JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Belgien. De forenede fem store Magters Fuldmægtige i Londen have der vedtaget at Grændserne imellem Holland, og Belgien skulle bestemmes som de vare i 1790, dog at Hollænderne beholde Luxemborg under forandret Titel, samt at Flodskibsfarten skal være aldeles fri, men ingen af Parterne er tilfreds og Belgierne protestere, i de kraftigste Udtrykke imod Luxemborgs og de forrige Generalitets=Landes Overdragelse til Holland, og dettes Konge erklærer, at de fem Magter aldeles ingen Ret eller Adkomst have til Jndblanding i Scheldens Anliggender og han aabner og lukker sit Lands Floder efter Behag. Schelden er kuns aabnet indtil Videre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Belgierne gjøre jævnligen Jndfald over Grændsen, imod den afsluttede Vaabenstilstand. - De have endnu ingen Konge faaet valgt, men Hertugen af Leuchtenberg synes at have det største Parti for sig i Landet, men ikke i Cabinetterne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Blandinger. Den 2den Januar Kl. 3 Eftermiddag fandt et Jordskjælv Sted i Lagonegro i den Neapolitanske Provinds Basilicata og varede i 20 Secunder. Ti Huse i Byen og et nærliggende Kapucinerklosters Kirke styrtede sammen. Den 29de December sporedes adskillige meget hæftige Jordstød paa forskjellige Steder i Abrugzerne i samme Kongerige.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
J Kurhessen er skeet endeel Forandring i Ministeriet. Justitsministeren von Schenck til Schweinsberg er bleven Præsident i Ministeriet. Finantsministeren v. Kopp har tillige faaet Udenlandsministeriet i Stedet for v. Meisenburg. Von Schminke er gaaet af og en Hr. Riets i hans Sted bleven Jndenlandsminister. Generalmajor Müldner v. Mülnheim indtil videre ansat som Krigsminister. Dagen før Portugals forhenværende Justitsminister Dom Pedro de Mello Breyner døde i Fængslet San Juliao, indgave hans Søn og hans Datter, Markisinden af Niza, en Ansøgning til Dom Miguel om Tilladelse til at see den fængslede Olding, men det blev dem ubarmhiertigen afslaaet. Forhenværende Rigs storkantsler Barrades, 72 Aar gammel, ligger for Døden i samme Fængsel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Fra London skrives, at man sammesteds venter med get Spørgsmaal efter Korn i dette Aar. Allerede nu er samme meget begjært, og da man under nærværende Omstændigheder ingen Tilførsel kan vente fra Posen, saa ville Londons Kornhandlere see sig nødte til at forskrive Korn fra Nordamerikas Fri-Stater, hvor Afsætningen af Britiske Manufacturer derved betydeligen vil fremmes. Frankrigs Regering har af Frygt for Kornmangel ladet opkjøbe et betydeligt Parti Hvede og Riis i England, og for nogle Dage siden endog for mere end 100000 Pd. St.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Ved Posens Universitet findes i nærværende Halvaar 1937 indmatrikulerte Studenter, foruden 551 Andre, som have Adgang til at besøge Professorernes Høresale. Af Studenterne ere 641 Theologer, 701 Jurister, 329 Medicinere, 266 ved det Filosofiske Facultet, og 576 af dem ere Udlændinge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
J Østerrig organiseres nu et Landeværn af en Batallion for hvert Linie Regiment, og som skal bestaae af 6 Compagnier under en Chef, og ved hvert Compagni en Captain, en Lieutenant, en Sergeant, 4 Corporaler, 6 Gefreiter og 20 Mand Gemene, men som maa være saa øvede Militære, at de i Tilfælde af Corpsets Udvidelse strax maa kunne bruges som Underofficerer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Erkehertug Palatinus af Ungarn (den Østerrigske Keisers næstældste Broder Josef, 55 Aar gammel) har nylig havt den Glæde, at hans Gemalinde har bragt ham en sund og velskabt lille Prinds.