JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Auction. Tirsdagen den 20de Martii, agter Enken Madame Wieland paa Boller ved Horsens, formedelst Forpagtningens Fratrædelse, at stille til offentlig Auction, hendes Hollænderie Besætning, der bestaaer af 180 Stkr. gode Malkekoer, 8 Qvier, 5 Tyre og 14 Stkr. Aaringskalve, 5 a 6 Stkr. Bester, 24 Stkr. Faar og 2 Vædre, af god Art, samt 20 a 24 skr. Sviin. Creaturene kan blive forrede til sidst i April Maaned, og Auctionen begynder ovenmeldte Dag Klokken 10 slet. Boller den 6te Februarii 1804. For Madame Wieland som Lau værge. N. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Et nye opbygget Huus i Tebbestrup Bye ved Randers, bestaaende af 7 Fag Stuehuus og 6 Fag Udhuus, med Haugeplads hvori er plantet 30 Frugttræer, saavelsom en Ager= og Eng=Parcelle paa Tebbestrup Mark, Hartkorn 3 Skpr. 3 Fkr. 2 enhalv Alb., er underhaanden at faae tilkiøbs. Værelserne ere indrettede til en Familie uden for Bondestanden. Liebhaberne behager og Kiøbets Slutning at melde dem hos underskrevne Eier. Tebbestrup den 7de Februarii 1804. Peder Sørensen. I Urief Kirkes Alter=Gulv er et Begravelse, som begynder at hensynke til Skade for Aftergulvet, og Brøstværket, Begravelset har været for Præsterne i Urlef, skulle andre være berettiget til dette Begravelse, da ville de sørge for dets forsvarlige Vedligeholdelse, skeer ingen Anmældelse derom inden førstkommende Juni Naaned for Undertegnede, lader Kirke-Eierne det tillukke for at sætte Altergulvet i forsvarlig Stand. Raarup den 31te Januarii 1804. Brøchner, Provst i Bierre Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Sidstafvigte Torsdag Aften den 2den Febr. er fra mig borttaget en nye Schenille af Flaskegrøn Kalmuk, indvendig paa Halskraven, var den beklæd med HrtFløiel, og Slaget var kantet med sorte Fløielsbaand; skulde den faldbydes til nogen, da bedes at anholde den, og sende den enten til Hr. Dahl i Aarhuus Mølle, eller Hr. Raadmand Bendixsen i Randers: eller til mig selv. Dahl, Apotheker i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Efter det Kongelige Rentekammers Foranstaltning bliver Mandagen den 27de Febr. næstkommende paa Wiborg Raadstue foretaget offentlig Licitation over Leverancen af 1200 Tdr. Brød=Rug til det 2det jydske Jnfanterie-Regiment i Wiborg. Conditionerne ere fordeelagtige for Leverandeurerne, og deriblandt, at Betalingen erholdes anviist, saasnart det gotgiøres, at Rugen er leveret. Jkke allene det hele Qvantum under et, men endog mindre Partier deraf vorde særskildt opraabte. Conditionerne erfares paa Stifs-Contoirerne i Aalborg, Aarhuus og Wiborg. Wiborg, den 2den Januarii 1801. Sehestedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
En liden Familie ønsker sig til næstkommende Fløttetid, en Stue med Sovekammer, Kiøkken og Spisekammer, til Leie. Hvem som har samme at bortleie, behager at melde sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Hos Rasmus Jensen i Egaae, er et nye Huus 5 Fag af Ege Undertømmer, med Haugeplads at faae tilkiøbs, helst for en Hjulmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Mandag den 20de Februarii førstkommende, Formiddag Kl. 11 og følgende Dage, bliver udi afgangne Mad. Gybergs Stervboe i Aarhuus foretaget og holdet offentlig Auction. 1) over Stervboets faste Eiendomme. d) Stervboegaarden, beliggende paa Vestergade i Aarhuus under No. 74. b) 10 Gaardsavlinger paa Aarhuus Byes Mark. Som alt bortsælges uden flere Auctioners Holdelse, om antagelig Bud skeer. 