Corsaren, 1841-04-09
En Krydstour med "Corfaren". Det var en af de første Foraarsdage. En sagte Luftning reiste sig efter et langt Vindstille og blæste fra Falster hen over Øerne og bevægede sagte Bølgerne paa de mellemliggende Vande. Saa troede vi, at det vilde blive en rask Kuling, og saa stak vi i Søen. Alle Mand vare ombord; Kanonererne stode ved deres lange Karronader, Matroserne vare ved Seilene, Styrmanden holdt Roret, medens han skarpt stuede ud mod den fjerne Taage, og opmærksomt hørte paa Lodsen, der varskoede for den lange Række af Klipper fra 27de September 1799 til 1ste November 1837, som vi holdt os klods til; "thi," havde Capitainen sagt, "vi maae see at knibe Luven og ikke være bange for at støde saa smaat an engang imellem. Skuden er stærkt bygget, den holder nok den Tørn ud." - Altsaa - vi stode Alle og ventede begjærligt Kulingen, som skulde bringe os i en Fart ud paa det frie, stolte Hav; men saa løiede det istedetfor af, Vinden aftog gradeviis, Havet lagde sig til at sove og saae med det underlige røde Skin, som Aftensolen kastede paa det, ud som en død Sild. Alle de andre Fartøier, som vare ude, bleve liggende døsige og stille. "Fædrelandet" stuvede med et tungt Suk de "jydske Aviser" ovenpaa de "vestindiske Planteur-Standpuncter", slukkede derpaa Fyret i Kabyssen og lod Mandskabet gaae til Ro; "Kjøbenhavnsposten" lod pibe til at skaffe og gav sit Mandskab til første Ret en opkogt Constitutions-Artikel med bitter Sauce, og til anden Ret en dito med dito. Derpaa kogte den til sin egen Mund en Kop Kaffe for at fortykke Blodet lidt mere endnu, slukkede saa ogsaa Fyret og gik tilkøis; "den Frisindede" sammenkaldte et Krigsraad, bestaaende af salig Erik Eriksens efterladte Papirer og Cousine Lotte for at overveie Midlerne til en gjennemgribende Udbedring af Skuden; men, da Krigsraadet ingen Midler fandt, gik det ogsaa hen at sove. "Folkevennens" Mandskab sov allerede i Forveien; thi det var udmattet ved mange Dages smal Kost. - "Adresseavisen" sov ogsaa; men det var af Overmættelse, den havde forslugt sig i Commissionstidenden". - "Berlingske" og "Dagen" havde saa længe talt om Søvnens Dellighed, at de selv deilig vare indslumrede, og for at deres Snorken ikke skulde forstyrre Naboer og Gjenboer, havde de tillige lukket Lugerne og stillet Uhret 5 Timer tilbage. - Alt var, som sagt, stille og tyst, som om Generalfiskalen stod og passede baade paa Vind og Bølger, og som om Bølgerne havde glemt enhver Stund, hvori de med mægtigt Brag havde beskyllet Stranden og rystet dem, som svømmede paa deres Ryg. Ærgerlige strøge ogsaa vi Seil og samledes paa Skandsen. "Lad os faae en Sang, Gutter," sagde Capitainen; men Jngen vilde synge. Saa sang han alene det første Vers af vor gamle Sang: "Ryst, o Storm! Din mægtige Vinge, At Havet kan hvirvles i Skum" men Jngen vilde stemme i, "for det var Synd at gjøre Nar af det stakkels Hav," sagde vi Alle. "Saa lad Johan lave os en stiv Grog og lad Anders spinde en Ende, medens vi drikke," foreslog derpaa Capitainen. Dette syntes vi godt om, og vi stimlede Alle om Anders med Bøn om et Eventyr. Anders: "Nei, Nei! J vilde jo ikke troe mig sidst, da jeg fortalte Jer det om det 10de Valgdistrict!" - Stemmer: "Ja, men det var