JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-03-16
De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (5703) Jungmand Wolfgang Sigusmundus Friis, 9 Tømmermand Niels Hansen Klinge, og 10 dito Poul Olsen Lynge; som alle have faret med Skibet Trovianerne, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttagoderes Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (758 Anden Tømmermand Christopher Olsen, 764, Baadsmandsmath Andreas Borch, 7713 Matros Christian Høyberg, 15 dito Ole Johansen, 16 dito Søren Christensen Flinch, 17 dito Hans Olsen Beenfeldt, 18 dito Peter Torgusten, 19 dito Erich Nielsen Busch, 20 dito Johan Friderich Christian Malling, 21 Johan Pedersen Halling, 22 Johan David Pedersen, som alle have fahret med det Østersøiske Compagnies Skib Hertug Ferdinand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Stiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (70) Matros Mads Poulsen, 45 Bødker Jørgen Larsen, som haver faret med Skibet Margarethe & Elisabeth, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-03-16
De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (rg) Matros Rasmus Larsen, 47 dito Johan Hinrich Johannesen, som haver faret med Skibet de fire Søstre, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Henimod 600 Rdlr. Umyndiges Midler under Vester Flakkeberg Herreds geistlige Over Formynderie kan til næste 11te Junii bekommes til Laans imod anordnet Sikkerhen og lovlig Rente, naar Vedkommende i betimelig Tid vid melde sig hos undertegnede Provst i Herredet. Tierebye, den 3die Martii Jsaa Falch. det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 93. er godt stort og i smaat Maculatur=Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1795-03-16
Mandagen den 30te Martii førstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, bliver i Bleverskou Herreds Tinghuus holdet Commission angaaende Hr. Pastor Biørensens Boe i Wallorbye; hans Creditorer anmodes til samme Tid og Sted at møde, for at deliberere om et af forbemeldte Hr. Biørensen giørende Forslag med videre, som til samme Tid maatte findes fornødent at erindre og afhandle. Muller. Baastrup.
Berlingske Tidende, 1795-03-16
Formedelst mit tiltagende svage Helbred, har jeg besluttet, underhaanden at sælge min tilhørende Eiendoms Veirmølle, beliggende ved Høve Bye udi Ops Herred i Sielland, tilligemed vedliggende Vagning, bestaaende af en indelukket Gaard, hvorved ere 2de i Fæstehavende Vænger af omtrent 8 Tdr. Udsæd. Møllen er for faa Aar siden opbygget af nyt Egetømmer, vel vedligeholdt og har overfisvig Næring. Om Kiøbet kan behagelig accorderes med Eierne paa Stedet. Jørgen Larsen.
Berlingske Tidende, 1795-03-16
Ved Proclama læst inden Helsingøers Byetingsret den 12te Januarii d. A. og ved Siellands Landstingsret den paafølgende 4de Martii, er afg. Smedemester Johan Samuel Kahlers og efterlevende Enke Anna Maria Køhlers Creditorer indkaldede, at melde sig hos Magistraten, som Skift forvaltere, i bemeldte Helsingøer, de indenrigske inden 12 Uger og de uden Riget inden Aar og Dag, med deres paa Boet havende Krav behørig legitimerede, da enhver efter sin Fordrings Natur skal nyde Ret efter Loven, hvilket hermed end videre bekiendtgiøres. Jvende Personer søger til næste Paaske for billig Betaling Kost, og 2 Kammere i en Kiøbstæd eller i Nærheden deraf 4 a 6 Mile fra Kiøbenhavn; Anviisningen gives paa Hiørnet af Pustervig og Kultorvet No. 77. anden Sahl.