Berlingske Tidende, 1809-10-16
Paris, den 4de October. Moniteuren indeholder følgende Keiserlige Decret, dateret Leiren ved Schønbruun den 15de August 1809. Napoleon o. s. v. Da Vi vilde give Vor store Armee et Beviis paa Vor særdeles Tilfredshed, saa have Vi besluttet at stifte en Orden, som skal føre Navnet: Ordenen af de tre gyldne Skind. Første Afdeling. Art. 1) Ordenen af de tre gyldne Skind skal i det høieste bestaae af 100 Stor=Riddere, 400 Commandeurer og 1000 Riddere. Dette fastsatte Antal maae aldrig overskrides. J Fredstider skeer ingen Udnævnelse til denne Orden, førend det i foranførste Artikel bestemte Antal er nedsat til det halve, saavel i Stor=Riddernes, som Commandeurernes og Riddernes Klasse. Art. 2) Stor=Ridderne allene bære Ordenens Decoration fra Skulderen over Brystet; Commandeurerne og Ridderne bære det i Knaphullet; begge efter et vedføiet Mønster. - Anden Afdeling. Art. 3) Keiseren er Stormester for Ordenen af de tre gyldne Skind. Den Keiserlige Prinds allene har ved Fødselen Adkomst til Ordenen. Prindserne af Blodet kunne ikke erholde den paa anden Maade end efter at have gjort et Feldttog med, eller tient 2 Aar i Vore Leire eller i Vore Besætninger. Rigets Storværdigheder kunne prydes dermed. Videre kan optages i Ordenen af de tre gyldne Skind : Vore Ministre, der forestaae et Departement, naar de i hele 10 Aar uafbrudt have beholdt deres Post; Vore Statsministre efter 20 Aars Tieneste, naar de i det Tidsrum aarlig i det mindste engang have været kaldede til Sæde i Statsraadet; Præsidenterne i Senatet, naar de i hele 3 Aar have havt Forsæde der; Efterkommerne ilige Linie fra Marskalker, der have kommanderet Korpser af den store Armee under dette sidste Feldttog, naar de ere blevne myndige og have udmærket sig paa den af dem betraadte Løbebane. Art. 4) Jngen anden end de ovenanførte kunde optages i Ordenen af de tre gyldne Skind, naar han ikke har været i Krigen og bekommet tre Saar i forskiellige Trefninger. Vi forbeholde Os, at optage Militairpersoner i de tre gyldne Skinds Orden, der ingen tre Saar have bekommet, og dog have udmærket sig, det være nu, enten fordi de forsvarede deres Ørne eller først betraadde en Breske, førstgik over en Broe eller have udført en eller anden glimrende Daad. Art. 5) For at vorde Stor Ridder maae man have kommanderet som Overgeneral, enten i et ordentlig Slag, i en Beleiring eller over et Korps i en Keiserlig Armee, som kaldes Storarmee. - Tredie Afdeling. Art. 6) De Regimenters Ørne, der i vedføjet Liste ere anførste at have bivaanet den store Armees store Slag, skulle prydes med Ordenen af de tre gyldne Skind. Art. 7) Ethvert af disse Regimenter skal besidde den dem til evig Tid overdragne Ret, at have en Capitain, Lieutenant eller Under lieutenant som Commandant, og i enhver af dets Batailloner, der vare ved Armeen, en Underofficeer eller Soldat, som er Ridder. Art. 8) Commandant-Decorationen skal gives den Capitain, Lieutenant eller Under=Lieutenant, der opgives Os som den Kiekkeste af alle Officerer af ovennævnte Grad i Regimentet. Ridder-Decorationen skal gives den Underofficeer eller Soldat af Jnfanteriet, der opgives Os som den Tappreste i Infanterie=Bataillonen eller i et heelt Kavallerie=Regiment.