JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Gavnlige Erindringer. De Ødelæggelser, som den stærke Storm i Foraaret paa saa forskjellige Steder har anrettet, synes at opfordre til, ved tilbørlig Aarvaagenhed, saa meget som mueligt, at forebygge saadanne Uheld i Fremtiden. Høist vigtigt vil det derfor være, paa visse bestemte Tider at undersøge alle gamle Bygninger, Kirketaarne og andre Gjenstande, som ere udsatte for at omstyrtes af Orcaner. Ogsaa vilde det ikke være af Veien, at alle Træer, især paa Spadsere og Alfarveje, bleve synede, og de, som ere tildeels raadnede og staae Fare for snarest at kuldkastes, udviste. Endeel Kudske have den Skik, at de, naar de kjøre svære Læs, især Sukker= eller Tobaksfade, o. s. v., sidde tvers paa den ene Hest, med Ansigtet vendt til den ene Side, hvorved det bliver dem umueligt, at varskove Personer, som gaae forbi, eller Børn, som lege paa Gaden. Denne Maade at sidde til Hest paa, burde derfor aldeles forbydes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Kjøbenhavn har langt fra ikke for mange offentlige Spadseregange. Derfor bør der, saavidt mueligt, vaages over, at de faa, vi have nyde Fred. J Philosophgangen burde det neppe være tilladt Nogen at ride, og denne Promenade burde nok ene være Fodgængere indrømmet. Volden burde ogsaa være en for disse udelukkende Spadserevei, og skulde den endeligen ogsaa indrømmes Ridende, saa maatte det skee paa den Betingelse, at de kun turde ride i Skridt, ikke i Trav eller Gallop, hvorved den Gaaende hvert Øjeblik nødes til at retirere, hvilket paa en saa smal Vei, som Volden, ofte falder vanskeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Den Ligegyldighed, hvormed man i de fleste Lande nyder Kjødet af Dyr, hvad enten disse have været syge eller ei, er næsten ubegribelig, og dog har neppe noget større Jndflydelse paa den offentlige Sundhed end Beskaffenheden af det Kjød, der tjener til Menneskenes Føde. Uforhindrede kunne Slagterne slagte gammelt, sygt, faldefærdigt Qvæg, uden at behøve at frygte for, jo at kunne blive af dermed paa Torvene, Vil den Ene ikke have det, saa vil den Anden. Kun i Spanien gives i den Henseende en ypperlig Anordning. Hver Slagter maa i Stæderne om Eftermiddagen Kl. 2 have sit Qvæg i Slagterhuset. Kl. 5 eller 6 1/2 indfinder der sig den Læge og en Saarlæge, til hvem Raden er, og syner alle de slagtede og ophængte Creature. Finde de en Hovedfeil derved, saa bliver hele Stykket, uden Omstændigheder, nedtaget, i deres Overværelse baaret ud og nedgravet i Jorden uden for Byen. Denne Besigtigelse skeer uden Vederlag. Medicinal- og Chirurgieanordningen paalægger de practiserende Læger og Chirurger den som Pligt. - Mon denne Anordning ikke fortjente Efterlignelse? Den afskyelige Skik at blæse Kjød op, forat faae det til at see ud, som det var meget fedt, burde aldeles ikke være tilladt. J det Hannoverske har det allerede for mange Aar siden ved et udtrykkeligt Lovbud været forbudent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Indenlandske Efterretninger. Ligesom i de sidste Aar i Charlottenlunds Skov endeel Telte have været opslaaede, hvori beværtedes med alle Slags Forfriskninger, saaledes vil og Tilfældet blive i Sommer. Adskillige Telte ere allerede opslagne, og i Gaar Eftermiddags beværtedes første Gang. Det skjønne Musikchor, som i Fjor lod sig høre her, havde ligeledes indfundet sig. Den skrækkelige Støv uagtet, og skjøndt Luften truede med Regn, vare dog endeel Mennesker dragne derud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Mariboe, d. 26 April. Veiret er og vedbliver at være særdeles gunstigt for Planteriget; Alt spirer frem og udvikles som om det stod et Drivehuus. Den 24de dennes havde vi noget over 13 Gr. Varme. Siden i Torsdags har det tordnet og lynet næsten hver Dag. J Dag er Luften bleven afkjølet og hænger fuld af Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Viborg, d. 27 April. J Torsdags Eftermiddag havde man her og i Omegnen et stærkt Tordenveir. - Det slog ned i Veirum Bye, 1 1/2 Miil øster herfra, hos Christen Smed, i en Skorsteen, og rammede Konen, der dog levede, men skal være forbrændt paa den ene Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
