JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-27
Bekiendtgiørelse. J Stervboet efter afgangne Frue Commerceraadinde Kruuse, som døde paa Hvolgaard. i Coldinghuus Amt, er berammet at foretages en Skiftesamling i Giæstgiver Sr. Winges Gaard i Weile den 14de Januarii 1794 om Formiddagen Kl. 10 slet; hvilket herved T. N. De Gange i Rad bekiendtgiøres saavel Stervboets Arvinger, som Credi= og Debitorer, paa det de kan møde, for at lagttage deres Tarv. Coldinghuus den 13de December 1793. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-27
Amtmand i Coldinghuus=Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Minerva for September. 1) Om Mindreaarigheds Exceptioner. Her undersøges, hvorvidt det er ret, at man kan vise de Gieldsfordringer tilbage, der ere gjorte, imens man var umyndig eller under de 25 Aar. 2) Er man berettiget til at navngive anonyme Forfattere, Det synes idetmindste efter Forfatterens Tanker ikke billigt; thi vil en Forfatter være nævnet, kan han jo nævne sig selv, og behøver et uvedkommende 3die Mands Hielp. 3) J Anledning af den i Minerva for Julii 1793 indførte Beretning om Varde Kiøbsted a. Nærværende Forfatter er ikke i alle Poster saa eenig med den forrige om Aarsagen til denne Byes Forfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
4) Tale holden i Rønne latinske Skole af Hr. Rector Andresen. 5) Kundskabs=Træer, en Sproganmerkning. Forfatteren anseer Sproget som det sande Kundskabstræe og ønsker, at man ei ville være saa egensindigen paastaaende paa Originalitet i Sprogene, men bruge jo flere jo bedre Ord, der allerede vare almindelige i andre Sprog, da man derved lettede hinanden Sprog studiet. 6) Poesier af Hr. M. C. Bruun, Claudius Ratje a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
7) Literaturen leverer nogle gode Verker for denne Mand som ere. Erklæringer, Breve, Forestillinger a. af J. Stampe 1ste Deel 2 Rdlr. 3 Mrk. Fleischers Naturhistorie 6te Deel 2 Rdlr. 4 Mrk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Samlinger af Reisebeskrivelser 9de og 10 Deel a 1 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Magazin for Religionslærere af Hr. Pastor Fallesen 1ste Deel 1 Rdlr. 2 Mrk. alle hos Agent Gyldendahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Nye Samlinger til den Danske Historie, som Hr. Nyerup under Kammerherre Suhm Opsigt udgiver 3die Binds 2det Hefte 40 Skl. 18de Hefte af Flora Danica koster uillumineret 15 Mk. hos Prof. Wahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Hr. Prof. Badens UniversitetsJournal 2det Hefte for 26 Skl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Efterretninger og udenlandsk Literatur 1 B. 4 H. Fire Hefter giør et Bind og sælges hos Boghandler Heins for 1 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
8) Note fra den Engelske overordentlige Gesandt ved det Danske Hof, Hr. Hales, til H. C. Hr. Greven. af Bernstorff. Er nogenledes bekiendt af Aviserne. 9) Hovedtrekkene af Dagens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
10) Hæders Bekiendtgiørelse. En ung Stykjunker Stabel har ved Exammen i Artillerie=Videnskaberne saaledes udmerket sig, at Hs. K. H. Kronprindsen lod give ham Medaillen for Dyd og Flittighed, og forsikkre at hans Flittighed, om den blev saaledes vedvarende skulle ei blive ubelønnet. October. 1) Et Par Ord for Landsbyepræsterne. Hvori Forfatteren viser, hvor nedrigt. og slet det er med nogle af nærværende Tids Smaaskribentere at drive Spot med en heel Stand, fordi deri, som i enhver findes Dosmere eller slette Folk. Hvad denne Forfatter siger for at forsvare Landsbyepræsterne, kunne man endnu legge dette til: at uden dem blev alt, hvad der aander paa Landet, et komplet Hedenskab. 2) Om Joseph 2. Her indføres 2de Mænd, der kiendte denne Keiser, at bedømme ham hver paa sin Maade og Udslaget bliver, at han havde sine Fuldkommenheder, men ogsaa sine store Feil. 3) Om Volontairskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
