JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-02-03
For omtrent fire Uger siden havde nogle Troppebevægelser Sted i i det sydlige Frankrig, og der skulde sammentrækkes et Armeecorps i i disse Egne. Denne Forholdsregel stod i Forbindelse med de foruroligende Efterretninger, der indløb fra Jtalien; men da den østerrig ske Regiering i det forrige Kongerige Jtalien har opdaget og hefter e Urostifterne, og Roligheden derved er bleven fuldkommen sikkret det i Landet, saa har vor Regiering ogsaa standset sine militaire Bevæe gelser. Iøvrigt er Opsigten med de Fremmede langt større ved Kysterne e af Middelhavet, end ved Kongerigets øvrige Kyster, da man vil have erfaret, at adskillige Agenter fra Elbas Behersker ere fra Tiltil anden der blevne satte i Land.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 14de Januar. Jfølge en spansk Tidende reserverer Kong Ferdinand den 7de Marschal Sachet hans Dotation som Hertug af Albuftra.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- Ved vore Armeer finder nu Recruteringen Sted paa sædvanlig Maade. Hver Recrut faaer 50 Franker i Haandpenge.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- La Qvotidienne meddeler et Udtog af en Skrivelse fra Point i la Hache (od Mundingen af Missisipp floden) af 15de November, ifølge hvilken den Flaade, som under Admiral Cochranes Anførsel var bestemt til at forurolige Missisippis Bredder, er ganske bleven adsplittet af Storm i den mexicanske Havbugt. Admiralskibet selv skal være forliist i Bugten ved St. Bernard, hvis Kyster syntes at være ganske forladte; men da Admiralen vilde foretage en Reconostering op i Landet, skal han være faldet i de Vildes Hænder. J Begyndelsen drog man denne Efterretning i Tvivl; men den har faaet stor Sandsynlighed ved Admiral Cockrurns Ankomst til Ny-Orleans, efterat han med en Deel af sit skibbrudne Mandskab var bleven reddet af Fiskere paa Kysten af Barataria. - Men denne hele Fortallin, grunder sig paa americanske Avisefterretninger, og kunde derfor vel være falsk, eller i det mindste meget overdreven.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 17de Januar. Hertugen af Flenry, Kongel. Overkammerherre, afgik igaar ved Døden. Det er allerede noget siden Hesten flyttede med ham.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 18de Januar. Coureerverlingen mellem Paris, Wien og London er nu stærkere end den nogensinde før har været.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- Et af vore Blade yttrer sig paa følgende Maade med Hensyn til Congressen i Wien: "Af Alt, hvad man hidtil har erfaret derom, fremlyser, at Frankrigs Fiender formere sig, medens det selv intet erholder, uagtet det næsten altid har været seierrigt. Frankrig maa altsaa afstaae en Grændse, som Naturen har givet det, men som Omstændighederne have berøvet det. Hvormeget beviser ikke dette vor Konges fredelige Sindelag; Florenz, den 26de December.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
J Rom ere adskillige Misfornøiede Spaniere blevne arresterede, som have søgt at bevæge Carl den 4de til at bestige den spanske Trone paa ny Genua, den 7de Januar.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
