JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
J Berlin fortsættes Conferencerne, som ere byggede paa de østlige Monarkers Aftale i Schwed og Münchengratz, Paa Russisk Side af Statskanz leren Greven af Nesselrode og af de Herrer v. Nowosilzor og Ribeoupierre, paa Preussisk af Hr. v. Ancillon og andre høie Statsembedsmænd og paa Østerrigsk af Greven af Ficqvelmont. Greven af Nesselrode er nu reist tilbage til Petersborg og har inden sin Afreise havt en Samtale paa to Timer med Hs. Majestæt Kongen af Preussen, Kronprinsen foretager sig en Reise til flere Tydske Hoffer og bliver overalt modtaget paa den høitideligste Maade. - Opmærksomheden er nu henvendt paa de store Lystleire i det nordlige Jtalien, hvorhen mange Østerrigske og Ungarske Regimenter begive sig. Disse Foranstaltninger synes fornødne, da et næsten uudslukkeligt Friehedsværmerie har bemægtiget sig Jtaliens Ungdom. De unge Mennesker synes ikke at bryde sig om Militairen; de sværme paa Gaderne langt ud paa Natten og synge betydningsfulde Sange: blive disse forbudte, saa synge de næste Nat andre i deres Sted. Denne Stemning bevirker, at Universiteterne i Jtalien blive underkastede allehaande Jndskrænkninger, men hvorved Sandsynligen det Onde vil endnu mere tiltage. Folkestemningen og Financerne ville forhindre en stor Krigs Udbrydelse paa det Europæiske Fastland. (Det seer ud som at de østlige Magter ikke ville blande sig i de Spanske og Portugisiske Anliggender, naar England og Frankerige ikke ville blande sig i de Jtalienske og Tydske. Men Orienten truer hvert Øieblik med at blive til en stor Kampplads. Paven har i et Consistorium af Kardinaler holdet en Tale, hvori han har protesteret imod Don Pedros Beslutninger med Hensyn til Kirken, hvilke han har skildret som at ville tilveiebringe dens totale Ruin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Hvalfangeren Clarendon, Capt. Lyke har bragt den uventede og glædelige Efterretning at Polar Opdageren Capt. Ross, efter fire Aars Fraværelse, lever med alle sine Ledsagere paa 3 nær og kan ventes hvert Øieblik tilbage til England med Hvalfangeren Jsabella, Capt. Humphreys. Han havde i Begyndelsen af sin Reise mistet sit Skib Discowery tilligemed Dampskibet; derpaa med Møie arbeidet sig hen til Vraget af Skibet Fury, som Capt. Parti havde ladet blive tilbage, opholdet sig paa det i to Vintre og endelig faaet Baadenne, som hørte til Fury satte i Stand, vovet sig med dem ud paa Havet, hvor han traf paa Jsabella. Man vil nu ile med at sende en Efterretning derom til Capt. Back, som er afsendt med en Expedition til Lands for at opdage hvor Capt. Ross er bleven af, han skal allerede være ankommen til Hull i England. – Fra Buenos Ayros meldes under 17de August, at General Rosas fortsætter med Held Krigen mod Jndianerne. - J Chili oplives Handelen paa China. J Staden Cartagen i Columbien have Mulatterne forsøgt paa en Conspiration mod de hvide, men som er bleven qvalt i Tide. – J Mexico vedvarer den blodigste Kamp imellem Partierne; men man troer at St. Anna vil faae Overhaand; han har slaget sine Modstandere ved St. Salvador. Cholera raser frygteligt i Landet; i Afiacoblev hans Krigshær overfaldet deraf og i 5 Dage vare af hans 4000 Mand halvdelen døde eller blevne syge; men ogsaa imellem Rebellerne grasserer Sygdommen, hvilket bevirker en stor Desertion iblandt dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Nyeste Post=Efterretninger. De nyeste Efterretninger fra Madrid naae til den 12te Octbr. Den Franske Regiering har erholdet dem ved en Coureer. Den