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Paris, den 20de Februarii. J Forgaars har Sikkerheds Commissionen sluttet en Contract med Borgeren Blanchard om en Leverance af 75000 Heste. For hver Hest faaer han 1000 Livrer, deels i rede Penge, deels i Assignater. - Fra det Jndre af Frankrige bliver der nu vedvarende sendt mange Tropper til Holland og Rhinen. - J Antverpen have allerede mange rige Kiøbmænd, forenet sig med hinanden om, at benytte sig af den seie Skibsfart paa Schelde, som af den hollandske Regiering er bleven denne Stad betaget. Det er bekiendt, at Amsterdam hævede sig i det 16de Aarhundrede ved den antverpenske Handels Ruin. - Fra Cleve bliver meldt, at der bliver oprettet mange Corpser af Arbeidsfolk, som skulle arbeide paa Fæstningsværkerne i Mastricht og Jortificationerne ved Rhinen og Ruhr. En stor Deel af Tropperne ved Neder hinen skal, efter Rygtet, blive indlemmet Nord= og Mosel=Armeen. Med Artillerie-Officererne et der bleven anstillet en Undersøgelse, og mange ere blevne afskedigede, da man sandt den udygtige til Tienesten. Man ønsker at en lige Undersøg ning maatte blive anstillet ved alle vore Armeer. - Fra Haag meldes: at alle Arvestatholderske Vaaben sammestæds ere blevne slagne itu af Folket og Træet a. uddeelt blandt de Fattige. – J det middellandske Hav have vore Fregatter nylig borttaget 24 engelske Skibe, paa hvilke ogsaa iblant andre befandt sig 1200 Mand Landtropper, som vare bestemte til Lord Hothams Flaade. - Vore Generalers og Repræsentanteres Forhold i Holland har ikke fundet bifald her. Man paastaaer, at Freden ved Statholderiets Afskaffelse er bleven gjort vanskeligere; at den franske Armee i Holland er ved en tilladt Oprettelse af en hollandsk Patriot=Armee, bleven ligesom omringet af en fremmed talrigere; at vi ved Hollændernes Adskiftelse fra Chalitionen udsætte dem for et stort Forliis af Skibe og Colonier, med hvilke Engeland skulle berige sig, og at det altsaa skulde have været bedre og nyttigere for Frankrige og Hollænderne selv, dersom vi havde behandlet dem som et overvundet Folk, ikke understøttet Patrioterne i deres Revolutionsplan, og erklæret, at ville blot tage Krigens Rit til vores Rettesnoer i Holland; men derhos iagttage den mueligste Skaansel. - Transportskibene, med hvilke vor Toulonner Flaade skal seile ud, bestaaer tilsammen af 120 Skibe. Som man forsikker, bliver der allerede paa Texelen gjort store Krigsrustninger mod Engeland. Man er sindet at lande paa Engelands nordlige Kyster, hvor man skal staae i god Forstaaelse med Jndbyggerne. Denne Expedition skal være overdraget General Pichtar. - Prindserne af Sam Salm og Hohenlohe ere ankomne her den 15de hujus, og blevne sat fangne i Hotel Dreneur, hvorhen ogsaa alle Krigsfangerne, som vare i Luxemborg, skulle bringes. Ved deres Ankomst her bleve hine P. indser først førte til Velfærdscommissionen. De faae nu i benævnte Arresthuus, hvori ogsaa den engelske General O'Hara befinder sig, det samme Tractement, som de have nydt i Holland.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Haag, den 22de Februarii. De provisoriske Repræsentantere for det hollandske Tolk gave i Forgaars de franske Repræsentantere et prægtigt Biæstebud i Hotelet, Staden Rotterdam. Dagen ti forn vare Borgerne Jacob Blaauw og Caspar Meyer valgte af bemeldte Repræsentantere til at foreslaaes Generalstaterne, som tilkommende befuldmægtigede Ministre fra Holland i Paris. Den første Gienstand for deres Underhandlinger bliver at slutte et forbund imellem Frankrige og de forenede Nederlande. Bemeldte Borger Caspar Meyer var tilforn hollandsk General Consul i Bordeaux, og Borgeren Jacob Blaauw tilforn Embedsmand i Bouda. - Efter Forlydende har General Pichegra, Overanfører for de i vor Republik staaind franske Tropper, ladet Militair=Commissionen for Provindsen vide. at han har befalet, at udlevere Nøglerne til de i Landet værende Magasiner, til de dertil udnævnte Commissarier.