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Den unge Hertug af Reichstadt, Napoleons og Marie Louises Søn, skildres som en elskværdig, blomstrende Yngling, hvis Ansigtstræk ere stemplede af dyb Tungsindighed. Apartiske Reisende beskrive ham som en fortræffelig Rytter, som commanderer sit Regiment med Jld og Præcision og lader ane den fremtidige Feltherre. Ved et kaiserligt Decret er han Eier af 8 fordum Toskanske Domainer i Bøhmen, som aarligt indbringe 130000 Daler. Han er i Rang lige med en Prinds af Huset Este og Toskang og hans Hofstat er som de Kaiserlige Prindsers. Han skal være sin mødrene Bedstefaders Yndling og besidder virkelige Talenter, Aandshøihed og Characteerfasthed. Bejen af Titteri i det Algierske, som er bragt til Frankrig uden at medføre egen Formue, har af de Franskes Regering faaet en Anviisning paa 12000 Franker om Aaret og Tilladelse til at boe i hvilken Fransk Stad eller By, som det maa behage ham, dog med Undtagelse af Paris. Saaledes seer man, at de Franske, omendskiønt de have rømt Titeri, dog have derfra faaet sig en kostbar Aftægtsmand paa Halsen, som de vel under nærværende Omstændigheder gjorde ligesaa klogt i at lade gaae hjem igjen. Monaco, som forleden gjorde Opstand og vilde afkaste det trykkende Jernaag, hvorunder det smægtede, blev dengang snart kuet af Sardinske Karabinerer, men Folket har atter grebet til Vaaben, opfæstet trefarvede Kokarder og jaget Piemonteserne ud af Landet. Nu ligger det ganske i Grundbegrebet af Nutidens "Jkke-Jndblandings-Princip, at Frankrig, som en større Magt, vel maa hjælpe Oprørerne i Et og Alt, men at Sardinien, hvis Konge dog er Monacos Skytsherre, maa afholde sig fra al Jndblanding i den Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Bayonne er sat i frygtelig Forsvarstilstand og provianteret for sex Maaneder. Man tvivler næsten ikke om Krig mod Spanien. Mina opholder sig for Tiden i Bordeaux. - J England føres en meget levende Brevvexling imellem Exhoffet paa Holyrood og den Spanske Legation, og Ordet gaaer offentlig, at Hertugen af Angouleme i Marts Maaned vil reise til Spanien med Hærstyrerne Marmont og Bourmont for at stille sig i Spidsen for de Tropper, som skulle forsamles ved Pyrenæerne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Kongen af Frankrig har viist sig saa særdeles naadig, at han har givet den Parisiske Ærkebisp en lang Audients. Denne Prælat rendte som bekjendt bort med Erkongen og Jesuitministeriet, men han blev snart sulten og kom tilbage til sin Krybbe, og nu dadler man Kongen meget, og vel ikke uden Føje, fordi han taaler Samkvem med en saadan forløben Klerk. Erkebispen har ogsaa allerede taget sit Pallads i Besiddelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Englands Statsgjæld er saa stor, at der til sammes Betaling i Sølv vilde udfordres saa mange Penge, som vilde udgjøre fuld Ladning for 384 Skibe, hvert paa 100 Commercelæster til 5200 Pund.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
En af de raskeste Overfarter over Atlanterhavet, som man nogensinde har hørt tale om, var med Paketskibet Edvard Banasse, som fra Nyyork for ikke længe siden kom til Havre de Grace efter en Seilads af 16 Etmaal, som udgiør, da Afstanden i lige Linie er 3225 Engelske Mile, i Gjennemsnit over 201 Engelske eller 50 Danske hvert Etmaal.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Hamborg, den 4de Februar. Bourdeaux 187 1/2. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 6 1/4, k. S. 13 Mk. 73/4. Cadir 45 1/2. Lissabon 41 1/2. Amsterdam k. S. 35, og 2 M. 35, 30, Kjøbenhavn 214. Spe. 1 slettere. Disconto - Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Kjøbenhavn. Den 24de Januar høitideligholdtes Hr. Conferentsraad og Deputeret i det Kongl. Danske Cancellie &c. Monrads 50aarige Embedsjubilæum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Forleden Aften udførte Madame Foureaux et Kunst ridt som ikke forhen er bleven viist af noget Fruentimmer, nemlig som en vild peruansk Pige paa en Hest uden Sadel. Samme Aften dandsede hun en Fan dang tilhest, og Hr. Mancini udmærkede sig ved 32 Gange at voltigere fra Høire til Venstre i eet Tempo