En Fader raader sin Søn fra at blive Volontair i et af Collegierne, saasom han anseer det for ingen Vei til at samle sig grundige Kundskaber for Fremtiden. 4) Efterretning angaaende Kiøbstædernes Brandforsikkring i Danmark. 5) Smaapoesier. Hvoriblandt udmerker sig især Landlivet efter Horages Beatus ille a. ved M. C. Bruun. 6) Skuepladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
7) Litteraturen leverer meget for denne Maaned, hvoriblandt. Todes samlede prosaiske Skrivter, 1ste Deel 5 Mark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Veddemaalet, et Mellemspil af Hr. Haste, 12 s. Samling af Selskabslange, 3 Mk. 8 s., alle hos Poulsen. Reicharts Forsøg over Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed, hos Poulsen 4 Mk. 8 s. en Oversettelse.) Veiledning til at bruge den nye udkomne Lærrebog for 3 Mk. 8 s. hos Poulsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Jesu Christi Evangelium som den eneste rette Lærrebog hos Gyldendal for 20 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Bibelsk Søn= og Helligdags Læsning, udkommer ugentlig et halvt Ark ved Hr. biskop Balle for 2 s. Paines Rechte des Menschen 3ter Theil hos Proft, for 3 Mk. Schmettaus Tanker og staaende Hære, oversat hos Soldin, for 2 Mk. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Den nyeste Franske Constitution oversat ved Hr. Advokat Klingberg, hos Svares Enke for 1 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Forsøg til Lovens 5te Bogs Fortolkning, ved Advokat Brorson, 1ste B. hos Gyldendal for 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Professor Viborgs Forsøg til systematiske danske Navne paa indenlandske Planter, hos Proft for 4 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Prof. Badens Oversettelse af Horatius, samtlige Verker 2den Deel, hos Gyldendal for 7 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Topographisk Journal for Norge, 4de Heste, hos Registrateur Weber for2 Mark. 8) Efterretning, angaaende Kiøbstædernes Brandforsikkring i Danmark. 9) Udsigt over Europa. November. 1) Om det Bornholmske Cement, af Hr. Assessor Hofgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Her beskrives det Bornholmske Cement chymice og dets Fortrin for det Hollandske til at mure med under Vandet og tillige gives Forhaabning, at dette kan haves baade i Mængde og til den halve, Priis imod det Hollandske, ja at det vil blive næsten ligesaa godt kiøb som almindelig Kalk. Ønskeligt, om slig en betydelig Handeløgreen, der baade ville svare Penge i Landet og maaske levere til udenlandsk Affetning, maatte ophielpes. 2) Om Communitetet, af Hr. N. D. T. S. Forfatteren ønsker, at Communtetet bliver saaledes indrettet, at unge Studerende derved kunde lære noget, i stedenfor at spilde deres Tid med Disputeren, Declammeren og med at skrive Afhandlinger, førend de endnu besidde Jndsigter og Smag nok til at skrive noget fornuftigt, og da en Decanus, der endnu er et ungt Menneske, trænger heller selv til at lære, ønsker han, at Decanaterne maatte gaae af, og Professor rerne deele Alumni imellem sig, og tage sig af deres private Veiledning, og lære dem Philosophien, Matheematik, Naturhistorie, Oekonomie a.; Hvad Embedsexammen angaaer, da skulle de dertil udkrævende Kundskaber være gandske udelukte fra Communitetet og søges. andensteds. 