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Paa et Brev fra Republikens Statsraad til Generalstater, ne, er af det hollandske Folks Repræsentantere bleven besluttet, at erklære Deres Høimægtigheder: at Provindsen holdte det Corps franske Emigrantere von Damas og von Beon, som stod i vor gamle Regierings Sold, i Henseende til Provindsen Holland, for ophævet og afskediget. Den svenske Minister Grev von Løvenhielm har i denne Uge havt Conforence med Borgeren Hahn, som samme Provindses Staters da værende Præsident, og overgivet ham 2 Memoirer. -Man forsikrer, at 2 Divisioner af den franske Nord tilligemed en Division af Sambre= og Maas Armeen have befaling, at trænge frem ind i det Hanoverske, og at de i forskiellige Stæder liggende franske Tropper have allerede tiltraadt Marchen til Westphalen. De Nationalgarder, som blive oprettede i de forenede Nederlande, skulle udgiøre et Corps af 30000 Mand, hvortil Provindsen Holland allene stiller 8000 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Paris, den 23de Februarii. J den Beretning, som Ca not den 20de aflagde om vor Forfatning i Holland, anførte han følgende: "Ved Hollands Erobring have vi forskaffet os en fuldkommen fri Seilads paa Rhinen, Maas og Schelde, og Alliance med et flittig Folk, som har Verdens forskiellige Handelsgrene i Hænderne. Forresten have vi intet at frygte for i Holland. Velfærdtcommissionen har befalet, at alle derværende Fæstninger og Citadeller skulle besættes med franske Tropper. Nu ere der 80000 Mand franske Tropper i Holland, og disse skulle snart ved et Corps af Sambre= og Maas=Armeen blive formeerte til 120000 Mand. Den hollandske Armee er i øvrigt for største Delen afskediget, og Resten af samme fordeelt i mange Egne. Uroelighederne i Toulon og Marseille ere nu stillede. Ophavsmændene skulle dømmes af en Militair Commission.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Marseille forbliver imidlertid dog endnu i Beleiringsstand.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
J Toulon er en Deel genuesiske Matroser, som paa Folkerepræsentanterne St. Andres og Salicettis befaling vare blevne anholdte, satte i Frihed. Derimod har man anstillet en Matrospresning blant Arbeidsfolkene, hvilket har forskaffet 1800 Mand. Den derværende Flaade var nu fuld bemandet og gjorde sig færdig til at afseile. Dens første Fart gaaer til Livorno, for derfra at convoyere en stor Transport af Korn, som er bestemt for det sydlige Frankrig. Efter de nyeste Beretninger fra Nantes har der været en Conference imellem vore Generaler og Stoflet, men Udfaldet er ubekiendt. Uagtet Vaab ustilstanden for nogle Dage siden er tilende; saa synes dog Orden til vore Tropper, at forholde sig blot forsvarsviis, at bevise, at den er bleven forlænget.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Den 12te Februar var der en Samtale imellem Tharette og Republikanerne i Nantes; men intet Afgiørende blev besluttet. Dagen derpaa var en nye Underhandling. Nogle Patrioter formode, at Royalisterne have benyttet sig af Amnestien til at opkiøbe Vaaben for at sætte sig i Stand til, at næde med mere Fordeel i Underhandling. Efter Rygtet skal den 18de Februar være den sidste Vaabenstilstands Dag. Man haaber endnu bestandig, at den skal blive Begyndelsen, til Freden; i det mindste ønsker man det paa begge Sider. Vore Republikanere have allerede vant sig til den Tænkemaade, at omarme Jndbyggerne i Vende som deres Brødre. Man tænker derfor nu ugierne paa, at bekrige dem paa nye. Saa forskiællig end deres Antal er bleven angivet, saa veed, man dog med Vished, at man hellere har anslaget det for ringe, end for høit. Reyalisternes Maade at fore Krig paa er ogsaa for Soldaterne, som sigte imod dem, strække lig, alle vore Officerer stemme deri overeens, at de giøre den klogeste og fornuftigste Tactik tilintet. J et Øieblik, naar man mindst venter det, anfalde de paa engang, 415000 Mand stærke, vore Colonner, uden at man veed, hvor de komme fra. Blive de slagne, er den lille Armee forsvunden, alting flyer og forstikker sig; men efter en kort Høile ere de der igien. Desuden kiende de Egnene, Skovene og alle Veie saa godt, at den Hob, som man holder for slaaen, angriber 1 a 2 Mile videre frem en anden Colonne. Ere deres Vaaben dem hinderlige, saa forstikke de samme hurtig i Buske, Grave og hule Træer, hvor de, naar de behøve dem, strax kunne findes.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