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Blandinger. Mod afvigte Aars Slutning betaltes, efter de til det Kgl. Rentekammer indmeldte Kornpriser, Rug dyrest i Fredericia, nemlig med 12 Rbd. Tønden; den laveste Priis gaves i adskillige sjællandske og lollandske Kjøbstæder, nemlig 7 Rbd. Bygget var ogsaa dyrest i Fredericia, nemlig 7 1/2 Rbd.; lettest i Kallundborg og Korsør: 4 a 5 Rbd.; Havren dyrest i Kjøbenhavn: 2 Rbd. 24 s.; bedste Kjøb i Holbek, Horsens og Thisted: 9 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
J Odense Sparekasse, der oprettedes 1816, havde ved afvigte Aars Slutning 106 Jnteressenter indestaaende 6436 Rbd., foruden den til Juni Termin beregnede Rente: 971 Rbd. 81 s., tilsammen 7408 Rbd. 21 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Den berømte Peder Dick er nu igjen bragt ind i sit gamle Kvarteer paa Aarhuus Raadstue. Han skal være bleven grebet ved Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
J Tirsdags Aftes har man atter fra Aarhuus seet en Jldebrand paa Mols, efter Tilsyneladende i Nærheden af Jisgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
J Skive har man et Privattheater, hvor der sidste 28de Januar blev opført en Commedie, og en Epilog fremsagdes af Byfogden Hr. Cancellieraad Rosenstand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Capitelstaxt i Aarhuus Stift for Aaret 1830. Rug a Tønden 5 Rbd. 5 Mk. 3 s. Sølv. Byg a - 2 - 4 - 8 - Havre a - Boghvede a - 9 - 5 - 13 - - Smør a 42 - 3 - 10 - - Døde. J. P. Rieffesthal, 72 Aar, i Nyborg. C. Tetens, f. Fridsch, i Ribe. Skovrider og Kromand N. Ostenborg, 50 1/2 Aar, til Schjødstrup. Major J. C. v. Rømler, i Randers. C. M. Tollund, f. Ducke, 55 Aar, i Thisted. - Præste=Enke M. D. Børn, f. Passov, 83 Aar, i Reinfeld. Ved Avisens Slutning Kl. 3 manglede de 2 sidste Kjøbenhavns Poster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Bekjendtgjørelser. Efter 7 Ugers Sygdom, hensov min Fader, Oldinger, Niels Calmer, i Dag Morges Kl. 6 1/2, i sit 84de Aar. J 41 Aar var han Sognedegn til Moesberg og Hørmested Menigheder, og - skjøndt 6 1/2 Aar blind, beholdt han dog Kraf til, som Skolelærer, at virke til det Sidste. Hvilket sørgelig bekjendtgjøres for Familie og Venner af hans eneste efterladte Søn. Moesberg Degnebolig, den 6te Februar 1831. Jacob Severin Calmer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Vox=Masker til forskjellige Priser, hele og halve, sorte Ditto, samt Vox Næser, ere hjemkomne hos Jacob Philipson. J Klubben Enigheden afholdes Generalforsamling den 12te Fiin Kjøbenhavns Chocolade. af P. C. Deichmann & Comps. Fabrik i Kjøbenhavn, tilberedet paa nyeste forbedrede Maade i lukkede Maskiner, sælges til Fabrikspriserne hos Th. v. Spreckelsen paa Gammeltorv i Aalborg. Det bemærkes: at denne Chocolade er fortrinlig at Smag, og at der haves til Salg 18 Sorter, og til forskjellige Priser, ogsaa er til 2 Mk. 4 Sk. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Lotterisedler til 1ste Classe af det Kongelige Kjøbenhavnske Classelotteri kan daglig erholdes a 2 Rbd., indtil sidste Fornyelsesdag den 20de Dennes, til hvilken Tid og Frilodderne kunne omvexles. Dette bringes herved i behagelig Erindring. Aalborg, den 8de Februar 1831. Bech. Udskrift: Hornum Fleskum Herreders Politieprotocol. Anno 1831, den 5te Februar, Eftermiddag Kl. 2 Slet, blev en Politieret sat paa Tingstædet i Nibe af Herredsfogden, Justitsraad Koefoed, og i Overværelse af Vidnerne Schach, og Peder