JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-29
Licitationer. Løverdagen den 13de Julii næstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa disse Herreders Thingsted i Nørre Sun by afholdt Licitation til Opførselse af en Bro og tvende Steenkister i Sulsted og Alstrup Sogne, paa den nye Landevei imellem Nørre Sundby og Hjørring. Efter Overslagene ere Materialer og Arbeidsløn anslaaede saaledes: for Broen til 385 Rbd. Sedler, for den ene Steenkiste til 181 Rbdlr. Sedler og for den anden Steenkiste til 129 Rbdlr. 2 Mk. Conditionerne og Overslagene erfares ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. De Lysthavende indbydes. Kjer og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 28de Juni 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-29
Auctioner. Jfølge Begjæring af Eieren af Aa Mølle, S. Kaas, afholdes, Fredagen den 2den August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, offentlig Auction over bemeldte Mølle. Eiendommen, der ligger imellem Mariager og Hadsund, staaer for Ager og Engs Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 3 Fkr. 2 Album og for Mølleskyld 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. og har et Stykke Bøgeskov paa et Par Tønder Land. Møllen selv er forsynet med en Meel=, Pille= og Bræk=Kværn og ligger der desuden til samme en Oliemølle og en Stampemølle. Bygningerne bestaae af et Vaaningshuus og 3 Udhuse, og er det Første indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Til Møllernes Drift haves til hver Aarets Tid fornødent Vand. Auctionen holdes i selve Stedet, og Conditionerne for Salget kunne erfares sammesteds 14 Dage forinden Auctionen. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 20de Juni 1833. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-29
Auctionsplacat. Fredagen den 12te næste Maaned, Klokken 9 Formiddag, bliver, paa Raadstuen i Nibe, afholdt offentlig Auction over, for Kongelige Skatter og Afgifter m.v., hos Jndvaanerne i Nibe, udpantet Løsøre, bestaaende af : Borde, Stole, Bænke, Kister, Skrine, Skabe, Stueuhre, Skilderier, Sophaer, Sengeklæder, Sengesteder, Slagbænke, Chatoller, Dragkister, Messingkjedler, Bryggerkar, Være kar, Strygejern, Øltønder, Stripper, Lysestager, Messing Fade og Kjedler, Høvlebænke, Jernbilæggerkakkelovne, 10 Alen rødt Keiserinde=Sirts, 6 nye sorte Mandshatte, Sildetønder, deels læsteviis deels enkelte, Sildekister, Silde bundgarn med og uden Hoved= og Løbe=Rade, saa og enkelte Hoved= og Løbe=Rade, Nedgarn, Fiskekaage med Tilbehør og Ditto uden Tilbehør, 1 gammelt Fjællehuus til Nedrivelse, 1 Vinervogn, 2 mørkerøde otte a tiraars Hopper, 2 fire a femgaars Stude m. m.m. Alt mod contant Betaling. Lysthavende indbydes. Nibe, den 23de Juni 1833. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
J Henseende til Jrlands Anliggender har Underhuset taget den med Hensyn paa Tiendesagen vigtige Beslutning, at den for de tvende sidste Aar resterende Tiende indtil Videre ikke inddrives, hvorimod Geistligheden faaer Erstatning af Statskassen. Det hedder, at der i Anledning af den irlandske Bill er truffen en Overeenskomst mellem Ministeriet og Torrypartiet, saaledes, at Billen selv vel vil blive antaget af Overhuset i nærværende Møde, men at derimod Debatterne over Grundeiernes nye Beskattelse samt Kirkegodser, nes Secularisering vil blive udsat til næste Session. Under Forhandlingerne over denne Bill foreslog ogsaa