JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
St. Petersborg har det tilfælleds med Venedig, at den tildeels er anlagt paa Øer. Da den Grund, hvorpaa den udbreder sig paa begge Sider af Neva floden, er næsten af samme Høide som Floden, saa er den ved Stormflod udsat for Oversvømmelse i Naar Vestenvinden har stormet nogen Tid paa den finske Bugt, saa stiger Nevafloden ofte 4 Alen, og oversvømmer da hele Districter af Staden, som Tilfældet var den 19de November 1824, hvilken Oversvømmelse var een af de farligste og meest ødelæg gende, hvormed St. Petersborg har været hjemsøgt Efter Hr. Murrays Beretning lignede Staden i Dage et umaadeligt Hav, paa hvilket Alt drev omkring i det vildeste Chaos; efter hans Angivelse mistede over 8000 Mennesker Livet, og den anrettede Skade var ubeskrivelig stor. Den engelske Reisende, Capitain Franklin, siger i sin Dagbog, at Faren, for en Oversvømmelse bliver stedse meere truende for St. Petersborg; thi Nevaflodens Leie bliver stedse høiere ved Tilførselen af Planter og andre Stoffer fra Ladoga=Søen; ogsaa tilvoxer Dæmningen ved Mundingen af Floden Aar for Aar ved de Vestenvinde, som herske paa Østersøen, saa at den forøgede Vandmasse maa tilsidst stige over Bredderne af Floden og oversvømme Gaderne i Petersborg. Den 29de December 1831, da Capitainen opholdt sig i Staden, var det lige paa Nippet, at Jsen paa Nevafloden var ved Flodens Stigen og ved en stærk Vestenvind dreven ind i Gaderne, havde Vandet steget nogle Tommer høiere, saa var denne herlige Hovedstad blevens sat under Vand, og Huse, Paladser og Broer blevne styrtede omkuld. - Jblandt Folket er det Sagn i Omløb, at da Peter den Store anlagde Staden, paa Øen Wassilei, saa bemærkede han et Træ af en aparte Udseende, hvori der var indskaaret et Kors. Han spurgte en Fisker og hvad det betydede, og si til Svar: at man anmærkede paa Træet, fra umindelige Tider af, Høiden af de forskjellige Oversvømmelser, som undertiden ere meget store, for hvilke Øen er udsat, og sandsynlig altid vil blive udsat. Hug det om, vare Carens Ord, og det advarende Træ blev fældet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Den pragtfuldeste af alle Stadens Dele er den saakaldte første Admiralitets=Side, som har Figuren af en Triangel, og som er indfattet af en Pragt=Kaidaf Qvaderstene og Granit, hvilken er over en halve Miil lang. I dette District ligge Petersborg herligste Bygninger, en uoverseelig Række af Paladser, et fortryllende, uforligneligt Syn. Admiralitetsbygningen selv er den længste Facade i Europa, den er pragtfuldt decoreret, endskjøndt ikke i den fuldkomne, ste Stiil. Fra denne Centralbygning, og egentlig fra den Plads, som ligger foran den, udgaae tre Pragtgader, hver næsten en halv Miil lang, som kaldes Perspectiver; iblandt hvilke det saakaldte newskien1ske Perspectiv er det skjønneste og bredeste, og formodentlig det herligste, som gives i nogen Residentsstad. Det newskiske Perspectiv er for Petersborg, af hvad Regentstreet er for London, Broadway for NyYork a. s. v., nemlig den egentlige Mode= og Promenade Gade, hvor den fine Verden viser sig paa visse Dagens Tider, og et Foreningsted for de meest glimrende Boutiker. Disse tre Perspectiver og de 2 Qvarterer af Staden, hvorigjennem de gaae, blive gjennemskaarne af tre Canaler eller Arme af Newa, hvorover der er slagen en Mængde Broer, ligesom i Holland; den yderste af disse Arme, Fontanka, er den bredeste, og indeslutter den hele Deel af Staden, som en Ø. Efter Admiralitet høre til de meest imponerende Pragtbygninger i denne Deel af Staden, det keiserlige Vinterpalads med den dertil stødende Eremittage, Marmorpaladset; den kasanske Cathedral kirke, een af de meest pragtfulde Bygninger, som den nyere Bygningskunst har frembragt, den kostede 15 Millioner Rubler, og udkrævede en Tid af 16 Aar; Jsakskirken, den nye Banke, Alexandra-Theatret so. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Alexandra Theatret ligger ved Newski=Perspectivet, bærer Keiserindens Navn, staaer paa en stor og fri Plads, er heelt igjennem massivt bygget, alle Trapper ere af Steen og Jern, og naar Podium og Gulvet for Maskineriet undtages, er intet Træværk. Hele Proscenium er af Jern eller Blik, og Søilernes Decorationer ere af støbt eller dreven Bronce. Fom Rader af Loger, som løbe parallelt med Parterrets Skraahed, og altsaa falde ned til Proscenium (hvori Souffleuren staaer), ere anlagte saaledes, at man godt kan oversee den hele Skueplads. Tilskuerne sidde ikke paa Bænke, men i magelige Lænestole med Fløiels Sæder, som staae saa langt fra hinanden, at Enhver kan komme til sin Plads uden at nøde dem, som allerede have taget Sæde, til at reise sig. Tjenere i keiserligt Liberi anvise, naar det forlanges, Enhver sin Plads. Oplysningen er ikke mindre fortræffelig; thi foruden den store Lysekrone, som hænger under Loftet, med over 70 Piber, ere Lyse=Armstager, af Bronce anbragte ved de 108 Loger, hvilke alle blive antændte. Bag til dette Theater støder en bred Gade, ved hvilken, paa begge Sider, keiserlige Pabladser ere opførte, hvoraf maaske ethvert overgaaer Palais=Royal i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Over de forskjellige Arme af Newafloden ere bygligede henved 70 Broer af forskjellige Materialier og Faconer, hvoriblandt 31 af Granit, 4 Skibsbroer og nogle Hængebroer af Jern. Fra Treenigheds=Broen, har man det majestætiske Panorama af Hovedstaden, for sine Øine. - Næsten alle Gader ere meget lange; Newski=Perspectivet er over 14,000, det store Perspectiv over 10,000, sex andre over 6000 Fod lange. "De fleste Gader ere meget brede, for det Meste 70, nogle over 100 Fod og lige, og siden 1814 forsynede med fortræffelige Fortouge, hvis Anlæggelse Keiser Alexander befalede ved en Ukas, efter sin Tilbagekomst fra England. - De offentlige Pladse ere decorerede med Springvand eller med Monumenter: de pragtfuldeste ere: Marspladsen, som er den største; Pladsen foran Vinterpaaladset, som er den smukkeste; Peters, eller Senatspladsen, hvoraf endeel kaldes Jsakspladsen; Admiralitetspladsen o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Paa Peters= eller Senatspladsen staaer den berømte colossale Statu til Hest af den store Car, der forestilles at galloppere op af en Klippe. Det Klipper stykke, hvoraf den uhyre Pjedestal, som er 8 1/2 Alen høi, er udhugget, og som skal forestille en Klipper blev funden i et Morads ved St. Petersborg; den veiede over 3 Millioner Pund, og efterat det var til hugget 900,000 Pund. Chevalier de Lascary harn for mange Aar siden i Paris udgivet et Foliobind med mange Kobbere, hvori han forklarer det hele Maskineri, som udkrævedes til at transportere denne Steenmasse (eet af den nye Tidsalders Underværker i Modsætning til Oldtidens saakaldte syv Underværker). Englænderen Barrow har i sine Escursionsof the North of Europa, London 1834, meddeelt, tildeels heraf, følgende Skildring: Da Chatharina den 2den havde besluttet, at Statuen af den egentlige Stifter af det russiske Rige skulde staae paa en Klippe, sandsynlig