Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-02-07
Videnskabelighed. Den 24 Januar holdt det Kongelige Nordiske Oldskrift=Selskab sit Aarsmøde, paa hvilket Formanden, Hr. Konferentsraad Dr. og Prof. J. F. W. Schlegel meddeelte en almindelig Udsigt over Selskabets Tilstand, og Foretagender i det forløbne Aar. J de ordentlige Medlemmers Antal, som ved Aarsmødet den 12 Febr. 1831 var 205, har der været en Afgang af 5, men igjen en Tilværtaf 90 (deraf 2 Æresmedlemmer), saa at de ordentlige indenlandske Medlemmers Antal for Tiden er 288. Foruden disse tæller Selskabet 7 Æresmedlemmer, 71 ordentlige udenlandske, 88 forresponderende indenlandske og 29 korresponderende udenlandske Medlemmer, der ville medvirke til dets Formaals Fremme. Ved adskillige overordentlige Gaver har det rentebærede Fond faaet en Tilvært af 1400 Rbd. Sølv, og er derved voxet fra 2100 til 3500 Rbd. Sølv i Kongelige Obligationer. Af Oldskrifterne i Text og særskilt Oversættelse udgav Selskabet i samme Tidsrum 3 nye Bind, nemlig Fornmanna=Bøger, 6te Bind, og Oldnordiske Sagaer 4de og 5te Bind. Foruden flere Værker har Selskabet foresat sig at udgive en fuldstændig Samling af Grønlands historiske Mindemærker, ledsaget af Korter og Kobbere, og Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed, hvis første Hefte ventes udgivet om føie Tid. Selskabets Viceformand, Hr. Prof. og Geheime-Archivar Finn Magnusen, har paataget sig at gjennemgaae de litteraire Sendinger, som Selskabet i 1831 modtog fra Udlandet, og hvoraf nævnes som den vigtigste en betydelig Samling af Diplom=Afskrifter vedkommende Danmarks Historie i Dronning Margrethes og flere af de følgende Regenters Tid, hvortil Originalerne findes i det Kongl. preussiske Rigsarchiv i Kønigsberg. Bemeldte Viceformand forelæste i Aarsmødet anden Afdeling af en Udsigt over den sidste Periode af den gamle Grønlandske Kolonies Historie. Dernæst udnævntes eenstemmigen af Selskabets ordentlige Medlemmer til Æresmedlemmer Dhrr. Excellencer Geheime-Stats= og Finantsminister A. W. Greve af Moltke, Stk. a. D. a., Geheime-Stats=Minister A. C.P. Greve af Ranzau, Stk. a. D. &c., og Een af det svenske Riges Herrer, Greve Jacob de la Gardie, Ridder af Seraphiner-Ordenen &c. Jblandt de til ordentlige indenlandske Medlemmer Optagne vare: Overkrigskommissair J. C. Bay Postmester i Holstebroe; Kampkr. L. P. Baron Bretton paa Tranekjær; C. A. Dahl, Apotheker i Grenaa; J. J. H. Friis, Over= og Underrets=Prokurator i Faaborg; Kancellieraad S. Hempel, Eier af Fyens Stifts Adressekontoir og Redakteur af sammes Avis, i Odense; Dr. Theol. og Prof. J. H. Larsen, Sognepræst til Holbek og Mehrløse; Kammerherre C.C. Greve af Lerche, til Grevskabet Lerchenborg, R. a. D. Kamikr. J. C. Nylius, Godsbesidder; Konsistorialraad C. Neess i Slaglille, Proprietair E. Petersen til Ulrichsholm, i Odense Amt; Dr. juris D. N. D. Seidelin, Justitsraad og Herredsfoged i Aarhuus; C. Strøyberg, Apotheker i Aalborg. Til ordentligt udenlandske Medlem valgtes Hs. Excell. Hr. S. Løvenskjold, Kongl. norsk Stats=Minister, Ridder af Seraphiner-Ordenen a., og til korresponderende Medlemmer Dhrr. Prof. H. E. Clausen, R. K. D., Rector ved de Kongl. Gymnasium i Altona, og Mag. B. J. Hildebrandt, Bestyrer af Antiqvitet=Samlingen og Myntkabinettet i Lund Hr. Kapitain H. J. Blom har nu udgivet Nr. 2 af sine bemærkninger om "Land= og Søemagt med nærmest Hensyn paa Danmark." Det er især mod det Zahrtmanske Skrift samme er stillet. Forfatteren bevidner uforbeholdent sin uskrømtede Høiagtelse for Søe=Etaten, som den, der har vedligeholdt Danmark Ære og Nationalitet uplettet og gjort Dannebrog til Danmarks Stolthed, paa en Tid, da Armeen derimod ved de fleste Leiligheder syntes at have glemt den, erklærende dette for Søeofficerernes Ære, den Jngen kan, skal eller vil tage fra dem," og udlader sig derefter saaledes: "Hvis enkelte Yttringer i mit Skrift, skjøndt kommende fra et Jndivid og stridende imod Opinionen, alligevehave fremkaldt smertelige Følelser hos mine Modstandere, saa slutte de fra disse til Armeens, der igjennem flere Generationer og endnu ofte saares paa en lignende Maade, under stadigt Medhold af den offentlige Mening, og Man erindre da tillige, at ethvert Tryk, i den moralske som i den physiske Verden, fremkalder sit proportionale Modtryk, og at naar Man da staaer lavt, maa Man tale høit, for at blive hørt.