JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Fredagen den 14 August førstkommende, om Middagen, blie) ver ved Auction paa Børsen, efter Dom og Udlæg, 4de og sidste Gang opbudet til absolut Bortsælgelse : Skibet General Adestes, med tilhørende Inventarium, som er hidkommet fra Jsle de France og ligget paa Strømmen ud for det asiatiske Compagniet, Plads. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Inventarie=kisten, er til Eftersyn hos Søekrigsprocureur Weidemann paa Hiørnet af Frideriksborggaden og Mikkelbryggersgaden No. 206 og 207.
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Fredagen den 14de August førstkommende, om Eftermiddagen d Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver efter skeet Omvurdering, Huset No. 56 i store Kongensgade paa Christianshavn, som tilhører Grosserer Peter Nielsens Opbudsboe, ved Auction 5te og sidste Gang opbuden til absolut Bortsælgelse. Dets Beskaffenhed er efter Vurderingsforretningen saaledes : 1) Forhuset 7 Fag, For= og Bagsiden Grundmuur, 3 Etager høi, heelt Vinkeltag med 3 halvende og 2 simple Tagvindner. 2) Et smudmuret Sidehuus 2 Etage i eet med hvide Vægge, Halvtag og Loftet i eet. 3) Et dito 3 Fag, hvoraf dog det ene foran er Muur= og Bindingsværk, en Etage udi eet med aaben Skorsteen, hvide Vægge og malet Loft. 4) Et teglhængt Skuur, af Tømmer og Bræder med 4 Afdelinger, og i den ene et Lokum J samtlige Værelser ere 10 Jern Bilægger og en enkelt Vind ogn. J Gaarden en Portion færsk Pompevand med Opstanden, og Jern Pomperedskab. Conditionerne, saavelsom Vurderingsforretningen, kan eftersees hos Boets Curator Søekrigsproen. reur Weidemann, boende i Friderichsberggade paa Hjørnet af Mikkelsbryggersgade Nr. 206.
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Fredagen den 14de August, om Eftermiddagen imellem 3 og 5,4 bliver afgangne Anne Kirstine Andersdatter og efterlevende Mand Brændelæsser Niels Christensen Aagesens fælleds Boes Huus og Grund, med Indretning til Smedeværksted, No. 322. og 23 paa Hiørnet af Sophiegaden og Prindsensgade paa Christianshavn, ved offentlig Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse. Conditionerne og Vurderingsforretningen er til Eftersyn hos Fuldmægtig Eller i Hof= og Stadsretten, boende i store Kongensgade paa Christianshavn No. 123.
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Torsdagen den 27de August førstkommende, om Formiddagen T imellem 9 og 11, opbydes ved 6te Auction til absolut Bortsælgelse, Muurmester Hans Christopher Ondrups Boes Eiendomsted, Røisomhed kaldet, med tilhørende Hauge og Jorder eller Vænger, beliggende paa Stadens Østerbroe, imeslemester Landevei og Veien til Kalkræderiet. Dette Steds Bygninger ere assuerede for 4,350 Rdlr. og med Stedet følger: behørigt Brandre skab. Grunden er Eiendom, kjøbt fra Staden, dog svares deraluftranderlig aarlig Jordskyld til Stadens Kasse 136 Rdlr. 32 s.; ligesom og af enhver nye Eier svares, een Gang for alle, Recognition til bemeldte Fasse med 226 Rd. Maalebrev, Vurderingsforretning og Auctions=Conditionerne med flere Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Sewerin, der boer i No. 95 i Sværtegaden.
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Ja der ikke er gjort antagelig Bud paa min iboende grundmurede Gaard her i Slagelse, som i Berlings Avis No. 3, 12 og 26 indeværende Aar er beskreven og jeg nu tager Boepæl paa Taarnholm; saa er samme endnu at faae tilkiøbs eller til leie, der sidste for 1 a 2 Familier, som deri vil finde beqvem Boepæl, fra anstundende Michelsdag, med eller uden Jørderne i Byens Marker, naar Lysthavende derom behager i Slagelse at melde sig hos mig, eller i Kiøbenhavn hos Hr. Commissionair Rothe, boende i Gaarden No. 49 paa Amagertorv, som kan forevise Tegning over Forhuset til Oplysning om Værelsernes Mængde i hver Etage og sammes Størrelse. Slagelse den 19de Julii 1801. P. J. Giersing. en af Jyllands behagelige og gode Egne, ikke langt fra en I Kiøbstæd, er en meget god Sædegaard at faae til Kiøbs. Gaardens Hartkorn er frie Hovedgaardstert. Den aarlige Udsæd er 20 Tønder Rug, 20 Tdr. Byg, 70 Tønder Havre og 9 Tønder Boghvede. Høe avles 120 Læs, græsses og forres50 a 60 Stkr. Køer og Ungevæg, 16 Faar og 12 a 14 Bæster. Til Gaarden er overflødig Tørveskiær. Bygningen er i god Stand og indrettet til Beboelse for en honet Familie. Gaarden kan faaet til næstkommende Mikkelsdag med alt indavlede Korn og Høe, samt med og uden Besætning; nærmere Efterretning faaes hos Hr. Nyeland i Kiøbenhavn, boende i Gaarden No. 105 i Brolæggerstrædet.
