Aalborg Stiftstidende, 1844-11-07
Nordoststormen i Mandags Nat rasede saa stærkt i Aarhuus, at et to Etages Huus, som stod under Bygning og allerede var under Tag, blæste overende. En Lykke var det, at det skete om Natten, saa intet Menneske kom til Skade, derved, (Aarh. Av.) Aalborg, den 7de November. Efter Fædrel." optage vi Følgende: Da Lovgivningen angaaende Qvaksalver, i den senere Tid oftere har været Gjenstand for offentlig Omtale, navnlig i Henseende til dens Anvendelse ved Domstolene, finde vi det ikke uden Jnteresse at meddele nedenstaaende ved Høiesteret i disse Dage paakiendte Sag, da den indeholder et væsentligt Bidrag til Forstaaelsen af den nævnte Lovgivning, Forhenværende Compagnichirurg Carl Henrich Martin Boldt var af Justitien beordret tiltalt for Qvaksalver, i Anledning af efterfølgende Forhold, der er tilstrækkeligt godtgjort saavel ved Tiltaltes egen Tilstaaelse som ved Sagens øvrige Omstændigheder. Da Gaardmand Niels Riis af Svendstrup under Hornum Fleskum Herreder den 20de Mai forrige Aar paa Veien fra Aalborg til sit Hjem havde faaet sit ene Been brækket, og der var gaaet Bud efter Tiltalte, om at komme til ham, har Tiltalte, der ikke har nogen Tilladelse til at practisere som Læge, begivet sig til Niels Riiss Bopæl, og efterat have undersøgt hans Tilstand, hvorved det befandtes, at Beensplinterne stak igjennem Huden, anlagde han en almindelig Bandage, samt ordinerede Badning med Viineddike og Vand, og et Digestivpulver for muligt Obstruetionstilfælde hos Patienten, hvorhos han, efterat have tilkjendegivet, at en Læge maatte tilkaldes, og i det Øiemed foreslaaet practiserende Læge Zimmermann, den følgende Dag i Forening med denne Læge besøgt Niels Riis og undersøgt hans Tilstand. Derefter har Tiltalte i den følgende Uge flere Gange, uden Medfølge af nogen Læge, undersøgt Niels Riiss Tilstand og i den Tid 2 Gange aareladt ham, hvorimod det ikke er oplyst, at han, med Undtagelse af det nævnte Pulver, har foreskrevet anden Medicin. til den Syge end den, Lægen Zimmermann under sit Besøg hos ham den 2de Mai havde anordnet, og hvortil Tiltalte havde skrevet Recept med Tilføining, at det var efter Zimmermanns Ordre. Men efterat den Syges Tilstand, betydeligt havde forværret sig, hvorom Tiltalte underrettede Lægen Zimmermann, blev efter den Syges Forlangende denne Læge atter tilkaldt den 27de Mai, og senere har Tiltalte ikke besøgt den Syge, som derefter blev under Behandling af den nævnte Læge, der har erklæret, at han ved sit Besøg den 27de Mai fandt den Syge angreben af Blærersen og Koldbrand og i en farlig Tilstand, uden Haad om Redning, saa at han døde den paafølgende 29de Mai. Tiltalte har paaberaabt sig, at, da han den 20de Mai første Gang blev kaldet til Niels Riis, kun begav sig til ham, fordi han antog at han endnu henlaae paa Landeveien, hvor han var kommen til Skade, og at ingen Læge strax kunde faaes, samt at han selv ved sit første Besøg forlangte, at Lægen skulde tilkaldes, og senere kun under denne Læges Tilsyn har behandlet Niels Riis's Sygdom; men efter hvad der derom er oplyst, og efter Tiltaltes egen Forklaring, har han, da han den 20de Mai bleve anmodet om at komme til Niels Riis, ikke erkyndiget sig om, hvorvidt der strax kunde erholdes nogen autoriseret Læge, og det er, efter de i saa Henseende fremkomne Oplysninger, endog antageligt, at en autoriseret Læge kunde have været erholdt ligesaa hurtigt som Tiltalte kom tilstede. Viborg Landsoverret antog ifølge det Anførte, at ligesom Tiltalte maa ansees ved hiin Leilighed uberettiget at have gereret sig som Læge, saaledes findes det ei heller, at han kan antages at have behandlet Niels Riis kun under Tilsyn af Lægen Zimmermann og paa dennes Vegne, hvorimod det efter det samlede Jndhold af de herom fremkomne Oplysninger, iblandt hvilke kan mærkes, at Tiltalte, som anført, ved gaaer 2 Gange at have aarsladt den Syge, uden at Saadant var videre forordnet af Zimmermann, end at denne under sit første Besøg havde sagt, at Saadant maatte skee, saafremt Feber indfandt sig, hvilket af Tiltalte er anseet at have været Tilfældet, – maatte antages, at Tiltalte vel har raadført sig med Zimmermann, men iøvrigt selv var den, der havde den Syge under Cuur, indtil den 27de Mai, ligesom der desuden efter enkelte Forklaringer i Sagen er Anledning til at formode, at Tiltalte, har forhindret, at Lægen Zimmermann, efter at denne første Gang har besøgt Niels Riis, er bleven tilkaldt førend den 27de Mai. Overretten antog saaledes, at Tiltalte maatte ansees at have gjort sig skyldig i uberettiget Lægepraris, og da han tidligere har været dømt for denne Forseelse første Gang begaaet, maatte han nu være at ansee med Straf for anden Gang begaaet Qvaksalveri, hvilken, da han er over 60 Aar gl., fastsattes til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage. Høiesteret stadfæstede Overrettens Dom in terminis.