2) Over Stervboets Løsøre, Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Steentøi, m.m., Chatoller, Dragkister, Skabe, Speile, Borde, Stole, Sengesteder og Sengeklæder; Lintøi, en Kaarde med sølv Fæste, et Brændeviinsredskab, Kiedelen paa omtrent 2 Tønders Rum; 2 toetage jern Vindovne med Tilbehør, nogle Kar og Tønder a., nogle Smederedskaber; endeel nyt og gammelt Jern, deels i Arbeide, nogle gamle Muursteen, en Slibesteen med jern Axel, samt adskilligt andet. Fortegnelse derover bliver forinden Auctionen at faae til Eftersyn hos Bagermæster Christian Sperling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Et Sted for en liden honet Familie bliver til Paaske Fløttetid ledig, i Gaarden kan og faaes Hestestald, Vognremise og Karlekammer, hos Rummelhoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-08
Til Efterretning bekiendtgiøres at ingen betroer nogen noget paa mit Navn uden min eller min Kones skrivtlige Tilstaaelse, i andet Fald, maae de tage Skade for Hiemgield. Aarhuus, den 1ste Febr. 1804. Jacob Kieldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Indenlandsk. Af de mange morende Syn Maskeraden paa Kongens Palæ den 1ste Febr. frembød vor ogsaa en Mølle, hvorpaa gamle Personer ommaledes og kom unge frem igien. En vis fornem Fremmed, der yndes særdeles for den Kierlighed han bær til det danske Sprog, kom ind med en Kikke kasse, hvori han viste smukke Perspectiv=Forestillinger af lutter danske Bedrivter. Han var ogsaa Ridder, Blomstergartner og m., og endelig en Soldat af Kronprindsens Regiment, og tilbød sig at staae Vagt ved Kronprindsens Taffel, men blev af ham indbudet til at tage Sæde hos Ved Maskeraden den 5te Februarii om Aftenen hos Hr. Biørn, var Antallet af Maskerne omtrent imellem 900 og 1000. Et Selskab af 50 Personer af begge Kiøn, kom under en skiøn Folkesang (forfattet af Hr. Taarup) i nationale Dragter ind i Procession i Balsalen. bærende Hs. Maj. Kongens og Kronp indsens Medaillons i Portraits Størrelse, behængt med Festons; de 2de Damer, som bare Portraiterne, stillede sig ved Obelisken, og ved Slutningen af en istemmet og af Hr.Doctor Frankenau forfattet Sang blev Obelisken decore ret med Portraiterne. Øiebliklig stod der oven over i Transparent den 28 og 29de Jan. 1804, samt: Føde. land føel dit Held og fryd dig; hvorpaa man hørte Lyd af en Kanonade og det hele Balielskab istemmede 3 Gange et almindeligt Fryderaab, hvortil de 2 Orchestre bestaaende af over 50 Musici gav en Rundar. Selskabet gik derpaa tilbage i Procession, syngende den første Sang, som næsten blev istemmet af enhver Tilstædeværende, hvorefter der dandsedes til om Morgenen Kl. 6. Jkke den ringeste Uorden indtraf. Maskerne var meget brillante og karacteeristiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
J Politievennen Nr. 30, læses en moersom Trudsels Skrivelse fra en karakteriseret Mand i Nakskov ved Navn von Lodse til en Skræder Winther i Kiøbenhavn, som noget drøit havde mindet ham at huske en gl. Regning. Den fortornede Debitor truer Skræderen med Tugthuusstraf, som den, der grovt tør tiltale Hs. Majestæts Embedsmand og Rangsperson, dersom han ei med den første Lollandske Post gienkalder sine grove Udtryk. Det Belfourdske Geneverværk i Helsingøer, har i 10 Aar fra 1794 brændt Genever og Kornbrændeviin for 160,000 Rd. Fra 1800 af brændes blot Brændeviin. Værket faaer Gotgiørelse af Consumsion ikke allene for hvad det sælger til fremmede, men og for hvad det afsætter til andre indenlandske Kiøbstæder. Ved Værket holdes 50 til 60 Malkekøer og 60 til 100 Sviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Efter