JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Man har, som bekjendt, i Franske Blade villet paastaae, at de Engelske have bragt Pakker med Uld, hvori der var Pest, ind paa den Franske Kyst. J Lloyd's Evening post gjøres den grundede Indvending herimod, hvorfor man ved at bekjendtgjøre denne Efterretning ikke tillige har anmærket, hvilke Forebyggelsesmidler de Engelske Søfolk betjene sig af, for ikke selv at blive smittede af den Pest, de skulle have villet opvarte andre med, og som de naturligviis maatte have ombord paa deres eget Skib, Keiser Alexander beviser nu det øvrige Europa med sit Exempel, hvad en sand Regent bør gjøre for Oplysningens og Videnskabernes Fremme. Han har oprettet et eget Ministerium for Folkeoplysningen, under hvis Opsigt han har sat alle Underviisningsanstalterne. Ethvert Universitet har 130,000 Rublers Jndkomster. Næsten alle udmærkede Skribenter, som staae i Statens Tjeneste, have under hans Regjering faaet St. Annæordenen af anden Classe. Han understøtter de Forfattere rundeligen, som ville udgive deres Værker. Lebedow har faaet 10,000 Rubler for at lade sine Reiselagttagelser trykke. Prof. Strachow, som for nogle Aar siden vilde udgive sin Oversættelse af Angcharsis Reise, men som tog sit Manuscript tilbage, fordi han ikke vilde lade det beklippe af en eenfoldig Censor, har nu endog faaet 60000 Rdlr. til at bestride Omkostningerne. En stor Mængde Værker trykkes bestandig paa Regjeringens Bekostning. J Aaret 1802 havde den anvendt 160,000 Rubler derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Toldcasserer og Postmester Wolters i Aalborg har forfattet en Hæderssang for dem, som ville bidrage til den nye Havns Anlæg i Fladstrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Grændserne imellem Sverrig og Norge skulle i Sommer, i Følge den 1751 mellem Dannemark og Sverrig sluttede Grændsetractat og i Overeensstemmelse med den 1798 sluttede Convention, ved Commissarier fra begge Nationer reguleres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Den Engelske Cutter Srift, som nylig er afseilet igjen fra Helsingøer, havde 60 Fade Piastre, hver paa 4000 Stykker ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Da der offentlig er sagt i Anledning af Jldebranden i Aalborg den 9 April, at der i 88 Aar ikke i denne Stad har været nogen betydelig Jldsvaade, saa modsiges dette nu i Aalborgavisen, hvori der berettes, at der 1768 afbrændte her i nogle Timer en Gaard til Gaden og et Sidehuus til Gaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Hovedgaarden Sohngaardsholm tilligemed Nørretranders Kirke skal være solgt til Hr. Baron Juul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
J Aalborgavisen lyses der efter en Person, navnlig Joseph, som var Postbud imellem Fladstrand og Skagen, og er bortgaaet med 130 Rdlr. 88 s. Kongelige Jndtrader. Han er middelmaadig af Vext og taler blandet Tydsk og Dansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
J Ribe Stiftsaavis yttres det Ønske, at en Patriot snart maatte ansøge Generaltoldkammeret om et Laan til en Havns Anlæg i Fridericia, hvor den efter al Sandsynlighed med meget mindre Bekostning vilde kunne tilveiebringes end i Weile, og sikkert ophielpe denne By, som mangler næsten ganske enhver Næringskilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Bestemmelsen af den arvelige Regjeringsform i Frankrige vil nok skee paa samme Maade som i Aaret 1802, da Bonaparte skulde vælges til Consul for Livstid. Den unge Napoleon, som er bestemt til nærmeste Successor, er født d. 10 Oct. 1802 og altsaa omtrent 2 1/2 Aar. - Bonaparte har udnævnt sin Broder Joseph Bonaparte til commanderende Oberst for et Corps, og tillige anmodet Senatet, om at tillade ham at forlade sit Sæde, naar Krigsyslerne ved Armeen fordre det. Nackers Død giør overordentlig stor Sensation i Genua. Hans efterladte eneste Barn, Baronesse Stael v. Holstein, er Arving til hans store Formue. Han har efterladt sig mange Manuscripter, Keiser Alexander har skienket Jøderne i Mitau 