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underskrevne at c) bortsælge min iboende Gaard No. 37 i Hillerød, der er beliggende paa det ene Hjørne af Torvet og haver af Muur= og Bindingsværk 11 Fag til Gaden og i Værelserne 4 Jern Vindlovne og derunder en Kielder paa 10 Fag, desuden er Gaardens Bygninger med Side og Tverhuse 44 Fag, hvorudi befindes et Brygger= og Brændeviinsværk med en Kiedel paa 4 Tønder og behørig Kar til dets Drift. Med Gaarden følger en Lod paa Byens Overdrev. Til Gaarden en smuk Hauge med Haugestue, og Lysthuus, i Haugen gode Frugttræer og gaaer lige til Slots søen. Denne Eiendom er i Brandkassen assureret for 3330 Rd. Denne Gaard er formedelst sin Beliggenhed og herlige Rom, tienlig til andet Brug, som for en Garver, Bager eller Handelsmand. Eiendommen vil ved en Liebhaver finde at den talet. for sig selv. Nærmere Efterretning faaes hos Hr. Haslund, Feldbereder, i Skindergaden No. 33 i Kiøbenhavn og hos Eieren Hans Pedersen, Hillerød den 24 Julii 1801.
Berlingske Tidende, 1801-08-07
Borger og Brændeviinsbrænder, a a 8 øe Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelse fra Livorno den 16de Julii. Adskillige fra Barbariet og fra Corfica ankomne Skibe give fuldkommen Bekræftelse paa et lykkeligt Udfald af Expeditionen til Ægypten under Admiral Gantheaume. En Skibscapitain paa et fra Tripoli efter 13 Dages Seilads hertil ankommet Skib beretter: At Gaattheaume paa sin Fart vel har seet den engelske Eskadre under Admiral Warren; men at han ved en gunstig Vind har undveget ham, og at AdmiraWarren derpaa er vendt tilbage til de ægyptiske Kyster. Admiral Gantheaume seilede derpaa til Derna, hvor han lykkelig har sat 9 a 10000 Mand franske Tropper i Land under at muelig Understøttelse af Jndvaanerne sammesteds og har siden sat Coursen til Corfica.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Om kort Tid venter man en stor Deel franske Tropper her i til. Staden Portoferrajo er bleven meget beskadiget ved det franske Bombardement, og mange Mennesker ere blevne dræbte ogsaarede ; imidlertid bliver Garnisonen ved at giøre den kiekkeste Modstand, vil ikke høre et Ord og Capitulation og har endogsaa tilbageviist et under Stilstandsflag kommende, toskansk Skib. De Franske anlægge nu ny Batterier til Stadens videre Beskydning.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Et talrigt Korps Franske skal være rykket ind i Capua Den plemontesiske Stad Alessandria skal være overladt til den liguriske Republik for en Sum Penge.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelse fra Parma den 17de Julii. I Dag Middags Kl. 2 ere Kongen og Dronningen af Etrurien ankomne hertil med Eskorte af 400 franske Grenaderer og 300 Dragoner og nuder Folkets Fryderaab. Allerede den 3de begav den franske Statsraad Moreau St. Rem sig til Hertugen, meldte ham sin Søns, Kongens, nærforestaaende Ankomst, og erklærede : at det var den franske Nations og Kongen af Spansens Ønske, at Hertugen vilde modtage sin Søn med alle de en Konge tilkommende Æresbeviisninger og Udmærkelser." - Hertugen svarede rørt: "at han med drene. Glæde vilde opfylde begge Magters Ønske ; og særlarede han sig med, at Prindsen hans Søn vilde her finde noget, som man ei andensteds kunde give ham, nemlig en Faders Ømhedsbeviser. Hertugen havde sendt Kongen sin Livgarde i Møde til Grændserne af Piemont, og tillige foranstaltet mange andre Høitideligheder til Modtagelsen.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelse fra Wien den 29de Julii. Grev Philip von Cobenzi, som er bleven udnævnt til Kelserlig Ambassedeuri Paris har nu faaet Ordre, ufortøvet at begive sig til sin Post.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Den 25de fik den engelske Gesandt Lord Minto en Coureer, fra Constantinopel af 7de Julii. Den Gang var ingen ny Efterretninger indløbne og Krigsoperationerne i Ægypten, Breve fra Smyrna sige, at den Gantheanske Eskadre har været i Nærheden af de africanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Paswan Oglu har igien sendt et Troppekorps til Wallachiet. Det har angrebet og drevet et tyrkisk Korps paa Flugten.