JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Den Contrarevolution, som en Ridder af Ludvigs Ordenen, Hr. Saillant, søgte at stifte i det sydlige Frankerig, blev strax dæmpet af Nationalgarden, som angreb og overvandt hans Anhann, der endnu ikkun bestod af nogle hundrede Mand, hvormed han havde bemægtiget sig 2de gamle Bierg=Slotte. J Angre det tilsatte Hr. Saillant Livet. Der foregives, at han stod i Forstaaels med de udvandrede Printser, og at disse skulle endnu have paa adskillige Steder i Frankerig flere slige Haandlangere, som ved de østerrigske og preussiske Troppers Jndfald skulle søge at opvække Urolighed. - Ved Østerrigernes Anfald paa den flanderske Stad Orchies har den svage franske Besætning sammesteds holdt sig meget tapper, og i god Orden trukket sig tilbage for den overlegne østerrigske Magt. Hensigten af dette Angreb, som den keiserlige General de la Tour lod foretage, skal have været at bringe de franske Tropper til at forandre deres Stilling i Flandern, men da dette ikke vilde lykkes, gik Østerriger, ne tilbage. - J Paris seer det meget uroeligt ud. Jacobinerne have i Nat. Forsaml. gjort Forslag om at afsætte Kongen, eller i det mindste fratage ham Ret til at nægte sin Bekræftelse til nogen Beslutning af Nat. Forsaml., saa længe Krigen varer. - En nye Club er opstaaet i Paris under Navn af Confoedereerte, som har erklæret for Nat. Forsaml., at de ikke ville forlade Paris førend de indvortes Fiender ere aldeles undertrykte. Dette Partie, som i at forfølge Hr. Fayette giør eet med Jacobinerne, har i Nat. Forsaml. fremført nye beskyldninger imod benævnte General, og tillige Klager, imod Slottet Tuilleries, hvor de foregive at vilde finde en hemmelig Samling af Vaaben, foruden andre mistænkelige Anstalter, og man frygter for at høre, at det allerede har foretaget sig en voldsom Undersøgelse paa dette Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
- Antallet paa de Retruter, som fra Paris og andre Stæder godvillig fremstille sig til Krigstienesten er overmaade stort, og intet synes under nærværende Omstændigheder at mangle Frankerig mindre, end Soldater; saa at, dersom det i Krigen allene beroer paa Mængden af Stridere, vil Frankerig ikke kunde blive undertvunget. - Med at indsætte nye Ministre i de Afgaaendes Sted var allerede gjort Begyndelse, og 2de Pladse vare allerede besatte; men da Valget, som det synes, ikke er truffet efter Folkets Smag, bliver rimelig deres Embede ikke af lang Varighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Tydskland. Foruden det østerrigske, er nu ogsaa det preussiske Krigsmanisest imod Frankerig udkommet. Det første er egentlig affattet som en Besvarelse paa den Franske Krigserklæring, og hverken stillet imod Kongen eller Frankerig, men imod det herskende Jacobinske Partie, som antændte Krigsluen. Det andet viser de Grunde, hvor for Hs. Preussiske Majestæt som Keiserens Allierede og Medlem af det Tydske Rige nødes til at tage Deel i Krigen, for at skaffe de Tydske Fyrster deres i Elsas og Lothringen fratagne Rettigheder tilbage, for at standse Anarchiets Ulykker og hindre dets udbredende Smitte o. s. v. Hertugen af Brunsvig som General=Commandant over de forenede østerrigske og preussiske Tropper har ogsaa udgivet en Erklæring til samtlige Jndvaanere i Frankerig, hvori bekiendtgiøres: at hverken Hs. Keiserlige eller Preussiske Majestæt har til Hensigt ved denne Krig at giøre erobringer, eller blande sig i Frankerigs indvortes Regiering, men at skaffe Kongen og den kongelige Familie den