1000 Rubler som et Bidrag til at bygge en Synagoge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Den nylig afdøde Hertug Ernst har befalet i sit Testamente, at hans Liig uden mindste Stads skal hensættes i hans Dagligstue indtil Begravelsen skeer. Derpaa skal man begrave ham i hans Engelske Hauge ved Fødderne af hans Børn, klædt i hans simple Officeeruniform og svøbt i et Liigklæde, men uden Liigkiste. Man skal ikke opreise ham noget Mindemærke, men dersom man vilde plante et Træ paa hans Grav, skulde det være ham kjert. Natten imellem d. 17 og 18 April døde af Alderdomssvaghed i en Alder af henved 40 Aar Conde, – forhen Livhest hos H. M. Friedrich, den Anden – som var sat paa Pension i Vetirinairskolen i Berlin. Denne Hest blev, som saa mange andre Heste, stukken i Kobber, og offentlig besjungen af en Digter. Den blev kjøbt 1770 i Engelland og var endog i den heftigste Canonild ganske rolig Friedrich yndede den særdeles meget for dens gode Egenskaber. Han foe rede den undertiden med Sukker, og, naar Aarstiden, tillod det, med Meloner og Figener. Den fulgte ofte efter ham lige til Indgangen til hans Cabinet. Den blev sparsom brugt, og 1778 overleveret til Kongens Overstaldmester, som af og til maatte meddele ham Efterretninger om dens befindende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Nye Nr. 38. enhavn. No. 46. Den 9 Maji 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Nicholai Kirkes Gjenopbyggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Det hænder, som bekjendt, ikke sjeldent, at practiserende Læger blive midt om Natten hen kaldte til Syge. Der, hvor det gjelder om at skaffe hastig Hielp, er det naturligviis rigtigt, at Lægen ufortøvet indfinder sig hos Patienten. Men baade den Læge, som har og den, som ikke har selv Equipage, befinder sig her i en critisk Forfatning. Ved at gaae til Fods er han, især om Vinteren, naar han skal lige ud af sin Seng i Luften, udsat for at paadrage sig Forkjølelse, og ved at tøve, til hans Kudsk, - hans Heste og hans Vogn ere bragte i kjørefærdig Stand eller Uddunstningerne have sat sig, kan han forsinke sig, og som en Følge heraf komme til Partienten, naar hans Hielp ikke behøves mere. Ønskeligt vilde det derfor være, at det maatte blive enhver eller dog visse Hyrekudske paalagt, imod en passende Erstatning, bestandig at have en Vogn til dette Brug i Beredskab. Det er jo enhver Hyrekudsk a paalagt at indfinde sig med en Sluppe ved Ildsvaade, – kan man ikke med Føie især for Betaling - ligeledes fordre, at han skal have en Kareet i Beredskab, naar det gielder om at frelse et Menneskes Liv Ogsaa for Gjordemødrene er en saadan Foranstaltning nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Blandede Nyheder. Ogsaa i Drammen har Vinteren opholdt sig længe i Aar. Et Brev af 21 April melder: Dramsfjorden gaaer neppe op førend om tre Uger, Sneen ligger endnu tre til fire Alen høi omkring Husene. Viborg Avisen af 3 Maji siger: at i de sidste otte Dage har Veiret, været mildt og behageligt, og ledsaget af Tordenveir. - J Kjøbenhavn har man nu det skjønneste Foraarsveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Kammerraad Marcussen vil bortforpagte Jsgaards Hovedgaard i Mols Herred, Randers Amt, og i manglende Fald sælge den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Den 21 f. M. døde i Aarhuus paa een og samme Dag Consumptionsbetjent Wisbye og hans Kone, - han 46 og hun 48 Aar gammel, efterladende sig fem Børn, hvoraf de fire ligge meget syge. Fjorten Dage i Forveien døde en Datter i samme Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Den nye Gade ved Rosenborg Hauge kan nu frit passeres, og i Søndags spadserede her mange Mennesker. Det nye Sygehuus i den er fuldkommen færdig og beboet. Der er to smukke Jndkjørster paa hver Side, og det Hele tager sig meget godt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Det respective Skræderlaug i Fridericia har ladet bekjendtgjøre, at det, i Følge dets Ansøgning hos Amtmanden og dennes derpaa givne Resolution, ikke