Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-10
Udenlandsk. Frankrig. Borger Dupny, Legationssecretair ved Kongressen i Amiens, overbragt den 26de Martii om Eftermiddagen Kl. 2 den med Engeland sluttede Definitivtractat. Kl. 3 blev samme ved Kanonernes Torden bekiendtgjort i Paris. Om Aftenen var Slottet, alle offentlige Bygninger og de fleste Borgerhuse illuminerede. Disinitivsreden, som om Aftenen ved Fakkelskin og under Militairmusik blev bekiendtgjort paa de fornemste Pladser, er følgende: Art. 1. Mellem den franske Republik, Kongen af Spanien, hans Arvinger og Efterfølgere samt den Bataviske Republik paa den ene og Kongen af det foreenede Rige Storbrittanien paa den anden Side, skal der herske Venskab, Fred og god Forstaaelse. De contraherende Parter, vil med største Omhu sørge for at underholde en fuldkommen Harmonie mellem sig og deres Stater, og ikke taale, at man enten paa den ene eller anden Side, under nogen Slags Forevending, tillader sig nogen Art af Fiendtlighed enten til Lands eller Vands Art. 2. Alle Fanger, der ere gjorte saavel til Lands som Vands paa begge Sider indtil denne Dag, skal uden Løsepenge udleveres inden 6 Uger efter denne Tractats Udvexling, med den Betingelse, at den Gield som de har gjort under deres Fangenskab skal betales. Art. 3. Hs. Brittiske Majestæt tilbagegiver igien den franske Republik, og dens Bundsforvandte, nemlig Hs. Katholske Majestæt og den Bataviske Republik alle Besiddelser og Colonier som giensidig tilhører dem, og som i denne Krig er besadt og erobret af den brittiske Magt, med Undtagelse af Øen la Trinidad og Øen Ceylon. Art. 4. Hs. Katholske Majestæt afstaaer, og garanterer Hs. brittiske Majestæt til fuldkommen Eiendom, og Souverainitet, Øen la Trinidad. Art. 5. Den ibataviske Republik afstaaer, og garanterer Hs. brittiske Majestæt til fuldkommen Eiendom og Souverainitet, alle Besiddelser og Establissementer paa Øen Ceylon, som før Krigen tilhørte de forenede Provindser og det Ostindiske Compagnie. Art. 6. Havnene paa det gode Haabs Forbierg, og verleveres igien til den bataviske Republik. De contraherende Magters Skibe af alle Arter, skal have Friehed at løbe derind, og som forhen indkiøbe det fornødne Proviant, uden at betale andre Afgivter, end de, som den bataviske Republiks egne Skibe betaler. Art. 7. Hs. Majestæt Kongen af Portugals Grund gebeet og Besiddelse, forbliver som det var før Krigen; saa er og Grændserne af det franske og portugisiske Gu hana fastsadt til Floden Aravari, som ovenfor Cap Nord, i Nærheden af Jsle Neuve og Øen la Penitence udgyder sig i Oceanet. Denne Grændse skal følge Floden, Aravari fra dens Munding ved Cap Nord til dens Udspring, og i en lige Linie derfra til Ris Branco mod Vesten. J følge heraf, skal den nordlige Bredde af Floden Aravari og alle de Lande, som befindes norden for oven bestemte Grændselinie, tilhøre den franske Republik. Den sydlige Bredde af denne Flod og alle Lande synden for den benævnte Grændselinie tilhøre Kongen af Portugal. Farten paa Floden Aravari skal begge Nationer have lige Rettighed til. De Jndretninger, som har fundet Sted mellem Hofferne i Madrit og Lissabon, til deres Grændsers Regulering, skal udføres saaledes som de ere bestemte i Tractaten som blev sluttet i Bajodoz. Art. 8. Den høie Ports Grundgebeet, Eiendom og Rettighed, forbliver i sin Jntegritet som før Krigen. Art. 9. Republiken af de 7 Øer, bliver anerkiendt.