JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
(Af Børsen, og Hamb. Corresp) Tyrker. Dersom alle Julemærke ikke staaer Fril, saa vil nok Uveiret snart beyde ud i vilde Flammet. Den 26de Juli meddeelte den tyrkiske Minister for de udenlandske Anliggender de mæglende Hoffers Ministee en Hundtlig Erklæring angaaende Auslaade sidste og bestemte Villie, hvorale laredes, at der var kun lidet Haab til Fredens Vedlig holdelse; Baron Strogonow derimod havde intet Evar erholdt, men ventede det hvert Øi blik Jmidlertid ere all den rusiske Krones Eiendomme indskibede paa stanske Skibe. To Baron Strogenow 2 Dage efter den Frist som Rusland havde indvilliget ikke havde erholdt noget afgjørende Svar forlangte han si Reisepas, hvilket blev hom nægtet; men paa de ander europæiske Gesandtens Forestilling 900 Storherren mundtlig Ordre til Havnecommandanten ikke at lægge Hindring i Veien for Baronens Afsolse, der imidlertid blev hindret af Modvinde indtil den 31te do han lykkelig og vel ankom til Odessa hvor han sikkert vil blive imodtaget med aabne Arme, da han under saa mange gruelige Storme kjæk og modig har hævdet sin Monarks Hæder og kæmpet for Christendommens og Menneskelighedens Sog¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Efter Frankfurter Journalen var alt Fredshaab endnu ikke forsvunden. Porten havde ikke forkastet Ruslands sidste Bestemmelse. For at vinde Tid og erholde Maadelelser fra nogle af dens Forbundne, paastode den, at Dagen paa hvilken den endelige Bestemmelse og opbegivet skulle ikke tælles med iblandt de otte Dage, der var givet til Frist B. Strogenow sine Grundsætninger troe, holdt sig nøie til Bogstaaen- og forlangte Pas o. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Den 18 August forlod Grev Witegenstein, General en Cheie i Bessarabien, Odessa og begav sig til sit Hovedqvarteer ved Pen 5. Saasnart B. Stragonow ankommer til Od sig toer man at Rus sten vil 4000 dog bemeldte Fod og begynde Eiendes ligh derne De ynkiske Cropper i Moldau og W lachiet trækker dem sammen; følg lig til nok Feldttoges som det kommet saavidt) blive aabnet med et afgjørende Slag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Eboeretningen om Thessalonichs Erobring er endnu ikke stadfæstet Lyckernes samlede Styrke ved Jenzeme beløber sig til 10,000 Mand. Libanov (Stag a) skal være seet for yragt. De der røddede Livet ere derlørddede paagræske Skibe deels faldne Tyrkerne i Hænderne Aarbaren, have hugget Benne af de Fangne og Hovederne af de Døde. Morterne til udske sig og alle Slags Vaaben imod Landets Frembringel er. J Kolni i Hovbugten ved Angina have Jndvaanerne nedsablet 50 Mand af Besætningen. Paa Stalimene eller Lemmos har den græske Flaade for og en Landgang 3 Fæstninger overgaa sig Hovedfæstningen Statimene holdt sig endnu den 20de Juli. Man vil vide, at Servierne i Giørena hove plantet Korsets Fane og at de i Dechia have myrdet nogle Lyrker og gaaet over til Grækernes Parie. De græsk Skibe skal have fra aget Tyrkerne en til Milos bestemt Koppeforsens delse af 6000 Mand. J Begyndelsen af Juni ere 12 yekiske Krigskibe faldne Grækene i Hænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Tyrkerne ere nu ganske fordrevne fra Patra. ADrokola commanderer Græk re i Konen af Morea med Held Mainotterne have den 8de Juli slaget et tyrkisk Korps, som havde forskandse sig paa Bier det Polig indto et Skandsen og drobret en stor Mængde Krudt og 2 Koroner Poscha Saline forsøgte med e Par Ausinde Mand Artos og nogle nærliggende Fæstninger; men i Lidene Længde kommet han sikker tilkort med saa svage Stedskræfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
