JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
J Landsbyen Hademarschen, paa Godset Hanerau, i Rendsborg Amt, holdes aarlig den 20de October et anseeligt Marked. Ogsaa i Aar havde en Deel Handlende dertil indfundet sig, Dagen i Forveien opslaaet deres Boder og om Aftenen roligen lagt sig til Hvile, i Haab om den kommende Dags gode Fortjeneste; men midt om Natten udbrød der, Man veed ei paa hvad Maade, en frygtelig Jldløs i Gjæstgiver Wrieds Gaard, hvor en stor Deel af de Handlende havde indqvarteret sig med deres Varer. Jlden greb saa voldsomt om sig, at det var umuligt at redde alle Varer, og, hvad værre var, at en Dreng omkom i Luerne og flere Personer bleve slemt forbrændte. De udenfor Brandstedet opreiste Kramboder bleve ogsaa for en Deel Luernes Nov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Paa Kragsberggaard ved Odense - hvor et betydeligt Tobaksfabrik, der daglig sysselsætter over 40 Arbeidere, for et Par Aar siden er bleven anlagt af Hr. Tobaksfabriqueur Hansen - har Orcanstormen den 2den ds, anrettet betydelig Skade. Den omstyrtede nemlig, efter at have betydeligen beskadiget Taget paa Ladebygningerne, med voldsom Magt et i afvigte Sommer med store Bekostninger opført 72 Alen langt To Etages Tørrehuus med deri værende 12 til 13,000 Pund ved Gaarden avlede Tobaksblade. Til stor Lykke for Fabrikeieren var imidlertid største Deelen af Tobakken tør og bestemt til Nedtagning i forrige Uge, og da det Dagen derpaa vedblev at være oventørt, blev afden Tobak, der ikke var knuust ved de sammenstyrtede Materialier af det heelt sønderknuste Huus, bjerget indi Loer og Kornlader, og Tabet, som altid var betydeligt nok efter de store Anstrængelser og Opoffrelser for at sætte det begyndte Værk i Gang, blev derved langt fra ikke saa stort, som i Tilfælde at Tobakken havde været mindre tjenlig til Nedtagning, eller det havde været Regnveir. Af Hovedbygningen nedkastedes en Deel Tagsteen, og Træer i Lystskoven bleve oprykkede med Rode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Bekjendtgjørelser. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Creditorerne i afgangne Raadstuetjener og Arrestforvarer Carl Frederik Møllers Stervbo indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster, den 31te October 1833. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Da Aftægtsmand Mikkel Nielsen Kroemands Stervboe i Væggerløse er taget under Skifterettens Behandling, og Oplysning mangler og flere af hans Arvinger og disses Opholdsteder, saa bliver herved, ifølge Forordningen af 5te Juli 1822 s. 2, forbemeldte af døde Mikkel Nielsen Kroemands Arvinger efter Loven indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, for at beviisliggjøre og varetage deres Arveret. Falsters Birk, den 4de Novbr. 1833. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Skifte-Tillysning. Tirsdagen den 26de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver i Kjøbmand Meyer Kaufmanns iboende Gaard her i Byen holdet en Skiftesamling i hans Opbudsbo, for at bestemme, hvorledes der bør forholdes med Boets tilgodehavende Bog gjæld, Huusholdnings=Udgivter, Bygningernes Vedligeholdelse, m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Til denne Samling bliver, i Følge Placaten af 21de April 1824, Boets Creditorer indkaldede at møde, personlig eller ved Fuldmægtig, for at afgive Erklæring, Nykjøbing paa Falster, den 7de November 1833. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
