JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Frankerig. De i Tuillerierne paa Aarets første Dag holdte Lykønskningstaler til de Franskes Konge ere dennegang mindre interessante, deels fordi Ordføreren. for det diplomatiske Corps, den østerrigske Grev Apponyi, undgik at tale saavel om de Franskes Seiervindinger i Afrika som om de belgiske Stridigheder, deels fordi Deputeredekammerets Præsident, Hr. Dupin var bleven skræmmet af de halvofficielle Bebreidelser, som hans Hentydninger ifjor havde skaffet ham, og derfor havde erklæret, at han hellere sletikke vilde tale om Kammerets politiske Sindelag. - Hvad Grev Apponvis Tale angaaer, da maatte det naturligviis glæde Borgerkongen at det diplomatiske Corpses Ordfører omtalte, den dobbelte Formæling, der havde fundet Sted i den kongelige Families Skjød, (Hertugen af Orleans's og Prindsesse Marias) i sit Svar erklærede Ludvig Philip ogsaa, at han var meget rørt over hvad Gesandten havde sagt om disse Familie anliggender." Angaaende Udsigterne til en langvarig almindelig Fred yttrede Kongen, at jo meer Fredsaarene forlængede sig, desto meere udvikledes ogsaa Rolighedens og Sikkerhedens Velgierninger og desto meere vilde Folkene skatte Fordelen ved den vise Politik, som skaffede dem disse Nydelser. - Pairskammerets Præsident, Frankerigs Kantsler, Baron Pasquier, udhævede i sin lange og smigrende Tale først Amnestien, men af de Handlinger, som ere blivende i Kongernes Historie, derpaa Trophæerne ved Constantinehs Erobring, sluttelig Musæet i Versailles. - Ogsaa Deputeredekammerets Præsident, Hr. Dupin, omtalte Vaabendaaden i Afrika, hvor de ridderlige Officerer tilraabte Soldaterne, ikke: "fremad!" men: følger os!" Dem tilkommer - sagde Præsidenten - en Plads i hint pragtfulde Musæum, hvilket en ægte national Tanke af Deres Majestæt helligede til alle Frankerigs store Navne." Længere hen i sin Tale forsikkrede Dupin Kongen om at han kunde stole paa Kammerets Jver og af dette vilde Alt hvad Frankerigs Ære og Sikkerhed forlangte; og han endte med den frie Yttring, at det franske Folk var værdigt den Frihed, som det havde vidst at erobre sig og som det vilde forstaae at opretholde Neppe ere de offentlige Spillehuse i Paris blevne lukkede for der forkyndes Aabnelsen af hemmelige, og det lader til at Politiet vil taale dette endnu værre Onde. Tydskland. J Göttingen har Prorectoren, Professor Bergmann, tilligemed det academiske Senat i Slutningen af f. M. advaret de Studerende imod uforsigtige Forsamlinger Nytaarsnat. Studenterne anmodes om, slet ikke at opholde sig paa Gaderne: "Det Øieblik, da er rolig Forsamling, forstørret ved ubekjendte Personers Tilkommen, gaaer over til at blive en tumultuerende Hob, kan ikke beregnes af den Enkelte, altsaa heller ikke det Øieblik, da hans Frihed tabes og de strenge Forholdsregler ogsaa ramme den mindre Skyldige, hvorfor det ikke maa forglemmes, at ogsaa den rolige Tilstedeværelse i Nærheden af en larmende Mængde ikke kan frifinde for den Bebreidelse, at Man har formeret Hoben og lettet de forøvede eller forsøgte Optøier. - J Berlin subskriberes rask til Fordeel for Septemvirerne; den berømte Jurist v. Savigny har tegnet sig for 200 Rthlr. Bo
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. En meget fornuftig Mand, Hr. Edmundstone (i Skotland, der alt i 20 Aar har beskjæftiget sig med Tømmerhandel og i den Tid har anstillet en Mængde Betragtninger over Træerne, har gjort den bemærkning, at Maanen har stor Jndflydelse paa disse. Naar - siger han – et Træ bliver fældet ved Fuldmaane, spalter det sig, ret som om det var blevet kløvet ved Anvendelsen af en stor ydre Kraft. Derfor have Træer, som fældes ved Fuldmaane, forholdsmæssig ringe Værd, og fortæres i kort Tid af Orme og Møl. Denne de integrerende Deles Forraadnelse og derved bevirkede Adskillelse, formoder Hr. Edmundstone, har sin Grund i den uhyre Mængde Saft, som Træet paa den Tid indeholder. Saften stiger ved Fuldmaanen lige til Træets Top og daler i Forhold til Maanens Aftagende. Træer, der skulle anvendes til Bygningstømmer, maae derfor fældes, naar Maanen er i første eller sidste Qvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Frankerig. Engelske Dykkere have ved Kysten af Ambleteuse af det sjunkne Skib "Ledan, der blandt Andet: indeholdt 800 Flasker Qvægsølv, som tilhørte Huset Rothschild i London, opfisket 336 Flasker samt en af "Ledas Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