tilbørlige Friehed og Sikkerhed, og ved at stifte Orden og Rolighed bringe den tabte Lyksalighed tilbage i Frankerig o. s. v. - Churfyrsten af Sachsen siges nu at have tiltraadt Alliancen imellem Preussen og Østerrig, saa at et anseeligt Corps Sachsiske Tropper skal understytte disse Magters Operationer imod Frankerig. - Statscantsleren, Fyrsten af Kaanitz; siger formedelst sin svage Helbred og høie Alderdom at have begieret sin Afskeed af Keiseren, og man troer, at Greven af Cobenzl, som i endeel Aar har været Fyrsten adjungeret som Vice=Stats cantsler, bliver hans Eftermand. Fyrsten skal virkelig være saa svagelig, at man befrygter snart at høre Tidende om denne store og berømte Statsmands Død. - De østerrigske og preussiske Troppers Jndfald i Frankerig meentes først at kunde skee i Begyndelsen af denne Maaned. Polen, som allerede, tildeels ved indbyrdes. Uenighed, tilstrækkelig har følet Ruslands Overmagt, samtykker nu Keiserindens Paastand om den nye Constitutions Afskaffelse. En Deel af de Polske Tropper under Fyrste Poniatowsky, gik over til Russerne, for at give sig under den Polske Kronstorfeldtherres, Greve Branikis Command, der tilligemed fleere misfornøiede Polske Adelsmænd opholdt sig ved den Russiske Krigshær, og var af den nye Confoederation udnævnt til Anfører for den Polske Kronarmee. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Den pludselige Fred imellem Rusland og Tyrken, Mangel paa Fæstninger og indvortes Forsvars=Anstalter i Polen, Ruslands store Overmagt og Polakernes indbyrdes Uenighed, ere de Aarsager, hvorfore den nye Polske Constitution, som i mange Henseender fortiente bifald og Berømmelse, ikke denne Gang kunde bringes til Virkelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Spanien har hidindtil afholdt sig fra at tage Deel i de Franske Stridigheder, og synes fremdeles at vilde blive neutral. Finantsernes maadelige Tilstand siges hertil at være en medvirkende Aarsag. Man søger nu at ophielpe disse ved at formindske og afskaffe de mangfoldige, Pensioner, hvormed Skatkammeret er besværet, ja har endog i Sinde at kalde de til Kirkestaten bortsendte Spanske Exjesuiter tilbage, at de herefter skal fortære deres Pension i Fædrenelandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Fra America ere i forrige Maaned ankomne, til Cadix 7 Skibe, hvis rige Ladninger beregnes til 4 Millioner og 864000 Piastre, hvoraf Millioner ere rede Penge. - Det strenge Forbud og Franske Skrifters og Tidenders Jndførsel, som alt længe ikke saa nøie iagttages, er nu ophævet, da Statsraadet har befalet alle Postmestere herefter at tilstede alle Arter af Tidender frie Indgang i Riget, dog med Undtagelse af aabenbare oprøriske Skrifter, som ingen Regiering maa tillade. Som Aarsag til dette Forbuds Ophævelse foregives de idelige Klager fra Handelstæderne, at Kiøbmændene, derved holdtes, i Henseende til udenlandske Efterretninger, i Uvidenhed og mange Ting, som kunde være til Fordeel og af vigtige Følger for dem. Man har ellers troet, at Regieringen selv. paa hvis Svaghed dette Forbud kunde ansees som et Beviis, har allene ventet paa en beqvem Leilighed til at ophæve samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Sverrig. Med Rigets høie Embedsmænd, er foregaaet en stor Forandring; nogle have faaet Afskeed, og andre ere omflyttede fra en Post til en anden. Overstatholderen i Stokholm, General Baron Armfeldt, een af Gustav den 3dies fornemste Yndlinge, er udnævnt til Generalgouverneur i Pomern, og Baron Bonde, een af Regentens Cavaliere, er