for Eftertiden offentligen jager efter Fuskere eller uberettigede Skræderarbeidsforfærdigere, men forbeholder sig sin Ret til den eller dem, der lade saadant Arbeide forfærdige. - Det er i Grunden dog een af de besynderligste Ting af Verden, at den, der ønsker at lade sye en Kjole hos en Fusker, og derved aabenbar viser, at han ikke er forfængelig, skal endnu oven i Kjøbet betale Mulct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Bispevielsen i Frue Kirke, som var bestemt til Christi Himmelfartsdag, vil formodentlig blive opsat, da Stiftsprovst Hr. Nordahl Bruun endnu ikke skal være ankommet her til Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Af det svære Skyts paa Cronborg Fæstning er der indskibet 10 Stykker fireogtyvepundige Canoner, som, efter Forlydende, tilligemed flere, ere bestemte til en Foræring for Deien i Algier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
En Tydsk Reisende fortæller i sine Anmærkninger over Søndrejylland: "Naar en Jyde kommer drivende med en Flok Sviin eller en Drivt Stude, saa sættes Alting i Bevægelse, saa forlader Haandværksmanden sit Værksted, saa springer Kræmmeren ud i Døren, saa aabnes de hvide Vinduesgardiner, saa blive Tjenestekarle, Drenge og Piger staaende paa Gaden, og enhver af dem taler kun om de sidste Torvepriser, om Gevinst og Tab, om Appenrade, om Husum, om Hamborg, om Krig, og om Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
J Kotzebues Breve fra Paris læses nu, at i Napoleon's Museum findes et Malerie af Poul Veronese, som er det største Stykke i Verden. Det forestiller Brylluppet i Betlehem. Alle Figurerne ere livagtige Portraiter, af bekjendte Regenter i hans Tid. Musicanterne ere ligeledes jevnaldrende store Malere, og han selv spiller Violoncel. Mærkeligt er bet, at man paa Armene af de Antiquer, som de Franske have bragt fra Jtalien, finder Spor til de Armbaand, som de Gamle vare vante til at smykke deres Marmorbilledstøtter med. Enhver Fremmed har fri Adgang og behøver ikke at betale her, som paa adskillige andre Steder, tre Rigsdaler for at see det, som ethvert Land bør gjøre sig en Ære og Fornøielse af at vise enhver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Det Svenske Videnskabersacademie har i Aar udsat en Guldmedaille af 15 Ducaters Værdie for en fuldstændig Fremstilling af de historiske i det Jslandske Sprog forfattede Traditisoner, som almindeligen kaldes Sagaar, samt en Undersøgelse om deres Alder og deres Forfattere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
I Underhuset i Engelland har For nyligen raadet til en Bondebevæbning, som omtrent skulde have Liighed med Landeværnet hos os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Storbritannien har nu 184,000 Linietropger og Milits i Engelland og Jrland, dernæst 4000,000 Volontairs, 27,000 Søefencibles, som med Marinen a omtrent udgjøre 800,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Den Churbayerske Minister i London skal have anholdt hos det Londonske Hof om, at det vilde tilbagekalde Ministeren Drake, og dersom det ikke skede, bad han om sit Reisepas. Men hverken det ene eller det andet blev ham tilstaaet; man vil beholde ham som Gidsel for Drakes Sikkerhed. Drake er imidlertid igjen i München og venter paa Jnstructioner fra sin Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Et prægtigt Taffeluhr i Form af en Triumphbue og en kostbar Camin, som Paven har foræret Bonaparte, skulle hensættes i et af Selskabsværelserne i Malmaison. Første Suzzo, forhenværende Hospodar, havde hemmeligen anklaget den nuværende