Jversen, hvor da mødte J. Ballin til Mølholdt, og fremlagde en Klage af 1ste Dennes med Berammelses- og Forkyndelsespaategning, ifølge hvilken han saggiver Eieren af Bakkegaarden, Møller, til Undgieldelse, fordi han den 31te Januar sidstl. skal have udskjeldt ham for en Kieltring og Bedrager, samt stødt ham for Brystet. Klagen lyder saaledes: - Jndklagede mødte ligeledes. - Forlig blev opnaaet saaledes: Jndklagede erklærer, at hvad han kan have fremført paa sidste Sundbye Marked, som kunde være Klageren til Fornærmelse, er skeet i Hidsighed, desaarsag han herved tilbagekalder det, saa det ikke skal komme ham til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvor hos han endvidere overleverer Klageren et Gjeldsbrev, han har fra Propritair Ravn til Selbjerggaard, stor 140 Rbd. Sedler, hvilket saaledes er betalt og indfriet. - Fuldmagt til Jndklagede at inddrive dette Gjeldsbrev, blev af Klageren foreviist. Sagens Bekostning i Retten betaler Jndklagede. Hermed er ikke allene denne Sag, men ogsaa hvad der kan være Parterne imellem, siden 31te Januar sidstleden afgjort. N. C. Møller. J. Ballin. Sagen udgaaer som forligt. Retten hævet. Udskrivtens Rigtighed attesteres. Nibe, den 7de Februar 1831. Koefoed Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Exra gode Kartofler faaes for 20 Skilling Skjeppen hos H. P. Beyer ved Reberbansport.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Proclamata. Ved Proclama som bliver læst saavel ved vedkommende Over som Under-Ret snarest muelig, ere samtlige Creditorer i Gaardfæster Anders Nielsen Moldrup og fraskildte Hustrues Lene Pedersdatters fælleds Boe, af Dollerup Bye, Blendstrup Sogn under Grevskabet Lindenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lindenborg, den 1ste Februar 1831. Paa den høie Skifteforvalters. Vegne. Paa Grund af allernaadigst Bevilling saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Frederik Andreas Kyllesbeck, forhenværende Borger og Kjøbmand i Vor Kjøbstæd Aalborg, nu Eier af Hals Ladegaard i Kjær Herred, Aalborg Amt udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den Danske Stats-Tidende, den Altonaiske Mercur samt Aalborg Stiftstidende og Addresse-Avis 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 22de Mai 1830. Under Vort Kongelige Seil. L. S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Moltke. Hammerich.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Bevilling for forhenværende Kjøbmand i Aalborg. nu Proprietair Frederik Andreas Kyllesbeck til, ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii alle og enhver af mine formeentlige Creditorer med deres Fordring at fremkomme og samme for mig at legitimere inden Aar og Dags Forløb, hvorefter ingen tidligere Gjældsforpligtelse af mig erkjendes. Hals Ladegaard i Kjær Herred Aalborg Amt, den 28de Januar 1831. Fred. And. Kyllesbeck. Jens Lange, Deres Kongelige Majestæts Overauditeur samt Herredsfoged og Skriver i Kjær og Hvetboe Herreder, Gjør vitterlig: at for mig andrager Procurator Øllgaard af Aalborg hvorledes han som befalet Sagfører for Niels Christensen Møller af Uttrup Bye i HvorupSogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, efter det denne meddeelte beneficium paupertatis og i Medfør af Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te December f. A., finder sig beføiet med Aar og Dags Varsel al indstævne den eller de som maatte være i Besiddelse af en af bemeldte Niels Christensen Møller under 31te Januur 1822 til Skatteincassator A. Nør læst Panteobligation for 200 Rbd. Sedler hvorved er givet 2det Prioritet i Udstæderens da eiende Huus i Uttrup af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Fdk. og 1ste Prioritet i hans Løsøre, hvilken Obligation som er indfriet men ei udslettet af Pantebogen, er bortkommen. Thi