bleven Over=Statholder i Hovedstaden. General Armfeldt er allerede afreist til Tydskland, dog ikke strax til Pomern, men har Tilladelse tilligemed nogle andre svenske Officierer at reise til Cobleutz for at see Begyndelsen af de preussiske Krigsoperationer imod Frankerig. - Regenten har i Kongens Navn udgivet en Forordning, hvorved Undersaatterne forundes en almindelig Skrive= og Trykke=Friehed, allene med den Undtagelse, at intet skrives eller trykkes, som strider imod Religionen, gode Sæder og Regieringsformen, eller kan være fornærmende imod fremmede Hoffer, eller kan henregnes til Pasqviller eller Skandskrifter; hvo som giør sig skyldig i saadan Forbrydelse, straffes paa det strengeste efter Lovene. J Jndledningen til denne Forordning, siger Regenten, at dette Beviis paa hans Omsorg for Landets Vel og paa hans frievillige Agtelse for Menneskeslægtens Settigheder, bør være af dobbelt Værdie paa en Tid, da de fleste europæiske Regentere ere beskæftigede med at opkaste nye Forskandsninger om deres Troner imod Folket. - Fra Øen Barthelemi i Vestindien er hiemkommet et Skib, der foruden andre Vahre, har medbragt et nyt Slags feberstillende Bark, der i Kraft skal overgaae Chinabarken. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Stokholm viser Almuen sig noget uroelig, hvilket har foranlediget en streng Politie=Forordning, hvorved al Sammenløb paa Gaden under alvorlig Straf forbydes, og maa intet Vertshuus eller noget privat Huus staae aabent efter Klokken 10 om Aftenen. Til Rolighedens ydermere Bestyrkelse ere desuden Patrouillerne blevne forstærkede. - Man siger, at Aarsagen til denne Urolighed reiser af den lange Forhaling med Statsfangernes endelige Dom. At der med det første skulde holdes Rigsdag, deels for at regulere, hvorledes den afdøde Konges private Gield skulle betales, deels for at Stænderne skulle bestemme Statsfangernes Skiebne, og endelig for at afgiøre, hvad der skulle svares paa Ruslands Fordring af 16000 Mand. imod Frankerig, er et Rygte, som behøver Bekræftelse. - Formedelst langvarig Tørke befrygtes Misvext paa Kornet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Jtalien. De fardiniske Tropper, som have rykket from imod Grændsen af Frankerig beregnes til 25000 Mand, mestendeels Fodfolk, efterdi den biergefulde Egn giør Rytteriet ubrugbart. Et østerrigsk Corps fra det Mayllandske paa 8000 Mand har forstærket samme, og denne forenede Krigshærs Operationer vil i Henseende til Tiden rette sig efter Feldttogets Begyndelse ved Rhinstrømmen. - Venedig har, ligesom Genun, erklæret sig for neutral.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
J Kirkestaten ruster man sig, og forstærker Besætningen i Søestæderne. - Toscana venter Understyttelse af Neapolis, ifald det til Søes skulle blive angrebet af de Franske. - Man haaber ved en Congress at bilegge de langvarige Stridigheder imellem det pavelige og neapolitanske Hof.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Dødsfald. Preets Hr. Geheime-Conference=Raad og Ridder Cai Ranzau, Provst for Klosteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Christiania den 11te Julii Hr. Etatsraad og Præsident W. F. Willemsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Jtzehoe den 17de Julii Frue Generallieutenantinde Grevinde Goltz, fød Ahlefeldt, Enkefrue efter afg. General Gæhler, 45 Aar. Kiøbenhavn den 24de Julii Hr. Johan Sunkenberg, forhen Casserer ved den kongelige Jslandske og Finmarkske Handel, 79 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Aalborg Stift den 15de Julii Hr. Provst C. R. Spliid, Sognepræst til Hammer 57. Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Bekiendtgiørelser. fald nogen har en god, og complet Farver=Præsse at ville sælge, anvises Kiøberen her fra Comtoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Det bliver herved almindelig bekiendtgjort at ef- terskrevne Dage bliver paa Raadstuen i Ribe samtlig Riber Stifts Hospitalers underliggende og tilhørende Bønder=Godseer efter den nedsatte Kongelig befalede Commissions allerunderdanigste Forslag, og det hvi Kongelige Cancellies paafulgte høie Resolution, stillet til offentlig og lovlig Auction udi Commissionens Overværelse til Bortsælgelse med fuldkommen Eiendoms Ret, saasom: Mandagen den 22de October førstkommende Warde, Colding og Lemvigs Hospitalers Godser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Tirsdagen den 23de October Riber Hospitals Godser i Giørding og Malt Herreder, samt Lustrup Birk beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Onsdagen den 24de October af bemeldte Riber Hospitals Gods i Schads Herred, saavidt i Schads, Jerne og Brøndum Sogner er beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Torsdagen den 25de October af dito Gods i Schads Herred, Guldager, Alslef, Aarre, Grimstrup, Øsse og Starup Sogner beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Fredagen den 26de October dito Hospitals Gods i Riberhuus Birk beliggende. Og foretages Auctionen hver af de bestemte Dage om Morgenen Klokken 9 præcise, efter de Conditioner som forud paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, hvoriblandt vil findes, som tillige herved forud averteres: At de Totredieddeele af Kiøbesummen kan, om forlanges, blive staaende paa første Prioritet i Godset, og igien efter lovlig Opsigelse udbetales; item det staaer ikke allene Fæsterne og Beboerne selv, men alle og enhver frit for at tilkiøbe sig af dette Gods, og naar andre end Fæsterne blive Kiøbere, skal disse imod frie Eiendoms Skiøders Meddelelse dog ikke være forpligtede, for det første og indtil Stæderne blive lovlig Fæsteledige, at udbetale eller forrette meere af Kiøbesummen end hvad de tilkjøbte Stæders nu svarende Landgilde og Hoverie, efter Jordebogens Formelding, selv forrenter. Saa at aldeles ingen Tab eller Hazard for fremmede Kiøbere kan være at befrygte, men derimod er og al Collution imellem disse Fremmede Kiøbere og Fæstere, hvorved de første kunde ville tilvende de sidste den Fordeel eller det Privilegium, som allene for at opmuntre de første eller Fremmede til virkelig at kiøbe og for egen Regning at giøre Bud, dennem som melt er tilstaaet, paa det strængeste forbuden og i Conditionerne forebygt. Samtlige Conditioner saavidt allerede findes forfattede, kan ellers faaes til Eftersyn paa Ribe Stifts Contoir i Weile, Amts Contoiret i Ribe, samt ellers overalt i Stiftets Kiøbstæder, hos hver Steds Bye= og Herredsfoged, item Birkedommerne i Schakkenborg Grevskab, Herredsfogden for Løe Herred Hr. Dahl i Drengsted, og Herredsfogden for Schads Giording Malt Herreder Kammerraad Barthoe i Rostmølgaard, foruden at de og tilligemed Placaterne blive trykte og almindelig bekiendtgjorte ved Kirkestevnerne paa Landet. Commissionen i Ride for Stiftets Hospitaler den 22de Junii 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