Franske overordentlige Gesandt Hr. Mignet var ankommen dertil den 10de. Regentinden var overordentlig tilfreds med den af Frankerige udviiste Holding. Man havde i Madrid faaet Efterretning om Tumulten i Bilbao, Vittoria og Logrono til Fordeel for Don Carlos. Man vidste at et lignende Forsøg var udbrudt i Staden St. Domingo de laCalzada, men feilslaget. Mobile Colonner bleve dannede for at begive sig hen til de Punkter, som blive truede af Rebellerne. Den 8de var en Brigade formeret af et Jnfanterie og et Cavallerie Regiment af Garden og afsendt til Vittoria under Commando af Greve Armilder af Toledo, en duelig Officier. Man vidste at Don Carlos havde forladt Santarem, men ikke hvor han nu opholder sig. Hr. v. Bourmont og de Officere, som ledsage ham, holde for Øieblikket Qvarantaine paa Grændsen; de have søgt om Tilladelse til at maatte indskibe sig i Barcellona eller Cartagena; det er blevet dem afslaget; men de kunne vælge imellem Cadix og Malaga. Den Madrider Avis bekiendtgiør uafladeligen Underkastelses-Erklæringer fra Corporationer og Auctoriteter saavel i Provinserne som i Hovedstaden. Man bemærker deriblandt Skrivelser fra General Sarsfield, som commanderer Observationssarmeen paa Grændsen af Portugal, Morillo General-Capitain i Galicien, Ærkebiskoppen af Valencia o. s. v. - Man skriver fra Bayonne, at de Apostoliske fra Oparzun med deres Præst og Alcalden i Spidsen, kom paa nye til Jrun for at proclamere Don Carlos; men den constitutionelle Partiegiænger El Bastor marscherede den 16de imod dem fra San Sebastian med sine Krigsfolk, hvorpaa Carlisterne bleve strax adspredte Præsten forsvandt, Alcaden flygtede ud af Landet Nogle Spanske Flygtninge (constitutionelle) have forladt Bayonne for at forene sig med El Pastor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Disse Efterretninger fra Spanien ere de nyeste. Fra Bordeaux berettes under 16de October: at Opstanden i Biscaia giør ingen Fremskridt. At El Pastor blev modtaget, da han kom til San Sebastian, som han kunde have været en Souverain. General-Capitainen Castanon gik ham imøde med sin Stab og holdt Jnspection over Tropperne, hvorpaa El Pastor modtog Commanden over alle constitutionelle Frievillige. Carlisterne skulle i Bis cana have samlet 15000 Mand. J Vittoria have Jnsurgenterne ved at bemægtige sig de offentlige Kasser faaet Midler i Hænderne til at lønne Tropperne. Staden Logrono i Kongeriget Burgos har proclammeret Don Carlos; dog siges at Opstanden er blevet undertrykket. Opstanden naaer kun fra Miranda til Villareal. J Jrun har Commandanten taget Spanske Officere i sin Tieneste, som ere ankomne fra Bayonne og som commanderer en Nationalgarde til Fordeel for Dronningen. Da de Franske Tropper opstille sig tæt paa Grændsen, saa bliver Jnsurgenterne derover afficerede. Fra Pamplona skrives under 12te Octbr., at den carlistiske Chef Santos Ladron var med 7800 Mand, meest Bønder trængt frem til los Arcos; men 400 Mand, som bleve udsendte fra Fæstningen, angrebe ham. Fægtningen varede til ud paa Natten. San tos Ladrou blev taget til Fange med 32 af sine Folk, efterat en Hest var skudt under ham og 100 Mand vare dræbte og saarede. Tropperne fra Pamplona havde 2 Døde og 12 Saarede. San tos Ladron er skudt; men Oberst Erasson, som commanderede 300 Carabinere i Roncesvalles (i Navarra paa den Franske Grændse) har proclameret Don Carlos. Den regulaire Post fra Spanien er to Gange udebleven. J Bilbao skal det vel være roeligt; men svære Contributioner lægges paa de Personer, som ere Dronningen hengivne. Den