JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Ved den første Sammenkomst i Stuttgardt talte Ronge disse Ord: "Elskede Brødre og tydske Mænd, At vi staae ved Begyndelsen af en ny, stor Tid, det føle vi. Aandens mægtige Veeklage gaaer nu gjennem Landene og dens Raab lyder til Aanderne. Mænd have reist sig for Troens, Samvittighedens, Religionens Frihed. Aanden har hidtil slaaet Slag paa Slag, saa Modstanderne imidlertid neppe ere komne til Besindelse. Neppe ere sex Maaneder svundne og allerede staae vi der, stærke ved indre Begeistring og med Bevidstheden af en Kraft, som skal erholde sin grundfaste Støtte ved den Forfatning, hvorom vi nu raadslaae. En fri Kirkeforfatning det er en Hovedopgave for denne den nye Tids Reformation; kun derved bliver det muligt at fortrænge det Had, som Aarhundreder igjennem har besmittet Kirken med Blod. Det skal ved den nye Reformation især blive muligt, at der overalt udsendes Mænd for at grunde den nye Jord, paa hvilken Mennesket anerkjender Mennesket, Broderen Broderen, uanseet alle Meningsforskjelligheder. Det skulle De betænke, at De ere forsamlede til en ny, stor Gjerning. Jntet er jo nu saa meget at frygte, som den moralske Frigheds Hensyn. For os ligger Aarhundreders Vel. Lader os tænke og handle stort, Men Du hellige Gud! Du som er det Første og det Sidste, Du lade Din Sandhedens og Kraftens Aand svæve over os, at vort Raad kan signes af Dig. Den 23de August afholdtes en stor Svømmefest i Königsberg. Svømmeanstaltens, med en Masse af Flag og Vimpler prydede, høie Balkon vrimlede derved af over 300 Masker, hvoriblandt især udmærkede sig to Eckenstehere, der, efterat have ført en komisk Dialog om Dagens Themaer, fortvivlede over de Jndskrænkninger, der nu gjordes i det selskabelige Liv, tilsidst styrtede sig Arm i Arm i Bølgerne, der gjøre Alle frie. Ved indtrædende Mørke tog sig et svømmende Fakkeltog og et Fyrværkeri fra Vandet brillant ud. Skydende et Bord foran sig, med Flasker og Glas paa, udbragte Svømmemesteren tilsidst en Skaal for alle Svømmere og Svømmevenner. For at give Videnskabens Værdighed ogsaa den fornødne udvortes Glands, skulle nu samtlige Professorer ved de preussiske Universiteter bære en Embedsdragt. For Rectoren ved hvert Universitet anskaffes, paa Statens Bekostning, en rød, guldbroderet Kappe, for de fire Decaner Kapper efter Facultetsfarverne, og for Pedellerne røde Kapper. De ordentlige Professorer have faaet befaling, paa egen Bekostning, at anskaffe sig Lutherkjoler af sort Klæde med Bræmmer i Facultetsfarverne. De theologiske Professorer, som tillige ere ordinerede Præster, skulle vise sig i Præste talar. De overordentlige Professorer og Docenter skulle bære Lutherkjoler uden Facultetsfarverne. Den 15de October ville de Berliner Professorer vise sig første Gang i denne Embedsdragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
J Berlin henter man i disse Dage sit Conversationsstof fra den mærkværdige Opførsel, En af Stadens første og berømteste Læger har tilladt sig mod en meget fornem Russer, Fyrst Soltikoff. J Begyndelsen vilde den berømte Læge aldeles ikke indlade sig paa, at behandle Fyrsten, og det kostede mange Overtalelser, inden han lod sig bevæge dertil. Da kjørte han en Morgen ganske tidligt hen for Fyrstens Hotel, og da hans Spørgsmaal, om Denne var opstaaet, blev besvaret med Ja, lod han Fyrsten sige, Hans Høihed maatte behage, at uleilige sig ned til ham, da hans Tid var meget indskrænket. Der var ikke Andet for, Fyrsten maatte træde ned til