Forlydende skulle de Steene af det afbrændte Slot, med hvis Nedbrydelse der nu begyndes, bruges til Grunden under det nye Domhuus, der skal bygges paa samme Plads hvor Vaisenhuset har staaet. Dette Domhuus, hvis Opførelse vil komme til at koste 2 en halv Tønder Guld, skal bygges førend Slottet. Deri skal Høiesteret, Hof= og Statsretten, Politieretten og Landstingen holdes. Man siger, at der i disse Dage skal lægges Grund til denne Bygning. To Hundrede, Mand af Kongens Regiment skulle, som Rygtet siger, under en Capitains og 2 Lieutnanters Commando, ansættes som faste Arbeidere ved Christiansborgs og Dom husets Bygning, og enhver af dem skal have 24 s. dag J adskillige Egne af det sydlige Norge, har Kulden i Vinter været temmelig stærk, især er der i BuskerudsAmt falden Snee af 3 til 4 Alens Høide, som giør Veiene meget besværlige og hindre Bønderne i Trælastens og Kullenes Fremdrivt fra Skovene, der ere disses sikkreste Næringsvei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Professor Vahl har paa en botanisk Reise i Norge i Aaret 1802 ladet af en færdig Haand kopiere den Runeskrivt, som, indskaaren i en Træetavle, har staaet i Øvre Tellemarken i Vinie Hovedkirke paa den syndre Side af Døren, og ved Kirkens Nedbrydelse, da den skulle bygges paa nye, blev nedtagen og nu findes hos Stedets Præst Monrad. Jndskrivten lyder saaledes paa Dansk: "Sigurd Jarlsøn opsatte disse Runer Løverdagen efter Budolphiddag, da han drog herhid og ikke ville indgaae Forliig med Sverrer, som var Aarsag i hans Faders og Broders Død." Dette Monument er 600 Aar gammelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Professor og Legationssecretair Pelt har ved sin nye udgivne Handelslære med Hensyn til de danske Staters Handelsforfatning og Lovgivning raadet Bod paa et Savn i vor Literatur. J dette meget nyttige Skrivt, findes den mærkelige Efterretning, at den af Jones i Bristol for nogle Aar siden med skrydende Selvroes som mageløs udskregne nye engelske Bogholder Methode, hvorpaa han erholdt et udelukkende Privilegium, og af hvilken ifior paa dansk udkom en Oversættelses Oversættelse, ikke er andet end hvad en indfødt dansk Mand, Johan Christian Forber, som i Begyndelsen af forrige Aarhundrede var ansadt ved Rentekammeret og Finantsvæsenet, der i Kiøbenhavn, og siden blev Borgmester i Husum forlænge siden har opfundet. Denne Mand har i sin Bog: "Der wohl unterrichtete Kausmann, der udkom 1712, med den hine Tider særegne danske Beskedenhed, fremsat hele Jones's Methode, men langt tydeligere og med langt mere Bestemthed end Jones. For nigjendriveligen at bevise denne Paastand, anfører Professor Pelt den danske Opfinders egne Ord og et Folium efter hans ligesaa simple, som sindrige Forslag. Men det er ikke den første Gang, at de stolte Engelændere, der foragte alle andre Nationers Sprog og Literatur, have tilegnet sig Opfindelser, som allerede for længe siden vare opfundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Wiborg. Efterat Ulven nu i lang Tid ikke har ladet høre synderlig fra sig; men stillet sin Hunger paa Geederne fra Landsbyerne som gaae paa Heden, havde den sidste Søndag ved høi lys Dag den Dristighed, at følge i kort Afstand efter en Vogn herfra Byen, fra Finderup til Høien paa denne Side Seibek, altsaa næsten 2 Mile. Karlen havde en Vognhund med, det sporede den op og gøede af den og dette opbragte Ulven, saa at han, endskiønt Hunden strax søgte Vognen og kom derop, blev ved at følge den, ventelig fordi den bestandig gode af ham. Folkene paa en anden Vogn herfra Byen, som mødte