for ved dette Sindbillede at betegne, at denne af ham grundede Kæmpemagt skulde have Klippens Varighed, saa mødte den Vanskelig, hed, at Egnen omkring Staden er flad og at der ikke findes nogen Klippe, ja selv ikke nogen Steenblok, saa at det var nødvendigt at forskaffe en saadan fra en fraliggende Egn. Paa den Tid tjente en vis Chevalier de Lascary som Oberstlieutenant i den russiske Armee; da han indsaae, at han vilde udmærket sig ved at opdage en saadan Steenblok, saa søgte hans overalt at undersøge, om ikke en saadan skulde findes, i nogen Afstand fra Hovedstaden. Han var nu ogsaa saa heldig at erfare af en Landmand, at i et Morads, som ligger noget fra den finnske Bugt, omtrent 1 Miil fra Bredden og 3 Mile fra Petersborg, laae en uhyre Blok. Da Lascary ankom til Stedet fandt han denne Granitcolos ganske bedækket med Mos, den havde Figuren af et Parallelepipedum, var 42 Fod lang, 27 bred og 21 Fod høi. Med denne heldige Opdagelse traf sammen en ikke mindre heldig Omstændighed, som kom Kunstneren Falconnet fortræffeligt tilpas ved hans Jdee atville forestille Keiseren galopperende op af Klippen. Ved en skraae Revne i den ene Ende af dette Parallelepipedum, og som efter Landboernes ikke usandsynlige Angivelse var foraarsaget af en Lynildstraale, var en Deel af denne Kæmpeblok for det Meste afløst; man havde nu blot nødig at tage Stykket reent bort, for at tilveiebringe den skraae Flade, som man ønskede at erholde, og af hvilken Hesten skulde forestilles at galloppere opad. - J 1830 skal Capitainen paa et nordamerikansk Skib, som laae for Anker i Havnen ved Cronstadt, og som sandsynligen havde faaet et Glas Viin for meget, have indgaaet et Væddemaal om at ride paa den Hest af Bronce, hvorpaa Caren sidder. Han kom lykkelig over Gitterværket, havde taget fat i Hestens Hale og var i Begreb med at klattre op af den og sætte sig op paa Hesten bag ved Peter Car, da Politiet kom til og annammede ham.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Et Sidestykke til dette Monument afgiver Alexander-Søilen, som blev i 1832 paa Alexander=NewskoiDagen opsat paa Pladsen foran det keiserlige Vinterpalads til Ære for Keiser Alexander den 1ste, og som ligeledes er udarbeidet af een eneste Granit colos fra Finland. Den er 81 Fod høi, 14 i Gjennemsnit, med Fodstykket 150 Fod høi, saaledes den høieste paa Jorden, og er een af de største Mærkværdigheder i den nordiske Keiserstad. Om den tyrkiøbte Statstidende.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Der lever for Øieblikket i London en Mand vedNavn Francts Place, der som simpel Skræder, og ved sine almeenerkjendte udmærkede politiske og almindelige Kundskaber gjort sin Bibliotheksal til en Samlingsplads for alle virksomme Reformers i Underhuset, og sig selv til en Raadgiver, hvis Raad høres om enhver Avis, Magazin, eller Tidsskrift, som man har i Sinde at udgive, og hvis Dom agtes med Hensyn til ethvert Foretagende af Vigtighed, som udføres af det Partii, der vil Reform. Place ger flere Gange bleven raadspurgt af Haandværkerne og Fabrikanterne baade af Mestere og Arbeidere i deres Stridigheder om Arbeidslønnen og Arbeidstiden; medens han selv var Mester opmuntrede han henhver fornuftig Bestræbelse, som gik ud paa at forbedre de Arbeidendes Kaar, og gav stedse selv et Exempel ved at betale sine Arbeidere den høieste Løn. Sir Robert Peel, medens han var Minister, betænkte sig ikke paa, da han vilde forandre Jury=Lovgivningen, at lade Lovforslaget forelægge Hr. Place til Betænkning, førend det kom