J S. T. Hr. Biskop Dr. C. F. v. Hellfried. Middelboes Fraværelse, Fridsch. paa hans og egne Vegne Warthoe. L. Grundahl. J. R. Schroth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Ved den Kongl. allernaadigste privilegerede Fyen" ske Avertissementstidende, som udgives af Bogtrykker Faber paa Adressecontoiret i Odense, er hertil indløbet nogle Fortegnelser over afgangne sal. Hr. Krarups efterladte Bogsamling og Jnstrumenter, som ved offentlig Auction bortsælges i Enkens Gaard i Svendborg den 15de Augusti førstkommende; Disse Fortegnelser kunne Liebhabere behageligen afhente her paa Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Ved Bevilling de Dato Kiöbenhavn den 1ste Junii 1792 har Hans Kongelige Majestæt, allernaadigst tilladt, at vi undertegnede Arvinger efter salig Oberstinde Sophia Hedevig von Brochdorff, som eiede Grundet, Høygaard og Bratschou. et Ved Proclama sub pæna præclusi & perpeet tui silentii med Aar og Dags Varsel udi 4de Kiöbenhavnske Aviser, den Altonaiske ce Merkur og Ribe Stifts Ugeblad trende et Gange efter hinanden maa indkalde alle at dem, som formeene sig endnu at have no eget at fordre efter fornævnte salig Oberster inde von Brochdorff, dermed at fremkom ame, og saadant deres havende Krav inden et foreskrevne Tids Forlöb, for os her paa at Gaarden Grundet ved Weile at anmelde og et beviisliggjöre, item, at saadan Indkaldeel se skal ansees og være ligesaa gyldig, som ce om den var skeet ved Proclama efter Loven. 4 og at de vedkommende sig derefter allerunderdanigst have at rette og for Skade at et tage vare. Denne Indkaldelse skeer nu saaledes herved i benævnte Aviser, ligesom allerhöistbemeldte Bevilling efter dens Indhold allerede er læst ved Underretten og Nørre Jyllands Landstings Ret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
den 13de Junii sidstleden. Grundet, den 19 Julii 1792. Paa indbemeldte sal. Oberstinde v. Brockdorffs øvrige. Arvingers mine Svogres Hr. Kammerherre Levetzaus og Oberst=Lieutenant Brochdorffs samt tillige paa egne Vegne, H. H. v. Lüttichau. Kammerherre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Mandagen den 26de August næstkommende om vog Formiddagen Klokken 11, bliver i Stervboet efter afgangne Hr. Etatsraad Dettes Kirketerp paa Kiergaard, 2 Mile norden Ribe, ved en eneste Auction bortsolgt bemeldte Kiergaard med sine Herligheder og Rettigheder. Bygningerne ere overalt af Grundmuur og i god Stand. Borgergaarden er : Etager høi, og 2 Fløie 1 Etage med gevælvte Kieldere, hvori er Bryggers, Borgerstue og 8 andre Værelser. Ladegaarden bestaaer af 3 Huse nemlig Lade, Øren og Hestestald, samt Meieriehuset, foruden et Bleeg= og Smedehuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
J Gravene, som omgive Borgergaarden ere Gedder, Aborrer og Skaller. Omkring Gaarden er a) 2de store Frugt= og Kiøkkenhauger. b) Skov af Eeg, Bøg, Birk og Æsk, baade store og unge Træer i Opvext, foruden en indhegnet ung Skov, der i alt staaer for 2 Skp. 2 Fkr. Hartkorn Skovskyld. Til Gaarden er et matriculeret Laxe= og Ørte=Fiskerie i Darum Aar, der staaer for Hartkorn Hovedgaards Taxt 6 Skp., desuden eier Stervboet en Laxe= eller Aalegaard i Vilslef Aar, der ikke er matriculeret, som vel paa nærværende Tid ei et i Stand, men kan skee med ringe Bekostning Gaarden har overflødig Tørveskiær, og dens Marker og Enge, som staaer for 6 Tdr. 6 Skp. Hartkorn Hovedgaards Taet, er af god Bonitet og ligger tet omkring Gaarden. Det ene Aar med det andet kan faaes 14 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, 2 Tdr. Boghvede, og avles 60 til 70 Læs Høe. Jn Summa Stedets yndige Situation og Værelsernes Jndretning giør, at et Herskab saavelsom enhver anden deri ville finde en behagelig rummelig Boepæl, og et