JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Hvad den høist ufordeelagtige Jndflydelse paa Rigsbanken angaaer, som et stort og pludseligt Fald af faste Eiendomme kunde have, da anseer Forf. Forestillingen derom for lidt overspændt, og mener, at den samlede Værdie af de faste Eiendommes afgiver en meer end tilstrækkelig Garantie for den af Rigsbanken udstedte Seddelmasse, og at desuden Banken har første Prioritets Panteret fremfor enhver anden Fordring &c. Han troer, at da førend Forordningen af 5 Jan. 1813 enhver privat første Prioritetshaver kunde ansee sin Capital for sikkert anbragt, saa kan det aldeles ikke antages, at Rigsbankens Sikkerhed, naar man ydermere tager Hensyn til de den tillagte store Forrettigheder, kunde svækkes, om endog faste Eiendomme faldt dybt i Prisen. - Denne Forfatterens Mening fortjener en nøiere Drøftelse. Naar Forf. taler her og faste Eiendommes Værdie, og den tilstrækkelige Garantie de afgive for den udstedte Seddelmasse, saa opstaaer det Spørgsmaal, hvad forstaaes her ved Værdie og hvad forstaaes her ved Garantie? - Eiendommenes Værdie retter sig ganske efter den Jndtægt, man kan have deraf, og de Kjøberes Tal, som findes dertil. Nogen egentlig almeengieldende Værdie have de ikke, fordi de ei, som Varer eller andre Artikler, kunne udføres, og deres Priis aldeles maa rette sig efter de Jndtægter, man paa Stedet selv kan have deraf, og som naturligviis ere meget precære. Bankens Garantie bestaaer altsaa ikke i Eiendommene selv, men i den Sikkerhed den har om at faae udbetalt de 6 1/2 PC. Rente af den Prioritets Panteret, der er den tillagt. Naar disse ikke længer kunne svares, ophører Bankens Garantie. Vel staaer det til Banken, at lade de Eiendomme, der ikke kunne eller ville svare de paabudne Renter sælge, men naar mange Eien komme som saaledes til offentlig Auction, saa vilde ikke allene deres Priis i Almindelighed falde meget lybt, men Sedlernes Credit udenlands vilde tilligemed deres Garanties Værdie betydeligen synke, da ingen med Vished kan eine Grændsen, for denne Eiendomsprisernes Fald. Er vor Cours nu, da den samlede Værdie af faste Eiendomme, saaledes som Sagkyndige have beviist, afgiver en meer end tilstrækkelig Garantie for den udstedte Masse af Sedler over 600, altsaa 3 Gange saa meget, som den, efter Bestemmelsen, skulde være, hvad vilde den da først blive til, naar Seddelmassens Garantie, nemlig de faste Eiendomme, faldt dybt i Prisen, – Det kan altsaa aldeles ikke være Banken ligegyldigt at det, der repræsenterer dens Garantie, taber endnu mere af den Credit, hvoraf den for Øjeblikket allerede har tabt to Trediedeele. - Saaledes troer jeg at have godtgjort, at min Vederparts Modgrunde aldeles ikke have svækket de af mig anførte Grunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Bekjendtgjørelse. Da vi af Mangel paa Leiligheder en Tidlang have maattet ophøre at forfærdige Agerdyrknings og andre occonomiske Maskiner, men nu igjen have erholdt passende Leiligheder til at fortsætte Forfærdigelsen af ovennævnte Maskiner, saa anbefale vi os ærbødigst til det ærede Publicum, haabende samme Gunst, som forhen, med Forsikring, om reel og prompte Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
For Fremmede her, saavelsom i Provindserne, tage vi os den Frihed at specificere ovenfor meldte af os forfærdigende Maskiner, nemlig: 1. Engelske Brandsprøiter. 2. Engelske Patent=Pomper til Huusbrug, som bringe Vandet op i alle Etager, som og i Jldsvaade Tilfælde øiebliklig kan bruges som Brandsprøite i enhver Etage. 3. Meget simple Pomper, brugelig til Broe- og Vandbygninger, opfundet af Geheimeraad Rothe i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
4. Engelske Hakkelse Maskiner, som efter eget Tykke kan forandres til at skjære Koe og Heste-Hakkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