indstævnes herved at møde inden Kjær Hvetboe Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet i Nørresundbye den første Fredag i Mai Maaned 1832 om Formiddagen Klokken 10, den eller de, som maatte være i Besiddelse af foranbeskrevne Panteobligation, for deres lovlige Adkomst til samme at bevise, da saafremt ingen melder sig dermed fornævnte Sted og Tid, Citanten vil forvente og paastaae Obligationen ved Dom mortificeret. Laugdag eller Forelæggelse er hævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds Segl. Kjær=Hvetboe Herrederes Contoir i Nørresundbye, den 31te Januar 1831. Lange. Gratis. (L. S.) Ligelydende med Original=Stævningen attesteres.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Licitation. Lange. Efter Begjæring af Aalborg Stiftsøvrighed, bliver her paa Stadens Raadstue, Tirsdagen den 22de Febuar næstk., Formiddag Kl. 10, afholdt Licitation over Mangler ved Flade Kirkes Blytag, Sparreværk og Loft, efter Conditioner, som henligge til Eftersyn paa Bispecontoiret. Kirken er beliggende i Nærheden af Frederikshavns Kjøbstæd, Aalborg, den 8de Februar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Auctioner. Fredagen den 11te Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Aalborg Raadstue, bortsolgt, de Kjøbmand Mathias Hofmanns Stervboetilhørende Obligationer og Boggjeldsfordringer, hvorover en Fortegnelse forinden Auctionen er til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 26de Januar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Jfølge Forlig og Udlæg vorder den Kjøbmand Brix tilhørende og paa denne Kjøbstads Torv under Nr. 49 beliggende Gaard, med sammes Hauge, Gaardsrum og Grundsted, stillet til offentlig Auction, Løverdagen den 19de Februar, 5te og 19de Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen, men den 3die, hvorved Eiendommen absolut agtes bortsolgt, afholdes den sælgende Gaard. Bygningerne, der ere assurerede for 7760 Rbd. Sølv, bestaaer af: a) Forhuset med Siden til Torvet, 16 Fag; b) et Fløihuus, 5 Fag, ibygt Litra a: c) et Huus paa 15 Fag med Siden til Kirkegyden; d) et Dito 15 Fag, 2 Etager, ibygt Litrae; e) et Dito, 9 Fag; f) et Dito, 23 Fag; og g) et Pakhuus mod Havnen, 13 Fag. Conditionerne, hvorefter denne Gaard, der saavel formidelst sin Indretning, som sin fordeelagtige Beliggenhed er særdeles vel skikket, saavel til Boutik som Tømmer, og Kornhans del samt Brænderie, agtes bortsolgt, er forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-10
Spanske Grændse. Det er ganske oplyst, at den Spanske General San tos Ladron vidende og forsætlig har forfulgt de constitutionelle Spanioler ind over den Franske Grændse og derved krænket det Franske Territorium, hvilket man befrygter vil kunne lede til en yderst alvorlig og følge tig Correspondence imellem det Franske og det Spanske Kabinet. Man forsikkrede i Paris, at 30000 Mand Krigsfolk og faa Dage skulde være lagte i Kantonneringer i og om Bordeaux, og at et lige Antal hentedes til Toulouse og Bayonne. De Spanske Soldater desertere flokkeviis over til Frankrig, hvilket forsenlediger, at Spaniolerne arrestere saavel mange Offireter, som og civile Personer. Den Spanske Regering synes meget at begunstige Kong Carl den Tiendes Tilhængere eller de saakaldte Carlister i Frankrig og skal have udsat 4 Millioner Realer aarlig for Erkongen og deraf endog allerede have udbetalt ham 2 Milsioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-10