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Hospodar i Vallachiet, Først Jpstianti, hos Storherren, som den, der stod i Forbindelse med fremmede Magter og var farlig for Porten. Storherren lod Hospodarens gamle Fader, der lever som Privatmand i Constantinopel kalde, og sagde ham Angivelsen, men ikke Angiveren. Den Gamle Jpsilanti bad nu om en upartisk Undersøgelse, uden i Forveien at tilkjendegive den Anklagede det, og lagde til, at han selv, dersom hans Søn fandtes skyldig, vilde hugge Hovedet af ham med egne Hænder og fuldføre Dommen. Sagen blev undersøgt, men Anklageren kunde ikke bevise sin Angivelse, og blev derfor forviist til Øen Rhodus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Den i Paris udkomne Oversættelse af Æneiden ved Dellile gaaer rivende af. Den, paa Velinpapiir, er allerede udsolgt. Det samme har været Tilfældet med Priisskrivtet: hvilken Jndflydelse har Luthers Reformation havt paa Eurapas politiske Forfatning &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
En Fransk Caper skal have opbragt et Engelsk Skib, som havde 300,000 Guineer og vigtige Depecher til Admiral Nelsen ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
De nyeste Efterretninger fra Paris stadfæste tilfulde, hvad de Londonske Blade af d. 17. f. M. melde, at Mehee de la Tousch har bedraget Drake. Mehee, som i Correspondencen med Drake kaldtes Müller, har i Paris nu ladet trykke en fuldstændig Efterretning om sin Flugt fra Øen Oleron og sit Ophold paa Jer sen og i Engelland. Allerede i Revolutionstiden og i Polen spillede han en vigtig Rolle Han udgav adskillige politiske Skrivter, og blev fordi han var anklaget i Anledning af Helvedemachinen, deporteret. Han kom til Engelland uden en Skilling i Lommen, traf i London adskillige Emigranter, og vandt deres Fortrolighed ved at forsikkre dem, at han havde afsværget Jacobineriet. Da Krigen brød ud igjen, gjorde han en Plan til at formere en Jacobinerklub i Paris, afbrænde alle de nye Regjerendes Palaier, Krudmagazinerne &c. J Paris spillede han sin Rolle saaledes, at de, der havde sendt ham, troede, de corresponderede med en Jacobinerklub, som lovede at sætte hele Frankrige i lys Lue, og som krævede Penge for Generaler og Soldater, der kun existerede i Meheels Pen og have kostet 192000 Livres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Privatbreve fra Paris melde, at de mange indløbende Adresser sammenligne Bonoparte, med Carl den Store, for at bevæge ham til at antage Keiserværdigheden. Der siges i øvrigt, at der allerede broderes paa Keiserkaaben, at der arbeides paa et Reglement for Kronningen, og at Statsraaderne skulle have Titel af Keiserlige Raader a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
J Berlin har en Dreng paa 14 Aar for kort siden ombragt sig selv. Han skjød sig ihiel med to Pistoler, hvoraf han satte den ene i Munden og den anden paa Brystet, og affyrede begge paa eengang. Han var sin Faders eneste Søn, og Aarsagen til hans Gjerning er ubekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
J Viborg begynder man nu ogsaa at bekjendtgjøre de ved Forligelsescommissionen indgaaede Forlig. Saaledes er et Forlig angaaende Huusmand Niels Jørgensen, som har givet sig ud for en Peder Teglbrænders Karl, og derved søgt at skaffe sig Credit og Penge, offentlig bleven trykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Biskop Birch har nu kjøbt en Gaard Mariboe, et af de passeligste Stæder i Stiftet, for 3500 Rdlr. - Ostergaard i Viborg Stift, i Jylland er solgt til Proprietair H. Hansen, fra Thy for 100,000 Rdlr. - Hr. Etatsraad Meinke har solgt sit Lyststæd i Lyngby til Factor Pingel for 3500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Paa Canalen er nyligen allerede ankommen adskillige Skibe til Odensee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Præsten Hr. Wedel fortæller følgende morsomme Anecdote. Da han reiste fra Aaresunds Færgegaard til Haderslev kom han i Kast med en Pranger fra Jylland. Da denne hørte, at han kom fra Kjøbenhavn, spurgte han, hvad man i Hovedstaden sagde om det store Gudsunder, der skulde skee ved Juletider, Præsten svarede, at man der ikke kjendte noget til dette Sagn. Hvad sagde Prangeren, og det staaer paa Prent, som jeg kan fremvise. Præsten og flere med ham troede at det var Sibylle Spaadom, eller saadant Lapperie, som hans Overtro grundede sig paa Men han vedblev sin Paastand, og sagde, at det, som nu skulde skee, havde han læst i sin Barndom i sin CatechismiSentencer: "der skal skee Tegn i Soel og Maane og paa Jorden skal Folket blive bange af Mistrøstighed 2. Luc. 21 C. 25 v. Efter nogen Ordvexling endtes Samtalen, med, at Jyden af sin Tegnebog tog den Danske Almanak frem, og viiste, at der ved den 16 December 1801 staaer: "at Solen staaer op Kl. 3. 31 Min. Saaledes kan stundom det eneste Skrivt, som kommer i enhver Almue mands Hænder, endog i det 19de Aarhundrede bidrage til at befordre Overtro,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-07
