JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Det er et glædeligt Tidens Tegn, at de slesvigske og holsteenske Bønder i deres Petition til Kongen, angaaende Jndførelsen af almindelig Værnepligt, ikke have fulgt de, Bondestanden i den senere Tid jævnligen givne, men vistnok lidet følgeværdige Raad. Forskjellen mellem det, Bønderne have forlangt i deres Petition, og det, man havde anbefalet dem at fordre, bestaaer hovedsageligen deri, at imedens hiint gaaer ud paa enhver vaabendygtig Mands Underviisning og Øvelse i Vaabenbrug, med fuldstændig Udelukkelse af Stilling, have Raadgiverne vel anbefalet Bondestanden, at modsætte sig alle personlige Undtagelser, uden netop paa Grund af Udygtighed, men derhos dog antaget, at Stilling (Bytning) burde være tilladt. Det vil uden Tvivl være let at opdage den himmelvide Forskjel mellem disse tvende Fordringer; thi i det Udelukkelse af Stilling medfører personlig Tjenesteydelse af den Fornemme som af den Ringe, af den Rige som af den Fattige, idet den nødvendiggjør en Totalforandring i den militaire Disciplinar- og Straffelovgivning, saavelsom en betydelig Forkortelse i den overdrevent lange, for Størstedelen overflødige Garnisonstjenestetid, vilde Iværksættelsen af den saameget yndede ligelige Fordeling af Værnebyrden, med Stillingstilladelse vedblive at være en personlig Byrde for de Uformuende af alle Stænder og en Beskatning af dem, der vare i Stand til at løskjøbe sig, en Forandring, hvorved Bondestandens alene privilegerede Fredstjenestefunction jo vistnok hævedes, men som derimod hverken befordrede Krigsmagtens Agtelse og Anseelse i den offentlige Mening, eller styrkede den mod ydre Fjender, eller kunde betragtes endog kun som et Hanefjed fremad mod almindelig væbning. Alt dette synes Slesvigs og Holsteens Bønder klarligen at have indseet; og ved deres Petition om almindelig Vaabenindøvelse og Udelukkelse af Stilling have de lagt for Dagen, at de kjende en kortere og sikkrere Vei til almindeligt Væbningssystem, end adskillige af deres Raadgivere. (Kp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
I Anledning af vedk. Politiøvrigheds nylig omtalte Fremgangsmaade mod en Forsamling af Bønder i Svindinge By, Holbeks Amt, er i Onsdags ved forhenv. Skolelærer Rasmus Sørensen (Formand for Bøndernes private Brandassuranceforening i Holbek Amt) og Hans Jensen, Fæstegaardmand i Faareveile, som dertil befuldmægtigede, indgivet en allerunderd. Ansøgning til Kongen, hvori det slutteligen hedder: "Da vi ikke kunne finde eller fatte nogen lovlig Grund til Politiøvrighedens Forstyrrelse og Forbyden af vore aabne, ærlige og lovlige Foretagender til fælles Bedste, til Landets Gavn og til Kongens Glæde, thi glæde Deres Maj. maa det visselig, at Bøndernalle forene sig til at understøtte hverandre under paakommende Brandskader, og ligesaa, at de ville sammenskyde Smaa=Actier til en Sum, der vorder stor nok til Jndkjøb af større Landeiendomme til Udstykning, Beboelse og Eie for flere og flere Bondefamilier, saa er det herved ikke alene vor egen allerunderdanigste Bøn, men ogsaa alle deres, hvis Fuldmagt og Valg er os hertil meddeelt, ja vi tør sige hele den danske Bondestands Ønske og Bøn, at D. Maj. allernaadigst vilde forunde Bønderne i Holbek Amt den Forsamlings- og Forhandlings-Frihed, som Lovene tillade dem, og som ukrænket har lovlig, og alene lovlig, været afbenyttet indtil Cancelli-Circulairet af 8de Novbr. 1845 har overgivet Bøndernes Forsamlings-Frihed i Politiets Vold, og at det maatte vorde Politiøvrigheden over Holbek Amt allernaadigst tilkjendegivet som Deres Majestæts Bud, at naarsomhelst der fremtidigen maatte bekjendtgjøres Jndbydelser til Møder eller Forsamlinger i Anledning af forbemeldte lovlige Sagers Forhandling, disse da, uforstyrrede af Politiet, maa kunne afholdes. Allernaadigste Konge. Hør og bønhør denne vor Bøn! Amen!