nærsomt Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Den paa følgende 24de September om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dage bliver udi fornevnte Stervboe paa Kiergaard foretaget offentlig Auction over dets anseelige og kostbare Løsøhre af Guld, over 2000 Lod Sølv, 1 stor og 3 mindre Glas Lylekroner, i godt Positiv, 1 Sangværk, Kobber, Tin, Messing, Borde, Stole, Chatouller, Skabe, Kister, Skrine, en Mængde Linnet, Sengestæder, kostbare og gode Sengeklæder, Gangklæder, Bøger, Kiøkken=Brygger og Gaards=Redskaber, Lædertøi til 6 Heste med Messing Beslag, 1 Chalse, 1 PostVogn, 1 Kane med Drettetøi og Bielder, 7 Be. ster, 18 Køer, 3 Qvier, 2 Stude, 1 Tyr, 1 Bøl, 3 Kalve, 4 Sviin, 4 Grise, 14 Faar, 2 Vædre, 14 Lam med videre, som ville blive her for vidtløftig at opregne; Thi ville Liebhaberne til fornevnte Sted og Tider behageligen indfinde sig, da Auctionen fremmes paa meget billige Conditioner, som forinden paa Amtscontoiret her i Ribe kan faaes til Eftersyn. Ribe den 16de Julii 1792. J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Frankerig lader sine Grændsefæstninger mod Tydskland besætte allene med Nationalgaardere, og Linietropperne, hvoriblandt ere nogle, paa hvis Troeskab man ikke synes at kunde forlade sig, skulle bruges i Feldten. - Østerrigerne have forladt Staden Bavay, og saaledes trukket sig ganske ud af de franske Nederlande, hvor de franske Tropper nu paa adskillige Steder, stærkt forskandse sig. - Generalerne have faaet Ordre at gaae over Rhinstrømmen ind i de neutrale Landskaber, hvor der ere anlagte Magaziner for Fienderne, og Rygtet har og allerede sagt, at et Corps Franske var faldet ind i det Trierske. – Nat. Forsaml. har besluttet, at i nærværende farlige Tilstand maa ingen Passer udstedes til Reiser udenlands. - Fra Marseille, Bourdeaux, Nantes og fleere store Stæder rykke mange Tropper frem til Hovedstadens Beskiermelse. - Hvad Jndtryk og Virkning det preussiske Krigsmanifest tilligemed Herrugen af Brunsvigs Erklæring har frembragt i Frankerig, og dets Hovedstad, er endnu ikke anmeldt i de offentlige Tidender. Det synes at kunde befrygtes, at de Trudsler, som Erklæringen indeholder saavel imod de Nationalgardere, der tages til Fange med Vaaben i Haanden, som imod de Stæder, der vove at forsvare sig imod de østerrigske og preussiske Tropper, men især imod Nat. Forsaml., Departementet, Municipaliteret og Nationalgarden i Paris samt imod denne Stad selv, ville, istedet for at skrække, snarere forbittre Gemytterne, og saaledes, tvertimod det tilsigtede Øiemmeed, foreener dem til at udholde en Krig, der da i Betragtning af Frankerigs Beliggenhed, store Folkemængde og mange Fæstninger ei kan andet end blive høist besværlig og bekostelig for de Allierede. Maaskee man allerede har begyndt at erfare disse Vanskeligheder, hvilket synes at bestyrkes ved det løbende Rygte om en Mediations=Congress, som skulle holdes, førend det tydske Rige beslutter Krig imod Frankerig, saasnart Nationalforsamlingen vil opfylde disse Vilkaar, at den kongelige Familie sættes i Sikkerhed for al voldsom Behandling; Krigserklæringen imod Østerrig kaldes tilbage, og de allierede Magters havte Krigsomkostninger betales. De forenede Magter siges da, at ville for bestandig garantere den franske Constitution under visse Forandringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Tydskland. De under Hertugen af Brunsvigs Generalcommando staaende østerrigske og preussiske Tropper ere deelte i 3 Armeer, som paa eengang skulle angribe Frankerig. Den