London, den 3die Martii. Den sidste Hoftidende indeholder en Skrivelse fra Generalmajor Sir Adam Williamson paa Jamaica af 20de December, hvoraf sees, at Fortet Bezeton paa Øen St. Domingo, som havde kun 120 Mand engelsk Besætning, er bleven angrebet af 2000 Mand fiendelige Tropper, men har tappert forsvaret sig. Engelænderne mistede derved henimod 25 Mand af Officerer og Gemene. Deres tapre Anfører var Capitain Grant. Denne Hoftidende ind holder ogsaa en Skrivelse fra General Harcourt til Hertugen af York dats ret Rheine den 11te Februar hvori de første officielle Beretninger fra vor Armee siden den haarde Frost og den standsede Communication med Engeland meddeles. J Følge denne Skrivelse har Antallet paa de Syge, som ved vor Armees Retirade fra Holland bag Ems, i Zwoll. Zutphen a. bleve efterladte, ikke beløbet sig over 600 Mand. Det meste forraad og Ammunition, som ikke kunde blive bragt bort, er ødelagt, og Resten sendt til Bentheim. "Med Bedrøvelse, saaledes slutter Generalen denne Skrivelse, føier jeg hertil, at Tropperne have betydelig lidt paa deres March, ikke alleneste formedelst de slette Veie og det strænge Veir, men og fordi det var saa vanskeligt at faae Qvarterer for disse Folk Admiral Howe er ankommen hertil fra Portsmouth. Han lider meget af Podagra, og man troer, at han vil nedlægge Commanden over den store Flaade. - Escadren under Commodore Blankett, som bestaaer af 3 Linieskibe og 2 Skalupper, er nu gaaet i Søen. Deres Bestemmelse er i Besynderlighed stilet mod det gode Haabs Forbierg. -
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Den franske Koffardieflaade, paa hvilken Sir Jonn Warren er stødt, bestod af 150 Transportskibe, som vare ladte med Levnetsmidler og Krigsmunition. Nogle og 20 Skibe har han virkelig taget af denne Convoy, som blev geleidet af kun 4 franske Corvetter. Mange franske Skibe skulle være siunkne. En Eskadre af Fregatter og Kanonbaade, som Sir Sidney Smith skal commandere, er næsten seilfærdig. Vor Fregatte, the Risolution paa 44 Kanoner, har i Sundasstrædet taget den a. Krigsæle: genes Redeligt paa denner, og op os... bragt det til Nadras. De Franske udrune i Calais og andre nordlige franske Havne en Mængde Kanonbaade og Transportskibe. Til vore nordlige Kysters Forsvar bliver der nu saavel til Lands, som til Vands, føiede de beste Anstalter for at tilintetgiøre alle fiendtlige Forsøg. Ved Nørwich skal en Lei af 10000 Mand blive trukket tilsammen. - Vore Søerustninger fortsættes med en utroelig Jver. - Overhuset vil nu vel med det første afsige sin Dom over Hr. Hastings. Den store Flaade skal forst midt i April gaae igien i Søen.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Wesel, den 4de Martii. Saa forskjællige og saa troværdige Fredsrygterne endog maatte være, saa synes dog de tillige føiede krigerske Foranstaltninger at forkynde et nyt 4de Felttog. Det sees i det mindste tydelig deraf, at man har fast i Sinde at bekrige Fienden med Eftertryk, i Fald han ikke skulde beslutte sig til antagelige Fredsbetingelser. Vort Westphalen turde da blive Stuepladsen for meget vigtige Begivenheder, og de Franske erfare her, at tydsk Mod og Tapperhed kunde byde endog den ubestandige Krigslykke Trods, fornemmelig naar det gjælder Fædrenelandets Forsvar. - Østerrigerne blive for største Delen hos os ved Neder hinen, og skulle, som der heder, trække en Cordon fra Dørsten af, tildeels langs Lippe, indtil Rheenen i det Münsterske, hvor da Engelænderne Hanoveranerne og nogle andre Hielpetropper skulle føie sig til dem, og besætte Ems indtil Embden. Et anseeligt Corps Sachser skal ogsaa, efter Forlydende, støde til den fra Ober rhinen til vores Egn bestemte preussiske Armee. Den første Colonnes første Afdeling af den Møllendorfske Armee rykke: den 9de hujus ind i Hamm. Denne Armee under Feltmarskavon Møllendorf skal fornemmelig dække det Cleviske, Mærkiske og Rhinen, og med de andre allierte Tropper udgiøre en formelig Cordon. J Følge denne Plan trække Østerrigerne sig gandske tilbage i det Münsterske, hvorhen de ogsaa bringe deres Magasin. Rees og den