modtages næste 1ste April, og Conditionerne, der blive favorable for Kjøberne, findes forinden til Eftersyn hos Justitsraad Borgemester Fleischer og Procurator Hald i Aarhuus. Gaarden og dens Jorder forevises af Forpagter Gulmann, der for Tiden beboer Stedet. Liebhavere indbydes til Møde. Hasle &c. Herreders Contoir i Aarhuus, den 15de Januar 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
J Continuation af den tidligere udfærdigede Bekjendtgjørelse angaaende Salg af Ulstrup Hovedgaard med Underliggende, kundgjøres herved endvidere til Lysthavendes Efterretning følgende: Det Hovedgaarden underliggende Areal udgjør circa 470 Tdr. Agerland og circa 100 Tdr. England. Skovene indeholder et Areal af omtrent 530 Tdr. Land, Bygningerne ere alle grundmurede og særdeles solide, og Hovedbygningen afgiver særdeles beqvem og behagelig Bopæl for en herskabelig Familie. Gaarden er bortforpagtet paa 11 Aar fra 1ste Mai 1832, men Forpagtningen er opsigelig med 1 Aars Varsel. Teglværket er ligeledes bortforpagtet, men kun paa 5 Aar, og denne Forpagtning kan ogsaa hæves med 1/2 Aars foregaaende Opsigelse. Gaarden er beliggende 2 1/4 Miil fra Randers, tæt ved den seilbare Gudenaae, og har saaledes med Hensyn til Afsætningen af sine Producter, og disses Transport en fordeelagtig Beliggenhed. Hoveriet til Gaarden er ophævet, men derfor oppebæres et aarligt Vederlag af omtrent 1400 Rbd. Sølv, dog haves af de forhen hoveriegjørende Fæstere endeel Spanddage og Gangdage til Gjødningskjørsel, Høeslet, og Skovning, ligesom der og haves circa 700 Ugedage af Huusmænd. Til Eiendommen gives god Jagt og godt Fiskerie, hvilket sidste ogsaa fortiden er bortforpagtet. Jorderne ere af god Beskaffenhed, og have i de senere Aar modtaget væsentlige Forbedringer. Saaledes ere betydelige Kjærstrækninger tagne under Cultur og endeel Hedejorder som forhen vare udyrkede ere nu opdyrkede, og give et særdeles godt Udbytte. Mærgel, som haves i Overflødighed, ligger saare beqvem og har været benyttet i flere Aar. Med Gaarden følger 8 Heste, 36 Kjør og 150 Stkr. Faar og Lam, ligesom Kjøberen ogsaa er berettiget til at oppebære hos Forpagteren circa 2000 Rbd. Sølv, som denne ved Forpagtningens Fratrædelse skal erlægge for endeel Stude, som han ved Tiltrædelsen, modtog med Gaarden. Forøvrigt holdes der for Øieblikket en Qvægbesætning af circa 150 Stkr. Kjør Tienderne, som høre under Eiendommen, bestaaer af Winge, Taarup og Langaae Sognes Kirke-, Korn- og Qvægtiende, og Winge Sogns Konge Rugtiende, tilsammen matriculeret for 28 Tdr. 4 Skpr. 1 7/8 Album Hartkorn, og det tiendeydende Hartkorn andrager i Alt 320 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. - Disse Tiender ere bortaccorderede mod et bestemt Vederlag i Korn, som betales med Penge efter Capitelstaxten, og Jndtægten af bemeldte Tiender kunne ansættes til 4 a 500 Rbdlr. aarlig. Paa Godsets Forbedring er ogsaa anvendt meget; saaledes ere 2 Byers Jorder for nylig omskiftede, og 14 Gaarde og 2 Huse i denne Anledning udflyttede. Fæsternes Formuestilstand er i Almindelighed god, og deres tilfæstede Jorder af god Beskaffenhed. Sluttelig tilføies: at de 1/3 Dele af Kjøbesummen, kunne blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritet i samme, og bliver saaledes ikkun at udbetale contant 1, som erlægges i 11te Juni Termin 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Fremdeles bemærkes, at nærværende Auction er foranlediget ved underhaanden skete Overbud, og at Approbation paa det høieste Bud ved Auctionen, naar den betingede Sikkerhed efter Auctionsconditionerne derfor er stillet, strax vil blive meddeelt paa Auctionsstedet, saafremt den Kjøbesum er opnaaet, som er bestemt i et Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll tilstillet, med Statsgields=Directionens Segl forsyne Brev, der først bliver at aabne, naar Hammerslag ved Auctionen er givet paa det høieste Bud. Conditionerne tilligemed Jordebøgerne ere forinden Auctionen til Eftersyn i det Kongelige Rentekammers jydske og lollandske Landvæsens-Contoir, hos Justitsraad Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, hos Redactionen