Aalborg Stiftstidende, 1836-08-02
Kjøbenhavn, den 30te Juli. Nationalbanken har under 28de Juli udstedt følgende Bekjendtgjørelse: Efterat de væsentligste Hindringer for Udstedelsen at Actiebreve ere hævede, forventes det, at der i en af de første Maaneder i næste Aar vil kunne skee Begyndelse med Udgivelsen af Actiebreve til dem, som for afbetalte Hæftelsescapitaler ere Jnteressenter i Nationalbanken. Dette bekjendtgjøres herved foreløbigen for at enhver Vedkommende betimelig kan være betænkt paa at have de Qvitteringer for afbetalte Hæftelser eller cederede Obligationer tilstede, som godtgjøre hans Ret til at erholde Actiebrev, og for at de, som ifølge skeet Overdragelse eller ved Arv ere blevne Eiere af saadanne Qvitteringer eller Obligationer kunne, hvis ikke allerede er skeet, drage Omsorg for at disse bringes i behørig Orden med Hensyn til Transporterne, og forsyner sig med de Beviser som behøves for at legitimere deres Ret, overeensstemmende med Reglementet for Nationalbanken af 27de Juli 1818 8 8, hvorefter Enhver, der for en indbetalt Hæftelsessum begjærer Actiebreve, bør forinden forevise de af Banken for Betalingen meddeelte Qvitteringer eller cederede Obligationer, samt godtgjøre sin lovlige Adkomst til disse Documenter. Vedkommende Besiddere af Qvitteringer, for afbetalte Hæftelser i Hertugdommerne Slesvig og Holsten, ville behageligen have i Erindring: at ingen Qvittering for Hæftelseskapitalers Afbetaling efter Patentet af 4de Juli 1818 81. til Udløsning af Forbindelse med Banken, hjemler Actieret, og at ei heller nogen Afbetaling paa Hæftelser til Bankinstitutet i Altona giver Adgang til Actier i Nationalbanken. Ligesaa gjøres opmærksom paa, at ingen Bankinteressent kan erholde Actiebrev naar ikke det indbetalte Hæftelsesbeløb udgjør fulde 1000 Rbd. r. S., eller det manglende i denne Sum er bleven til skudt eller tilskydes. Det Nærmere i Henseende til ovennævnte Actiebreves Udstedelse vil ved Bekjendtgjørelse herfra blive bragt til alle Vedkommendes Kundskab. Til den theologiske Embeds=Exammens mundtlige Prøve havde i indeværende Qvartal fremstillet sig 21 Candidater, af hvilken Ditlev Gothard Monrad fik Landabilis & quidem egregie 7 fik Laudabilis: L. M. C. Hald, S. N. P. Hasle, C. Karstensen, J. C. Lassen, G. C. Mønster, L. Rosing og C. M. Schou, 10 fik hand illandahilis : C. L. Biilmann, G. F. Boesen, C. F. S. Frølund, C. L. C. G. Gløerfeldt, C. M. C. Høegh, L. P. Jørgensen, C. Krarup, J. F. Mohr, A. G. Smidh og A. C.M. Thomsen, 2 fik non contemnendus og 1 fandtes immaturus Den 13de og 11de Juli afholdtes Examen philosophicum 2den Prøve ved Sors Academi, hvilken 7 Academister underkastede sig. Den 15de-22de afholdtes Framen artium, hvilken 7 af Skolens Disciple underkastede sig; af disse er holdt i Hovedcaracteren Land. og 2 Hand illand. - Som Censorer vare iaar tilstede, ligesom sædvanlig, en Theolog, en Philolog og en Mathematiker fra Kjøbenhavns Universitet, nemlig Prof. Scharling, Madvig og Olufsen; desuden, ligesom ifjor, Prof. Velschou. Vi vide ikke, om saaledes Hr. ProfVelschou hvergang vil ledsage de andre Centorer; heller ikke af hvilken Grund dette, i saa Fald vilde skee; heller ikke, om herefter stedse 4 Censorer skulle afsendes herfra til Artium i Sorø, hvilket da vilde fremkalde forøgede Udgifter. Mendet synes ikke af Veien at bemærke, at, saafremt stedse fire Censorer skulde gjøres fornødne til dette i sit Slags her til lands eneste Arbeide, da vilde det meere stemme med Academiets bebudede Bestemmelse - nemlig at virke for de levende Sprogs tilforn saa forsømte Studium - saavelsom med den Bestemmelse (der, hvis vi ere rigtigt underrettede, findes i Academiets Statuter), at det franske Sprog er et af Academiets Hovedfag, at sende, foruden Theologen, Philologen og Mathermatikeren, en Professor, som var egentlig Linguist. Skulle nemlig 1 Mænd varetage Partes for alle Fag ved en Examerartium, da maa netop Historien, som det mindst vigtige at alle Skolefag (thi selve Geographien maa sættes over Historien i denne Henseende), snarest overdrages til En, som ikke er Mand af Faget. Vi have nok læst adskillige poetiske Sentiments om, at Sorø er Historiens gamle Sæde her i Danmark &c. &c., men vi have ogsaa hørt Historien om de Folk heri Danmark, efter hvilke man maa lede, som efter en Knappe naal, naar man skal bruge dem. (Kbhvnspst.)