JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Coblens, den 31te August. Det blankensteinske Corps er nu virkelig rykt frem til Hetzerath med Trier; man venter med Længsel Efterretning om, enten Angrebet mod Trier Fal i Forening med de øvrige Corpser begynde i Dag eller Morgen. Endnu stedse gaae mange Forstærknings=Tropper herigiennem til det Coburgske, og andre, som staae i Engelændernes Sold, til den engelske Armee.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Herve, den 31te August. Der siges, at Generalmajor von Mack er den 26de ankommen til Mastricht med en Forstærkning af 3000 Mand, Engelænderne have forenet sig med et Corps Østerrigere af 15000 Mand, og ere allerede rykte frem indtil Egnen af Haselt. Fæstningen Quesnoy har holdt sig i 34 Dage. Officerer og Gemene have i 9 Dage ikke havt anden Underholdning, end Brød og Vand. - Fra Hovedqvarteret har man faaet at vide, at Brev Clairfat har begivet sig til Fouron, men at det endnu ikke var afgjort, om Hovedqvarteret skulde forblive der, eller forflyttes hid til Herve. GenerallissimuClai fair skal con mandere Armeens Contrum, ErkehertuCarl og General Beaulien den høire Fløi, og General de laTour den venstre.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
London, den 2den September. I Gaar blev Jndtagelsen af Calvi paa Øen Corfica bekiendtgjort for Publico, ved Kanonernes Afsy ing i Parken og paa Tower, og i Morges er en overordentlig Hoflidende udkommet med en vidtløftig Beskrivelse over bemeldte Fæstnings Overgivelse. Generallieutenant Stuart har paa eengelsk, og Divisions General Casabianca paa fransk Side underskrevet Capitulationen. Besætningen er marchiet ud med Militair=Honneur, og bragt til Toulon. Magasiner og Artilleringe have Engelænderne beholdt. Alle Jndbyggere som flygte fra Calvi og Corfica, kunne dersom de ville gaae med til Toulon. Antallet paa de dræbte Britter bestaaer i 2 Capitainer, 3 Subaltern Officerer og 25 Gemene; de Saarede af 4 Capitainer, 4 Subaltern-Officerer og 52 Gemene. J Havnen ved Calvi laae de franske Fregatter, la Melpomene paa 40, Mignonne paa 32, 2 Brigger hver paa 4 Kanoner og en Kanonbaad paa 3 Kononer. Disse Skibe ere faldne i vore Hænder. Et af de franske Krigskibe, som Lord Howe ved den sidste Søetrefning har medbragt, nemlig: Jmpetueuse paa 80 Kanoner, er i Portsmouth, hvor det med de øvrige laae ulykkeligviis bleven et Rov for Luerne. Da det kom i Brand, bleve strax Anstaltet gjorte til, at det blev paa Stedet, paa det at ikke andre Krigskibe skulde, naar Ankertougene vare forbrændte, ved dets Om driven i Søen blive antændte. Der vare nogle stremmedom Bord, og man havde Mistanke om, at det med Flid kunde være sat i Brand, for at udbrede Jlden paa de Kongelige Verfter, og da der ikke langt fra var et Kondtmagasin, saa havde det kunnet anrette skrækkelige Ødeleggelser. Dersom Forsynet ikke havde hindret det. Men ved den strengeste Undersøgelse finder man ingen Skyld hos de Folk, som vare om Bord, og de ere derfor igien satte i Frihed. Det kom i Brand derved, at en af disse Folk vilde med en Jernskovl bringe det fordærvede Krudt ud af Magasinet, men stødte med denne Skovl mod en Jern Nagle, som gav en Gnist. Endskiønt dette Skib ikke var det største af dem, som Lord Howe havde taget, saa blev det dog anseet for det smukkeste og af 30000 Postrl. Værdie. - Lord Cornwallis skal, som man siger, modtage en Commando paa det faste Land. En Eskadre af vore Krigskibe har fuldkommen blokkert Havnen ved Østende. - Admiral Hød og andre Officeree, som ved den lange Søetieneste i Middelhaver ere ganske udmattede, Fulle, efterat have lykkelig fuldende deres Forretninger, vende tilbagetil Engeland, og Sir Hyde Parkerigien afgaae derhen. Paa den i Dinerne ankomne ostindiske Kiøbmandstaade ere henved 1500 Matroser blevne pressede for Lord Howes Flaade.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