5. Engelske Saae Maskiner til Turnips, Erter og Bønner. 6. Engelske Plouge. 7. Andre Slags Plouge til at hyppe Kartofler, og bruges ligeledes til let Ploug om Foraaret, naar Bygget er faaet, samt til at skjære Vandfuger; til hvilken Ploug henhører tvende Forandringer at indrette den til forskjellig Arbeide. 8. Handkværne med og uden Sigteværk. 9. Olie=Presser. 10. Extra-Parter. 11. Maskiner til at skjære Kaalrabi, Turnips og alle Sorter Kartofler, Rødder og Kaal, af Hr. Justitsraad Lehmann. 12. Vægt Ballancer. 13. Torden Afledere. 14. Korn-Rense Maskiner af forskjellige Jndretninger. 15. Hollandske Muldvarpesere. 16. Engelske Dreierstaal. 17. Jordbore til at søge Mergel og andre Jordarter med. Brøndbore, som bruges istedet for at grave Brønde, hvor der findes megen Flyve=Sand. Danske Korn-Vægt og Kraft Maalere. 20. Dreie=Indretninger af forskjellige Sorter, Størrelse. Hval-Værker. 22, Rendelhjul. Messing=Hjul til Spinde og andre Maskiner. Slage Maskiner til at staae Bomuld med. 26. Ligeledes indskjæres maskinmæssig Tænder i Engelske og Tydske Klovsauge. 26. Kruse Maskiner til Kallekryds, som kan indrettes efter Behag at kruse fine og grove Læg, efter en Fransk Opfindelse. Ligeledes forfærdiges andre Maskiner, naar Samme blive bestilt efter Modeller og rigtige Tegninger. Holst & Jensen, Teglgaardstrædet No. 188.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Om Kludesamling m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Dannemark er ikke saa riigt og formuende som Engelland, der har Penge nok til Alt og intet sparer. Der væves Bandere til de Saarede og indrettes fabrikmæssig Charpie; altsaa skee Leverancerne hastige og ere gode. Vilde det, da vi ikke let kunne have samme Midler, ikke være en god Indretning, om begge Militair=Etaterne havde Magaziner, hvor der jevnligen, endog i Fredstider, blev samlet Charpie og Bandage, eller Regimenterne fik Ordre at sørge derfor, Endeel kunde vel faaes for intet, eller i det mindste for billig Betaling. Regimenterne eller Magazinerne maatte have passelige Summer til den aarlige Samling. Disse Klude, naar de ere vel tørrede, bedærves ikke af Ælde. - Saa meget om Klude, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Indenlandske Efterretninger. De Kongelige Regalier, som skulle bruges ved forestaaende høje Kronings- og Salvings=Fest paa Frederiksborg Slot den 31te d. M., blive forinden offentligen at see paa Rosenborg Slot førstkommende Mandag, Tirsdag og Onsdag, den 24de, 25de og 26de d. M., om Formiddagen fra Kl. 10 til 1. Indgangen er igjennem den store Slotsport og Slotsgaarden, op ad Trappen til Riddersalen; Udgangen fra Salen er ned af den lille Trappe, som fører til den grønne Bro i Rosenborg Hauge. Indgang i Slottet tilstædes ikke uden velklædte Folk, og ingen har Tilladelse at opholde sig i Salen, men enhver er forbunden at blive gaaende, og at forlade Salen efter een Omgang om Bordet, Hauch, hvorpaa Regalierne staae. Overhofmarskal. At Jngen tillades, forinden Deres Majestæters Kronningsfest er forbi, at see Frederiksborg Slot eller Kirke, saadant bliver, efter Hans Excellence Hr. Overhofmarskal Hauchs Befaling, her ved offentlig bekjendtgjort. A. Giede, Slotsforvalter paa Frederiksborg Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Mandagen den 24de Juli, om Eftermiddagen Kl. 6, bliver Cour hos Hs. Kongl. H. Hertuginden af Augustenborg for Damer og Cavallerer paa Frederiksberg Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Kjøbenhavn, den 21de Juli. En overordentlig Coureer, indtruffen den 19de om Aftenen hos den Kongel. franske Gesandt, Marqvis de Bonnay, fra Paris, hvorfra han var affærdiget den 10de dennes, har hidbragt den behagelige Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen af Frankrig vendte tilbage til sin Hovedstad den 8de, og blev modtaget der med, om mueligt, end større Glædesbeviisninger, end da han forrige Gang holdt sit Jndtog der i Hovedstaden. - Privatbreve melde, at Bonaparte har søgt at indskibe sig til America; men at man ventede i Paris, at han vilde blive anholdt enten forinden han kunde naae en Havn, eller ogsaa paa Søen ved de engelske Krydsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
(Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Foranlediget af den blandt Hundene for Tiden herskende ondartede Hals- og Betændelsesfeber, har jeg med Hensyn til den Skade, som heraf for det Offentlige kunde være at befrygte, anseet det for min Embedspligt at bekjendtgjøre følgende: Da de Hunde, som ere beladte med ovennævnte Sygdom, yttre blandt andre Tilfælde Lyst til at bide og naar de ikke kunne tilfredsstille denne Tilbøielighed paa Mennesker, bide de sig selv, samt, da Erfaring har lært, at saadanne Bid paa Menneskeer kunne medføre Fare, naar Saarene ei strax kunstmæssigen behandles, saa er min tienstlige Begjering til Alle og Enhver, at de, naar saadant Uheld møder, uopholdeligen ville henvende sig til vedkommende Hospitaler og Læger, for øieblikkeligen at faae den hastigste og meest fornødne Hjelp. Naar Hielpen anvendes tidlig, vil Faren forekommes, i modsat Fald kan det ubetydeligste Saar have høist farlige Følger. - Kjøbenhavn, den 21de Juli 1818. Lund, Stadsphysicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
J Forbindelse med min Bekjendtgjørelse af 18de dennes, bringer jeg herved endvidere til offentligt Kundskab: at, da Hans Majestæt har behaget under 19de denne Maaned at forandre den i Placaten af 25 Juni 1813 indeholdende Bestemmelse om Tiden af Dagen, paa hvilken løse Hunde i Kjøbenhavn og dens Forstæder skulle optages, derhen, at saadan Optagning, naar Hunde Sygdom yttrer sig, der lader befrygte Fare for det Offentlige, maa efter Politiets Foranstaltning iværksættes til ubestemte Tider af Dagen, vil under nærværende Omstændigheder forbemældte kongelige Resolution blive sat i Udøvelse. - Kjøbenhavns Politikammer, den 20de Juli 1816. A. Kierulff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Jgiennem det Vestindisk Guineiske Rente- og Generat=Toldkammer er, under den 15de Juli d. A., udfærdiget en Plakat af følgende Jndhold: "Efterat det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie havde med Hensyn til Medicinal=Politiet nedlagt for Hans Majestæt Kongen allerunderdanigst Forestilling, angaaende et Jndførselsforbud af brændte Kaffesurrogater, har Allerhøistsamme under 23de f. M. allernaadigst resolveret saaledes: "Vi ville have Jndførselen af brændte Rødder, Bønner og overhoved alle Kaffesurrogater fra Udlandet til Hertugdommene Slesvig og Holsteen forbudet." Denne allerhøieste befaling, og at i Overtrædelsestilfælde den i §. 1777 i Toldforordningen af 8de Juli 1803 bestemte Confiscationsstraf finder Sted, bekjendtgjøres herved til Enhvers Efterretning." Odense, d. 18 Juli. Den 13 d. ankom det første Skib fra Sildefangst til Altona. - J Kiel har Man den 7 d. ogsaa høitideligholdt vore Allieredes lykkelige Anstrængelser for Verdens Fred ved en akademisk Festlighed, Ball, Jllumination &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Den 13de om Eftermiddagen ankom Deres Høiheder Prinds Christian og Gemalinde med Suite fra Odense til Juelsberg, hvor de opholdt sig omtrent til Kl. 8 om Aftenen, da Reisen fortsattes til Nyborg, hvor de modtoges af Byens glade Jndvaanere og under en Salut af 9 Kanonskud fra Fæstningens Volde. Borgermilitæret paraderede. Deres Høiheder toge ind hos Gjæstgiver Schalburg, og Byen var om Aftenen illumineret. Næste Dags Formiddag Kl. 9 gik det høie Fyrstepar ombord paa den kongelige Kutter Husum, som under Kommando af Hr. Premierlieutenant Ridder Bruun og Ledsagelse af Hr. Kapitainlieutenant Ridder Suenson overførte Høistsamme til Korsøer, hvor de ankom Kl. 2 om Eftermiddagen og efter et kort Ophold igjen afreiste derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Aarhuus, d. 14de Juli. J Dagmorges afmarscherede vort Regiments første Bataillon, herfra, ledsaget af mange hjertelige Levvel og Ønsker for en lykkelig og snar Tilbagekomst. JGaar gav de tilbageblivende Batailloners Stabsofficerer deres bortdragende Brødre en festlig Fedkostdinee. - En stor Deel af Byens Jndvaanere fulgte Bataillonen langt ud paa Veien. (Aarh. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Aalborg, d. 16de Juli. Af Aarhuus Aviser, sees at den Steinerske Skuespillerbande, miserabel Jhukommelse, som var her i Aalborg for 8 Aar siden, nu hucerer der og altsaa mueligen kan befrygtes at ville hjemsøge os med. - Den store Virtuos Hr. Vogel, som nylig var her i Aalborg, og saa tidt blev seet liggende i Rendestenen, naar han ikke længere formaaede at bære den Madera eller den Finkel, han var saa vandt at skylle i sig denne samme Vogel er nu kommen i et Slags Compagnieskab med fornævnte Bande. Den har i sidste Avis bekjendtgjort, at ville opføre et lille Lystspil og give et Slags Declamatorium, hvortil Virtudsen blæser paa Fløite, efterligner Harmonika, giør Ekkoer, fanger Fluer, grynter som Grise &c. og til Slutning dandser en Kosak-Solo!!! Hvor maa vi ikke misunde de lykkelige Aar husere, som nu baade kunne nyde Thalias og Polyhymnias Underholdning, igjennem Steiner og Vogel, imedens derimod vi Aalborgere synes at have paadraget os paa en eller anden Maade sidst benævnte berømte Spillemands Ugunst, da han i Viborger Samler No. 52 og Randersavertissementstidende No. 83 d. A. har søgt at udspyde endeel af sin Galde mod Aalborg. Det fortjener imidlertid her i denne Anledning at anmærkes til Ære for Aalborg, at Jngen af denne Stads Jndvaanere endnu har fornedret sig til at svare Hr. Taskenspilleren paa hans Grovheder, der naturligviis kuns kunne falde tilbage paa ham selv. Dog Taushed er jo og et Svar, (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Mariboe, den 16de Juli. Ved Auctionen den 11te dennes blev Berritzgaards Forpagtning foreløbig tilslaaet Hr. Forpagter Nielsen paa Vinthersborg for 10,000 Rbd. N. V., 200 Tønder Hvede, 600 Tønder Byg, 100 Tønder Ærter og 100 Tønder Havre i aarlig Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Ved sidste Auction blev Jagtrettigheden paa Nakskovs Marker tilslaaet paa nærmere Approbation Hr. Kjøbmand Fog som Høistbydende for 134 Rbd. N. V. i aarlig Afgivt. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Nyekjøbing paa Falster, d. 12te Juli. Nogle Drenge, som i forrige Uge arbeidede her paa Landeveien, fandt for godt i deres Hviletid, at spille Blink om Penge, en af disse vandt fra nogle af dem, men havde og tabt noget, nu fordrede Creditorerne deres Penge, men han vilde ikke betale førend han havde faaet hvad han havde tilgode. Og nu saae han sig paa et Øjeblik omringet baade af Debitorer og Creditorer, hvoraf En gav ham et Slag, hvorved han fik Brok, der havde Døden til følge 2 Dage efter. - J Sundbye her paa Falster, hvor nogle Drenge stode og læssede Møg, kom en til at støde Spidsen af en Greb igjennem Øiet ind i Hjerneskallen paa en anden Dreng, hvoraf han døde. – J Fredags forlod 4de Esquadron af Prinds Ferdinands Dragoner Provindsen, som har cantonneret her et Aar. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Kjøbenhavns Børs den 21 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 615, a vista 625. Amsterdam 2 M. 675. London 2 M. 23 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 615. - Specier solgtes til 37. a 38 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 68 1/2 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 60 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 7de Juli. Ved et Kongl. Decret er Commandoen over Nationalgarden i Paris bleven overdraget til Generallieutenant Dessoles under Hs. Kongel. Høihed Monsieurs Befaling. Da Tropperne marscherede bort, gav Garden Exempel paa den bedste Mandstugt. Men de Fordererede larmede, truede, fyrede Canoner og Geværer af, sønderbrøde tildeels deres Vaaben, og insulterede Nationalgarden, som havde opført sig roesværdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Paris, d. 8de Juli. De allierede Tropper, som i Gaar holdt deres Jndtog igjennem Barri ren de l'Etoile, marscherede over Ludvig den 15des Plads langs Qvaierne, og bleve fordeelte i forskjellige Baraqver. De vare for det meste Preussere. Til samme Tid holdt andre Tropper deres Jndtog paa andre Sider. Det engelske Rytterie og Artillerie udmærkede sig i Særdeleshed ved smukke Heste. Nogle engelske Corps vare leirede i de elysæiske Marker. J Aftes blev under preussiske Troppers Bedækning nogle Canoner plantede paa Broerne. Preusserne have den Deel af Paris inde, som ligger paa den venstre Seinebred. Engellænderne ere i de paa høire Side af denne Strøm liggende Qvarterer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