J Lilleasien er det kommet til en mordisk Trækning mellem de veidende Partier i Awald (en beydelig Stad med 35,000 Jndbyggere, en halv Snees Vin Norden for Smyrna, som derved reent blev sagt i Aske af den tyrkiske Garnison, der ikke kunde forsøgte den mod Grækerne. Disse vare ankomne tilsøes og gjorde et stort Bytte jo specterede er engang den franske Konsuls Bolig, 60 Pyndenen blev almindelig. Efter et gjensidigt beydeligt Lab tak begge Partier sig tilbage, Grækene til deres Skibe og Maselmænd ne tillands og efterlode Staden som et Rod for Luerne, der rasede i helete Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Portugal. Kongen har efter Ansøgning, givet Ud nigsministeren Seo Barbare og sig Afsked og udnævnt Hr. Fecerta til hans Eftermand Cortes have blandt andet, gjort Udkast til en Dessetov hvorefter enhver Bog, uden nogen Casut, maa trykkes og sælges i Portugal da Forfatteren eller Udgiveren, og hvis de ere ubekiende. Forlæggeren staaer til Ansvar for de mulige Oprettædelser af Presseiniheden, Der lærtes nu ogsaa paa at oprette en National bank. Ho Majestæt bliver overalt, hvor han lader siste f. Ex. i Sku spilhuset o. s. v., imodtaget med den største En husiasme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Grev Arcos er fængslet i Rio og skal som Statsfange føres til Lissabon. Adskillige Den 24de August ankom den forevigede Dronning af Engellands Liig til Brunsvig hvor Sørgehøitideligheden og Bilættelsen fandt Sted. Slotskirken hvor det høie Liig blev bisat, var betrukken med Soet, og 60 unge hvidklædte Piger med forre Livbaand modtoge Liget og ledsagede det med brændende Boxlys til Graven i Hælvingen. Kirkeraad Wolf holdt en passende fale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
En Præst i Canton Zürich har bedet paa Prædikestolen for Grækernes og omtrent ligesom man forrige Alder bod om Befrielse fra Tyrkens Mord os.v. Og en Præst Collman i Cassel har i selv Hoftidenden indrykket en Opfordring til i Forening med den krugske, at miste Hielpetoesninger for Gra kerne! En mægtig Prinds skal tage sig meget af den og have givet 50,000 Gl. til Uniform og Vaaber for Korsfarerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Hertug Wellington skal i Coblenz pludselig være kaldt tilbage fra sin Jnspections Reise!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
De østerrigske Statspapiret falde ved Krigsbygterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Den 25de Juni toges begge Floriderne i Besiddelse paa de americanske Fristatees Vegne af Beneral Jackson.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Franske Blade fortælle den saare mærkelige Nyhed at Fyrst Komnenos i Nooura, en Ætling af den sidste graske Keiser skulde at den hellige Alliance, være gjort visse Tilbud ja endogsaa have modtaget en egenhændig Skrivelse fra Keiser Alexander, hvorved man er nær ved at gratulere ham til en forestaaende Ophøielse. Det heed ogsaa, at det udenfor hans Vaaning strax vor opstiller en østerrigsk Æresvagt med en rød og hvid Fane, som indeholdt Christi Navnetræk, de forrige constantinopolitanske Reitees Skjoldmærke De franske Blade have imidlertid siden salv gjort sig lystige over denne Efterretning og til øie spottende: at den ny Monnek havde strax sammenkaldt alle sit Riges Store i Nooora og tilkiendegivet dem sin Beslutning at ville ægte den græske Hellinde Bobeling, til hvem han, som Brudehrevere, havde afsendt 12 af sig Riges Stove, med 20 tig beladte Dromebarer, J Orøden er atter udøvet et afsky ligt Mord af en Baskeskone, navnlig Strohm paa en ganske og Linneskepige. Mordersken som er en af skind slig Odester, dræbte denne i sin Stue med flere Hug i Hovedet og Stik i Brystet, og angav sig derpaa selv tog Retten Handlingen er saa meget græsseligere, hvis Grunden dertil virkelig er den hun foregjort, nemlig ene og allene en umodstaarlig Orift til of dee paa en ligesaa glimrende Maade som nylig Kakosen paa Skalottet, hvorfor hun og tilstaaer at hun med kold Blod vilde have myrdet enhver Anden! – Men da Pigen var forlovet kan man i det mindste tænke sig en anden Aussag, hvilken Retten vel i saa Fald vil komme efter Morning Chronicle giver følgende