De sidste fra Quebeck ankomne Efterretninger melde latet om en Trefning mellem Colonel Dimtor og Amerikanerne, og alt er roeligt i denne Egn. De amerikanske Blade høre op at indeholde saa megen Bitterhed mod Engeland, som de ellers plevede, da Misforstaaelserne mellem Brittannien og An rica skulle i Mindelighed være bielagte. – J Gaarere 2 Poster fra Corunna ankomne med Paketbaaden, Tateren, efter 5 Dages Reise, og have medbragt Efterretninger, som bekræfte St. Sebastians Jndtagelse, hvor ogsaa nogle engelske Skibe ere faldne i Franskmændenes Hænder. Jndbyggerne i St. Sebastian mødte Franskmandene i Proces sion, og den franske Constitution er høytidelig bleven antaget sammesteds. De Geistlige, Adelige og fornemste Kiøbmand vare undkomne af Staden. Franskmandene have sendt 10000 Mand med en stor Deel Artillerie til Veyen fra Bilbao. Vor Prinds Ernst har faaet Skade paa det ene Øye ved en Contusion af en Kugle, saa at han ikke kan see med samme. Man forsikrer at 9 franske Linieskibe med Tropper ere seilede til Vestindien. Lord Howe er med sin Flaade gaaet i Søen. E. Sk. Hoftidenden for i Dag indeholder ogsaa Depecher, fra Admiral Hood med den Efterretning, at Calvi har overgivet sig. De 2 erobrede Franske Fregatter, Melpomene, paa 40 og Mignonne paa 32 Kanoner, ere de smukkeste, som nogentid ere blevne bygte i Frankrig. Bemeldte Hoftidende indeholder ogsaa Capitain Warrens Efterretning, at den franske Fregatte, la Felicite paa 40 Kanoner, er at nogle Kongel. Skibe ved Penmark Recke jaget paa Grund, har mistet Masterne og kan ansees som fuldkommen tabt.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Ligeledes har bemeldte Capitain Warern med det Kongel. Skib Arethusa jaget 2 franske Corvetter paa Grund og herpaa stukket dem i Brand. De hedde Alerte og LEspion. Paa den første ere 20 til 30, men paa den anden endnu flere Franskmænd blevne dræbte og saarede; 52 ere fangne, de øvrige har man maattet lade blig paa Torvetterne. Dette skeedte 9 Søemile fra Brest. Capitain Warren har ogsaa igien erobret Skibet te Qncen, bestemt fra London til Jamaica, og the Mary, en Beigantine, fra Nre Orleant til London. Ovenmeldte franske Corvetter, Alerte og Espison, førte hver 18 Kanoner og vare tilforn i vor Tieneste. Endnu indeholder denne Hoftidende Efterretning fra Lord Mulgrave i Vliessingen, at Garnisonen i Sluis i Flanderne, har den 26de overgivet sig til Franskmandene.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Maynz, den 2den September. Efter en af Hertug Albert af Sachsen Teschen meddeelt Angivelse, staae under sammes Overcommando 9190 Mand Cavallerie, og 55179 Mand Jnfanterie, som høre til Rigsarmeen, og desuden endnu 5383 Mand Tavallerie og og 24783 Mand Jnfanterie. Deriblandt er regnet General Blankensteine Corps og det preussiske Hielpecorps undre Arveprindsen af Hohenlohe, men ikke endnu den tildeels fuldkommen paa regniair Fod satte swabiske Landmilice.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Den preussiske Armee bestaaer tilsammen efter Stam og Ranglisten af 16 Jnfanteriregimenter, 10 Batailloner let Jnfanterie, 85 Eskadroner Cavallerie, den første Bataillon Garde, 1 Bataill 4 Fodjægere, og omtrent 1600 Mand Artillerie. Den hele combinerte Magt bestaaer altsaa her nesten af 150000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Basel, den 4de September. Pariser Efterretningerne af 30te August melde, at Bar rere, Collot derboie. Vadier, Billand de Varennes, Vonland, Amar og David, ere paa benævnte Dag blevne gulctinerte. Man troer, at disse meget krigerskindede Personers Henrettelse vil med contribuere til Freden. Barreres Forbrydelse har i Følge Anklagelsen, bestaaet deri, at han har foranlediget den italienske Armees Rettrade derved, at han har lagt Hindringer i Veyen for Transporten af de til samme bestemte Levnetsmidler, hvori Generalen ved bemeldte Armee skal have været enig med ham.