Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-29
Et af de betydeligste Værker, som i lang Tid have seet Lyset hos os, er Togels (ikke Tozens) Jnledning til den europæiske Stats kyndighed, oversat, forbedret, og tildeels omarbeidet af C. Vogelius Steenstrup, Professor i Statsvidenskaberne ved Sorøe, Akademie, hvoraf 1ste Deel i forrige Maaned er udkommen paa Agent Gyldendals Forlag. Herved mindes man dog igien, at derer et Sorøe til, hvorfra under hine Sneedorfer, Schytter, Krafter, Erichsener og Schøninger, udgik saa megen Lys og Kundskab. Hvad Sprogets Reenhed ellers angaaer, hvorpaa Hr. Forf i Følge Fortalen har anvendt saameget Fliid, da smage dog nok følgende Steder: Bevæggrunde, som Religionen giver ved Haanden, Pag. 29, ophobet Forraad, Pag. 37. udkræftede det spanske Rige, Pag. 595 formedelst Registerskibene, Pag. 187, hvor haardt der forfares, Pag. 386; det skotske Nedre land, Pag. 423 ; en lille Smule af Germanisme. Det er for Resten ikke Hensigten her at recensere denne meget nyttige Bog, men blot deraf at udskrive den korte Udsigt over Europas Handel og dens Forandringer, som forekommer Pag. 100 og f. Næst Krigsmagten er den europæiske Statskunst stillet paa Handelen, Søehandelen og Fabriker. Det vestlige Keiserdommes Undergang og det østliges Forfald efterhaanden droge ogsaa den Skibsfarts og Handels Forfald efter sig, som blev drevet mellem de forhen værende Provindser af det rommerske Rige i Middelhavet og det Ægæiske Hav, som nu kaldes Archipelagus. J Middelalderen oprettede Venedig og Genua den igien, og deres Bedrivt strakte sig igiennem Archipelagus ind i det sorte og atowske Hav, indtil samme blev forstyrret ved Tyrkernes og Tartarernes Jndbrud. Siden gik Venetianernes stærkeste Skibsfart paa Alerandrien i Ægynten, hvor de hentede Kryderier, Silke og andre ostindiske Vahre, og solgde dem i Europa med stor Fordeel. I det nordlige Tydskland havde Stæderne Lübeck, Hamborg og Bremen, fra det tolvte Aarhundrede af begyndt en betydelig Søehandel, til hvis Beskyttelse de siden oprettede en Forbindelse med mange andre Stæder i og uden for Tydskland, som blev kaldet Hanse, og de deraf Hansestæderne. De seglede paa alle ved Øster= og Nordsøen liggende Lande til Engelland, Frankrige, Spanien, Jtalien, og ved Handelens gode Fremgang blev Forbundskaber saa mægtigt, at det en Tid lang forestillede en stor Søemagt i Norden. Hansestæderne og Venetianerne vare saaledes i Besiddelsen af den store europælske Handel, og bleve der indtil Enden af det 15 Aarhundre. de, da Spanierne opdagede den ny Verden, der leverede dem en Mængde hidtil ubekiendte Vahre, og især meget Guld og Sølv, og Portugiserne gjennem en ny Vei seilede til Ostindien, hvorved de bleve Herrer af Krydehandelen, og altsaa tilintetgjorde denne Hovedgren af den venetianske Handel. Paa saadan Maade opstod i Spanien og Portugal en ny stor Handel, hvilken Nederlænderne, efter at de vare komne under det spanske Herredom, droge til sig. Vahrene derfra omskibede de til andre enropæiske Lande med en meget stor Vinding, og derved gik efterhaanden Hansestædernes Han deel, ligesom og tilsidst deres Forbundskab, tilGrunde. Portugiserne, som den ostindiske Handel havde gjort til den rigeste Nation i Europa, tabde samme, imedens den var foreenet med Spanien. Det hollandske ostindiske Selskab borttog dem deres bedste Handelspladser i Ostindien, og bragde den udelukkende Kryderiehandel til sig, som det endnu er i Besiddelse af. Hollænderne vare nu Mestere af den store og almindelige Handel i Europa, og bleve det en Tid lang, indtil Engellænderne og Franzoserne ogsaa fik en Deel deraf. I det nærværende Aarhundrede have endelig og de nordiske Kongeriger med stor Jver bragt deres Søe handel i Veiret, og nogle tydske Handelstæder, anseelig udvidet deres. Og, da Handelen bliver langt meere indbringende og fordeelagtigere ved Manufarturer og Fabriqver, saa ere saadanne alle Vegne blevne anlagte i stor Mængde.