J Formiddags har den engelske General Dalrymple høitidelig overgivet den af ham siden den 26de December overtagne Regiering at Republiqven Genua til den Kongel. sardiniske Commissair Generallieutenant Jgnaz Thavn di Revel og S. Andrea, Greve af Pratolungo, som var ankommen hertil iaftes. Kl. 11 begave de forskiellige Øortsheder sig til den befuldmægtige Commissair, som forsikkrede dem om Hs. Majestæts faderlige Sindelig. Snart derpaa bekiendtgiorde man Følgende: Victor Jmmanuel, af Guds Naade Konge til Sardinien, Typern og Jerusalem, Hertug af Savoyen og Genua, Fyrste til Piemont &c. Da Jndlemmelsen af Republiqven Genuas Geret i Vore gamle Stater paalægger Os den hellige og behagelige Pligt, at henvende Ver Omhu paa Vore nye Undersaatters Velfærd, saa have Vi besluttet at udnævne en befuldmægtiget Commissair, der skal tage Vore nye Stater i Besiddelse, forestille Vor Person og fuldbyrde Vore Befalinger.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Vi tildeele Vore nye Undersaatter hermed følgende Forrettigheder, og og Friheder &c. : 1) Genueserne agtes lige med alle Hs. Majestæte øvrige Undersaatter, kunne ligesom de have Adkomst til alle civile, juridiske, militaire og diplomatiske Embeder i Staten, og ere samme Love underkastede, dog med Forbeholdelse af de dem herved tildeelte Friheder. Den genuesiske Adel skal lig den anden kunne befordres til de høie Hofembeder. 2) Det genuesiske Militair indlemmes i de Kongelige Tropper efter Rang og Grad. 3) Det genuesiske Vaaben optages i det Kongel. Vaaben, og den genuesiske Farve i det Kongel Felttegn. 4) Genuas Frihavn gjenoprettes med alle fine Rettigheheder, og alle Lettelser af Handelen paa det Jndre forbindes dermed 5) J hver Jntendanturkreds udvælges et Landraad af 30 Personer, af de meest anseete Familier, efter en Liste paa de 300 Jndvaanerer der erlægge de største Skatter, og det fornyes hvert andet Aar med en Femtedeel. Disse beskieftige sig med deres Kredses Jnteresse og Fornødenheder, forsamle sig aarlig under Forsæde af en af Kongen udnævnt Præsident, i Overværelse af Jntendanten som Kongel. Commissair, og kunne hver for sig giøre Regieringen Forslag, angaaende deres Kredsanliggender. Saa ofte nye Skatte udfordres, skulle alle Landraadene samles i en Stad paa genuesisk Grund. Jntet Kongel. Edlet kan sættes i Kraft af Senatet i Genua, naar det ikke er forsynet med samtlige Landcollegiers Samtykke. 6) Stadsgielden garanteres saaledes som den fandt Sted under den franske Regiering, 7) Alle af Staten tilstaaede Militair= og Civilpensioner vedligeholdes, ligeledes de for Geistlig. 8) J Genua skal være et Over-Justits tribunal. 9) De gennesiske Mynter beholde Cours med de pirmontesiske. 10) Troppeudskrivningen skeer efter samme Forhold, som i L de piemontesiske Stater. Søtienesten holdes lige med Landtienesten. 2 11) Der skal oprettes et Compagnie genuesisk Garde nu Corps. - 12) J Genua skal et Municipalcorps oprettes, bestaaende af 40 sk. Nobili og 20 Borgere af Capitalisternes eller Kunstnernes Klasse. Dette Collegium besørger Municipalforvaltningen, det underordnede Politi= og Opsynet med de milde Stiftelser. 13) Universitetet so i Genua vedbliver, og erholder samme Forrettigheder som det i Turin. 14) Handelskammeret og Haarelstribuneler i Genua vedblive at 15) De genuesiske Embedsmænds Skjebne skal toges i særdeles i Overveielse. 16) Hs. Maj stæt vil høre Forslag angaaende Midlerne 6 til St. Georabankens Gienoprettelse.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Rom, den 4de Januar. Blandt de Personer, som paa Nytaars Dag gjorde Hr. Hellighederes Opvartning, bemærke, Diarioromano især Hertugen af Bedrord- og forhen Vicekonge i Jsland, en af de catholske Jrlænderes ivrigste Forsvarere. Han blev med sine tre Sønner modtaget af den hellige Fader med alle muelige Beviser paa Høigtelse.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Napel, den 31te December. Uagtet Kongens slette Sundhedstilstand vil han dog imorgen modtage sine Undersaatters og det diplommatiske Corpses Lykønskninger.