gamle fanatiske Greve af Granada staaer i Spidsen for Oprøret. Posten maae nu gaae over Saragossa i Arragonien til Madrid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Den Spanske Hoftidende af 11te indeholder: at den Franske Ambassadeur i Madrid Hr. v. Raineval har i en Audience hos Dronning Regentinden, bevidnet hendes Majestæt de Franskes Konges Sorg over hendes Gemals Død og tillige overleveret sin Lykønskning til hendes Datters Dronning Jsabellas, den 11. Thronbestigelse; ogsaa erklærede han Dronningen i sin Souverains Navn, at Hs. Majestæt som Ven, Allieret, Slægtning og god Naboe tilbyder sin Tieneste, for at soutinere hendes Datters Rettigheder og den Understøttelse, som hun vilde forlange af Frankerige under enhver Omstændighed. Dronningen modtog denne Erklæring med en levende Taknemmeligheds Følelse, hvorpaa hun forestillede Ambassadeuren for den unge Dronning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
General Sarsfield har erklæret at ville med alle sine Tropper forsvare Dronning Jsabellas Rettigheder. J den Spanske Hoftidende skildres Jnsurrectionen som alene at udgaae fra de royalistiske Frievillige. Den 10de var det Dronning Jsabellas, den 11. Fødselsdag. Uagtet alle de gunstige Efterretninger, som Regieringen udbreder er Oprøret i Biscaia og Navarra ikke undertrykket og man kiender kun lidet til Tilstanden i de øvrige ProvinHs. Majestæt Kongen af Holland, ledsaget af sine Sønner, aabnede den 21de October Generalstaternes Forsamling med en Tale af følgende væsentlige Jndhold: Han takkede Repræsentanterne og Folket for den Kiærlighed og Troeskab, hvormed de havde understøttet Regieringen under dens Bekymringer, og sagde at han giorde paa nye Regning paa hines Eeenstemmighed ved at erklære sig over Fædrenelandets vigtigste Anliggender. Han takkede ogsaa Forsynet for en Søns Fødsel af hans yngste Søn. Forholdene til de udenlandske Magter indgyde Beroligelse; fra nogle havde han endog for nyelig modtaget Beviser paa Venskab. Under Forløbet af den forrige Session vare de Underhandlinger, som den Belgiske Opstand havde foraarsaget, blevne en Tidlang afbrudte ved Tvangsmidler mod Nederlandene, hvortil Historien ikke opviser Magen under en fuldkommen Fred. Underhandlingerne ere blevne aabnede paa nye, og fra Kongens Side er udviist en Eftergivenhed og en Tilbøielighed til at bringe Sagen til Ende, men som er bleven giengieldet ved nye Vanskeligheder, hvorved den ikke er kunnet blevet bragt til Afgiørelse. De Dokumenter, som om faa Dage skulle blive Generalstaterne forelagte ville udvise, at han bestandig har havt Nationens Ære, Værdighed og væsentlige Fordeele for Øie. Han nærer uafladeligt Haabet om et billigt Udfald af Sagen, og dersom endog Europas Politik skulde for en Deel skuffe Forventningen af en billig Understøttelse af Rigets umiskiendelige Rettigheder, saa vil dog Gammel Nederland ikke beklage sin Vedholdenhed i de 3 sidste Aar, men med Tilfredshed, skue tilbage paa det Exempel, som det har afgivet paa Selvstændighed og Fastholdenhed ved Lov og Orden under Aarhundredets tumultuariske Stemning. Under de smertelige Erfaringer, som de Forholdsregler, hvortil Englands og Frankerigs Regieringer grebe i det forrige Aar, fremkaldte, fandt den patriotiske Følelse en Trøst i Søe- og Landmagtens Forhold, som paa en værdig Maade hævdede det Nederlandske Navns Hæder. Stemningen imellem Krigsfolkene vedbliver at være ligesaa god; en stor Deel af dem er nu permitteret. Standsningen i Skibsfart og Handel blev overstaaet med Taalmodighed og Tabet erstattet