Vognen og her consulterede Lægen med ham nogle Øieblikke. Derpaa lod Denne sin Eqvipage kjøre tyve Skridt, videre, traadte ud, og gik ned i en Kjælder, hvor han opholdt sig over en halv Time hos en syg og fattig Kone. Man har saa ofte gjort Nar af Collegie-Stilen: Fyrsten af Reus-Lobenstein-Ebersdorf har sin Skrivemaade for sig selv; om han nu har den tilbørlige, er et andet Spørgsmaal. Vi anføre her følgende Reskript: "Jeg befaler herved at indføre i Ordrebogen og i Specielordrebøgerne: J 20 Aar rider jeg paa et Princip, d. c., jeg vil, at Enhver skal nævnes ved sin Titel. Det skeer ikke altid. Som en Undtagelse vil jeg derfor herved bestemme en Mulct af 1 – for Enhver, der er i min Tjeneste og ikke nævner en Anden, der er i min Tjeneste, ved hans Titel eller Charge. Slottet Ebbersdorf, den 3die Septbr. 1845. videt mor Heinrich 72.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
En Opfordring i de belgiske Blade til de velhavende Classer om at unddrage sig Nydelsen af Kartofler, for ikke paa Torvet at fordyre dette Næringsmiddel for de fattigere Classer, synes at være af god Virkning. Kongen af Belgien har selv givet befaling til, at der ingen Kartofler skal indkjøbes for den kongelige Huusholdning. rinEn Kone i Hamborg, der ofte var bleven mishandlet af sin drikfældige Mand, løb forleden Aften bort fra ham og medtog sit Barn, som laae ved Brystet, hvorpaa Manden stængede Døren til, for at hun ikke skulde komme ind igjen. Men hun tænkte ikke paa at komme igjen Næste Morgen fandt man hende død i Stadsgraven; det lille Barn havde hun bundet fast til sig. Manden blev strax fængslet; i Sengen hos ham fandt man to ladte Pistoler. Da han blev ført til Ligene, tilstod han strax, at hans Mishandlinger havde foranlediget dette Dobbeltmord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Da Kongen bivaanede Forestillingen i det Altonaer Stadtheater, tillode et Par tilstedeværende Kieler-Studenter sig nogle usømmelige Demonstrationer, men bleve øieblikkeligt grebne af de Nærmeststaaende, og kastede ud. Hamborgerne lægge slet ikke Dølgsmaal paa, hvor stolte de ere af, at have modtaget den danske Konge ganske anderledes brillant, end Altonaerne, som, trods en offentlig Opfordring, ei engang formaaede at bringe en almindelig Jllumination istand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Tydske Blade opvarte med en Fortegnelse over de Retter, hvormed der, under Kongens Ophold i Altona, blev serveret ved Taffelet hos Etatsraad Donner: 1) Naturlige og stegte Østers, Fuglevildt, Frikadeller af Kalvekjød; 2) Smaae, varme Foreller med Kardinalsauce, Morbrad med Madeirasauce, Skildpadde i Frikassee; 3) Snepper, Trøfler, Hareribbeen, Sø krebs; 4) Unge Ærter, Artiskokker; 5) Stegte Vagtler og Kalkuner; desuden Gelees, Posteier, Jis, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Blandt de, under Kongens Ophold i Kiel, illuminerede Huse, vakte intet saamegen Opsigt, som Boghandler Bünsow's. Alle Vinduerne vare udpyntede med Skrifter om slesvig-holsteenske Anliggender, bl. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
med den famøse heibergske Brochure om Fanesagen og med Aftryk af de slesvig-holsteenske Faner. Jnteressen for de trefarvede Faner i SlesvigHolsteen har endnu ikke tabt sig. Alt kappes om at være trefarvet. Ved Gjæstebude bliver Salaten arrangeret trefarvet; Brochurer og Visebøger vise sig i trefarvet Omslag; i Elmshorn ere endogsaa Huuseierne blevne enige om, at lade deres Huse anstrygsaaledes, at stedse tre Huse ved Siden af hinanden bære de forbudne Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