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- Adskillige Courerer ere affærdigede til Wien. Man forsikkrer, at to af dem ere underveis blevne overfaldne og fratagne deres D. 3 pescher. Denne Fornærmelse mod Folkeretten har foranlediget en Nore, som Kongen ved sin Minister for de udenlandske Anliggender har ladet overgive til en stor Magts Minister. Siden er endnu tok Officerer af Rang blevne sendte til Wien, som man troer, med høist vigtige Depescher.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Endnu taler man om, at en Person af vort Hof vil afreise til Wien London, den 12te Januar.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Jfølge vore Blade ere vore Befuldmægtigedes Arbeider i Wien fordeelte paa følgende Maade: Lord Castierrach leder de Gienstande, som angaaer Storbrittanniens Jnteresse ved Kongressen, Lord Carcarer Medlem af den tydske, Lord Clancarty af den italienske, og Lord a Stewart af den helvetiske Committee. - De sidste Efterretninger fra Brasilien melde, at Prindsregenten nu ikke har ifinde at vende tilbage til Portugal. Desaarsag ventes Lord Beresford ufortøvet tilbage til Engelland, da Prindsregeni ten har vægret sig ved at gaae tilbage til sin Hovedstad i Europa paa det ham tilbudne Krigskib. Morning Chronie spørger: hvad ville vore Ministre foretage sig under disse Omstændigheder, Skal Hr. Canning forblive i Lissabon som Gesandt, Den 14de Januar. Vore Fordringer paa det portugisiske Hof, for Leveringer til den portugisiske Armee, beløbe sig til fem Millioner Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Haag, den 21de Januar. Den 17de bleve Hr. Clout, von der Capellen og Buykkes, som ere udnævnte til Generalcommissairer til at overtage de ostindiske Besiddelser, samt Hr. van der Capillen, som Generalgouverneuover det nederlandske Jndien, og Øverstoefalende over den derværende Land- og Sømagt, forestillede vor Souverain førend deres Afreise skulde gaae for sig. - Den Commission, som det var overdraget at udkaste en almindelig Lovbog, har overrakt Hs. Kongel. Høihed dette Udkast. Den skal ogsaa forfattes en særegen Handelslovdeg, Aachen, den 16de Januar.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
I flere Tidender er bleven fortalt, at de Franskes Rustninger ogsaa havde foranlediget Modanstalter af de Allierede, og at de preussiske Garnisoner i Luxemburg, Coblenz J. bleve forstærkede. Neder= og Mellem hinens Journal erklærer ikke allene dette sidste for falsk, men melder endog, at en Deel af de preussiske Tropper have forladt Rhinen, og at navnlig en Jægerdataillon er brudt op fra Aachen til Frankfurt an der Oder.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Hannover, den 16de Januar. Jndtil nærmere Foranstaltning tages, maa der, som man erfarer, ikke udstædes Reisepas til herværende unge Mennesker fra 18 til 30 Aar.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Man forsikkrer, at der endnu skal oprettes mere Artillerie her i Landet.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- Hs. Excellence Grev v. Walmoden er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Hamburg, den 23de Januer. Jgaar modtog Hs. Durchl. Grev Bennigsen, General en Chef for den russisk polske Armee, en Deputation fra Senaet, som i Anledning af hans nær forestaaende Bortreise bevidnede ham Stadens Ta for de mange Prøver paa Veivillie han har givet den, og den udmærkede Mandstuge, han har holdt over de under hans Commando staaende, Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- Den 21de d. døde her Matthias Claudius af en lang indvortes Svaghed i sit 75de Aar. Han var født 1740 i Rheinfeld i Holsteen. Man kiender hans Skrivter, som han under Navnet Asmus udgav som Wandsbecker Bothe. De betegne hans fortreffelige Karakteer som Menneske, Familiefader, Borger og Christen. Man har ogsaa adskillige Oversættelser og Leilighedsskrivter fra hans Haand.