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Fra den kgl. Veterinairskole er nu under 4de ds. bekjendtgjort Følgende: "J Overeensstemmelse med Veterinairskolens Bekjendtgjørelse af 5te f. M. ere 4 Grise blevne fodrede alene med bedærvede Kartofler i fire Uger, at regne fra 4de Novbr. De til Fodringen anvendte Kartofler vare i den Grad bedærvede, at de dannede en grødagtig Masse af en smudsig, graa Farve, og frembøde en utaalelig Stank. Til tvende af Grisene anvendtes Kartoflerne raae, og til de to andre bleve de kogte. Kogningen skete nogle Dage førend Fodringen, for at fremkalde en ringe Grad af Syrlighed i Massen. Saavel de raae som de kogte Kartofler bleve blandede med Vand førend Fodringen, der gjentoges tre Gange dagligen. Samtlige Grise viste stadigen en uforstyrret Sundhedstilstand og en uforandret Begjærlighed efter Fodret, som de toge til sig i sædvanlig Mængde. Af de kogte Kartofler fortæredes en noget større Mængde, end af de raae. Den 2den d. M. slagtedes tvende af disse Grise, een af dem, som blev fodret med raae, og een af dem, som fik kogte Kartofler, og det befandtes da, at Jndvoldene ikke havde taget nogen Skade af dette usædvanlige Fødemiddel, og at navnligen hverken Mave, Tarmecanal, Lever, Lunge, Hjerte eller nogetsomhelst andet Organ frembøde noget Usædvanligt. Ei heller fandtes Kjødet at afvige i Beskaffenhed fra godt, sundt Kjød i Almindelighed. Det viste sig derhos, at begge Grisene, kort førend de slagtedes, havde fortæret en rigelig Mængde Foder. Den Griis, som blev forret med kogte Kartofler, var noget federe end den anden." (B. T.) Som et lille Exempel paa, hvorledes man paa mange Steder endnu bestandig troer at kunne behandle den danske Bonde, især den fattige aldeles afhængige Huusmand, anfører Kjøbenhavnsposten" følgende Træk, der er den meddeelt fra sikker Haand: En Dag kom Huusmand Hans Peter fra Hørve ind paa Adelersborg Godscontoir i Windekilde for at betale Skatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Da Godsforvalteren, den Bønderne velbekjendte Kammerraad Løschau, havde udregnet Skatterne, modtaget Pengene og qvitteret for dem, forekom det Hans Peter, at han havde givet 7 Mk. mere end han burde, og han blev derfor staaende indtil flere andre Huusmænd, som vare tilstede, bleve færdige. Saasnart dette var skeet, spurgte Hr. Løschau ham: Hvad venter Du paa og, uden at bie paa Svar, tilføiede han: "De 7 Mk. ere for Omtaxeringen af Dit Huus. Hans Peter forsikkrede helligt, at hos ham havde der Jngen været og taxeret, at han altsaa burde være fri for at betale; men Hr. Løschau spurgte ham: "Troer Du jeg tager Mere af Dig, end jeg skal have og lod en Hagel af Slyngler, Æsler og lignende Skjældsord regne ned paa den forbløffede Huusmand, som Jntet svarede og ligesaa stiltiende tog mod et vældigt Øre dask af den fine Kammerraads grove Haand, med det tilføiede Spørgsmaal: "om han vilde have een til Huusmanden skrubbede af, men Historien blev temmelig udbredt, da mange Vidner vare tilstede. Alligevel turde Huusmanden ikke søge sin Ret; thi i det Øieblik, han havde gjort det, kunde han være temmelig vis paa, at han ikke længer var bleven Huusmand, men huusvild, da Kammerraaden er en almægtig Mand i saa Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Forleden Løverdags Aften bleve to Gaardmænd og en Boelsmand arresterede ved Slagelse, fordi de ved Udkjørselen af denne By havde voldsomt forgrebet sig baade paa Vægtere og Politi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Bønderne paa Falster (f. Ex. i Øverup, Stubberup, Bruntofte, Kraghauge a.) have begyndt at gaae ind paa Skolelærer Rasmus Sørensens Plan og tegnet sig til en "Actie-Forening for Jndkjøb af større Landeiendomme til Udstykning."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
