JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Jndsendt.) Forleden læste jeg i Avisen en Berømmelse over Aarhuus Domkirke, som jeg maa tilstaae, at den ogsaa fortjener, thi et deligere Gudshuus har jeg ikke seet i alle de Lande, jeg har besøgt. J saadan en Kirke kan man blive gudelig tilmode, og dertil er Kirkerne just. Derimod er der nu Hasle Kirke. Den er et gammelt Sømærke, som jeg ofte har stirret efter fra Søen af, og saa faldt det mig da forleden Søndag ogsaa ind, at gaae op til denne Kirke, der kun ligger en halv Miil fra Aarhuus, for at høre en Præken her. Men det Jndtryk jeg her fik, var ikke af det rette Slags, og jeg fortrød næsten, at jeg var stavret op af den høie Bakke, Kirkegaarden har ingen Ringmuur, der staaer et gammelt forfaldet Steengjerde deromkring, saadant, som man kan see det om enhver Kaalhave paa Landet. Naar man træder ind i Vaabenhuset, er det, som man traadte ind i en Begravelse, og Kirken selv er ikke meget pænere eller trøsteligere. Der er Bræddeloft, og inde i selve Kirken staaer Loftstrappen. Hvem der eier denne Kirke, veed jeg ikke, men jeg tvivler om, at han har simplere Vinduer i sit Bryggers, end der er i den. Jndbrud gjennem Vinduerne skal der neppe kunne skee, for intet Menneske vilde kunne trænge sig igjennem dem, saa smaae og smalle ere de; men jeg mener, at Vinduerne er til at lukke Lyset ind og ikke just til at lukke Tyvene ude. Over Alteret er der smurt noget, som Vorherre maa vide hvad er. Skriftestol saae jeg ikke; Sakristi ikke heller. Prækenen, jeg hørte, var viist meget god, men det er jo gandske naturligt, at Lysten maa gaae fra Præsten, hvor der er saa maadelig Leilighed, og fra Tilhørerne med. Jeg tittede i Forbigaaende ind i Præstegaarden. Som det lader, boer Præsten bedre end Vorherre i denne By. En Sømand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Natten mellem den 11te og 12te Novbr. blev der be aaet et meget dumdristigt Tyverie paa Ryomgaard i Sønderhald Herred. Jkke mindre end 12 Personer, Karle og Drenge, laae nemlig i eet Værelse, og desuagtet vovede en Tyv sig ind i Kammeret i den maaneklare Nat og bortstial 4 Uhre, som hang paa Væggen over Sengene, hvor der laae 2 Karle i hver og for saa haardt, at Tyven end ikke lod sig nøie med dette Mesterstykke, men endog aabnede Kisterne, der vare lukkede om Aftenen, og eftersaae Tegnebøgerne, samt gav sig god Tid til at lægge Alt igjen paa sit Sted, da det var udtaget, som behagede Visiteuren. Karlene sov som Stene, indtil den Ene af dem vaagnede mellem 2 og 3 og vil see paa sit Uhr, i den Tanke, at det er Morgen – men borte er det: Han seer til Kammeratens - ogsaa borte; og saa fremdeles, Efter en saadan Overraskelse er det intet Under, at der nu blandt Folkene paa Gaarden tales om, at Tyven har belagt dem med Søvn, ja endog, at den Ene af dem nok saae Lys, men kunde dog ikke vaagne. Dersom Tyveriet nu ikke skulde blive opdaget, kan man da være viis paa, at Vedkommende ikke ville lade sig det afdisputere, at Skielmen med det samme har "belagt, Politiet med Søvn, saa at det ogsaa seer Lys uden at kunne vaagne; men det forbyde da vor Herre, thi saa varede det nok ikke længe, inden Tyvene løb med os Alle og stial baade Folk og Fæ
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Bekjendtgjørelser. At Redacteuren af Bladet "Corsaren", J. Lind, under Dags Dato er sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til nogle i bemeldte Blad No. 3 indførte Artikler, det bekjendtgjøres. herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 19de Novbr. 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Onsdagen den 2den December, om Aftenen Kl. 7, afholdes i Selskabet Polyhymnia, i Anledning af de i sidste Forsamling uafgjorte Sager, en extraordinair Generalforsamling. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Mandagen den 7de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Boet efter afgangne Frue Bechmann over dette Boes Løsøre, bestaaende af endeel forarbeidet Sølv, Borde, Stole, Speile, Skabe, Kister, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi af forskjellig Slags, saasom: Kobber, Messing Jern- og Trætøi, Porcellain og Steentøi m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 25de November 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Auctionsretten. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver Fredagen den 27de November, Kl. 10 Formiddag, i min Gaard i Linaae afholdt Auction over 60 Faar af stor Sandauner=Race, et Par Kjøreheste og en let Reisevogn. Vederhæftige Kjøbere gives 3 Maaneders Credit. Linaae, den 18de November 1840. M. C. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Jordegods-Salg. Ved een eneste Auction, som afholdes i Faurboe Kroe ved Landeveien imellem Kallundborg og Holbek, Løverdagen den 28de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag, blive de den Kongelige Kasse tilhørende Jordegodser Alkestrup og Egemarke i Holbek Amt opbudne til Bortsælgelse, efter Conditioner som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Alkestrup Hovedgaard er for nærværende Tid under Bortforpagtning for en aarlig Afgivt af 210 Tdr. Hvede, 210 Tdr. Rug og 210 Tdr. Byg, Egemarkegaard ligeledes for en aarlig Afgivt af 305 Tdr. Hvede, 305 Tdr. Rug og 305 Tdr. Byg, og Schæferiegaarden Gammelrand for 38 Tdr. Rug, 38 Tdr. Byg og 38 Tdr. Havre. Samtlige 3 Gaarde staae for 178 Tdr. 5 Stpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb., for Størstedelen contribuabelt og tiende pligtigt Hartkorn, og drives uden Hoverie. Bøndergodset staaer for Hartkorn 677 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/5 Alb., hvoraf Jordebogsafgivten udgjør omtrent 370 Tdr. Rug, 1040 Tdr. Byg, 125 Tdr. Havre og i Penge, med Indbegreb af den Sum Smaaredselet udbringes til, omtrent 4000 Rdlr. Til Eiendommen henhører Føllesløv, Særsløv og Bregninge Kirker, hvis Tiender indbringe aarlig omtrent 748 Tdr. Byg, samt Reistrup Skov med 2 Tdr. 4 Skpr. Skovskylds Hartkorn. De til ovenmeldte Eiendomme hørende Korter ere, tilligemed Jordebogen, Forpagtningscontracterne o. s. v., til Eftersyn hos Godsforvalteren, som boer paa Alkestrup pr. Holbek, og som tillige paaviser Eiendommene og meddeler de Oplysninger der iøvrigt maatte attraaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Da intet af de ved Auctionen den 24de September sidst over Hovedgaarden Aagaard med Underliggende i Thisted Amt, gjorte Bud, ere blevne approberede, og da der har meldt sig nye Liebhavere, bliver ifølge tagen Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, denne Eiendom stillet til en nye Auction, som afholdes i Fjerritzlev Kroe ved Aagaard, Mandagen den 14de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning, samt at denne Eiendom bestaar af: 1) Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 50 Tdr. 1 Skp. 2 1/4 Alb. og ufrit Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/5 Alb. 2) En Vand- og Veirmølle med tilhørende Bygninger og Marker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler priviligeret Mølleskylds Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. og Ager og Engs Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Td. 3/4 Alb. 3) Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tiender af 525 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. Hartkorn og Kongetienden af 278 Tdr. 2 Fdkr.; og 4) Bøndergods med Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. Alb. frie Hovedgaardstaxt og Ager og Engs Hartkorn 362 Tdr. 1/5 Alb. Til videre Oplysning meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 146 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fækreaturer foruden Heste. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Gaarde og haver desuden 1856 Ugedage og 72 Sommerdage foruden kjørende og gaaende Reiser. Conditionerne til denne Auction blive væsentligen de samme som ved den forrige, dog at der, efter et Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll tilstillet forseglet Brev, som først aabnes naar det høieste Bud er skeet, vil strax paa Auctionsstedet blive tilkjendegivet, hvorvidt noget af de skeete Bud er antaget. Disse Conditioner ligge til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev og hos Godsforvalteren paa Aagaard der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