bortforpagtning. Valdnæssegaards Avling og Hollænderi agtes underhaanden bortforpagtet fra 1ste Mai 1834, naar de Lysthavende herom behage at hende dem til Eieren, boende paa benævnte Gaard. Med Forpagtningen følger 12 Heste, 60 Qvæghoveder og 46 Faar, sam Avlsredskaber og Sædekorn. Forbemeldte Gaard er beliggende ved Gaabense paa Falster, og har et Areal 324 Tønder Land fortrinlig Jord, samt en Græsninpaa 30 Tdr. Land, heraf er Hovedgaardstaxt 54 Tdr. Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og contribuabelt Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Capital, som anbydes. 416 Rbdlr. 10 1/2 Skill. Sedler og Tegn, af Arvemidler under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderi, ere strax eller til 11te Decbr. at erholdtil Laans imod lovmæssig Sikkerhed. Begjæringer her om, o. s. v., ønskes meddeelt senest om fjorten Dage Sundby, den 9de Novbr. 1833. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Tilkjøbs. Undertegnede, som reise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Kobbervarer, der i Stifter fra Dato 1ste Decbr. d. A., anbefaler sig med forskjellige Sla Kobber= og Messing-Tøi, saasom: Kobberkjedler fra til 2 Tønders Størrelse; Theekjedler af alle Større ser, foruden alt andet til Kjøkkenbrug henhørende Kobbertøi, Alt med Kobberbeslag og aldeles frit for Jen og Bly, Messingkjedler fra ganske smaa til 1/4 Tønde af hele valtsede Plader, hvorved disse ere stærkere og varigere end andre. Bestillinger modtages paa nye Brændeviins-Kjedler Hatte og Maskiner, efter hvad Model, Tegning eller Maal, der bliver mig opgivet; tillige Kjedler for Hatemagere og Farvere. Gammelt Kobber og Messinmodtages i Handelen for 3 Mark pr. Pund, og naa jeg paa en betydelig Handel erholder contant Betaling gives Rabat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Til Efterretning for dem, som vil beære mig med Søgning, tjener, at jeg indtræsser til Markedet i Mariebo den 26de November førstkommende. Breve til mig bedes godhedsfuld addresserede til Hr. Kjøbmand Jochumson i Mariebo. Gode Varer, billige Priser og reel Behandling for sikkrer jeg Enhver. Mariebo, den 11te Novbr. 1833. P. WilsKobberhandler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Bortkommen. En stor graa meleret Klædes Reisekappe og en lidt graa farvet Vadmels Dito ere bortkomne. De, som skulle have dem, ville behage at aflevere dem enten hoHr. Kjøbmand Hansen i Saxkjøbing, eller hos Gjæ giver Knudsen i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-12
Ved Tallotteriets 1209 Trækning i Wandsbeck udkom No. 66. 19. 73. 2. 13.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sybogtyvende Aargang. Nummer 92. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Udenlandsk. Spanien. De senest fra Madrid modtagne Efterretninger ere høist modsigende. Det synes imidlertid vist, at de kongelige Frivillige havde smeddet et Complot, hvis Hovedhensigt var, at myrde Dronningen, Zea og Alle, som fremme Tingenes nuværende Orden. Der dannede sig nemlig, om Natten imellem den 22de og 23de October, talrige Grupper i Gaden de las Carretas, hvor Oprørsfanen reistes og Carl den Femte udraabtes. Paa samme Tid streifede talrige Hobe om i Omegnen af Puerta deel Sol, og en af Stadens Hovedgader faaes besat med kgl. Frivillige, hvis Plan gik ud paa, at bemægtige sig Palaiet. Snart satte alle Civil og Militair-Autoriteterne sig i Beredskab for at undertrykke Jnsurrectionen; talrige Patrouiller faaes at trække igjennem Staden, og Vagten i det kongelige Palais, som forstærkedes, sværrede alle Tilgange. Derpaa bleve Jnsurgenterne opfordrede til Orden; men nogle af de i saa Henseende udsendte Politi-Commissairer bleve mishandlede, hvilket gav Anledning til, at Militairet sat tes i Virksomhed. Et Grenadeer-Compagni og en Esquadron Curasserer rykkede frem imod Alcala-Gaden, uden at møde nogen Modstand af Rebellerne, da disse trak sig tilbage til Puerta deel Sol, hvor de adspredte sig i de til Porten udløbende Gader. Der udbrød de paa ny med Raabet: "Don Carlos leve!" og 3 eller 4 Skud faldt. Nu trængte Cavalleriet frem, og sprængte ganske Oprørerne, af hvilke et stort Antal toges til Fange. J fem Timer havde Man slaaedes i Madrids Gader, og Blodet flød i Strømme. – Næste Morgen faaes overalt opslaaede talrige Exemplarer af en Opfordring, der sluttede saaledes: "Madrids Beboere, Dor Carlos er ankommen til Estramadura. J Jilmarscherykker han frem, for at overtage sit Kongerige. Lad og jævne Grunden for ham; lad os giengive ham den Autoritet, som Dronningen har usurperet, og hans Taknemlighed