JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Blandede Efterretninger. De Ulykker, skrives der fra Vien under 28de Decbr., som i det nu forløbne Aar fornemmelig have rammet Monarkiets østlige Provindser, begynde nu at yttre deres Viis ninger paa en meget følelig Maade. De store Grundeiere, i hine Provindser lede fornemmelig derunder og da de tildeels ere mere eller mindre forgieldede, saa befinde de sig nu ude af Stand til at betale deres Renter. Jblandt dem nævnes ogsaa Fyrst Esterhazy, den største Godseier i Ungarn, ja maaskee i hele Europa. Saa meget er et Factum, at ved Rygtet om at den forestaaende Rentes Erlæggelse og Capitalafdrag ikke vilde finde Sted, faldt hans Obligationer (med hvilke der, skjøndt de ikke anførtes paa den offentlige Coursliste, dreves en betydelig Handel paa vor Børs) pludselig 10 pCt., saaledes at disse Effecter nu kan kjøbes for 60 pCt., medens de tilforn kun pleiede at staae 10 pCt. under de opCts Metalliques (et Slags østerrigske Statspapirer.) Ogsaa de fyrstelig Stahrembergiske Obligationer ere sunkne til 30 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Ved Taganrog i det sydlige Rusland, har en Orkan Natten imellem den 22de og 23de November foraarsaget en Stormflod, som man i Mands Minde ikke kan erindre sig Magen til. 39 Fartøier af forskjellig Størrelse mistede deres Ankere og dreve til Søes. Alle Schalupper, Baade og Joller, som laae i Havnen, dreve ligeledes bort Professor v. Raumer i Berlin har bekjendtgjort, at den Skrivelse til Geheimeraad v. Raumer, som findes i Allg. Zeit. (i dette Blads næstsidste Nummer) ikke er indrykket der med hans Villie eller Vidende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Jmellem Churfyrstinden af Hessen-Cassel og Prindsregenten vedvarer endnu det uvenskabelige Forhold. Et Besøg af Prinds Albrecht af Preussen (Churfyrstindens Brodersøn, har ikke raadet Bod derpaa og efter en Beskrivelse over hvad der ved denne Leilighed er passeret, har Prindsen ikke opført sig synderlig artigt mod sin Gjæst, da han vel modtog hans Besøg, men ikke giengieldte det.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Der er indkommen endeel Ansøgninger til Regjeringen om enten aldeles at opløse Garden, eller forlægge den fra Cassel, men den synes aldeles ikke tilbøielig til at opfylde denne Begjæring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Kjøbenhavn. Den 3die D. behagede det Hs. Majestæt Kongen at tage den af Hr. Major og Mægler P. Hyllested, i Gaarden Nr. 158 i Amaliegaden, indrettede nye russiske Badeanstalt i allernaadigst Øiesyn. - Denne Anstalt er anbragt i en dertil indrettet særskilt Bygning, og udmærker sig ved megen Hensigtsmæssighed af Apparaterne og Constructionen, i Forening med Smagfuldhed og Elegance ihenseende til den ydre Udstyrelse, Decorering, Ameublement &c. Badet er forsynet med et Compressions=Douche=Apparat, hvorved Enhver efter Ønske kan anbringe Dampen ved Besprøittning - et Fortrin fremfor den forrige Badeanstalt - som i forskjellige Sygdomstilfælde er af stor Nytte. J et særskilt Locale er anbragt et Urtebad for Patienter, der lide af Bryst= eller Lungesyge, i dette gjennemstrømmes Urterne af Dampe, og disse indaandes af Badegjæsten sidden hielp af en fleribel Douche, saa varmt som han kan taale det. For svagelige Personer, der ikke troe at kunne taale det stærke Dampbad af den russiske Ovn, er truffet det Arrangement, at sidstnævnte Badestue ogsaa kan bruges til et Dampbad fra Compressions-Douchen, hvor Vandet bringes til hvilken Varmegrad, man selv maatte ønske. J tvende