J Maanederne Juni, Juli, August og September er der i Kongeriget viseret 600,000 Passer og Man regner, at der for hver Dag kan anslaaes 500 Fremmede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Tydskland. J Strassborg har en Ubekjendt, efter først paa Kathedralkirkens Platform at have drukket en Flaske Øl, styrtet sig ned fra Münstertaarnet og naturligviis strax fundet Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Prinds Maximilian, Fader til Kongen af Sachsen, er Nytaarsdag ved Døden afgaaet, (Prindsen var født 1759 og frasagde sig frivillig Tronen 1830, samme Aar, som hans Søn blev Medregent.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Rusland. En af Europas stolteste Bygninger er forvandlet til en Ruin! Det keiserlige Vinterpallads i St. Petersborg er den 29 December blevet et Offer for Flammerne. Det var opbygget af Grev Rastrelli i Keiserinde Elisabeths første Regjeringsaar og havde saaledes i over eet Aarhundrede (i St. Petersborg er dette en høi Alder for en Bygning) været Carernes Residents. Branden, som skal være udbrudt i en Skorsteen, begyndte Fredag Aften Klokken 8 1/2 og var endnu ikke slukket Løverdag Eftermiddag Klokken 2; Eremitagen, hvor de sjeldneste og kostbareste Kunstværker opbevares, var dog endnu til den Tid urørt af Flammerne. Luen udbrød i de indre Dele og greb i Begyndelsen med en saadan Heftighed om sig, at den trodsede de energiske, af Keiseren selv ledede, men ved en 22 Graders Kulde høist vanskelige Slukningsforsøg, da Ulykken mærkedes, begav den keiserlige Familie sig strax til Keiserens eget Pallads, det Anitschowske, og kort efter stode ogsaa Keiserens og Keiserindens Gemakker, som laae ligeoverfor Rigsadmiralitetet og Boulevarderne, i lys Lue. - J de sidste Dage af f. A. sporedes en meget streng Vinterkulde (for det Meste 24 Grader Reaumur) og Communicationen med det Jndre af Landet var meget vanskelig og langsom formedelst Mangel paa tilstrækkeligt Sneefald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Tyrkiet. Den nye Minister for de udenlandske Anliggender, Reschid Bey, vinder ved sine franske Sæder og sin europæiske Dannelse almindelig Yndest hos de fremmede Gesandter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Fædrelandet. Lovgivning. 13 Decbr. 1837. Forordning indeholdende Forbud mod Eftergjørelse af Konstarbeider. Forordningens 81 lyder, naar en Maler eller Billedhugger foranstalter sit Konstværk gjengivet ved Hjælp af Kobberstik, Lithographi, Afstøbning eller nogen anden Konst, som tillader ved blot mechaniske Midler at frembringe et stort Antal Exemplarer, da maa det i 5 Aar, efterat Kobberstikket, Lithographien o. s. v. er udgivet, ikke være Nogen tilladt at foretage nogen Efterligning af hiint Arbeide ved en Konst, af foranførte Beskaffenhed. (De nævnte 5 Aar kunne efter § 2, efter Arbeidets Omfang og andre særdeles Omstændigheder, fordobles ved Bevilling). - Anordningen, siger Kjøbenhavnsposten, er i flere Punkter forskjellig fra det Stænderforsamlingen forelagte Lovudkast, men vidner ligesom de fleste øvrige Anordninger, paa en glædelig Maade om, at Stændernes Betænkninger og Forslag ikke ere blevne upaaagtede. Med denne Anordning ere alle de Lovudkast, der vare forelagte Stænderforsamlingen til Betænkning, endeligen afgjorte, med Undtagelse af Udkastet til en Forordning om en nærmere Bestemmelse af Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere og Udkastet til en Anordning angaaende Told- og Skibsafgifterne i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Offentlige Foranstaltninger. Ved Høiesteret ere følgende Personer dømte: Morten Christensen, (for overlagt Vold og røverisk