J Kiel tildrog sig nylig, paa Banegaarden, en snurrig Misforstaaelse. Man ventede sammesteds Hs. Majestæt Kongens Ankomst fra Altona; men vidste ikke af, at der kort efter Allerhøistsammes Afgang fra sidstnævnte Sted var bleven expederet et Extratog til Kiel, hvilket, medens Majestæten gjorde en Afstikker paa den rendsborger Bane, passerede Neumünster og saaledes kom forud for Kongetoget. Da nu dette Extratog ankom til Kiel, troede Man naturligviis, at det var Kongetoget; Man ringede derfor med Kirkeklokkerne, løsnede Kanonerne, trompetede og pankede af alle Livsens Kræfter, og Hr. Borgemesteren var just i Begreb med at begynde sin Modtagelses=Tale og at overrække Stadens Nøgler, da Man, til sin Forundring, saae mestendeels kun Officerer og Underofficerer af Kiels Borgervæbning stige ud af Vognene, og nu erfoer, at Hs. Majestæt først kom senere. J Søndags Eftermiddags hændtes i Ribe den Ulykke, at Hestene for en Vogn bleve i Nærheden af Slotsbleggaarden paa Veien til Skibbroen, skye og sprang til Siden, hvorved de kom ned af den over 2 Alen høie Brink mod Aaen og trak Vognen med sig. Paa Vognen sadde trende Piger og en Karl, af hvilke de to Piger kom lykkeligen af Vognen, hvorimod Karlen og den ene Pige styrtede ned med samme. Pigen kom under Vognen og blev saa forslaaet, at hun døde en halv Time efter. Hammelev Kirkesanger- og Skolebolig, 3/4 Miil fra Greenaa, blev den 19de Septbr. et Rov for Luerne. Den beboedes af Kirkesanger og Skolelærer Blanckholm, der befandt sig i Skolestuen, beskjæftiget med Underviisningen, da Jlden udbrød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Angaaende Kartoffelsygen har Dr. med. Colding indrykket Følgende i Svendborg Avis: Da der til mig ofte i den senere Tid er gjort Sporgsmaal om, hvad Indflydelse Nydelsen af Kartofler, der ere angrebne af den nu saa udbredte Kartoffelsygdom, har paa Sundheden, saa bekjendtgjøres herved, at denne Sygdom, efter min Formening, ikke kan gjøre dem absolut skadelige for Sundheden, idet mindste ikke i mindre Portion, og til at nyde meget af dem forledes man ikke saa let, da de angrebne aldeles have tabt deres naturlige Smag og have, naar de ere kogte, et sortbruunt Udseende og en ubehagelig Lugt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Stiftsphysicus i Ribe har derimod erklæret i Ribe Avis: "at de angrebne Kartofler ere skadelige for Mennesker, hvorimod Kreaturer kunne nyde dem uden Skade, baade raae og kogte. hvn, den 30te Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
J Mandags Morges annonceredes Jenny Linds Concert i Ridehuset, og nogle Timer efter vare alle billetter, c. 4000, optagne. Bladene kalde hende: Kunstens triumpherende Gudinde, Sangens Dronning, Musernes uovertræffelige Datter, &c., og Alle ere enige om, at saaledes som Jenny Linds synes endnu ingen qvindelig Røst at have lydt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Da Jenny Lind i Søndags optraadte paa det kgl. Theater her i Staden, modtoges hun med en stormende Velkomsthilsen, hilsedes efter første Act med en Blomsterregn, og selv udenfor Theatret gav Publikums Enthusiasme sig Luft, idet hendes Vogn under Hurraraab ledsagedes til hendes Bolig, hvor man endnu bragte hende et "Leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Jfølge nogle hjemkomne Skibes Beretninger har Bjerget Hekla paa Jsland begyndt at sprude Jld, Aske og Lava. Et af dem havde havt det imposante Syn af Bjerget i fuld Flamme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Hs. M. Kongen har allern. udnævnt Forst junker Lichtenberg til Bistrup til Jægermester; samt tilladt Pr. Lieutn. ved Borgervæbningen i Aarhuus, E. Lüster, at bære Armeens Felttegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