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Sverin, den 16de Januar. Hr. Hertugel. Durchl. har under 10de f. M. behaget at udnævne sin Søn, Prinds Gustav af Mecklenburg, til Generalmajor Christiania, den 14de Januar.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Fortegnelsen over de Forelæsninger, som skulle holdes ved det Kongel. Frederiks=Universitet i dets fierde Halvaar fra Midten af Januar Maaned 1815, er nu udkommen. 13 academiske Lærere, have anmeldt Forelæsninger, nemlig: Profetsorerne Skielde up, Sverdrup, Rathke, Rasmussen, Platon, Sørensen, Thulstrup, Kryser, Hersleb og Esmark; Lectorerne Hansteen, Stenersen og Lundh. - Universitetet har i dets sidste Halvaar tabt Treschow og Dircks, som begge af Kongen ere udnævnte til Statsraader; derimod er Keiser ankommen fra Kiøbenhavn; Esmark er ensat i Bergvidenskaben og Lundh i Techologie.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Ved en provisorisk Anordning af 17de Januar har Hs. Majestæt Kongen befalet, at Anordningen af 6te April 18145 6 bliver for saavldt ophævet, at af Korn, Livnetsmidler samt af Medicinalvare for Eftertiden bliver at svare Jndførselstold efter samme Realer som af andet toldbare Vare. - Forordningerne om Forbud mod visse Vares Udførsel ere aldeles havede, dog skal det være forbudet at udføre Egetømmer, ligesom Kornvares Udførsel indtil videre heller ikke kan tillades fra Norge. tieneste holdtes den befalede aarlige Takkefest for den russiske Kirkes til og det russiske Riers Befrielse fra Gallernes og deres Allieredes Jndfald. Hos Hs. Majestæt Keiserinde Moderen var stort Middagsleffel, og om Aftenen Assemblee; ogsaa var Staden illumineret. - Veiret er bestandig meget mildt, og der er stor Mangel paa Enet, hvilket meget besværer Transporten af Gienstande fra det Jndre af Riget til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Fæstningen Petropavlosti Gouvernementet Tobolsk, den 26de November.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
J October vendte den allerede i Aaret 1813 af de kalugaiske Kiøbmænd, Brødrene Sweschnikow, affærdigede Caravane tilbage fra Buhariet. Den medbragte Bomuld og Silke. Samme Handelshuus har nu, i Forening med andre Kiøbmænd, afsendt til Buchariet en Caravane, bestaaende af 1500 Kammeler, og med Vare for en Million Rubler.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Cherson, den 7de December. Jgaar løb det her byggede Linieskib, Paris kaldet, paa 110 Kanoner, af Stabelen.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Constantinopel, den 16de December. Jfølge Efterretninger fra Smyrna er Jussuf Pascha, en Søn af og Statholderen i Ægypten, bleven indsluttet af Wechabiterne, som ofskiære ham alle Levnetsmidler, og kun have ladet ham beholde en smal Klipper til Tildagetoget til det røde Hav. Man frygtede i Caro for, at de ogsaa vilde afskiære denne, dersom ikke den ventede Forstærkning af 12000 Mamme uker ankom tidlig nok, hvilket var meget usikkert, formedelst de Storme, som paa denne Tid herske ved det røde Hav.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Blandede Efterretninger. Den 16de Januar vide Hr. Remusat i Paris begynde sine forelæsninger over det chinesiske Sprog og den chinesiske Literatur.