Adfærd) til 2 Aars Forbedringshuusarbeide; – Naalemagermester Capito i Kjøbenhavn (for Jndgreb i Jsenkræmmerlaugets Rettigheder) til at bøde 10 Rbd. Sølv til Jsenkræmmerlauget og 5 Rbd. Sølv til Deling mellem Lauget og Politiet; - Skræder mesterne Zipelius, Jacobi, Thomsen, Gürtner, Gascard, Petersdorff og Marers Enke i Kjøbenhavn (for Jndgreb i Silke-, Ulden- og Klædekræmmerlaugets Rettigheder samt uberettiget Næringsdrift) til hver for sig at bøde 50 Rbd. Sølv til Deling mellem det nævnte Laugs og Stadens Kasse, saa og til hver for sig at bøde 5 Rbd. Sølv til Deling mellem Lauget og Politiekassen og 5 Rbd. Sølv til Justitskassen; - Birthe Andersdatter (for forovet Jldspaasættelse) til at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage; - Peter Hendriksen, Kleist (for Tyverie og Fornærmelser mod Militaire) til 3 Aars, Peter Lind Kandrup (for 4de Gang begaaes Løsgængerie) til 2 Aars og Odin Stæhr (for uteerligt Forhold) til 8 Maaneders Forbedringshuusarbeide; - Johan Ringhardt (for at have paa Gaden tilføiet en fuldkommen sagesløs Mand et Knivstik) til 2 Aars Forbedringshuusarbeide og efter Straffetiden ved Politiets Foranstaltning at bringes ud af Landet; - samt Krudtværkskudsk Lars Jensen fra Frederiksværk (for at have mishandlet sit Barn) til Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
J Sagen: Justitsraad Høegh-Guldberg som befalet Actor contra Secretair Printzlau og Capitain Geisler, blev den 8 Januar afsagt følgende Dom i Høiesteret: Capitain Johan Henrik Geisler bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til den Ferdinand Anthon Christian Printzlau tilfundne Straf samt det øvrige ham paalagte Ansvar saavelsom i Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande, dog saaledes at der i den i det kongelige Theaters Enke= og Børne=Forsørgelseskasse tilkjendte Sum i kongel. 4 pCt. rentebærende Obligationer afgaaer 500 Rbd. Sølv. Samtlige af Jntervenient=Søgsmaalet flydende Omkostninger betaler Ferdinand Anthon Christian Printzlau skadesløst og derunder i Salarium til den constituerede Kammeradvocat, Etatsraad Sporon, 80 Rbd. Sølv. Justitsraad Høegh Guldberg tillægges i Salarium for Høiesteret 30 Rbd. Sølv, som tilsvares af fornævnte Printzlat- og hvoraf Capitain Geisler in solidum med ham bør udrede en tredie Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Da det provisoriske Kommunalregulativ for Roeskilde under 5 d. af Cancelliet er approberet (dog saaledes, at nogle af dets Punkter ikke bestemmes forinden den nye Kommunalbestyrelse er organiseret), er den ved Kommunalanordningens § 10 befalede Valgbestyrelse sammentraadt og har i Roeskilde Avis bekjendtgjort, at Listerne, saavel over Vælgerne som over de Valgbare af Kjøbstaden, ville findes henlagte paa Raadstuen og paa Gjæstgiverstederne Prindsen og Postgaarden fra den 10 til 26 dennes, og at Valgene dernæst ville foregaae den 30 og 31d. Videnskabelighed. "Naar Man - siger Slagelse Avis - er nødsaget til at gjennemlæse mange Aviser, har Man oftere Leilighed til at ærgre sig, end Folk i Almindelighed troer. J mange Tilfælde gjør man vistnok bedst i at beholde sin Ærgrelse hos sig selv, men undertiden er det maaskee ret godt at give den Luft og forsøge paa, om Man ikke kan forebygge det, der opvækker Eens Ærgrelse. J Overeensstemmelse hermed bebuder Redactionen, at den herefter under Overskrift af "slemme Vaner, vil gjøre Læserne opmærksom paa Eet og Andet, som den troer burde være anderledes. Normanden, den berømte Violinspiller, Ole Bull, ventedes den 9d. til Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Søndagen den 14d. giver den berømte Clarinettist, Hr. Tretbar, hertugelig brunsvigsk Kammermusikus, en Aftenunderholdning paa det kgl. Theater i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Ved den i Kunstforeningen i Kjøbenhavn den 4 d. foretagne Lodtrækning er der ikke kommet nogen Gevinst til Fyen. De dyreste Stykker fordeeltes saaledes: Constantin Hansens Vestatemplet i Rom (180 Sp.) tilfaldt Fru Lund i Kjøbenhavn; sammes danske Kunstnere i Rom(150 