ved Virksomhed. Hosten var i det heele rigelig. Jndustrien er i Tilvæxt, især med Hensyn til Colonierne. J de Ostindiske er det nu roeligt; Productionen tager der til, som er velgiørende for Nederlandene. J de Vestindiske blev vel Communicationen med Moderlandet en Tid standset, men ophørte ikke ganske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Landets indvortes Forfatning skildres som meget gunstig, ligesom ogsaa Financernes, hvorpaa den offentlige Credit tiener til Beviis, nye Love angaaende denne Gienstand, ligesom Resten af den borgerlige Lovbog skulle blive Generalstaterne forelagte til Forhandling. Talen blev sluttet med det Ønske at den uvisse Tilstand, hvori Fædrenelandet befinder sig efter de sydlige Provinsers Frafald maatte blive hævet under Sessionens Slutning, og med Hengivenhed i Albestyrerens Villie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Hr. Baron Verstolk van Soelen har den 19de paa nye overtaget Portefeuillen for det udenlandske Departement. Man vil vide: at Kongen har beqvemmet sig til, paa Conferencens Forlangende, at gjore den forlangte Forespørgsel hos den Tydske Forbundsforsamling om Aftrædelsen af en Deel af Storhertugdømmet Luxemborg til Belgien; hvortil man siger at Fyrsten af Schwarzenberg har opfordret ham i de østlige Magters Navn. - Den 18de Octbr. blev Landdagen i Zürich med Høitidelighed prorogeret. Forbundets Tropper have nu rømmet Staden Basel. - Ved de Bevægelser, som finde Sted i England for at modsætte sig Huus- og Vindueskatten troer man, at Ministerne ville saa længe som mueligt udsætte Sammenkaldelsen af Parlamentet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Hertuginden af Berri er med sin Gemal Lucchest Palli ankommen til Laibach, hvor hun har talt med sine Børn, og vil nu reise tilbage til Jtalien. Det skal vel have lykkedes Hr. o. Chateaubriand at tilveiebringe en Udsoning imellem hende og Carl den X.; men ikke at formaae ham til at resignere paa sin Rettighed til den Franske Throne til Fordeel for Hertuginden af Bordeaux. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Sultanen har foretaget sig en Reise til Dardanellerne for at tage de Fæstningsværker i Øiesyn, som der blive anlagte. Der tales om Rustninger i det sydlige Rusland og om Græringer paa Øen Candia, efterat Mehemed Ali har forladt Øen Kongen af Grækenland har udnævnet Hr. ConstantinZographos til Gesandt hos den Ottomanniske Port Han har oprettet et Marine Præfectur, som skal have sit Sæde i Poros, og har erklæret ved et Decret af 4de August den Græske Kirkes Uafhængighed af Patriarken i Constantinopel og Oprettelsen af en parmanent Synode; til hvis Præstdent Metropoliten af Corinth. Cyrillos, er udnævnet. - Fire Jnspecteure ere udnævnte for Old sagernes Samling og Conservation. En lærd Skole er organiseret i Ægina. Landet lider noget af Røvere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Jndenlandske Efterretninger. Paa de Kiøbenhavns Fattigvæsen tilhørende, saakaldte Ladegaardsbygninger udenfor Rørreporter nu bleven indrettet en Tvangsarbeids Anstalt for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn, der skal træde i Virksomhed fra 1ste November d. A. af. Betlerie skal herefter i Kiøbenhavn straffes (istedetfor, som hidtil, med Fængsel paa Vand og Brød, eller simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost, med Hensættelse i denne Tvangsarbeids-Anstalt, saaledes, at 1 Maaneds Tvangsarbeide træder i Stedet for 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, eller den tilsvarende Straf af simpelt