J Dr. og Prof. L. Herm. Tobiesens Lehr buch der Schiffarthskunst &c., Berlin 1820, bemærkes, at de engelske Søkort udmærke sig vel ved et tydeligt og kraftigt Stik, saavelsom ved Tegningens Zirlighed, fremfor de danske og svenske, men at de i Nøiagtighed ofte staae lange tilbage for disse. Jsær advarer Forf. imod at kjøbe hos engelske Korthandlere de saakaldte Pilotskort over Nord- og Østersøen, blandt hvilke puttes gamle forligne Blade, der ellers ingen Kjøber finde, opfriskede med nye Titler. Skipper Claus Fick, førende Skibet Polidora, forsiktrer, at han paa sit lange Krydstog mellem London og Texel har fundet det af J. J. Schotudgivne Kort over Nordsøen ulige rigtigere, end alle engelske Søkort, som man træffer hos de sædvanlige Konsthandlere. Ogsaa ere i Henseende til Sandbanker og Brændinger i Nordsøen, især i Egnen af Helgoland og Texel, de engelske Søkort meget feilfulde og yderst upaalidelige. Hovedaarsagen hertil ligger især deri, at saadanne Fabrikarbeider ikke staae under Statsmarinens nautiske Control.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Dr. K. H. Diondi, ord. off. Prof. i Medicin og Chirurgie, og Directeur for den chirurgiske Clinik og Øjenlægekonst, har udgivet et Skrift for Læger og læg Folk om brændt Skade og det eneste Middel til at lægge samme uden Smerte. Dette Middel er koldt Vand. Efter de Jagttagelser, Forf. har gjort, stillede det hvert opkommet Oprør i Nerverne, naar det kun ikke for sildigen blev anvendt, og de stærkeste Aareladninger, hele det antiphlogistiske Lægedomsapparat, og den største Dosis Opium formaaede ikke saa godt som koldt Vand at dæmpe den ved en høi Grad af Smerte frembragte Feber. Heller ikke vare de flygtige Lugtemidler istand dertil. Dr. Hahnemann har vel i Allgemeiner Anzeiger advaret mod Kuldens Brug ved brændt Skade, og anført Koldbrand som følge deraf, men de meest anseete Læger i og udenfor Tydskland have vidnet imod ham. Hvo, som vil gjøre Brug af dette Middel, som overalt haves ved Haanden, maa bruge det saa hurtigen som mueligt, og saa uafbrudt, at Smerterne, efterat være forsvundne, ikke vende tilbage, efter Omstændighederne, fra 10 Minuter indtil 20. 24 Timer; det maa være tilstrækkeligt koldt, en Kuldegrad af 12 Sr. Reaum., som Vandet selv om Sommeren har i dybe Brønde, er tilstrækkelig. De brændte Deele maa ganske bedækkes deraf, og helst kommes i koldt Vand. Man behøver ikke at befrygte, at denne Kuldes fortsatte Anvendelse i adskillige Timer vil være til Byrde for de, der ved at taale denne ringe Uleilighed, kan befrie sig for adskillige Dages og ofte Ugers yderst heftige Smerte, eller at Kulden i denne ringe Grad skulde have skadelige Jndvirkninger paa Legemets befinden, især naar Skaden ikke er meget udbredt. Men ved heftige og livsfarlige Beskadigelser vil selv en Snue eller Rheumatismus, der kunde frembringes derved, ikke være af nogen Betydenhed, i Sammenligning med de vigtige Fordele, der kunne ventes deraf. - Det vilde være at ønske, at dette Middels rigtige Anvendelse blev anbefalet Ungdommen i Skolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Hidtil har man aldeles manglet Afbildninger af tragiske Scener paa den græske Skueplads, da Malerierne i Haandskrifter af Terents i Vaticanet og Paris kun fremstille comiske Scener, og i Basrelieferne og paa Vaserne kun saare lidt af det comiske Costume er gaaet over. Dette Savn er nu blevet afhjulpet ved en Beskrivelse over en gammel Mosaik i Museet Pio Clementium i Rom, forfattet af den