de Jfølge Reqvisition fra det Kongelige Ingenieur-Corps bliver, Løverdagen den 5te December førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Warde Byes Raadstue afholdt offentlig Licitation over Anlægget af en nye Ege=Træbroe over Aaen sønden for Warde, der skal i næstkommende Aar opføres istedetfor den nuværende, og udvides til en Længde af 75 Alen. Opraab af Arbeidets Udførelse og Materialernes Leverance vil skee særskilt, nemlig saaledes: 1) Leverancen af det betydelige Qvantum større og mindre Egetømmer samt endeel Bøgeplanker, deelt i flere mindre Afdelinger. 2) Udførelsen af Tømmerarbeidet. 3) Smedearbeidet. Conditioner, Overslag og Tegning ere til Liebhaveres 4) Malerarbeidet. Eftersyn hos Premierlieutenant ved Ingenieurcorpset v. Nirkolin i Colding og paa Undertegnedes Contoir. Warde Byfogedcontoir, den 17de November 1840. Lysthavende indbydes. Wedel Heinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Undertegnede anbefaler sig med et Udvalg af Vinter hatte, samt opsatte Kapper nylig hjemkomne fra Kjøbenhavn. Tillige faaes hos mig forskjellige Slags Blomster, deriblandt Balblomster og Fjer, endvidere broderede Modester, Linninger, Kappepuller, Blonder og Bobinetter, samt Alt hvad iøvrigt henhører til Modepynt. Bestillinger paa ovenanførte Ting modtages, og skal min Bestræbelse stedse være at erhverve mig deres Tilfredshed, der forunde mig deres Sogning. Aarhuus, den 23de November 1840. Marie Hammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Fine Tobakker og Cigarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Ægte Varinas=Kanaster og ægte Portorico i originale Ruller, fiin Oronoco, Petit=Kanaster, 1/2 a 1/2 Pd. i Bly emballerede Tobakker, ægte Havannah=Cigarer co mitterede directe derfra, med flere Sorter fine Cigarer, ere nylig arriverede til saare moderate Priser hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Spanske Druer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Cathrineblommer, franske Svedsker, Mallaga=Rosiner i nye Vare, faaes hos N. & M. Lazarns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Citroner. er arriveret, og faaes billig hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Kirsebær- og Solbær-Liqveur, faaes hos N. C. M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Heglet Hør, fra 2 Mk. til 3 Mk. 8 s. Pd., samt fine Hørblaar, faaes N. K. M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Couleurte Multums, glatte, ternede, plettede og flere andre moderne Mynstre, i smukke Farver, brugelig til Underfoder, er arriveret til billige Priser hos J. F. W. Rose. Hør, Vands, 3 og 4 Bands, i gode Vare, som jeg i disse Dage har modtaget fra Liebau, sælges billig hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Saallelæder, saaledes og klein engelsk, svensk og norsk Stangjern og engelsk Baandjern er arriveret, og faaes billig hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Brunsviger Humle, valsede Jernplader, fiint norsk og svensk Stangjern, fiirkantet og rundt Jern, engl. valset Baandjern, Skabelon Jern i forskjellige Dimensioner, Jern=Gryder og Pander, faaes billigst muligt hos H. C. C. H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Fortrinlig gode blegede Formelys og Spede Lys 8, 16 og 14 Stkr. pr. Pd., til gangbar Priis og fuld Vægt, sælger. Fredr. Stellfeld, sen. Talg, modtages til Ombytning imod Lys, af Fredr. Stellfeld, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Extra gode Koge=Erter og velproppet kiørt Kjøbenhavnsk Øl sælger. Fredr. Stellfeld, gen. Livaner Hør, i bedste 4, 3 a 2 Bands Vare, faaes billigt hos A. C. J. Leth. Tvister, saavel blegede, som ublegede, samt couleurte, faaes i forskjellige Rummere billig hos A. C. J. Leth. A 60 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Imod betryggende Sikkerhed kan i anstundende 11te December Termin erholdes tillaans omtrent 4600 Rbd. enten samlet eller i mindre Dele, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Aarhuus, den 20de November 1840. Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
