Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-08-20
Nyeste Post-Efterretninger. Det er forunderligt nok, at imedens man hverken erholder fra Constantinopel nogen officiel Efterretning om Erobringen af Pfara eller andre Meddelelser derom, saa ere der to Efterretninger indløbne om et Vanheld, som skal være tilstødt Tyrkerne paa denne Øe. J det mindste havde man det Rygte i Odessa den 24de Juli efter foregivne Breve fra Constantinopel af 19de f. M., at Capudan Paschas Flaade havde lidt et betydeligt Tab af Hydrioterne og Spezioterne; men man formodede selv der, at denne Efterretning var opdigtet for at trøste de modfaldne Grækere. Ligeledes har man i Amsterdam faaet en Skrivelse fra Vien af 4de August med et Brev fra Constantinopel af 13de Juli, som var afsendt fra Odessa under 23de Juli. (Altsaa af samme Kilde; men Datum for gammeld. Den indeholder, at efterat Efterretningen var bragt til Constantinopel om Paras Erobring, saa var der ankommen d. 22de om Aftenen en Expres fra Smyrna af 7de Juli (dette Datum passer ikke heller, da vi have sildigere Efterretninger fra Smyrna) som bragte den Efterretning til det Engelske Gesandtskab i denne Hovedstad, at alle de Tyrkiske Tropper, som havde gjort Landgang paa Para vare tilintetgjorte dette er nu i det mindste overdrevent); da 25 Skibe fra Hydra og Spetzia havde i det Øieblik da Udskibningen paa Para fandt Sted (det maatte da have været Jndskibningen fra Øen, da Tropperne forlode den) kaster sig midt i den Tyrkiske Flaade, anrettet en skrækkelig Forvirring blandt den, erobret en Mængde, Smaaeskibe, boret dem i Grund, taget endeel Fregatter og saaledes tilrakket Capudan Paschas Skib, at det maatte bortfjerne sig med Tabet af en Bog ryd. Videre hedder det, at det er for Øieblikket paa det strengeste forbudt, at tale om Para, og at en Mængde Politie-Agentere ere i Bevægelse for at holde et vaagent Øie over alle. Men den hele Efterretning er vist ikke andet end en Opdigtelse, især da Journal des Debats meddeler et Brev fra Øen Jante af 18de Juli om Paras Ulykke, hvilken bliver tilstrevet deri de Albanesiske Troppers Forræderie. Morderiet paa de Christne havde endnu vedvaret den 6te og 7de Juli og den 8de havde ChosrevPascha ladet Castellerne springe i Luften. 7300 Hoveder af Fruentimmer, Oldinger og Børn havde man seet ophængte paa Tougværket af de Tyrkiske Skibe. Primaterne og omtrent 2000 Pareotiske Søefolk vare ankomne til Samos med 30 af deres bedste Skibe. Capudan Pascha var den 13de kommen tilbage til Mytilene med 10 gamle Skibe, som han havde erobret. Man frygter for, at Grækerne ville hævne sig paa 18,000 Tyrkiske Fanger, som ere i deres Magt. – Den Østerrigske Jagttager beretter, at Porten har vel ikke bekiendtgjort noget om denne Øes Erobring; men at man kan betragte følgende Begivenheder som sandfærdige: at Capudan Pascha havde tre Gange forgiæves tilbudt Jnsurgenterne Amnestie, naar de, vilde underkaste sig, at han derpaa var afseilet mod Øen med 14,000 Mand, at han med dem havde gjort Landgang uden nogen synderlig Modstand, da Grækerne havde trukket sig tilbage til Høiene. Efter to Timers Fægtning vare disse og flere befæstede Klostere erobrede. Nu faldt Tyrkerne de Grækere i Ryggen, som forsvarede Staden med Strandbatterierne, hvilket havde en almindelig Forvirring til Følge. 19 Pariotiske Brigger toge Flugten med Øens fornemste Jndvaanere og ere seete i Retningen af Morea. Havet blev i et Øieblik bedækket med de ulykkelige Jndvaaners Liig da Tyrkerne forfulgte dem, som vilde frelse sig i Baadene og huggede dem ned. Forgiæves befalede Capudan Pascha at giøre en Ende paa Blodbadet; men det var for sildigt at standse Forbittrelsen. Den 3die Juli om Aftenen, holdt sig endnu et stærkt befæstet Kloster; men det havde allerede plantet den hvide Fane. J Venedig vil man have Efterretning om, at dette Castel, som hedder Palokastro, sprang i Luften den 4de Juli ved Middagstider. Man veed ikke nøie om det er skeet ved et Tilfælde eller og Jndvaanerne have selv gjort det. – Den Østerrigske Jagttager beretter os forresten, at de Tyrkiske Tropper, som ere satte i Land i Negropont, skulle have gjort et lykkeligt Jndfald i Bøotien, bemægtiget sig Staden Athen og sat sig fast i den; men at det ikke har lykkedes dem at erobre Castellet; (men det hedder paa den anden Side fra Semlin over Belgrad, at Odysseus, som har erholdet Over Commanden over alle de Græske Tropper imellem Thessalien og Corinth, har frie villig rømmet Athen og derpaa afskaaret denne heele Tyrkiske Colonne og bragt dem imellem to Jld. Ligeledes berettes fra Bitoglig, at der er udbrudt en Krudt Explosion i Laxissa, hvorved mange Tyrker have mistet Livet). Den Østerrigske Jagttager forklarer os, at Aarsagen til Forhalingen af Tyrkernes militaire Operationer i det vestlige Grækenland, skal allene være Omer-Vrionis tvetydige, om ikke aabenbart forræderiske Forhold. Allerede for to Maaneder siden havde han faaet Ordre til at marschere mod Athen med 10,000 Mand; men istedet for at giøre dette, fandt han det raadeligere at blive i Albanien og at marschere fra en Fæstning til en anden. Det kommer an paa hvorlænge Porten vil roelig være Tilskuer af et saadant Forhold. – Journal des Debats har for længe siden fortalt os, at han staaer i hemmelige Underhandlinger med Grækerne, og den beretter os nu, at der er udbrudt en Opstand i Macedonien imod Tyrkerne. Mærkeligt er det forresten, at de sidste Depescher, som den Engelske Regiering har faaet fra Constantinopel, skulle, som man skriver fra London, ikke lyde gunstig for Porten, med Hensyn til den indvortes Forfatning. – Den Græske Erkebiskop Germanos er kommen tilbage til Calamatta fra Ancona med 60,000 Spanske Piastre, som han har indløst for Kostbarheder som vare ham betroede.