J det Møde, som i Gaar Kl. 5 1/2 fandt Sted i Pairernes Kammer, forelæste Præsidenten følgende Kundgjørelse fra den provisoriske Regjerings commission: "Hidindtil troede vi, at de allierede Souverainers Hensigter med Hensyn til Valget af den Fyrste, som skal regjere Frankrig, stemmede overeens. Vore Befuldmægtigede gave os ved deres Tilbagekomst samme Forsikkringer. Desuagtet have de forenede Magters Ministre og Generaler, erklæret i de Conferentser, som de i Gaar havde med Commissionens Præsident, at alle Souverainer have forpligtet sig til at sætte Ludvig den 18de igjen paa Tronen, og at han i Aften eller i Morgen vil holde sit Jndtog i denne Hovedstad. Fremmede Tropper have i dette Øieblik besat Tuillerierne, hvor Regjeringen har sit Sæde. - Da vi under denne Tingenes Stilling blot kunne ønske det Bedste for Fædrenelandet, og vore Raadslagninger ikke længere ere frie, saa holde vi det for vor Pligt at skilles ad. - Marschal Prindsen, af Esslingen og Præfecten for Seinedepartementet have faaet det Hverv, at vaage over den offentlige Orden, Rolighed og Sikkerhed. Jeg har den Ære &c. Paris, den 7de Juli. Hertugen af Otranto. Grev Grenier. Quinette. Carudt. Caulaincourt. Hertugen af Vicenzi. Jgaar tiltalede Kongen, omgivet af Marschallerne Hertugerne af Tarent, Belluno og Ragusa, Hertugen af Feltre og General Maison, de Detaschementer af Nationalgarden, som gik til Paris, paa følgende Maade: "Mine Venner, jeg bringer Eder Eders Generaloberster tilbage; jeg begiver mig selv igjen til Eder. Betænker hvilken Glæde en Fader maa have ved paa ny at befinde sig blandt sine Børn. Jeg takker Eder for Eders Sindelag. Vender tilbage til Paris, og siger Eders Medborgere, hvad jeg føler for dem. Snart vil jeg være hos mit Folk i Paris, som jeg 2den Gang bringer Fred og Held.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Den franske Armee, som nu trækker sig tilbage bag Løire, befinder sig i en besynderlig Stilling; man veed ikke hvem den tilhører; Schmühl, Carnot, efter Nogle endog Bonaparte, opholde sig ved den, dog dersom den ikke snart bliver adspredt, kunde den let voxe betydelig, og blive Foreningspunkten for alle Partier imod de fremmede Hære. For Kongen er det magtpaaliggende, at det ikke kommer saavidt. Frankrig føler nu tilfulde Krigens Besværligheder. J Egnen af Paris seer det tildeels skrækkeligt ud; de fleste Landsbyer ere forladte, Husene tomme, Dørre og Vinduer indslagne: den enkelte Reisende finder hverken Levnetsmidler eller Herberg; Ministrene selv maatte ved Arbourville leire sig paa Græffet, og der under fri Himmel fortære deres Maaltid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
J Gaar holdt den allierede Armee sit Jndtog i Frankrigs Hovedstad. Tropperne bleve indqvarterede i Borgernes Huse. Det høieste Antal Soldater, som bleve lagte i eet Huus, var 30 Mand, og det mindste Antal 8. Udenfor ethvert af disse Huse blev sat en Skildvagt. Det af Pariserne yttrede Ønske, at Tropperne som forrige Gang maatte blive lagte ind i Casernerne, blev med stor Ret afslaaet. Kjøbenhavn. Trykt hvo P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. - Rus RassaHolvte Aargang. No. 59. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