Værelser findes femten ved Forhæng afsondrede Senge, der saaledes danne elegante Cabinetter med behørigt Tollette og alle mulige Beqvemmeligheder; og til samme støder en elegant Conversationssal, hvori Skrifter, om Badenes hensigtsmæssigste Benyttelse, Underholdnings Lecture a. findes til Badegjæsternes Afbenyttelse. - J det Hele skal denne nye Dampbade=Indretning, ifølge Forsikkring, af Kyndige, der, ved at besøge lignende Indretninger udenlands, have havt Leilighed til at anstille Sammenligning, ihenseende til Hensigtsmæssighed og Smagfuldhed, intet Ønske lade tilbage, ligesom ogsaa Prisen for Badenes Afbenyttelse for et enkelt Bad 8 Mk., hvilken Priis, naar derabonneres paa 10, er modereret til 6 Mk., og for et Urtebad 8 Mk., uden Moderation) er forholdsviis særdeles billig. J den hamborgske Dampbadindretning betales saaledes et Urtebad med 6 Mk. Courant. - Kun Tirsdag, Torsdag og Løverdag Formiddag er det tilgiængeligt for Damer, til enhver anden Tid for Herrer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Den 29de December solgtes ved 5te Auction for 4300 Rbd. Sedler, Gaarden Nr. 78 i store Kongensgade paa Christianshavn. Eiendommen er assureret for 19600 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Den 30te December solgtes ved 5te Auction for 1380, Rbd. Sølv; Huset Nr. 250 i Dronningensgade paa Christianshavn, med deriværende Brændeviinsværk og dertilhørende Inventarium. Huset er assureret for 6500 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Blandede Efterretninger. For at forhindre Vagabondering og Betleri i Hertugd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Slesvig, Holsteen og Lauenborg har Hs. M. Kongen allern. med Hensyn til Passe anordnet, at ingen Liniedandsere, Markskrigere, Taskenspillere, omreisende Sangere, Musikanter, Perspectivkasse= og Dyr=Forevisere, Kjedelflikkere, Kammerjægere og Bissekræmmere, hvad enten de ere Jndlændinge eller Udlændinge, maa meddeles Passe til Markederne eller andetsteds hen i Hertugdømmene, og de Passe de allerede maatte have skulle viseres for Tilbagereisen til deres Hjem. Undtagne fra disse Forskrifter ere indenlandske Lirendreiere og Skjærslippere, Kniplingskræmmere og andre med Varer, Handlende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Ved at sammenligne Listen over Døde i Kjøbenhavn for 1831, med de tvende foregaaende Aars Lister, vil man finde Forholdet paafaldende favorabelt for det nysafvigte Aar. Dette talte nemlig kun 51 flere døde end fødte; hvorimod det overstigende Antal af døde i 1830 beløb sig til 383, og i 1829 til 433. Paa Fødsels- og Pleie=Stiftelsen, fødtes i 1831 et Antal af 944 Børn (179 Drenge og 465 Piger), altsaa 132 flere end i Aaret 1830 (812).- J den fra Kjøbenhavns Politikammer under 31 Decbr. 1831 udstædte Fortegnelse, angives de Svagheder og Tilfælde, hvoraf de heri Kjøbenhavn fra den 21de Decbr. 1830 til den 31te Decbr. 1831 Begravne, efter Anmeldelserne befindes at være bortdøde, paa følgende Maade: Afsindighed (Raserie, urolige Tanker) 14; Alderdom 463. Barselseng 102, Beenskade 12, Beenedder 5, Bendelorm 1, Betændelsesfeber (Jnflamation, 74; Blodbrækning 1, Blodgang 1, Blodstyrtning 15, Blodsvamp 1; Brok 5. Brystkrampe (Asthma) 40; Brystsyge (Lungesyge) 569. Brækning 1, Cacherie 30, Diarthoe 20; Drik 8; Druknede 38; Dræbt sig selv 21; Dræbt ved andre 1, Durkløb 6, Dødfødte 210; Engelsk Syge 3, falden til Døde 2, Feder (hidsig Feber, Forkjølelse, Flodfeber) 38; Forraadnelsesfeber i; Forstoppelse (Obstruction) 5, fundne Døde 3, Galdefeber 1, Gigt (Værk, tør Værk, 