den første, saae den og paa Skud nær gaae forbi sig et Par Gange, og af den Beskrivelse de gave over hans stride tykke Hale, som han stak imellem Beenene, hans fremstaaende Ører og skulende Gang er det unægtelig ingen Hæne (som nogle have villet) men en gammel Ulv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Sidst i Decbr. Maaned blev et stort Skib indbragt til Gibraltar uden Master og Bougsprid, og ingen levende Siel ombord. Det befandtes at være ladet med Sukker, Rum, Tobak, Mahagoni og andre Varer. Efter al Anseelse er Skibet af Norsk Bygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Af nogle Papirer som ere fundne ombord, erfares at Skibets Navn er Anna Boletta, og at det har indtaget sin Ladning ved Christianstad paa St. Croix. Den herværende Viceadmiralitetsret har bemægtiget sig Skibet under den Forudsætning at det skulde være Hollandsk Eiendom, men den Danske Consul har fra sin Side giort de fornødne Skridt for at reservere de formodentlig Danske Eieres Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Befordring. Under 20de Januarii er Seconlieutenant v. Marcussen, ved det her i Aarhuus garnisonerende Regiment, forundt Premier=Lieutenants Karakteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Aarhuus. Paa førstkommende Onsdag begynder Fasteprædikenen som sædvanlig Kl. 9, og prædiker Hr. Studsgaard. Til Hr. Districts-Chirurgus Schwarts, i Horsens ved Aarets og hans Embeds Jndtrædelse. Qvod spiro & placeo, (si placco) tuum est - Horatz. Kongens Naade satte ham til Hvile Horsens Læge, gode gamle Flock, som har reist saa mange Embeds Mile, syslet, virket, nyttet længe nok; og med Hæder paa hans sølvgraae Jsseseer hans sidste Dages Sportler visse, fra Retraiten seer tilbage glade paa et velført Liv i en erkiendtlig Stad. Held Dig, Yngling Schwartz, som skal optage Byrden, som den trætte Olding slap; og i Konstens meere lyse Dage træder op som haabfuld Æsculap, og en Stund vil nøies med den Rente, Dit erkiendte Pund kan møisom hente til Fremtiden og den rige Brud, i din Praxis cier et dillig Overskud a) a) Dar galenus opes. Vær mig hilset Ven! af troefast Hierte, Balsom giød du i min svage Aand; At jeg lever og forvandt min Smerte, skylder jeg (næst Gud) din snilde Haand, ved din Hielp Livsgnisten atter tændtes, til min Hytte du som Skytsgud sendtes, blev for mig, og for min halve Deel hvad han var os før, den ypperlige Scheel, b) b) Hr. Regiments Feldtskiær Scheel i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Fra de Høifornemmes Sygesenge, fløt du til mit Smerteleie hen til en halvdod Ven, der ei med Penge. kunde gielde dig din Konst igien; ved dit Blik jeg vaagned af min Qvale, maatte disse svage Træk afmale: dig min hele Siel, min Hippoerat! mine Følelser ved dit Chirurgiat. Maatte Du med Konstens Mesterstykker Du og dine Liige os befrie fra de Landeplager og Ulykker, Af den sorte Pest - Markskrigerie, maatte Konstens Genius fortrænge, Styver=Doctere, og dumme Drenge: alt det væmmelig Qvaksalverkram; som giør Verden Skade, lyse Tider Skam. Bliv for os og vore Enemærker, hvad du var os før paa Rathlousdahl, vore Bønder, Ædlinge og Klærker, veed vel, at den Cirkel er for smaal, for din Jndsigt; veed dit Værd at skiønne, haaber Kongen vil dig meer belønne, Egnen tabte Ven! da du gik hen ei en Læge blot, men meer en Mennesk-Ven. Ørting, d. 29de Januarii 1804. Søren Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Udenlandsk. Frankrig. Alle til Expeditionen mod Engeland bestemte Generaler, afgaaer i disse Dage til Kysten, og indskibe sig paa Flotillen, som