J Falsters landoeconomiske Møde i Nykjøbing den 20de Decbr. gjordes Forslag om Oprettelsen af et Agerdyrknings-Jnstitut paa Falster, i Særdeleshed for Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Den 7de de, gav man i Nykjøbing paa Falster, til Jndtægt for Huusarme, Holbergs Abracadabra" men da det Rygte havde udbredt sig i Byen, at dette Stykkes Opførelse vilde støde an mod den saakaldte "fine Følelse, saa havde samtlige Medspillende anseet det for Pligt, iforveien at erklære offentligt: at Nødvendigheden bød dem at vælge et Stykke uden Actricer, og at de med velberaad Hu havde valgt dette Stykke, i den faste Overbeviisning, at der Jntet findes i samme, som kan genere hverken Damer eller Herrer, ikke engang hvis der gaves Nogle saa følsomme, at de græd, naar Pigen i Kjøkkenet skar blot Kalvekjødet fra Skanken. Paa nogle Steder i det Holsteenske, navnligen i Kaltenkirchen Sogn, har man gjort den Jagttagelse, at Svinene lide stærkt af Lungesyge. En derboende Bondeslagter paastaaer, blandt 20 Sviin, som han har slagtet, neppe at have fundet 4 friske. Lungen viser sig som ganske mør og opløst. Man troer, at det er en Følge af Mæstningen med syge Kartofler. Sagen er vistnok saa vigtig, at den fortjener nærmere Undersøgelse. (Jtzh. Av.)At Flensborg atter er i betydelig Opkomst, derom vidner følgende Fortegnelse over de Erhvervsgrene, som for Tiden drives der i Staden, 14 Oliemøller, 14 Cigar- og 16 Tobaksfabriker, 10 Edike Bryggerier, 6 Sukkerraffinaderier, 4 Chocolade, 3 Lak, og 3 Søm fabriker, 4 Sæbesyderier, 2 Jernstøberier, 2 Cement fabriker, 2 Kalkbrænderier, flere Garverier, 2 Jnstrumentmagere, 1 Skrue, 1 Kobber og Messing, i Liim, 1 Lakeer, 1 Papiir, og 1 Sennepsfabrik, 4 Uld, 2 Haardugs, 2 Vat-, og 1 Bomuldsmanufactur, 1 Fabrik for chemiske Præparater, 1 stort Teglværk, 1 Beenmølle, 1 Voxblegeri, flere Kartoffelmeelsfabriker, 1 Prægningsanstalt, et betydeligt Antal Brænderier, Destillationer, Liqueurfabriker og Ølbryggerier, J Løbet af sidste Aar have Flensborgerne sat betydelige Handelsentrepriser iværk. Nylig hjemkom en riig ostindisk Ladning; nye Forbindelser ere knyttede med Vestindien; Sydhavsexpeditionerne ere forøgede; Grønlandsfarten fortsættes uafbrudt; Chausseen til Apenrade skal nu paabegyndes; osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
paa Pestalozzi's Mindedag constitueredes i Aalborg en pædagogisk Forening, hvis Øiemed er ved Foredrag, Discussioner, muligt ved Udgivelsen af et Blad, samt ved anden indre og ydre Virken, at arbeide til Befordring af Underviisningsvæsenets Formaal og til Lærerstandens Bedste. Til Formand valgtes: Adjunct Jermiin, og til Viceformand Jnstitut(Aalb. Av.) bestyrer Simonsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Om de i Aalborgs Theater forleden Aften forefaldne urolige Optrin erfares endv. af Aalborg Avis, at en Dame er ved Bortgangen fra Theatret bleven ramt i Hovedet af et Steenkast, der var rettet imod en anden Person, og efter den Voldsomhed, hvormed det traf, naar Hovedbedækningen ikke havde beskyttet, vilde have bibragt et maaskee dræbende Saar. J selve Theatret havde Politikampen været saa heftig, at den gik til yderste Grændse af brutal Voldsomheds Gebeet, hvilken endog betraadtes ved corporlig Forgribelse paa Enaf de Tilstedeværende. Det sees ogsaa af Aalb. Avis, at en Mængde Mennesker var ved Bortgangen fra Theatret sammenstimlet om en Person og, ved Jncitering, og Jnsultering, nødsagede flere agtede Tilstedeværende til under Politi=Eskorte at ledsage den Forfulgte bort, efterfulgt af en Sværm, som endog underveis forsøgte sig i Steenkast. Jfølge Privatbreve optages der nu Politiforhør i Anledning af det Passerede. "Med Hensyn til disse Begivenheder - hedder det fremdeles i Aalborg Avis" – maa vi beklage, at Politiets Tilstedeværelse ikke blev mere kjendelig eller virksom, eller at den tilstedeværende Officier, som tog den rigtige Beslutning at tilkalde Vagten for at erstatte Politiet, ikke fik denne udført. - - Beklageligt er det, at maatte tænke eller ønske sig Politiets Jndskriden ved en offentlig Handling eller Sammenkomst, men bliver den ved Excesser til Nødvendighed, saa skylder det baade Publicum og Skuespildirecteuren, hvis Ret og Stilling ved slige Optrin lige saa fuldt krænkes, at tilveiebringe Orden og idetmindste paabyde den Rolighed og lovlige Ret, som Politiet maa vaage over at see udført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Udgiveren af "Viborg Stiftstidende", der har indgivet en Besværing til Cancelliet over Censor, har tillige seet sig foranlediget til at burde oplyse, at den nærmeste Grund til, at denne ellers humane Embedsmand er kommen ind paa Strygesystemet, sandsynligt hidrører fra en ligesaa mærkelig som characteristisk Skrivelse til ham fra Viborg Stiftamt, hvilken er bleven ham bekjendt ved et ifølge bemeldte Autoritets Ordre over ham optaget Politiforhør."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
