JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-03-22
Gode Kaage-Erter er tilkiøbs for 1 Rdlr. Skpn. hos Mad. Sadolin i St. Mogens Gade. Concipisten af det mig den 18de Marts tilsendte anonyme Brev, meldes efter Begiering giennem dette Blad, at hans Skrivelse er mig tilhændekommet, Svar derpaa, kan afhentes förstkommende Torsdag under den opgivne Adresse, paa det forlangte Sted. Rydhauge den 22de Marts 1802. I. H. Voss, Candidat i Theologien. At de, i det ene Stude=Huus her paa Gaarden til Salg opsatte 50 Stkr. Stude, dette Vinter ere staldede, og at samme, skiønt Rygtet har sagt, at de for nogle Dage siden skulde være solgte, endnu ere usolgte, bliver herved bekiendtgjort til Efterretning for Deberrer Handlende, som ved Eftersyn vil finde Varene fede og gode. Halkiærd. 13de Marts 1802. Christen Friiss.
Viborger Samler, 1802-03-22
Et honet Fruentimmer søger Condition til Majdag som Huus=Jomfrue i en Kjøbstæd eller og som Huusholder paa en Herregaard. Anviisning gives fra AvisExpeditionen.
Viborger Samler, 1802-03-22
Subskriptionsplan. Af hvor stor Nytte det ville være til Agerdyrkningens og Vindskibelighedens Fremme, om der havdes en nøiagtig Beskrivelse over enhver Provindses physiske og oeconomiske Forfatning, samt de deri forekommende Mangler og Fuldkommenheder, der enten burde afhielpes eller efterlignes, indsees vist af enhver. Thyland er maaske een af de Provindser, der formedelst sin afsides Beliggenhed minst er bekiendt, og dog har adskilligt særeget, der kunde give det Jnteresse, saavel for den, det ikke vil være uvidende om sit eget Fædreneland, som for den, der veed at benytte sig af andres Erfaringer i Landvæsenet, eller har Kraft til at komme andre til Hielp til større Fuldkommenhed. J det Haab, derved at være til nogen Nytte, har undertegnede, i de Aar han har opholdt sig i Thye, med muligste Flid samlet og i Korthed forfattet et Forsøg til en physisk, oeconomisk Beskrivelse over Thveland, som med det allerførste vil udkomme. Bogens Størrelse vil blive omtrent 14 til 16 Ark, under følgende Afdelinger: 1. Landets Beliggenhed, Størrelse og Folkemængde. 2. Clima. 3. Folkets Levemaade og Kultur. 4. Vindskibelighed. 5. Handel og Skibsfart. 6. Fiskerie. 7. Landdpr. 8. Jordbundens Beskaffenhed. 9. Planter. 10. Brændsel. 11. Haugevæsen. 12. Agerdyrkning. 13. Giødning. 14. Qvægavl. 15. Thyboe=Oste. 16. Bygning og Jndhegning. 17. Parcellering. 18. Oltidens Mindemærker. 19. Beskrivelse over hvert Sogn i Særdeleshed. 20.
Viborger Samler, 1802-03-22
Thybonitiske Ord og Talemaader. For Subskribenterne vil Prisen blive omtrent 3 s. Arket paa Tryk og 4 s. paa Skrivpapit. Paa 100 Exemplarer gives det 11te frit. Ved at formere Kiøbernes Antal, vil enhver tillige bidrage til et nyttigt Foretagendes Understøttelse, da den halve Fordeel skal tilhøre det af Forfatteren oprettede Enke-Understøttelses Selskab for Degne og Skoleholdere i Thisted Amt. Skjoldborg Præstegaard den 16de Marts 1802. Knud Aagaard, Sognepræst til Skjoldborg og Kallerup Menigheder.
Viborger Samler, 1802-03-22
Til Creditorernes Efterretning bekiendtgiøres, at 30te Dagen efter Frants Møller Degn i Haderup, hans ved Døden afgl. Hustrue Christiana Listo, indfalder Mandagen d. 22de Marts førstkommende, da SkifteRetten møder i Haderup Degnebolig Kl. 10 Slet Formiddag. Sahl Præstegaard d. 27 Febr. 1802. Chr. Friisenberg.