nu bliver sadt i fuldkommen seilfærdig Stand, for ved første gunstige Vind at kunde agere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Da man paa mange forskiellige Maader har talt om det Laan som de Hanoverske Stænder har gjort i Hamborg, saa har man nu i Moniteuren indrykket Conventionen, som desangaaende er sluttet med Rigsstaden Hamborg, der bestaar af 9 Puncter: 1) Den Keiserlige frie Rigsstad Hamborg forpligtet sig til at laane de Hanoverske Stænders Deputation og Landstændernes Forsamling, som de repræsenteret, den Summa 1 Million 500000 Mark Banco. 2) Totrediedele af denne Sum bliver udbetalt i klingende Myndt og en trediedeel i Assignationer og Vexelbreve. 3) Laanet bliver udbetalt i følgende Terminer: Strax efRatificationens Udvexling 500000 Mark, halv i Penge og halv i Papir. 4 Uger derefter 300,000 Mk., halv i Penge og halv i Papir. 4 Uger derefter 200,000 Mark, ligeledes halvt af hver Slags. Den sidste Rest bliver udbetalt i 4 Terminer hver Gang med 150,000 Mark i klingende Myndt, 4 Uger meste her Gang, og man er bleven enig om, at de sidste 2 Terminer ikke skal udbetales, hvis de franske Tropper til den Tid har rømmet det Hanoverske. De øvrige Puncter indeholde: at Laanet og Tilbageleveringen skeer giennem et Handelshuus i Hamborg. At der betales 4 Procento i Renter af Capitalerne. At Laaner afbetales i 6 Aar en 6tedeel hver Aar, og samme tager sin Begyndelse efter 4 Aars Forløb. Dog forbeholder Stændernes Deputation sin Ret til, at udbetale Capitalen før, og selvat bestemme Terminerne og Suminerne. Til Sikkerhed for Staden Hamborg sætter de foreenede af alle til Churfyrstendømmet Hannover henhørende Stænder i Pant, alle de stændiske Cassers Jndkomster, Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Omkring Bahonne har der i 4 Uger hersket en vedholdende Sydvind, der daglig bliver uudstaaeligere. af Nordlys og udbreder Skræk. Overtroiske Mennesker, Armosphæren er heed, især om Natten, Horisonten oplyses dette Veirligt uden Exempel her og mange Sygdomme ere ansee dette som Forbud for store Ulykker. Jmidlertid er dets Ledsagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
til den 25de Januatii er ankommen fra Jamaica til Engeland. Linieskibet Cumberland som Natten, Plymouth, har medbragt Efterretning om at Franskmændene nu ganske have rømmet St. Domings. Ved ral Dessalines Trudsel, at ville løbe Storm, saae den Mangel paa alle Slags Fornødenheder, og Negergeneen Adjutant til Overbefalingsmanden for vor Eskadre franske Overgeneral Rochambeau sig nødsaget til at sende som krydsede for Cap Francois. Hans Forslag at overgive sig blev antagen og Generalen med omtrent 5000 Mand bleve bragte til Jamaica. Fire franske Fregatter, 2 Corvetter og 18 Koffardieskibe faldt i vore Hæn 100,000 Pund Sterling i Dollars er ombord paa Cum der. To af de franske Generaler, mange Officerer og berland bragte til Plymouth. Et Transportskib med hvide Jndvaanere ere ligeledes bragte fra Cap Francois, 300 Fanger er ligeledes indløben til Porchester, 2000 til Jamaica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Negergeneralen Desaalines havde tilsidst holdt Cap Francois paa det strængeste bleqveret fra Landsiden, og General Rochambeau holdt det ikke for raadeligt at vover Udfald for at skaffe sig Levnetsmidler. Blocaden til Søes var ligesaa streng. Jntet Skib kunde undgaa vore Krydseres Opmærksomhed. Endelig truede Desal. linnes, som med sine Værker var avanceret næsten ligetil Copstaden, med Storm, hvis man ikke rømmede Staden inden 36 Timer, (andre sige 10 Dage.) Det