af den Altonaiske Mercur, i Gjestgiverstedet Stadt Hamborg, i Kiel, hos Gjestgiverne Brünnes i Aalborg, Rüdell i Randers, Schlawitz i Aarhuus, Kjeldsen i Horsens, Lassen i Weile, paa Postgaarden i Odense, samt hos Forvalter Holbek paa Bygholm, der tillige foreviser Eiendommene og meddeler de nærmere Oplysninger og samme, som muelig maatte attraaes af Lysthavende. Efter Vedkommendes Begjæring, foretages offentlig Auction paa denne Byes Raadhuus Fredagen den 23de denne Maaned om Eftermiddagen Kl. 2, over det Grenaae Kirke for Aaret 1834 af Gammel Sogn og Robstrup Mark tilkommende Tiendekorn, bestaaende af: 53 Tdr. 4 Skpr. 1/2 Fdkr. Rug, 65 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. Byg, og 75 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Havre. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Grenaae, den 14de Januar 1835. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Efter vedkommende Forligs= og Udlægshavers Begjæring bliver det Jens Jensen Kaipot tilhørende Huus i Christrup, med Hartkorn 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Mandagen den 9de Februar, ) førstkommende, hver 23de f. M., og ) Dags Formiddag Torsdagen den 11te Marts Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret. og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs a. Herredscontoir i Randers, den 3die Januar 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Skov-Auction. Fredagen den 23de dennes bortsælges ved offentlig Auction i Norring Skov i Foldbye Sogn, en betydelig Deel Gavntræe og Brænde af Bog og Eeg. Liebhavere ville behageligen give Møde ovenmeldte Dags Formiddag Klokken 10, hos Skovfoged Peder Blak ved bemeldte Skov. Kraghlund ved Frysenborg, den 15de Jan. 1835. Gøtsche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Proclama. Jfølge dertil, under 27de December 1834, allernaadigst forundt Bevilling, som læses ved Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herredsret, og for Lands-Overretten i Wiborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have nogen Fordring i Boet efter afdøde Michel Kaae i Graae Mølle, til, inden forbemeldte Tids Udløb, for os, som Executorer i bemeldte Boe, med Paastand derom at fremkomme, og deres havende Krav eller Fordring at anmelde og beviisliggjøre. - Med samme Varsel, indkaldes tillige Arvingerne efter bemeldte Michel Kaae, for at godtgjøre og iagttage deres Arveret under hans Boes Behandling; hvorhos det tilkjendegives, at ikkun efternævnte Personer, ved det af Kaae, ifølge facults testandi, oprettede Testamente, ere anførte som Arveberettigede efter ham; nemlig: 1) Ole Jørgensen i Blegind, ved Skanderborg, og samtlige hans Børn. 2) Otto Gulmann i Spørring Kroe, og samtlige hans Børn. 3) Alle de sammenavlede Børn, efter Testators, Michel Kaaes, Søsterdatter Birgithe Christensdatter, givt med Gregers Nielsen i Flensted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
De sammenavlede Børn efter Testators Broderdatter, Ane Kirstine Jørgensdatter, givt med Gaardmand Jens Abild i Weilbye. 5) Testators Brodersen, Peder Jørgensen af Ølsted Mark, og samtlige hans Børn. 6) De tvende Børn, efter Testators nu afdøde Broderdatter Maren Jørgensdatter, der i sin Tid var givt med nu ligeledes afdøde Peder Rasmussen paa Weilbye Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Samtlige Børn efter Testators Søstersøn, Ole Andersen i Ginnerup, under Ølst Sogn ved Randers. 8) Alle Børn efter Michel Gulmann. 9) Samtlige Børn efter Hans Gulmann. 10) Søren Mathisen Gulmann og samtlige hans Børn, og 11) Følgende efter Michel Kaae opkaldte Børn, nemlig: a) Sønnen Michel, efter Ole Olesen paa Foerlev Mark, i Schanderup Sogn ved Skanderborg. b) Fornævnte Otto Gulmanns Datter, der er opkaldt efter Testator og Hustrue. c) Den Søn og Datter efter fornævnte Gregers Nielsen og Birgithe Christensdatter i Flensted, der ere opkaldte efter Testator og dennes afdøde Stedsøn, og d) Datteren efter Michel Gulmann, der er opkaldt efter Testators Hustrue. Ved bemeldte Børn forstaaes allene De, der ere fødte for Testators Død, og skulde Nogen af samtlige fornævnte testamentariske Arvinger være døde, gielder denne Jndkaldelse tillige disse Bortdødes Descendenter, Forældre og Sødskende. Aarhuus, den 15de Januar 1835. Fleischer. D. Hald. No. 4. 