for Underhuset; hans Mening og Erfaring er ligeledes ofte bleven raadspurgt af forskjellige Committeer i Underhuset. J. Bentham yttrede for 20 Aar siden, at P. ved sine udstrakte Kundskaber om Landets Forfatning og Partierne, om Folkets Tilstand og Mangler, og paa Grund af hans Retskaffenhed og aandelige Overleugenhed var af de nulevende den dueligste Mand til Statssecretair for det indenlandske Departement. P. er mere end eengang bleven anmodet om at tage Sæde i Underhuset, men han har undslaaet sig derfor paa Grund af, at det vilde koste ham 5000 Lstl. gaarlig, hvilket han ikke troer, for sin Families Skyld, at kunne forsvare at sætte derpaa. P. har ved den Hjælp og de Underretninger, han har ydet forskjellige Medlemmer af Underhuset, udrettet langt Mere for Underhuset end nogetsomhelst Medlem af samme. Af et Brev fra en af Forstanderne for det catholske Seminarium i Macao, der er en født Chineser, dat. 14de April 1833, erfares bl. A. fra det himmelske Rige, at den nuværende Keiser af China, Tohvang, der er nogle og halvtredssindstyve Aar gl. Log har regjeret i 15 Aar, skal være en klog og faderlig god Regent; men at han har den Ulykke, bestandig at blive bedragen af sine Ministre. Der er Livsfare forbunden med at forklage disse hos Keise Aren, da Mandarinerne stedse holde sammen, for at lade alle Klager strande, og man efter de chinesiske Love ikke kan anklage en Mandarin, uden at lade ham det vide iforveien. Chinas Folkemængde kan uden Overdrivelse anslaaes til 300 Millioner (hvoriblandt knap 200,000 Christne); Riget er for Tiden deelt i 14 Hovedprovindser, der bestyres af 7 Thongetukker og der disse igjen 100,500 a 100,600 af tredie Rang, og under disse en tallos Mængde smaa Mandariner. Seminariet har i hele China kun 16 Missionairer, af hvilke de 12 ere Chinesere, de 4 Franskmænd, og disse ere fordeelte i 5 af Rigets Provindser. At deres Bestræbelser kun bære ringe Frugter tilskrives for en stor Deel de hidkomne europæiske Kjøbmænds slette Opførsel, deres Jrreligiøsitet, Udsvævelser og Vellyst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
J Begyndelsen af denne Maaned kom EdouardM., 32 Aar gl., siddende i et godt og indbringende Embede, med glimrende Udsigter og af en meget agtet Familie, til Paris, for at frie til en ung og indtagende Pige, Mile. L. Der var allerede af deres Forældre aftalt et Ægteskab imellem dem; men hans havde aldrig seet hende. Saasnart han var stegen af Vognen, gjorde han hendes Familie sin Opvartning, og fandt hende saa elskværdig, at han gik tilbage til sit Logis opfyldt af de sødeste Drømme og Forhaabninger. Pigens Forældre, som havde modtaget ham med største Artighed, havde indbudt ham til et Middagsmaaltid næste Dag, foranstaltet til hans Ære. Den lykkelige unge Mand fløi dertil paa Kjærlighedens Vinger og var saa henrykt over sin Lykke, at han slet ikke lagde Mærke til den unge Viges sørgmodige Mine og tilbageholdne Opførsel, som ellers burde have givet ham fuldkommen Oplysning om, at han just ikke maatte fæste altfor megen Tillid til de Forhaabninger, han smigrede sig med. Den unge Piges Fader maatte derfor paatage sig det vanskelige Ærinde at aabne ham Øinene; han forestillede ham, som man pleier ved slige Leiligheder, at hans Datter havde den største Agtelse for hans Caracteer; men at hun endnu fandt sig for ung til at gjøre et saa vigtigt Skridt, hvorimod der jo vel kunde været Haab om, at Forbindelsen med Tiden kunde lade sig bringe istand. En halv Time efter at Faderen havde forrettet sit sørgelige