Viborger Samler, 1802-03-22
Endvidere bekiendtgiøres, at Hr. Christopher Mulvad, forrige Sognepræst for Eising og HandbergMeenigheder, er ved Døden afgangen Tirsdagen d. 23de Febr. d. A., og Boet taget under lovlig Forsegling og Registering, samme hans Dødsdag, hvorefter Creditorerne indkaldes at møde i Stervboet 30te Dagen d. 25 Marts Kl. 10 Slet Formiddag ved Boets Aabning. Sahl Præstegaard d. 27de Febr. 1802. Chr. Friisenberg.
Viborger Samler, 1802-03-22
P. M. Mandagen den 5te April ) førstkommende Kl. 10 lader Enke=Provstinde Finderup i Wammen Præstegaard anstille offentlig Auction over hendes tilhørende Ind= og Udboe, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern tøj, Senge med Sengeklæder, Lintøj, den sal. Mands efterladte Bogsamling, Creature i Gaarden, Vogne, Vogne samt Gaardsredskaber m. m. som alt efter de oplæste Auctions=Conditioner bliver opraabt og til den Høistbydende bortsolgt. Thi vilde de Lysthavende, behage paa bemt. Dag Tiid og Sted at indfinde sig. Viborg d. 13de Marts 1802. Astrup. 1) Auctionsdagen er saaledes forandret fra d. 7de som i sidste Samler bekiendtgjortes, til d. 5te April. Rød og hvid hollandsk Klæverfrøe er endnu at bekomme hos N. Giørup.
Viborger Samler, 1802-03-22
Prædiken til Aftensang paa Nytaarsdag 1802 af H. Haar, resid. Kapellan i Grenaae, 8 s.
Viborger Samler, 1802-03-22
Statskalenderen for 1802 s. 1 Rdlr. og mere efter Bindets Beskaffenhed. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1802-03-29
No. 13.
Viborger Samler, 1802-03-29
Paris d. 11te Marts. Efterretningen om de engelske Sørnstninger have her spændt alles Opmærksomhed, dog indeholder Monitøren intet derom. Forresten har man denne Postdag ingen politiske Nyheder, for hvis Ægthed man kand borge.
Viborger Samler, 1802-03-29
Den oraniske Arveprinds, bærer den preusiske Generals Uniform og indbydes saavel til Bonapartes som andre Fornemmes Tafler.
Viborger Samler, 1802-03-29
Blandt de nys valgte Tribuner ere: Lucien Bonaparte, sidst Ambassadør i Spanien og Exdirecter, Carnot. Laharpe har nu faaet Tilladelse at opholde sig Mile herfra. Borger Campenon, som havde Opsynet med Skuespillene, er afskediget, ikke i Naade. Madame de Montesson er ikke forviist, som man før har sagt; hun gav nylig et stort Ball, især for Konsulens Familie.
Viborger Samler, 1802-03-29
Præfecten Verninge i Lyon har udgivet en Beskrivelse over Rhonedepartementet, hvoraf man seer, at Lyon i Aaret 1788 havde 9335 Væverstole i Gang paa sine Silkefabriker, der blev betient af 58500 Arbeidere. Af det fabrikerede kunne Paris forbruge det Halve, de franske Provindser en Fierdedeel og en Fjerdedeel gik udenlands. Nu ere derimod kun 7000 Væverstole i Gang.
Viborger Samler, 1802-03-29
Konsulerne have befalet: at National Jnstitutet skal udgive en Forklaring over Videnskabernes og Konsternes Fremskridt fra 1789 til 23de Septembr. 1801 og siden aarlig een saadan.
Viborger Samler, 1802-03-29
Fra Domingo veed man intet; men venter daglig at faae Efterretninger derfra. For dens Rolighed frygter man ikke; thi man venter, om end ToussaintsDød skulde være virkelig, med den oversendte frygtelige Magt, bedre end han, at kunne forene de stridende Partier.