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 9de Januar blev John Connon i London dømt til en Mulkt af 100 Pund Sterling, fordi han paa en umenneskelig grusom Maade havde slaaet et Huustyr, Da Marschal Ondinot overgav det Regiment af den gamle franske Garde, der ligger i Garnisen i Bar, den nye Fane, erklærede Tropperne, at de med Fornøielse vilde modtage den, men forlangte tillige at beholde deres Ørne. Marschallen forestillede dem, at dette umuelig gik an. Derpaa forenede Soldaterne sig, brændte Ørnene, og drak Asken i Viin.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 11te Januar har i physicalsk Henseende været en særdeles mærkværdig Dag fra Nordsøen til Rhinegnene, i det mange Kirketaarne i aanske forskiellige Egne paa denne Dag næsten i een Tim bleve trufne af Lynlid. Følgende ere de nærmere Efterretninger: De tykke Tordenskyer, som den 11te dennes forkyndte sig ved Lynild i Anmerpen og Darseldorf, trak hen over Arnheim, Utricht, Herzogenbusch og adskillige andre Stæder. J Arnheim traf Lynilden den stor Taaren, men blev fordeelt ved Tordenlederen; ogsaa i Landsbyerne Uden og Grost-Sundert slog Tordenen ned i Kirketaarnene, uden dog at anrette synderlig Skade. Ligeledes slog Tordenen ned den 11te Januar i Daren i St. Annataarnet, hvis heftige Brand ved den stærke Vindernede hele Byen; dog blev Jlden slukt ved Garnisonens Hielp. J Zalle traf Lyni den samme Dags Morgen Kiøkken 8 det derværende Kirketaarn; Kirken og Nabohusene stode allerede i Lue, og først Klokken 4 om Eftermiddagen fik man Jlden dæmpet; af Taaraet bleve blot Murene staaende. Tæt udenfor Nymmegen slog Tordeien den 11te Januar ned i Værtshuset Batavia. Konen og Karlen i Huset, som just vare beskieftigede med at bage Brød, bleve begge uden Bevidsthed styrtede til Jorden; dog kom de igien til sig selv; nogle Tinkander og Loddet i Stueuhret smeltede sammen i Klumper. Endnu traf Lynilden samme Dag St. Martins taarnet i Cön og Kirketaarnet i Brühl. Endnu har dette Uveir anrettet Ødelæggelser paa flere Steder, som i Doesburg, hvor et Huus brændt, a. Paa adskillige Steder var det saa mørkt om Formiddagen, at man neppe kunde see uden Lys. Sir Henry Wellesley passerede i Spanien paa sin sidste Tilbage, reise til Engelland at skillige Gange midt imellem Roverbander. Da de hørte hvem han var, raabte de : "Hertugen af Wellingtons Broder har intet at frygte. Han reise sund og lykkelig!
Berlingske Tidende, 1815-02-03
J Engelland gives der for nærværende Tid store organiserede Røverbander, som udøve de skrækkeligste Grusomheder.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Udenlandske Efterretninger. Kiel, den 20de Januar. Den 17de dennes døde her pludselig af er Slagflod, Etatsraad og Doctor Juris Ludvig Albrecht Gotfried Schrader, første Lærer i Lovkyndighed ved vort Academie, i en Alder af 64 Aar. Om hans Fortienester af Retslæren vidne hans Skrivter; hans Fortienester af ver Land og Høiskole ville være lige uforglemmelige; hans udbredte Kundskaber og nyttige Virksomhed ville sætte hans Navn ved Siden af Statens meest fortienstfulde Borgeres, Aarhuus, den 24de Januar. Den Samsøe Færerbaad, der saa sikkert troedes forulykket, er med Folk og Ladning i Behold. Efter 4 stormfulde Dages og 3de Nøtters Omkostning paa Havet; efter at have været Samsøe paa 1/2 Miil nær, og derefter hendrevet mod Anholt, var den endeligen saa lykkelig at vorde kastet paa Land 4 Mile hinside Mariager. Derfra er nu Mandskab og Passagerer, alle høist forkomne af Kulde i Hænder og Fødder, overland hidkomne for at søge Lindring i deres Smerter, og snarest at kunne glæde deres Slægtning og Bekiendtere med deres ykkelige Redning. Ogsaa en anden Ulykke afværgede Forsynet forleden Dag her i Byen, da ved Kulild baade en Mand og en Kone nær vare blevne qvalte, begge vare allerede aldeles bedøvede, men bleve reddede veed, at en Fremmed kom ind i Stuen, ved hvis Omsorg de bleve bragte