Ærinde, hørte man en stærk Støi i det unge Menneskes Værelse. Man ilede til det, men fandt det lukket. De Tilstedeværende maatte nu bane sig Vei med Magt og da de kom ind, fandt de ham hængende i en Serviet paa Døren. Ved hans Fødder laae et Bord, som han var stegen op paa og derpaa havde væltet, hvorved den Støi, som man havde hørt, var foraarsaget. Allesse anvendte Midler for at bringe ham tilbage til Livet vare forgiæves. Han var eneste Søn af en Enke i havde megen Dannelse, et behageligt Udvortes og Udsigten til at arve 300,000 Fr. efter sin Moder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
De londonske Journaler besvære sig over den urietmelige Længde, til hvilken flere af de middelmaadigste Parlamentsmedlemmer udtrække deres Taler. Som et Exempel derpaa anføres i Særdeleshed, at det ærede Medlem for Evesham, Mr. Borthwick, nylig i Underhuset havde talt omtrent en Time, uden at hans Tale indeholdt Andet end hvad Hamlet kalder Ord, Ord, Ord; Huset tabte nu Taalmodigheden: man hostede, rømmede sig og tilsidst skreeg og støiede man, saa at det neppe var muligt at høre det mindste af Talen; da standsede pludselig det ærede Medlem; der blev stille, og, med et Blik og en Tone, som udtrykte den største Bestemthed, erklærede han nu, at hvis de ærede Herrer ikke tillode ham at blive ved, indtil han var færdig og at holde op, naar han selv vilde, saa var det hans faste Beslutning, slet ikke at holde op. Denne Trusel hav 3de den tilsigtede Virkning: den skrækkelige Udsigt at faae en Tale af Hr. Borthwick, som aldrig fik Ende, tilveiebragte øieblikkelig Taushed, og man hørts sikke saameget som en Hvidsken, før det ærede Medlem fandt for godt selv at ende sin Talle.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Af en Artikel om de engelske Jernbaner i Monthly Magazine, Juni d. A., erfares, at Dr. Lardner har, med en Dampmaskine og medfølgende Vogne, hvorpaa befandt sig 36 Personer, tilbagelagt Jernbaneveien fra Liverpool til Manchester med en Hurtighed af 48 engelske Mile i Timen; og at han ved Hjælp af den nyeste Tids Forbedringer i Høitryksmaskinernes Construction, ikke drager i Tvivl, at jo inden faa Aar Posten vil blive bragt fra London, til Liverpool - en Veilængde af over 200 engelske Miil - i en Tid af 3 Timer, altsaa med en HurEtighed af Et Mile om Timen. Bekostningen ved en geneste Tunnel paa den intenderede Jernbane fra Leedstil Manchester anslaaes til ikke mindre end en Miltion Pund Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Sultanen har ved et nyt Lovbud befalet, at ingen tyrkisk Militairperson nogensinde maa lade sig see i Civildragt; at kun fornemme Personer tør bruge fiint Klæde, broget Besætning, hvide eller gule Knapper, røde Huer a., og at Rajahs kun tør gaae i deres Nationaldragt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Talleyrand skal nu lide meget af Hjertebanken; man paastaaer, det er første Gang i hans Liv. J Vandimensland, hvis Befolkning anslaaes til 10,000 Mennesker, af hvilke Trediedelen ere Fanger, udkomme nu 9 Journaler og i Ny Syd=Wales, der tæller 70,000, 7. De fleste af disse Blade udgaae 2 Gange om Ugen og have flere Abonnenter paa Landet end i Stæderne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
En Tysker, Dr. Faust i Bückeburg, har offentlig fremsat det Forslag, at de tydske Damer under den nuværende Fredstid skulde træde sammen i Forkeninger og i 5 Aar pille Charpi og forfærdige For bindinger til Brug i paakommende Krigstilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