Viborger Samler, 1802-03-29
Da General Murat indsatte Vicepræsident Melzii i Mayland, forærede han ham en prægtig Sabel og et Par Pistoler af Versaille Fabriken. Melzii er slet ingen Beskytter af Adelstitler, som man i eet af vore Blade anmærker for dem, som her glæde sig ved at nævnes Baroner, Riddere og Markier. Bern den 7 Marts. Nu er da Senatet færdig med den ny Konstitution for Helvetien. 10 Senatorer have protesteret imod den. En Bonde som man paa Gaden tilbød et Aftryk af den for et Par Skilling, tog en heel Nævefuld Penge frem, og sag de: "ak jeg giver gjerne alle mine Penge for den, naar den bare maae blive den sidste vi faae." 50 Deputerede fra Walliserlandet have mødt for Senatet efter Fuldmagt fra de 74 Menigheder der, og mundtlig protesteret imod Landets Besættelse af franske Tropper og adskillige Embedsmænds Afsættelse. Den øverste Landdamman billigede deres Forlangende og forsikrede dem om den franske Regierings Retfærdighed og lovede at understøtte deres Begiering. London d. 12te og 16de Marts. De krigerske Rygter og Udsigter have pludselig forandret sig til et levende Haab paa Definitivfredens hastige Slutning. Selv Minesterialbladet Times siger, at een af Hoffet her antaget Concept til den, er sendt til Amiens, og at Cornvallis har faaet Jnstrux om at undertegne den. Kourerer og Statsbud gaae og komme uafladelig imellem Amiens og dette. Lord St. Vincent, som drev saameget paa Rustningerne er, ved en Koureer hentet hertil. Vel vedblive Skibs rustningerne; men dog ere kuns de 6 Linieskibe fra Torbay afseilede, som først bleve udrustede og en Gesvintseiler indhentede dem desuden i Kanalen og leverede dem ny Forholdsordre. Disse 6 Skibe skal være bestemte til Jamaica. Lord Nelson er den 14 d. M. kommen til Portsmouth under Kimen af Stadens Klokker og det hedder, baade at han skal have Overkommanden over hele Flaaden i Vestindien, saa og, at han allene skal kommandere i Middelhavet, hvor man paastaaer vi og skulle have en betydelig Sømagt (ventelig for at understøtte Paastanden om Malthas Overherredømme, som vort Hof siges at giøre, fordi Bonaparte er bleven Præsident for den italienske Republik, og fordi den Magt der hersker i det nordlige Jtalien, efter vor Formening behersker det sydlige med) Saavidt man af Omstændighederne dømt mer, have Rustningerne til Grund at sikre os vore Handelsfordele saavel i Europa som Ost og Vestindien.
Viborger Samler, 1802-03-29
Den besynderlige Strenghed, hvormed vore Vahre, forhindres Jndførsel i Frankrig, Holland og Spanien; Frankrigs Yttring om, at man ingen Handels traktat havde i Sinde at slutte med os og dens Omhu for at skaffe sine Vahre det forhen havte Fortrin i Tyrkiet, hvor franske Vahre kun give 2 proCent Told, imens alle andre Nationer maae give 5, alt dette tilsammentaget anseer man for Regieringens Bevæggrunde til med Eftertryk at bevirke Freden sluttet og Grunden lagt til een os tienlig Handels traktat med Frankrig.
Viborger Samler, 1802-03-29
I Underhuset ere de forlangte Penge til 2 Maaneders Sold for Armeen, bevilgede. Efterat Minister Addington havde forsikret, at Ministrene alvorlig ønskede Fred, efter de i Præliminærerne indeholdte Bestemmelser, og arbeidede til dette Maal; men dog ikke heller vare ubetænkte paa saadanne Tilfælde, der igien kunde lade Krigen udbryde, sagde Hr. Jones "Saameget jeg endog beundrer Bonapartes skrækkelige Talenter, saa ville jeg dog, om jeg var Minister, paastaae, at han skulde bestemmeenvis Dag til Fredens Undertegnelse: Jeg vilde som Mand og som Engellænder sige til ham saa vidt skal du gaae og ikke videre.
Viborger Samler, 1802-03-29
J saadanne kraftige Forholdsregler bør Underhuset. altid understøtte Ministrene. De fortiene vor Tak for hvert Skib de udruste, og gierne giver jeg Skiorten af Kroppen dertil.