11; Guulsot, (Leversyge) 8; Halsyge 4; hastig døde 14; Hjernebetændelse 6, Hoste 26; indvortes Svaghed 78; Kighoste 191 Kirtelsvaghed 61, Koldbrand 14; Koldfeber 4; Krampe 594; Kræft 19; langvarig Svaghed 26; Ledevand 1, Mavekrampe 7, Melkefeber 3, Miltsyge 1, Moersyge 2, Nervefeber 35, Nervesygdom 29; Nyfødte 89; Nyresyge, 1; Orm 3, Rosenfeber 2, Skarlagensfeber 5, Skørbug, 2, Slag (Krampeslag) 151; Slagflod (Apoplexie) 56; Slimfeber 2, Steen 6, Sting (Pleuris, Sidesting, Hold, 2, Strubehoste 32, Svindsot (Tæring, tærende Syge) 241, Trødske 26, Typhusfeber 67, Tænder 85, Udslet 7, ulykkelig Hændelse 32; Urin-Standsning 2, Vandhævelse 1; Vand i Brystet 10, Vand i Hovedet 26; Vattersot 159, uanmeldt Sygdom 19. - Jalt 3678.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
J Kieler Correspondenbl., af 24de f. M., læses en Skildring af den i Nordfriesland, især paa Øen Amrum, herskende Nød og trykkende Armod. "Jeg har der, siger Meddeleren, i mange Retskafnes Hytter seet Mangel og Fortvivlelse; mit Hjerte var bristefærdigt, da jeg hørte umyndige Smaae grædende raabe om Brød, og, for at fuldende Rædselscenen, stod den ubønhørlige Retfærdighed paa Dørtærskelen og krævede uden Medynk hvad der tilkom den."
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
En Nedsættelse i de trykkende Skatter, mener Forf, er heren Nødvendighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
J de velanseete holstenske Provindsial=Beretninger siges, at der 1736 endnu ikke var noget Brændeviinsbrænderi i Ribe og at der ikkun var at faae Aqvavit paa Apotheket. Fra Kiel skrives, at efter Forlydende, skal Oberst v. Les ser være udnævnt til Postmester i nævnte By.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
J de første 20 Aar af vort Aarhundrede have i Slesvig fundne 926 og i Holsteen 1186 Fallitter Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Dr. Krichauff fra Slesvig er kommen tilbage fra Rusland, hvor han var ansat som Overlæge ved et Lazareth.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
En anden, holstensk, Læge v. Destinon blev bortrevet i Polen af Typhus. En tredie Holstener, Dr. Thomsen, er endnu Regimentschirurg ved polske Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Den Yttring i Altona Merkur: at Dampskibet Frederik den 6te skulde i næste Sommer opgive sin Fart til Lybek, bliver fra Dampskibskontoiret i Kbhvn, paa det Bestemteste modsagt. Mechanikus og Kunstsmed v. Würden paa Frederiksværk, som har bestyret Udførelsen af den største Dampmaskine af 20 Hestes Kraft, der er forfærdiget her i Landet, er nu hjemkommen fra en Omreise til de fortrinligste Jernstøberier i Sverrig, Preussen, Sachsen og det Lüttich ske, især med Hensyn til Jernkanon=Fabrikationerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Musicus Sivert sen i Odense har, med Understøttelse af det patriotiske Selskab, sammesteds etableret en Strænge fabrik, der leverer alle Sorter Tarmstrænge saavelsom over spundne Strænge, der af Kiendere sættes ved Siden, om ikke over, de indførte romanske. Et betydeligt Antal af Kiels Jndvaanere, Professorer, Kjøbmænd og Advocator, have sendt den bekjendte frisindede badenske deputerede Welcher en Tak-Adresse for hans mangfoldige Bestræbelser til Gunst for det constitutionelle Princips Udvikling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Følgende Municipal=Afgivter har Kjøbenhavn at svare for Aaret 1832, Alt i Sølv. Borgerbev. Skat 12380 Rbd., Jndkvart. Sk. 36280 Rbd., Renovationsvæs. 36570 Rbd., som er 9600 Rbd. mindre end i 1831 (saa meget var det gaaet lavere iaar ved Licitation) og fradrages Forpagtnings Afgivten for Stadens fire Bomme 14600 Rbd. samt Refusionen af Vægterskatten 1100 Rbd., altsaa udgjør Resten, der bliver at ligne 20870 Rbd.; Vægterskatten 44970 Rbd., Lygteskatten 14000 Rbd., Brolægningsskat 39000 Rbd., Vandskatten 30000 Rbd., Næringsskatten 57205 Rbd., Bidrag til Politi=Etaten 55000 Rbd. Fattigskatten opkræves med Arealskattens oprindelige Beløb 2 2/3 Gange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
