Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-06-01
Gouverneur-Generalen hafver GeneralMajor de Castillo Gouverneur i Ostende commanderet med 2000 til Fods oc 600 til He under Prinz Carl af Lothringen, den Franske Linie imellem Duynkircken og pern at ruine re, hvilcket saa lyckedes, at de den 24 hujus med en ringe forliis, de Franske af Linien hafver fordrefvet, adskillige Byer afbrændt, oc Landet sat i Contribution. Monsr. le Mareschal de Luxemburg var siden med den største Deel af Armeen ofver Sambre Floden passeret, oc Monsr. le Mareschal d'Humieres bleved Dornick med 10000 Mand staaendis at observere den Spaniske Armee. Printzen af Waldeck sætte sig derpaa med den Hollandske Armee ved Harlemont icke langt fra Pieton. Monsr. de Luxemburg hafver sig imidlertid imellem Dinant oc Walcourt med de tvende Corpus som Monsr. de Boufleur oc Mons. de Gournay commanderede conjungeret, oc gandske uformodende den 20 hujus om Natter imellem Namur oc Charle Roy 11 Broer lader ferdig giøre, oc Sambre Floden igien er pas seret, bemæctigede sig det Slot Fremond hvor udi laae 300 Spanniske. Derefter den Hollandske Grefve af Berlo som laae der omkring med sit Regiment Dragoner paa Flugten slaget, Grefven self med hans Major blestra Død; Printzen af Waldeck, som hen ved Fleury var avanceret, da hand det fornam commanderede Generalen Flodorp med Cavalleriet Fienden at recognosere, hvilcken ocsaa de Fiendlige Esqvadroner chargeret, oc dem tilbage drevet. Den 21 om Morgenen ved 11 Slet attaqverede Monsr. de Luxemburg Printzen af Waldeck, oc indfalt paa den venstre Vinge, som bestod af Hollændere under Printzen af Frislands Commando, den meste deel af Cavalleriet toge strax Flugten; men Jnfanteret stod som en Muur oc blef af den høyre Vinge secunderet, saa at de Franske maatte vige, oc dem paa en anden side angribe, oc efterat de paa begge sider fra 11 til 7 med en utroelig furie fægtede, maatte Hollænderne vige, bekom oc saa meget Tid at de sig i Bataille til Charle Roy oc Nivelle retirerede, efterladende deris Stycker, oc en Deel Bagage; Mand vil sige at Hollænderne 11000 oc de Franske ey langt derfra hafver forloret. Paa begge sider hafver de Standarter og Fah ner erobret. Af de Hollandske høye Officerer ere blefven. Printzen af Saxen Mørseburg, Grefve af Styrum, den unge Greve af Nassau Grefven af Varfuse, oc Obriste Heukelom er fangen. Paa den Franske Side er blefven General Leutenant Marqvis de Gournay, du Metz, Marqvis d'Harcourt, den Unge Bertillat, Jussa, Lannoy, Charante, Sallard oc Treseil, Printz af Chimene oc Marqvis d'Albert ilde saaret. Samme Nat er Mareschalen af Luxemburg decamperet, oc hafver sat sig imellem Charle Roy og Maubeuge. Det Hollanske Artillerie kunde hand ey tage med sig formedelst Mangel af Heste, eyheller lade afhente, fordi Printzen af Vaudemont med 4000 Heste strax efter Bataillen ankom Hvorfore de af Charle-Roy et Detachement udsendte, som 26 Støcker oc Pontons fra Vahl-Stæden afhentede. Printzen af Waldeck forsamler nu en nye Armee, oc skicker de svage Regimenter i Guarnison. Svitzerland. Cantonerne hafver Keyseren bevilget, at maae hverfve 2000 Mænd, hvormed Vald-Stæderne skal blifve besat. Den Spanske Envoye har oc erholdet, at Gouverneuren udi Meyland 4000 Mænd ligemaade maa lade hverfve. Paa den sidste Landdag til Baaden blef besluttet, at alle de Svitzerske Troupper som udi Franske Tieniste ere, under stoer Straf, ingensteds skal brugis imod de Allierede, ey heller til nogen Stæds Defension, som siden Aar 1663. dend Tid at Alliantzen med Franckerige blef giort, af de Franske er indtaget; hvilken Resolution deris Troupper allerede er kundgjort.