Viborger Samler, 1802-03-29
J Overhuset talte Grev Carlisle og Frankrigs Tilvext i Magt, siden Præliminærernes Slutning, deels ved den italienske Republik, deels ved Guiana, som Portugal havde afstaaet, og deels ved Rygtet om, at Spanien skulde hemmelig have lovet Frankrig Øst- og Vestflorida og fri Handel paa Amazonfloden. Han kaldte Frankrig en Kiæmpe, hvis Hoved rakde til Skyerne og hvis Arme strakde sig til Østen og Vesten, dog sagde han tillige: "Jeg hører, at Definitivfreden, ved vore Ministres kraftfulde Sprog, næsten er færdigat blive sluttet.
Viborger Samler, 1802-03-29
Man har her Efterretninger fra Jamaica angaaende Domingo. Toussaints Mord er der intet om; han var den 15de Januar i Færd med at omreise Øen og havde udstædt en Proclamation, hvori han formaner alle Negerne til at være paa deres Post, han siger deri "Jeg hører, at sletsindede Mennesker udsprede det Rygte, at Frankrig har udsendt en frygtelig Magt, for at ødelægge mig og mine Officerer og indføre Slaveriet her paa Øen. Jeg kand ikke troe det, da jeg og mine Folk stedse have fægtet for Domingos Vel - - Skal jeg døe, saa vil jeg døe som Soldat med Ære - Jeg frygter ikke for nogen.
Viborger Samler, 1802-03-29
Saasnart den engelske Gouvernør Lord Nugentpaa Jamaika fik Efterretning om Præliminærernes Undertegnelse i Europa, afbrød han strax Underhandlingen med Touissairt, for ej at give den franske Regiering Aarsag til Misnøje. Toussaint tog det ilde op og beskyldte Englænderne for, at de ligesaavel som de Franske, stræbde efter at ødelægge ham. Mendog tilstod han de engelske Skibe sin Beskyttelse.
Viborger Samler, 1802-03-29
Den engelske Resident blev og i Cap Francois til d. 10 Januar, men da Lord Nugent fik at vide, at Toussaint ville sætte sig imod de franske, forbød han de engelske Skibe ald Handel paa Domingo og kaldte Residenten derfra.
Viborger Samler, 1802-03-29
Fra Ostindien have vi nylig faaet den 14de Ladning Risengryn hiem. Der er med disse Skibe hiembragt en uhyre Mængde af næsten 100000 Sække.
Viborger Samler, 1802-03-29
Paris d. 12te og 15de Marts. De engelske Krigsrustninger foraarsage her ikke nogen Frygt for at Fredsværket skal standses. Monitøren indeholder desangaaedde følgende officielle Efterretning?" J de sidste 10 Dage forkynde alle engelske Blade Krig, Deres Hierter flyde over af Galde, de fortælle: at Førstekonsulen ikke vil have Fred!! Jmidlertid er man for mere end 14 Dage siden, ifald man ellers vil troe troværdige Personer, i Amiens enig over alle Fredsartiklerne. Man har endog afgjort Tractatens Form, og der ventes endnu blot den sidste Coureer fra London, saa er den undertegnet. Hvad betyde da disse urolige Hoveders Smørerier, – Naar Publikum faaer at vide de nærmere Omstændigheder ved Kongressen, saa vil den engelske Nation, i Følge sine rig tige og liberale Grundsætninger, finde Førstekonsulen værdig til deres forøgede Agtelse og indsee: at det ikke har beroet paa ham, at Freden ikke er bleven ærefuld, evig og snart sluttet. Endelig have vi faaet officielle Beretninger fra Bresterflaaden. Den er, efter 52 Dages lykkelig Fart, der ikke har kostet een Mand Livet, kommen til Domingo den 2den Februar. Hovedstaden Cap Francois og hele den nordre Slette er besat af de franske Tropper. Toussaint har ladet sine Negere giøre Modstand, og man har maattet bruge Magten imod dem. General Leclere beretter derom under 10de Februar følgende "Eskadrerne fra Brest, Orient og Rochefort samledes den 30te Januar ved Cap Samana. Den 2den Februar styrede Admiral Latouche med Troppedivisionen under General Boudet til Port Republicain, den 3die Februar seilede Rochambeaus Division til Fortet Liberte med Søe kaptain Magon. Han landede den 4de. Neppe vare 5 til 600 Mand udskibede og opstillede, førend en heel Sværm bevæbnede Negere styrtede imod dem og raabde: vi vil ingen Hvide have; men de bleve snart jagne paa Flugt; man forfulgte dem til Forterne Anse og la Bouqve og erobrede ogsaa disse efter en levende Modstand. Fra Fortet Liberte skiød man paa vore Skibe, men Kapitain Magon lagde desuagtet ind paa Rheden, vore Tropper sloge de Sorte paa Flugten og erobrede Fortet. Der fandt vi 150 Kanoner og Toussaints skriftlige Ordre om, at bore vore Skibe i Grund og forsvare det til det yderste. Libertes Jndtagelse kostede os 14 Døde og 40 Saarede. Den 4de landede Leclere med Admiral Willaret med Hovedkorpset ved Fortet Picolet.