J Kbhvn. ere fortiden 47 Bryggerier (8 færre en 1829. 59 Bagere, 18 Barberere, 3 Blytækkere, 36 Bogbindere, 208 Brændev=Brændere, 16 Bundtm., 56 Bødkere, 26 Dreiere, 34 Dugmagere, (ifjor vare her kun 18, en mærkelig Forøgelse i et Aar) 2 Feldber., 28 Garv., 12 Gjørtl., 38 Glarm., 146 Grov- og Kleinsm., 102 Guldsm., 23 Handskem., 20 Hattem., 24 Hjulmag., 34 Hørkræmmere 21 Jsenkr., 6 Kandestøbere, 13 Knapmag., 32 Kobbersm., 20 Lygtemag., 70 Malere, 32 Muurm., Gibsere og Steenhuggere, 32 Møllere, 10 Naalemag. 8 Nøgelsm., 19 Parykmag., 11 Possementmag., 19 Reebsk., 39 Sadelmag., 12 Seil, Flag= og Compasmag., 172 Silke=, Ulden= og Lærreds=Kræmmere, 2 Silkevævere, 679 Skippere, 625 Skomag., 5 Skorsteensf. 395 Skrædere, 81 Slagtere, 263. Snedkere, 22 Stolemag., 3 Sværds., 25 Tobaksp., 22 Tømmerm., 62 Tøimag., 40 Uhrmag., 238 Urtekr., 59 Viinhandl. og Fasbindere, 50 Vognmænd, 18 Vævere, ialt 3980. Total=Antallet af samtlige Lauges Mestere, Svende og Drenge er 13350.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Siden Aaret 1727 ere følgende Laugs=Interessenters Antal betydeligst steget. Snedkere fra 46 til 263. Jsen- og Urtekr. 47259, Skomag. 130625; Silke=, Ulden og Lærre=Kræmmere 42-172; Skippere 184-679, Guldsmede 30 -102; Bogb. 1136; Glarm. 12-38. Kobbersm. 1132; Skrædere 145395; Lygtemag. "-20; Malere 25-70; Slagtere 32-81; Stolemag. 10-22, Dreiere 9-20; Sadelm. 2039, Vognmænd De Lauge hvori Antallet siden 1727 meest er aftaget ere følgende. Sværdfegere fra 15 til 3, Feldber. 62, Silkevæv. (af hvilke 1743 endog vare 10) 5-2; Blytækkere 83, Parykmag. (1743 60 i Tallet) 40-19. Vævere 36-18; Possementmag. (1771 25) 19-11; Gjørtlere 1812, Brændev=Brændere 1727 200, 1745 328, 1771 280, 1829, 30 og 31 208, og har saaledes siden 1743 successive været i Aftagende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Bekjendtgjørelser. Et ungt Menneske, der er confirmeret, har lært noget Tydsk, Engelsk og Latin, skriver en udmærket smuk Haand- og regner temmelig godt, ønsker sig anbragt ved Handelen eller paa et Contoir som Skriverdreng, enten strax eller til 1ste Mai. Man behager desangaaende at indlægge en Billet paa Stiftsbogtrykkeriet med Udskrivt: A. K. H. Et lidet Sted, nylig opbygt, i Kattevads=Gaden, med have, og Vand i Gaarden, er til Paaske=Flyttetid at faae til Leie, det Nærmere erfares hos Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
En tospændig Kane, af nyeste Facon, med tilhørende Bjørne-Skind, er at faae tilkjøbs, Bogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Det Sted i Urbansgade, som nufortiden beboes af Skomagermester Larsen, er at faae tilleie til næstkommende Paaske=Flyttetid, Stiftsbogtrykkeriet anviser. 