De i Luneville værende Handskefabriker sysselsætte ikke færre end 10,000 Arbeidere, og man anslaaer Værdien af de Skindhandsker, som aarligen fabrikeres i Frankrig, til 300 Mill. Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
Det største Caffehuus i Europa skal nu findes i Padua; det er anlagt af en vis Petrochi, har kostet over 50,000 Gylden og skal i grandios Stiil Pragt og ypperlig Opvartning overgaae Alt, hvad London og Paris hidtil i den Art har havt at opvise.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-01
En af de største Dejenners, der ere givne i Paris, var det engelske Gesandtskabs nyeste i Anledning af Kongen af Englands Fødselsdag; 600 Gjæster vare linviterede; Frokosten begyndte om Morgenen Kl. 3, og endte næste Dags Morgen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
Spanien. Coureren, som for det Meste er vel underrettet om de i Spanien kæmpende Englænderes Anliggender, har i Bladet, af 23de en Artikel, der vækker nogen Opsigt. Den lyder, i sine Hovedpuncter saaledes: "Vi have Grund til at troe, at den spanske Regjering ikke har synderlig Lyst til at tagel fortjent Hensyn paa den brittiske Legions udmærkede Tjenester. General Evans har seet sig nødt til at sende Storkorset af Ferdinands-Ordenen tilbage, da det var bleven ham tildeelt paa en, mod de sædvanlige Regler stridende og ingenlunde smigrende Maade. Vi erfare ogsaa, at han har gjort den spanske Regjering Forestillinger mod den Behandling, Legionen møder i Spanien og at han tillige har erklæret, at han, saafremt man ikke tager mere Hensyn paa dens Fornødenheder, agter at anholde hos den brittiske Regjering om dens Medvirkning til, at Legionen kan vende tilbage til Fædrenelandet. Vi ønske oprigtigt - tilføier Coureren - at hans vil sætte sin Trusel i Værk, saafremt hans Forestillinger blive frugtesløse, thi der er al Grund til at antage, at den liberale Deel af den spanske Nation meere og meere udtaler, sig imod enhver fremmed Jndblanding, af hvad Art den end monne være.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
I en senere Artikel gaaer Coureren endnu noget videre og beskylder Cordova reent ud for, at han blot af Skinsygen over Legionens Tjenester har forladt sin Hær i det afgjørende Øieblik, i den Hensigt, at vælte Carlisternes hele Magt ind paa det isolerede Corps ved St. Sebastian. Den peger end- ogsaa hen paa Muligheden af, at han kunde faae ifinde at forene sine Tropper med Don Carlos, saafremt Generalsk Evans Forestillinger over hans uforsvarlige Uvirksomhed skulde gjøre den forønskede Virkning i Madrid. Saa problematiske disse Courerens Formodninger om General Cordovas Planer nu ogsaa monne være, saa fremlyser det dog af alle høiere Officerers Breve fra St. Sebastian, at hans pludselige, personlige Flugt til Madrid har havt den skadelige ste Jndvirkning paa Tingenes Stilling. Ved de lidte Uheld i Kampen med Englænderne vare Carlisterne blevne modløse, de lede Mangel paa Alt, og om ogsaa Fortvivlelsens Mod, for en kort Tid, havde sat dem istand til en kraftig Modstand, saa vare deres Stridskræfter dog sammensmeltede saameget, at et samtidigt Angreb fra tre forskjellige Puncter, Vittoria, Pampelona og St. Sebastian, let kunde have gi i vet Krigen en for dem farlig Vending. Saaledes dømte Coureren den 23de om Sagernes Tilstand, 1 i det nordlige Spanien. Efter den franske Moniteur ved man nu, at Cordova allerede den 19de igjen var indtrufelsen i Vittoria og at Carlisterne igjen begynde at concentrere sig, for at sætte en behørig