Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-16
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Efterstaaende ere de durchlautige Personer som gaae foran Dronningen af England i Thronfølgen. Georg den 4de derpaa: 1) Hertugen af Bork. 2) Hertugen af Clarence. 3) Prindsesse Alexandring Datter af den afdøde Hertug af Kent. 4) Hertugen af Cumberland. 5) Hertugen af Susser. 6) Hertugen af Cambringe. 7) Prinds Georg, hans Søn. 8) Enkedronningen af Würtemberg. 9 Prinsesse Augusta. 10) Prindsesse Elisabeth, Prinsesse af Hessen-Homborg. 11) Prindsesse Marie, Hertuginde af Gloucester. 12) Prindsesse Sophia. 13) Hertugen af Gloucester, Brodersøn af Georg den 3die. 14) Prindsesse Sophia af Gloucester, Broderdatter af Georg den 3die 15 og 16) Begge Prindserne af Brunsvig, og 12 endelig Dronning Caroline, Søsterdatter af Georg den 3die. – J Selkirk og paa andre Steder havde Radicale og Dronningens Tilhængere begaaet de største Udsvævelser mod de Personer, som ikke have illumineret deres Huse. – Da Dronningen begav sig til St. Pauls Kirken havde Admiralitets Retten og de øvrige Retter udsat deres Møder. De Peers, som have stemt imod Bod og Strafbillen blive nu naar de komme tilbage til deres Herregaarde modtagne med den største Jubel og Høitilighed af Jndvaanerne i de omliggende Kiøbstæder og Landsbyer som de passere. – Bladet Times som saa ivrigen har taget Dronningens Partie, har derved faaet 12000 Abonnentere flere, saa at den nu ialt har 24000 Abonnentere. – De ministerielle Blade paastaae, at der ikke vil finde nogen Minister Forandring Sted, uagtet Oppositionspartiet giør sig al muelig Umage for at tilveiebringe Addresser for at bede Kongen derom. En saadan Addresse vil nu blive indgivet fra det Londonske Borgerskab, da Communeraadet har holdet en Forsamling den 1ste December, hvori det blev efter temmelige Debatter antaget med 84 mod 32 Stemmer paa Hr. Waithmans Forslag, at Commune raadet skal overlevere til Kongen en underdanig Addresse og Bønskrivt, hvorved man skal bede Kongen om at afskedige sine nærværende Ministre, som ved deres nye Fremgangsmaade mod Dronningen have gjort sig uværdige til hans Tillid, og hvis Handlinger vare af den Natur, at de syntes allene at være beregnede paa Landets Skade. Hele det Franske Folks Opmærksomhed er henvendt paa Kamrenes forestaaende Aabning; da man veed at Valgene dertil ere udfaldne til Fordeel for det ministerielle Partie. Man regner, at de Liberale ville ikke have mere end 160 Stemmer paa deres Side, men at den høire Side og Centrum vil blive i Besiddelse af 279 Stemmer. Jblandt dette Antal ere der 120 Medlemmer af Kamret i 1815. Af de øvrige, som først ere blevne valgte i Aar bekiender en stor Deel sig til de samme Grundsætninger, hvorfor ogsaa nogle vente, at de Deputeredes Kammer vil denne Gang træde i det Kammers Fodspor, som fandt Sted i Aaret 1815. De Ultras derimod, som frygte for at Ministeriet skal med deres Tilhængere i Kammeret forlade deres Partie, efterat de ikke meere behøve deres Bistand, erklære, at de ikke have nogen Reaction isinde, og de formane de Deputerede af deres Partie til i deres Taler at udvise Forsigtighed og Maadehold De forklare det heldige Udfald, som Valgene have havt af den franske Nations roialistiske Sindelag; Jmidlertid kan dette Udfald af Valgene vist meget tilskrives Regieringens Omsorg for at udnævne Præfecter og Underpræfecter og Præsidenter for Valgcollegierne, som ere dem hengivne og som kunne have et forden fordeelagtig Jndflydelse paa Valgene. Ministeriet har meget behagelige Ting denne Gang at foredrage for de Deputeredes Kammer, da Financernes Tilstand nu er saa god, at Afgivterne paa Landeiendommene kunne blive 32 Millioner mindre og at alle Afdrag paa Gager kunne bortfalde. Budget skal strax blive forelagt Kammeret. - Man taler om at dersom Stemningen i Kammeret bliver saa gunstig og føielig, som man venter det, at da Regieringen vil foreslaae at det skal constituere sig paa 7 Aar, ligesom det engelske Parlament, da Statsbestyrelsen derved erholder mere Fasthed, og den Ustadighed i Grundsætningerne og Uroeligheden i Gemytterne forebygges, som er en Følge af de aarlige Valg. – Forresten er det Franske Folks Jnterresse henvendt paa 3 Gienstænde, paa Pairernes Undersøgelser af Conspirationen af 19de August, som nu blive foretagne i Justitspalladset. Paa Hr. Madier de MontiansProces for Cassations-Tribunalet, som har giort en stor Opsigt og som har havt det Udfald at han har erholdet en Jrettesættelse og er bleven dømt til at betale Processens Omkostninger; man veed at Sagen angik en beskyldning, som han havde gjort de Ultras, at de havde en Contrarevolution imod Constitutionen i Sinde. Den tredie Gienstand, som interresserer Publikum er, at den bekiendte Vicomte af Chateaubriand, Ordfører for de Ultras og som hidindtil har været i Unaade hos Kongen. og var bleven udslettet af Statsraadernes Tal, er nu igien bleven indsat i sin Post og udnævnt til Fransk Gesandt ved det Preussiske Hof. - Natten imellem den 22de og 23de November var den Franske Marineminister, Hertugen af Deeres nær bleven et Offer for et afskyeligt Mordanslag. Han opvaagnede nemlig af en sveden Lugt, hvorpaa han stod op og et Øieblik derefter blev Sengen, hvori han havde lagt, sprængt i Luften af nogle hundrede Pund Krudt. Hertugen som var saaret i Haanden raabte om Hielp; da en nye Explosion brød ud i en anden Kant af hans Værelse og knuste alle Meublerne. Hans Kammertiener, som som i et Værelse over ham, styrtede sig saasnart han saae, at Hertugen var reddet ud af Vinduet og blev saa forslaget at han døde den næste Dag; efter al Sandsynlighed er han Ophavsmanden til denne Ugierning; thi Hertugen savnede i sin Skriverpulkt 3000 Franker og 2 Vexler hver paa 6000 Franker.