De kjøbenhavnske Avispakker kom hertil idag med et Færgefartoi fra Kallundborg. "Jris var endnu ikke arriveret Aften Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Jndsendt. kanderborg, d. 30te Septbr. 1835. Da den os saa vigtige Kartoffel celebrerer paa en forgelig Maade dens 100de Aars Jubilæum ved en Epidemi og hører saaledes til Dagens Orden, foretog jeg en Undersøgelse med Mikroscopet, hvori jeg betragtede de angrebne Steder og Saften deraf, sammenlignet med lignende Dele af funde Kartofler, og fandt at i begge Sorter indeholdes ligemeget Sætmeel; ligeledes foretog jeg en Rivning af angrebne Kartofler for deraf at udskille Sætmelet, som jeg fik meget reent og hvidt, efter min Mening bør altsaa de angrebne Kartofler hverken bortkastes eller blive staaende for at raadne i Jorden, men benyttes til Stivelse, som ikke kan komme til at indeholde noget af det fatale Gjærings eller Forraadnelsesstof, da Kartoffelmassen udvaskes med meget Vand og saaledes bortskylles. - Da de syge Kartofler saaledes indeholde Stivelse, er det ogsaa rimeligt at de kunne afbenyttes til Brændeviin, men dette vilde komme til at indeholde betydeligere Fuselolie end af de funde, hvis Bortfjernelse atter foraarsager Umage og Bekostning; hvorledes desuden brænde den Mængde af bedærvede Kartofler, som der gives, førend Forraadnelsesstoffet angriber, Stivelsen og gjøre dem aldeles uduelige til det Brug, D. Seidelin, ene for den mal 4 Assessor pharmaciæ.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Bekjendtgjørelser. Kunst-Repræsentation paa Aarhuus Theater af Brødrene A. & C. BilsSøndag og Mandag Aftener, 5te og 6te Octbr., bestaaende af: 1) Magiske, mechaniske, physikalske og magnetiske Kunster, eller: tilsyneladende Trylleri, ved Profesfor A. Bils; 2) Chinesiske og indianske Præstationer og Bugtaleri, ved Carl Bils; 3) Taagebilleder (Dissolving views), som ikke før ere seete i de danske Provindser. Sidste Forestilling gives paa Onsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Præmie-Pløiningen. paa Ristrup Hovedgaards Mark foretages Mandagen den 13de October 1845, og tager sin Begyndelse Kl. 8 Formiddag. Betingelserne ville blive bekjendtgjorte paa Stedet. De Anmeldelser, som af en eller anden Grund maatte være blevne forsinkede, modtages endnu af Cancelliraad Jngerslev. Samme Dag foretages Bortlodning blandt det landocconomiske Selskabs Medlemmer i Aarhuus Amt, af nogle indkjøbte Maskiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Skiveskydning. Med Øvrigheds Tilladelse afholdes en Skiveskydning Mandagen den 6te October d. A. ved "Lille Paradiis over Sølvgevinster til Værdi 80 P. Numeret betales med 4 P. Der skydes paa 80 Al. 4 point med de herværende Borger= og Jægergeværer. Dabelsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i Juli Qvartal 1845. Til hvem de ere adresserede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Løbe Nr. Net 1. Gaardmand Peter Andersen i Spørring, 2. Capitain I. Anholm i Aarhuus . . . . . 11 3. Lorenz Andresens Enke i Østerbye, 4. Boggild, Klokker ved Domkirken i Aarhuus = 5. Jens Borberg i Aarhuus . . . . . 28. Jacob T. Bahr i do. . . Godsbesidder Hansen paa Kleinberg . . . . 2 Søren J. Hansen af Fanøe i Aarhuus . . . 