Skildring af den afdøde Dronning: Begavet med et muntres Hemperament var hun ethvert Selskabs Siel og Prydelse. J høieste Grad høimodig befød hus gaa ske samme Aaad, som ældre Leed af det beunsvigske Huus Hendes Godhed, hendes Deeltagelse, beherskede hende saa ganske, at hun selv engang besøgte hendes Tjener, som laae sig at Pest. Naturen havde skienket hende Egenskaber, som syntes at være beregnede paa at sikkre hende selv Lykke og blive Kilden til Andres Velfærd. – Men fra den Tid hun betraade vor Øe var hendes Liv kun en vedvarende Række af Bitterhed og Forræd – Enhver Lildragelse fik en for hende skadelig Forklaring og ved den Om tændighed at hun kom til England og des tvungen til at gjøre det vigtigste Skridt i hendes Liv, blev det velvilligste Gemyt den eeneste Giel, til sidste Auk forfulgt at Fiender, som vare skikkede til Alt og som kun af Frygt for Lidsalderens Grundsætninges og Folkets Stemning ikke greb til de hu tigste Midler som man ør har betjent sig af, for at tiin etgiøre et Slogleffer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Ved at omtale den unge kjøbenhavnske Skribentinde Virgilia Land som Forfatterinde af Komedien"Det opdagede Utroskab." spørger et seansk Blad meget nalvt: "hvad den tigerige Forfatterinde da vel forstaaer ved en Uttoskab?" –J Barcellonas Havneqvarteer har Guulseberen yttret sig; det første Dødsfald skeede paa en fransk Brig, som havde udholdt Qvarantaine i Mallaga At der, til Trods for vore oplyste Tider, arbeides paa at bringe Europa tilbage til den gamle Overtroe kan sluttes af Følgende: Naar nemlig en Krig er i Vente, saa troer Almuen at Bupgaanden (en Aar af den loakaldte vilde Jant holde sit Udtog fra det forfaldne Biergslet Schnellert i Schwaben, til det gamle Bier, slot Rothenste Denne Begivenhed skal igjen have fundet Sted om Natten imellem den 3de og 9de August. De Frankfurter og andre Blade indeholde følgende derom: At den pedtokolanske optagne Boretning om dette Udtog om Natten imellem 8de og 9de August ere følgende Omsændigheder blevne op yste: "Kort for Midnatstimen hørte man en stygtelig Allarm i den hele omliggende Egn, som syntes at komme fra Bier, slottet Schnellert Med horet Skunde voxede Allarmen, og man kunde tydelig høre en Dundren som lignede Kanonernes Forden; strax derpaa hørtes en Allarm, som Kononer, Rullvogne og deslige svært Kjøretøi i Lundsedeviis at fare forbi i Gölop. Derved hørte man en Susen, og Brusen i Luften, som om alle Storme vore løs ladte og de skrækkeligste Ocaner rasede, og dog bevægede sig ikke et Træe. Mid under denne Allarm hørte man ligesom tosinde Stemmer raabte Huera og Hollo. Jmellem hørte man en Lyd som lignede Pa luner og Krompeter. Disse afverlede med Hvirvel og Trommslag og en græsselig Hylen og Hundesiøn og alleredeligt hørte man Brindsken af Hoste og Vaabenes Kien Denne frygtelige Sp kinkel, som ræ sten øntede i to hele Timer, og som tilsidst blev saa slemt, at baade Høielsen og Eynet forgik Folk, have alle Jndvaanerne hørt i 12 omliggende Landsbyer; alle Lansfolkene der i Egnen forsikkee, at de aldrig have hørt noget Lignende. Jndvaanerne i Obrekeinsbach, som saa ofte have oprøet Aandens Udtog fra Schnellert forsikkre at det denne Gang ikke kunde lignes med de forrige Gange og man kunde ikke andet troe end at Verdens Undergang var nær, Osaa havde man de forrige Gange ikke seet noget; men denne Gang efterat den lomende Hær paa tyk ind i Rohenstein, havde man seet imod Østen et blodigt Kors, som paa alle Sider var omgivet afdagtige Ryrtere Ligeledes havde mod bemærket en Mængde forte Skoer i Skikkelie af Liigkister, som sidst havde opløst sig i en Strøm af Blod og Jld som lynes at viste og Alting med sig og begrave under sine Bølger, men det var derpaa forsvunder under en ubere Brogen ligesom naar et Bjerg bygtede ind, hvorpaa Himmelen blev ganske klar og alle Stjern tve funtløde med deres skjønneste Glands."