Fængsel, og Tvangsarbeidsstraffen kan skiærpes derved, at en Deel af Straffetiden tilbringes i eensomt Fængsel, dog ei over 1/4 af Straffetiden, og paa eengang ikke over 14 Dage, saa at den Skyldige, afvexlende og med passende Mellemfrister, tilbringer Straffetiden, snart i det eensomme Fængsel, snart i en Arbeidstue. - Saavel herom som om de Tilfælde, i hvilke Directionen for Kiøbenhavns Fattigvæsen er bemyndiget til, i Forbindelse med Politiedirecteuren, at paalægge de under dette Fattigvæsen hørende Personer Arbeide i TvangsarbeidsAnstalten, eller eensomt Fængsel, er under 9de ds. udkommet en Kongelig Placat. (Kbhvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
J September Maaned har Antallet af de igiennem Sundet passerede Skibe ialt udgiør 1233, af hvilke 377 kom fra Nordsøen, 856 fra Østersøen; over Trediedelen af dette Antal (419) var engelske Skibe. – Fra 1ste Januar til 1ste October 1833 have ialt 8,549 Skibe passeret Sundet; i 1832 sterg det i samme Tidsløb til 10,320; altsaa 1771 flere end iaar. (Kbhvn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Den 21. om Eftermiddagen indtraf den ulykkelige Hændelse, at en Underofficier, der skal have været i en noget beruset Tilstand, kom den yderste Mølle paa Volden ved Østerport for nær, og af Møllevingen bibragtes et saadant Slag, at han styrtede om uden Bevidsthed. Da man fik ham trukket ud blødte han stærkt, Hovedet var næsten flakt ved Slaget og den Ulykkelige bragtes til Hospitalet. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Søndags Eftermiddag den 20de October fandt et hertillands sieldent Skuespil, en formelig Boxekamp Sted paa Wilders Plads paa Christianshavn. De pugilistiske Kæmper vare tvende Matroser, en engelsk og en nordamerikansk, fra tvende derliggende Koffardieskibe. Kampen gik for sig efter alle Kunstens Regler. De øvrige Matroser havde sluttet en Kreds om Boxerne, til hvilken ogsaa flere tilfældigviis didkomne Tilskuere sluttede sig. Hver af Kæmperne havde sine Sekundanter. Nordamerikaneren, en lille, men stærkt, bygget og smidig Karl, viste sig strax sin høiere og massivere Modstander, Englænderen, overlegen, og satte denne, ved flere velanbragte Stød, et Par Gange hors de combat. (idet at Veiret gik fra ham); en Mellemfrist indtraadte da, under hvilken Amerikaneren aldeles koldblodigt converserede med sine Kammerater. Ogsaa Kampens endelige Udfald var ganske i Faveur af Nordamerikaneren; det afgiørende Stød, han bibragte Englænderen, var saa kraftigt, at denne styrtede ned i en ved Pladsen liggende Pram, hvor han forblev liggende uden Bevidsthed, indtil hans Kammerater fik ham rusket til Live. Han var saare ilde tilredt og blodig; men Nordamerikaneren havde vidst med saastor Færdighed at afparere sin Modstanders Stød, at disse forholdsviis kun havde gjort ham liden Skade. (Kbhvnsp.) flere, og det ikke vægtløse Stemmer, hvorimellem Professer Schou, Kancellist og Notarius Algreen-Ussing, Overlærer Hage og Translator Mariboe, have i denne Tid udtalt sig for en Reform i vort Skolevæsen (især det lærde) og Underviisningsmethoden, da Trangen til at giøre denne mere praktisk viser sig overalt. En af Hovedpaastandene gaaer ud paa: "ganske at afskaffe Latinsk Stiil i Skolerne og ved Exammen, hvormed der drives et uforsvarligt Afguderie i vore Skoler, og en uhyre Tidsmasse spildes, der langt bedre lod sig anvende paa Naturvidenskabernes Dyrkelse. Fremdeles burde Hebraisk afskaffes og den derved indvundne Tid komme Mathematiken tilgode. Jnd lysende er hvad der bemærkes, at Man godt kan forstaae