15 Peder Sørensen Herskind i do. . . . . . . 13. 10. Carsten Haverbek i do. . . . . . . . . . 24 Kunstberider Hoffmann. . . . . . 29. Fru Hertel i do. Privatsecretair Helms paa Rathlousdahl . . 10 14. Jonas Jensen paa Skeibe Mark. . . . . 10 Capitain H. Johansen i Aarhuus . . . . . Guldsmed J. Møller i do. . Laurs Nielsen paa Pedersminde . . . . . Forvalter H. Nielsen paa Lyngballegaard. 13 Ane Magrethe Nielsdatter i Loyenkier . . . 1 L. Nerset paa Rathlausdahl. 21. Tømmermester Jens Poulsen paa Trige Mark 13 22. Skipper Peder Pedersen i Aarhuus P. Rasmussen hos Niels Sørensen i Aastrup. 24. Jørgen Rasmussen paa Skaade Mark. . 25. Peder Rasmussen Fynboe paa Korning Mark. 13 26. Tommersvend Lars Rasmussen i Liisberg . . 20 27. Maria Christine Schulz i Aarhuus 10 28. Jomfrue Inger Tander i Aarhuus. 29. Hans Tiege i do. . 30. Ane Marie Thuesen i Liisberg Sogn. . . . 31. Skipper W. Thomsen i Aarhuus 2 Br. . . 31 32. F. C. Weil i Aarhuus 33. Smedemester Ole Wieg i Aarhuus . . . 40 34. Skipper Søren J. Warrer i do. . . . . . 12 35. Madame Wulff i Aarhuus. During-Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boet efter afdøde Uhrmager Christian Magnus Wendelboe, foretages Auction Tirsdagen d. 7de October førstk., om Efterm. Kl. 2, over det bemeldte Bo tilhørende Uhrmager=Værktøi, af forskjellige Slags, forskjellige smukke Taffeluhre, Cylinder=Lommeuhre, simple Do., nogle Nürnberger Uhre, en Disk med Skuffer, Stole, Borde, et Sengested, noget Kjøkkentøi, m. m. Auctionen afholdes i den af den Afdøde beboede Leilighed i Farver Waarsøes Gaard paa Vestergade heri Byen. - Aarhuus Byfogedcontoir, d. 29de Septbr. 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Efter Vedkommendes Forlangende afholdes i Hald Kro offentlig Auction Fredagen den 10de dennes, Formiddag Kl. 10, hvor agtes bortsolgt: 6 Stkr. store Træk bølle, nogle Køer, Folke-Sengeklæder, Meieri=Redskaber, Arbeids=Vogne, i Hoppe, m. m., efter Conditioner som der erfares; hvilket herved bekjendtgjøres. Ebeltoft Herreds=Contoir, den 3die Octbober 1845. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Onsdagen den 15de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, lader Forpagter Holst paa Hessel, ved offentlig Auction sammesteds, bortsælge endeel Udsætterkoer, omtrent 10 Sviin, en Tyr, en Bol, et PartiMeierioste og omtrent 100 Lispund Flæsk. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Mai 1846. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørre Herreds Contoir i Grenaa, d. 3die Octbr. 1845. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Det bekjendtgjøres herved, at den til den 4de October næstkommende over Gaarden Nørlanggaard med Kirketiende osv., i Gjerlev Herred, Randers Amt, fastsatte 1ste Auction, formedelst indtrufne Omstændigheder, udsættes, og at Auctionerne over denne Eiendom ville blive afholdte saaledes: Løverdagen den 18de October næstk., om Formid Løverdagen den 1ste November næstk., Løverdagen den 15de November næste, dagen Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Mariager, og den tredie paa Nørlanggaard. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 26de Sept. 1845. E. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Onsdagen den 15de October næstkommende, Kl. 3. Eftermiddag, afholdes Generalforsamling af Actie Jnteressentskabet i Dampskibet "Jris paa Compagnihuset i Aalborg, hvor da vil blive forelagt Generalforsamlingen at tage Beslutning: om bemeldte Dampskib paa dets Reise til Aberdeen i Engelland, for at forsynes med nye Kjedler, bør gaae uden Assurance, eller om og for hvilken Capital Samme bør assureres, og om "Jris bør afgaae til Aberdeen medio October eller først ved samme Maaneds Udgang, samt om Nogen af Bestyrelsens Medlemmer bør medfølge for at overvære denne Reparation og Jstandsættelse. Ved denne Leilighed vil der blive fremlagt for Generalforsamlingen de af de aflagte Regnskaber for de foregaaende Aar som ere reviderede, samt Revisionens Antegnelser med Besvarelse, og en Oversigt over Skibets Jndtægt og Udgivt i den forløbne Tid af indeværende Aar. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", d. 25de September 1845. F. Wulff. Ostenfeldt. Erik Bruun. J. P. Hemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Dampskibet Frederik den Sjelle, Capitain P. M. Hess, afgaaer ugentlig: hu Onsdag Eftermiddag Kl. 4, fra Kjöbenhavn, Torsdag Eftermiddag Kl. 4 fra Aarhus, og medtager Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Indskrivningen skeer og nærmere Underretning. erholdes i Aarhus hos C. M. Schmidt. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Da jeg fra 1ste October d. A. tager Bopæl paa det mig tilhørende Krosted Knoff, beliggende i Bryrup Sogn, pr. Horsens, saa bedes Brevene som herefter maatte blive afsendte med Posterne til mig, adresserede dertil, indtil videre. Petersminde i Hedensted Sogn pr. Horsens, den 29de Frederik Olien. Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
En Student med bedste Characteer til sine Examina, og som er forsynet med gode Anbefalinger, ønsker at erholde en Plads som Huuslærer. De herpaa Reflecterende, bedes at henvende sig i portofrie Breve enten til Adressecontoiret eller til Procurator Borch i Haastrup pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Et Værelse for en eenlig Person kan faaes tilleie hos Sperlings Enke paa Sindsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Steen Kalk, udleveres fra Aarhuus Teglværk Mandagen d. 6te Debr. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Manufacturvarer. Efter fuldendt personligt Efteraars Indkjöb i Hamborg, er vort Lager i disse Dage blevet forsynet med et smukt og stort Udvalg af uldne Kaabe- Kjoletøier, med dertil passende Besætning, endvidere et smukt Udvalg i Silkevarer, saavel til Kaaber som Kjoler, Baand, Mouselin de laine, Callico, Damasti alle Farver, Meubelcallico, med dertil passende Agramaner & Fryndser, Shawler, saavel Franske, Wiener som Lama, Lærreder, Shirting, Bomulds-Strømper, saavel hvide som couleurte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Dækketøier, Multum, saavel hvidt som couleurt, m. m. m., som Alt sælges til de billigste Priser hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 a 8 pr. B. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, C. M. Schmidt, A. W. Stigaard, Dhrr. H. C. Liisberg & Nybroe, Hr. N. Malling, - Chr. Christensen, og – N. J. Møller; - - N. & H. Colding. i Ebeltoft. Mariager – – C. Bering. Grenaae – – J. A. Møller. i Horsens - - C. W. Høyer, i Skanderborg - H. Jespersen; H. N. Schmidt Veile Fredericia Brosbolls Enke & Comp. - C. H. Levinson, Colding C. F. Müller; i Apenrade - - D. Damm; Ribe - - R. Gregersen; N. P. Stantenmacheri Varde. i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; Prin- A. W. Andrup; Lemvig i Holstebroe - - F. C. Bruun; – L. Buchvaldte Viborg. i Callundborg – – O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. N. Sachmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