te var den uungaaelige Aarsag, til Rochambans Overgivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Den franske Fregat Cerele, som i Foraaret ved St. Domingo var taget af vore Skibe, er paa Hiemreisen forulykket. Mandskabet blev reddet. Dette Skib, som tilligemed 48 Koffardieskibe vare afgaaede fra Jamaica, under Eskorte af Linieskibet Cumberland og Fregatten Chicester, satte til den 29de Decbr. Af Koffardieskibene, som ved en Storm bleve adspredte, ere kun faa komne til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Den skrækkelige Storm som rasede den 19de Jan., har næsten været heftigere end den ved Juletider, og fra alle Havne indløbe Efterretninger om dens sørgelige Virkninger. Admiral Cornvallis Flaade har paa samme Tid igien været nødt til at forlade sin Station for Brest, og 4 af hans Skibe maatte løbe ind til Portsmouth, men han var dag den 22de igien paa Stationen for Brest med 10 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Den franske General Boyer, der er i engelsk Fangenskab, reiser nu paa sit Æresord til Frankrig. Man siger, at han medbringer et Forslag fra vor Regiering til en regelmæssig Udvexling af Krigsfangerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Jtalien. Den 19de Januarii er 2 Compagnier Jtaliensk Artillerie, med en stærk Vaabentransport, der var ledsaget af en talrig Husar Eskorte, afgaaet fra Mayland. Man siger at denne Vaaben transport er bestemt til Lece i det Neapolitanske, hver for nærværende Tid, den anden Division af vor Republik, Tropper, har deres Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Efter Beretninger fra Padua, tager alt en meget krigersk Vending. De franske Garnisoner i de faste Pladser ere forstærkede. Alle faste Stæder blive forsynede med Proviant= og Munitionsforraade, og Recrutetingen bliver dreven paa det strængeste i den Jtalienske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Blandede Efterretninger. Til Constantinopel er nu indløben den officiele Efterretning fra Egypten, at Beyerne, efterat Porten har tilstaaet dem flere Rettigheder, har undertegnet en Convention med Porten, hvorved sidste igien kommer i Bend delse af Alexandrien og beholder Egypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
J Belgien viser sig alt de velgiørende Følger af det strænge Forbud imod engelske Manufacturvahres Jndførsel. Et derværende Hovedfabrik tæller allene 3000 Arbeidere. J forskiellige andre tæller man 1500 til 1800. Brillefabrikanten Jecker leverer til ligesaa got Kiøb og bedre Briller end de Engelske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Nyeaarsaften solgte han 600 Lorgnetter til Kompediegiængere. I Jen er det sidste Nyeaarsaften kommen til blodige Optrin mellem det der værende Militair og Studenterne. Formedent forhen skeete Excesser, vare 24 Husarer afsendt fra Weimar, som havde posteret sig i Nærheden af Staden. Om Aftenen forsamlede Studenterne sig som sædvanlig paa det store Torv, for ved Skyden, Allarm og Tumult at hilse det nyeAar. Prorector Starke traad frem imellem dem og bad dem indstændig om at være roelige, men han blev tilsidst insultert af dem, og de droge bevæbnede igjennem Gaderne og sloge Vinduerne ind paa Torvet. Det Jenaiske Militair kunde ikke udrette noget, til endelig de 24 Husarer kom, og huggede indimellem dem, adspredte Hoben, og bragte mange af dem til Hovedvagten. En Jenaisk Soldat fik en Haand afhugget. En Student fra Schweitz, ved Navn Martin, er dødelig saaret, og 5 andre stærk blesserede, foruden 20 andre som ere let saarede. Der skeer nu en stræng Undersøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