mellemste eller Centrum, som staaer i det Trierske, anføres af Hertugen selv, den anden i Forøsterrige anføres af Printsen af Hohenlohe, og den 3die i det Luxemburgske af Greven af Clairfait; begge disse ere keiserlige Generaler; men de østerrigske Tropper, som blive tilbage i Nederlandenne, staae under Hertugen af Sachsen=Teschens Commando. Man bestemte den 6te August til den Dag, da disse 3 Armeer skulle begynde deres Operationer. Ligeledes ere de franske Emigranteres Tropper inddeelte i 3 Corps, hvoraf det ene under Printsen af Conde støder til Armeen under Printsen af Hohenløbe, det andet under Greverne af Provence og Artois bliver ved Armeen under Hertugen af Brunsvig, og det 3die under Marschallerne Broglio og Castries foreener sig med Krigshæren under General Clair fait. De franske Emigrantere skal ellers ikke være fornøiede med Hertugen af Brunsvigs Erklæring, fordi derudi ikke tales noget til deres Fordeel. - Et anseeligt Corps hessiske Tropper baade fra Cassel og Darmstadt, er paa Marschen for at forstærke de Allieredes Armeer imod Frankerig. Desuden lader saavel Østerrig, som Preussen, fleere Regimenter marschere til Rhinstrømmen. - Man beregner Østerrigs Statsgield til 500 Millioner Gylden, hvoriblant ere 30 Millioner Bankosedler, saa at der bliver tilbage 470 Millioner, hvoraf maa svares Ren re. I Holland, Bryssel, Frankfurt og Genua giøres nu nye Laan, og man havde gjerne ønsket at bringe de østerrigske Bankosedler i Cours i Tydskland, da der i saadan Tilfælde skulde været gjorte endnu 10 Millioner; men da man herudi fandt alt for stor Modstand, lod man dette Project fare. - Man slutter af den Jver, hvormed Krigsrustningerne fortsættes i Wien, at Krigen ikke formodes at blive tilendebragt i dette Aar. - Keiseren ankom allerede den 31te Julii til Prag, og ventedes at være tilbage i sin Residentsstad fra Kronningen i Bøhmen den 9de August. Under de langvarige Kronnings Ceremonier i Frankfurt blev Hs. Majestæt noget upasselig, dog lykkeligviis varede det ikkun nogle Øieblikke. - De franske Gesandte forlade de churfyrstelige Hoffer i Maynz og Bonn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Sverrig har nu faaet Fred med Algier paa disse Vilkaar, at det erlægger en overordentlig Foræring af Krigsmunition og Skibsmaterialier samt strax efter Fredslutningens Undertegning 50000 Zechiner tilligemed Foræringer i Penge til de algierske Ministre. Dernæst betaler, det aarlig til Deen 12000 Zechiner enten i rede Penge, eller Krigsfornødenheder, ligesom Deen vælger. Desuden uddeeler den Svenske Consul hvert andet Aar en Foræring af Juveler, og Uhre, og ifald Dejen behøver Skibe, leve rer Sverrig samme for den af ham betingede Fragt. - Oberste, Baron Wagtmester, som for 3 Aar nedlagde tilligemed sine øvrige Embeder ogsaa sin Post som Oberhofmester hos da værende Kronprinds, og levede nu paa sine Godser i Pommern i Rolighed, er kaldet tilbage for igien at modtage denne Post hos den nu værende Konge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Storbrittannien J de sidste Efterretninger fra Ostindien klager Lord Cornmallis meget over Tippo Saibs Falskhed og Uredelighed. Efter Fredslutningen skulde denne Fyrste fremlegge en nøiagtig Beregning over Jndkomsterne af fine samtlige Lande, baade dem han beholder og dem han afstaaer. Men man har bemærket, at han har sat Jndkomsterne af de første for lavt, og af de sidste for høit, hvorfore Lord Cornwallis tilligemed de Allierede paastaae, at han skal fremlegge en troeværdig og original Finantsetat.