Berlingske Tidende, 1829-04-13
udsigt over Aviserne. Da der ikke var ankommet senere directe Poster fra London til Hamborg, end fra 3die dennes, kunne vi ikke meddele vore Læsere i Udfaldet af Debatterne i Overhuset i Anledning af Emancipationsbillens anden Læsning, der paa en Maade vil være det afgjørende Moment i denne vigtige Sag. Jmidlertid sees af de i Har lemmer Courant af 7de April optagne Efterretninger fra London, i der ere daterede af 4de, at Debatterne endnu ikke vare sluttede den 3die April, og at de skulde fortsættes den næste Dag. Flere geistlige Pairs og iblandt Andre Erkebiskoppen af York og Biskoppen af Durham havde talt imod Emancipationen, men der bemærkedes saavel i deres, som i flere af Modstandernes Foredrag mindre Bitterhed og mindre ubetinget Misbilligelse, end i de foregaaende Taleres. Lorderne Eldon og Plunket havde endnu ikke talt den 3die April, og det syntes, at Modpartiet havde bestemt at ville bruge disse Emancipationens ivrigste Modstandere som Reservetropper. Ved Mangelen af sildigere engelske Efterretninger troe vi, at det vil interessere vore Læsere, af the morning herald for 2den April at erholde en, som Bladet selv siger, dog kun halv officiel Oversigt over Partierne i Overhuset; derefter vilde der stemme for den 2den Læsning 219 Stemmer, og imod den 126, Majoriteten vilde altsaa være 93, med Undtagelse af de Mindreaarige, de katholske Pairs og de Fraværende, hvis Fuldmagter ikke have været at erholde. Efter denne Oversigt ville alle kongelige Prindser enten personlig eller ved Fuldmagt stemme for den anden Læsning, med Undtagelse af Hertugen af Cumberland. Alle Erkebiskopper ville stemme imod den, og af Biskopperne ikkun 10 for den. Hertugen af Northumberland vil ved Fuldmagt stemme for den, hvorimod hans Svigerfader Grev Powis hører til Modpartiet. Den samme Uovereensstemmelse i Anskuelsen vil vise sig i flere Familier. Antallet paa de Mindreaarige og dem, som ikke have taget Sæde i Parlementet, vil beløbe sig til 20. J Paris fortsattes Debatterne over Departementsloven, som vedblev at fængsle den almindelige Opmærksomhed. Hidtil havde kun faa Tallere med Undtagelse af Indenrigsministeren talt til Forsvar for Udkastet. Jmidlertid synes det, som om et af Hr. Dupont de l Eure foreslaaet Amendement vil blive et Forenings punct; thi herefter vil Scalen for de meest Beskattede vedblive at være Grundlaget for Valgrettigheden, men saa udvidet at alle de, som betale 300 Fr., deri ville blive indbefattede, og kun med den Restriction, at i intet Tilfælde flere end 2000 Vælgere kunne komme til at stemme i et Departement. Paa denne Maade undgaaer Ministeriet Uleiligheden af de talrige Valg, der ellers ville finde Sted i Hovedstaden og de større Stæder, og Oppositionen faaer inddrømmet, hvad den i Særdeleshed har ønsket, at Qvalificationen til at vælge Departementsraaderne ikke vil være større, end til at vælge Deputerede. Ved Slutningen af Mødet den 3die April forlangte flere Deputerede, at den almindelige Discusion skulde ansees for sluttet, men det lykkedes Hr. B. Constant at sætte det igjennem, at dens Fortsættelse blev bestemt til den 6te April. Admiral de Rignyvar ankommen til Paris, og til Belønning for sin Tjeneste i ophøiet i Grevestanden. Den 3die April afgik en Coureer til Neapel, og Rygtet talte om, at den bringer Instructioner til den franske Befuldmægtigede, hvorefter denne i Forbindelse med den engelske Gesandt vil holde Conferencer med tyrkiske Befuldmægtigede enten paa Tenedos, eller Prindse=Øerne, ligeover for Constantinopel, eller i Gallipoli ved Dardanellerne. Forventningen i Paris var endnu spændt paa den definitive Besættelse af Grev de la Ferronays Post.