3) Ciceros 1ste Talle mod Cacilina, oversat af Hr. Münthe. 4) Fortsettelse af Jndberetningen om den Kongel. grønlandske Handel, af Hr. Prof. v. Eggers. 5) Fragment af en Betænkning over Hr. N. R. M. Afhandling om Anonymitet i Minerva for Septb. (S. 298) af M. R. N. Dette Stykke siger ikke meget; Forfatteren kalder det ogsaa selv et Fragment. 6) Forslag til en Forandring i det 3die af de 10 Bud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Forfatteren beviser i en vittig ironiske Tone, at det 3die Bud, som befaler en Hviledag om Ugen, angaaer kuns den arbeidende Klasse af Mennesker, men ingenlunde Folk af Stand. 7) Smaadigte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
8) Litteraturens vigtigste Produkter for denne Maaned ere: Fausts Sundheds=Katekismus, oversat af Tydsk, hos Liunge paa Børsen for 16 s. heftet. Dog hvem dertager fleere Exemplarer for at uddeele til meenige Mand, faaer dem for 8 Skl. Stykket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Viisdomsbog for den christelige Landmand, ved Hr. Staal omarbeidet af det Tydske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Naturhistorieselskabets Skrifters 3. Binds 1ste Hefte; hos Agent Gyldendal. for 1 Rdlr. Forsøg, til den theoretiske Navigations Udvidelse ved Hr. Professor Lons, hos Liunge for 2 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Statisk og historisk Jordbeskrivelsee, af det Tydske ved Hallager, med Tilleg og Rettelser af Secretair Ekkard, hos Buch for 1 Rdlr. 1 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Poetiske Samlinger ved et Selskab, (det Norske) 3die Stykke, hos Schulz for 24 s. heele Bindet koster 5 Mk.) Den mistænkelige Mand, Commedie, af det Engelske ved Hr. Schwartz, hos Poulsen for 3 Mk. Peregrine Pickle, af det Engelske, ved Hr. Professor Tode, 3die Deel, hos Proft for 4 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Anekdoter og Ludvig den 16de, første Hefte, hos Poulsen for 2 Mk. 4 s. 9) Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Jris for November. 1. Kritisk deels Undersøgelse deels Anmerkninger opvakt ved Tanker. om en Høiskole, som skyldes Kongeriget Norge a., ved Hr. Secr. Gudenrath, (Slutning) Hr. Secretairen yttrer friemodigen sine Tanker om de Mangler, han troer, der findes ved vort Universitet, og advarer imod de samme, ifald Norge. faaer selv et Universitet. 2) Har Stiftets Øvrighed givet Hospitals= og Fattigforstanderne i Helsingøer ulovligt Medhold, af Hr. biskop Balle. 3) Til Hr. Biskop Balle, i Anledning af hans Pligtanker No. 15 og 16, af Hr. Pastor Sandal. 4) Svar paa Hr. Pastor Benzons Opfordring til Pastor Sandal, i Kritik og Antikritik, saavelsom September Jris sidst, af Hr. Professor Sandal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Endelig har Udgiveren af Jris lovet sine Læsere, ei oftere at indrykke noget, som angaaer de Helsingøerske Stridigheder. 5) Theaternyt. 6) Udsigt over Europa. 7) Bey dem Grabe des Hern Generalmajors und Commendanten derVestung Cronborg, von Heen Pastor Sandal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