3de Værelser med Kjøkken, Spisekammer og Loftrum, med mere, som nu beboes af Hr. Toldbetjent Rostrup er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid hos Smed Holm paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Friske Citroner, stykviis, saavelsom hundredeviis til videre Forhandling, faaes fremdeles meget billig hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Forpagtning. Hovedgaarden Trudsholm, beliggende 3 Miil fra Randers og 1 1/2 Miil fra Mariager, kan fra 1ste Mai d. A. erholdes i Forpagtning. Ved Gaarden holdes en Besætning af over 100 Stkr. Kreature, 14 Heste og 200 Stkr. Faar. Udsæden er 45 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 70 Tdr. Havre, og 8 Tdr. Boghvede; til Gaarden hører en Tiende paa Kjærven af 184 Tdr. Hartkorn og 3 a 400 Gangdags=Hoverie af Huusmænd, der overlades Forpagteren. De Lysthavende ville behage at henvende Dem til Eieren, Mad. Secher paa Trudsholm pr. Randers. Den 9de Januar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Tvende Steder paa Søndergade, som beboes af Vertshuusholder Morten Foulum og Jens Nørholm, hvortil er en liden Hauge, er til Paaske Flyttetid at faae tilleie, hvorom accorderes med Gartner Nørgaard i min Fraværelse. Gandrup Mølle, den 9de Januar 1832. Haslund.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Proclamata Creditorerne i Boerne efter: 1. Afdøde Ungkarl Niels Pedersen Grindsted af Alstrup Bye, 2. Afdøde Anne Johanne Pedersdatter og Mand Jens Pe Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
under Kjær Herreds Skiftejurisdiction, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Krav. Arvingerne efter førstnævnte Afdøde gives og herved Varsel. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 6te Januar 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Jfølge Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Under= og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter forhenværende Skudehandler Niels Pedersen Hauerslev og Hustrue Kirsten Karup Kiær, af Ladepladsen Løkken i Furrebye Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Endvidere ere Arvingerne efter Manden indkaldte med Aar og Dags Varsel til at beviisliggjøre deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Borglum Herreds=Contoir i Hjørring, den 7de Januar 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Auctioner. Det, forhenværende Skudehandler Niels Pedersen, Hauerslev og Hustrues Stervboe tilhørende Huus i Lokken, Furrebye Sogn, opbydes til Salg ved 3de Auctioner, som holdes Mandagen den 23de og 28de i d. M. samt 6te Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, af hvilke Auctioner de 2de første afholdes her paa Contoiret og den 3die i selve Huset, hvorved tillige bortsælges Boets Løsøre, bestaaende af circa 100 Lod forarbeidet Sølv, nogle gode Sengeklæder og Linned, nogle Meubler og andet Huusgeraad; - hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at der med Beløbet for Løsøre, gives 6 Ugers Credit, naar Kjøberne ansees vederhæftige. Børglum Herreds=Contoir i Hjørring, den 7de Januar 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Forpagtning. Dronninggaard Hovedgaard, beliggende i Dronninglund Sogn og Herred, Hjørring Amt, dens Avling og Meierie, bliver, ifølge det høikongelige Rentekammers Ordre, ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 13de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1, opraabt til Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar, at regne fra 1ste Mai dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-12