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelse fra Paris den 29de Julii. Man arbeider na baade Dag og Nat paa Skibes Udrusning og Recruteringen til Søetienesten drives med overordentlig Jver. En stor Deel rede Penge ere blevne sendte til Søehavnene. Hele Kyststrækningen bliver blokeret af ergelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Den russiske Ambassadeur Grev Kalitsche, har nyelig meddeelt den hidtil værende Jnterims Minister, Borgeren Catalard, den imellem Rusland og Engelland for kort Tid siden afsluttede Skibsfarts=Convention.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Moniteuren leverer i Dag Søeministerens Beretning til den første Consul om Søeslaget ved Algesiras. Efter samme bestaaer det engelske Tab i 1500 Døde og Saarede og 300 Fangne. Det franske Tab bestaaer i 180 Døde og 300 Saarede. De Døde maatte man strax kaste i Havet, fordi maa befrygtede et nyt Angreb af de Engelske, som dog ikke siden er fulgt. Trefningen begyndte paa et halv Kanonskuds Frastand, varede i 5 Timer og ethvert fransk Skib maatte udstaae en Kamp med 3 a 4 engelske Linieskibe, men fægtede stedse modig under det Udraab: Leve Republiken, Landbatterierne, især Batteriet St. Jago, hvorhen General Devaur ilede med Tropper fra Skibet Desair, gjorde Fienden stor Skade; af 7 spanske Kanoneerbaade, som toge meget virksom Deel i Trefningen, bleve, deels borede i Grund, deels gjorte ubrugelige. Af de 5 engelske S. bribe, som vendte til bage til Gibraltar, var kun eet i Stand til igjen at gaae til Søes. J sin Rapport beder Admiral Lindis om Understøttelse for de saa hæderlig Faldnes Familier.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Moniteuren iagttager endnu Tavshed angaaende de fra Jtalien saa bestemt anførte Beretninger, at Gantheaume skal have sat 9 a 10000 Mand Tropper i Land i Derna og siden være kommen tilbage til Corsica.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Paris den 30te Julii (over Holland). Rygtet er udspredt, at 3 engelske Linieskibe ere blevne afsendte fra Gibraltar til Bugten Algesiras, hvor de ved Nattetid skal have ført den giorte Prise Hannibal og et fransk Skib bort med sig; dog mangler dette Rygte al Troværdighed. Et andet Rygte siger, at Admiral Gantheaume skal ved sin Ankomst til Toulon være bleven afsat, og at hans Forhold skal undersøges af et Krigsraad; sikkert er det, at hans Navn ikke findes i den nylig bekiendtgjorte Liste over de i virkelig Tieneste staaende, Statsraader.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Udrustningerne til den hemmelige Expedition ere nu endte. Det vanskeligste vil blive at forene Armamenterne fra Bonlogne og Dunkirchen, som tilsammen udgjøre 148 Seilere. Den første Storm, som nøder de engelske Skibe til at seile bort fra vore Kyster, vil blive benyttet til denne Forening.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelser fra London den 28de og 31te Julii. De truende Anstalter langs med de franske Kyster have fra vor Side fornyet alle de Anstalter, som allerede for 3 Aar siden sandt Sted med en den Gang befrygtet fransk Landgang. Alle vore Kystegne have herved faaet et meget krigersk Udseende og alle Volontairkorpser til Hest og til Fods ere ved Circulairer. blevne opfordrede til Tieneste. Vor Søeheelt Admiral Nelson har faaet Kommandoen over alle de i Dugerne værende og til Kysternes Forsvar bestemte Skibe, Bombardeer og Kanoneerbaade. Hans Flag valer allerede siden i Gaar fra Skibet. Leiden. Han har saa udstrakte Fuldmagter, som en Storadmiral for ham blot har havt, og man troer, at han skal bruge det store Antal af Brandere, Kanoneer= og Bombardeerskibe, som ere forsamlede i Danerne ikke blot til vore Kysters Forsvar, men endog maaskee til et Angreb paa de fiendtlige Havne og Ødelæggelse af de franske Armamenter i Boulogne, Dun schen &c.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