vil være uforgiængelig. Brave Royalister, Fredagen den 15 November 1833. Forlader Eders Rækker; hører op med at tjene en Dronning, som Guddommen vistnok ikke kan ville understøtte. Lad os være enige, slutte os fast til hverandre og følge Exemplet af vore Venner i Vittoria, Bilbao, Lo grono, Santo Domingo de la Calzeda og andre ikke mindre vigtige Steder, og vor Triumph er vis. Høit leve Den Carlos! Død over Dronningen De fra Frihedskampen bekjendte Generaler Mina og Valdez ere ogsaa uvillige til at tjene Dronning-Regentinden. Mina, som for Tiden er i London, har ved en Correspondent ladet offentliggjøre, at han ikke har tilbudt Dronningen sin Tjeneste. Denne gamle værdige General, samt Valdez, Agostino, Arguelles, Torrene- og de øvrige spanske Patrioter, som landsforviste opholde sig i England og Frankrig, have besluttet, ikke uden i største Nødstilfælde at ville indblande sig, og endda kun under den Betingelse, at Spanien erholder en Repræsentativ=Regjeringsform og Juryer. General Valder har selv erklæret, at han kun vil drage Kaarden af Skeden for at forsvare Friheden, og at han i dette Tilfælde alene vil være forbunden med og underordnet de af hans Landsmænd, som 1823 gave Beviser paa Mod, Kjærlighed til Frihed og Afsky for fremmed Jntervention.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Portugal. Til London er indløben Efterretning om, at Don Miguels Hær var i Dagene til den 20de October, paa Tilbagetoget til Santarem, bleven slager paa alle Puncter. Der meldes som vist, at Don Miguel var farligt saaret. Ved denne Efterretnings Afgang var ikke alene Alt roligt i Lissabon, men der herskede stor Jubel og viste sig megen Enthusiasme over Migueliternes Nederlag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Østerrig. Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden kom, efter 3 Maaneders Fraværelse, tilbage til Wien den 28de October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Hertuginden af Berry skal have faaet Tilladelse til, at vælge sig et Opholdsted i de østerrigske Stater, dog ikke i Wien, Jtalien eller Kystlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Preussen. Kronprindsen af Preussen har nylig været i Elberfeldt, hvor han i et Svar til Magistraten udtrykkelig erklærede sig mod Udbredelsen af Rygter om, at Preussen har krigerske Hensigter. Med Hensyn til Spanien, da erklærede han, at Kongen, hans Fader, vilde iagttage den strængeste Neutralitet, endog om andre Magter maatte ansee sig beføiede til at antage det Modsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
England. J London tales om betydelige Forstærkninger, som skulle sendes til Admiral Malcolm i Middelhavet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Tyrkiet. Den engelske og den franske Gesandt i Constantinopel skulle nu, i Følge Ordre fra deres Hoffer, anden Gang, og meere alvorligt end første, have opfordret Porten til at afstaae fra den med Rusland, afsluttede Tractat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Den 10de October, ved Midnat, udbrød atter en paasat Jldebrand i Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Norge. Cholera tiltager i Christiania. Jndtil den 1ste ds., om Middagen, vare i Staden 533 angrebne, hvoraf 224 døde og 28 helbredede; i Aggers Præstegjæld 296 angrebne, af hvilke 148 døde og 55 helbredede. Totalsum i og ved Christiania: 829 angrebne. og 396 døde. – J Drammen var Tilfældenes Antal til den 1ste ds. 228; deraf døde 117 og helbredede 62. Sygdommen herskede fremdeles i Eger og Hongsund, Sandsværd, Lier, Skouger i Jarlsberg, og Holmestrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Adskilligt. Den 28de Septbr. ankom den fra Toulon afseilede franske Expedition til Bugia i Africa og næste Morgen, begyndte Landgangen, der var forbunden med store Vanskeligheder. Beduinerne havde opkastet et stærkt Batteri, som dog Jlden fra Krigskibene inden 20 Minutters Forløb bragte til Taushed. Søsoldaterne toge levende Deel i Kampen, som fortsattes i tre Dage med største