Denne for sin Godhed bekjendte Eiendom staaer forupriviligeret Ager og Engs Hartkorn 58 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og har et geometrisk Areal af ialt 1379 Tdr. Land, hvoraf 264 Tdr. Land ere dyrkede Jorder, der ere inddeelte i 8 Vange, foruden 31 Tdr. Land opdyrket Jord i den saakaldte Abildmark. Vintersæden er nedlagt med 60 Tdr. 2 Skpr. Provstie Rug og 1 Tdr. 2 Skpr. dansk Rug. Besætningen bestaaer af 160 meieriedygtige Køer foruden Ungevæg og Tyre, samt 18 Arbeidsheste. Conditionerne ville, til Fordeel for Liebhaberne, gives adskillige Forandringer og Tillæg fra de ved sidste Auction fremlagte, og ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede, der paaviser Eiendommen. Dronninggaard, den 8de Januar 1832. F. E. Lausen, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Jtalien. Man erfarer, skrives der fra Vien under 31te Decbr.,at der er afgaaet en Keiserlig Cabinetscoureer til Rom, som overbringer en afgjort Forsikkring om en militair Demonstration langs med Grændsen af Legationerne, hvis Hensigt skal være at understøtte Paven, i Nødsfald med Vaabenmagt, til at gjenoprette Lydigheden i hine Provindser. Tingene have nemlig taget en sælsom Vending, idet man taler lidt eller intet mere om at erkjende Pavens Autoritet, idet den fra Amnestien udelukkede Vicimi (Expræsident i den forrige provisoriske Regjering) ikke har taget i Betænkning at vende tilbage til Bologna, medens man har hørt op med at betale Skatter, og Legationerne gebærde sig som en fuldkommen uafhængig Stat. Cabinettet i Paris skal have givet sit formelige Samtykke til disse Forholdsregler, inclusive de østerrigske Troppers Jndrykkelse i det pavelige Gebeet og officielt bevidnet sin Tilfredshed over Hans Helligheds fuldkomne Gjenindsættelse i alle sine Hersker=Rettigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
(Hamb. Corresp. anfører ikke sin Hjemmel for denne vigtige Efterretning; man veed altsaa ikke engang, om den er taget af et viensk Blad eller af en Privatskrivelse.) At Pavens Myndighed i hine Provindser for Øieblikket kun er en Skygge, sees iøvrigt tydeligt af følgende Bekjendtgjørelse i den romerske Diario. "J offentlige Blade er den Efterretning udbredt, at Universitetet i Bologna atter er bleven aabent og det tidligere Forbud tilbagekaldt. Dette er ikke Tilfældet; begge Universiteter i Rom og Bologna skulle ogsaa i det forestaaende Skoleaar have været lukkede, idet der paa anden Maade er sørget for den nødvendige Underviisning, men i Bologna har Magistraten drevet Ulydigheden saa vidt, at den, trods Forbudet, igjen har aabnet Universitetet. For at forebygge Uroligheder har Klogskab udfordret, vel ikke at billige denne Adfærd, men dog heller ikke med Magt at ville fremtvinge hiint Forbuds Jagttagelse." Paven har altsaa virkelig anden Gæng erklæret sig fallit, og det er derfor ikke usandsynligt, at Østerrig anden Gang kommer til at hielpe ham til at faae sit Bo extraderet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Tyrkiet. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Syrien havde den ægyptiske Armee under Jbrahim Paschas Befaling allerede taget Gaza, Jaffa og Chaiffa i Besiddelse uden Sværdslag, og sammes Forposter streifede allerede i Nærheden af St. Jean d'Acre. Porten vil imidlertid endnu ikke troe, at Vicekongen er draget i Feldten imod dens Overherredømme, idet mindste søger man vedvarende at overtale Folket til at troe, at hans Expedition ene har sin Grund i hans Privat strid med den syriske Pascha Abdallad. Til dette Øiemed udkom den 2den Decbr. et strengt Firman imod begge Paschaerne, hvori de opfordredes til at underkaste sig Portens befalinger. De nyeste Efterretninger fra Alexandrien ere imidlertid af en saadan Beskaffenhed, at man ikke kan gjøre sig stort Haab om Portens Bestræbelser for at bringe Vicekongen til Lydighed; Rustningerne sammesteds fortsættes ivrigere end nogensinde før, Vicekongen har solgt uhyre Forraad