Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-04
Nyheder fra Udlandet. Nederlandene. Krigen er begyndt igjen mellem Hollænderne og Belgierne. Den 25de Novbr. havde hine angrebet nogle belgiske Tropper ved Maldeghem og frataget dem en Kanon. Paa Efterretning herom var den belgiske General Niellon afmarscheret derhen med 4000 Md. Det franske Hovedqvarteer var den 23de om Aftenen flyttet til Borgerhout. Den 24de var der en stor Troppebevægelse, mod Antwerpen paa den ene Side, og mod Grændsen paa den anden. Sidstnævnte ansees som en Følge af de hollandske Troppebevægelser. Jfølge officielle Beretninger staae ikke færre end 45000 Hollændere mellem Breda og Bergen opZoom, der gjøre Mine til at ville foretage en Diversion medens Beleiringen. Den 25de om Middagen skulde 25000 Md. franske Tropper staae imod dem, med høire Fløi støttet paa den belgiske Armee. Som Rygte meldes, at et hollandsk Korps paa 15000 Md. havde udført en Bevægelse udover Bergen op-Zoom. J Turnhout ventede man et stærkt fransk Korps, og Frederik Henriksfortet samt Stierneskandsen, begge liggende ved Schelden, ere besatte af Franskmænd. Paa den anden Side af Schelden have to franske Kolonner besat CallooAlle Beleiringsforberedelserne vare fuldendte, og den 25de skulde Chasse førstegang opfordres til at overgive sig inden 24 Timer, hvis han vil undgaae en Beleiring og ved Magt at blive drevet bort derfra. SonParlamentairer nævnes den franske General St. CyrNuques og den brittiske Oberst Cradbock. Lyder Kommandantens Svar enten trodsigt eller tvetydigt, da skal Staden besættes af franske Tropper. Jmidlertid var et Antal belgiske Tropper og Nationalgarder rykket derind. Over 2000 Mineurs vare beskjæftigede med at gjøre Skandsekurve, til Brug naar Citadellet skal stormes. Tilladelse Den 23de vare endeel hollandske Mineurer dragne ud af Fortet Liefkanshork og begyndt med at gjennemstikke Diget, hvorved over 60 Vaaninger bleve ødelagte. En belgisk Major som var kommen til Callo, for at see derpaa, blev truffet af et Kartætskskud, saa han døde paa Stedet. Belgierne have i Sinde at opstille en Observationssarmee imellem Tongeren og Lüttich. Paa det saakaldte flanderske Hoved havde Chasse ladet opføre 20 Kanoner, og nedrive alle Husene derpaa. Mod dette Sted agte Franskmændene at gjøre deres første Angreb. Tre Divisioner skulle foretage Beleiringen, og afløse hverandre hver Nat. Hvis Citadellet ikke overgiver sig paa den første Opfordring, skulle Løbegravene aabnes Trediedagen. Foruden 10 Batterier Feltartillerie have Franskmændene 20 Sexogtredivepundiger til Beleiringsskyts. Der oprettes 3 Breschebatterier. General Chasse skal opfordres til, ikke at skyde paa Staden. Gjør han det alligevel, skulle ved det første Skud 68 ti og tolvt. Mørsere, som staae paa Antwerpens Volde og Bastioner, rette sin Jld paa Citadellet. De franske Jngenieurer have erklæret, at Beleiringen kan vare i 30 Dage. Garnisonen har bedækket alle Batterierne med Træer, som ere skjulte med Jord. Den franske Hær ved Antwerpen bestaaer af 51,000 Md. Fodfolk, 6000 Ryttere, samt 3000 Artillerister og Sappeurer. Den belgiske Armee bestaaer af 50,000 Md. Jnf. og 5000 Md. Kavallerie; den hollandske i det Hele kun af 80,000 Langs vore Kyster – meldes fra Haag: sees uophørlig franske og engelske Krigskibe. Jfølge Beretning fra Viessingen havde man den 23de seet derfra 7 store Krigskibe, og Dagen efter 13 andre, samt to store Dampskibe. Fra Kuykdin havde man den 22de seet en Flaade af 19 Skibe. Prindsessen af Oranien havde tilsendt den hollandske Flaade en stor Mængde Charpie, som hun og hendes Datter havde pillet med deres høistegne Hænder. Ogsaa Jægerkorpserne ved Universiteterne have Ordre at holde sig færdige til paa første Vink at kunne marschere. bortugal. Natten til den 14de November vare 1500 Mand konstitutionelle Tropper marscherede ud af Oporto for at ødelægge de fjendtlige Batterier. De kom lykkelig over Floden og trængte fra alle Sider ind i Villandog; Miguelisterne bleve drevne ud derfra med et betydeligt Tab. Adskillige Huse bleve nedskudte, og en stor Mængde Viin gjort til Bytte. Men da kort efterMiguellisterne kom anmarscherende fra alle Kanter, trak de Konstitutionelle sig igien tilbage. Derpaa skal D. Miguel havde svoret høit, at hans rebelske Broder skulde være hans Fange inden 8 Dage, og Natten med lem 16de og 17de begyndte han et saa frygteligt Bombardement paa Oporto, at Luften hvinede af Granater og kongreviske Raketter.