General Cornwallis kommanderer Landtropperne paa Kysterne. Han har henlagt sit Hovedqvarteer til Colchester, hvor meget Artillerie og Tropper allerede ere forsamlede. En Leir paa 15000 Mand bliver oprettet i Charam. Alle vore regulaire Regimenter have faaet Ordre at bryde op og Krigsfolket ved Kysterne er allerede forsynet med skarpe Patroner.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Flaaden paa de irlandske Kyster er bleven forstærket med 12 Linieskibe under Admiral Pole.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Admiral Cornwallis krydser for Brest med 21 Linieskibe, hvor 26 fransk spanske Linieskibe ligge fuldbemandede og seilfærdige. Lieutenant Lofack har med Baadene fra 3 Skibe taget en fransk Corvet paa 20 Kanoner og 350 Mand. Det har kostet mange Mennesker paa begge Sider.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
De 10 franske Kanoneet baade, som i forrige Uge løb ud fra Calais for at seile til Boulogne, men bleve af vore Skibe tvungen til at gaae tilbage, ere den 27de atter løben ud og ere lykkelig ankomne til Boulogne.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Communicationen imellem Dover og Calais er nu spærret. Blot Parlementair skibe have Tilladelse at afgive deres Depescher. Man troer endog, at den franske Agent Otto ikke faaer Tilladelse at blive her, og at Underhandlingerne med Frankerig vil blive afbrudte.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Rygtet, at Admiral Saumarez Stid skal være slunket i Gibraltar, bliver ikke troet her. Skibet Swiftsure, som blev taget af de Franske, var paa Tilbagereisen til Engelland, for at blive repareret.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Den 30 Julii reiste den danske Statssecretair Grev Bernstorff i Selskab med sin Broder herfra til Kent for at besøge Lord Whitworth og Hertuginden af Dorset for deres Afreise fra Engelland. De have erhvervet sig ualmindelig Agtelse her.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Matrospresningen er saa stærk, at man i denne Uge gjør Regning paa at have taget henimod 3000.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelse fra Regensburg den 31te Julii. Den franske Minister, Borgeren Bacher, har under 14de Julii faaet en Depesche fra Paris, hvori han bliver beordret at besvære sig for Rigsforsamlingen, at man i det tydske Rigt tillader de Engelske at rectutere, da dette gandske strider mod Fredstractaten i Luneville. J Følge heraf har han gjort Paastand paa, at der skulde tages de strængeste Forholdsordre for at hindre slige utilladelige Recruteringer.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skrivelse fra Amsterdam den 1ste August. Man bestemmer nu Tallet paa de indskibede franske Landgangsstropper, naar de i deres forskjellige mindre Divisioner lykkelig ankomme til Dunkirchen eller Boulogne, i alt til 24000 Mand. Hertil kommer 5 a 6000 af Schelde=Divisionen, og paa den bataviske Flaade skal tillige et talrigt Korps indskibes. - I Dünklichen, Havre, Boulogne og flere Havne er man stedse paa sin Post, da man iblandt de talrige engelske Skibe paa de derværende Kyster bemærker mange Brandere og Bombardeerskibe, som maaskee kunde giøre Forsøg paa at ødelægge Armamenterne i bemeldte Havne.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Vor Regiering er nu i det Tilfælde, at maatte forlange Godtgjørelse formedelst liidt Territorial=Fornærmelse af den med os allierte franske Regiering, i Anledning af en Voldsomhed, som de franske Toldbetiente i Antverpen har udøvet mod et Paper burgsk Skib, som var løbet ind i Bliessingens Havn.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den første Consul har fra Bryssel faaet en meget konstig Vogn, som sikkrer hans Liv mod ethvert lumsk Mord. Jmellem Træet og Garneringen er den udstoppet med 2 Lag Fiskeskind og en bomuldsagtig Pap, hvorigiennem ingen Kugle kan trænge. Inden i Vognen er anbragt hemmelige Gjemmer til en Mængde Vaaben og Papirer. Uagtet disse Indretninger skal den være meget let. Den er af den bekiendte Simon den Ældres Arbeide.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