enhver i fremmed Sprog skreven Bog uden at kunne skrive Sproget, og som lærd Sprog gaaer Latin Dag for Dag mere af Mode og vegelerer kun i Disputatser, Universiteternes Leiligbedsskrifter &c. Skolens Hensigt er ikke at danne Lærde, den skal give det for dem Alle fælleds Grundlag. Medens det at skrive en god latinsk Siil nu ansees som Mærke paa en god Student var det bedre, om Mennesket, der er omgivet af en ydre Verden og derfra uophørlig modtager Jndtryk, ogsaa kunde orientere sig i den; thi vel maa Man give Professor Schou Ret, naar han forsikrer, at han ikke blot har hørt videnskabeligt dannede, men selv meget lærde Mænd tale meget ufornuftigt og mege urigtigt, naar Gienstandene angik Naruren og dens Love. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Ringbiøbing, den 11te October. J Søndags lod i Byens Kirker den herværende practiserende Læge af den mosaiske Troesbekiendelse, Hr. Speyer, sine tre Børn, en Søn og to Døttre, døbes og indlemmes i det christne Samfund. Han blev uden Tvivl selv døbt ved samme Leilighed. - Høsten har her været god, saavel af Qvantitet som Qvalitet. J de senere Aaringer har Dyrkningen af Jordfrugter meget tiltaget, især paa Holmsland, hvor Jorderne ere godt skikkede dertil, saaledes er det ikke sieldent, at en Bonde avler 4 a 600 Tdr. Kartofler, 50 a 100 Tdr. Gullerødder, 2 a 4000 Stkr. Hvidkaal, Enkelte endog det Dobbelte, hvorfor Priserne og ere billige. 1 Tønde Kartofler eller Gulerødder sælges for 16 sk. Lybsk, og Hvidkaal, fra 8 til 15 Pd. 1/2 a 1 s. Lybsk pr. Stkt. Da Ringkiøbing kun kan forbruge en liden Deel deraf, benyttes det til Kreaturernes Foring og Fedning. - Med Handelen seer det sørgeligt ud. Foruden flere Aarsager kan ogsaa nævnes, den vanskelige Udseilling, der hvert Aar bliver værre, da Nymindegab bestandig forlægger sig mere syd efter, saa Løbet i Fiorden bliver længere, Strømmen virker mindre og flere Sandrivler fremkomme. Saa de mange Prangere og Kræmmere, der hiemsøge Jylland, især dets vestlige Kant, hvor de endog tæt omkring Kiøbstæderne afsætte ei allene Manufactur, men endog Colonial og andre Vare. Endelig den Tilladelse, at fremmede Skibe (saasom Norske) kunne anløbe Kysterne, lodse og lade under Opsigt af en Betient, De efterlade endog en Commissionair, for at afhænde hvad de bringe af Trælast, Salt og Jernkakkelovne m.m., og igien indkiøbe Producter, som kan være paa rede Haand, naar de atter komme. Saaledes har det været Tilfældet, at et Fartoi kun har opholdt sig neppe een Dag, og i den Tid bleven saavel ind, som udclareret af Betien¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Høislel, Dommerbye og Lundøe Sognekald i Viborg Stift, 280 Rbd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Rønne - Sønder Felding og Assing Sognekald i Ribe Stift, 145 Rdlr. - Alslov og Hostrup Sognekald i Ribe Stift, 1600 Rdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Under General-Toldkammer- og Commerce Collegiet: Told- og Consumptions-Jnspecteur Embedet i Kjøge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Skolelærer- og Kirkesanger-Tienesten paa Fæstningen Christiansøe med Forpligtelse til at prædike i Kirken i Garnisonspræstens Fraværelse, Løn 380 Rbd. Sølv og frie Boelig. Til denne Post attraaes en theologisk Candidat. Ansøgninger ønskes afgivne til Biskoppen over Siællands Stift inden medio November.