En rask Dreng af honet Familie, der har Lyst til at lære Naalemager=Professionen, kan strax blive antaget hos Naalemagermester L. Schophuus paa Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
En duelig ugift Avlskarl kan faae en god Condition til 1ste Mai 1841 paa Katholm pr. Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
En fiin Karl, som har lært at kjøre, kan faae Condition som Kudsk paa en Herregaard til 1ste Mai 1841. Man henvender sig paa dette Blads Contoir. Jahnsens hurtigseillende Paquet Nr. 1, der føres af Skipper Niels Michelsen, i Mandags ankommen hertil, agter sig igjen seilklar fra Aarhuus til Kjøbenhavn Mandagen den 30te November, og saaledes fremdeles hver 14de Dag fra hver af Stederne, saalænge Aarstiden tillader det. Comptoiret er i Aarhuus hos Hr. Kjøbmand J. Meulengracht paa det store Torv, hvor Gods modtages til enhver Tid, til billigste Fragt, og omkostningsfrie Ombordbringelse. Det er tungt, meget tungt er det, at man ikke kan skrive noget, uden at hver Kjælling skal kunne antaste En paa Gaden og kræve En til Ansvar derfor, At Sligt er mig til Svækkelse vil enhver Tænkende indsee, men om det Offentlige vinder noget derved, er en anden Sag. Jeg veed ikke hvad det er for en Aand som er faren i visse Fruentimmer at de krænge og trænge mig paa Gader og Stræder for af mig at erfare noget nærmere angaaendes det af mig Anførte at den korte Hør egner sig fortrinlig til Børneskjorter. Skjortefabrikationen er ikke i mit Fag, kan de gode Koner strække den korte Hør længere end til Børneskjorter da skal det være mig kjært, jo længere jo bedre. Min Hensigt var kun at hjælpe dem tilrette, da jeg hørte dem klage over at deres Hør var groet saa kort til i Aar. Men det er virkeligen afskrækkende at man ikke kan fremkomme med et almeen nyttigt Vink, uden at udsætte sig for Nærgaaenheder og Paatrængenheder af det underordnede Kjøn, hvis Fornuftighed dog i mange Deele kunde være en Skærpning behøvende. Dette vil jeg imidlertid overlade til de mere Hærdede, og erklærer kun herved, at jeg ikke staaer nogetsomhelst Fruentimmer paa Gaden til Ansvar for hvad jeg skriver, samt at de herefter for mig maa have deres Hør kort eller lang og deraf tilvirke saa korte og saa lange Særke som de behager, jeg skal nok vogte mig for at stikke min Næse deri oftere. Aarhuus, den 20de November 1840. Anders Nothen, kongelig Murer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Hermed et Følgeblad. Fødge=Blad, til Harhuus tiftstidende, Onsdagen den 25de November 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
De jydske Stænder. (Fortsættelse. See Av. No. 189.) Otterstrøm reiste sig derpaa, ikke for at berøre det store og vigtige Spørgsmaal, men for at erklære, at han stemte for en Comitees Nedsættelse, fordi han ikke kunde miskjende Petitionernes Betydning; fordi han, i sin Kreds, havde havt Leilighed til at erfare, at det, der i denne Henseende bevæger sig i Folket, har en dybere Rod, end at det kan betragtes blot som Jndskydelse af enkelte Misfornøiede, og at Mænd, som man hverken kan frakjende Oplysning eller Forstand og Sindighed, nære de samme Ønsker og Forhaabninger, som Petitionerne udtale; og endeligen fordi han ansaae det for sin Pligt, som Deputeret, uden ængstelige Hensyn, saameget det stod i hans Magt, at virke til, at Sandheden kunde blive Kongen bekjendt." Fleischer antog det for utvivlsomt, at den jydske Forsamling vilde følge