J Belgien arbeider man ivrig paa Landeveienes Forbedring. Den ved Scheldeflodens Aabning ophiulpne Stad, Antverpen begynder nu igjen at blomstre, og man haaber. at den efter den almindelige Fred vil tilbøgevinde sin fordums Velstand.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Den første Consul har sendt Veteranerne i Charttes en Fane til Foræring, hvorpaa staaer følgende Jndskrivt: Modet ældes aldrig.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Brigad chefen Duroe bliver endnu nogen Tid i St. Petersburg. Keiseren har indbudt ham til at bivaane Kroningen i Moscau.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Man taler og store Forandringer, som skal forestaae i Armeens Organisation. Det hedder ogsaa, at Generalerne have faaet Tilladelse at lade den fierde Deel af deres Tropper gaae hiem paa 6 Maaneder, dog med Undtagelse af dem, som befinde sig i Holland.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
General Chamberla, som har besigtiget Fæstningerne paa den venstre Rhinbred, lader nu anlægge et nyt Uderværk i Jülich ved 1500 Skandsegravere.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Politiet har nylig advaret alle Huuseiere at være meget vaersomme i Henseende til Bortleielse til Ubekiendte, da disse ofte ere Spitsbubernes Haandlangere, især gjør det opmærksomt paa en Bedragerske, som leier Værelser i store Huse, flytter ind med tunge Kister og Pakker, hvorved hun, for at vinde Tillid, paa en listig Maade fremviser en stor Deel Penge, Naar Spitsbuberne, som hun modtager Besøg af have lært at kiende Husets Leiligheder, bliver hun usynlig, og man finder da ikke andet end Straae og Stene i hendes Pakker og Kister.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Engelland. Exministeren Pitt, som havde i Sinde at giøre en Reise til Skotland til Hr. Dundas, har opsat samme for under nærværende betænkelige Omstændigheder at kunne give Ministrene et godt Raad.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
J Jrland skal man igien have opdaget en forræderst Brevvexling imellem nogle af de derværende Misfornøiede.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
En vis Johnston, som sidst er kommen fra Tydskland, er bleven arresteret formedelst mistænkelige Forbindelser.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Man har nylig fundet Oprørssedler opslagne i Anledning af Kornets Dyrhed, uagtet Hvedehøsten er falden meget godt ud og en Koffardieslaade med store Kornforraad er ankommen fra Canada.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Tydskland. Sagen angaaende den fordrede Livtold af de franske Jøder paa den venstre Rhinbred er nu gandske afgjort til deres Fordeel. Den churmaynziske Regiering har erklæret: at denne Told for franske Borgere af den jødiske Nation ophæves under den Betingelse, at de ise dere. franske Borgerbrev.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Churfyrsten af Bayern har ladet bekiendtgiøre: at Erkehertug Carl, til hvis billighed han sætter en uindskrænket Tillid, har givet ham den officielle Forsikkring, at alle paa voldsom Maade under Krigen til keiserlig Tieneste trungne churfyrstelige Undersaatter skulle blive afskedigede, og at følgelig deres Familier i Følge denne Erklæring kunde henvende sig til Vedkommende om deres Afskedigelse.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
En Grev Trianschky har ombragt sin Tiener ved Carls badet, og er derfor bleven bragt til Prag som Arrestant.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Østerrig. Erkebiskoppen og Churfyrsten i Coln, Marimilian Frantz Xaver Joseph Kongl. Prinds til Ungarn og Bøhmen og Erkehertug i Østerrig er død i Hetzendorf i sit 45 Aar. J de sidste Aar af hans Liv blev han saa feed, at han veiede 4 Centner og derfor tilsidst ikke meere kunde bevæge sig. Denne overordentlige Fedme var Aarsagen til hans Død. Han efterlader sig 10 a 12 Millioner Gylden, hvortil den 19 aarige Prinds Maximilian Joseph er Universalarving; dog har Erkehertug Carl ogsaa faaet et anseeligt Legat.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Skuespilleren Jfland har af Erkehertug Carl faaet en smuk Gulddaase med hans Portralt til Foræring, og det som fornøiede Konstneren mere end alt andet, et Haandtag af denne ædle Fyrste ved hans personlige Andience hos ham.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Den samme ædle Mand i Venedig, som for nogen Tid fi den skienkede det herværende Krigshospital 1500 og siden 1800 Gylden i Banke=Obligationer, har nu atter givet en Kapital af 10999 Ducater i Obligationer til bemeldte Hospital.