af Bomuld og andre Varer med 1/2 pets. Tab for at være forsynet med de fornødne Penge, og alle Anstalter røbe tydelig, at han har belavet sig paa en lang Kamp. Men ogsaa her i Constantinopel, have Rustningerne atter begyndte for Alvor, paa Flaaden arbeides med stor Jver, og det hedder, at den i Slutningen af Marts i det seneste skal være seilklar. Først da kan man vel vente sig vigtige Begivenheder, formodentlig vil Ægyptens Kyst blive erklæret i Blokadetilstand, men om de europæiske Sømagter ville anerkjende denne, bliver et Spørgsmaal. - Storviziren har efter Fortet Scutaris Overgivelse begivet sig til Monaster; i den Deel af det osmanniske Rige er den indvortes Krig, ophørt, og man mener, at det næste Feldttog til Foraaret vil gielde Bosnien, hvis det ikke inden den Tid skulde blive Porten umuligt at dele sin Magt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Grækenland. Napoli di Romania og Argos ere for Øieblikket Skuepladser for ganske forskjellige politiske Scener. I den første af disse Stæder søger Regjeringscommissionen at opretholde det gamle System, i den anden søger Nationens Deputerede at styrte det. Kolokotroni, som indseer, hvorledes den provisoriske Regjerings Autoritet mere og meere taber sig, foreslog den 19de Novbr. Senatet, at udnævne Augustin Kapodistrias til Dictator. Underrettet om dette besynderlige: udte de ri. gos som Deputerede til Napoli med den Erklæring, at de i Nationens Navn formelig protesterede mod et sligt i politisk Henseende afsindigt Skridt. Det vigtige Spørgsmaal, som sætter Grækenland i Bevægelse vil imidlertid og faae Dage være afgjort. Rumelioterne forlange som en Præliminairbetingelse for Nationalcongressens Aabning, at alle de, der vare arresterede formedelst politiske Meninger, skal sættes i Frihed og at de 75 Repræsentanter for Sparta og Øerne, der have forenet sig i Argos, skal admitteres i Congressen. Antager den provisoriske Regjering ikke dette Forslag, agte de rummeliotiske Deputerede at forlade Argos for at forsamle sig i Salamis, Poros eller Ægina og constituere en Congres i een af disse Stæder, efter først at have erklæret den provisoriske Regjering i Napoli afsat. Koletti, Medlem af den provisoriske Regjering, men en hemmelig Fjende af Kolokotroni og snuere end begge sine Colleger, vil aabenbar forene sig med Nationalpartiet og ved hans Frafald anseer man den provisoriske Regjerings Autoritet for aldeles ophørt, imidlertid er det ogsaa muligt at hint Schisma kan paaføre Grækenland en ny Borgerkrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Blandede Efterretninger. Om Opløsningen af det indviklede Forhold mellem Holland og Belgien høres intet Nærmere. Kongen af Frankrig har som det hedder tilbageviist Kong Leopolds Beilen, til hans Datter, indtil de 24 Artikler ere blevne ratificerede af alle Magter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Dersom den østerrigske Keiser oplever den 1ste Marts, ville store Festligheder finde Sted i Vien. Paa denne Dag tiltraadte han nemlig Regjeringen for 40 Aar siden. Kun tvende Fyrster af det Habsburgske Huus have kunnet holde en slig Høitidelighed, nemlig Leopold den 1ste og Maria 2 herefia.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
J Hamborg er Antallet paa Cholerapatienter igjen sunket til 2, i England synes den at være strængere, end de Stæder paa Continentet, hvor den sidst udbrød, saaledes angrebes i Nevcastle den 1ste Januar 57 foruden 20 i Gaateshed, der er som en Forstad til samme; ogsaa i Skotland, navnlig i Haddington har man mærket Spor af Sygdommen.