Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-10-16
Rusland, Tyrkiet og Grækerland. Endnu har man intet Officielt og Paalideligt om Jndholden af den mellem Rusland og Tyrkiet afsluttede Fredstractat; men efter en Artikel i Allgemeine Zeitung, dat. Wien den 27. Sept., skal Tractaten bestaae af 3 Acter, (Fredstractaten i 16 Artikler, en oplysende Convention i 4 Artikler, og en Separat-Act med Hensyn til Moldau og Wallachiet); Rusland skal, som engang for meldt, ingen Gebetsforøgelse i Europa forlange, saa at Pruthfloden, som før, bliver Grændsen; i Asien, derimod overdrages, foruden Anapa og Poti, og saa Alhalzik og Alhalkallaki til Russerne, i Krigsomkostninger skal Porten betale 10 Millioner hollandske Ducater, og i Erstatning for de af russiske Undersaattere lidte Tab 1,500,000 hollandske Ducater ; en Termin af 10 Aar, bliver sat for Porten til at betale Erstatningen for Krigsomkostninger i, og indtil den heel og holden er betalt forbliver begge Fyrstendømmer og Fæstningen Silistria besat af Russerne; som Termin til Udbetaling for Godtgjørelsen til russiske Undersaattere, er eet Aar fastsat, Summen betales i 3 Terminer, saa at den første 3die Part erlægges ved Fredstractatens Ratification, den Anden 6 Maaneder senere og den Tredie efter et heelt Aars FristEn Maaned efter første 3die Parts Erlæggelse, rømme de russiske Tropper Adrianopel, Kirkeccleste, Luleburgas, Midia og Jneada, en Maaned efter den anden Termins Afgjørelse, trække de sig tilbage over Balkan, og en Maaned efter den hele Sums Udbetaling rømme de Resten af Bulgarien, og Dobrudscha, og gaae tilbage over Donauen, (dog, som før nævnt, med Undtagelse af Silistria).De paa den venstre Donaubred liggende tyrkiske Fæstninger: Giurgewo, Turno, Kale og Brella, forenes med Wallachiet og Fæstningsværkerne sløifes; Giurgewo maae rømmes af Tyrkerne inden 14 Dage efter Fredstractatens Undertegnelse, den tyrkiske Besætning medtager sit Skyts, Munition og andre Eiendele til Rustschuk. J Henseende til Grækerland, skal der være fastsat i Fredstractaten, at Londonner-Tractaten og Protocollen af 22de Marts antages som Grundlag for de nærmere Underhandlinger og den græske Sag. Hospodarerne, der i Fyrstendommerne skulle vælges paa Livstid, have blot en Tribut at svare til Porten. Breve fra Adrianopel sige ogsaa, at Ser wien i en 6te Artikel er betænkt med Begunstigelser, som inden Maaneds Frist skulle træde i Kraft; Grev Diebitsch skal i denne Anledning have lykønsket Fyrst Milosch. Det vil nu vise sig, om alt dette er Sandhed!! - J Følge de sidste Efterretninger fra Rusland af 10de September, hedder det, at Tyrkerne i Almindelighed ønske Fred og en nøiere Forbindelse med Rusland, fordi de, og vel med Rette, have erholdt den Overbeviisning, at egentlig kun sand Fare kan true dem fra denne Side. Sultanen skal ogsaa gjentagne Gange have yttret, at han indseer at han har feillet, med Hensyn til sin egen Jnteresse og i sin Mening om den tyrkiske National=Aand, at han holder det forPligt at tilkjøbe sig Freden for enhver Priis, og sætter den største Tiltroe til den vise Konges Sindelav (saaledes kalde nu Tyrkerne Keiseren af Rusland, som ved de Seire Gud har skjænket ham, dog endnu handler med saamegen Skaansel; han skal i Særdeleshed i denne Henseende have yttret sig med megen Aabenhiertighed ved General Musslings Afskedsandients, overrakt ham en kostbar Tabatiere, og takket Generalen for hans udviste Tjeneste.