Modstand mod hans forventede nye Operationer. I Catalonien har man igjen skudt to fangne Carlistchefer, af hvilke man især hoverer over Moret det paa den ene, fordi han ansaaes for een af Don Carlos's virksomste Agenter. - Af Efterretningerne fra det Indre af Spanien, turde den vigtigste være den, at Cordova i et Krigsraad, i hvilket Regentinden, Regentskabets i samtlige Medlemmer og alle Ministrene vare tilstede, har vidst at retfærdiggjøre sine Operationer i det foregaaende Felttog og at erhverve Krigsraadets eenstemmige Samtykke til anden af ham forelagte Plan for det forestaaende. Det vil altsaa nu komme an paa, hvorvidt han er findet ved sin Daad at gjøre den engelske Coureer til Løgner.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
Den 20de Juni traadte i Paris en af de berømteste Mænd fra den første franske Revolutionstid, den forhenværende Abbe Sieyes, bort fra Verdenstheatret, hvor han havde givet saa mange forskjellige Hovedroller. Paa ham, som paa mange af hans Samtidige, finder den bekjendte Sentents: "Tiden havde allerede begravet ham, før Gravhøien dækkede hans Leer, sin fulde Anvendelse. Han var efterhaanden Medlem af den constituerende Nationalforsamling og Nationalconventet, derpaa af de Gamles Raad, derefter den franske Republiks Gesandt i Berlin, endelig Medlem af Directoriet, Consul med Buonaparte og tilsidst Senator under Keiserregjeringen. Af alle sine Værdigheder havde han ikke conserveret en eneste og døde nu som simpelt Medlem af National-Jnstitutet, i hvilket han for faa Aar siden var optaget i Afdelingen for politiske og moralske Videnskaber. Som een af de saakaldte Kongemordere havde han maattet tilbringe Aarene fra 1815 til 1830 som Proscriberet i Udlandet. Det var ham, der ved Ludvig den 16des Domfældelse stemte umiddelbart efter Hertugen af Orleans (Egalito, de Franskes nærværende Konges Fader. Dennes Dødsdom havde været fuld af Ordgyderi, Sieyes's Votum var kort og er senere næsten bleven tilsk Ordsprog. Han skrev blot de faa Ord: la mort Sans phrase (Døden, uden Phraser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
General Baudrand, som henhørte til de franske Prindsers Sulte paa deres Reise, er pludselig indtruffen i Paris En af Journalerne vil vide, at han er bestemt for en Mission af en meget deelicat Natur til St. Petersborg. Det var ham, der, umiddelbart efter Juli=Revolutionen, blev af sendt til den russiske Keiser med en Skrivelse fra LudviPhilip, og hans Ærinde skal ogsaa dennegang være af den hemmeligste og fortroligste Art.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
Ved den forestaaende Julifest vil Triumphbuen ved Barridre de letoile, paa hvilken der har været arbeidet siden 1808, dog med betydelige Afbrydelser, omsider blive indviet Paa de 4 Sideflader under Buens Hvælving har man ladet indgrave Navnene paa 96 Hovedseire, som de franske Vaaben have tilkæmpet sig fra Revolutionens Begyndelse til Keiserrigets Ende. Slagene ved Austerlitz, Jemappes, Marengo, Arcole og Abukir ere afbildede i Basreliefs. Paa 3 store Tavler har man foreviget Navnene paa samtlige Anforere, som have udmærket sig i hine Feltslag. Medens ma paa denne Maade sørger for at vække Jnteresse for Festen, har man i Pairskammeret anholdt om 200000 Franes til Udgifternes Bestridelse, et Bidrag, som Staten yder; de øvrige Omkostninger bestrides af Paris's Commune. Skjøndet Par af Juli Revolutionens erklærede Fiender ogsaa dennegang hævede deres Stemme mod denne Udgift, gik Andragendet dog igjennem med 86 St. mod 11.