Forbittrelse. Den commanderende General, Trezel, fik en Kugle i Benet, men forlod alligevel ikke Valpladsen. J Bugia selv fandtes kun en Snees Qvinder og nogle Oldinge. Saasnart Franskmændene havde taget Staden i Besiddelse, gjorde en Hob af over 4000 Beduiner et fortvivlet Forsøg paa at erobre den tilbage. men maatte med et Tab af omtrent 2000 Md. trække sig tilbage; de Franskes Tab var ogsaa betydeligt, og anslaaes til 100 Dræbte og 300 Saarede. Den franske Besætning vil imidlertid blive forøget, for at sikkre Staden imod gjentagne Angreb af de Jndfødte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Efter 4 Aars Fraværelse paa en Opdagelsesreise i de nordlige Polar-Egne, er den engelske Capitain Ros uformodentlig vendt tilbage paa en Grønlandsfarer med alle sine Ledsagere, paa 3 nær, som ere døde. Saavel i Hull som i London modtoges han med Enthussiame og nød den 20de October den Ære, at spise ved det kongelige Taffel i Windsor. Hans Opdagelser ere at største Vigtighed. Han er trængt 200 Mile frem i det Jndre af Eskimoernes Land, og har opdaget den magnetiske Pol paa 700 30 nordlig Bredde og 96 vestlig Længde. Han plantede her det brittiske Flag og tog i Kongens Navn Landet i Besiddelse; det er større end Storbrittanien, og blev kaldet Boothia, efter Felix Booth, Sheriff i London i 1829, som hialp Cavitain Ross saa virksom til hans Expedition. Omtrent i 69 Længde skiller en smal Landtunge paa 15 Mile begge Have fra hinanden, og det er afgjort, at der ingen Passagives sydlig for North-Sommerset, men at Landet hænge sammen med Halvøen Melville. J bemeldte Landtunger en Sø, der er 9 Mile bred, saa at egentlig begge Have kun adskilles ved en Landstrækning af 6 Mile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
For Øvrigt har Capitainen paa sin Reise gjennemgaaet mange Farer og Besværligheder. Sit Dampskib har han maattet efterlade blandt Jismasserne, fordi han ikke kunde faae det flot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Jndenlandsk. Den 2den October har Boghandler L. B. Thiese. i Kjøbenhavn erholdt Eneret til i fem Aar at udgive Kjøbenhavns Veiviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Guldsmed Smith i Aalborg har erholdt allernaadigst Tilladelse til at anlægge og drive et Jern- og MetalStøberi, til Støbning af Fabrik=Redskaber, Maskiner, Valtser &c. Det Tab, Hovedstaden leed ved at miste det fortræffelige Maskinværksted, som Mechanicus Schiøtt for faa Aar siden der etablerede, vil rimeligviis nu blive oprettet, i det en ung Mand, Mechanicus Hans Ca persen, Søn af den drivtige Ankersmed Caspersen efter at have i 7 Aar erhvervet sig Kundskaber og Færdigheder i en af Englands største Maskinfabriker i Neu castle, agter at optræde som Mechanicus i Kjøbenhavn, i Forbindelse med hans Fader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Endskjøndt vor Marine, som bekjendt, nu har naaet sit bestemte Antal af 6 Linieskibe, vil der, efter Forlydende, dog blive bygget eet endnu, da "Phonixe, der er sammensat af Materialierne af det ældre Skib, for Englænderne 1807 ødelagte paa Holmen, allerede et for gammelt. Efter Forlydende skal Linieskibet "Dronning Marial, paa 84 Kanoner, næste Sommer udgaa med Cadetterne. Et saaledes fuldkommen udrustet Linieskib paa 84 Kanoner koster circa 1 Million Rbdlr. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
(Hamb. N. Zeit.)J Skanderborg Avis læses i et indsendt Stykke følgende Anke, der destoværre høres fra flere Steder og over flere Drenge end Lærredrenge: "Det er uhørt, som Kaadhed blandt Lærredrenge tiltager i vore oplyste Tider, da de, som om Aftenen gaae i deres lovlige Ærinde, eller de, som om Aftenen gjøre sig en Spadsereteur paa Gaden, ei kan dette uden at blive insulteret paa en haanende Maade af Læredrenge, som komme ud af Værtshuse, eller har Lyst til at gjøre Løier paa Gaden. Jndsenderen heraf troede: at enhver Haandværksmand kunde have noget til sine Lærlinger at bestille hjemme, i Stedet for at lade dem gaae i Værtshuse, hvor de tabe al Moralitet. Det