Østifternes Forsamlings Exempel. At Sagen er af høieste Vigtighed, erkjendes af Enhver, og det kan heller ikke nægtes, at der er en Gjæring, i Folket." Schytte paaberaabte sig en Yttring af den kgl. Commissarius, hvorved Denne selv havde erkjendt Forsamlingen berettiget til, i Anl. af hine Andragender at nedsætte en Comitee, Talleren henviste til Fremtiden og fandt ingensteds nogen Borgen for, at der ikke i de kommende Dage var nogen Fare ved en Konges Enevælde. Brock fandt det uforeneligt med den menneskelige Natur og med selve Lovene for al organisk Udvikling, at en Stat altid skulde beholde den samme Regjeringsform. Forfatningen af 1660 kan, saalidet som ethvert andet menneskeligt Værk, være svarende til alle Tider og alle Omstændigheder. Det er derfor vistnok ønskeligt, at der maa skee en mild, fredelig og rolig Overgang til en anden Forfatning, der kan forenes med Tidens Krav og der vistnok aldrig kunde skee paa en beqvemmere Tid, end under Christian den Ottende. Hald erklærede det som sin Overbeviisning, at Forsamlingen er competent ikke blot til at nedsætte en Comitee i Anl. af de foreliggende Andr., men ogsaa i en eventuel Petition at gaae ind paa deres Jndhold." Denne sin Overbeviisning motiverede han af selve Stænderanordningerne. Han meente, at hvis Stænderne Jntet gjorde i Anledning af de indk. Andr., da vilde de netop fremme den Gjæring, som vi ikke kunne nægte, at der er her i Landet." With stemte for en Comitee. Roulund tog endnu engang Ordet paa sin djærve Viis i Anl. af, at den kgl. Commissarius havde sagt, at Souverainiteten maa udledes fra Overdragelsesacten af 14de Octbr. 1660. "Jeg har aldrig hørt dette før, og da jeg vel veed, at denne Act skal findes i Diario europæo 1660, men jeg ikke har kunnet træffe paa dette Værk, vil jeg, da det imidlertid er af megen Vigtighed, at man kommer til Kundskab om denne Act, ligesom ogsaa om Documentet af 10de Jan. 1661, tillade mig at yttre det Ønske, hvis det ikke skulde være altfor ubeskedent, at den kgl. Commissarius vil forelægge Forsamlingen disse Actstykker. Naar der forøvrigt ere de, som have sagt, at den er en stor Deel af Petitionairerne, som ikke have vidst, hvad de underskrev, da gad jeg vidst, om de, der underskreve Documentet af 10de Jan. 1661, have vidst bedre, hvad de gjorde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Den kgl. Commissarius fandt det ikke passende, at indlade sig paa, at documentere de danske Kongers Souverainitet, der nu henved to Sekler har været erkjendt. Roulund. Hævd gjelder, saavidt mig bekjendt, ikke med Hensyn til Statsforholdene. At de danske Kongers Souverainitet er factisk, betvivles ikke, men desuagtet troer jeg, at Folket har en historisk Ret til en friere Forfatning. At forøvrigt Jnitiativet udgaaer fra Kongen, anseer jeg som det Sikkreste og Bedste baade for ham og Folket." Derpaa svarte den kgl. Commissarius ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Bekjendtgjørelser. Udskriaf Kjøbenhavns Forligelses=Commissions Protocol i Sagen: Proprietair Koefoed til Lindholm og Enkefrue Lassen til Aaberg, contra: Frøken Nanny v. Beenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Aar 1840 den 31te October. For Klageren, Proprietair Koefoed, og Klagerinden Enkefrue Lassen, var mødt Høiesteretsadvocat Buntzen efter Fuldmagt. Jndklagte var mødt med Cancelliraad Hansteen, som ved Kjøbenhavns Magistrats Skrivelse af 7de August d. A. er bleven anmodet om at varetage hendes Tarv i denne Sag. De Mødende bleve saaledes forenede, at Jndklagte, Frøken Nanny von Beenfeldt, her i Commissionen, tilbagekaldte de af hende om og imod Proprietair Koefoed til Lindholm og Enkefrue Lassen til Aaberg i offentlige Blade fremførte fornærmelige Yttringer, saa at disse som urigtige ikke skulle komme dem til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorimod Høiesteretsadvocat Buntzen, der paa Grund af Jndklagte, Frøken von Beenfeldts Stilling, frafaldt Paastand