Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-20
Vor Bestemmelse var endnu denne Aften at naae Geltingen, som ligger omtrent en Miil fra Cappeln. Men vi kastede for mangt et Blik tilbage, og streifede for meget til Siderne, for her og der nøiere at betragte Angelns mindre fremstikkende Skiønheder. Der laae noget maanetisk i Fodstierne, som hist snege sig langs med de deilige Jndhegninger og her krydsede gjennem de bølgende Marker. Saaledes hvilte Tusmørket allerede over den blide Natur, da vi befandt os ved adskillige Fodstier, ei ganske sikkre, hvilken der vilde føre os til Geltingen. Synet af et temmeligt stort Huus, hvorved adskillige velklædte Drengebørn sprang omkring, bevægede os imidlertid til at søge did, saameget mere, som jeg erfoer af min Ledsager, at det var et Seminarium. *) Efter at have erholdt den fornødne Underretning, gjorde jeg andre Spørgsmaale angaaende Seminariet, som en *) Opdragelses-Jnstitut. vakker Dreng, navnlig Elvers fra Flensborg, besvarede med en Mine og Anstand, der opvakte de fordeelagtigste Tanker om hans Lærer, som, efter et Par Minuters Forløb, selv kom til os. Han bad os meget venskabeligen at gaae ind i Huset, hvor i bleve ligesaa godt modtagne af hans Kone, som var norsk af Fødsel. Alt i Huset vidnede om Orden og en vis Grad af Velstand, ligesom jeg ogsaa fandt en Samling af Tydske Bøger i Skole faget, hvis Antal og Valg foranledigede mig til at beklage, at de vare saa smukt indbundne. Dog siden vore Værelser maa zires, saa er dog en smukt indbunden Bogsamling den mest undskyldelige Luxus artikel; og med al Ærbødighed for Philosophen paa Sans Souci, saa ere maaskee ei de mest tiljaskede Bøger de bedst brugte, Denne Skole er en af to, til hvis Vedligeholdelse paa Godset Røst Hans Durchlauchtighed Stadtholderen har anvendt 4000 Rigsdaler, og derved givet et skiønt Exempel for den Holsteenske Adel, som "aus besonderer Liberalitet skienkede Husums Latinske Skole to hundrede Rigsdaler, og af en endnu besynderligere Liberalitet forhindrede den livegne Ungdom fra at blive underviist i Skrivning og Regning. J denne Skole undervistes omtrent 60 Bønderbørn. Skolelæreren, Hr. Martens, som var en Seminarist fra Tøndern, havde 130 Rigsdaler om Aaret i Penge, 12 Heidscheffel *) Land, hvorpaa han kunde holde *) En Heidscheffel, det i Angeln brugelige Landmaal, indeholder 144 Quadrat Roder, hver paa 16 Hamborger Quadrat Fod. 2 a 3 Køer, og avle mere Rug end han kunde forbruge i sin egentlige Familie. Desuden havde han 16 Favne Brænde om Aaret. For nærværende Tid havde han 8 Drengebørn, som betalte aarlig 80 Rigsdaler hver, for Kost, Logie, Vask, og Underviisning i Læsning, Skrivning, Regning, Geographie, Naturlæren, Kjøbmandsfaget og Musik. En Hest holdtes ligeledes til deres Brug, ligesom de bleve øvede i andre Legemsbevægelser, og havde hver sit Stykke Land i Haven. J Ferierne gjorde deres Lærer, Fodreiser med dem, saaledes havde de i Sommer været i Flensborg, Tøndern, Hadersleb, Colding og Ribe, og enhver Yngling maatte holde en Reise Journal. J Sandhed, den offentlige saavelsom private Deel af denne Underviisnings=Anstalt vidnede om Bestyrerens særdeles Beqvemhed og ligesaa ufortrødne som uegennyttige Jver for den store og gode Sags Fremme - Almuens og Middel standens Cultur, og naar jeg kaster et Blik paa Egnens - og i Særdeleshed en Angelsk Egns Fortrin, saa vil jeg med Føie kunne ansee dette Sted langt mere passende for unge Udlændingers Underviisning i - gid jeg kunde sige det Danske Sprog - det Tydske Sprog, end i de Seminarier, som Elbens Bredder pranger med. Da Natten brød frem, begave vi os paa Veien, efter at have undslaaet os for at benytte Hr. Martens's og hans Kones Tilbud, at blive der Natten over. Hr. M. og alle hans private Lærlinge fulgte os, men da det var overmaade mørkt, og desuden begyndte at regne, kunde vi endelig ikke længere modstaae Hr. Martens's Ønske, at vi vilde blive Natten over hos ham. Nu havde jeg en fortræffelig Leilighed til at berigtige de Begreber, som jeg havde tildeels ved Andres Hielp dannet mig om Angeln, og i saadan Henseende var denne Aften den interessanteste, jeg tilbragte i dette Land. Maaskee ogsaa en anden Omstændighed bidrog ei lidet dertil. Jeg fandt nemlig i Hr. M's Bogsamling en Tydsk Oversættelse af Lancasters Opdragelsesbog, og ventede en varm Lovtale derover af Hr. M. Men hvor forundret blev jeg ei, da han ligefrem sagde, at den var kommen for sildig. Da jeg ikke var ubekiendt med den Modstand, som den ædle og ufortrødne Lancaster havde erfaret i sit eget Land, fattede jeg strax den Formodning, at hiin vederstyggelige Urt var blevet forplantet til Tydskland, og min Gisning blev desværre stadfæstet ved Maaden, hvorpaa Hr. M. omtalte Dr. Bell's Fortienester. Hr. M's vigtigste Jndvendinger vare, at Lancasters Lærremaade ei var original, og at hans Straffe methode nedværdigede Mennesket alt for meget. J Henseende til den første Punkt, da stræbte jeg at bibringe Hr. M. min Mening, at Dr. Jenners Fortieneste af Verden var ei desmindre, fordi Kokopperne ikke havde været ubekiendte i ældre Tider, og, ved Sammenligning, at Lancasters Fortieneste af Verden – jeg haaber at jeg tør sige det – var ei desmindre, fordi Dr. Bell eller nogen anden var tildeels ei ubekiendt med Grundsætningerne for Lancasters Læremethode. Dr. Bell kan have seet det store Maal, og vel ogsaa peget paa Veien did; men Lancaster gik ad Veien og naaede Maalet.