Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-06-03
J Nyegranada strøife spanske bevæbnede Horder af 1000 Mand omkring i de aabne Stæder og berøve Mændene Alt hvad de eje, ja selv Koner, Børn og Oldinge maa ikke opholde sig længere end 1 Maaned. Den berygtede Torres udstædet, som Stor-Jnquisitor, tordnende Bandsættelser, og lader alle botaniske, physiske og andre videnskabelige Værker opbrænde. Jnquisitionen staaer i den nøjeste Forbindelse med det hemmelige Politie, og overleveret Bo delen bestandig nye Slagtoffere. Slig en skammelig Behandling opflammer Jndvaanerne i Nyegranada til et rasende Mod imod deres Undertrykkere, men især siden de republicanske Armeer fra Venezuela ere, efter hine afgjørende Seiervindinger over General Morillo, allevegne seierrige. – Caraccas beleires af et Corps, under Commando af JnsurgentgeneraMac-Greson. - Admiral Brion og General Bolivar have igien begivet sig med 8 Skibe med Frivillige til Jnsurgenterne og man forventer daglig Efterretning om denne for Jnsurgenterne saa vigtige Hovedstads (Caraccas's) Erobring - Ligesaa gunstige for Jnsurgenterne lyde ogsaa Efterretningerne fra la Plata. Det 10de frie Negerregiment var i Niendorastødt til General San Martin, der vilde i December Maaned trænge ind i Kongeriget Chili, med 14,000 Mand. De indvortes Uroligheder vare, siden General Dinz Velleys Fængsling, dæmpede. Republiken Puteredons Overdirecteur har, ved sin Viisdom og Mildhed, overalt tilvejebragt Rolighed og Tilfredshed; i November Maaned forrige Aar er Kongressen forlagt fra Tuiuman til Buenos Ayres. Den royalistiske eller Kongelige Armee i Peru staaer imellem Juzui og Potost, hvor Patrioterne, under General – J de Gemnes, afskiærer den al Tilførsel. østlige sydamericanske Provindser finde de der indfald ne Portugisere større Vanskeligheder og Modstand end de havde ventet. Den tappre og berømte Jnsurgent general. Artigas, har samlet sin hele Magt ved Uruquay, og kun efterladt sig et Observationscorps af 1000 Mand, ligeover for Portugiserne; da disse nu marschere i mange forskjellige smaae Colonner, saa slaaer han dem enkelt, den ene efter den anden. Efterat han havde kastet en Division ved Missiones, indtog han San Boria, og trængte derpaa 24 Mile dybt ind i Brasilien. Bestyrtelsen derover var i den brasilianske Hovedstad (Rio Janeiro) saa stor, at Regjeringen neppe kunne stille den ved et overordentligt Blad. General Artigas er en duelig og talentfuld Kriger, og hans paa sin Tartarisk beredne Soldater føre en ødelæggende Krig der for Brasilien er saa meget desto farligere, som Slaverne og den største Deel af de Jndfødte ere meget utilfredse. – Den sydamericanske Stad Monte Vider, der ligger paa Grændsen imod Brasilien, har en Garnison af 1500 Mand, og Landfolket er villigt til at forsvare Staden. – Efter et Brev fra Rio Janeiro hersker deren saare stor Bestyrtelse, siden en Division af General Corado er gandske og aldeles slaaet, og Brasilianerne ere overalt beredte til, at støde til Jnsurgenterne. J Provindsen St. Paul lever et krigersk Folk, der ikke vidste af noget Herskab at sige, førend Hoffet begav sig did. J Minas, Gerais, og alle Diamantegnene ere Slaverne høist urolige, og kunde for 2 Aar siden kun ved taltige Tropper afholdes fra en almindelig Opstand. Overalt lader General Artigas's talrige Rytterie, der fører Krigen paa sin Kosakkisk, sig aldrig forfølge eller oprive af Fienden, men omsværmer dem baade i Flanken og i Ryggen, imedens General Artigas selv med sit Hovedcorps, trænger dybt ind i Brasilien og planter ogsaa det Frihedefanen - General Bittoria fra Guadeloupe skal, med 2000 Mand under hans Befaling, ikke langt fra Boquilla de Piedros, imellem Holoppo og Point et Rey, have tilfægtet sig en glimrende Seier over de Kongelige spanske Tropper og frataget dem en Million Dollars.