Viborger Samler, 1802-03-29
De 2 Fregatter, som bragte Bonapartes Proclamation ind til Landet, fyrede man paa, og General St. Christoph lod mig (Leclere) vide, at hvis jeg ikke holdt mig stille til en Coureer kom tilbage, som han havde sendt til Toussaint, ville han lade fyre paa min Flaade, stikke Hovedstaden Cap Francois i Brand og myrde de Hvide, der kom og en Deputation fra Øvrigheden i Cap, som bad mig skaane Jndvaanerne; men jeg kunde forstaae af det Sprog de førte, at de havde i Sinde at værge sig og søgte kun at vinde Tid. Jeg saae da, at vore Vaaben maatte giøre Udslaget. Jeg skiulte derfor min Bevægelse for Fienden og ville sætte Tropperne i Land nogle Mile fra Cap. Jeg landede om Eftermiddagen i Havnen ved Margot og Tropperne styrtede i Land, uagtet Jlden af de fiendtlige Batterier. General Christoph stod en halv Miil derfra, General Hard gik mod ham og fandt alt Negerne isærd med at brænde Plantasierne af. Jmidlertid kom og General Humbert i Land med sine Folk. Jeg marscherede mod Cap med Avantgarden, og da jeg kom den nær, havde Negerne, efter Christophs Ordre, allerede sat Jld paa Staden. Vi slukkede Jlden og jeg udnævnte den brave Neger Telle maque til Maire i Cap. Allerede ere endeel af Jndvaanerne komne tilbage, 1200 Negere har jeg fordeelt i Regimenter, og uagtet Toussaints afskyelige Opførsel, har jeg dog baade sendt ham sine Sønner og Bonapartes Brev og ladet ham vide, at jeg, endskiøndt det stred mod min Fuldmagt, dog endnu ville tage imod hans Underkastelse. Jeg har her i Cap funden Proviant, Flinter, Kanoner og Krudt i Mængde. Det er leveret fra Amerika, om 5 Dage marscherer jeg mod Toussaint. Hvor han er, og hvad han tager sig for, veed jeg ikke. Ere hans Skatte, som Rygtet gaaer, i Gonaivis, saa venter jeg at være der d. 15de og giøre en hastig Ende paa Krigen. Hans Skatmester Banel har jeg fanget; han skal være meget riig. Toussaint har rustet sig i 1 Maaned, før om 3 Maaneder havde han er ventet os. Hans virkelige Magt er 12000 Mand Jnfanteri og 1500 Rytteri.
Viborger Samler, 1802-03-29
Den Preusiske og keiserlige Minister have paa deres Hoffers Vegne ønsket Bonaparte til Lykke med Jndretningen af den italienske Republik. Keiseren vil og sende Ministre til den italienske, bataviske og helvetiske Republik. Den russiske Keiser har nu udvalgt Grev Markof til Minister her, og lader til at være fornøjet med General Hedouville, som herfra sendes ham.
Viborger Samler, 1802-03-29
Blandede Efterretninger. Den russiske Keiser, der har udmærket sin Regiering ved adskillige ønskelige Anordninger, har nu og aldeles ophævet Censuren og indført Trykkefriheden i Rusland.
Viborger Samler, 1802-03-29
Pave Pius den 6tes Liig kom til Rom d. 17 Febr., blev modtaget med Kanonskud, omklædt i pavelig Dragt og modtaget i Vaticanskirken af 31 Kardinaler. Paven bivaanede Liigtalen og gav almindelig Aflad.