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Da det er erhver foraultigt Menneskes Pligt at dibeide imod Fardomme og Overtroe, faa troer Udgiveren, at og næelder Allarm er hverken mees eller mindre end en Mængde Natugles Skrigen og Støien, der for at opreisk Gemyt og er forstemt Jndbildding lattelig kan komme i at ligne Kommer og Comperer og s. v., hvilket efter en troværdig Mands dogn ske i have været i fældet for nogle Aar siden Omegnen ved Faaborg i Fyen. Hvad de omtalte Luftenner angaaer, da er det sikkere de seakaldte Pa ta Morgan, som Dr. P. A. Costberg i Aaret 1803, har skrevet i et lidet Værk, der haves i Mariboe Provindsialbogsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Ved den engelske Brosnings Bisættelse i Brunsvig trak Stadens Borgere selv Liigvognen til Kirken, og hele Toget bestod omtant af 20000 Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Bonapartes forrige Livlæge O' Mara erklæres det for umuligt, at Exkelseien kan være død af Kræesi Maven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Atter er en Postschøise bleven overfaldet og plyndrer, Postillionen dræbt og Passagererne mishandlede, og det kun 5 Mile fra Madrid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Efter det for Spenlene saa uheldige Slag ved Valencia ere 1500 spanske Flygtninge onkomne paa 18 Skibe fra Purito Cabelle til Quarad. J Slages lægtede det spanske Jnsaaterie topprie; men Rytteries slop Lindklædt og flygtede. Spanerne leed et Kab 2000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Hs. H. Prinds Christians Gemalinde ankom den 15de August til Plombers for at bruge Badet. Ho H. selv var endnu den 13de August i Lüzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) Mariboe, 6 Sepes. Høsten er nu næsten fuldendt med det ønskelig Udland, Paa enkelte Steder er den sildig faaed Byg endnu ikke høstet. Rugen er i Aar overordentlig givtig En Mand skal, efter Sigende, have avlet fra 20 til 28 Fold. Ved Høibygaard har Udgiveren see en Hordemark, der neppe har sin Lige her i Lolland og som skal være frembragt derved, at Forpagtersken, Madame Madsen, har, foruden den orglementerede Hoverispløining, lades ved egne Heste og Ploug oppløie de underste Jordlag, det have hvilet i en heel Række af Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Efter en Reisendes Beretning skal en Ridder have skudt sig selv i Damhuset, hvor han overnatterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Ifølge Høiesteretsdom bør forhenværende Conferentsraad og Finantsdeputeret C. Birch have sin Ære og de hom betrorde Embeder forbrude, samt hensættes i Fængsel sin Livstid o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Til den vestindiske Ør St. Thomas ankom nylig nogle langlivede Fruentimmerkjoler fra Kjøbenhavn, hvilke strax skaffede de Handiende Alætning og satte endver Ægtemands Pung i Kontributien, da alle Damerne nu skulde have nye Kjoler med langt Liv. J de sidste Dage af Mai Maaned d. A. blev af Orlogsbriggen St. Croix indbragt en aaben Es over baad til St. Thomas hvori der var 4 bevæbnede Mænd, ef hvilke dog kun den ene, en Ungellændes, blev greben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Ved en ulykkelig Jldebrand i Neder-Holluf i Fraucde Sogn den 3die Juli, blev Gaardmand Knud Andersen med 6 Bøin berøvet deres hele Jndborhvoriblandt 4 vel opredte Senge, og deres hele Udboe, hvoribland 4 forøbeslagne Vogne: dessoraden en stor Deel Korn Huusmand Erik Clausen med 3 Bom mistede og Alt hvad de eiede – ens og Ro 13 Griis brændte – Atædsmanden i Huset brændte; hans Enke efterlevet Tabet af sin Mand og Alt hvad hun eiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Hr. Litteratus Blok Texen og Procurator F. M. Lange have begyndt et nyt Ugeblad under Titel af Freya hvoraf hver Fredag skal udkomme et Nummer, og som koster hvert Fierdingaar 1 Rbd. 