Den interessanteste Artikkel i Madrids Hoftidende er en Spaadom af den bigotte Første af Hohenlohe, som forkynder den nærforestaaende Forstyrrelse og Ødelæggelse af Stæderne Paris, Lyon, Genf med mange flere, ved Herrens Finger. Disse skulle fortæres ved Jld fra Himmelen, og Frankrig derpaa vende tilbage under Carl den Tiendes faderlige Regering. Disse Tildragelser skulde finde Sted endnu før Kyndelmissedag. (Der maa altsaa snart komme Efterretning derom, hi de sidst ankomne Pariser Aviser ere af 28de Ja uar.) - Det apostoliske Parti i Madrid udbredte allehaande Rygter fra Frankrig, saasom at Paris var fuldt Oprør, Kongen myrdet, at General Clauzel og hans Armee havde lidt et fuldstændigt Nederlag i Algier m. m.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-10
Belgien. Jmedens Begierne have travlt med at faae udkaatet en Konge og de fleste Stemmer ere deelte imellem Hertugerne af Leuchtenberg og af Nemours, komme de andre Magter, som have erklæret sig for Jkke-Jndblanding og erklære sig temmeligt tydeligt i den Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-10
Den Franske Udenlandsminister General Sebastian tilskrev, under 26de Januar, Frankrigs Sendemand i Bryssel Hr. Bresson følgende officielle meget forstaaelige Brev. "Kongens Conseil, som i Dag var forsamlet, var ensstemmigt i Henseende til Nødvendigheden af at erklære den provisoriske Regering, at den Franske Regering vil ansee Hertugen af Belgiens Valg til Belgiens Krone, som en fiendtlig Handling imod Frankrig. Jfald Kongressen, trods denne Erklæring, skrider til dette Valg, har De ufortøvet at forlade Bryssel." Skulde Hertugen af Nemours vorde udkaaret til Konge, da reiser strax Lord Ponsonby, saa at det kan blive svært nok for Belgierne at faae sig en Konge, som er alle tilpas. Ogsaa skal Hertugen af Leuchtenberg have erklæret i en Skrivelse til den Franske Regering, at han heller end gjerne frasiger sig den Ære, som ved dette Kongevalg kunde blive ham til Deel, da han finder, at den er Naboerne imod. Han er dog ellers en Mand af høi Byrd. Hans to Søstre ere gifte med Keiseren af Brasilien, og Kronprindsen af Sverrig, hans Moder er en Bayersk Kongedatter og hans Tante er Keiserinde i Østerrig, og hvad man især lægger Vægt paa er, at hans Fader ikke var en Søn, men kun Stifsøn af de Franskes Keiser. J Henseende til Hertugen af Nemours har hans Fader de Franskes Konge erklæret, at hans Valg ikke antages.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-10
J mange Stæder, som under Foreningen med Holland befandt sig i den mest blomstrende Tilstand, men nu ere geraadede i den yderste Armod og Usselhed, saasom især Handelstaden Antverpen og Fabrikstaden, Gent, er et stort Parti for Gjenforening med Holland, eller for at faae Prindsen af Oranien paa Thronen, men dette Parti har ikke godt ved at komme til Orde og blive hørt i denne Tid, da der i Spidsen for Tingenes Styrelse staae saadanne exalterede Oprørsførere, for hvilke Navnet Oranien maa skurre i Ørene, som en Vederstyggelighed. Der er rigtignok til den i London nedsatte Committee i Anledning af de Belgiske Anliggender indkommet Ansøgninger for Prindsen af Oranien, men Congressen i Brussel er meget imod Fra Antverpen skrives vel, at bemeldte Committee i sit sidste Møde har besluttet, at bemeldte Prinds af Oranien skal være Konge i Bel alen, og at 60000 Mand fremmede Tropper skulle til Ordens Opretholdelse indlægges i Belgien i fem Aar paa Belgiernes Bekostning, i hvilket Tilfælde disse ved deres under alle Omstændigheder fordærvelige Revolution have bragt deres Land i den yderste Ødelæggelse; men det er dog nok rigtigt at oppebie Stadfæstelse paa denne Efterretning, forinden man ubetinget skjænker den Tiltro. Ligeledes har man talt om en forestaaende Deling af Belgien, saa at Prøisen skulde faae Luxemborg, Holland nogle Grændsedistricter, Antverpen blive en fri Hansestad og Frankrig have Resten, men denne Deling har aldeles ingen Sandsynlighed, mindst just i disse Dage, og hvis Frankrig ved Territorial-Udvidelse paa den Kant vilde lægge sig ud med de andre Potentater, saa maatte det jo hellere tage det Hele, end at tage Andre paa Part med sig.