JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Følgende Beretning (i "Bibl. for Læger") fra Bataillonschirurg Nørgaard, practiserende Læge i Hellum Hindsted Herreder, gjør det sandsynligt, at den er giftige Fisk i vore Farvande: "En Fisker i Huropblev i Mai Maaned stukken i høire Haands Langfinger af en Saltvandsfisk, i Landets Sprog kaldet Fjessing eller Fjersing, der skal have Størrelse af en Sild og bag paa Hovedet og Siderne har giftige Pigge, hvis Stik frygtes ligesaa meget som Stik af Hugormen. Efter hans Forklaring begyndte Fingeren først en Dags Tid efter Stikket at hovne, hvorefter Betændelsen tog saaledes til, at i Løbet af 3 Dag Haanden, sammes øvrige Fingre og endeel af Armen betydeligt forøgedes i Omfang, fik en spændt, glindsende Hud og blev yderst smertefuld ved Berørelse. Kjerterne i Axelhulen vare svulne, og Overarmen langs den indvendige Side rød og smertefuld. Forskjellige Huusraad bleve nu anvendte; men efter længere Tids svære Piinsler brød der Hul paa mange Steder, saavel paa Haanden og Fingrene som paa Armen, hvoraf der udflød en tynd, stinkende Materie. Under fortsat Selvbehandling lukkedes flere af disse Aabninger paa Haand=Ryggen og Armen; men, da hele Volar-Fladen var ligesom undermineret, og den først afficerede Finger næsten henvisnet, søgte han omsider Lægehjælp. De to yderste Led af den anførte Finger vare aldeles hentørrede og sorte. Benet paa første Led var blottet i Volar-Fladen, og langs Senen lod sig fra Haandfladen trykke en betydelig Deel stinkende tynd Pus ud. Efter at Lægen havde borttaget Fingeren og dilareret Sinositeterne i Haand fladen i forskjellige Retninger, lægedes i en kort Tid Saaret, med nogenlunde Brug af de tilbageblevne Fingre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Den i Hjørring Arrest hensiddende Lars Ovesen har i Søndags Nat atter gjort Forsøg paa at undvige, og dertil afført sig de svære Lænker, hvorved han var befæstet fra Haand og Fod til Væggen. Med eet eneste Søm, som han formodentlig har udtrukket af Sengebrixen, har han ved idelige Stik overskaaret to halvtredie Tommer tykke Planker i Gulvet har brudt disse op, og efter at have undermineret en Muur, hvorved han har kradset over et Læs Jord op i Arresten, havde han banet sig en Vei, og hele dette Arbeide skal han have udført i 3 Timer. Da hele Cachotten, med Undtagelse af Gulvet, er beklædt med Jernskinner, havde man antaget et Udbrud for aldeles umuligt. Han blev greben i det Øieblik han var ifærd med at opbryde den yderste Dør. Lars Ovesen, der allerede har tilbragt nogle Aar i Tugthuset, er et Menneske af athletisk Bygning og med herculiske Kræfter. Alting bøier sig og viger for hans Jernbaand. Man vil have havt Exempel paa, at ikke 7 Mand have kunne kue ham, og til anden Tid været Vidne, til den psychologiske Mærkelighed, at en venlig bebreidende Tale har bragt ham til at udgyde oprigtige Taarer som et angerfuldt Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
En Fjerdingvei fra Thisted, i Tilsted By, slog Lynilden ned Søndagen den 5te de, hos en Huusmand, tændte Jld i en Seng og kastede en Pige omkuld ved Skorstenen, saa hendes Hud blev forbrændt og Klæderne svedne, slog nogle Vinduer itu, og dræbte en Hund, der laa udenfor. Paa Voergaards Mark slog Lynilden ned og dræbte en der græssende Ridehoppe. - J et Tørvehuus fandtes forleden Morgen et Barn med overskaaren Hals. En Pige havde født i Dølgsmaal, og hendes Søsters Mand, der var hendes Elsker, havde forledet hende til Handlingen. Denne blev derpaa arresteret, og Rygtet siger, at han