Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-16
Af Budstikken er udkommen Nr. 39 til 42. Dens vigtigste Jndhold er: 1) Bekjendtgjørelse fra Gener. v. Krogh, indeholdende følgende Jndberetning fra Major v. Bruun i Christiansund. D. 7 Julii saae man fra Christiansunds Varde to Engelske Fregatter, den ene paa 48 og den anden paa 32 Canoner, at styre ligge til Landet. Men da derefter indtraf Vindstille, ankom de først til Byen anden Dags Morgen Kl. 9 3/4 Slet, lige ind for Marcussundet, hvor de fra Flaadebatteriet bleve angrebne, og fortsattes dermed indtil de havde aldeles forskudt sig, og derefter halede de til Landet, for at forsynes med Amunition, hvilket skyndsomst udvirkedes. Først da kunde Tønders og Kaasbels Batterier,) begynde at fyre, hvilket og skede med god Virkning. Kl. 1, saa han et hvidt Flag heiset fra et af de fiendtlige Skibe, hvorpaa Canonaden ophørte, og en Parlamentair kom med et Brev, fra Joseph Bater, Hovedanfører for de fiendtlige Skibe, hvori han tilbyder sig at tilbagegive et lidet Fartøi med Kufferter a., der var faldet ham i Hænderne, og ved samme Leilighed forsikkrer, at den Magt, han anfører, er fuldkommen nok til at ødelægge Byen, men at hans Øiemed kun er at ødelægge de der værende Skibe, saavelsom alle offentlige Søe- og Krigsmaterialier, og at han lover, naar dette, uden Modstand tilstaaes, at al Privateiendom, samt alle ubevæbnede Personer skulle blive umolesterede, og at intet Slags Skade skal tilføies Byen. Svaret var Saalænge Christiansund havde Nordmænd, Kugler og Krudt, tænkte man aldeles ikke paa nogen Overgivelse. Baker svarede igjen, at Modsættelse kun vilde have Byens Ødelæggelse til Følge, og at han kun tragtede efter alle Fartøierne. Derpaa kom atter et Brev fra den fiendtlige Anfører, hvori han skriver, da han har erfaret, at Skibene i Havnen ikke ere af den Vigtighed, som efter Beskrivelsen var bleven ham forestillet, saa vil han med første føielige Vind begive sig bort. Men da han imidlertid ikke ønsker at tilføie privat Eiendom nogen Skade, saa vil han ikke fyre paa Byen, undtagen der fyres paa ham. Han tilbagesendte ved samme Leilighed de forhen anførte Sager, der vare faldne i hans Hænder. Hans Begjering bevilgedes, og derpaa afseilede han samme Dags Eftermiddag Kl. 4. Canonaden paa begge Sider varede fulde 2 Timer. Af Besætningen er ikkun en Landeværn paa Tønders Batterie dræbt, men ingen saaret. Nogle faa Huse er ved de fiendtlige Skud ubetydelig blevne beskadigede. Den Skade, som tilføiedes de fiendtlige Skibe, samt hvor mange Døde og Saarede de have havt, vides ikke. – 2) En Beretning fra Commandeur=Capit. Sølling, at den ny Lodsentter Veiviseren d. 23 Junii seilede fra Lys*) Paa Flaadebatteriet er 10, paa Tønders Batterie 5 og ved Kaasbøls Brygge 4 ottepundige Canoner, altsaa kunne kun 14 Canoner paa en Tid bruges mod Fienden. havn ved Farsund hen under Skotland, og tog d. 30 f. M. ved Leith et Engelsk Skib, ladet med Egetømmer, Potaske, Hamp og andre Sager. Commandeur=Capit. Sølling beretter derhos, at 4 Lodsbaade, som de eneste af det Slags, der have været ude paa Krydstoge, have taget hver sin Priis, og at samme ialt beløber sig til 1 1/2 Tønde Guld. 3) Skrivelse fra Hr. Amtmand Vibe, lydende saaledes: "Af en Jndberetning til Amtet fra den constituerede Foged i Sønd- og Nordkjord af 30te f. M., blev d. 6 s. M. seet i Havet uden for Kinds Havn, i Nordfjord, 2de Engelske Krigskibe, hvoraf det ene nærmede sig Landet, og udsatte 3de armerede Slupper, for at borttage 2de der i Havnen værende Nordfar-Jægter. Da denne Havn ligger isoleret og langt ud ved Havet, var det ikke mueligt i den Hast at faae samlet Kyst værnet, hvorfore ogsaa disse Jægter, efterat Folkene vare flygtede derfra, blev et Rov for Fienden. – Den ene af disse armerede Slupper gik imidlertid i Land, foregav at de vare Franske, og bød Husets Folk ikke at frygte, da de intet ondt skulde vederfares, ikke destomindre ranede de fra dem, hvad der forefandtes, saasom Baade med Seil og Tilbehør, Fiske-Redskaber, Fisk, Tougværk og Klæder, og strax derpaa afseilede de tilligemed de fornævnte Jægter, der vare paa Hjemreisen fra Bergen, og havde en ubetydelig Ladning ombord af Kornvarer med andre Fornødenheder. Kort derefter skal Beboerne deromkring have seet det brænde i Havet, og formodentlig ere disse Jægter, efterat de have været plyndrede, stukket i Brand. Senere Beretninger fra Bønder i Omegnen deraf, have fortalt mig, at den 5te d. M. have atter armerede Slupper nærmet sig Landet, ventelig i Hensigt at bemægtige sig 2de fra Bergen hengaaede Archangels=Farere, der vare beliggende i en Havn der i Nærheden; men da Kystværnet ved Jldsignaler havde givet Tegn til at samles, have de strax vendt tilbage til deres Skibe. Jmidlertid have Archangels Farerne faaet Vind, og ere afseilede inden Skjærs længere Nord. - Dette, som det eneste Fiendtlige, der hidindtil er passeret i nordre Bergenhuus=Amt i nærværende Krig, anseer jeg for Pligt underdanig at indberette den høi Kongelige interimistiske Regjerings Commission. - Bergen den 16de Julii 1808. Vibe.