Viborger Samler, 1802-03-29
Nu ere alle franske Tropper udskibede fra Neapel for at reise hjem. Kongen med sit hele Hof kommer dertil i Maj fra Sicilien og til samme Tid ventes og Dronningen tilbage fra Wien.
Viborger Samler, 1802-03-29
J Coblenz har man nylig taget Hovedet fra Benzel, een af Schinderhanneses Vaabenbrødre. Han havde været arresteret i 22 Maaneder i underjordiske Fængsler. J Coblenz arbeidede han sig en 15 Alen hen under Jorden og brød ud igiennem en 2 1/2 Alen tyk Muur, og havde undvigt, dersom han er havde brækket Armen, i det han ville springe i Stads graven. En 4 Mile fra Franckfurt have nylig nogle af denne Bande røvet og mishandlet 3 Reisende. Til den ene sagde Røverne, at han kunne være stolt af at at have seet Folk af Schinderhanneses Bande. Man giorde Jagt efter dem fra de omliggende Byer; men fandt ingen.
Viborger Samler, 1802-03-29
Med April Maaneds Begyndelse anlægger nu den svenske Armee en smuk ny Uniform i Carl den Tolvtes Smag; den bliver prægtigere, end den hidtil brugelige.
Viborger Samler, 1802-03-29
Allerede i dette Aar har man i Gothenborg fir sket en temmelig Deel Sild. 200,000 Tønder ere saltede og man har kogt 3500 Tønder Tran.
Viborger Samler, 1802-03-29
De for den bataviske Republik fornødne Udgifter for det løbende Aar, ere nu offentlig bekiendtgjorte, at være 66 Millioner Gylden.
Viborger Samler, 1802-03-29
Man siger det er i Forslag, at oprette i Man land en Garde af 200 rige unge Borgere, der skulle sendes til Paris som Garde fra den italienske Republik for Konsul Bonaparte. Hvor ulydige de tyrkiske Provindser ere, kan man slutte deraf, at den ny Gouvernør i Bosnien, Curt Bassa, kommer med 30,000 Mand, for at skaffe sig Respect, da Jndbyggerne ei ville antage ham - og Pachaen af Silistrig rykker mod Belgrad med 9000 Mand; men finder de oprørske Janitskarer indenfor forskandsede - da de kuns ville tillade ham med 300 Mand at rykke ind.
Viborger Samler, 1802-03-29
Ved Hertugen af Bedfords Liigbegiengelse fra hans Slot Woburn til Kirken i Cheynes fulgte som Sørgepar 100 af hans Forpagtere med Liget foruden alle hans Huusbetiente o. fl. Kisten var overtrukken med rødt Starlagen og rigelig forsynet med Sølvplader og Sølvnagler. Paa Kirkegaarden vare over 5000 Tilskuere. Men ogsaa en Deel af Londons bedste Lommetyve vare kiørte derud i Kareter og da man bar Liget ind i Kirken, blev der ved deres Hielp en græsselig Trængsel i hvilken de ikke allene stial mange Uhre og Guldbørser fra de Følgende; men endog en Sølvplade af Liigkisten.
Viborger Samler, 1802-03-29
J Holland venter man ganske vist Fred mellem Frankrig og England, og har derfor efter de nyere Breve fra London, atter beordret Admiral Winter, at gaae til Middelhavet først i April med sin Eskadre.
Viborger Samler, 1802-03-29
Nogle maskerede Personer have nær ved Majland frataget en Koureer de Depescher, General Murat havde leveret ham til Bonaparte.
Viborger Samler, 1802-03-29
Admiral Berkeley har i det londonske Parle ment forlangt en Belønning for Doctor Jenners Opfindelse af Kokoppe-Jndpodningen.
Viborger Samler, 1802-03-29
Den engelske Sømagt angives nu for at have 133 Linieskibe, 20 mindre paa 50 Kanoner 197 Fregatter. Deraf ere 65 Linieskibe ikke udrustede. 26 Linieskibe ligge seilfærdige i Torbay.
Viborger Samler, 1802-03-29
Det svenske Skib, som Englænderne i Fjor borttoge i Østerrispers Havn i Norge, har den engelske Regiering nu tilfulde betalt Rhederne med 55000 Pd. Str.