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Kiøbenhavns Vexelcours, den 3die Februar. Hamburg, 620 Procent. 2 Mk. Dato. 628 - a vista London, 24 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species, 615.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Kiøbenhavn, den 3die Februar. det nærværende Færgelang i Aarhuus ophører til 1ste Julii d. A. De Betingelser, hvorunder Færgefarten imellem Aarhuus og Kallundborg i den Anledning opbydes til Overtagelse i Forening med Færgelauget paa sidstnævnte Sted af et nye Laug eller enkelt Mand i Aarhuus, som kan forvente sig en ikke ubetydelig Sum til Laan af det Offentlige, ere til Gennemlæsning i Generalpostdiriktionens danske Befordringsvæsens Sekretariat, samt paa de Kongelige Postkontoirer i Helsingøer, Kallundborg, Korsøer, Nyborg, Odense, Assens, Middelfart, Friderits, Veile, Horsens, Aarhuus, Randers og Aalborg. Generalpostdirictionen, den 3die Februar 1815.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Skuespil. Løverdagen den 18de Februar Kl. 6, bliver i Følge Kongelig allernaadigst Resolution, til Fordeel for Skuespillerinden Mad. Spindler paa det Kongelige Theater opført: Hertugen af Monmouth, historisk Drama i 3 Acter af Laya, frit oversat ved Hr. N. T. Bruun; og Ariadne paa Naxos, et Dupdrama med Musik; derefter: Det Kildereisen tilhørende Interme lium, hvori forestilles: Teltene ved Kilden, Optoge og forskellige Nationers Dandse af Russer, Engelskmænd og Spanier med videre. Den russiske Paa de den 1 dandses at Mad. Spindler og Hr. Poulsen. Til Slutning: en Epilog, fremsiges af Mad. Spinder.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
De som ville beære Mad. Spindler med deres Nærværelse ved denne Forestilling, ville behagelig henvende dem til hende selv, boende paa Amagertorv Nr. 42, anden Sal, hvor, fra Mandagen den 6te Febr. og fremdeles daglig, om Formiddagen fra Kl. 11 til 1, og om Eftermiddagen fra 2 til 5, erholdes Billetter.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Søndagen den 5te Februar, Kl. 6, bliver paa det Kongel. Hoftheater opført: Erasmus Montanus, eller: Rasmus Berg, Comoedie i 5 Akter af Holberg; og Friskytterne og Melke pigen, Syngespil 1 Alt af Anseaume, med Musik af Duny og oversat ved Hr. L. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Børs Auctioner. Den 31te Januar blev en Depositokasse-Obligation paa 500 Rbd. S. V. solgt for 40 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. Den 3die Februar, et transportabelt Statsfondsbeviis paa 200 Rdlr. Species, med 4 p. C. Species i Rente, for 111 Rbd. N. V. pr. 100 Rd. Species, et consignabelt Bankfondsbeviis paa 200 Rd. Species, med 3 1/2 p. C. Species i Rente, for 105 Rbd. N. V. pr. 100 Rd. Species ; en consignabelt dito paa 300 Rd. d. C., med 4 1/2 P. C. Rente i d. C., for 46 1/2 Rbd. N. V. pr. 100 Rd.; et Kongeligt Annuitetsbeviis paa 131 Rd. 24 s. d. C., med 3 p. C. Renter i d. C., for 39 Rbdlr. N. V.; et dito paa 108 Rd. 72 s. d. C., med dito Renter, for 31, Rbdlr. N. V.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Ved Tallotteries 930 Trækning i Altona udkom: No. 56. 54. 27. 37. 1.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Ved Tallotteriets 1063 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 54. 71. 65. 16. 62.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Kiøbenhavns Torvepriser, den 3die Februar. Rug, Td. 16 Rbdlr. a 17 Rbdlr. 4 Mk. Hvede, Td. 25 Rbdlr. a 27 Rbdlr. 2 Mk. Byg, Td. 8 Rbdlr. 3 Mk. a 8 Rbdlr. 5 Mk. Havre, Td. 4 Rbdlr. 5 Mk. a 5 Rbdlr. 2 Mk. Ærter, Td. 12 Rbdlr. a 13 Rbdlr. Røget Flesk, Lpd. 9 Rbdlr. 3 Mk. a 10 Rbdlr. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