J Randers er et stort Antal Personer, saavel Embedsmænd som Borgere, blevne enige om at gaae ind paa det af et Selskab i Kjøbenhavn gjorte Forslag om, ikke at tage Hatten af for Nogen, de kgl. Personer undtagne, men blot føre Haanden op til samme, og have til den Ende besluttet, fra Søndagen den 11te de ikke meere at blotte Hovedet, naar de hilse Nogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Som bekjendt har man tidligere, til forskjellige Tider, gjort lignende Forsøg paa at afskaffe den i Grunden urimelige Skik at blotte Hovedet, naar man vil hilse Nogen, ja man havde endogsaa lagt Mulct derpaa og indført et særeget Slags Hattespænder, som Kiendetegn paa Medlemmerne af Jkke-Hatteaftagnings-Foreningen; men det varede ikke ret længe, for Sagen igjen blev slaaet i Glemmebogen. Dennegang synes den derimod, uden nogensomhelst Forpligtelse eller ydre Kiendetegn, dog at blive til Alvor her. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Efter at der paa Aarets første Dag i Veile var foretaget et Prøvevalg, fandt det definitive Valg paa Borgerrepræsentanter Sted næste Dag. Da Valgbestyrelsen imidlertid fordrede, at Stemmesedlernes Jndhold skulde oplæses og tilføres Protocollen efterhaanden som de indkom, forlod omtrent Halvdelen af de tilstedeværende vælgere, der vare utilfredse med denne Voteringsmaade, Raadstuesalen, efter først at have ladet tilføre Protocollen en Protest mod Gyldigheden af det Valg, hvorved Majoriteten af de øvrige vælgere gjen valgte en af de afgaaende Repræsentanter, Agent Linnemann. De skulle derpaa til Cancelliet have indgivet en Forespørgsel angaaende Valgets Gyldighed og Stemmegivningsmaaden. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Befordringer og Afgang. Skovrider ved Silkeborg. Skove, J. G. Nyholm, er udnævnt til Skovrider ved det Jægerspriiske Skovriderdistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Ledige Embeder. Moeborg og Rees Sognekald i Ribe Stift. - Steenløse og Vexøe Sognekald i Sjællands Stift. - Skovrider-Tjenesten ved de Silkeborgske Skove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Aarhuus, den 14de Januar. - Afdøde Grev Fædders jordiske Levninger bisattes idag med stor Solennitet i Aarhuus Domkirke. Sørgetalen holdtes af Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Bekjendtgjørelser. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres herved sørgeligst: at det har behaget den algode Gud ved en blid og rolig Død sidste 30te dennes at bortkalde min eneste Broder, Christian Nislef Olesen, paa Nygaard i Gudum Sogn, i hans Alders 53 Aar, efter lang Tids foregaaende Svagelighed og flere Ugers vedvarende Sygeleie. Gudumkloster pr. Lemvig, den 31te Decbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Paa mine 2de Søstres og egne Vegne C. Olesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Torsdagen den 8de Januar omskiftede min elskede og uforglemmelige Mand, J. H. Sabroe, efter 15 Dages Sygeleie, Tiden med Evigheden, i en Alder af 43 Aar, efter 10 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab. Sex uforsørgede Børn begræde med mig Tabet af en elsket Fader, og eet modtager ham hisset. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, af hans dybtsørgende Enke. Mit Tab er stort, for mig og mine Smaae. Fred være med hans Støv. Aarhuus, den 10de Januar 1836. Mette Kirstine Sabroe, født Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet Fædrelandet, Sv. G. M. Strøm, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads Nr. 3 for Løverdagen den 3die dennes indført Artikel, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fag. 27de Sept. Det Kgl. Danske Cancellie, den 6te Jan. 1846. Stort Panorama bliver fra førstk. Fredag den 16de indtil Mandagen den 26de Januar foreviist i Harmoniens Locale. Foruden Slaget ved Leipzig (som er 6 1/2 Fod langt og sees i 45 store optiske Glas) ere alle Prospecterne nye, blandt hvilke maa bemærkes: Slaget ved Jsly, mellem Maroccanerne og de Franske, 18445 Tangers Bombardement; Hvalfiskefangsten paa Spitsbergen; &c. &c. Panoramaet forevises hver Sognedags Aften fra Kl. 6. til 9, og Søndag fra Kl. 5 til 9. Prisen er 1 Mark for Voxne, og 8 s. for Børn. Speth & Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Løverdagen den 24de Januar førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Begjæring af Viceconsul, Strandingscommissionair Jahnsen, afholdt offentlig Auction ved Grenaa Havn over det fra Galeasen Christian Frederik af Porsgrund bjergede Skibsinventarium, bestaaende af Seil, Ankere, Tougværk, Master, Jernkjættinger, med Mere, samt en Deel af Skibsskroget. Hvilket herved bekjendtgjøres. Grenaa, den 13de Januar 1846. Aagaard. Liselund, med Gammelskat 51 a 40 og nyt privilegeret Hartk. 8 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb. samt ufrit Hartkorn, 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., beliggende i Lysgaard Herreds smukkeste Egn, 2 Miil fra Viborg og 1 1/2 Miil, fra Gudenaae, hvor der er Losse- og Ladeplads til Randers, agter Eieren, paa Grund af andet Eiendomskjøb, underhaanden at sælge. Gaarden har et Areal af 284 Tdr. Land g. M., hvoraf 180 ere Ager af fortrinlig leermuldet Bonitet, 70 bevoxet med udmærket god Ege= og Bøgeskov, 10 Eng, 8 henlagte til 3 Huse, og Resten særdeles god Mose. Som Besætning kan holdes 50 a 60 Meieriker og 12 Heste. Mergel haves beqvemt paa flere Steder. Circa 100 Tdr. Land ere bemerglede. Af Hoavles aarl. 40 gode Læs. Til Eiendommen hører et Teglværk, som aarligen afgiver en Netto Jndtægt af 400. Af Husene, hvoraf det ene er bortfæstet og de 2de andre bortleiede, haves aarligen 46 s. Skoven afgiver aarligen 3 a 400. Bygningerne ere af Grundmuur og i enhver Henseende fortrinlige. Hovedbygningen er herskabeligen indrettet og omgivet af en smuk Have samt Skov. - Nærmere Oplysning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg. Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Da jeg i denne Tid har tilkjøbt mig endeel Eiendomme, saa agter jeg underhaanden at bortsælge: Gaarden No 78 Litr. B i denne Byes Laasbyegade. Dens Beliggenhed ved Nørreport, som og dens store Gaardsrum, Haugeplads og fornødne For= og Baghuse, gjør den skikket til hvilkensomhelst Næringsbrug. Gaarden forefindes fortrinligt Vand, og haves deraf i Overflødighed. (Det bemærkes, at Gaarden hidtil har tilhørt Slagtermester Christen Ørum. 2. En Jordlod paa Hartmark, af circa 12 Tdr. Sædeland. 3. En Toft, beliggende paa Nørrebanke, af circa 14 Skpr. Sædeland. 4. Et Stykke Jord, tidligere Huset N. 37 i Sviegade tilhørende; samme er udlagt efter Grundtaxt af 1/3 Skilling, og er beliggende ved Slotssøen. 5. Et Stykke Jord, indkjøbt fra Huset No. 85 i Laasby gade, efter Grundtaxt af 3/4 Skilling, beliggende Norden, for den store Laasbytoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Hvo som maatte attraae nogen af disse Eiendomme, behager at henvende sig til Eieren. Colding, den 11te Januar 1846. H. S. Gran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Veile. En Byggeplads ved Veile Havn, hvorpaa er opført et Baghuus, og den øvrige Plads saaledes opfyldt, at den strax er tjenlig til at bygge paa, er underhaanden at faae tilkjøbs. Lysthavende behage at henvende dem enten til N. L. Grau i Veile eller til H. S. Gran i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Kongeligt Classelotteri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