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Amsterdam, den 6te September. Den franske Armees Stykke i Nederlandene angiver man her for følgende: 15000 Mand ved Breda, 15000 ved Herzøgenbusch, 30000 under General Pichegru til Siden af Vimmegen, og 70000 Mand under General Jourdan ved Siden af Mastricht. De Franske vente endnu en Forstærkning af 50000 Mand, da Conde nu ogsaa skal have capituleret.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Man har her den sikre Efterretning, at et Corps af 15000 Østerriger har forenet sig med den engelske Armee, under Hertugen af York. General Clairfat har besalet de Tropper, som ere bestemte mod Trier, at gaae løs paa Staden saa snart mueligt. Dette Foretagendes Udfald vil bestemme Armeens Opbrud ved Maas, hvilken, saavidt man kan slutte af Tilberedelserne, skal snart gaae for sig og er tildeels allererede skeet. I dette Øyeblik forsikkrer man, at den store Arnevirkelig er gaaet over Maas og for en Deel marchert til det Luxemburgske.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Haag, 2 6te September. Den hollandske Armees Hovedqvarteer, hvor ogsaa nogle Engelændere og Hanoveranere befinde sig, er endnu i Raamsdonk, og holder Linierne mellem Breda og Settrupdenberg, besatte. Den franske Armee i den syelige Deel Bredal Distrikt, fra Eften til Dørften, bestaaer omtrent af 30000 Mand. Det bekræftes, at 15000 Østerrigere have forenet sig med Engelanderne. De sidste ere allerede rykte frem, have drevet de franske Forposter tilbøge indtil bag Hoffelt, og deres Patrouiller gaae allerede indtil Helittere er Zonhave. Østerrigerne have nærmet sig Hasselt, og besat Bilsen, Münsterbilsen &c. Et Detachement Craater og Serviere har taget Post ved Emal. Ebenne og de omkringliggende Høye.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Leiren ved Sittard har den første d. M. skullet brække op, og man siger, at Leiepladsen skal besattes med 12000 Mand Preussere. Det heder, at Preussen nu vil udbrede sin hele Magt. Ligeledes siger man, at endnu 60000 Mand Østerrigere og 20000 Mand haverske Tropper skalle marchere til Nederlandene. J Coblens indrettes Magasiner for 60000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Kiøbenhavn, den 15de September. I Gaar gik den combinerte danske og svenske Flaade, hvorpaa Hs. K. H. Kronp indsens besandt sig, til Sundet.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Den i Naade fra Kriger og Landcommissair=Chargen i det søndre jydske District entledigede Generalrigscommissair de skalsen er under 22de August allernaadigst forundt Rang med Generalmajorer.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Da der, efterat Posternes Befordring til Frankerig igiennem den sædvanlige Vey er bleven standset, nu er truffet den Indretning med den schweitzerste Post, at de til Frankrig bestemte Breve blive ved det Keiserlige Rige Ober=Postamt i Hamborg besørgede, naar de imod 13 Ls. frankeres til Basel, over hvilket Sted de til hele Frankrige kunne blive forsendte; ligesom og Breve fra Frankrig igiennem bemeldte Sted igien blive til Hamborg befordrede, saa bekiendtgiøres saadant herved til de Corresponderendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