run Ankomne Bognyheder. et til hos Andr. Chr. Wissing. Samlede Romanzer, Sange og Eventyrdigte af Bernhard Severin Jngemann, 1 a 2 Bind, 6 s (complet i 8 Bind a 3 1), Kortfattet Beskrivelse af den danske Stat, udgiven til Hvermands Brug af Prof. J. M. Thiele, med 27 chemitoperede Kort af C. Piil, 13 Kortfattet Anviisning for unge Mødre til sundhedsmæssig Forpleining af deres spæde Børn, ved Dr. C. C. Levi, 40 s; Kortfattet Veiledning til Operations-Øvelser paa Cadaveret efter Schlemm, bearbeidet af Dr. Fr. Ravoth, 72; Haandbog i den græske og latinske Literaturhistorie til Skolebrug, af P. Tregder, 1 a 44; Tavleregnings=Apparat eller tabellarisk ordnede Opgaver til Tavleregning for Kjøbstad og Landsbyskoler, ved N. C. Bierrum, 4; Afhandling om Coffardiskibes Construction, et Forsøg af D. H. Funch, 2 Dele, 6 13, Peter Simple af Maryat, 2den Udg., 10 18 ; Beckers Verdenshistorie, overs, af Riise, XIII, 34 Hft.; Wallins Prædikener, overs, af Schorn, III, 2 Hft.; 65 Stambogsblade fra 40 uulevende danske Digtere, udg. af Fr. Barfod, 4 ; Udførlig Naturhistorie for Hermand af J. N. Høst, 9 i Hoved=Nøglen ved Indkjøb og Salg, eller den hurtige Regnemester, 3 F.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-04
Musikalier. Udvalgte Dandse for i Violin, J Hr. 218. Perlen Walzer, für Pst. von Labsky, 48, RusalkaGalopp. von Do. 3 3 Die Industriellen, Waltzer f. Pst. ron Gunas 4 s; En Aften paa Dyrehavsbakken, Wals f. P. af H. C. Lumbye, 28 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-06
ømmen. forng boble bak tage min . hob Folk FosstorMandagen. den 6te October. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-06
Nyheder fra Udlandet. Cholera er udbrudt i Liefland, og har, navnligen i og omkring Riga, bortrykket flere Mennesker. Denne høist foruroligende Efterretning var kommen i Breve til Hamborg, hvor der paa samme Tid var kommet Efterretning om, at der i Berlin er udbrudt en meget farlig og dødelig Blodgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-06
Den russiske General Woronzow udfører virkelig den fortvivlede Plan at lade Skovene i Kaukasus tænde i Brand, for at skaffe sig et Terrain, paa hvilket han bedre vil see sig istand til at gaae frem imod Bjergfolkene, der forskandse sig i Skovene. Der forsikkres nu, at Russerne have ved Dargos Bestormelse, efter en 5 Dages Kamp, havt allene 8000 Døde, blandt hvilke 3 Generaler, 40 Officierer, og 4 af Overgeneralens Adjutanter. Russernes Angrebsstyrke havde været 50,000 Md. Rusland har i disse Dage mistet to navnkundige Mænd: General Neidhardt, død i Moskau af et Nerveslag, 61 Aar gammel; og forhenv. Finantsminister Grev Cancrin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-06
Som Grund til den tyrkiske Sultans Yndlings, Niza Paschals, pludselige Fald, anføres nu: det fortrolige Forhold hvori han stod til Sultanens Moder, Valida-Sultaninden. Det havde fundet Sted i flere Aar, men Jngen havde vovet at røbe det. De havde deres Sammenkomster i en gammel Kones Huus som dertil var bleven indrettet paa det prægtigste. For nogle Uger siden havde man ved visse Midler, som ofte bruges af de tyrkiske Fruentimmer, bortfjernet en vis interessant Tilstand, hvori Sultaninde Valida befandt sig. Men man havde dog ikke ganske kunne skjule Hemmeligheden for nysgjerrige Speiderskeer; den for raadtes, og Sultanens Broder, den yngre Prinds, paatog sig at gjøre Sultanen bekjendt dermed. Dennes frygtelige Vrede og Hævn er bekjendt. Man har endog senere gjort Forsøg paa at dræbe Paschaen ved Gift men det var mislykkedes.