De der fra det 9de sjette Classes Trækning i min Collection have Frilodder til første Classe af det 99de, som trækkes den 9de Februar, ville behage at lade disse afhente hos mig, hvor ogsaa Lodsedler til sidstnævnte Classe for 2 Rbd. Stykket kunne erholdes. Aarhuus, den 10de Januar 1846. W. J. A. Lemerkhuusen. Mindegade og 340.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Den mig tilhørende Bagergaard paa Vestergade heri Byen er at erholde tilkjøbs, eller, i Mangel deraf, tilleie, og kan tiltrædes førstkommende Paaske Flyttedag. M. Nellemann. Øverste Etage i min iboende Gaard N. 612 paa Vestergade, bestaaende i 6 Værelser, foruden Kjøkken og Pigekammer m. m., er til Paaske Flyttetid at faae til Leie. P. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
At jeg paany er bleven forsynet med fine og ordinaire Sengeklæder, Bolstre og Dynevaar, flere Sorter Fjer, stukne Topper og Krølhaars=Madratser, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og dem, der fremtidig ville forunde mig deres Søgning. Joh. Bang, Skolegade No 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Sammesteds kan bekommes velproppet kjøbenhavnsk Øl til 6 s. pr. Flaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Fra Dato bekommes paa Maskine vel gjennem kartede Bomuldsvatter, af almindelig Størrelse, og til billig Priis, saavel Dousin- som Stykkeviis, paa Strømpefabrikken. Aarhus, d. 2den Januar 1846. J. J. Classen. Vandtætte Klædninger, saasom: durable Lærreds Regnfrakker, Dame, & HerreReisehætter, vandtætte Tøier, smukke Bordvoxdug i divBreder paa Bommesie og Schirting; olietrykt Lærred til at lægge paa Gulve, blanke Herre- & Kudskehatte, samt Læder=Cocarder, faaes hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Undertegnede anbefale os med et velassorteret Udvalg af Uhre, bestaaende af Guld- og Sølv-Cylinder Dame= og Herre=Uhre, Sølv=Kapsel=Uhre, og forskjellige Nysølvs-Uhre, Pariser-, Bronce. & Alabastes Taffeluhre, 8te Dages bornholmske, og 24 Timers Stueuhre, samt smaae vækkeruhre, til særdeles billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Gamle Guld- og Sølvuhre, samt Stue- og Taffeluhre kjøbes. Stougaard & Comp., Lille Torv Nr. 268.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. En Lærer=Post ved Fredericia lærde Jnstitut, for en ugift Person, er ledig, og ønskes besat med en duelig theologisk Candidat, der er øvet i Underviisning og navnligen i Mathematik. Nærmere Underretning erholdes hos Hr. Professor, Rector Borgen i Kjøbenhavn, og hos Magister, Jnstitutbestyrer Bjerregaard i Fredericia. Paa Grenaae Apothek, er Plads ledig for en duelig, med gode Anbefalinger forsynet Pharmacent, til 1ste Mai d. A. Den 4de Januar 1846. C. F. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
En Avlsforvalter søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Paa Hovedgaarden Ranzausgave pr. Aarhuus er en Plads ledig for en duelig Avlsforvalter til førstkommende Mai. Man behage desangaaende at henvende sig til undertegnede Eier. Neergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
En Landvæsenslærling søges. Et ungt Menneske kan til 1ste Mai 1846 blive anbragt paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus, hvor han, imod en billig aarlig Godtgjørelse, kan erholde den fornødne, saavel practiske som theoretiske Kjendskab til Landvæsenet. Man henvender sig i den Anledning til Commissionair og const. Fæstemand A. Hansen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Fiin hvid Punsch-Extract og Biskop-Extract, gammel Rom og Cognac, samt hvid reensmagende St. Croix Rom, m. m., kan faaes hos A. Stabell. Brændt og malet Caffe, Agern- og Løvetandraffe, kan faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Brystsukker, Brystliim og Brystsaft, kan faaes hos A Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
En brugt 3 Etages Kakkelovn kan faaes billig hos M. C. Lottrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-14
Smukke Linde= og Kastanie=Træer, til Alleeplantning, ere tilkjøbs hos Gartner Berg i Aarh. Statskalenderen for 1846 faaes hos Andr. Chr. Wissing. H. Pestalozzi's Portrait faaes for 4 4 hos Andr. Chr. Wissing. Holbergske Samfund.