ogsaa altfor galt; nei, fortæl os et fornuftigt et!" - A. Lad gaae; men hei Jørgen! et extra Qvarteerglas half and half Kehlets Extract og Hegels Abstract, saa bliver det ikke for stærkt, veed jeg. Naa! det var i Aaret 1700 og" - En Stemme, og Hvidkaal, da Gulerødderne faldt ned og slog Hovedet af Pastinakrødderne!" - A. Er det Dig, eller mig, Jan Næsviis, der skal fortælle? Naa ja! maaskee? hvem kan vide det! Du duer rigtignok hverken til at ride paa en Raa eller paa en Aare, men maaskee er Du desto dueligere til at ride paa Pegasus! Fortæl Dul - Stemmer: Nei! vist ikke, nei! Jan skal hale sin Røsse Mundtot! Anders. Jal for der er mange Dueligheder til i Verden. Der er nu Cornelius. Jngen er mindre duelig, end han, til at splidse to Ender Toug sammen; men saa er der igjen Jngen, som med meer Anstand, end han, lader sin brede Ryg splitte af Tougenden. Komme vi høiere op, gaaer det ligedan. Capitainlieutenant Damendorf kan være meget uduelig til at gjøre Nytte for 800 Daler. Nu vel! Saa holder han op med at gjøre ingen Nytte til den Priis os kommer paa sin Plads, idet han faaer 5000 Daler at fortære, mens en Anden slider for ham og 1000 Daler; og naar saa hans Søster i Pintsen besøger ham paa Touren til Hammermøllen, spørger han hende: "Har jeg ikke gjort mine Sager godt?" og faaer til Svar: "Jo, jeg har!" - Commandeurcapitain Bukseen kan være meget uduelig til at skrabe ud; derimod kan han være meget duelig til at gaae af og leve af sin uforhøiede Gage og sin forhøiede Agtelse hos alle brave Folk; han kapper sit StigeAnkertoug paa Jorden, men ligger støt i Himlen. - Een kan være et slet og ret Skrog at see til, uden Takkelage; i sin høitstaaende Broders Hjerte derimod kan han have en himmelhøi Takkelage. Jh nu! Saa gratulerer hans Broder ham til, fra Blokskib at være bleven til hurtigseilende Presningschaluppe. - Een kan være meget uduelig til at betale forhaabningsfulde Daglønnere, meget duelig derimod til at antage dem i Dusinviis. Derfor: Enhver har sit Pund, man skal Jngen foragte!" Flere Stemmer: Hør, Anders! Det er noget kjedeligt Noget, det. Giv os et Par dobbelte Falderebskobe at løse! - Anders: O jal lad gaae! Kan J sige mig, hvad er det: Et Skrog som en Nøddeskal og alle de Seil, som et Linieskib kan føre? - Nogle: "Jngen Ting!" Anders: "Det er sgu Løgn, for jeg har selv seet det!" Andre: "den visse Undergang!" Anders: "Ja saadan var det. Hvad er det: 3 Løver 3 Skridt fra hverandre og en Elephant sluger dem alle tilhobe?" Nogle: "Dumhed!" N. "Søvn!" N. "Feighed! Anders: "Neil Nei det er Pinedød ikke sandt! Men hvad er saa det da: Eet Been i Øst, eet i Vest og ikke Noget under sig? Flere Stemmer: "En Bajads paa Linien! - en Ansøgning om, at Jngen vil støde til mig, hverken forfra eller bagfra." Anders: "Nei, det er en bruun Buxe og en graa Buxe og en Jernlænke til at binde dem fast med over Læggen." I dette Øieblik luftede det op, og en svag Vind (igjen fra Falster) susede om Masterne. "Nu rask, Gutter!" raabte Capitainen. "Alle Seil til! Et skarpt Skud til Signal for de Andre!" Vinden greb i Seilene, Bølgerne skummede om Skibets Boug, af al Magt foer det afsted og stødte mod Revet. Folk sagde, at det var blevet lagt under Beslag for Johannes Hages Skyld.