Sp.) Mechanikus Gamst; Sonnes "Champagne jægeren (150 Sp.) Forstander Borch; Marstrands "Scene udenfor et Fængsele (150 Sp.) Lieutenant Seidelin, Plums et Bondebryllupe (100 Sp.) Maler Eddelien og Friedlænders "Fiskeren (400 Sp.) Justitsraad Wilde i Randers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Jndustrie. De af Assessor Juringius i Kjøbenhavn (Store Kongensgade Nr. 49) opfundne Tærskemaskiner, for Trædekraft, synes nu mere og meere at vinde den danske Landsmands bifald, saavel med Hensyn til deres betydelige Effect, som til Reentærskningen. Assessorens Trædekors er og heldigt bleven anvendt ved en Hakkelsemaskine, og paa smaae Qværne kunne tre Mænd f. Ex. grutte 1 Tønde Havre i Timen; hans Trædebaad gjorde sidste Sommer flere Toure fra Kjøbenhavn til Dyrehaugen, sædvanlig paa 1 Time og 15 til 18 Minutter. Berlingske Tidende indeholder Anbefalinger af disse Maskiner fra flere Kjøbere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Blandinger. Efterat en Godseier tidligere i Kjøbenhavnsposten havde besværet sig over at Nationalbanken ved direkte Udlaan i faste Eiendomme betyngede fine Debitorer med flere exceptionelle Vilkaar, har nu i samme Blad, en Sædegaardseier, taget Banken i Forsvar, og gjør opmærksom paa, at Bankens Bestemmelse ikke er at befæste Grundeiendommens, men Pengevæsenets Credit, at befordre Circulationens Lethed, men ikke Letheden af at erholde Prioritetslaan, Hovedhensynet ved den Maade, hvorpaa Banken anlægger sine overflødige Capitaler, maa naturligviis være disses største Realisabilitet, for at Banken i paakommende Tilfælde med stor Lethed og Hurtighed, kan drage sine Penge ud af de Entrepriser, hvortil de ere anvendte, for altid at have de Summer til fri Raadighed, med hvilke den skal imødegaae alle Tidsomstændigheder. Erfaringen har viist, at det for Jnstituter, som Bankerne er høist betænkeligt at nedsænke sig i faste Eiendomme, fordi private Obligationer, som saadanne, næsten ere irrealisable og fordi Salget af Pantet er tidspildende, besværligt og som oftest usikkert.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Af St. Thomæ Avis erfares, at den paa Den aabnede Subscription til Understøttelse af de meest Trængende efter Orkanen i August Maaned har indbragt 7152 Plastre paa St. Thomas og 2986 Piastre paa St. Croix. "Dagen" beretter, at der paa nogen Tid er gaaet foruroligende Rygter om at Veiene omkring Hovedstaden skulde være usikkre og at en Mand endog var bleven overfaldet og fraranet en betydelig Sum Penge. Disse Rygter, forsikkrer imidlertid det nævnte Blad, ere aldeles ugrundede og ere ene og alene foranledigede ved følgende besynderlige Tildragelse. J Efteraaret anmeldte en Mand, der var indkommen fra Landet i Pengeforretninger, en Aften for Politiet, at han var bleven overfaldet udenfor Vesterport af flere Personer, som havde trukket ham ind i Haven ved Glaciholm og der, uagtet han havde sat sig kraftig til Modværge, frataget ham 800 Rbdlr. Hans Klæder vare forrevne, i Ansigtet havde han nogle Rifter og paa det Sted, hvor han foregav at Overfaldet var skeet, fandt man et Par Rigsbankdalersedler, nagle Smaapenge, Stykker af hans Paaklædning, en af Jorden oprykket, Pæl, og flere Spor af et voldsomt Overfald. De anstillede Eftersøgelser bragte ikke paa mindste Formodning angaaende Gierningsmændene, men gav tvertimod snart Vished om, at det hele Overfald var en reen Opdigtelse. Manden havde nemlig, da der blev begjært Oplysning af ham om hvorfra og hvorfor han havde de ham fraranede Penge hos sig, svaret, at han havde faaet dem hos sin Søn, en ogsaa paa Landet bosiddende Mand, for en Obligation, og da Politiet søgte Forklaring hos Sønnen, erklærede denne, at han holdt det for sin Pligt, ikke alene at tilstaae, at hans Fader hverken havde faaet Pengene af ham, eller kunde antages at have været i Besiddelse af en saadan Sum rede Penge. Hvorfor Manden har opdigtet dette Overfald vides ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Ved en af de i Hovedstaden garnisonerende Regimenter - fortæller den Frisindede - blev i disse Dage en Karl formedelst (formeentlig) Pligtovertrædelse fremkaldt og haardt og grovt irettesat af Chefen, da Regimentet var samlet. Karlen, som ikke deelte sine Foresattes Anskuelser om at der fra hans Side var begaaet nogen Forseelse, tillod sig at fremføre det Ønske, at denne Sag maatte blive undersøgt ved et Forhør, men for denne formeentligen formastelige Begjæring blev ham strax af Chefen tildeelt adskillige Slag med knyttet Næve i Ansigtet, hvortil føiedes den Ordre, øieblikligen at arrestere ham. En Soldat, som stod bagved i Geleddet, og gjerne vilde see hvad der gik for sig, hvorfor han løftede sig paa Taaspidsen, blev, for denne Mangel paa militair Orden og Stilhed, paa Stedet afstraffet med nogle Fugtel." Sagen undersøgtes nu ved Krigsforhør og Krigsrettens Dom lød, at Karlen, for respektstridigt Forhold, skulde udholde 36 Timers Krumslutning. Den Frisindede mener (tilligemed Flere af vore meest agtede Militairlovkyndigen), at Karlens Yttring var aldeles lovmedholdelig. - Efterat have anstillet nogle Reflexioner over denne Begivenhed og beklaget, at Chefen ikke er navngivet, siger Kjøbenhavnsposten: "et af de i den Frisindedes Beretning forekommende Træk pasDe ser efter hvad der er os vitterligt paa Kammerherre, Oberst v. Rømeling, Chef for det 1ste Livregiment, som nylig i mangfoldige Menneskers Paasyn har slaaet en Soldat i Ansigtet, fordi denne benyttede sin lovlige Ret at begiære retlig Undersøgelse af en formeentlig Forseelse, for hvilken Hr. Rømeling overøste ham med de haardeste Bebreidelser. Dette er passeret i Manges Overværelse, og vil let kunne bevises, om dette Factum for øvrigt er det samme, som det af den Frisindede omtalte, vides ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Odense. Frosten vedvarer endnu med forøget Strenghed og en skarp bidende Sydostvind. Jnat og idag er der falden saamegen Snee, at vi nu har godt Kaneføre, der vist ikke vil blive ubenyttet, saasnart det holder op med at snee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Formedelst Jis imellem Spodsbjerg og Taars, gaaer Lollandsposten ogsaa om Torsdagen over Sielland til Fyen. Fjorden ved Nyborg er aldeles tillagt med Jis, og Posterne ilandsættes ved Slipshavn. Hamborger Brevpost maatte igaar, formedelst Storm og Modvind, gaae over Colding, og Middelfart, og ankom først hertil igaar Aftes Kl. 5 1/2. Kjøbenhavnsposten indtraf derimod til sædvanlig Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Hamborger Brevpost for idag ankom ved Avisens Slutning Flere sørgelige Uheld have i de sidste Dage af Kl. 11 1/2. det gamle og de første Dage i det nye Aar funden Sted, her i Byen og Omegnen. Saaledes blev en Karl paa Hindsholm ved Vaadeskud saa farlig saaret i Benet, at han maatte indbringes hertil paa Hospitalet, hvor Benet idag skal afsættes. En Bonde fra Ubberud faldt her paa Gaden og brak sin ene Arm. En Skomager her af Byen, er ved Overfald paa Gaden af nogle Haandværkere bleven saa forslaaet, at han ligeledes maatte indbringes paa Hospitalet, og en Bonde fra Høime har formedelst Koldbrand, i Armen, maattet lade denne afsætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Reisende over Storebelt, fra 7 til 10 Januar. Fra Fyen til Sielland, Proprietair Crone; Greve Holck Winterfeldt, Kjøbmd. Wandell, Müllers, Kittelmann og Köln; Elev Lund; Frøkenerne Krag og Engelsted; Handelsfuldm. Bollmann; Jfr. Hansen; pol. Exam. Nissen; Student Posselt; Jfr. Regenburg; Først=Studerende Behrens; Elev C. Hansen; Student Bruun. Fra Sielland til Fyen; Adjunct Bryndum; Frue Kherre inde Holstein med Pige; Grossererne Berthelsen og Borries; Kjunkerne v. Moltke og v. Wimpsen; Handlende Lion; Skibsbygmester Hallgrimsen; Dr. med. Hjardemaal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Kjøbenhavns Børs-Cours den 9 Januar 1837. Hamb. 2 M. - k. S. 200 1/2, 4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Spec. 202, solgt til - Mk. - s. Bank-Disconto .... 4 pCt., 4 pCt. norsk Laan ved Hambro og Søn af 1828. 10lAII. S. Norske Spec. Sedl. pr. 100. Sp. 174 a 174 1/2 Rbd. Sedl., 4 pCt. nye norske Oblig, af 1834. 101 a 101 1/2 i r. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer. (u. Rente) 90 1/2 491 R. Sedl. 4 pCt. dito 101 a 101 1/2 i Bco. Nationb. Obl. (af Laan 1 Febr. 3 pCt. eng. Laan 71 1/2 472 L. S. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Actier 45 a – r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