En smuk Ligtale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Anekdoter. Prinds Vilhelm den første af Oranien sagde engang til Friderik den 3 die Kuurfyrst af Pfalz, med Tilhavn den gudfrygtige, at han forundrede sig meget over at see ham, der havde saamange Fiender, forblive som roelig, da han dog var blottet for alt, og at han lod sin Hovedstad uden Folk og Forsvarsanstalter. Denne svarede ham, naar jeg kuns har 4 eller 5 Mand, der med en brændende Tro vil hielpe mig at bede med Jver, saa lad komme, hvem der vill. Lad dem angribe min Bye med en nok saa stor Krigshær, saa er jeg dog vis paa at udrette meere med en saadan Bøn end alle mine Fiender med samt deres Kanoner og Tropper. Kan nok være, sagde Prindsen; men jeg forlanger ikke at være een af de fem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Da Alfonsus den 1ste Konge i Navarra og Arragonien, som regierede i Begyndelsen af det 12 Aarhundrede, var død uden Børn, besluttede Stænderne af Navarra at tilbyde Grev Peder af Burgos Kronen for hans gode Egenskabers Skyld. Men da de Deputerede, som man sendte Greven, fandt han sovende og hørde, at han havde forbudet at vekke ham under hvad Paaskud det end maatte være, lode de ham længe nok sove en Krone bort og valgte en anden, En Saxer laae paa en Giestgiver Gaard i London, hvor han spiste selv 12te til Middag. Man sadte en stegt Kapu- og 11 Lærker paa Bordet, de 11 Engelændere toge hver sin Lærke uden nogen Undseelse. Saxeren tog Kapunen, gar sig til at spise af Hiertens Grund og saade: der blev netop en Fugl til os hver. Antonin som ville have sin Søn Mare=Aurel oplært i alle Videnskaber, lod komme den berømte Appollonius fra Chalcis. Da denne Stokker kom til Rom, saa isteden for at gaae lige hen og hilse paa Keiseren, logerede han sig ind et Steds i Byen. Keiseren, underrettet om hans Ankomst, sendte Bud, om han ville komme og antage sig hans Søns Underviisnig. Apollonius svarede i en myndig Tone, at det tilkom Discipelen at komme til sin Lærer og ikke denne at komme til ham. Keiseren var saa god, at han loe kuns af Stokkerens indbildske Svar og sagde, det undrede ham, at han fandt Veien længere fra sin Bolig til Slottet end fra Chalcis til Rom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Et ungt Menneske, som var bleven forelsket i Kong Pisistrates Dotter, gav hende et Kys, da han mødte hende paa Gaden, hvilket var Livstraf. Da Dronningen raadde Kongen at straffe denne efter Lovenes Strænghed, svarede han dersom vi dræbe dem, der elske os, hvad skal vi da giøre ved dem, der hade os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-01
Da Consul Qvintus Fabius døde den sidste Dag af sit Consulat, valgte man strax Cajus Caninius til Conful i de faa Timer, der vare tilbage, hvilket gav Cicero Anledning til at spøge med, at man maatte skynde sig at gratulere ham, for hans Consulat fik Ende, og nogen Tid efter sagde denne spidsfindige Mand, at Cajus havde været saa aarvaagen en Consul, at han sov ikke i sit hele Consulat. Albigualit, Konge i Arabien gjorde et stort Giestebud, hvor han indbød alle de Store i sit Rige. En af disse forærede ham en Kaarde, hvis ziirlige Arbeide de alle beundrede; men de syntes alle, at den var for kort. Kongen som fandt dem alle af den Meening, lod kalde sin Søn, Jacob Almanzor, for at seeden og sige sit Tykke, med Forbud, at ingen maatte yttre sine Tanker, Prindsen besaae den nogen Tid og sagde, at dette skiønne mekaniske Arbeide var gel en heel Bye verd. Faderen bad ham betragte den endnu nøiere, for at see, om ham ingen Feil opdagede ved den. Sønnen svarede, at han fandt ingen. Da paastaae dog disse Herrer, siger Faderen, at den er for kort. De have Uret, svarer Sønnen; aldrig har en god Soldat funden sine Vaaben for korte; thi man behøver blot at giøre 1 eller 2 Skridt, fremad (hvilket han gjorde, i det han talede) saa kan man giøre dem saa lange, som man vil