berømte Mellin og udgivet 1819 efter Forfatterens Død i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Denne Mosaik, der, indlagt i den ottekantede Sahl sammesteds, er fundet i Porcareccia, ved det gamle Lorium i Etrurien. Mosaiken er i det Hele meget raa, hos nogle ere Stifterne mindre, men Arbeidet ikke bedre. Tegningerne ere ofte meget uheldige, og kun de fremstillede Gjenstande giver Værket en betydelig Værdie. Det Hele bestaar af 32 Tavler, hvoraf 8 forestille pyramidalske Fiirkanter og Masker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Den engelske Jndførsel til Bremen har bestandig aftaget, medens den ægtehanseatiske stedse har tiltaget. Endnu 1786 bestod 1/2 Deel af alle der ankomne Skibe af engelske, fra 179699 kun 1/2 Deel, og fra 1818 til 1820 kun 1/12 Deel. Fra 1815 til 1820 indførtes for 14 til 16 Mill. Rdlr., og fra 1818 til 1820 udførtes for 4 til 6 Mill.; men en stor Deel af de indførte Artikler bestode af raae og andre Stoffer, til Brug for tydske Fabriker, en anden Deel var bestemt til at udføres igjen. Jndførslen af Manufacturartiklerne udgjorde fra 1815 til 1820 kun 1/2 af Jndførslen i det Hele. Lærreder vare endnu stedse en Hovedindførselsartikel. Bremen afsætter aarligen endnu engang saa mange vævede Manufacturvarer, som det indfører engelske; men af Kornvarer og Uld blev der i de anførte Aar udført for tre Gange saa meget, som der indførtes engelske Manufacturartikler. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 800 RoomNittende Aargang. No. 37. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Ved min Hiemkomst fra en Embedsreise er jeg bleven gjort opmærksom paa det, som Hr. Dr. G.L. Baden endvidere har ladet indrykke i Bladet Dagen under Overskrift: "Landsdommer Dr. G.L. Badens Erindringer ved Hr. Professor Engels tofts Udsigt over Begivenhederne fra Kong Christoffers Død indtil K. Christians Kronning i Trondhiem. Efterat have giennemlæst det (s. Dagen No. 96 og 97 f. d. A.), finder jeg, at jeg maatte skrive en heel Bog, om jeg skulde giøre og udfør alle de Erindringer, hvortil Hr. Doctorens vidtløftige Ræsonnement giver Anledning og Stof Derfor kun nogle faa bemærkninger i mueligste Korthed. I. Jntet af det, Hr. Doctoren fremsætter, angaaer Hovedsagen i min historisk critiske Anmærkning til Almanakken", hvis Resultat derfor ogsaa af ham er blevet uantastet, men allene saadanne Ting, der ikke vare den egentlige Gienstand for det Critiske i Anmærkningen, Noget, som Hr. Doctoren forsætligen vedbliver at tabe af Syne. 2. Hr. Doctoren giver min omtalte Anmærkning til Almanakken, en Titel, hvorved han vil faae Læseren til at troe, at mit egentlige Øiemed paa hiint Sted havde været at levere en Udsigt, og derhos en critisk Udsigt, over Begivenhederne i Tidsrummet fra Christophers Død til Kong Christians Kronning i Trondhiem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
J det jeg gierne overlader til Andre Anvendelsen, heraf paa Hr. Doctor G. L. Badens Adfærd, skulde jeg endnu allene tilføie dette: Da jeg har en naturlig Modbydelighed for al Pennestrid (som ei heller nogensinde fra min Side er bleven op pet), og mine Kaldspligter kræve min hele Tid, tør jeg saa meget mere troe, at Jngen vil fortænke mig i, at jeg for Eftertiden lader ubesvaret, hvad Hr. Doctoren fremdeles maatte have eller faae isinde at skrive imod mig, og deraf ikke tager Notis, uden forsaavidt det paa Grund af en Hr. Doctoren vel bekiendt Lovgivning skulde agtes fornødent. Engelstoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Indenlandske Efterretninger. Da en Deel af de ved Reglementet af 6te Junii 1771 og flere Anordninger paabudne Attester, som skulle fremlægges ved et Skjødes Læsning i Kjøbenhavn til Oplysning om, at de forskjellige oeconomiske Afgifter, som hæfte paa Eiendommen, ere betalte, efter den ved Rescriptet af 31te Maj 1814 indførte forandrede Organisation af Stadens Skattevæsen, ere overflødige, har det behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, ved Resolution af 24de f. M., allernaadigst at resolvere, at følgende af foranførte Attester saavelsom den hidtil for samme erlagte Betaling, for Fremtiden kunne bortfalde: 1) Attest fra Formanden for Rodemesterne angaaende Renovationsskatten. 