Viborger Samler, 1802-03-29
Jndenlandske Efterretninger. Kapitain Knudsen, førende Kofardiskibet den unge Kristian fra Frederikstad i Norge, er i en svær Storm forliist paa Kysten af Tripolis d. 21 Decbr. f. A. Mandskabet er paa 2 a 3 Passagerer nær reddet. Pachaen har sendt Vagt til Stedet, for at paasee Ladningens Biergning. J samme Storm forliiste og een af Pachaens Korsarskibe og af 50 Md. Besætning reddedes kun 10. Et keiserligt tremastet Skib, nogle tunesiske og andre Smaaskibe forliiste og i Tripolis Havn.
Viborger Samler, 1802-03-29
Paa Den Thaarsing ved Fyen er Kokoppeindpodningen meget almindelig. Bønderne der have siden Novbr. Maaned lade 120, deels Børn deels voxne, indpode dem, og ere af de mange Prøver overbeviiste om, at man, naar man rigtig har havt Ko kopper, ikke faaer Børnekopperne.
Viborger Samler, 1802-03-29
Kornskibene skal ikke kunne afsætte Kornet Søndenfields i Norge til den Priis, det her koster. Man ville kun give 3 1/2 Rdlr. for Rug, 2 1/2 for Byg 1 1/2 for Havre og 4 Rdlr. for Erter.
Viborger Samler, 1802-03-29
Den trondhienske Avis anfører et sørgeligt Beviis paa Dumhed og overtroisk Sværmeri, som Læsning i Hauges Bøger skal have foranlediget. To Brødre paa Gaarden Nordoune i Holtaalen troede efter efter dennes taabelige Præk, at de vare besatte af Diævelen og ville nu uddrive den af hverandre. Den ældste Broder tog til den Ende fat paa sin yngste Broder, der omtr 20 et Aar, og afaad ham et Stykke af Næsen, det meste af hans Læber og et stort Stykke af den ene Kind, saa at alle Tænderne sidder frem, og det uden at den forgnavede satte sig derimod; nu uddrev den yngste Diævelen af den ældste ved at blotte hans Arm og stege den over Jlden, som han og standhaftig lod skee. Den yngste er bragt til Trondhiem for at kureres; men er saa ilde handlet, at han ei kan tale. Et Handelshuus i Khn siger man lader opkiøbe henimod 100000 Tder Kornvahre i østersøiske Havne.
Viborger Samler, 1802-03-29
Efter Understøttelseskommissionens Jndberetning, der udførlig er at læse i Kollegialtidenden, ere til de Faldnes Efterladte og Qvæstede d. 2 April indkommen: 252, 434 Rdlr. 66 s., hvortil endnu kommer aarlige Pensioner fra Admiralitetet 1248 Rd. og fra adskillige andre 237 Rdlr. Til Understøttelse have meldt sig i alt 740 Personer, hvoraf 205 ere Qvæstede (af disse have 146 ganske og tildeels tabt deres Arbejdsforhed) 161 Enker, 223 Børn under 16 Aar, 139 Forældre, som faldne Børn have understøttet og 12 med de faldne Forlovede.
Viborger Samler, 1802-03-29
Viborg Torvepriser, 27de Marts: Rug 22 a 24 Mk. Tden. Byg 15 a 16 Mk. Tden. Smør 14 s. Pd. Oxekiød 6 a 8 s. Pdet.
Viborger Samler, 1802-03-29
Befordringer og Afgang. Underdetdanske Cancellie: Exam. Jur. M. Overgaard forundt Bevilling som Procurator for alle Over og Underretter i Nørre-Jylland. Krigsraad og Bureau Chef ved Generalitets- og Commissariats- og Collegiet, U. J. Gløersen, besk. til virk. Justitsraaad; Cand. Juris C. J. Møller, efter aflagt Prøve, besk. til Secretair ved Protocollen i Høiesteret; Assessor i Oeconomie- og Commerce-Collegiet, C. G. Rafn, til Secretair i den, angaaende Oprettelsen af et Musæum for Naturvidenskaberne anordnede Commission, udi afgangne Professor Abildgaards Sted; L. Leth, efter Ansøgning, i Naade, og med Pension entlediget fra hans Embed som Passkriver i Kiøbenhavn; Personel-Capellan B. Sidenius confirmeret til Capellan pro Persona for Særslev Menighed i Fyen.