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Forordninger. At Dato Christiansborg Slot den 13de December 1793 er udkommet en Placat, hvorved Varselstiden fastsættes for udenbyes Lotto Collectører og Cautionister, naar de i Søgsmaals Tilfælde indstevnes til Tallotteriets Jurisdiction; og den i Placaten af 5te October 1774 udlovede Premie for Angivelser om ulovligt Spil, fra Collectørernes Side, ophæves m.v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Under samme Dato er fra det Kongelige Danske Cancellie udkommet en Placat, angaaende, at Skifte=Forvaltningen paa Landet i Danmark, for saavidt samme hidtil af Amtmændene har været forestaaet, skal i Aalborghuus, Aastrup, Børglum, Seilgstrup, Dueholm, Ørum og Westerwig, samt i Coldinghuus, Dronningborg, Silkeborg, Mariager og Calløe Amter, nu strax overdrages til og herefter behandles af vedkommende Herredsfogder og Kongelige Birkedommere, samt at denne Jndretning efterhaanden skal blive udstrakt til alle Steder i Riget, naar de nuværende Amtmænd afgaae fra Embederne m.v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Det Kongelige Generalpostamt har ladet bekiendtgiøre, at herefter, naar Overfarten og ver Belterne skeer med Jisbaade, modtages ikke større Pakker med Posten end til halvanden Alen paa alle Sider og indtil 200 Pd. Vægt. Forfatteren. af det i sidste Rumer indførte Brev. Min Herre. Naar De forlanger, at dette Ugeblad bør indeholde en ordentlig sammenkiedet Fremstillelse af Begivenhederne i Frankerig, saa giøres vist en alt for streng Fordring, ihvor ærefuld den end synes, til dets Udgiver. Naturligviis behøves til en saadan Fremstillelse allerførst paalidelige Efterretninger og Begivenhederne og sammes Aarsager. Men savnes ikke ofte denne Paalidelighed i de tydske offentlige Tidender, naar disse f. C. fortælle: at Feldtherrer, strax efter bebudede anseelige Sejervindinger, med Besværlighed gaae tilbage, istedet for at rykke frem, naar intet rimeligt Forholdlagttages i det Tab, som næsten efter enhver Træfning tillægges de stridende Partier, naar det kaldes tilbage i Morgen, som i Dag udgives for upaatvivlelig Sandhed, o. s. v. Kan af saa svage og uordentlige Materialier en fast og sammenhængende Bygning opføres, Saa meget mindre, da Archenholz i sin Minerva forsikkrer, at en vis østerrigsk General brænder alle de franske Efterretninger, som falde ham i Hænderne; men til en retfærdig Doms Afsigelse bør jo begge Parter høres. Dernæst maatte den, der skulde kunde fyldestgiøre ovenmeldte Forlangende, besidde, uden at tale om den største Upartiskhed, en langt større Jndsigt og Erfarenhed i Statssager, end Ugebladets Udgiver vover at tiltroe sig. Endelig maatte han have et længere Tidsrum, end otte Dage, til sligt Arbeide, og et langt mindre Antal af utilsidesættelige Embedsforretninger, end Udgiveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Af disse Aarsager ønskede Udgiveren, allerede ved sidstafvigte Aars Begyndelse, at vorde afløst fra al Andeel i Ugebladet. Han har og saa virkelig været befriet derfra næsten i de tre sidste Sommermaaneder, og han vil paa nye søge at vorde aldeeles befriet derfra for Fremtiden; allerhelst da det under nærværende Omstændigheder er umueligt, ved enhver Fremstilleise af de franske Begivenheder, at undgaae Skin af at hælde til et af de stridende Partier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
