Berlingske Tidende, 1784-05-21
Den Franske Gesandt, Hertug de la Vaugnon, er næsten daglig i Conference med Raadspensionairen, Hr. von Bleyswyk. Det er ikke vanskeligt at gjette Gienstanden for samme, nemlig Keiserens Fordringer og Alliancen med Frankerige. Nogle tvivle paa, at der vil blive noget af den sidste. – Ti Gouverneuren i Mastricht, Prindsen af Nassau Weilburg, er der, som man siger, bleven sendt en Coureer med den Ordre, at begive sig ufortøvet til sin Post. Arvestatholderen, skal giøre en Reise til Breda. Man er ikke lidet forundret over, at Hertugen af Brunsvig er i ingen Ting angaaende Folkenes March bleven spurgt til Raads, hverken som Feldtmarskal eller som Chef for Garderegimentet. Man forsikrer og at der i de Hollandske Staters sidste Forsamling er bleven giort det Forslag, at give denne Prinds sin Afskeed, og at der i Morgen skal blive sendt en Deputation til Arvestatholderen, for at forberede ham derpaa. Hs. Majestæt Keiserens Fordringer paa Generalstaterne. bestaaer i følgende 14 Punkter: 1) Hs. Majestæt Keiseren, erkiender i Henseende til Grændsernes Bestemmelser ingen anden Tractat, end den af 1664, i Følge hvilken 2) Udenverkerne af Lieskenshoeck skulde sløifes og 3) alle Udenverkerne af Lille sættes paa samme Fod, som 1648. 4) Forterne Fridrich Hendrich og Kruisschantz skulle ogsaa sløifes. 5) Jngen Udligger maae ligge paa det Keiserlige Fahrvand fra ScheldeFloden af indtil Landet af Saaflingen. 6) Landsbyerne i Materiet, Bladel og Reuzel skulle rømmes, som Keiserlige Landsbyer, samt ogsaa 7) Postel, med hvad dertil hører, 8. Alle Usurpationer skulle ophøre imod følgende Pladsers tydelige Souperainitet, saasom Kønigsheim, Telogne, Grot soon, Heer og Køer, Hoppertingen, Moppertingen, Ne deren, Paur, Russen, Slussen, Sepperen, Falais, Argenteau og Hermaal. 9) Generalstaterne skulle fyldestgiøre de ved Tractaten af 30te August 1673 indgangne Forbindtligheder, og endelig give Keiseren tilbage Staden Mastricht og Grevskabet Wysenhave med deres Deele i Landet af Overmage, som de paa en ubillig Maade, og tvertimod bemeldte Tractats Jndhold holde tilbage. 10) Man forlanger at holdes skadesløs, og at gives tilbage de Jndkomster, Produkter, Frugter o. s. v., som Republikens Jndbyggere have oppehaaret. 11) Man forlanger Godtgiørelse for den uudsigelige Skade, som Hs. Majest. Keyseren har lidt i Betragtning af Afgifterne for Ud= og Jndførselen, 2) Generalstaterne skulle give Keiseren tilbage alt det som tilkommer ham af Staden og Marqvisatet Bergen opzom, af Staden og Baroniet Breda og andre Dele i det Hollandske Brabant, godtgiøre ham hans Andeel i de Renter, som ere forbundne med Provindsen Brabants gamle Undsætning, og foruden at give tilbage den hel Capital, fra den Tiid at regne, da disse Besiddelser kom under Republikens Souverainitet, og saa i Fremtiden at fradrage denne Contingent paa den Fod, hvorom man bliver enig. 13 Hs. Majestæt Keiseren forlanger at gives tilbage, eller at erstattes for alt det Artillerie og Krigsfornødenheder, som blev giver Republiken i Forvaring, da dens Tropper kom tilat ligge i Garnison i nogle Stæder her i Landet; Hs. Keiserl. Majestæt forlanger ogsaa en Godtgiørelse af 2 Millioner Livres, som Frankrige efter Achener Fredstractatens Jndhold har maatte betale Republiken for Artillerie og Krigsfornødenheder, som i Krigen er bleven bortført fra disse Stæder. 14) Hs. Majest. forlanger at Generalstaterne skal betale Selskaber og private Folk de Capitaler og Renter, som anføres i hosføiede Note. 1) Staterne af Namur have den 12te Julii 1745 i Følge et Forlig med den hollandske Gouverneur af Namur og med Generalstaternes Samtykke leveret Qvæg for 8236 Gylden 1 St. til Garnisonens Underholdning, og har hidindtil forgiæves fordret Betalingen, 2) Magistraten af Namur har ligeledes 1746 leveret Qvæg for 5268 Gylden 6 St., som Levnetsmidler for Garnisonen, uden derfor endnu at have faaet Betaling, 3) Personerne Hanost, Gabriel, d'Antrebande og Maneffe have paa Gouverneuren af Namurs Ordre leveret for 3786. Gylden 2 Stl. Senge med deres Tilbehør til Brug for Garnisonen i Beleiringen 1746, og endnu ikke faaet Betaling derfor, omendskiønt samme er paa denne Fod bleven taxeret af de Hollandske Gidsler, som forbleve i Namur, efterat Staden var indtaget. 4) Regieringen i Dornick maae godtgiøres det hele Beløb af den Giæld, som Generalstaterne sammestæds have gjort ved General Dorth i Beleyringen 1745. Den udgiør en Summa af 8224 Gylden 7 St. 1 Pf. og til adskillig Particulaire i dette District en Summa af 14689 Gylden 9 St. Generalen har i samme Aar udstædt et formeligt Giælds beviis derfor fra Deres Høimægtigheder; men alle Forestillinger og Betaling have hidindtil været frugtesløse. 5) Personerne Marten Robyns, Pierre Langord, Henry Heyman og N. Castro have i Aarene 1709, 1710, 1712 og 1713, leverer Republikens Tropper for 263362 Gylden 15 St. Levnetsmidler og Fourage, uden endnu at have faaet samme betalt, uagtet at Statsraadet har givet adskillige Ordonanger til deres Beste, i Særdeleshed 1721 og 1729.