(Den 6 Januar vare Kjøbenhavns Havnepriser ikke noterede.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
AVERTISSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Theatret i Odense. Fredagen den 13 Januar opføres (til Benefice for Hr. bsen, første Gang): Frieren og hans Ven, Lystspil i 3 Acter af Ancelot og Alexis de Comberousse, oversat af C. Borgaard. Derefter: Recensenten og Dyret, Vaudeville i 1 Act af J. L. Heiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Søndagen den 14 Januar opføres: De to Ægtemænd, Lystspil i 1 Act af Scribe og Warner. Derefter (fjerde Gang): Pariser-Drengen, Lystspil i 3 Acter (efter Theodor Dunkels Bearbeidelse af den franske Original) ved C. F. Rau P. J. Titchen. de ere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Fortegnelse paa de i Kongeriget Danmark ansatte Agenter for den allernaadigst stadfæstede Brand=Assurance-Forening i Altona: Aalborg. Hr. Fuldm. Østergaard Aarhuus. J. J. Meulengracht. Assens i C. C. Brøchner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Fredericia. . Collecteur Boalth. IV. Gad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Helsingøer.... a Holbeck. 3 S. Schmidt. J. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Middelfart. Nakskov. M. Røepstorff. Nyborg. v. Proc. Saxtorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Odense og Elias B. Muus. Kjerteminde. R. Schmidt. Randers. 7 Ribe. H. J. Møller. D. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Svendborg. Weile..... P. Glud. Andragender angaaende Forsikkringer blive modtagne af Samme, og ere dertil indrettede Formularer tilligemed Foreningens Statuter at erholde uden Betaling hos bemeldte Herrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Altona, i December 1837. Den administrerende Direction for Brand=Assurance-Foreningen. Stoppel. M. Roscher. J. M. F. Wøhler. H. W. Stoppel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Classe=Lotterie=Collection i Odense. Lotteriesedler til næstkommende første Classe a 2 Rbd. Stykket, saavelsom halve og qvart Lodder, bekommes paa Vestergade i Hr. Bagermester Nielsens Gaard lige over for Svaneapotheket hos Caroline Schalburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
At jeg fra Dato er flyttet fra Hr. Kjøbmand B. Wulffs Gaard til Gaarden Nr. 54 skraaes over for, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for et æret Publikum. Anbefalende mit velforsynede Lager af Alen- og Colonialvarer til mine ærede Kunder og Enhver, der godhedsfuld maatte forunde mig deres Søgning, forsikkrer jeg den reelleste Behandling og de billigste Priser. Middelfart den 11 Januar 1838. J. S. Landau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Hvor et ungt Menneske, af god Opdragelse og med fornødne Forkundskaber i Latinen, strax kan blive antagen som Lærling paa et Apothek, erfares paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
En Dreng med gode Skolekundskaber, der skriver en god Haand, er tro og villig, kan vorde antaget til 1 Mai ved et Kontoir. Gjæstgiver Strøm meddeler nærmere Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
Skulde Nogen ønske deres Børn, fra eet til flere Aar gamle i Kost hos en eenlig Familie uden for Bondestanden, enten strax eller til en bestemt Tid, anviser Adressekontoiret saadant, med Forsikkring om en god Omgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
J Thoboegaarden, Brylle Sogn, er 20 Tønder Boghvede, tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-11
De Værelser, som beboes af Doctor Wederkinch, A. samt en stor Sal, er til Paaske at faae til Leie, helst for en eenlig Person, med eller uden Meubler, hos M. Weber i Vestergade.