J vort Fædreneland læses især sex Maanedsskrivter, tre tydske og ligesaamange danske. Af disse have den tydske Minerva og historischepolitisches Magazin samt det danske politisk og physisk Magazin hidindtil ikke leveret nogen sammenkledet Fremstillelse af de franske Begivenheder, uagtet de to førstes Udgivere have intet andet Kald at tage vare end Skribentens, og en mindre indskrænket Tid endUgebladets Udgiver. Udgiveren af den danske Minerva har vel befattet sig med sligt Arbeide, men aflægger derom, i Stykket for sidste October Side 106, denne beskedne og forsigtige Bekiendelse: "Ethvert Leed af Tingenes Kiæde er for den tænkende Beskuer vigtigt, men oftest skiule sig ganske mange af dem: oftest seer Øjet kun enkelte sær gylelig kund rede, eller sær glimrende, og disse kalder, man de store og Hovedledene. Her heftes det paa saa mange, at man skulde troe, man saae alle Ledene. Men og hvor langt fra Fremtiden, som saameget bedre, end vi, kan " grandske Sammenklædningen, vil sikkerligen ei med Sandhed angive deres Forbindelser, end sige at vi skulde kunne saaledes finde Reede derimellem, at man med nogen tilfredsstillende Rimelighed kunde sige, hvor Kiæden vil drage sig hen? – Hvorvidt politisches Journal og Jris fremstille de franske Begivenheder paalideligen sammenkiædede, maa Erfarenhed tale. At det heele nærværende franske System findes udviklet i den Tale, som Sallustins har ladet Catilina holde til sine Medconspirantere, maa Ugebladets Udgiver, tilstaae ikke at kunde indsee. Han troer, at Hovedhensigten af denne Sammenrottelse gi allene ud paa at vilde plyndre, hvortil Mord og Brand skulde bruges som Hielpemidler, men at det hverken er faldet Catilina eller nogen af hans aabenbare Tilhængere ind, ( den taabelige Lentulus Surg undtagen) ved den at tilvende sig Dictatur eller Herredom over det romerske Rige. De kunde let forudsee, at J værksættelsen af deres afskyelige Forseet maatte giøre dem almindelig forhadte, og at de strax vilde blive angrebne med overlegne Kræfter af de rommerske Provindsers Statholdere, der kunde opbyde saa mange Legioner; ja deres Fryg allene for Pompejus, som da snart kunderventes tilbage fra den mithridatiske Krig, var saa stor, at det var besluttet, naar Anslaget imod Rom skulde fuldføres, at opsnappe og omhygeligen bevare Pompe Børn, for siden at kunde bruge dem som Gidsler i paakommende Tilfælde. I Thucodidis og Eenophons Historier om den peloponesiske Krig, og det demokratiske Athenens Tilstand under samme, kun de maaskee findes meere passende Exempler til det nærværende franske System.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
De i Efterskrivten til Brevet anviiste Stykker af den tydske Minerva og politisches Journal skulle i de første Numere af Ugebladet blive indførte. I øvrigt ydes Brevets Forfatter den skyldigste Taksigelse og bevidnes den største Højagtelse. Den 2 Januar 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Man kan tilforladelig være forvisset om, at de Jnokulerte virkelig have overstaaet Koppesygen, naar de imellem den 6te og 9de Dag, siel den og først den 13de, have havt denne bestemte Feber med den melkagtige Urin og foregaaende Smerter under Armene, mod ildelugtende Aande, om ogsaa kuns Jnokulationsstedet blot havde materiet og ei videre uden forsig viist nogle Kopper. Uden dette væsentlige Kiendetegn kan man ikke indestaae for at jo Kopperne kan komme en anden Gang, om og saa virkelig Kopper havde vist sig paa Kroppen. Dette er det Tilfælde, hvor man uskyldig dadler Jnokulationen, og foregiver, at man siden efter endnu har faaet de naturlige. Men man give vel Agt paa disse væsentlige Kiendetegn; om Urinen paa Koppefeberens første Dag bliver melkeagtig og tyk, og om Smerterne under Armene have gaaet