var at ønske, at sligt Uvæsen maatte paa en Maade blive hæmmet!" Beboerne i Falling, Aalstrup og Amstrup Byer takke i Aarhuus Avis Hendes Naade Grevinde von Reventlow til Aakiær, fordi hun har prydet Falling Kirke, som Bønderne dog selv eie, med et kostbart, af hende selv broderet Alterklæde, samt ladet Alteret forsyne med store Voxlys til Brug ved Bryllupper og Communion. Som Man hører, skal Tyven, der stial Conferentsraad Hansens Penge, som denne havde hensat i et Værelse i det ny Slot, have nedgravet en Deel deraf paa Nørrefælled, hvor Man virkelig skal have fundet dem efter hans Paaviisning. En Deel Personer skulle, efter Forlydende, være indviklede i denne Tyvehistorie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Efter hvad Man allerede har erfaret om indtrufne Søskader i Stormatten til den 2den ds. er paa Ringkjøbing Amts Kyst indstrandet syv Skibe, 4 Fanøboere og et uden Skibsfolk, alle med Trælast, en baglastet engelsk Brig med 10 Mands Besætning, og et svensk Skib, ladet med Tvist. Naar undtages det uden Folk ilanddrevne Skib, skal Besætningen paa de øvrige være bjerget paa to Mand nær. Sønden Nymindegab, i Ribe Amt, skal ligeledes være indstrandet et Skib med Træladning. – Fra Thisted Amt haves Efterretning om 3 Skibes Stranding, nemlig: paa Rotboll StrandSmakskibet "Margrethe Geziene", Capit. J. J. Wever, af Veendam, kommende fra Kragers og bestemt til Delfzyl, paa Harboore Strand Jagten Haabet, Skip ver Thygesen, af Sønderbo, fra Lillesand bestemt til Ribe, og en dansk Jagt, hvis Mandskab formodes at være omkommet i Bølgerne. Samtlige Skibe ere Vrag; deres Ladning bestod af Trælast, som, tilligemed Vragene, ventedes bjerget. Mandskabet paa "Margrethe og Haabet er reddet, med Undtagelse af Skipper Thygesen, som druknede ved Jndstrandingen. – Det er mærkeligt, at medens Stormen paa de fleste Steder saavel i Sønder som Nørre-Jydland har foranlediget ualmindeligt Høivand eller Oversvømmelser, havde den i Havnen ved Apenrade en saa lav Vandstand til Følge, som Man der i de sidste 15 Aar ikke har bemærket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Mariebo. Fra den 4de til den 14de dennes ere til Hr. Districtslæge Wilhelm anmeldte som angrebne. af de formildede Kopper: i Vaabensted Sogn 5 og i Thoreby Sogn 7, i Alt 12, hvoraf 5 helbredede. Hvorledes det staaer sig i Vesterulslev, vides ikke, da de derværende Syge behandles af Hr. Cand. med. Aarestrup fra Nysted, fra hvem ingen Efterretning er indløben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Ledige Embeder. under det danske Cancelli. Et Copiistembede i den kongel. Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets Skifteskriver-Contoir. – Tjæreby Sognekald i Sjælland, 301 Rbd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Under Generalpostdirectionen: Postmester embedet i Kiel. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed af 10,000 Rbd. i 4 Proc. rentebærende kgl. Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Postmester Embedet i Helsingøer. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed af 6,000 Rbd. i 4 Proc. rentebærende kongel. Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Tanker. ved velagtede Gaardmand Morten Hansens Grav i Brandersløv. Du er død, Du ædle, retskafne og redelige Mand! hvem enhver Retsindig, uden at flatere Dit Minde, uden at yde Dig nogensomhelst ufortjent Roes, bør tillægge det hæderlige Navn: en sjælden Bonde. Du er død, og mangen en lønlig Taare rinder ved Din Grav; thi Du aftørrede mangt et vaadt Øie ved Din veldædige Hjælp, naar Nøden haardt trængte Enker og Faderløse. Du er død og borte, men Dit Minde svinder i det mindste aldrig af deres Hjerter, som med Taknemlighedens Baand ere bundne til Dig. Hvil da født, Du gamle, redelige Mand, Gid Din Sjæl maa i Evighedens uforkrænkelige Land nyde den Glæde, som herneden ønskes Dig af en taknemlig Ven, og som disse Linier ere for svage til at tolke! Nakskov, den 13de Novbr. 1833. C. F.