Rettelse. S. 704. Lin. 3. Carl v. Mandern udelades Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hveckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Nyeste 18 enhavn. No. 45. Den 11 Maji, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Han Bispevielser og Bisper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Kongestaden har i disse Dage oplevet en Begivenhed, som i det mindste er sjelden i den Danske Kirkehistorie, og som for Sjællands Biskop er en Ære, som neppe nogen af hans Forgjængere have nydt. Fem Bisper ere indviede paa een Dag. Jkke blot Handlingens Høitidelighed, men ogsaa de Mænd, der bleve indviede, opvække her den varmeste Jnteresse. Hvo husker ikke her paa Eners og garines fortræffelige Digter, paa Venophons heldige Oversætter. Hvilket Held for et Folk, for dets Oplysning og dets Sjeleforædling, at saadanne Manikke en Biskop Bagger, vælges til Landets første Geistlige. - Denne Høitidelighed leder os tillige til at anstille Betragtninger over, hvorledes Oplysningen har indskrænket Bispemagten til dens sande Skranker. Det var Romerske Biskopper, der omsider opsvinge de sig til Paver og regjerede Europa med deres hierarkske Fernicepter. Det var Biskop ger, som overalt blandede sig i Regjerings sager og ved deres hemmelige Jndflydelse virke, de i Krig og Fred. Historien viser, at Konger, som fjerne Folkeslag skielvede for, maatte give efter og ydmyge sig for disse Geistlighedens Overhoveder. Man har især Exempler, i den Danske Historie, som tilfulde viser, hvad Biskopperne torde vove endog mod kronede Hoveder. Efter Knud den Stores Død kapvedes hans Sønner om den Engelske Krone Harald, den ene af dem, havde ved nedrig Lif bragt det saa vidt, at han var bleven udraabt til Konge. Men da han skulde krones og salves, vægrede Erkebisp Ethelnoth sig for at forrette denne Ceremonie. Knud, min oprigtig ste Ven, sagde han, "har anbefalet mig sine to Stedsønner, Edvard og Alfred. Dem bor jeg holde Tro og Love, Kronen og Scepteret, lægger jeg her paa Altaret, og disse hverken negter eller giver jeg Dig. Men jeg byder som Erkebisp alle Bisperne, ikke at overgive Dig dem eller salve Dig. Nu borttag Du, om Du tør, hvad jeg har betroet Gud og Altaret. Forgjeves truede Harald, forgieves tilbød han Foræringer; Ethelnot var ubevægelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Svend Estridsen gav engang en Nyaarsaften et stort Gjæstebud i Roeskilde; de fornemste Mænd bleve indbudne. Man drak ved denne Leilighed, efter de Tiders Sædvane, mange stærke Drikke, Nogle af Gjæsterne bleve berusede, og tillode sig fornærmelige Yttringer mod Kongen. Dette forbittrede Svend i saa høi en Grad, at han i sin Hæftighed Dagen derpaa lod nogle af dem dræbe i Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Da Kongen nogen Tid derefter kom til Kirken, stod Biskop Vilhelm i Kirkedøren og forbød ham at komme ind. Kongen vilde trænge sig ind med Magt, men Bispen stødte ham for Brystet med sin Bispestav, og sagde: Morder! Du har besmittet Guds Huus med Blodsudgydelse,, Nogle af Kongens Garde trak nu deres Sværd og vilde hugge efter Bisgen. Men Svend blev staaende ganske forstenet og glemte i dette Øieblik, at han var Konge. Jstedet for at benytte sig af sin Myndighed, forlod han Kirken, aflagde sine Kongelige Prydelser, indfandt sig i grove Klæder og kastede sig paa Knæ uden for Kirkedøren. Her kom Bispen til ham, løste ham af Kirkens Band, og Geistligheden gik i Procession forved ham til Altaret, hvor han nogle Dage derefter stod offentlig Skrifte og erkjendte sin Forbrydelse, Hvor meget dette end beviser Biskop Vilhelms Kjerlighed til Retfærdighed, og den Frimodighed, hvormed man i hine raa Tider forde sige endog en Konge offentlig, at han var en Morder, naar han lod et Menneske dræbe uden Lov og Dom, for at tilfredsstille sin Hevngjerrighed, saa er det dog altid, i det Hele betragtet, en Lykke for Menneskeheden, at den geistlige Magt nu er skilt fra den verdslig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