foran; saa skal man ikke erfare, at nogen saaledes skal faae de naturlige Kopper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Jmod de ved Udbruddet yttrende Konvulsioner eller Tilfælde af Slag, hvorover man ikke bør skrække sig, efterdi de give et godt Udbrud, som og vor brave Dr. Fridich har bevidnet, bruger jeg sielden andet, end frisk og kiølig Luft, men derhos maa Børnenes Legemer være godt tildækkede, linde Klisterer og i trængen de Tilfælde en svag Opløsning af Brækviinsteen, forsat med noget Moskus. Jeg holder Børnene kiølige, ikke kolde, og afviger det mindste muligt fra deres sædvanlige Levemaade, alleneste forbyder jeg Kiødspise, saalænge Feberen vedvarer. Hvis Kopperne ikke ved denne hele Omgangsmaade udbryde den 9de Dag, lader jeg voxne Børn nyde Smørrebrød, og Kiødsuppe; saa forøges Feberen, og Kopperne bryde lykkelig ud den følgende eller næstfølgende Dag, og dermed er den heele Fare overstaaet. Søg daglig at holde Aabning ved Svedske Ølsuppe, Æblemoes eller Klisteer, vedlige. Regelmæssig maa ingen Medikammenter, ordineres, saalænge alting gaaer ordentlig. Denne er den letteste, sikkerste, af Natur og rigtig Erfaring uddtaget, i simpel Følge af Naturens Vink, beroligende Methode, til at skaffe Store og Smaa Børnekopperne paa den letteste Maade, og faae dem vel overstaaede. Odense, J. F. W. Ritter. den 23 Decbr. 1793. Doct. Med. K. Chir. J afvigte Kirke=Aar fra Dom. 1 Adv. 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
J Aaret 1793 ere igiennem det lille Belte ind- og udpasserede 747 Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Bekiendtgiørelse. Nacob Lund Deres Kongelige Majestæts Raadmand og Byefoged i Ribe, samt Birkedommer til Ribe og Hundrup Birker, og Andreas Hjort Deres Kongelige Majestæts Amts forvalter over Ribehuus Amt, giøre vitterligt, at os er tilhændekommet Deres Kongelige Majestæts allernaadigste befaling, saa lydende: Christian den Syvende, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg. Eftersom Procurator Hans Bach, som befalet at udføre en Sag for Mads Jensen, Jacob Thomsen, Mathias Pedersen, Eschild Nielsen, Thomas Jensen, Jacob Pedersen og Niels Thuesen af Stor Darum inder Ribehuus Amt udi Vort Land NørreJylland, imod Arvingerne efter afgangne Oberstlieutenantinde Gersdorff, betreffende den Regres, som formeentlig bør tilkomme de førstbemeldte af de sidste, i Anledning af at Hine, som med fuldkommen Eiendoms Ret have tilkiøbt dem deres Gaarde af bemeldte Arvinger, desuagtet ved Høieste Rets Dom af 31te Januar, 1792 ere tildømte at levere aarlig til Darum Kirke 7 Tønder 3 Skp. 2 Fkr. Rug og 8 Tdr. 2 Skp. Byg, foruden det til den Tid resterende med videre, nu for os allerunderdanigst have andraget, at Skiftet efter fornævnte OberstLieutenantinde Gersdorff er sluttet, og hendes Arvinger, der for Hiemmels Brøst søges, ere vidtløftig adsplittede under mange Jurisdictioner, deels i, deels uden Provindsen, hvorfor han allerunderdanigst haver anholdt om, at Vi, allernaadigst ville befale. Eder, som Commissarier at behandle og paadømme denne Sag imod alle Vedkommende; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling at J rette Eders Leilighed efter, som Commissarier at foretage Eder ommeldte Sag, og dermed i alle Maader at forholde Eder efter den fra Vort Danske Cancellie under 14de Junii 1771 udgangne Placat, ligesom J og ved endelig Dom have at tilkiende Eder selv et billigt Salarium hos de skyldig befundne. befalende Eder Gud. Skrevet paa Vort Slo Christiansborg udi Vor Kongelig Residents Stad Kiøbenhavn den 13de Septbr. 1793.