omliggende Ener endnu besat af Østerrigerne. Sammesteds opkaste de forskandsninger og giøre Forhugninger. J Emmerich er endnu ingen fransk Garnison; men de Franske sende bestandig Patrouiller derhen. J Sevenger ere 400 franske Jnfanterie ster tilligemed nogle Cavallerister rykte ind til hvilke man maae levere Levnetsmidler og Fourage. J Elten have de bestilt Qvarteer for 700 Mand. Mecheln og Schwanenburg, ere ogsaa besatte af dem. - Den 26de forrige Maaned ere Jnfanteri-Regimentet von Cothen tilligemed en Deel koblerske Husarer, igien ryktein i vor Fæstning, deres sædvanlige Garnisons Plads. J Dag rykte nu ogsaa det kongelige preussiske Jnfanterie Regiment von Kunizk ind hos os.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Lippstadt den 5te Marts. J Morgen skulle de første preussiske Regimenter ankomme hertil fra Overrhin, og Giennemmarcherne vedvare indtil den 10de. Nu heder det at et Regiment, et Artillerie Train af 180 Kanoner med Munition, og Armeens Felt bagerie skal komme hertil. Man er allerede beskieftiget med at anlægge Feltbagerovne. Til det store Magasin af Rug &c., som her bliver anlagt, ankomme allerede talrige Tilførseler. Alt er her i største Virksomhed, hvilket lader os vente vigtige Begivenheder i vore Egne. Tecklenborg, aa 7de Marts. De Franske vare veltrængte stem til Bentheim; men den 5te bleve de af de Allierte slagne tilbage 1 1/2 Miil indtil Ormerschen. Den franske Piket, som allerede var rykket ind i Bentheim, er bleven taget til Fange. Den brunsvigske General von Riedesel commanderede Tropperne, som dreve de Franske tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Westphalen, den 9de Martii. De Allierte føie Anstalter til at forsvare sig ved Ems. Forat afskiære de Franske Overgangen over denne Flod, skal den oprettes Datterier paa forskiellige Steder. J Meppen ere allerede 2 blevne anlagte ved Emsbroen. Det er at formode, at det snart vil komme til et almindeligt Angreb langs Ems. - Mange Franske rykke bestandig over Zylphen frem mod det Münsterske. - Ved den sidste Affaire, som forefaldt imellem de Franske og Allierte ved Windschosten, skal det rohanske Corpses Bagage være falden de første i Hænderne ved Wehnern i Ostfriesland, paa hin Side Ems. - Af de 10000 Mand Hannoveranere, som indrykke i det Oldenborgske, kommer Infanterieregimentet Prinds Ernst, Generalstaben og det hele Artillerie til at ligge i Oldenborg, men de øvrige Tropper blive fordeelte i Berne, Delmenhørst og andre Steder i Landet. Hertugen af Oldenborg havde gjort en Reise til Osnabrück, for, om mueligt, at afvende Jndqvarteeringen; men dette var, under de nærværende Omstændigheder, ikke mueligt. - J Esens i Ostfriesland er et Regiment Emigrantere indqvarteret.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Kiøbenhavn, den 20de Martii. Førstkommende Søndag den 22de Martii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde unge Storfyrstinde af Rusland, OlgaPaw owna, som bæres 6 Dage.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Naturhistorie=Selskabet. Efter de af Hans Excellence Hr. Geheimeraad Bülow, først i Aaret 1793 udsatte Priser for en Botanik for danske Landmænd, ere tvende Arbeider blevne indleverede til Naturhistorie-Selskabets Direktion, det ene med Devise: cest la botanique de som pays quion doit le plus etudier, det andet med Devise: Agerdyrkningen er Rod, er Livs, er Kraftes Kilde for Statens Almeenvel. Efterat den første var tilkiendt Prisen 100 Rdlr., og det andet den næstbeste Priis 300 Rdlr. fandtes ved Sedlernes Aabning, at Hr. Jens Witken Hornemann studerende Lægekonsten, var det førstes Forfatter og Hr. Carl Gotlob Rain, Lærer i Na tu historien ved Borgerdyds=Skolen, Forfatter til det andet Priissarbeide. "Tirsdag Morgen den 24de Martii, afgaaer den Kongelige Axpresser til Norge, Passagerer, Pakker Præ"tiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