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Den i Aaret 1772 anlagte Manufacensstød Christiansfeld tæller nu falt 7000 Jndbyggere. Ogsaa den ne Stads bekiendte Komflid har lide ved Tidsamstændighederne, og de derværende Fabrikke finde langt fra ikke mere saa stor Afsætning som for fordi de ikke kunne sælges til saa gode Kjøb som de udenland ske. Jsær er det saakaldte Christiansfoldter ei blevet for en stor Beel fortrængt at de i Kjøbenhavn forsærdigede Tvistiøire. Den eneste Artikel som endnu sælges i Mængde, ere Christiansfelder Tællelys, hvis Lige man hidtil endnu ikke har seet sig istand til at levere paa andre Steder i Danmark end Christians frid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Den 4 Septbe, solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 12 s. Obligat (med Renter for 11 Juni 1821) 74. Nationalbank Obligat, (af Laanet den 4 Febr. f. A.) 92 Rbd. r. S. (uden Renter, eller 121 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 14 1/2. Svenske Sedler 66 1/2. - Discon10 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Lollands Falsters Politieven. Hvor nødvendigt det er at den underminerede Vei imellem Nørrebom og Søen her ved Mariboe bliver forsynet med et Rækværk kan sluttes deraf at Betientens to Aars gamle Pigebarn skyerede i for vige Uge ned fra den paa sin Hals, men kom til al Lykke ingen Skade til. – Krukken - hedder det – gaaer saa længe tilvands, at den tilsidst kommer ocrløs hjem,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Taxt. paa Fodevare i Mariboe for September Maaned: Kornfedt Oxekjød 7 a 8 s. Pundet. Ringere dito 6 s. Pundet. Lammekjød 8 s. Pundet. Daglig Øl 6 s Kanden. Brændeviin 1 Mk. 4 s. Potten. Rugbrod 2 1/2 s. Pundet. Saltet eller grønt Flesk 14 s. Pundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Bekjendtgjørelser. Hos Kjøbmand Valtselde i Nakske kan afsættes guul, Bog til høieste Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
Auction. Over det afdøde Enke Malene Jørgensdatters Stervboe tilhørende Huus i Nørrebye paa Femøe, bliver foretaget. 1ste Auction d. 18 Beved d. A.) 2den Auction d. 2 Octbr. og ) Formiddag Kl. 10. 3die og sidste Auction de 16 f. M.) Første, og anden Auction afholdes paa Feles Birke tingsted og 3die Auction i selve Huset paa Femøe. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contor, Hvilket herved til Efterretnies for Pantecreditorerne og andre Vedkommende bekiendeg bred, Frøe, den 28de August 1821. Petersen. Birkedommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
J Følge passeret Udlæg og efter Begjæring af Udlægshaveren bortsælges det Klokker og Skolelærer, Johansen i denne Byes Bredgade tilhøvende SteiNo. 144 som bestaaer af 9 Fag enkelt Brok til Gader og 21 Fag Bag og Tidehuse samt Grund, Gaard og Haugeplad ved 3de Auctioner som afholdes den 28de September faa og 26de October dette Aar ermeldte Dages Formiddage Kl. 10. De 2de førstmeldte Auctioner afholdes og denne Byes Raadstue og 3die Auction i Stedet selv, hvilket herved saavel til Liebhavernes som til Ponterreditorernes Efterretning baksendegjoss, i Overensstemmelse med Placaten af 22 April 18 7 Conditionrene vil nærmere erfares ved første Auction Nakskov, den 3die September 1825. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-07
J Følge Proclama, som næste Tirsdag vorder læst her ved Retten og derefter inden den Kongel. LandsOverret samt Hof og Statsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819. Creditorerne i Stervboet efter den her i Anen ofdøde Bodil Chatrine Staal, fød Fogt, Enke efter forhen afgangne Orgen 8 Christian Staal, med a Ugers Varsel, sub poen præ lusi & perpetui silentii, at anmelde og lege immere dere Fordringe for Skifteforvalteren her i Byen Arvingerne, hvoraf nogle skal opholde sig i Kjøbenhavn, og en Søn Adam Staal være fraværende og formeentlig død, da der fra ham, som har faret tilsøes, intet har været hørt i 17 Aar, indkaldes herved til inden samme Tid at legitimere deres Arveret, Stubbekjøbing Byefoged Contoir, den 30te August Høyer, constitueret Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-11