skal have hængt sig i Fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Det forrige Mandags Aftes i Landsbyen Meilbyved Randers begaaede rædsomme Mord (maaskee Dobbeltmord) er passeret saaledes: Faderen havde lovet Sønnen, Mads Jensen Skjøth, Skjøde paa Gaarden, men senere nægtet det. Foruden dette havde han og Faderen været uenige ang. Tjenestedrengen, som Sønnen vilde have at Faderen skulde skille sig ved, fordi han mishandlede Creaturene, men som Faderen ikke vilde. Sønnen havde derpaa taget fat i Faderen og baaret ham udenfor Porten, "for at alle Folk kunde see, hvorledes han behandlede ham; thi det forekom ham, at Faderen havde gjort stor Synd imod ham. Udenfor Porten gav han Faderen tre haarde Slag med en Steen i Hovedet, hvorpaa han (Faderen), saavidt som Sønnen kunde skjønne, hensov. Derpaa gik han ind i Gaarden, for at hente sin Moder; men hun kom ham imøde, og han foreholdt hende nu, at hun ikke havde handlet gudeligt mod ham og hans Sødskende. Først gav han hende nogle Slag i Hovedet med den blotte Haand, for, som han yttrede, at bevæge hende og formaae hende til at tilstaae hendes Forseelser; men da hendes Svar ikke anstod ham, slæbte han, hende udenfor Porten, paa samme Sted hvor Faderen laa, og her gav han hende tre Slag i Hovedet med en Steen, vistnok den samme, hvormed han havde slaaet Faderen. Det var ikke hans Hensigt - sagde Morderen – at ville slaae Moderen ihiel; men derimod tilstaaer han, at have havt saadan Hensigt med Faderen. Jmidlertid vare flere Folk komne tilstede, dog var det ikke for deres Skyld at han ophørte med at slaae, men han syntes: "at nu havde baade Fader og Moder faaet Nok, efter hvad de havde forskyldt. Morderen havde derpaa sat sig paa en Hest, for at ride hen til Præsten; men han blev greben underveis. Da han fuldførte Gierningen - siger han forekom det ham, som om han mærkede en dødelig Angst, men at han dog skulde fuldføre den; og han følte hos sig selv ingen Anger over, at det var skeet. Faderen lever endnu. (Uddr. af Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Skibs- og Handels-Efterretninger. Frederikshavn, 10de Juli. J disse Dage har man her det sjeldne Syn, at en svensk Skonnert udlosser en riig Viin ladning her paa Stedet, for, efter Forlydende, atter om nogle Dage at afgaae med Ladningen til sit Bestemmelsested Götheborg. Aarsagen til denne besynderlige Trafik, der synes at være indhyllet i et mystisk Slør, er os ubekjendt. Jmidlertid skulde man dog antage, at det svenske Consulat hersteds maa være indviet i denne gaadefulde (Hjørr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Begivenhed. Ledige Præstekalds=Indt. Jelstrup og Lyngby Sognek, i Aalb. Stift: 1) Kornt. af 185 T. Htk. 31 T. 2 Skpr. Rug, 70 T. 5 Skpr. Byg, 60 Tdr. Havre. 2) Qvægt. 7 Rbd. 3) Smaarente 12 Del Æg, 11 Lpd. Ost, og 7 Rbd. 3 Mk. 4) Offer og Acc. 130 Rbd. 5) Pst. Htk. 7 T. 3 Fdk. 1 Alb., med et Areal af 99 T. Land Ager, Eng og Hede. Kaldet nyder særdeles Lettelse i Skatter. – Rimsø og Kastberg Sognek, i Aarhuus Stift: 1) Kornt, af Pastoratets 225 Tdr. tiendeyd. Htk. 90 T. Rug, 34 T. Byg og 24 T. Havre. 2) Qvægt. 16 Rbd. 3) Smaaredsel 16 Lpd. Ost og 40 S. Æg. 4) Offer og Accid. c. 150 Rbd. 5, 54 Arbeidsdage. 6. 64 T. Agerland. Tilstrækkelig Brændsel og god Tørv. Skatter og Afg. c. 36 Rbd. Enkepension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Copulerede. Paa Sophienhof (i det Holsteenske) den 8de Juli, Grev H. W. Baudissin og Frøken J da Kohl. - Den 10de i Altona. Toldcontrolleur Steinmann af Eckernforde og Jfr. Schierholz. - J Slesvig: Apotheker Collenburg af Haderslev og Jfr. Dorothea Nissen. - J Ribe: Skolelærer og Dannebrogsmand Jørgensen og Jfr. K. Andersen. J Svendborg: Farver Jacobsen og Jfr. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Aarhuus, den 14de Juli. med Dampskibsposten erfares, at D. M. Kongen og Dronningen af Sverrig og Norge, samt to kgl. Prindser, ankom i Mandags Middag Kl. 1 til Kjøbenhavn. Vor Konge og Kronprinds, samt de øvrige danske Prindser, vare i Kongechaluppen tagne ud til det svenske Dampskib; Hds. M. Dronningen og Prindsesserne modtoge dem paa Landingsbroen. Efter Velkomsthilsenerne og under den talrigt forsamlede Folkemængdes Fryderaab stege derpaa samtlige kgl. Personer tilvogn og kjørte til Amalienborg. J den første Vogn sad begge Kongerne, i den anden de to Dronninger, i den tredie begge de svenske Prindser, og derefter kom de danske Prindser og Prindsesser &c. - Den Rust, som næsten i alle Landets Egne har viist sig paa Rugen, findes ogsaa i Greenaa-, Viborg- og Randers-Egnen. Kyndige Landmænd nære imidlertid det Haab, at den, som fremkaldt af den langt varige Tørke og Hede, nu snart vil forsvinde. (Md.) Aarhuus Skibs-Liste fra den 1ste til den 11te Juli. Indk.: Boghaus f. Hamborg m. Ballast; Juul og Børge f. Tønsberg m. Trælast; Tønnesen og Annersen f. Christiansund m. dito; Callsen f. Flensborg m. Stykgods; Ankersen f. Altona m. dito; P. Michelsen f. Khvn m. dito; Jensen f. Greenaa m. Kalsteen; Larsen f. Norge, m. Træl.; C. Larsen f. Halmstad m. dito; Pallesen f. England m. Steenkul, Pagh og Hansen f. Khvn. m. Stykg; Fir f. Halmstad m. Træl.; Iversen f. Kiel m. Stykg.; Clausen f. Engl. m. Steenk.; Grønvold f. Norge m. Trælast; Annersen f. Moss m. dito. Udg.: Nissen t. England m. Havre; O. Petersen t. Norge m. Kornvarer; Pedersen t. Flensborg m. Skind; Jørgensen til England m. Havre; Brink t. dito m. dito; Sørensen t. Kiel m. Stykg.; Borge, Juul, Tønnesen, Annersen, Jversen og Friist. Norge m. Kornvare; C. Larsen t. Sverrig m. Bog; P. Michelsen t. Khon m. Stykg.; Boghaus t. Engl. m. Havre; Falslev t. Khvn. m. Stykg.; Larsen t. Østerriiser m. Rug. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Aarhuus Stifts-Tidende No 112 har da atter en Opfordring fra Institutbestyrer Kraiberg i Aarhuus betræffende Skolelærersagens Fremme, der egentlig gaaer ud paa Foranstaltninger til en forbedret Lønning for Lærerne i Kjøbstæderne. Hvor er det ikke at beklage, at høie Vedkommende endnu ikke have agtet paa Hr. Kraibergs Paastand. Man skulde fristes til at troe, at de høie Vedkommende have draget i Tvivl, om det vilde være tilraadeligt at paabyrde Communerne med en Forhøielse, i Skolepaalæg; thi Forhøielsen i Skolelærernes Løn vilde kun blive at finde i Borgernes Lomme. Er Lyst og Kraft svækket hos Seminaristen til at virke i det Kald, han selv engang attraaede og med Glæde modtog, da beroer det jo paa ham selv at forlade denne Stilling. hundrede ville gribe efter det forsmaaede Kald, og mange theologiske Candidater ville søge Ansættelse og Brød, uden at det absolut blev nødvendigt at paalægge Borgerne forhøiede Afgifter. Længe nok har man læst alle de Lamentationer over Skolelærernes ringe Kaar! ere de da saa meget usselt aflagte, Ere ikke ogsaa blandt Skolelærer-Kald ringere og bedre? Er der ikke alt gjort meget for Seminaristen, Er det ikke meget, at en Saadan, efter et Par Aars Stræden paa et Seminarium, kan træde ind i en nogenledes selvstændig stilling? Kan den langt mere dannede theologiske Student opnaae dette saa hurtigt og beqvemt? Neil Hans Dannelse behovede