AVERIISSsk S. Da det har behaget Livets og Dødens Herre, at henkaldt til sin himmelske Blade min i Livet høistelskede Kone, Benedicta Dorothea Clausen, fød Molmark, i sit 58de Aars Alder, efter en kort Svaghed; saa bekiendtgiøres herved for fraværende Slagt og Venner dette for mig og mine 7 efterladte Børn smertelige Tab, da jeg har mistet en trofast og kiærlig Ægtefælle, og de en om og kiærlig Møder, som vi alle, nu hun ligger i Støvet, skylder et ævig Minde. Hoe Præstegaard, den 12de Martii 1795. Jacob Clausen.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Sorsdagen den 5te Martii behagede det Livets og Dødens Herre, at bortkalde min elskenge Mand, Hans Peckmann, Sognepræst til Sæbne og Viershøy Menigheder fra dette Timelige til sin Herlighed, i sit Alders 45 Aar, efter 11 Aars kjærlig Ægteskab; dette for mig saa smertelige Tal tilkiendegives fraværende Slægt og Venner, frabedende al skriftlig Condolence. Sæbye Præstegaard, den 9de Martii 1795. Kirstine Liunge sal. Peckmann.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Et nyt opfundet Slukkemiddel ved Jldsvaade, samlet og udgi E vet ved Ravert, Prof. og Sladskondukter i Kiøbenhavn, sælges for 8 s. hos Bogtrykker Popp, som Forlægger, i store Fiolstræde No. 179. At denne Piece fortiente at være i Alles Eie, er unægieligt. At give den gratis forbyder sig selv, da Oplaget vilde blive saa stort, at min Evne ei kunde uden alt for stort Tab bekoste det, eftersom den kan nyttes baade i Hovedstaaden, Stæderne i Norge, de smaa Kiøbstæder og paa Landet. Sammesteds faaes Kammerraad og Amtsforvalter With omBrændesbesparelse &c. for 8 s. Ligeledes nye Pierer: Hvorhen Farliller, Vækkere! Folkestende, Jerusatens Skoemager &c. 46. En Borgerstemme i en Sag af Vigtighed 4 s. End videre kan faaes følgende Bøger: Den Kunst at bibringe unge Mennesker til at tænke rigtig 2 Mk. Om Frugttræernes Opelskning af Hirschfeldt, 2 Dele, 5 Mk. Ogians Digte 1 Rdlr. Novtale over Niels Juul og Danie Rantzau, ved M. Ha 2 gerup, er tilkjøbs i Klosterstrædet No. 59 for 1 Mk., heftet 2 s. mere, hos I Christensen.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Det 7de, 8de, 9de 10de og 11te Hefte af Topographisk Journalfor Norge, a 28 sk. paa Trykpapiir og 36 s. paa Skrivpapiir, kan nu afhentes hos A. Diurendahl. 60,000 Rdlr. søges til Laans førstkommende 11 Junii Termin med første Pameret i 2de her i Sielland foreenede og i en god Egn beliggende complette Jordegodser, begge over 600 Tdr. Hartkorn, foruden Hovedgaardstaxten Jordebogen med flere Documenter derover ere at faae til Eftersyn hes Johnsen ved Gammelstrand Nr. 259.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te Februarii 1795, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den Martii sidstleden, bliver herved ud pæna præciusi & perpetui silene, med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle de, som maatte formene at have nogen Fordring paa Theater=Kassen indtil den Tid jeg har fratraadt Theatrets Bestyrelse, dermed at melde sig hos mig, saa længe jeg er her forblivende, men i Tilfælde af min Bortreyse hos Søe=Krigs=Procureur Haagen, for saa dan deres Krav at beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 10de Martii 1795. Ferdinand Anthon Greve af Ahlefeldt.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling af 6te Martii som den 9de ejusdem er bleven læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, indkaldes med Aar og Dags Varsel, lub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig berettiget til nogen Fordring efter afg. Hof og Stads Rets Procurator Niels Windelew, og nylig bortdøde Hustrue Anne Margrethe Windelønfød Jvers, med saadant havende Krar uden Hensyn paa af hvad Slags Natur og Beskaffenhed samme end maatte være, og en ten disse maatte hidrøre fra anbetroede Opdrage, Umyndiges Værgemaal, eller andet af hvad Navn tænkes kan, hermed at fremkomme, og inden fornævnte Tid samme at beviisliggiøre for undertegnede, der paa den myndige Arvings Vegne imodtager Anmeldelsen. Kiøbenhavn, den 11te Martii 1795. M. Knutzen, Over Auditeur og Procurator.