et min elskede Datter Louise Margrethe, efter langvarige Lidelser, i Dag er hensovet, det tilkiendegives fraværende Slægt og Venner at hendes dybtsørgende Moder. C. B. Lütken, Kiøbenhavn, den 3die Februar 1815. fød Classen.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Literatur. Nylig har forladt Pressen, Adrastea. Et OppositionsAlblad, Litteraturen, Politiet og Theatret helli til høie Vedkommende, Colbiørnsens Minde, Spørgsmaal angaa get. No. 1 4 indeholder : Bladers Plan, Politie=Moral, Bøn ende Christian Colbiørnsen. Baggesers Dom i Kunstkienderes Forerindringer, Bidrag til en æsthetisk Ordbog, J Anledning af Petrue samling over dre og Valborg, et var Ord om Frankenau, PolitieNases Jndbydelse, On Dandsen ved det herværende Theater, Bug det udgaaer ugentlig og tildringes Sulskriventerne hver Torsdag for 1 Rbdlr. ges Minde, Haab, Ønsker, Spørgsmaal, Johan fra Parte. Bla Qvartalet Sudskription og Annoryme Bidtag, overeenestemmende med Planer i No. 1, modtages hos Boghandler C. Steen, Hiørnet af Kronprindsensgade og Pilestrædet Nr. 85. en faae for 7 Rbdlr. 3 Mk. hos A. Soldin i Fortunstræde Nr. 14,
Berlingske Tidende, 1815-02-03
af Le Waillanes Reise i det indre Af ica ere igien nogle Exemplarer at Sørgetale over Justitiarius C. Colbiørnsen, holden af 5. T. Hr. Provst Santfeldt, faaes hos Boghandler Hegelund paa Børsen Nr. 22 & 23 for 8 R. s.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Søe=Stats Callenderen (eller Listen over samtlige militaire og civile Endersmænd ved Søe=Staten) for Aaret 1815, er udkommet, og laaes tilkiøbs hos Fyrboder Petersen, boende ved Indgangen til Gammelholm Nr. 266.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Fra Pressen er udkommen: Masaniello. Et Sørgespil af B. S. Ingemann, heftet 4 Rbdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 4 Rbdlr. 4 Mk. paa Skrivp. Blanca. Et Sørgespil af B. S. Ingemann, heftet 4 Rbdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 4 Rbdlr. 4 Mk. paa Skrivp. De faaes hos Forlæggeren B. Brünnich, Bogtrykker, Løvstræde No. 128. Nylig har forladt Pressen,
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Hamborgs Skjebne og overordentlige Lidelser under det franske Aag. Af de to fortrinligste Skrivter om disse Tildragelser uddraget, samlet og oversat af S. Hempel.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Man finder her en samlet Oversigt af Hamborgs Tilstand i de forskellige Enker lige fra den franske Revolutions Begyndelse, og især under den første franske Besættelse 1806, Jndlemmelsen i det franske Rige, Tettenborn, Ophold, de Franskes Tilbagekomst, den paafølgende Beleiring og gyselige Mishandlinger samt endelige Befrielse. Saavel den almindelige Deeltagelse, disse tildeels oprørende Scener have vakt over hele Europa, som Hamborgs umiddelbare Nabobeliggenhed til vort eget land, giør denne indholdsrige Beskrivelse til en yderst interessant Læsning for alle Danske. Skrivtet, som med Fortale og Jndholdsliste er 21 Ark stort, faaes indheftet i trykt Omslag for 3 Rigsbankdaler, i Odense hos Forlæggeren S. Hempel, og i Kiøbenhavn, hos Hofboghandler Schubothe paa Børsen,