Hr. Prymet Amendement, som for saavidt er af Vigtighed, at det indeholder den første parlementariske Yttring om Biskopper nes Udelukkelse af Overhuset. Hr. Pryme foreslog nemlig: at af alle de irlandske Biskopper, der hidtil havde havt Sæd i Overhuset, skulde kun Erkebiskoppen beholde denne Ret. Paa Hr. Stanles bemærkning, at det var upassende, om et saa vigtigt Princip, der medførte en væsentlig Forandring, i Forfatningen, blev forhandlet som Amendement, tog imidlertid Hr. Pryme sit Forslag tilbage. Det samme var og saa Tilfældet med et Forslag, som Hr. Fryer samme Dag gjorde imod Kornlovene og som Lord Althorv erklærede for utidigt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Med den ostindiske Bill gaaer det nu ligesaa rask fremad, som nylig med den vestindiske. Om følgende Punkte, kan man allerede ansee Underhuset som enig: 1) At det maa være alle Kongens Undersaatter tilladt at beseile de chinesiske Havne, for at handle med Thee og andre bemeldte Riges Producter, med Forbehold af saadannes Reguleringer og Anordninger, som Regjeringen maatte finde hensigtsmæssige med Hensyn paa den engelske Stats Han deels og politiske Jnteresse. 2) At det ostindiske Compagnie maatte foranlediges til at overdrage Kronen dens Grundbesiddelser og Effecter i Ostindien, hvorimod Kronen, med Forbehold af Parlamentets nærmere Bestemmelser, paatager sig Compagniets paa samt me heftende Gjeld og Forpligtelser. 3) At Compagniet indtil Videre og med Forbehold af Parlamentets nærmere Bestemmelse vedbliver at føre Regieringen i Ostindien.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Nogle andre vigtige Punkter af Billen, som endnu ikke ere afgjorte, ere efter Regjeringens Forslag: uindskrænket Tilbladelse for Europæerne til at nedsætte sig i Ostindien samt Adgang til Embeder for alle Indfødte, uden Hensyn paa Farve, Race og Religion. For at anbefale disse anførte Hr. Grant en Beretning fra Generalgouverneuren, LordBentink af 30te Mai 18229, i hvilken det blandt Andet hedder saaledes: "Den bedre indfødte Classes virksomme Medvirkning til at befordre Opdragelsen saavelsom andre almeennyttige Gienstande, de overordentlige Fremskridt, som et stort Antal indiske Ynglinge have gjort i det engelske Sprog og Literatur, den høie Grad, i hvilken de allerede have løsrevet sig fra indgroede Fordomme; (saaledes gives der nu medicinske Underviisningsanstalter, i hvilke Eleverne, som tildeels henhøre til de høiere Kaster, ikke tage i Betænkning at anatomere Dyr og at røre ved menneskelige Skeletter); den Frihed og det Talent, hvormed i mange Afhandlinger gamle Skikke drøftes; den Stræben, der i Delhi, Agra og paa mange andre Stæder yttrer sig efter at erholde Midler til at lære det engelske Sprog; den Lyst, der overalt lægges for Dagen til at benytte de Midler til Underviisning, som vi kunne yde dem; den Lethed, med hvilken de Indfødte tilegne sig nye Regler og Jnstitutioner; det Omfang, i hvilken de opofre sig for nye Foretagender efter vore Landsmænds Exempel; den Jver, med hvilken de ogsaa nu lægge sig efter saadanne Fabrikarbeider, som hidtil kun af Englændere kun sine drives fuldstændig; den Tillid, som Europæere og Jndfødte gjensidig vise hverandre i Handels= og Pengesager: disse og andre Omstændigheder lade mig ikke tvivle om at vore indfødte Undersaatter ville drage stor Fordeel af Forbindelsen, med dannede og agtværdige Europæere, samt at de hurtig ville erkjende denne Fordeel."