15de Aargang. Lollands Falsters Stift No. 71. Kongelig privilegerede. Efterretninger, Addresse-Contoirs dis som forsendes. med Ride-Posten. vil Tirsdagen. den 11te Septbr. 1821. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emoritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-11
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-11
(Af Bonsen, og Hamb. Corresp.) Tyrkier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-11
Om der skal blive Krig eller Fred veed man endnu ikke. Jkkun saa meget ved man at Baron Strogonow ankom Natten til den 14de August paa Rheden ved Odessa En betydelig russisk Armee staaer ved den tyrkiske Grændse, der formeres daglig og oves af Grev Wiigenstein i den lille Krig Derung ter nedblier dog Tyrkerne at lade alle med Kor ladede Skibe frit passere. Keiseren forventes til Egnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-11
Uagtet en Gesandts Afreise, saaledes som Strogonows er efter den sædvansmæssige Folkerets Grundsætninger det samme som en Krigserklæring at har dog Porton ikke vildet ansee den derfor men erklæret, at den vil sende sit Svar lige til Petersborg, der omtrent lyder saaledes: 1) At den slet ikke betragter det Forefaldne som stilet imod den christelige Religion eller for at udrydde dens Bekjendtere, men at det allene var rettet mod Oprørerne. 2) At den præske Patriarks Henrettelse og Dommen over om ikke maatte betrages som over den græske Kirk Overhoved men som over en Statsforbeyde, Hvas Grusomhederne imod hans Liig angaaer da maa somme betragtes som udsorde af en teilesses og saa nansk Horde imod Portens Vidende og Villie, og som den meget har misbilliget. 3) At des paa ad ske slige Steder ikke er gjort den tilbørlige Forskjelimellom Skyldige og Uskyldige er et Onde, der overalt findes Sted under borgerlige Uroligheder. 4 Hvad de forstyerede eller udplyndrede saa Kirkers og Capellers Gjenoprettelse angaaer, saa er Porten villig til at giøre dette imod hans Vidende og Villieforoved Uvæsen godt igien Men efter en Skrivelse fra Constantinopel af 27 Julii skal Porten blot have tilbudt sig hemmeligt at bidrage til de græske Kirkere, Gjenopbyggelse; men offentlig vil den kun give sin Tilladelle dertil, hvor Befolkningen er saa stor at en Kirke behøves. 5) Endelig vil den rømme Moldan og Wallachiet og sætte aft i tractatmæssig Stand, naar bemeldte Fyrstendømmer ere rensede og Oprør, rerne og Roligheden tilvejebragt. Angaaende Grækerne paa Morea og i Archipelagus giver den kun overflødige Løfter, men istemmer i øgtigt sin gamle Klag sang over B. Strogonew. - Lutter Udflugter, der have blot til Hensigt at vinde Kid indtil der indløbe Efterretninger fra den tyrkiste Flaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-09-11
J de sidste Dage af Julii Maaned have de skrækkeligste Opt in fundet Sted i Constantinopel. Den 26de Julii indløb Efterretninger fra Delopomes, som det tyrkiske Statsraad gjorde sig megen Umage for at lægge Dølgsmaal paa, men Pøbelen mærkede ret godt at det var Ugler i Mølen Der blev nemlig fortalt, at Grækrine forstærkede sig daglig, at de hvide tilkæmpet dem store Fordele og at den nye tyrkiske Flaade vor gaaet reent i Madskabet. Den 27de om Morgenen forsamlede sig en heel Mord bonde, der længe hovde været paa Spil, og besluttede i Forening med hinanden at trodse Storherrens Cobinetsordre. En heel Hob Janitscharer slog sig til deres Partie. Man trængte ind i Grækernes Vaar ninget myrdede og plyndrede uden Forskiel; over 200 Græker fandt deres Død, Først herimod Aften besluttede Regjeringen sig til at sætte Grændser for dette Uvælen, hvilket ogsaa skere uden den mindste Uorden. Man gjorde sig kun liden Umage for at forfølge Morderne, og de Fag som man fik fat paa fik ingen anden Straf end Bostonnade (Pidsk under Fodsaalen)