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Bekjendtgjørelser. Det bekjendtgjøres herved for Subscribenterne paa Lolland og Falster af Selskabet til Hesteavlens Fremme, at Central-Administrationen har tilstillet Committeen, til speciel Anvendelse for Aaret 1833 her paa Øerne, 760 Rbd. r. S., og at Man for denne Sum har betinget sig: 15 Bedækninger ved Fuldblodshingsten Cigar, som tilhører det classenske Fideicommis; 14 Bedækninger ved Fuldblodshingsten Claudesley, som tilhører Kammerherre, Grev Reventlow til Pederstrup, og 17 Bedækninger ved den forædlede Hingst Gaberlunzi, som tilhører Baron Rosenørn-Lehn til Guldborgland, samt har indkjøbt en 2 1/2 Aars Halv blods-Hoppe, faldet efter Fuldblods=Hingsten Goliath af det angustenborgske Stutteri ved en Landhoppe; der, paa samme Maade som det skeete for i Fjor, ved Lodtrækning ville blive fordeelte blandt Subscribenterne. Disse indbydes derfor herved til i denne Hensigt at møde eller lade møde for sig ved en Forsamling, som afholdes i Saxkjøbing Onsdagen d. 27 ds., Kl. 11, paa Gjæstgiverstedet i Mad. Carlsdorffs Gaard, ved hvilken Leilighed ogsaa Bestemmelser i Henseende til Valget af en ny Committee ville blive tagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Subscribenternes Antal er i Aar her paa Øerne 50, som have tegnet sig for 75 No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Den lollandsk falsterske Committee af Selskabet for Hasteavlens Fremme, den 15de Novbr. 1833.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Efter Jndrykkelsen i Mariboe Avis af Toldbetient Mørck, erklærer jeg at have laant en gammel blaae Kalmuks Frakke, som jeg fra Nyekiøbing vilde have i Øieblikket sendt ham, men da jeg ei under 2 Rbdlr. kunde pr. Expresse have faaet den til Eieren svarede min Vert Vertshuusholder Peter Mogensen da han havde Familie i Rødbye vilde han besørge den for at svare disse Omkostninger, desuden hvad flere har dømt at jeg har gaaet i Kalmuks Frakke maa jeg bemærke at min nye var grøn som Politibetjent Philipsen havde den Godhed at bringe med fra Saxkiøbing og tilstaaer der at være forfærdiget og betalt, altsaa haaber jeg da nu Toldbetient Mørck som søger at Chicanere et Menneskes Ære anseer jeg som et lavtænkende Menneske. Brown. Nyekiøbing den 12te Novbr. 1833. Kammerjæger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Skuespil i Nykjøbing. Onsdagen den 20de Novbr. opføres (til Benefice for Hr. Lange): "Røvercapitainen, eller: Jeg tager aldrig feille Lystspil i 1 Act, og "De Danske i Paris", Vandeville i 2 Acter af Heiberg; til Slutning: En Epilog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Fredagen den 22de Novbr. opføres: "Familien, Rignebourg, Drama i 1 Act af Scribe, og "Fornuftgivtermaalet, Skuespil i 3 Acter. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
J Følge Anmeldelse for Stiftamtet er ved Lollands Sønderstrand, imellem Gaardmændene Hans Larsens og Peder Johansens Jorder i Vesternæs, den 3die d. M. opbjerget en der opdreven Baad uden Aarer eller Roer, udvendig malet hvid i Vandgangen, foroven sort med en rød Liste, og indvendig hvid i Bunden og grøn foroven. Den er ikke forsynet med noget Navn eller andet Mærke og er indrettet til 3 Aarer paa hver Side. Den ene Side, som har ligget ned imod Grnus og Steen i Strandkanten, er beskadiget. Eieren til denne Baad indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, sin Ret til samme inden Aar og Dag for mig at anmelde og beviisliggjøre Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing, den 13de Novbr. 1833. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-15
Da Aftægtsmand Mikkel Nielsen Kroemands Stervboe i Væggerløse er taget under Skifterettens Behandling, og Oplysning mangler og flere af hans Arvinger og disses Opholdsteder, saa bliver herved, ifølge Forordningen af 5te Juli 1822 s. 2, forbemeldte af døde Mikkel Nielsen Kroemands Arvinger efter Loven indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, for at beviisliggjøre og varetage deres Arveret. Falsters Birk, den 4de Novbr. 1833. C. G. Krüger.