Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-04-27
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Man kan med Grund sige, at Europa ligger for nærværende Tid i Flytning, thi dens Jndvaanere drage uophørlig ud i store Masser, deels til de Russiske og Polske Vildnisser, og deels over Havet til den nye Verdensdeel. J hvor gierne end den Russiske Regiering modtager nye Jndvaanere i sine udstrakte Lande, saa ankommer de dog i saa stor en Mængde, at Regieringen er nødsaget til at bekiendtgiøre Advarsker imod denne overdrevne Jndflytning. Fra det sydlige Tydskland, foretages Udvandringerne til Skibs langs ned af Donaustrømmen, og fra det nordlige skeer den til Vogns og hele Caravaner ankomme dertil, ikke allene fra de nærliggende Preussiske Stater, men ogsaa fra Landene ved Rhinen, hvor Næringsveiene have aftaget saameget siden Continentalsystemets Ophævelse. Men den fornemste Udvandring fra det vestlige Europa skeer dog til Nordamerika, uagtet alle de Vanskeligheder, som Overfarten fører med sig, og uagtet kun duelige og stræbsomme Mennesker kunne haabe at finde deres Udkomme i hiin Verdensdeel, thi saavel Englænderen Cobbet som Schveitzeren Büchler, hvilke nyelig ere komne derfra, som alle andre Efterretninger, man har fra paalidelige Personer, bekræfte, at kun tre Slags Personer kunne haabe at giøre Lykke i Nordamerik; enten duelige Haandværksfolk, især Tømmermænd, Snedkere, Murere, Bagere, o. s. v., hvilke erholde en stærk Dagløn, ofte 122 Dollars om Dagen; eller Kiøbmænd som bringe courante Varer med sig, eller endelig formuende Speculantere, som i de afsides Provindser kunne kiøbe Jorder og have de fornødne Capitaler til at kunne anlægge Colonier deri, alle andre trængende Personer og fattige Familier ville kun giøre deres Tilstand endnu ulykkeligere ved at begive sig til dette Land. Jmidlertid er Nøden, eller ogsaa Misfornøielsen i mange Lande i Europa saa paatrængende og stor, saa at mangfoldige Familier ikke tage i Betænkning at udsætte sig for alle muelige ubehagelige Følger for at aabne sig, om mueligt, nye Udsigter til at forbedre deres Kaar, saaledes læser man at i det lille Land Wittgenstein Berlenburg, som kun har 8000 Jndvaanere, udvandrede i Fior 20 Familier til Nordamerika, og i Aar ere 30 andre paa Veien til at giøre det samme. Kongen af Preussen som er Herre over dette Land har derfore ogsaa befalet, at Tilstanden skal undersøges og Folkets Byrder lettes. Fra Jrland som ved Kartoffelavlen og Folkets Nøisomhed har faaet en overordentlig Mængde Jndvaanere, men hvor tillige Fattigdommen er overmaade stor, og Almuen er haardt trykket af Godseierne, tiltager Udvandringen til de forenede Stater i en næsten utroelig Grad; den Tidende som udkommer i Londonderry melder, at 15 Skibe, som i alt holde 8200 Tønder, ere i Begreb med at lade, for at overbringe Passagerer til de forenede Stater. Fra Belfast skal siden sidste Sommer væe 11,000 Menneskeer gaaede til Amerika, og nu ligge igien 30 Skibe færdige til denne Transport. Der kan imidlertid ikke ankomme for mange Mennesker til Nordamerika, da der er nok at give dem at bestille, thi ikke at tale om de uhyre Strækninger af frugtbar, Jord, som henligge ubenyttede og som kunne tages under Ploven, saa har den nærværende Præsident Hr. Monroe en Plan for, som man ikke kan faae Folk nok til for at udføre, og som ifald det lykkes ham at faae den iværksat, vil forskaffe ham udødelig Ære og hæve de forenede Staters Velstand til en utroelig Høide. Planen er fremlagt for Publikum ved en Beretning fra Statssecretairen Hr. Gallatin, den bestaaer i, at Congressen skal foranstalte en fuldstændig Communication tilveiebragt imellem alle de enkelte Stater i Unionen, deels ved Kanaler, og deels ved Landeveie, saa at Missisippi=Floden bliver bragt i Forbindelse med de Floder som udgyde sig i det Atlantiske Occan, og disse igien med de store nordlige Søer; at enkelte Landtunger paa den østlige Kyst blive giennemskaarne, saa at Kystfarten kan være sikker for fiendtlige Angreb i Krigstider, og at Landeveie blive anlagte deels langs med Søekysten og deels over den Biergstrækning som udbreder sig tvers igiennem Landet fra Syden til Norden; Planen er fremsadt med en stor Detaille. Statssecretairen viser, at Regieringen maae lade den udføre, og at den ikke kan udføres af Jndvaanerne selv, da de boe formeget adspredte til at de kunne forenes om at udføre den. Hr. Gallatin antager, at Planens Jværksættelse vil koste 20 Millioner Dollars, og at den lader sig udføre i 10 Aar, naar Skatkammeret vil aarlig anvende 2 Millioner Dollars derpaa.