J den 872de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nommere: 86. 30. 46. 42. 70.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Bekiendtgiørelser. Paa Bispe-Contoiret i Aarhuus, kan faaes følgende Skrivter, udgiven af A. F. Just i Wiborg: Historier om Spøgelser og Døerge m. m. 4 s.; Haandbog for dem, der ei ere Hestelæger, 2det forøgede Oplag 1 Mk.; den nyeste Bondepraktika 4de forøgede Oplag, 20 sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Hos Kiøbmand Jens Ross, er god sund Rug at faae tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Til førstkommende Paaske Fløttid, kan bekommes Værelser til Leie hos N. Petersen, Aarhuus d. 10de Febr. 1804. Regiments=Bøssemager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Hos Undertegnede er god Rug at bekomme for 6 Rdr. Tønden, eller 4 Mk. 8 s. Skieppeviis, imod contant Betaling. Christian Hansen, Havnefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Tienestekarl Rasmus Christensen fød i Herschind paa Wedelslunds Gods, er død hos Gaardmand Mods Jensen Bonde i Tiilst, under Friherskabet Marselisborg, og hans Efterladenskaber taget under Skiftebehandling, De opgivne Arvinger ere: en Farbroder Jens Rasmusen Aftægtsmend i Sielle, og en Moster hvis Navn ikke vides, som skal være givt i Harlev. Disse saavelsom om fleere Arvinger skulle være, samt alle andre Vedkommende, indkaldes herved at møde ved Skiftesamlingen i Tilst den 6te Martii næstkommende eller melde sig skriftlig til Undertegnede inden Skiftets Slutning. Marselisborg den 7de Februarii 1804. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Da endeel endnu ikke har betalt Avis og Postpenge for afvigte Aar 1803, saa udbedes herved ærbødigst at samme jo for jo heller maatte blive indsendte, da jeg ellers nødsages at anføre samme ved Navn i disse Aviser. Aarhuus Post Kontoir den 8de Februarii 1804. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hovedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Artviis i en halv s. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 1 Mk. Markedspasser, a Bog . . 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Bekiendtgiørelser. De respective höie og gode Herrer F. S. Participanter i det her oprettede Fiskerie-Selskab, anmodes at de behagelig ville mode udi Generalforsamling paa Byens Raadhuussahl, Fredagen den 17de Februarii om Eftermiddagen Kl. 3, for at lade sig under rette om hvis Direktionen har funden fornöden, at andrage til paafølgende behagelige Resolution. De som maatte udeblive ansees at lam tykke i hvad der foretages og besluttes. Aarhuus, den 8de Februarii 1804. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Hos Hans Raae er nyelig hiemkomne Tronhiems Sild, store og smaae Sei, blank Tran og brun Tran, samt Klipsisk, at bekomme. Hos Jørgen Christensen paa Middelgade er at bekomme bedste Tronhiems Sild, stor og middel Sey blank Tran og Feltbereder Tran, noget stor Bergesisk, heglet Hør og uheglet Dito, bedste brunsviger Humle, fiin Caffe, Topsukker, bruun Dito, Puddersukker, alt til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Bekiendtgiørelse. Nyelig hiemkommen feede Tronhiems Sild, i Tønder, Fierdinger, Ottinger, og mindre Partier, er at bekomme hos Peder Jensen, Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-02-11
Hos Kiøbmand And. Michelsen faaes tilkjøbs af de i disse Dage hertil ankomne gode Tronhiems Spegesild i Tønder og Fierdinger, ligesaa et Partie Sey Fisk, samt Tran. Aarhuus den 8de Februarii 1804.