2) Attest fra Vægterinspecteuren, angaaende at ingen Restance af Vægterskat hæfter paa Eiendommen. 3) Attest fra Vandinspecteuren, eller nu Vandcommissionens Secretair, om at Vand skatten er betalt. 4) Attest fra Brolægningsvæsenets Secretair og Bogholder, at ingen Restance af Brolægningsskatten hæfter paa Eiendommen. 5) Attest fra Secretairen ved Lygtevæsenet, at ingen Restance af Lygteskat finder Sted. 6) Attest fra Secretairen ved Brand-Commissionen, angaaende Sprøiteskatten. 7) Attest fra Stads=Conducteuren, at Jndqvarteringsskatten er betalt. 8) Attest fra Rodemesteren og Lygte væsenets Kasserer, om at den ved Resc. 20 Marts 1801 befalede Refusion for Belysningen er betalt (for Vesterbroe). 9) Attest angaaende at Vægterskatten er svaret af Beboerne paa Vesterbroe, ifølge Resc. 7 Sept. 1813. 10) Attest fra Brand commissionens Kasserer og Rodemesterne, om at den befalede Refusion af de Udgifter, som medgaae aarligen til Brandvæsenets Jndretning og Vedligeholdelse paa Broerne, er erlagt. - Derimod, skal der, foruden den Attest fra Qvarterets Rødemestere, som er paabuden i Regl. 5 Junii 1771 Post VII. lit. c. og hvilken for Fremtiden skal uden Betaling verificeres af Kæmneriets Bogholder, fremdeles, ved Skjøders Læsning i Kjøbenhavn, fremlægges: a) Attest fra Brand commissionens Secretair angaaende at de ved Brandforordningen af 1 Nov. 1805 §. 45 befalede Brandredskaber ere tilstede, b) Assurance Police med paategnet Qvittering om at den nye Eiet er indtegnet. c) Paategningen af Maalebrevet at ingen Forandring ved Grunden er foretaget. d) Qvittering for at Fattiges Penge af Kjøbesummen er betalt, naar det ikke er Auctions skjøde. e) Qvittering for at 1/2 pC. Afgiften af Kjøbesummen er betalt. f) Naar Jordskyld svares, da Attest om at denne er betalt. g) Dersom Eiendommen ligger ved nogen af Canalerne, Attest om at Bolværkspenge ere betalte. b) Attest om Bankhæftelses Renter, og forsaavidt i Særdeleshed Eiendomme paa Broerne angaaer, foruden de af ovennævnte Attester, som, efter de gieldende Anordninger, der ere anvendelige: a) Jordskylds Attest fra Stadens Kæmner. b) Attest om at Afgiften til Brandforsikkringen er betalt. c) Attest om at fra Stadens Side intet er at erindre imod Skjødets Læsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Ligeledes vil der og fremdeles være at forholde efter Plac. 30 Junii 1815, §. 4, med Hensyn til den der nævnte Attest om, at ingen Restance af Bidrag til Vandvæsenet paa Vesterbroe finder Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Syngestykket Jægerbruden har, trods Aarstidens Behagelighed, der indbyder til ganske andre Glæder, end dem, som den Kjøbenhavnske Thalia i sit med tusinde Trækhuller forsynede Badehuus af et Tempel formaaer at yde, saa stort Tilløb, at der i Aftes, da det blev givet tredie Gang, ingen Billetter mere vare at faae ved Jndgangen, noget, som ellers i Maj Maaned pleier at være ganske usædvanligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Det første Forsøg paa at benytte Been som en ny Jndustrigreen her i Landet, skeete i Aaret 1816 af Uhrmager Petersen i Kjøbenhavn, der begyndte at udkoge Olie deraf til sine Uhre, som Brug er i Frankrig, hvormed han siden forenede et Beenbrænderie til Sukkerraffinaderierne. Senere ere saadanne anlagte paa Christianshavn af Coxe, i Kjøbenhavn af Apotheker Tychsen og en anden Mand, paa Østerbroe af Grosserer Owen, og i Apenrade; men af alle disse benytte kun Petersen og Core Olien i