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Fædrenelandet. Hjørring. Resultatet af Stutteribesigtigelsen her, den 25de og 26de Dennes, er følgende: En lysebruun Hingst med Stjerne, 6 Aar gammel, 10 Qvarteer og 1 Tomme høi, falden efter Hr. Conradsens Hingst Tamerlan og tilhørende Forpagter Møller paa Birkelse, tildeelt 1ste Præmie, 100 Rbd. rede Sølv; en sort Hingst, med liden Stjerne, 10 Aar gammel, 10 Qvarteer og 3 Tommer høi, tilhørende Gaardmand Peder Knudsen i Dværgetved, i Tolne Sogn, tildeelt 2den Præmie, 40 Rbd. rede Sølv; en mørkebruun Hingst, 10 Qvarteer og 3 Tommer høi, tilhørende Gaardmand Thomas Andersen Filholm, i Thise Sogn, tildeelt 3die Præmie, 20 Rbd. rede Sølv. En sortebruun Hingst, uden Aftegn, 4 Aar gammel, 10 Qvarteer og 3 Tommer høi, tilhørende Captain v. Koefoed til Bjørum, og en mørkebruun Hingst, uden Aftegn, 4 Aar gammel, 10 Qvarteer høi, falden efter den Kongl. Hingst, Chatchard, tilhørende Forpagter Bodilsen paa Nepstrup, indbrændtes med 6 og Krone. En lysebruun Hingst, uden Aftegn, falden efter den Kongl. Hingst Hamlet, tilhørende Forpagter Bodilsen paa Nipstrup, ind brændtes med L. J og Krone, og belønnedes med 20 Rbd. Sølv. 27 Hopper indbrændtes som Stutteridygtige, og Præmier udbetaltes for 194 Føl, faldne paa stutteridygtig Hopper a 1 Specie pr. Føl. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
En kort Oversigt over hvad vor Havn allerede har gavnet, skjøndt der endnu ikke er begyndt paa dens Opmudring, og den endnu ikke tilfulde er kjendt i Udlandet, maa antages at have almindelige Interesse. 1) Jndklarerede Udenrigs Skibe, fra fremmede Steder, som har havt Handel og Fragt=Fordeel herpaa Stedet. J Aaret 1830: 49 Fartøier, hvoraf det største var paa 16 danske Commercelæster. J Aaret 1831. 57 Fartøier hvoraf det største har været paa 29 danske Commercelæster. J Aaret 1832. 85 Fartøier, hvoraf det største har været paa 50 ½ danske Commercelæster.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
2) Reparations= og Havari=Skibe som hertil ere indkomne for Havari og Søskade, og her istandsatte. J Aaret 1830. 10 Skibe, hvoraf det største 38 Commercelæster. J Aaret 1831. 8 Skibe, hvoraf det største 109 1/2 Commercelæster. J Aaret 1832. 7 Skibe, hvoraf det største 112, Commercelæster. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Paa Onsdag, den 3die Dennes, holdes Landemode forsk, Aalborg Stift, efter foregaaende Gudstjeneste i Budolphisk Kirke, hvor der holdes Prædiken af Hs. H. Hr. Provst Hertel af Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Hs. M. Kongen har allern. udnævnt karakteriseret Premier=Lieutenant Hr. v. Wenck til virkelig Premier=Lieutenant, i Nummer og Gage.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
I Uveiret den 26de afvigte Maaned slog en Lynstraale, ned i Skjørping Kirketaarn, tog den ene Fline af Korset paa Spiret med sig, nedrev paa de 2de østlige Hjørner af Taarnet en Mængde Tagsteen og et Stykke af Muren, og efterlod en betydelig Spalte i den tilbageblevne Muur, dogst uden at tænde eller anrette nogen videre Skade paa Kirken.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Vægteren A. J. Rask, der med sin Morgenstjerne havde slaaet Fisker A. Johansen, saa at denne skal være død deraf, var her ved Retten dømt til at have sin Tjeneste som i Vægter forbrudt, til Fæstningsstraf paa 2 Aar og til at bøde 40 Lod Sølv til den Dræbtes Arvinger. Ved Landsoverretten blev han ene og alene dømt til Tugthuusstraf paa 1 Aar, uden at de tvende andre Clausuler i Dommen nævnes. Ved Høiesteret er Landsoverrettens Dom stadfæstet, dog saaledes at Straffetiden bestemmes til 3 Aar. Forslag, til et Hesteveddeløb i Aar i Nærheden af Viborg By. Flere Gange er den Formening offentlig fremsat, at Hesteveddeløbene, saaledes som de nu ere indførte paa flere Steder her i Landet, ikke afgive nogen rigtig Maalestok, for derefter at bestemme Hestens Kraft og Udholdenhed, og at de desuden maa have skadelig Jndflydelse paa Hesteavlen, da Vindesyge og Haab om en hastig og stor Vinding, vil formaa Mange til at lægge sig efter det Slags Heste, som bruges ved disse Veddeeløb, hvoraf følger, at Landet inden faa Aar vil være opfyldt med en Hesterace, der ligesaalidet kan tilfredsstille Landets egne Nødvendigheder af Arbeidsheste, Cavalleriheste, Rideheste og Vognheste, som give noget grundet Haab til Afsætning i Udlandet fremdeles ligesom hidindtil, af denne Landets vigtigste Production. Undertegnede har derfor troet, at Forslag til et Veddeløb, forskjelligt fra hine, saavel med Hensyn paa Længden og Beskaffenheden af Banen, der skal gjennemløbes, som til Vægten hvilken Hesten derved skal bære, ikke ville være uvelkommen. Med Hensyn dertil bestemmes Længden af Banen til 2 Mile, som gjennemløbes paa Landeveien imellem Viborg og Randers, saaledes: at den første Miil udføres paa Veien til Randers og den anden Miil tilbage paa Veien til Viborg, ved Hielp af en bugtet eller krummet Vei, som leder tilbage, ind paa Landeveien, og indtil Stedet, hvorfra Veddeløbet tog sin Begyndelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Bekjendtgjørelser. Efter den Alvises Raad henslumrede min elskede, uforglemmelige Mand, Kjöbmand JONAS Bo. Rup, i Gaar Morges Kl. 4, blideligen i Döden, efter flere Ugers Svagelighed og saa Dages Sygeleie, i sit 63de Aar. 123 Aar vandrede han kjærlig ved min Side, qvar stedse sin Families utrættelige Forsörger: hans Arbeidslyst tillod ham i Livet kun liden eller lingen Hvile, indtil det endeligen behagede Forsynet at skjænke ham den erige Fred og lade ham gaae ind til sin Herres Glæde. Jeg og mine 2 Börn, hvis kjærlige og ömme Fader han altid var, fælde bittre Taarer ved hans smertefulde Tab; men tillidsfulde hæve vi vort Blik med Tak til Ham, den Algode, der indtil nu bevarede ham or os. om alle Deres vennehulde Deeltagelse i vorden Afdøde, föler jeg mig uden Bevidnelse inderligen og taknemmeligen overbeviist. Aalborg, den 29de Juni 1833. Margrethe sal. Borup, föd Hansen. I Dag, Eftermiddag omtrent Kl. 7, indgik min gode trofaste Mand, Procurator Rasmus Hogsted, til evig Hvile, efter i flere Aar at have lidt af Brystsvaghed og i det sidste halve Aar været sengeliggende. J vort 13 aarige Ægteskab vare vi af Gud velsignede med 7 Børn, hvoraf han nu er samlet med 5, og med mig staae 2 smaaPiger sørgende tilbage. Dette bekjendtgjøres vemodigst for fraværende Slægt og Venner, af hans dybtsørgende Enterladte. Hjørring, den 27de Juni 1833. Cathrine Marie sal. Hogsteds, 1 født Schioldan.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
De hertil ankomne Skuespillere af den Kongelige Theater-Etat ville, under deres Ophold i Aalborg, have den Ære at give fire Forestillinger, af hvilke den første vil finde Sted Tirsdagen den 2den Juli Kl. 7, og bestaae af: Seer jer i Speil, Lystspil i 1 Act, paa rimede Vers, efter Topser, af Professor Heiberg. Jeg er min Broder, Lystspil i 1 Act, efter Contessa; Kjærligheds Drømme, Vaudeville i 2 Acter, efter Scribe, af Professor Heiberg. Indgangen aabnes Kl. 6, og Begyndelsen skeer præcise, Kl. 7. Billetter erholdes hos Hr. Gjæstgiver Petersen. Prisen for en enkelt billet er 4 Mk. overalt i Localet, men 3 Mk., naar der tages et halvt Dusin eller derover. De overblivende Billetter sælges ved Indgangen, for 4 Mk. Stykket. NB. Billetterne gielde kun for den Aften, hvortil de ere tagne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
En Leilighed til en liden Famlie er at faae til Leie hos Snedkermester Bræstrup i Slotsgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Aalborg Postcontoir er anthoriseret til at bekjendtgjøre følgende:
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Efter høiere Foranstaltning vil der herefter, med et 2de Gange om Ugen imellem Aalborg og Thisted igjennen Øster= og Vesterhanherrederne frem og tilbage passerende ridende Bud, kunne forsendes løse Breve, saavel private som Kongelig Tjeneste, herfra til Thisted og omvendt, i en til denne Hensigt indrettet Posttaske, i det Tilfælde Vedkommende skulle foretrække denne Route fremfor den hidtil over Randers og Viborg; hvilket da udtrykkeligen ved Afleveringen af disse Breve paa Postcontoiret maatte bestemmes; ligesom og paa de, fra de Kongelige Postcontoirer i Hjørring og Frederikshavn, udstædende Karter med Breve til Thisted, maatte bemærkes af hvilken Route de ønskes forsendte: enten gjennem Hanherred eller over Randers og Viborg. - Portoen fra Aalborg til Thisted forbliver som hidtil 21 s. Tegn for et enkelt Brev og Jndleveringen skeer paa Sommertouren til samme Tider som til de sønderpaa gaaende Poster, nemlig Tirsdag og Fredag fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 2 Eftmd. Aalborg Postcontoir, den 26de Juni 1833. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
3 a 4 smukke Værelser med Kjøkken o. s. v. ønskes til Leie til næstkommende October Flyttetid. Stiftsbogtrykkeriet anviser. som Aftenen. Adressecontoiret anviser Eieren NB. mahognie Stole, anvises tilkjøbs fra AdresseContoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Et stort Linned Skab, et mahognie Bord og nogle Sengehalm kan kjøbes hos S. Bierring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Hvor 2 a 3 Skoledisciple kan faae Kost og Logis, tilligemed øvrig Forpleining, anvises af Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Proclamata. Omtrent 1 1/2 Miil ude i Havet er af nogle Beboere ved Thorupstrand opdaget og til den yderste Rævle indbugsere Vraget af et Fartøi, der formodes at have været en Skonnert, men da aldeles ingen Skibspapirer forefandtes, kan lingen Oplysning meddeles, hvor Skonnerten har være hjemmehørende eller hvorfra den er kommen. Af dens indehavende Ladning er imidlertid bjerget følgende Fade, Pi aber og Oxhoveder med Vine og Speritus, nemlig: 15 Fade, mk. ; G. 7 Piber R W. 2 halve Piber - 23 Oxhoveder med samme Mærke 32 Dito, mkt. Fr. 7 Dito - 2 halve Dito med samme Mærke SIB. og 1/2 Dito, mkt. Paa agter Ende af Vraget, hvoraf Ubetydeligt, formedelst Storm, er bjerget, staaer malet: LE AIMABLE ADELE. BD. Og bemærkes det: At Vraget maa have drevet længe op i Søen, da Dækket var belagt med Moes; Lugerne var tabte, og aldeles intet af staaende og løbende Redskabe, medfulgte eller senere er ilanddreven her paa Kysten. Thi indkaldes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte være Eier af det Bjergede, til, sub paa hena præclusi & perpetui silentii, at indfinde sig og legitimere Eiendomsretten for mig som Amtmand, hvorefter der skal vorde aflagt Rede og Rigtighed for Strandingen Thisted Stiftamthuus, den 22de Juni 1833. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-01
Bog=Auction. Mandagen den 8de Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Herr Cancellieraad og Procurator Jensen paa Raadstuen heri Byen bortsælge pr. Commission en liden og tildeels udvalgt Bogsamling, hvorover følger Catalog med nærværende Avis. Aalborg, den 1ste Juli 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Jtalien. Fra Neapel haves følgende Skrivelse af 8de Junii. Vi levede her i den største Ro og Tryghed, medens vi daglig hørte tale om revolutionaire Jntriguer rundt omkring i Jtalien. Vi anede ikke, at den onde Dæmon, der gjennem drager det halve Europa, ogsaa hemmelig igjen spøgte her i vort skjønne Neapel. Sagen er denne. J Anledning af: Revolutionen 1820 blev General Rossarol stærk comprommitteret; han maatte flygte, og begav sig med Kone og 4 Børn til Grækenland, hvor han paa Valpladsen fandt en hæderlig Død. For et Aar siden havde Sønnerne det Mod at vende tilbage, og ved en Mandeuvre paa Marsmarken fremtraadte de for Kongen og bade og Benaadelse, hvilken ogsaa blev dem tilstaaet, paa Grund af deres Ungdom, ja Kongen lod dem endog indskrive som Cadetter. De Utaknemmelige forglemte imidlertid snart denne Velgierning. Jn Forening med en vis Romano samt nogle Underofficerer, is Alt 6 til 8 Personer, stiftede de en Sammensværgelse, hvis første Øiemed ikke var noget Mindre end et Kongemord. Det var allerede kommen temmelig vidt med Planen; man vilde blot oppebie anden Pindsedag for at bearbeide Almuens og derpaa den første Gang, naar Kongen atter holt Revne paa Marmarken, at fuldbringe Gjerningen. Forsynet har villet det anderledes. Romand stod just og samtalede med en af de Sammensvorne, da en Adjutant gik forbi. Dennes havde ikke hørt Samtalen, men begge de Sammensvorne befrygtede dette, og i det Haab at han var en Person, der kunde vindes for Sagen, fulgte Romano ham og meddeelte ham denne. Adjutanten hører ham rolig, men angiver derpaa Sagen, og de Sammensvorne arresteredes. Romanol og den ene Rossarol havde givet hverandre det Løfte, gjensidig at dræbe hinanden, hvis Sagen opdagedes. De søgte ogsaa at udføre dette ved Skud, men kun Romano dræbtes; Rossarol lever endnu, skjønt haardt saaret; Alle de øvrige Sammensvorne ere i Rettens Hænder. Glæden over Tilintetgjørelsen af dette lumske Anslag er her almindelig, og man lykønsker sig gjensidig i Anledning af Farens heldig Afvendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Fra Paris meldes, at der fra det Piemontesiske idelig indløbe Efterretninger om Henrettelser, fuldbyrdede ifølge Krigsretsdomme. J Hamborgposten meddeles en Artikel afleConstitutionel, dateret: Chambery, den 16de Juni, i hviltilken 4 Officerer nævnes som dømte af Krigsretten, nemlig 3 Lieutenanter og 1 Captain. Den ene Lieutenant, Tolla, dømtes fra Livet, de øvrige til Cassation og Fængsel i forskjellig Tid. Klagen gik ud paa, at Tiltalte havde havt i oprørske Skrifter i Hænde og havt Kundskab om et Complot mod Regjeringen uden at angive dette. Lieutenant Tolla var tillige anklaget for at have uddeelt disse Skrifter, til andre Militaire, samt forskaffet Complottet Tilhængere. Dagen efter at Tolla var henrettet, bleve endnu 8 Officerer, arresterede, men flere af disse saavelsom adskillige Underoffileerer ere slupne over Grændsen. Le Constitutionel vil vide, nat der mod de arresterede Underofficerer er anvendt en haard Tortur.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Det Spørgsmaal, om de Deputeredes Kammer vil blive opløst eller ikke, tildrager sig for Tiden meest den almindelige Opmærksomhed. Journal des Deb. mener, at Spørgsmaalet uden Betænkning kan besvares med ja, da Frankrigs Stilling baade med Hensyn til Ud- og Jndlandet nu der langt sikkrere end i 1831, da Casimir Perier vovede at lopløse det daværende Kammer. Da J. d. Deb. er et ministerielt Blad, har hiin Paastand gjort ikke liden Opsigt, og Oppositionspartiets Blade gribe samme med Begjerlighed, fordi de ved en slig Begivenhed vente et efter deres Anskulelse mindre servilt Kammer, og rose tillige imod Sædvane, Ministeriet for denne Beslutning, som et Beviis paa, at det ret ønsker at erfare Nationens sande Mening. Et andet ministerielt Blad, J. de Paris, har derimod funden det nødvendigt at advare Læserne mod hiin Artikel i I. des Deb. ved at erindre, at samme aldeles ikke har nogen officiel CaPracteer, men blot er et Udtryk af Redacteurens Privatmening. Man troer i denne Modsigelse mellem begge hine ministerielle Blade at see et Beviis paa en Uenighed i selve Ministeriet angaaende hiin Beslutning, idet Dhrr. Guizor og v. Broglio skal være for Opløsningen, Soult og Thiers derimod imod samme. J en Correspondentartikel fra Paris hedder det i Anledning af Paastanden i I. des Debats: "Sandsynligviis vil Mestrenes Blik naae videre end Disciplenes, og selv hvis en lignende Beslutning virkelig toges, hvormange Tilfælde kunde endnu ikke indtadvare af dette Exempel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Blandede Efterretninger. Hvad den østerrigske Jagttager sidste Gang meldte fra Odessa om Russernes snart forestaaende Tilbagemarsch, stadfæstes dennegang i Journal d'Odessa. Man vil i Paris have Nys om, at Rusland skal have betinget sig hos Porten, at ingen fremmede Skibe maae passere Strædet ved Dardanellerne, samt at de engelske og franske Skibe i Middelhavet i denne Anledning have faaet Ordre til at foren sig og afgaae til Dardanellerne, for at prøve Sandheden. Dette har dog vist nok Jntet at betyde, der spores ingen Krigslyst hos nogen af de store Magter, ikke engang hos Rusland, og de orientalske Anliggender ville udentvivl bilægge ges i Mindelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
J Bahia gjorde 80 Fanger Opstand i April Maane og bemestrede sig Fortet Nevi, hvorfra de begyndte at beskyde Staden. Ved Hielp af en Fregat, som just laae Havnen, samt et andet Fort lykkedes det dog snart Øvrig heden at tvinge Oprørerne til Underkastelse. En pludselig opkommende Storm har i Nærheden af Pappenburg foraarsaget en betydelig Mosebrand, som udbredte sig vidt og ikke har gjort liden Skade. Beboerne havde, begunstiget af smukt og stille Veir, tilberedet deres Jord til Boghvedesæd ved at antænde den torvagtige Overflade, da hiin Storm uventet reiste sig, for Jlden endnu fuldkommen var slukket, og udbredte samme fra den hollandske Grændse til ind i det Oldenborgske. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-02
Kjøbenhavn. Det allerede en Tidlang i Kongens Have under Arbeide værende Anlæg til Tilberedelse af kunstige Mineralvande her Staden er nu saavidt fremmet, at det vil vorde aabnet i Løbet af denne Maaned, saavel for dem, som paa Stede ville drikke Mineralvandet, som for dem, der ville kjøbe deraf til Brug udenfor Indretningen. De dertil fornødne Bygninger, med hvilke vil blive forbunden en rummelig Promenadesal, ere nu fuld færdige. Indretningen skal føre Nav af Rosenborg Sundhedsbrønde. Som Brøndlæge fungerer Hr. Livchirurg Holmer, der fortrinligen har beskjæftiget sig med Læren om de mineralske Vande, og paa sine Reiser søg at forskaffe sig en nøiere Kundskab til de berømteste Sundhedsbade og Brønde udenlands. Foruden de Sunhedsvande som allene drikkes paa Stedet, nemlig: Carlsbader og Emb ser, ville Marienbader, Eger, Pyrmonter, Spaaler, Seltersen, Salzbrunner, Geilnauer, Fachinger, Püllnaer, med flere tydske Mineralvande, kunne leveres omtrent til det Halve af de gangbare Priser. Betalingen for de egentlige Brøndgjæster, som paa Stedet drikke Vandet, vil blive fastsat til 4 Rbd.