Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-06
Den 27 Januar aabnede Hs. Majestæt personlig Kamrene med en Tale, hvis væsentlige Jndhold var følgende "Med Glæde seer jeg Dem hvert Aar samlet og min Trone, for fælleds at sysselsætte Os med mit Folks store Anliggender. Jdag er min Tilfredshed saa meget større, da jeg har behagelige Ting at meddele og vigtige Arbeider at overdrag. Dem. Mine Forhold til Magterne ere vedvarende venskabelige, og de Forsikringer, jeg modtager fra mine Allierede, ere mig Borgen for at, uagtet Blodsudgydelsen i Østen Freden i det øvrige Europa ikke vil blive forstyrret. Fo at paaskynde Grækenlands Fred, har jeg, i Overeensstem, melse med Engelland og Rusland, skikket en Afdeling af mine Tropper til Morea. Der, som ved Navarino, garFlagenes Forening Verden et nyt Vidnesbyrd om de 3 Kroners Agtelse for Traktaternes troe Opfyldelse, og med Glæde fortælle mine Soldater om den redelige Bistand, som den engelske Søemagt ydede dem. En formelig, Porten med deelt Erklæring har stillet Morea og Naboerne under de tree Magters Beskyttelse, og vil gjøre deres længere Besættelse overflødig. Jeg vedbliver at hjelpe Grækerne til at reise deres Stæder af Ruinerne og mine Skibe gjengive de kristne Slaver Fødeland og Frihed. Jeg har Grund til at troe, at Porten, bedre belæret, ikke længer vil modsætte sig 6 Juli=Traktatens Fuldbyrdelse, og Man tør haabe, at denne første Nærmelse ikke vil være uden Nytte for Fredens Gjenoprettelse i Østen. Derpaa siges Spaniens Tilstand at have tilladt Hs. Majestæt at tilbagekalde sine Tropper, og en Overeenskomst er sluttet angaaende Tilbagebetaling af de den spanske Regjering ydede betydelige Forskud. Haabet om at opnaae en retfærdig Erstatning af Deyen af Algier har forsinket de Forholdsregler, hvortil Kongen kan blive tvungen for at straffe ham. Overbeviist om Umuligheden for en fordums fransk Kolonie (Hayti) til at opfylde sine Forpligtelser, har Hs. Majestænmaattet samtykke i en ny Underhandling. Ved en Konvention med Brasilien er Frankerigs Grundsætning om Blokaden haandhævet og Godtgjørelse tilstaaet for de under Krigen med Buenos Ayres borttagne Skibe. Uagtet de vedvarende Rystelser i nogle af de nye sydamerikanske Stater have gjort en regelmæssig Forbindelse med dem vanskelig, ere Konsuler ansatte, for at vaage over Undersaatternes Jnteresse. Dette, mine Herrer, - vedblev Hs. Majestæt - er den lykkelige Stilling af vore Forhold til de fremmede Magter. Fremtidens Begivenheder vorde end hvad de ville, saa skal jeg aldrig glemme, at Frankerigs Ære er et helligt Underpant, og dens Bevaring min Krones skjønneste Forret." I det Indre hersker Orden og Fred. Jndustrien gjør daglige Fremskridt. Nogle Dele af Agerdyrkningen og Handelen lide endnu, men jeg haaber at det vil blive muligt at lindre, om ikke reent at afhielpe det Onde. Den ved Veirets Mislighed forsinkede Kornhøst havde vakt nogle Ugers Bekymring; men er Nøden voxet, saa har Forsynet igjen vakt Velgiørenheden for at hjelpe den Lidende. Den af sine Baand løste Presse nyder en fuldkommen Frihed, og viser end dens værste Fiende, Frækheden, sig undertiden, da veed den oplyste Fornuft at værdige disse Udsvævelser, og Domstolene ville vide at opfylde deres Pligter. Nødvendigheden af at beskytte vore Fædres Croe, haandhæve Lovene i mit Rige og sikre Præstestandens Varighed, har bevæget mig til nogle Forholdsregler, som ere fuldbyrdede med den kloge Fasthed, Agtelse for Lov og Religion udkræver. Hvad Finantserne angaaer, da ville De med Fornøielse erfare, at Jndtægterne i Aaret 1828 have oversteget Budget. tet. Talrige Arbeider ville sysselsætte det i Dag aabnede Møde, blandt andre en for Hæren bestemt Lovbog, en Lov om Pairskammerets Dotation, en nye Municipal= og DePartemental=Indretning, som baade sikrer Kommunernes og Departementernes Deel i deres egen Bestyrelse og den Kronen tilkommende beskyttende Magt. - Hver Dag giver mig ny Forviisning om mit Folks Kjerlighed og forøger om muligt min Forpligtelse til at ofre mit hele Liv dets Lykke. Erfaring har adspredt afsindige Theoriers Tryllekraft. Frankerig veed, saavelsom De, paa hvilken Grundvold dets Lykke hviler, og det vilde høit modsige Enhver, som søgde samme andensteds, end i den oprigtige Forening mellem Kongemagten og de ved Chartet helligede Friheder. De, mine Herrer, ere kaldede til at knytte denne Enighed fastere. Som troe Undersaatter og loyale Franske ville de opfylde dette ærefulde Hverv, og Deres Konges Bistand vil ikke mindre end den offentlige Tak lønne deres Bestræbelser." Denne Tale hørtes med det meest levende bifald, især af den venstre Side, og Kongen hilstes atter ved Bortgangen med almindelig Jubel. Koureren er ogsaa over al Forventning tilfreds, ikke saa den mørke Gagette, som evindelig seer Revolutionen at fremskride." At Portugal ikke findes berørt med eet Ord i Talen, vil Man forklare deraf, at Frankerig ikke er ansvarlig for Tildragelserne sammesteds.