Benene. Beenpulveret sælges nu i Kjøbenhavn for 3 Rbd. Sedler pr. Centner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Den 23de April, om Eftermiddagen, sprang paa Frederiksværk een af Krudtmøllerne i Luften med en stærk Explosion. Til Lykke tilsatte dog kun to Mennesker Livet derved, den ene en Krudt arbeider, der efterlader Kone og 5 smaae Børn; 2 bleve stærkt forbrændte. Det er sjette Gang, at denne Mølle er sprungen siden Krudtværkets Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Deres Høiheder Prinds Christian af Danmark og Gemahlinde have i denne Tiid beseet baade den almindelige Pariser Mynt, og den, hvor der allene præges Medailler, og paa begge Steder modtaget Skuepenge, slagne til deres Ære, hvoraf den, Høisamme fik paa sidste Sted, forestiller paa den ene Side Amor og Hymen, som flette Rosenkrandse, og paa den anden Fyrsteparrets Vaabener med Omskrift. - (Hans Høihed Prinds Christians nuværende Ophold i Paris bringer Kong Christian den Syvendes Besøg i denne Stad for 64 Aar siden i Erindring. Dette var saa meget mere mærkværdigt, som netop i den Tidspunct tre nordiske Konger befandt sig i Paris. Mercier siger i den Anledning i Tableau de Paris T. 2, S. 423, under Artiklen les trois Ros: "Paris har nyligen været besøgt af tre nordiske Souverainer; af Kongen af Danmark, som man har givet glimrende og kostbare Fester; af Kongen af Sverrig, der ved sin Ankomst kun var Kronprinds, men vendte tilbage som Konge; af Keiseren, der, for at være saa meget friere, boede i et Leiehotel, og som har taget Hovedstaden vel i Øiesyn, endog indtil den mindste Gjenstand."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Blandede Efterretninger. Man har nu faaet en med typographisk Pragt trykt Beskrivelse over den berømte Velejatiske Tavle, forfattet i det italienske Sprog af Dr. P. de Lama. Denne Tavle blev fundet 1747 ved Macinesso, det gamle Veleia, under gamle Mure i Jorden. Den bestod ikke af een Støbning, men af sex Plader af forskjellig Størrelse, hvilke paa to Tverlinier vare satte under hverandre, og derpaa sammenloddede. Det Hele var indfattet i en Ramme af Bronze, der ligeledes endnu er til, formedelst hvilken den var fastgjort i en Muur. De enkelte Plader vare, da de fandtes, blevne adspredte i de omliggende Stæder. Greverne Roncovieri og Costa bragte dem sammen igjen, og den sidste overgav Tavlen, saaledes sammensat, d. 11 Marts 1760, Hertug Jnfanten, Don Philip af Parma, som befalede, at opstille den i det ny Museum, der skulde indrettes i Parma. Opstillingen skeete først den 13 Juli 1801, men allerede den 27 Juni 1803 blev Tavlen, tilligemed andre af Museets Skatter, ført af de Franske til Paris, hvorfra den igjen, efter de allierede Magters Foranstaltning, blev den 26 Febr. 1816 bragt til Parma. J Aaret 1817 blev den, paa Hertuginden af Parmas Bekostning, af Brødrene Amoretti opstillet i Museet. Denne Tavle danner en Oviongum, 8 Pariser, Fod 11 Tommer 5 Linier bred, 4 Fod 4 Tommer, 4 Linier høi og 2 3/4 Linier tyk. Rammen har en Brede af 1 Tomme 10 1/2 Linie. Den indeholder to forskjellige Obligationer, den første paa 1,044,000 Sesterzer, den anden, angaaende Cornelius Gallicanus's Stiftelse, 72,000 Sesterzer, hvilken Stiftelse i Aaret 936 efter Rom, under den da herskende Pest, der ødelagde hele Liguriens District, var gaaet under.