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Bordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den October er Proveprocurator, Vicebrandmajor C. L. Øgaard af Frederiksted paa St. Croix beskikket til Procurator ved den Vestindiske Lands-Overret og samtlige Underretter paa de Vestindiske Øer, den 3die, Cand. Theol. H. V. Kaarsberg til Sognepræst for Norderøernes Menighed blandt Færoerne; den 4de, Kasserer ved Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse og Forstander for Bartou Hospital, R. Platou, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte Kasserer-Embede, og udnævnt til Cancellieraad. Den 18de October er Sognepræst for Lidøe og Smørum Menigheder, C. Plesner, beskikket til tillige at være Provst for Smorum og Sokkelunds Herreder under Kiøbenhavns Amt; Sognepræst for Alslev og Hostrup Meenigheder i Ribe Stift, J. Overgaard, til Sognepræst for Bolstrup og Hørbye Menigheder i Aalborg Stift; Cand. Theol. S. H. Christensen til personel Capellan for Jerste og Kirkeskiendsved Menigheder i Siælland; Cand. Theol. J. Engelsted til personel Capellan for Borre Menigheder paa Møen; Cand. Theol. C. L. Tobiesen til personal Capellan for Steenstrup og Lunde Menigheder i Fyen; forhenværende personel Capellan for Bridsted og Flye Menigheder i Viborg Stift, P. M. F. Finchenhoff, til personel Capellan for Seierslev, Eierslev og Jordsbye Menigheder i Aalborg Stift; Cand. Theol. H. J. Obel til personel Capellan for Karbye, Hvidberg og Redsted Menigheder i Aalborg Stift; Cand. juris L. T. Ammisbiltil Copiist ved Kiøbenhavns Politieret og Politiets øvrige Forretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Kiøbenhavns Børs den 25. October 1833. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 206. - Species 208 (d. 25. October 1832211). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 7 1/2 s. (Jfior 12 Mk. 11 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 88 a 88 1/2 Rbdlr. Dito uden Renter i Sdl. 90 1/2 a 91 (i Fior 90 a 91 Rbd.) National banks Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102 Rbdlr. Dito i Sedl. 105 1/4 a 106 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligat. Renten pr. 6te Jan. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. Bcomk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 Procent 99 1/2 a 100. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 100. - - 4 Procent uopsigelige norsk Statsobligationer, lydende paa Norske Specte 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 71. - NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bmk. Norske Speciesdl. - Rbd. (Jfior 151 a 152.) Svenske Sedl. 45 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 25. October Rug, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - Hvede Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. Byg 2. Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 Bygder. Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 Havre Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. Mk. 12 Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk., Smør, Pd. 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen 1 Mk. 14 s. a 2 Mk. - s. Giær, Pd. - Rbd. 3 Mk. 8 s. a Rbd. 3 Mk. 12 Siællandsk Smør pr. Td. 50 a 58 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Beltpassage. Fra d. 25de til d. 27de October. Til Fyen. Pastor, Ridder Møller; Handelsfuldt, Ontzen; Agent Andrup; Viceconsul Grut, Kornet Lilienkoep; Kbmd. Hinse; Kapt. Recke; Komd. Heilmanmed Datter. Til Siælland. Jmfr. Honum og Rasmussen, Kammerherre, Hofjægermester Grev Bernstorff Gyldesteen; Handelsfuldm. Twitzmeier; Secretair WimmerMuurmester Preuss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-29
Ved Altonas 1256de Trækning udkom: