JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-13
At der under Lundegaards Godses Skiftejurisdiction fornylig ved Døden er afgaaet Gaardenke Kirsten Knudsdatter, Enke efter tidligere afdøde Fæstegaardmand Hans Madsen af Wittinge, Nørrebrobye Sogn, der ingen Livsarvinger efterlader sig, hvilket Bo er taget under Skiftebehandling af Undertegnede, samt at Aabnings- og Vurderings Forretning Boet paabegyndes Mandagen den 31 Octbr. d. A., Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved til vedkommende Arvingers Efterretning, som til anmeldte Tid og Sted anmodes at give Møde. Jensenius, Lundegaard den 11 Octbr. 1812. committeret Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-13
Ved Tallotteriets 1112 Trækning i Altona udkom: Nr. 33. 52. 42. 63. 25. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Nr. 171. 71 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig ene Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. af Søren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Trykkes og udgives i Odense 15 October 18442. Løverdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Jndhold. Udlandet: Storbrittannien. Preussen. Sverrig, Norge. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Udlandet. Storbrittannien. Det londonner Blad, Times vil nu vide, at Lord Ellenborough har faaet Contra ordre og at han nu vil marschere mod Kabul, ja Times, vil endog over Beirut og Malta vide, at han har indtaget Kaabul, hvilken Efterretning imidlertid nok trænger til yderligere Bekræftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Preussen. Jfølge preussiske Aviser er allerede Natten til den 29 Septbr. den første Snee falden i Kønigsberg, og den er bleven liggende i nogen Tid udenfor Porten i en Høide af 2 Tommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Fra Stettin skrives. Den Köllner Domkirkes Restauration interesserer os aldeles ikke. Som Protestanter ville vi ikke bære en eneste Steen til en Bygning, i hvilken vore Religionsanskuelser hvert Aar er officio blive lyste i Bann. Med Hensyn til de mange Ordener, som Kongen paa sin Rhinreise har uddeelt, gjør Köllner Zeitung den bemærkning: "Ridderordener ere Naades beviisninger, der ere begrundede i Menneskeslægtens Arvesynd, Forfængeligheden."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Sverrig. Det er bekjendt, at en Mand i sidste Sommer foreviste i Dyrehaven i Sjælland nogle udklædte Hunde, der dandsede paa Bagbenene og gjorde nogle andre ubetydelige Kunster. Samme Person, der havde i Sverrig erholdt kongelig Tilladelse til paa sin Reise igjennem Landet at forevise herculiske Kunster samt sine dresserede Hunde, indfandt sig paa det nylig afholdte Marked i Malmø og lod sine Hunde dandse til Morskab for Ældre og Yngre, da en Politiofficiant gravitetisk fremtraadte og befalede Manden at pakke sammen, eftersom Dands ikke var tilladt deri Staden udenfor Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Norge, Fra Drammen skrives den 3 October: "Jfjor blev der bestilt hos Historiemaler Nørby i Kjø havn en Altertavle til Bragenæs Kirke. Denne er nu færdig og ventes med Dampskibet Prinds Carl til Christiania. Efter Kjenderes Dom skal den være særdeles heldig udført, og blive en Pryd for den nylig istandsatte Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Den holsteenske Stænderforsamling har med 22 Stemmer mod 17 besluttet at fraraade Hs. Maj. Kongen Udstædelsen af den foreliggende Vexelanordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Det er om det tredobbelte Mord i Eiby i Sjælland under Undersøgelserne oplyst, at Carl Larsen, tjenende hos en Hjulmand i Wensløv, har opfordret dennes Søn Christian Jensen til at være sig behjelpelig med at fravende Huusmand Niels Jørgensen paa Eiby Mark nogle Hundrededalersedler, som han, en Søn af en Pleie søster til N. Js Hustrue Marie, vidste, at N. J. var i Besiddelse af. Allerede ved Fastelavnstider f. A. var denne Plan opstaaet hos ham, imidlertid aftaltes det dog først om Morgenen paa Søndagen den 16 Januar d. A. med Bestemthed mellem ham og den ovenfor nævnte Christian Jensen, at de skulde sætte sig i Besiddelse af Pengene, ved at myrde Niels Jørgensen, dennes Hustrue og 11-aarige Søn Niels, der vare de eneste, som beboede deres paa Eiby Mark liggende Huus. Jfølge denne Beslutning gik de samme Dags Aften, efter, under Paaskud af at ville gaae paa Jagt, at have medtaget et Gevær, til Niels Jørgensen, hvor de, efter at være indladte, foregave at være komne fra Holbek og hvor de med N. J. nøde endeel Brændeviin, hvormed denne beværtede, ligesom de ogsaa selv havde medbragt noget. Da det lakkede mod Sengetid formaaede de N. J., der havde tilbudt dem Natteleie hos sig, hvilket de dog afsloge, til at følge dem paa Veien, og underveis afskjød Carl Larsen Geværet paa N. J., der blev saaret i Baghovedet, dog ikke dødeligt, hvorpaa Carl Larsen med Kolben gav ham endeel Slag, hvori senere Christian Jensen ogsaa deeltog, da Geværet var gaaet itu og de saaledes hver havde faaet sit Vaaben. Efter at have overbeviist sig om, at N. J. var død, lode de ham ligge i den Grøft, i hvilken han var nedstyrtet, og begave sig atter til Huset, hvor de samlede myrdede Konen og Drengen ved at tilføie dem Slag med Stumperne af Geværet. De opbrøde derpaa Gjemmerne og deelte de forefundne Penge, 150 Rbd., mellem sig. - Den i denne Anledning nedsatte Commission har nu under 3 ds. paadømt Sagen, og dens Dom lyder paa, at Arrestanterne Carl Larsen og Christian Jensen bør have deres Liv forbrudt og lægges paa Steile og Hjul, samt een for begge og begge for een have at udrede 150 Rbd. i Erstatning til Huusmand Niels Jørgensens og Hustrues fælleds Bo. Saa bør de og in solidum betale alle af Actionen flydende Omkostninger. - Under denne Sags Undersøgelse er det oplyst, at begge Arrestanterne have gjort sig skyldige i endeel Tyverier o. s. v., ligesom der ogsaa en reist en anden stor Tyvssag, i hvilken 13 Personer ere tiltalte. Denne Sag bliver ligeledes behandlet og i sin Tid paadømt af Assessorerne Mollerup og Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Den i Horsens Arrest hensiddende Niels Christian Hansen Høegh (henved 19 Aar gl.), som er tiltalt for Reveri og for at have myrdet en 78aarig Mand ved Navn Niels Rasmussen i Eier i Nærheden af Horsens, er saavel ved Woer og Nim Herreders Extraret som ved Landsoverretten i Viborg dømt til at have sit Liv forbrudt samt at lægges paa Steile og Hjul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Fortsættelse af Finantssagen, see Side 669.) IV. Stændernes raadgivende Medvirkning med Hensyn til de finantstelle Anliggender for Fremtiden. Statsraad Bang: Hvad Regnskabernes Forelæggelse angaaer, da har Committeen fornemmelig andraget paa, at Regnskaberne skulde ledsage Budgettets Forelæggelse, for at derfra kunde hentes de fornødne Oplysninger med Hensyn til de Erindringer, som kunde være at fremføre imod det forelagte Budget. Angaaende hvorvidt Dechargen skulde udsættes, indtil Stænderne have afgivet Betænkning over Regnskaberne, maa jeg tiltræde det af Kherre Moltke Anførte, og skal jeg conferere med Committeens op rige Medlemmer, om ikke dette Punkt kunde udgaae af Jnd stillingen. Det, der ligger mig paa Hjertet, er, at Regjeringen maa modtage Stændernes Andragende i denne Sag med Velvillie. Opfyldelsen af Stændernes her fremsatte Begjering ansees som den vigtigste Gienstand, der vil udgjøre Vendepunktet i vore offentlige Forhold, og det ansees saaledes af dem, der ere Regjeringen hengivne, og forene saadan Hengivenhed med Agtelse for den bestaaende Statsforfatning. Hvad jeg her siger, fremfører jeg ingenlunde som en Tru el; men jeg føler mig i min Samvittighed opfordret til at udtale, at Regjeringen ikke tør troe, at Forholdene have saaledes forandret sig, at der er indtraadt en saadan Reaction, at, hvis den ikke indrømmes de raadgivende Stænder en betydende Deeltagelse i Overveielsen af Statens finantsielle Anliggender, den Stemning vil kunne bevares, uden hvilken det ikke kan være 30te byggeligt at leve her. Folket har med Taknemmelighed erkjendt det Skridt, der er ikeet ved Budgettets Offentliggjørelse, men det venter, at Regjeringen ei vil standse herved, og paa en eller anden Maade vil aabne de raadgivende Stænder en omfattende og stadig Medvirkning ved Statens Finantsvæsen. Formen, hvorunder dette skeer, ligger der liden Magt, paa; men, ligesom den større Tiltredshed og større No. der unegtelig nu er tilstede fremfor for to Aar tilbage, for en stor Deel skyldes det Skridt, der er skeet til en bedre og sikkrere Ordning af de finantstelle Forhold ved den i saa Henseende indførte større Offentlighed, saaledes tør Regjeringen ikke give den Tanke Rum, at der nu er gjort nok. Gjør den det, og venter derhos, at Stemningen desuagtet vil blive, som den nu er, da bedrager den sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Ved den endelige Behandling af Finantssagen optog Grev Ahlefeldt Kammerherre Abrahamsons principale Amendemeent, der lyder: "Dersom Forsamlingen antager den af Committeen rettede Betænkning til at blive Forsamlingens Petition, henstilles at lade følgende Passus i samme omarbeide: Det har altid hos Folket været den almindelige Anskuelse, at en Anvendelse af henved 3 Millioner Rbd. aarligen til Landmilitairetaten i Fredens Tid staaer i aabenbart Misforhold til Landets hele Stilling og finantsielle Kræfter, og de tidligere Stænderforsamlinger have indstændigen anbefalet Udgivterne til Militairetaterne til Jndskrænkning. Da Hs. Maj. Kongen befalede, at en heel ny Organisation af Militairetaten skulde komme under Overveielse, ventede Folket tillidsfuldt, at i det Mindste den i Normal reglementet bestemte Sum af 2,350,000 Rbd. vilde ved den nye Organisation blive Grændsen for denne Udgivtsbranche, og den Maade, hvorpaa Reorganisationen af Søetaten blev iværksat, kunde i det Mindste ikke svække denne Forventning. - Men efter hvad der nu foreligger i de om Landmilitairetatens nye Organisation publicerede Aktstykker og de Committeen meddeelte ovenfor nævnte Oplysninger, er Resultatet blevet, at, efterat den nye Organisation af Landmilitairetaten alene har belastet den aftagende Pensionsliste med en Sum af henved 240,eger Rbd. aarligen, ville de Udgivter, der ordentligviis og i Fredstid, ville medgaae til Landmilitairetaten, naar de i den af den kgl. Commissarius nysnævnte Skrivelse omtalte Udgivter tilkomme, upaatvivleligen fremdeles nærme sig 2 Millioner Rbd. aarligen. Altsaa tynger Landmilitairetaten for Tiden paa en saa liden Stat som Danmark med omtrent 3,200,000 Rbd. aarligen. Dertil kommer, at, saavidt vi kunne skjønne, maaNormeringen af Landmilitairetatens Vilkaar være foregaaet som en iføleret Afgjørelse af en enkelt Udgivtsbranche, uden en forudgaaet nøiagtig Afveielse af alle Statens øvrige Udgivtsbrancher og de, samme vedkommende, Jnteressers Forhold til Landmilitairetatens. De yngste Dificerer have navnligen erholdt Vilkaar, som ere langt bedre end dem, der skulle blive den civile Embedsmand til Deel efter dobbelt saa lang og derhos kostbarere Forberedelsestid og ikke faa Aars Tjeneste: og idet den ijolerede Afgjørelse af denne ene Branche maa fremkalde Reclamationer fra mange Sider, udsætter denne Afvigelse fra de Grundsætninger, som Regjeringen tidligere havde vedkjendt sig, Staten enten for stedse stigende, tilsidst uoverkommelige Udgivter, eller for at maatte træde den billige og ligelige Fordeling af Vederlaget for Arbeide i Statens Tjeneste for nær, og derved fremkalde en, vidt udbredt, grundet Misnøie. Vi holde for, at Forsamlingen er vilde opfylde sin Pligt, naar den ei frit og aabent udtalte, at udenfor Etaten selv have de Følger, som den nye Organisation af Landmilitairetaten har havt for Finantserne, efterladt et dybt og smerteligt Jndtryk hos Folket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
De Udtryk, som Kammerherre Abrahamson vilde have at skulle udgaae, ere de ovenfor med særdeles udhævede Typper, aftrykte, nemlig Misforhold til Landets hele Stilling og finantsteile Kræfter, at Militairbudgettet i det Mindste skulde ned til 2350,000 Rbd., grundet Misnøie, og efterlade et dybt og smerteligt Jndtryk paa Folket."– Som tidligere berørt, blev det Abrahamsønske Amendement forkastet med 55 Stemmer mod 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Blandinger. Prisen paa Nørre-Jyllands Stændertidende er af Forlæggeren fastsat til 3 Rbd., uden Hensyn til Værkets Størrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Da Hs. Majestæt nylig besøgte Eckernførde, havde Borgermesteren andraget for Allerhøists., at Staden til sin Skade smerteligt følte Tabet af Jægercorpset og vilde ansee det som et særdeles Beviis paa den kongelige Raade, hvis det atter maatte blive forlagt dertil. Hs. Maj. havde svaret derpaa, at dette vel ikke var muligt, og at enhver By var udsat for Sligt, det laae i Forholdene; men Man maatte være betænkt paa en Erstatning derfor og i saa Henseende giøre Forslag. Borgermesteren hentydede nu først og fremmest til en hurtig Fortsættelse af Altona=Kieler-Chausseen, hvilket fandt Hs. Majestæts bifald i den Grad, at han strax behagede at lægge dette Andragende i Prinds-Statholderens Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Jfølge Aarh. A. hændtes forleden Følgende i Kjøbenhavn paa "Almindeligt Hospital Paa Liigstuen vare henlagte 2de Liig, det ene af et tykt Hospitalslem og det andet af en mager ved Hoffet ansat Betient; men da dennes Familie indfandt sig, for at give ham en hæderlig Begravelse, var han aldeles forsvunden. Det blev da oplyst, at de Folk, som fra Fattigvæsenet vare sendte for at bringe Hospitalslemmet i Jorden, havde medbragt en Kiste, der var for lille til at rumme ham, hvorfor de, for ei at gaae tomhændede bort, toge det mindre Liig og puttede det ned i den simple Grav. Hofbetjentens Slægtninge vilde paa ingen Maade tage tiltakke med det tilbageblevne Liig, men forlangte deres igjen opgravet; men da Præsten skal have sat sig herimod, turde Sagen endnu ende med en Proces.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
J Søndags ankom den franske Digter Vicomte d'Arlincourt til Kjøbenhavn over Land igjennem Sverrig. Han har Aarsag til at være meget tilfreds med sit Ophold i hiint Land, hvis Konge paa det meest smigrende modtog ham, og endog lod ham i en kongelig Vogn gjøre en Reise i det nordlige Sverrig til Bjergværkerne, hvis romantiske Natur vist har givet den phantastrige Digter herligt Stof til en pelerin dans le Nord." Det er aldeles grundløst, at hans Reise i Norden har anden Hensigt end at samle Stof til nye Digtninge. Hans Ophold her vil uden Tvivl ei blive saa kort, da Danmark, og især Kjøbenhavn, i den Retning han søger, besidder Skatte, der langt overgaae, hvad han i Rusland og Sverrig har kunne samle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Copulerede i Kjøbenhavn: Hr. Propriet. v. Bulow og Frøken Hasle. - J Horsens den 6 Octbr.: Underlæge ved 3die Dragon-Regiment i Aarhuus, Hr. M.A. Haar og Jfr. C. F. Fuglslev. Den 7de: Hr. Bundtmager Weirup og Enkemadame Jespersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Odense. Om den i Torsdags-Avisen omtalte sørgelige Jldebrand i Fiskerleiet Munkeboe er Følgende blevet meddeelt fra paalidelig Haand: "Sidstafvigte Onsdag den 12 de om Aftenen omtrent Kl. 10, opkom en Jldebrand, i Munkeboe, hvorved Præstegaarden og Gaardmand, Mads Larsens Gaard, samt Hospitalet og 9 andre Huse aldeles afbrændte. J Præstegaarden, hvor Jntet var assureret, indebrændte 5 Heste, af Jndboen reddedes ikkun nogle enkelte Dele, derimod fik Mads Larsen, som havde assureret i det private Selskab her i Provindsen, det Meste af sin Jndboe og al Besætningen reddet. De for Størstedelen meget fattige Huusbeboere mistede meer eller mindre. Hvorledes Jlden, der begyndte i Præstegaarden over Bagerovnen, er opkommen, vides ikke med Bestemthed. Under Jldebranden blev et Par Heste skye, hvorved en Kone og en Pige kom noget til Skade."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Det vil upaatvivleligt være Publikum kjærkomment af nedenstaaende Avertissement at erfare, at en Daguerreotypist er ankommen hertil Byen og optager, Portraitter, hvis skuffende Lighed og hvis Blodhed i Maneren minde om de fineste Arbeider i Tusch. J den Hempelske Boglade har Kunstneren blandt Prøveportraitter henlagt et af en af Brødrene Bils, hvis Ansigt antages at være almindelig bekjendt her i Byen. Som bekjendt er denne Kunst opfundet af en fransk Mand, Hr. Daguerre, og bestaaer i ved en chemisk Proces at gjøre en Sølvplade saa modtagelig for Lysets Jndvirkning, at hvilkensomhelst Gjenstand i faa Sekunder afskygger sig paa Pladen. Det franske Deputeredekammer bevilgede i 1839 Hr. Daguerre for Livstid en aarlig Pension af 6000 Franes og Hr. Niepee en lignende paa 4000 for Aabenbarelsen af det Hemmelige i deres Opfindelse, at fastholde billederne i Camera obscura." (En udførlig Beskrivelse af denne Opfindelse er blandt Andet udgivet i Stuttgardt i Scheibles Boghandling 1839.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Det er bekjendt, at Møllebro skal totalt nedrives og ombygges, men det torde være mindre bekjendt, at blandt de indgivne Projecter er ogsaa et, der gaaer ud paa at vor dristige Fabrikant, Jernstøber Allerup, skal levere en støbt Jernbro.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Ledigt Embede. Ved Callundborg Told- og Consumtionssted er en Overbetjent=Post ledig, som indbringer 180 Rbd. aarlig, foruden pCt. Andeel af det Beløb, hvormed Toldintraderne overstiger det for Told- og Consumtionsstedet bestemte Annum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Skibs= og Handels-Efterretninger. Den i Mandagsavisen omtalte paa Wrangsaa Strand indstrandede italienske Brig er fra Gallipoli og hedder la Piera de St. Michele Capitain 330 og 6 af Mandskabet er reddet, tvende Jndivider druknede ved Jndstrandingen. Skibet er Vrag, men af Ladningen er bjerget c. 100 Foustager Oliven Olie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Natten mellem den 5 og 6 ds. indstrandede for Tranum Strand Skonnerten Gloria, Capit. Pipper, kommende fra Hamborg, bestemt til Petersborg med en Ladning SukkerBomolie og Farvetræe. Mandskabet er reddet, og af Ladningen er allerede endeel bjerget. (Thisted A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Jndgaaede: den 13 Octbr., O. Thornøe af Odense, fra Walløe. Jagten de tre Sødskende med Salt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Udgaaede: den 13 Octbr., L. Zebothsen af og til Flensborg, Sluppen Marie med Hørfrøe og Bog; B. Olsen af Lysekihl, til Norge, Sluppen Haabets Anker med Ballast: G. Jensen af Tvedestrand, til Norge, Skonnerten Juno med Korn og Smør, den 14de, P. Brag af Sønderborg, til Holis, Jagten den unge Tobias med Ballast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Dødsfald. Jfr. A. H. Colding, 65 Aar (efterladende en haarig Moder); Stud, med. & chir. J. P. Jacobsen; Jfr. W. Seboth; Jnstitutbestyrerinde H. Juschlag. Alle i Kbhavn. Amtmand Lorenz's Datter, Johanne Thalie, i Randers, 19 Aar, Kjøbmand L. H. Leemejer sammesteds, 11 Aar; Cand. chir. & med. F. P. Ohm, paa Skodborg; Kammerraad og Landinspecteur S. Ravn, i Jellinge, 82 Aar; forhenv. Kjøbmand N. S. Møller, i Aalborg; C. A. Wædeler, i Rønnede Mølle, forhenv. Postmester N. P. Schmings, i Kjøge: Viceconjul, Kjøbmand H. Jversen, i Korsøer, 51 Aar; Pastor F. Winding, i Nørresundby, 69 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
(Jndsendt.) For nogen Tid siden førtes grundet Anke over at Gang broerne over nogle Vandløb mellem Bassinet og Tolderlund vare i en farefuld Tilstand for Fodgjængere; denne Mangel er desværre endnu ei afhjulpen. Hvis - er Skylden? Det er vitterligt, at i disse Dage det høieste Herskab i Odense vilde svadsere af ovenmeldte Retning, men al Høistsamme maatte gaae tilbage af en betydelig Omvei, for ikke at risikere Overgangen over de nævnte Gangbroer (Stene og Fiel). - Med noget Høivande er Fodstien i Nærheden af Bassinet desudeninpassabel, hvilken Ulempe ved nogle Læs Gruus sikkert kunde hæves eller formindskes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Prædikanterne paa 21de Søndag efter Trinitatis: J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Svitzer, til Aftensang Hr. Cand. theol. Weiss. - J Frue Kirke: Hr. Pastor Steenbuch. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Borch. - J Hospitals=Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
AVERTISSEMENTS. At vores elskede Søn, Christian Frederik, 20 1/2 Aar, gammel, efter 7 Ugers Sygeleie paa Frederiks Hospital i Kjøbenhavn, blev os den 3 dennes ved Døden berøvet, bringes herved til fraværende Slægt og Venners Kundskab af hans dybtsørgende Forældre. Svendborg den 10 October 1812. A. C. La Cour, La Cour. fød Haastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
At vor kjære Moder og Svigermoder i Morges ved Døden er afgaaet, i sit 75de Aar, efter 6 Ugers Sygeleie, er det Sørgens Budskab, som herved bringes fraværende Slægt og Venner. Odense den 15 October 1842. A. C. Boeberg, L. N. Boeberg. fød Rasmussen. Paategnede Subskriptionsplaner paa Et viden NB. skabeligt Tidsskrift, udgivet af Fyens Stifts literaire Selskab, bedes snarest muligt sendt til nærmeste Boghandling, eller i Odense til den Mildske Boghandling. Hundetegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
De ved Placaten af 29 Octbr. 1824 befalede Politie tegn for Hunde, for 1843, kunne i Løbet af denne Maaned erholdes for 1 Rbd. Sølv pr. Stykke. De Hunde, som efter den Tid ikke ere forsynede med fornyet Tegn, ville blive optagne og Eierne mulkterede overeensstemmende med den anførte Placats Forskrifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Odense Politielammer den 14 Octbr. 1812. G. Klauman. Portrait af Præsidenten i den Roeskilde Stænderforsamling, Professor Claussen, faaes for 1 Rbd. i den Hempelske Boghandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Sidste Forestilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Søndagen den 16 October, Kl. 7, give Dhrr. Jean Jean Depuis deres sidste Forestilling, d'Abis og med mange nye Forandringer, paa det herværende Theater. billetter kunne faaes hos Hr. Kæmnercasserer, Haugsted, samt om Aftenen ved Jndgangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Odense Sangforening holder sine Øvelser paa Komediehuussalen hver Mandag, Aften; Begyndelsen skeer præcise Kl. 7 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Odense Klub. Jndbydelse til Abonnement paa Ballerne og Assembleerne i Vinteren 1842 og 1813 henligger i Klubbens Locale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
J Anledning af den forestaaende Fløtning bliver Læse foreningens nuværende Locale lukket førstk. Mandag Middag den 17 dennes Kl. 12, og aabnes i det nye Locale i Gaarden No. 191 paa Flakhaugen den paafølgende Onsdag Middag ligeledes Kl. 12. Daguerrcotypie. Heinrich Weninger, Daquerreotypist und Chemiker ans Wien, erlaubt sich zur offentlichen Kenntnis zu bringen, das er hier, im Hotell des Herrn Bollhorn ein ei genes Locale (Glas=Pavillon) zur Ansnahme von Portraits eingerichtet habe. Er arbeitet bei jeder Witterung in einem Zeitraume von 15-25 Secunden. Preis eines Bildes in Glas 6, in Etuis 8 Thaler. Daguerreotypie. Heinrich Weninger, Daguerreotopist og Chemiker fra Wien, tillader sig at bringe til offentlig Kundskab, at han der i Hr. Bollhorns Gjæstgivergaard paa Vestergade har indrettet et eget Locale (en Glaspavillon), hvor han optager Portraiter. Han arbeider i ethvert Veirlig og fuldender et Portrait i et Tidsløb af 15 til 25 Secunder. Prisen for et billede er i Glas 6 og i Etni 8 Rbdlr. Tegne= og Modelleerskole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-15
Fra medio November agter jeg at fortsætte min Tegne- og Modelleerskole for Haandværkere og Andre, som ønske at danne sig for Bygningssaget. De, der ønske at deeltage, bedes snarest mulig at melde sig hos Undertegnede, hvor det Nærmere erfares. F. C. C. Jensen, Odense Slot den 12 Octbr. 1812. Elev af Kunstakademiet.