langt længere Tid, betydeligere Midler, og hans Udsigter, hvilke ere de Efteren halv Snees Aar at opnaae et lille Præstekald ude i Hederne eller som Capellan eller Informator at tjene netop det daglige Brød. Man vil af dette formodentlig finde Grunden, hvorfor høie Vedkommende ikke have paa agtet de Kraibergske Foranstaltninger, der vistnok have vakt Utilfredshed i mangen Barm, som for med Tilfredshed røgtede sit Kald. Flere Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Brødrene Meyer fra Clausthal forevise i denne Tid Prospecter af de skjønneste og interessanteste Partier af Harsbjergene, Original=Aquarel=Malerier af W. Saxesen, Lærer ved det kgl. Berg- og Forst-Institut i Clausthal. Harsbjergene frembyde, som bekjendt, ophøiede Naturscener og mangfoldige Afvexlinger, der kalde mange Reisende hen til hiin Egn. At de af Hr. Saxesen, som er en indfødt dansk Mand, fremstillede Partier i den her omhandlede Kunstudstilling høre til det Seeværdigste af det, Kunsten har frembragt i denne Henseende, derom vidne Sagkyndiges Dom; og det er vist, at jo længere man beskuer denne udmærkede Samling af Prospecter, jo mere Jnteresse føler man for den, og man troer sig i Virkeligheden henflyttet til hiin mærkværdige Bjerggruppe. Dr. Schiller i Braunschweig siger herom, at Standpunktet for disse panoramiske Prospecter er valgt med særdeles megen Smag af Kunstneren, og hvad Udførelsens Fortræffelighed angaaer, har han allerede hele Tydsklands Dom paa sin Side. Dr. Köllner i Bremen siger, at Forældre og Opdragere ikke burde forsømme at fore deres Ungdom til disse Panoramaer, som ville give dem Leilighed til at knytte mangen geographisk, geognostisk og historisk bemærkning til Billedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn den 12te dennes at bortkalde min kjære Mand, Skibsbygmester B. Bonnesen, i sit 64 Aar, efter flere Aars tiltagende Svaghed, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner paa egne og Børns Vegne. Aarhuus, den 15de Juli 1846. A. F. Bonnesen, født Brøchner. Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Prospect af Harsbjergene forevises hver Dag i Harmonien, fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 8 Aften. Priis 1 , Børn det Halve. Brødrene Meyer. fra Clausthal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Extract, af Forhandlingerne i den af Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab under 30te Juni og 8de Juli afholdte Generalforsamling: 1. Regnskabet for forrige Aar blev fremlagt, og afgivet til Lovcommissionens Revision. 2. Deels fra Directionen og deels fra Formanden fremsattes følgende Forslag til Forandringer i Selskabets Love. a. at tiltrædende Medlemmer herefter indvoteres i Selskabet, og at Lovenes § 4 i saa Henseende forandres; b. at Selskabet herefter antager en i Aarhuus bosiddende Mand til Kasserer, til hvem Medlemmerne herefter indbetale deres Contingent, og at 817 forandres derhen; c. til Forandring i 8 18 foreslaaes, at Sabro= og Vester lisberg Herreder sammenlægges til eet District; a den interimistiske Bestemmelse, som indeholdes i Slutningen af § 40, at Gaardbrugere i Amtet, som ikke ere Selskabets Medlemmer, skulle være udelukkede fra at concurrere om de af Selskabet udsatte Præmier, bør nu ophæves; c. at Afdelingen for Aarhuus By herefter ophæves, saaledes at Medlemmerne deraf, forsaavidt de dertil maatte være villige, ligefrem ere Medlemmer af Hovedselskabet. Samtlige disse Forslag bleve antagne af Selskabet og henstillede til Lovcommissionens Betænkning. 