Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-01
Det 10de Aar i det 19 Aarhundrede er tilbagelagt - Det lignede sine Forgjængere, vel mindre blodigt, end enkelte af disse, dog ikke mindre ængsteligt, mindre mærkværdigt. Tre Decennier tidligere havde dette Aar gjort Epoke i Historiens Aarbøger: Nu tabe dets evig vigtige Begivenheder sig blant Sværmen af deres Lige. – StatsOmvæltninger og aldeles forandrede Systemmer, som tilforn Aarhundreder neppe formaaede at udruge, høre nu til Dagens Orden, ere Dages Arbeide. Selv Sandsen, for det Overordentlige er sløv, Øiet træt af de mange blændende Syn, der, ligesom fremtryllede ved magisk Konst, uden Ophold fare det forbi. - -J Aarets første Dage qvægede Fredshaabets oplivende Straaler det ængstede Europa. Østerrigs Hersker forsøgde den ædle men vanskelige Daad, at forsyne de tvende Mægtige, hvis Fjendskab kuns alt for længe deelte Verden, og overskyllede den med Strømme af Blod og Taarer. Smaae gjensidige Føieligheder og Ophævelsen, af nogle af Handelens trykkende Baand syntes at bebude Forsonlighed. - Men Haabet svandt ved Underhandleren Stahrembergs Afreise fra London, og nye Bitterheder gjorde det gamle Fjendskab end uforsonligere. Forgiæves vare atter Østerrigs Bestræbelser, da det venskabelig notificerede Hoffet i St. James det nye og skjønne Baand, som ved Napoleons og Marie Lovises Formæling) omflyngede to af de mægtigste, næsten fra Arilds Tid rivaliserende Fastlands Magter, og betog Engelland for lang Tid hver rimelig Udsigt til kraftig Understøttelse paa Fastlandet. Ligesaa forgiæves vare endelig de Underhandlinger, som i April begyndtes om Fangernes Udvexling, og som Napoleon siden høitidelig har erklæret, at ville have nyttet til Almeen=Fredens Gjenoprettelse. De tjente kuns saavel ved deres Gang, som deres Endeligt til at forøge den gjensidige Forbittrelse. Alle dette Aars mislykkede Forsøg, at nærme sig til fredelige Underhandlinger, synes da kuns at have tjent til at give nye Beviser paa den saa ofte fremsatte afskyelige Sætning: at Engelland, eller i det mindste det Engelske Ministerium, ikke vil Freden, at Engelland ønsker en evig Krig, skulde det end derved nedværdiges til Rang med Afrikas Røverstater. Fremtiden er det forbeholdet at sige os, hvorvidt det er mueligt, at tilkjæmpe sig Freden, eller med andre Ord, ved Alskens Vaaben at styrte det Engelske Ministerium og Folk i saadan Forfatning, at begge kuns i Freden øine deres Redning. Det hensvundne Aar viser os allerede Begyndelsen paa denne skrækkelige, men maaskee uundgaaelig nødvendige Undergangs=Kamp. Grunden til Engellands Magt ligger for en stor Deel i dets Handel, og Grunden til denne atter for største Delen i dets Jndustrie. Magten maae da svækkes som Strømmen, hvis Tilløb og Kilder afledes og udtørres. Dette er det store Problem, som Frankerigs og dets Allieredes Politik i flere Aar har søgt at opløse. Derfor ikke nok at alle Fastlands Magterne) erklærede disse Havets Beherskere Krig; men en Fransk Dou ane Linie blev endog trukken fra Meklenburg til Frankerigs gamle Grændser - Derfor fortæreret) Baalene ligefra Pregel til Messina-Sundet, hvad Engellands Kunstflid frembragte, og dets Kræmmer=Aand, understøttet af Vindesygen, allevegne af Snigveie vidste at indsmugle - Derfor de mange andre tunge Baand, som for at standse Søe=Handelens Misbrug, qvæle al dens Liv- Derfor Dekretet af 23 Marts, som bød at konfiskere Nord=Amerikas ikke uden Grund mistænkte Skibe i Frankerigs og dets Undergivnes Lande - Derfor de svære Paalæg paa alle Kolonial=Vare og Forbudene i de fleste at Europas Havne at indlade Skibe ladte med disse Vare - Derfor, sige Frankerigs Publicister, udvider Frankerig, sine Kyster for at skabe sig en overveiende Søemagt, og standse Snighandelen; derfor maatte Hollandsort, og 4) i Vien per procurat. den 11 Marts, i St. Cloud Civil Formælingen d. 1 og i Paris den geistlige Formæling d. 2. April. 11) paa Tyrkiet nær. Sverrig tiltraadte Fastlands-Systemet, og erklærede Engelland Krig d. 17 Novbr. A.