22 Skin. Hans Astrup Fleischer, Justitsraad, Borgermester og Byfoged i Aarhuus, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Politieassistent Procurator Nielsen paa afgangne Kjøbmand Niels Bech Kjellerups Stervboes Vegne, indstævnes med Aar og Dags Varsel herved i Kraft af den ham dertil under 17de October f. A. allernaadigst forundte Bevilling, den eller de, som maatte formene sig at have nogen Adkomst eller Prætension til følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) En Toft, Søren Baggers Toft kaldet, med deri værende Eng, beliggende udenfor denne Byes Vesterport, paa venstre Haand af Veien til Brændstrup, indeholdende et Areal af circa 6 Tdr. Land geometrisk Maal. 2) Fire Gaards Avl, beliggende paa Aarhuus Mark, i Møllevangens andet Fald, Hoved-No. XV. Lodderne No. 4, 3, 2, 4 og efter Tour No. 5, 6,7, 8, samt Skovvangens 1ste Fald eller Galgefaldet fra sønder, Hoved No. IX, Lodderne No. 1,2, 3, 4 efter Tour No. 23, 24, 25 og 26; og endelig: 3) Tre Gaards Avl, beliggende paa samme Byes Marki Møllevangens 4de Fald, Hoved-No. XV. Lodderne No. 1, 2 og 3 efter Tour 3, 4 og 5, samt Vorregaards Vang femte eller norderste Fald ligeledes Hoved-No. IX, Lodderne No. 1, 2 og 3. efter Tour 20, 21 og 22, til med saadan deres formeentlige Adkomst og Prætension, at fremkomme inden Aarhuus Byting paa Raadstuen den 1ste Torsdag i Juni Maaned Aar 1836, om Formiddagen Kl. 10, og i Mangel deraf at høre Rettens Dom, hvorved de ovenmeldte Jorder vil forventes tilkjendte fornævnte N. B. Kjellerups Boe, som dets uigienkaldelige Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
Jfølge Fr. 3die Juni 1796, saavelsom den paaberaabte Bevilling, er det herved givne Varsel aldeles peremtorisk, saa ingen Laugdag eller intet yderlige Varsel er at vente. Dette til Bekræftelse under Haand og Segl. Aarhuus, den 16de Januar 1835. Gebyhr 44 Skill. Justitsf 83. Fleischer. Er To og Halvtredsindstyve Skill. Sølv) (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-17
De resp. Herrer i Kongerigets dansk talende Provindser, der have en Retssag at ventilere, en Arv ab intestato eller en testamentarisk Gave at liqvidere, samt at indkræve udestaaende Regnings=Fordringer som møde Vanskeligheder; det være sig forresten hvadsomhelst i de 3 danske Hertugdømmer, eller i en af de 4 Hanse eller frie tydske Forbunds=Stæder, samt i Kongeriget Hannover, eller Storhertugdommene Meklenborg-Schwerin og Oldenborg, hvis snarlige og mindstbekostelige Afgjørelse attraaes, enten ved Rettergang eller passende Forliig; Enhver af disse Herrer Creditorer vilde behage at henvende sig desangaaende, forsynede med alle Vedkommendes lovlige Krav godtgjørende, eller idetmindste oplysende, og saaledes Beviisadminiculerende Documenter, til Undertegnede, og isaahenseende ved kongl. Embedsbrev auctoriserede juridiske Forretningsmand, der i flere Aar boende her i Staden, allerede ofte har paataget sig deslige juridiske Mandater og Procuras, hvorved han formedelst et ligesaa udbredt som nøiagtigt Bekjendtskab med ethvert Slags af Localiteter og tydske Lovbestemmelser i Sammes saa mangfoldige Afvigelser, deels indirect, ved at correspondere med den ham paa ethvert paagjældende Sted, som meest paalidelig bekjendte Advocat, deels ogsaa direct – alt efter Sagens Beskaffenhed og Vigtighed ved personligen at henbegive sig til Stedet quæstionis, som Pladeur og Sollicitant, hidindtil stedse endnu har været saa heldig at udføre enhver af de ham af danske Committenter anbetroede Liqvidations=Forretninger og Processer, til disse Herrers fuldkomne Tilfredshed; hvorover talrige paaskjønnende Vidnesbyrd ihændehaves, og deriblandt endog af Kjøbenhavns ældste og meest respectable Handelshuse. Udenbyes Breve udbedes franco. Comptoiret for tydske Retsanliggenders og Pengefordringers Realisation i Kjøbenhavn, den 1ste Januar 1835. v. Coch, Advokat, og kongelig Notarius publicus, for Danmarks tydsketalende Provindser, Skindergaden Nr. 38.