paa Mulcts Erlæggelse, efter den fra hendes Side dertil givne Anledning erklærede, at det ikke er ham bekjendt, at hans Mandanter have noget at udsætte paa hendes moralske Forhold. Det indgangne Forliig blev af de Mødende ved Hænders Underskrift i Protocollen bekræftet. Nanny v. Beenfeldt. Hansteen. Buntzen. Ovenstaaende Udskrift, hvis Rigtighed herved bekræftes, meddeles til Brug for Proprietair Koefoed og Enkefrue Lassen. Comptoiret ved Kjøbenhavns Forligelsescommission, den 31te October 1840. Mangor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Jfølge vedkommende Forliigs- og Udlægshavers Reqvisition bliver ved trende offentlige Auctioner bortsolgt Møllegaarden ved Warde med Bygninger og tilhørende Grunde saa og de ved bemeldte Gaard staaende tvende Vindmøller med Værker og Jnventarium samt derpaa forundte Rettigheder og Privilegier. Ligeledes sælges de i Gaarden værende Kakkelovne. Første og anden Auction er berammet til Afholdelse Torsdagen den 10de og 24de December paa Warde Byes Raadstue og den 3die i selve Møllegaarden den 7de Januar 1841, hver Dags Formiddag Kl. 11, hvilket herved i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Pantecreditorers og Lysthavendes Efterretning. Warde Byfogedcontoir, den 3die November 1840. Wedel-Heinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Efter Hans Kongelige Majestæts L. S. Stemann. allernaadigste Befaling. M. Lange. Hansen. Bentzen. Holm. Feddersen. indstævnes herved den eller dem, som Obligationen maatte være eiende eller ihændehavende, til at møde for Gjerlev Onsild Herreders Ret, der holdes paa Mariager Raadhuus den første ordinaire Retsdag i Marts Maaned 1842. om Formiddagen Kl. 10, for med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at bevise, da Citanten i andet Fald ved Rettens Dom vil forvente og paastaae Obligationen kjendt død og magtesløs at være. Forordningen af 3die Juni 1790 har afskaffet Forelæggelse og Laugdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariager, den 21de October 1840. I Hr. Landsoverretsassessor Herredsfoged Claudi's Forfald, L. S. Tuchsen, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst i vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter Opholdsmand Anders Andersen Østergaard af Fuglslev By og Sogn, Søn Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. der Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 2den November 1840. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Overretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen afdøde Kaagmand Palle Hansen indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret inden fornævnte Tids Udløb, i Overeensstemmelse med Plac. 2den Juni 1819, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Tirsdagen den 1ste Decbr., 29de f. M. 1840 og 26de Januar 1841, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 3die November 1840. G. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Ved Proclamata, som ere læste i vedkommende Underret, og ville blive læste i den Kongl. Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1) Gaardmand Knud Jørgensens afdøde Kone Ane Cathrine Christensdatter paa Horndrup Mark, Taaning Sogn, Woer Herred, og 2) Aftægtsmand Rasmus Rasmussen og Kone Johanne Erichsdatter i Blirup, Wæhr Sogn, Woer Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Arvingerne efter bemeldte afdøde Rasmus Rasmussen og Kone ere tillige indkaldte med lovligt Varsel at melde dem, godtgjøre deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 11te November 1840. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Brandassurance=Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. Overeensstemmende med Lovens § 17 indbydes herved Jnteressenterne i Randers Amt, at give Møde hos Hr. Gjæstgiver Rydell i Randers Løverdagen den 28de dennes, Kl. 11 Formiddag, for at vælge 3 Repræsentanter, for bemeldte Amt. Lykkesholm pr. Grenaae, den 16de Novbr. 1840. J. S. Eilersen.