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Jtalien. Jriellem Verona og Padun har en skrækkelig Haal og Stormvind gandske ødelagt 18 Landsbyer. Usikkerheden for Røvere er saa stor i Trient, at man er nødt til at lukke Husene om Aftenen Kl. 8, og man tør ikke aabne dem før om Morgenen Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Rusland. Man siger, at Keiseren vil ved en Lov sikkre de Livegne mod uretfærdig Behandling af deres Herrer, og man venter, at det snart vil blive forbudt at sælge enkelte Personer.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Sverrig. Krigshofretten har nu fældet Dom over Admiral, Grev Wachtmelster. Uagtet det lovformelig er bleven beviist at den i Carlscrona udrustede Flaade ikke har kunne løbe ud til bestemt Tid formedelst Mødvind, saa bliver det dog lagt ham til Last, at han i andre Gienstande ikke punctlig har udført den Kongelige Ordre især i Henseende til AdmiralPalmqvist's Afskedigelse og Contreadmirals CederstrømsJgien=Indsættelse til Kommandoen over Flaaden; Krigshof= retten har derfor fradømt ham fine hidtil beklædte militaire Embeder.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Kiøbenhavn den 10de August. Den franske Minister, Borgeren Bourgning, holdt følgende Tale ved sin Afskeeds=Audience den 29de Julii Sire. Kaldet til at forestille den franske Republik ved et andet Hof forlader jeg deres Majestæts Hof med ligesaa oprigtig som billig Smerte. En Betragtning lindrer imidlertid samme, den nemlig, at min Sendelse til Deres Majestæt er indtruffen i en af deres Regierings meest glimrende Tidsrum. - Jeg reiser herfra med Erkiendtligheds Følelser for al den Godhed, hvori med man har overvældet mig i Danmark ved mit korte Ophold, som jeg havde ønsket forlænget; lykkelig, naar mit Erkiendtlighed bliver belønnet med en velvillig Erindring, og endnu lykkeligere, dersom min ny Sendelse kunde, som jeg haaber, skaffe mig Leilighed at vise den danske Nation min sande hengivenhed, dens Regiering min Høiagtelse og dens Sonveralt min Ærefrygt.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Ministeren General Macdonalds Tale ved hans Tiltrædelses=Audien : Sire. Den franske Nation, som aldrig beregnede sine Fienders Tal under den lange og skrækkelige Kamp, som den har udholdt og saa hæderfuld endt, seer med vedvarende Deeltagelse de venskabelige Forhold, som aldrig have ophørt at herske imellem Frankerig og Danmark. - Den første Consul i Republiken kunde aldrig give mig et mere smigrende Bevilpaa sin Tillid end ved at udnævne mig til at underholde denne lykkelige Enighed med Deres Majestæt og tillige at være det franske Folks og dets Armeers Tolk, for at bevidne Deres Majestæt de Beundrings=Følelser, som den danske Nationsgrændselese Hengivenhed og ædle og klekke Modstand, for at værne om deres fornærmede Rettigheder, have opvakt hos det franske Folk ; en Modstand som vil være et bestandige Hædersminde for den danske Nation. Det er mig, Sire! ligesaa behageligt som smigrende, ved denne Leilighed at forsikkre Deres Majestæt, at jeg personlig deler disse Følelser. Jeg anseer det som en særdeles Lykke nærmere at kunne beundre den danske Regierings Dyder, Viisdom og Retfærdighed, som ere en sikker Borgen for den Kraft, hvormed Deres Majestæt bestandig vil forsvare Deres Folks Jnteresse, Deres Vaabens Ære og deres Krones Værdighed.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
J Følge kongelig Resolution af 31te f. M. skal det norske Jægercorps, som nu har sin Garnison i Christiania, forlægges til Kongsvinger, og det oplandske Jnfanterie=Regiments tvende Grenadeer=Compagnier derimod garnisonere i Christiania, istedet for paa Kongsvinger. Ved allerhøieste Resolution, af samme Dato, er det ogsaa besaalet, at den søndenfieldske Skiløber=Batallion, og det oplandske Jnfanterie=Regiments ullensagerske Batallion, den sidste som en let Infanterie=Batallion, herefter skal være annecteret for bemeldte Jægercorps.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Under 24 Julii d. A. er, igiennem det tydske Cancellie, udfærdiget en Forordning til at bestemme og paadrive Forretningernes Gang ved Beretninger, som æskes for Hertugdommene Schlsvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden Altona.