(Jndsendt.) Jndsenderen heraf ønsker at træde i Bekjendtskab med Forfatteren af Stykket i Skilderiets No. 58, "Om Kludesamling", for i Forening med ham at kunde virke til et saa væsentlig Øiemed af Papirs tilstrækkelige Frembringelse, for om mueligt ganske at standse Jndførelsen af fremmede Papirsorter. Vedkommende ville derfor behageligen opgive sin Addresse i en forseglet Billet, med Udskrivt: S., hos Mad. Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Christian den Fjerdes Kronningsfest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
Denne glimrende Høitid udmærkede sig især ved mange fyrstelige Personers Nærværelse. Foruden det hele Kongelige og Holsteen Gottorpske Huus vare 5 Prindser af Brandenburg, ligesaa mange af Huset Lüneburg, Fyrsten af Anhalt, Balzgneven af Neuburg og Hertugen af Pommern tilstede. Saa mange fyrstelige Personers og Gesandters Følge var overordemlig talrigt, og dog bleve de alle beværtede og indqvarterede paa Kongens Bekostning. Man har en tilforladelig Liste paa 2200 fremmede Heste, som holdtes frit. Hertugen af Gottorp havde allene for sig og sit Følge 674 Heste. Til denne Høitidelighed var ogsaa hele den danske og norske Adel indbuden. Af den danske Adel gik 186 foran Kongen, uden at regne dem, som ifølge deres Betjeninger toge Plads i Optoget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
Kronningen skete den 29 August 1596 i Frue Kirke i Kjøbenhavn. Kongen bar, da han reed til Kronningen, en Klædning, som var broderet med Guld, Sølv og forskiellige Couleurer Silke i Løvværk, og en bred med Perler besat sort Fløiels Kappe. Rigsraaderne rede samtlige i sorte Fløiels Kaaber, og de 4 første førte Rigsklenodierne. foran Kongen. Kronen var besat med 970 Diamanter foruden andre Perler og Ædelstene. Ved Tilbagekomsten bare 4 Rigsraader en Himmel af Gyldenstykke over Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
Adskillige paafølgende Dage bleve tilbragte med afvexlende Forlystelser. En Dag beværtede Kongen de tilstedeværende Fyrster paa Flaaden; 2 Dage bestemtes til Ringløb og 1 Dag til Pallie løs. Ved hiin var Kongen den eneste Mantenabor, det er den, som indlod sig med alle Avanturerne, eller dem, som viste sig indenfor Skrænkerne til Veddestrid. Kongen vandt næsten alle Priser: han traf Ringen 206 Gange af 340. Ved Pallieløbet, hvor Landser brødes, vare foruden Kongen endnu 3 Mantenadors, man brugte ved disse allehaande Forklædninger. Den første Dag saaes Kongen i pavelig Dragt; den anden Dag som Dronning. Den første Maskerade tog Geistligheden ham ikke vel op. Ogsaa afbrændtes adskillige prægtige Fyrværker. Et forestillede en J Rigeklenodierne ere, som bekjendt, Kronen, Scepteret, Sværdet og det saakaldte Rigsæble. Det sidste er egentlig Jordkuglen, som Sindbillede paa Riget, prydet med et Kors, der minder Regenten om, at han bør styre sit Land med Gudsfrygt. Dette Klenores Brug indførtes ved den tydske Keisers Henrik II Kronning 1014, og Pave Bene diet VIII var Opfinderen. Fæstning, som stormedes af Tyrkerne. Der sketo nogle 1000 Skud paa begge Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
(Af Riber Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-26
Indenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst tilkjendegivet dette Collegium, at Allerhøistsamme, ved at slutte fra den hjertelige og glade Modtagelse, der overalt i Fædrelandet mødte Ham ved Hans Hjemkomst fra Wien, har Grund til at formode, at Hans og Hendes Majestæt Dronningens nærforestaaende Salvingsfest ogsaa kunde fremkalde nogle offentlige Glædesyttringer ved Jlluminationer i og udenfor Hovedstaden. Hans Majestæt, som dybt føler sine elskede Undersaatters Hengivenhed, og nyligen atter har havt de umiskjendeligste Beviser derpaa, har derfor paalagt Cancelliet, at kundgjøre: At som ingen offentlige Høitideligheder i Anledning af Salvingsfesten finde Sted udenfor Frederiksborg, saa ønsker og forventer Hans Majestæt, at der hverken i Hovedstaden eller i de øvrige Stæder anvendes Bekostning paa Jlluminationer ved denne Leilighed. Det Kgl. Danske Cancellie, d. 22 Juli 1818. Cold. Bülow. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Fischer.