J vore Dage, hvor det mere kommer an paa, at handle saaledes, at man kan forsvare sine Handlinger for Nutidens og Efterverdenens Domstoel, end for Kirkens Tribunal, bør og Geistligheden kun sørge for, at befordre Religieusitet og Oplysning, og befæste Sandhedens og Sædelighedens Rige. Alt det øvrige bør den overlade til den verdslige Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Mange Mennesker synes nu at arbeide af alle Kræfter paa, at udrydde det sidste Spor af vor Nationalaand. Vor Klædedragt og vor Levemaade, vor Smag og vore Forlystelser ere allerede for en stor Deel ikke mere Danske De ere tildeels en Blanding af mange andre Nationers Sæder og Vedtægter. Selv vort Sprog begynder man nu at omdanne saa meget, at det tilsidst vil blive ligesaa vanskabt som alt det øvrige. Vore gamle gothiske Bogstaver næsten det eneste Mindemærke om vor Herkomst vil man ogsaa skille os ved Man vil, saa at sige, paanøde os Latinernes Bogstavskrivt. Dog vilde det være godt, dersom man lod det blive derved. Men man holder stundom ligesaa syndigt et Huus med det stakkels Sprog selv, som med sine Financer. Danske Ord skulle Frives med Latinske Bogstaver, og Latinske Ord staves med Danske Bogstaver, Cicero skal hedde Kisereller Kikero, Eenophon, Senoson &c. Or denne skulle beklippes i alle Ender. Saaledes skal Insula ikke som fra Arilds Tid hedde Øe, men Ø, skjønt der dog er en himmelhøi Forskiel imellem Ø som Bogstav og Ø som Land. Mangt et Menneske, som er nok saa ødselt med sine egne og andres Penge, er dog den meest samvittighedsfulde Oeconom, naar det kommer an paa at svare et Bogstav, Hvad bliver Følgen af denne evige Beklippelse, Tilsidst ville vi ikke kunne kjende vort eget Sprog igjen. Den ene afklipper et Bogstav, den an endnu er og den tredie atter et, og tilsidst den vil man maaskee skrive omtrent saaledes: en hel Del Ør, som ikke mer sees, istedet for en heel Deel Øer, som ikke meer sees. At give Love for, hvorledes Retskrivningen bør være, eller straffe den som Ransmand, der beklipper, bestjæler og vanskaber Sproget, vilde rigtig nok være en Latterlighed, thi i Videnskabernes, Rige bar der vel gives faste og af Brugen, Sanctionerede Forskrivter, men aldrig Straffe 16de. Men erkjendte Sprogkyndige kunde dog nok anes om, at fastsætte Regler for Retsskrivningen, som det vilde være en Skam at afvige fra, og som da vilde beskytte det arme Sprog, for ethvert Slags Ordbeklippelse og Ordomskabning. Dersom dette ikke skeer, medens det endnu er Tid, saa vil vort Sprog i de fleste Henseender komme til at ligne en vis Hauge, som et Æg det andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Blandede Nyheder. Til Bispevielsen i Frue Kirke var der indbudet over 100 Personer af Departementerne, Hoffet &c. - Til denne Høitidelighed blev det forfærdiget et Par nye Messeskjorter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Fragten fra de Danske Vestindiske Øer til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Kjøbenhavn er nu saa høi, at man betaler 2 i Fragt af hvert Pund Sukker og 2 1/2 s. af hvert Pd. Caffet. Dette skal tildeels være en Følge af den gode Krop, der har været i Aar og som skaffer Skipperne nok at bestille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Fregatten Najaden, som skal bringe Foræringer til Deyen i Algier, gaaer i disse Dage under Seil til Middelhavet. i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-11
Blandt det spillende Personale i Franske Stykker, som skulle opføres d. 16 d. M. ere de Herrer Depuy og Frydendahl.