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Den Hurtighed, hvormed Moskau igjen er opstaaet af sin Aske, opvækker Forbauselse. Omtrent 9158 Huse og Gaarde indbefattede denne Stad førend de Franske rykkede derind, og dens Befolkning udgjorde 3 til 400,000 Jndbyggere, og allerede i Aaret 1817 fandtes her igjen 6318 Huse med en Befolkning af 312,000 Jndb. og 21000 Soldater. De Stores Palladser vare 1817-18 kun tildeels igjen opførte, deels formedelst den medgaaende store Bekostning, deels fordi mange ikke vilde forlade deres Godser. Blandt de nye Anlæg er, foruden det hurtigen igjen opførte Kreml, det ny Exerceerhuus, ganske af Grundmuur, 650 Fod langt og 168 Fod bredt, for 2000 Mand Jnfanterie og 1000 Cavallerister, der kan betragtes som een af de største Sahle i Verden, og endeligen det til Erindring om Stadens Befrielse fra Bonaparte bestemte Mindesmærke for Kozina Minin og PojarskiDen i Edinburg udkommede philos. Journal indeholder følgende interessante Efterretninger om det nyopdagede Nordpolar Fastland: Det er yderst øde og klippefuldt, og Bjergene ere næsten ganske bedækkede med Snee. Man opdager, saalangt man er kommet, ikke mindste Spor af Mennesker eller Landdyr. Der kunde heller ikke opholde sig her andre end Rovdyr, fordi man ingensteds træffer Planter, undtagen hist og her noget usselt Græs. Paa de nøgne Klipper havde Myriader Søfugle lagt deres Æg, over hvilke de netop rugede. Disse Fugle, som aldrig havde seet nogen anden levende Skabning, lode sig saa lidet forstyrre af Opdagernes Ankomst, at de aldeles ikke vilde lade samme komme i Land, saa at man med Magt maatte trænge igjennem dem. De bestode især af fire Arter Penquiner, af Maager, Albatrosser &c. Dette ny opdagede Land er imidlertid meget betydeligt formedelst de mange Hvalsiske, Robber og Søløver, som findes ved Kysterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Jngensteds har man seet smukkere Skind end desom de herværende Robber have, og for deres Sjeldenheds Skyld nu ere i høi Priis. Ved denne Leilighed lader der sig give dem, der ere meget for at modsige, et godt Vink. Verdensomseileren Cook troede for stedse at have opløst to Opgaver: a) at der intet Land gives ved Sydpolen, og b) ingen Farvei i Nordpolshavet. Begge disse overilede Paastande ere siden 1821 tilstrækkeligen gjendrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
J Aaret 1816 havde Sverrig, efter Dr. J. Hagelstam, en Folkemængde af 2,465,066 (1819 derimod 2,557,781) paa et Fladeindhold af 3,87 Mile; 12 Biskopper, 172 Provstier, 1223. Pastorater og 2,400 Kirker, med 15 Capeller. Dets Krigsflaade bestaar af 30 Skibe med 1,243 Canoner, 200 Officerer, 561 Underofficerer, 11,293. Matroser; Skjærgaardsflaaden af 216 Skibe med 1,436 Canoner, 186 Officerer, 340 Underofficerer, 11,864 Matroser; den norske Flaade af 126 Skibe med 564 Canoner, 145 Officerer, 220 Underofficerer og 5,588 Matroser. Den svenske og norske Landmagt af 138,569 Mand (af hvilke 23,602 norske). Den svenske Armee har 1,547 Officerer og 1,686 Underofficerer; den norske 521 Officerer og 1, 153 Underofficerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Norges Folkemængde var 1815, paa et Fladeindhold af 2,82820 Mile, 886,470. Sverrig, havde 1819 paa hver Miil 661 Jndbyggere, Norge derimod kun 312. Norge talte 5 Stifts biskopper med 51 Provstier, 333 Pastorater og 835 Kirkesogne. J Aaret 1812 leverede Sverrigs 389 Bjergværker 365,461 Skippd. Stangjern, 107 Hammer- og Jernværker 43,000 Skippd. Manufacturiern; men 1816 fjorten Kobberbruge, 5,800 Skippd., 1817 tre Blyværker 186 Skippd. og tre Sølvgruber 2,081 Mk. Sølv. Tallet af Qvæg var 1815 i det Hele 406,365 Heste, 236,254 Stude, 853,355 Køer, 455,318 Qvier, &c., og 1,294, 119 Faar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Hvorvidt Herskerne i Middelalderen have drevet det, viser blandt andre Barnado, Visconti af Bologna. Han holdt 5000 Jagthunde, som det var paalagt Borgerne og Bønderne at føde. Maanedligen maatte Opsynsmanden over Hundene, som desaarsag frygtedes mere end hver anden Statsbetjent, to Gange undersøge, om Dyrene ikke vare for magre eller fede. J begge Tilfælde bleve Folkene haardt straffede. Men prægtigen levede ogsaa Fyrsten, Han lod ved de store Maaltider hele Lam, Kalve og Hjorte, forgyldede eller forsølvede, stille som Skueretter paa Taffelet, og gav dem siden til Priis for Pøbelen.