3. Betræffende det Dyrskue, som Selskabet til Efteraaret, vil foranstalte, blev vedtaget, at den Sum, 100, som af det kgl. Landhuusholdningsselskab er tilstaaet Amts selskabet til Huusdyravlens Fremme, iaar vil blive anvendt til Præmier for Tyre, Køer og Qvier, under de nærmere Bestemmelser, som senere ville blive kundgjorte. Til Dommere ved dette Dyrskue valgtes: Proprietair Hansen til Kjærbygaard, Niels Loft i Hasle og Peder Sørensen i Snaastrup Mølle, og til Suppleanter: Erhardt Jacobsen i Zeuthen, Niels Leth i Damgaard og Jens Madsen i Ask.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
4. Foranlediget ved indkomne Klager fra Beboere af Hads Herred, blev det efter Directionens Beslutning henstillet til Selskabets Afgjørelse, hvorvidt Formanden. for Herredscommissionen skulde drages til Ansvar, fordi han ikke har varetaget Selskabets Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Resultatet af de derom stedfundne Discussioner blev, at da den ovennævnte Herredscommissions Formand nu har udmeldt sig af Selskabet, fandt man for Tiden ikke tilstrækkelig Anledning til at sagsøge ham. Til Medlemmer af Herredscommissionen for Hads Herred valgtes: Propr. Secher til Faurgaard, Kjørboe i Skjægs Mølle og Exam. jur. Andersen, i Morsholdt. 6. For Huusmænd, som dyrke deres Lodder med Køer, ere de samme Præmier udsatte som forhen, men med den Bestemmelse, at de, der i et af de foregaaende Aar have vundet 1ste Præmie, ville for iaar være at forbigaae. Forøvrigt bleve forskjellige landdeconomiske Anliggender discutterede i Selskabet. Af nye Medlemmer indtraadte: Kammerraad, Landinspecteur Johansen, Propr. Risom til Schaarupgaard og Bud til Thomasminde, Godsforvalter Brasch, Forvalter Stabel, Gaardeler Matzen i Brendstrup, Mikkel Nielsen i Langballe og Møller Hvid i Grund for Mølle. N. B. Krarup. Den 12te Juli 1846. Mandagen den 20de dennes, Formiddag Kl. 9, afholdes Licitation paa Aarhuus Raadstue over en Deel Reparationer, bestaaende af Muur, Snedker, m. fl. Arbeider ved Cathedralskolen og Rectorresidentsen heri Byen. Conditioner og Overslag ligge forinden til Eftersyn paa Byskrivercontoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 14de Juli 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Torsdagen den 23de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdt Licitation til Opførelse af en ny 3 Etages Skolebygning paa den Deel af Frue Sogns Borgerskoles Grund, der vender ud til Møllestien. Conditioner og Overslag til Licitationen, der afholdes paa Raadstuen, ligge for anden til Eftersyn hos Kjøbmand Bursche, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de Juli 1836. - Commissionen for Borger- og Almueskolevæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Jfølge Befordring til kongeligt Embede agter Eieren af Framlevgaard, Toldkasserer Poulsen i Ringkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
ved een eneste offentlig Auction, som herved berammes til Afholdelse i bemeldte Framlevgaard Torsdagen den 13de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, at afhænde denne Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Samme Gaard, hvis Vaaningshuus er indrettet for en Familie udenfor Bondestanden, er beliggende 1 1/2 Miil vestenfor Aarhuus, tæt ved den anlæggende Chaussee imellem Aarhuus og Silkeborg, og har et Jordtillæg af Ager, Eng, Tørvejord og Skov af omtrent 80 Tdr. Land geom Maal. J Kjøbet følger Kongetienden. Præste- og Kirketienden ere fastsatte til en uforanderlig aarlig Afgivt. Eiendommen med Afgrøde, og med eller uden Besætning, kan tiltrædes strax. Totrediedele af Kjøbesummen kunne blive indestaaende imod første Prioritet. Liebhavere indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 13de Juli 1846. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Torsdagen den 16de d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Capitain Ammitzbøll til Holbechgaard afholdt Auction over en fæsteledig Gaard i Kastberg By, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 3/4 Alb., som attraaes absolut bortsolgt. Af Kjøbesummen kan 3/4 Dele, blive indestaaende i Eiendommen, der af Kjøberen strax kan tiltrædes. Auctionen afholdes paa selve Gaarden, der i den nye Matricul er betegnet A 20. By- og Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 3die Herredsfogdens Fraværelse Juli 1826. B. Neess, const. Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Efter Begjæring af Skolelærer Pehn i Skjellerup, bliver Fredagen den 24de Julii, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction over den ham tilhørende Gaard i Gjettrup By, Skjellerup Sogn, 1 Miil fra Kjøbstæderne Hobro og Mariager, med underliggende Jorder af Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. efter den nye Matricul, samt den derpaa værende Afgrøde. Den aarlige Udlæd har hidtil været 8 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre, og af Ho vil kunne avles over 40 Læs ved at vande Engene. Da Eiendommen er beliggende langs den fiskerige Glenstrup Sø, vil deraf aarlig kunne haves en betydelig Jndtægt, ligesom ogsaa en Stampemølle kan anbringes midt paa Eiendommen. Jldebrændsel haves i Overflødighed. Kirketienden er indkjøbt. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres, med den bemærkning: at Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn hos Procurator Brask i Mariager. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 27de Juni 1846. J Herredsfogdens Fraværelse, B. Neess, const. Fuldmægtig, Efter Begjæring af Møller S. Andersen i Ørnbergmølle bliver bemeldte ham tilhørende Mølle, af nyt Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb.,med Gammelskat 36 a 8 1/2 - og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., i Draabye Sogn, Mols Herred, Randers Amt, stillet til Salg ved Auction, som afholdes i selve Møllen, Onsdagen den 29de d. M. Kl. 10 Formiddag. Eiendommen har et Tilliggende af circa 200 T. Land, hvoraf en Deel gode Kjærjorder, og af Besætning kan holdes 24 Fækreaturer, 6 Heste, 50 til 60 Faar, foruden Fedesviin ved Møllen. Udsæden er 16 a 20 T. Rug, 6 a 8 Tdr. Boghvede, 4 a 5 Tdr. Byg og 9 a 10 Tdr. Havre, samt Kartofler og Bælgsæd, og af Høiavles 30 a 40 Læs. Tørveskiær haves i Overflødighed, samt Hugst af Elle og Æske til Gaardens Fornødenhed. Bygningerne, der afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, ere nye, og til Møllen hører 3 Qværne, som drives med Overfaldsvand, samt et Stampeværk, som aarlig forrenter 4 a 5000 Rbd. Jøvrigt er Mølleværket i god Stand og og tildeels nyt. Eiendommen kan strax tiltrædes, og af Kjøbesummen forlanges 2000 – udbetalt i passende Terminer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 10de Juli 1836. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Mølle forpagtning. Glibing Vand- og hollandske Veirmølle, med underliggende Jordtillæg af omtrent 30 Tdr. Land Ager og Eng, forsynet med fornøden og beqvem Beboelsesleilighed og Udhuse, agter Eieren, Hr. Proprietair Søltoft til Tyrrestrup, at lade bortforpagte i 5 paa hverandre følgende Aar fra næstkommende 1ste November at regne, ved een eneste offentlig Auction, som afholdes i bemeldte Mølle Onsdagen den 29de Juli førstkommende, Klokken 11, Formiddag. Vandmøllen er opført af Nyt fra Grunden af for3 Aar siden, og ligesaa Veirmøllen, som er beliggende tæt ved Vandmøllen, i forrige Sommer. Den saakaldte nedre Hads=Herreds=Vei, som er Kjøbstadvei til Horsens for Beboerne af den sydlige Deel af Hads-Herred, løber forbi begge Møller, og er der en Veilængde af omtrent 1 1/2 Miil, til bemeldte Kjøbstad. Eiendommen forevises af de respective Møllersvende, og Conditionerne ligge til Eftersyn paa Veirmøllen, samt hos dHrr. Gjæstgivere Jørgensen i Horsens, Larsen i Aarhuus og Brandt i Veile. Woer og Rim og Herreders Contoir i Horsens, den 20de Juni 1846. Bernth. 9. Fierde Glasse. da 2. 110 Rd. Sølv. Philip Peder Rosenstand, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hads og Ring Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Gjørvitterligt: at efter Begjæring af Peder Madsen, i Gylling indstævnes herved, i Kraft af den dertil under 8de Juni 1844 allernaadigst forundte Bevilling, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte være i Besiddelse af en af Juul Simonsen den 4de Marts 1801. udstædt og den 18de Mai samme Aar tinglæst Obligation til Geheimeconferentsraad, Greve von Dernath for 1200, hvorpaa er afskrevet 600 , med 1ste Prioritet i Debitors Gaard paa Gylling Mark i Hads Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb. tilligemed den derved værende Besætning, at møde for ovennævnte Herreders Ret paa Aarhuus Raadstue den første Løverdag. i December Maaned 1847, om Formiddagen Kl. 10, for der og da med deres Adkomster til fornævnte Obligation at fremkomme og beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom vil blive mortificeret som ugyldig, Alt efter derom inden Retten nærmere fremførende Demonstration og Paastand. Jfølge Sagens Natur og Fr. 3die Juni 1796 er Landag afskaffet, saa yderligere Varsel ei er at vente. Til Bekræftelse under Haand og Embedssegl. Aarhuus, den 11te Juli 1846. Rosenstand. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Forandring. i de af Dampskibet König Christian VIII, ført af Capt. O. J. N. Sunde, hidindtil gjorte regelmæssige Farter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Dampskibet vil fra næstkommende 16de Juli af indrette sine Toure saaledes: Det gaaer. Torsdag den 16de Juli, om Middagen Kl. 12, fra Kiel til Apenrade; Fredag den 17de Do., om Morgenen Kl. 5 ½, fra Apenrade. til Kiel; Løverdagen den 18de Do., om Middagen Kl. 12, fra Kiel til Apenrade;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Mandag den 20de, om Morgenen Kl. 5 1/2, fra Apenrade til Kiel; Tirsdag den 21de, om Middagen Kl. 12, fra Kiel til Flensborg; Onsdag den 22de, om Morgenen Kl. 6, fra Flensborg til Kiel; og fortsætter disse efter den her bestemt angivne Orden regelmæssigt, indtil videre. Nærmere Efterretninger meddele: H. J. Bargum i Kiel, Franz Jansen i Flensborg, Jürgen Clausen i Sønderborg, Lor. Karberg i Avenrade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Herved finde vi Undertegnede os foranledigede til at offentliggjøre for Enhver, at den Sammenblanding, som den 30te April d. A. mellem vore Stude og Anders Christensens fra Donslund Mølle, fandt Sted, i Husum Marked, ved det haarde Sneeveir og Natten, er aldeles arrangeret til Tilfredshed paa begge Sider, og erklære herved ethvert andet muligt omløbende Rygte, som kunde være forbemeldte Anders Christensen fra Donslund Mølle ærerørende, i enhver Henseende for ugrundet og usandt. Eisbøll og Mastrup ved Haderslev, den 10de Juni 1846. J. Bruun. P. Mussmann.