General Postamtet, den 15de September 1794.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Copulerede. Frederichsberg Præstegaard den 13de September: Jens Østrup, Leber hos Hr. K. H. Kronprindsen, og Jomfrue Oline Dagnes.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Vacance: Det residerende Capellanie til Beitsstaden i Tronhiems Stift, 93 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Barom. Therm. Finden. 8 Septbr. 28 3 5 13 1/2 Varme. D. N. O. 23 2. 1. 112 1/2 - - N. V. N. V. 14 - - 28 1. C. 11 - - H. Species Coursen den 15de September. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/4 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Vexel=Cours bent 2te September. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 23 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Oco. 2 N. Dato, 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan. Dato 11 1 J pr. Cent. 14 Dages Vigt 11. hamburg- 2 Sam Tito 126 1/2 14 Dages Sigt 121 1 Avanrigsk T.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Et det behagede det alvise Forsyn den 13de September, at - kalde til sit rette Hiem vores eneste Søn Peder Ramshart, i sit Aldere 15de Aar, bekiendtgiøret paa det sørgeligste for fraværende Slegt og Venner. Forvisset om deres Deeltagelse i dette for os saa smertefulde Tab, frabede vios al Condolence. Peder Ramshart og F. C. Ramshart, Comm. Capit. i Søe=Etaten. fød Schmit.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Fra den 8de til 13de Septbr. 1794 have Asseurance=Premierne for al vare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammet Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Castue. Ladning Taa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til St. Croix = = 5 1/2 5 1/2 - dito to Bilbao, Lissabon = = 6 - dito til Bergen. Klikkefiord = = 1 1/4 - dito til Tronhiem = = =- dito til Østet paa Norge, Aalborg = 1 1/4 - dito ti Mayern og St. Croix .- St. Croix til Kiøbenhavn = = 5 1/2 7 1/2 - Londen til dito = = = = 2 1/2 - Bordeaux til dito = = = =- Amsterdam til dito = = =- Christiansland til dito = = =- Triest til dito = = =¬
Berlingske Tidende, 1794-09-15
- Altona Hamborg til Cadix =- Brimen til St. Lucar og Cadix og Mallaga - Pillen til Mallaga- Bilder til St. Udet og Kiøbenhavn 6 - Bergen til Bilbao .- J ica til Bergen og Stavanter = 6 - Øster paa Norge til Edam, Løndon - dito til dito & Retour - dito til Dunde & Retour .- Fahør til Øster Risøer & Rettur 3. - Amsterdam til Laurvigen =- Kiøbenhavn til St. Petersborg - St. Thomaae til Amsterdam Altona 5 1/2, 7 1/2 5 1/2. 7. at i Sielland beliggende complet Jordegade med sine tillagde Herligheder og de ved gjorte Forbedringer havende fordeelagtige Jndretninger, hvori 3 Fierdedele af Kiøbesummen kan live staaende, er at faae til Kiøbs og strax at tiltrædes. Samme anvises af Johnsen ved gamme Strand Nr. 259.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
J Følge efterstaaende Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter forvalter Christen Smelstrup, hans for Os elskelig Kammerherre og Amt, mand Gerhardt Peter Anthon Brøse de la almette, som Eier af Nattenborg og Lilelunds Godser, paa Vort Land Møen, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Actier, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, maae 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde an de Arvinger saavel Mønedige som Umontige, de sidste med deres Værger, som have Arve=Prætensioner, i Anledning af de paa bemelte Marien, borg og Alelunds Godser, med underliggende Strølge : holdte og sluttede Skifter indtil Udgangen at Aaret 1785, saa og med samme Tids Varsel ungøen mærkul bety nu silen indkalde alle dem, som formeene sig at have no meget at fordre, i Anledning af fornævnte holdte og sluttede Skifter, inden forskrevne Tids Forløb paa Marienborg, Skriverstue, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav ; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Over Ret, hvorunder samme hen at hører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores 2 Kongel. Residents Stad Kiøbenhavn, den 4de Julii 1774. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schew. Colbiørnsen. Allerunderdanigst læst for Møens Herreds Ret, Mandagen den 28de Julii 1794. Dorph. Jergensen. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellands Landsting Onsdagen den 6te August 1794. Bartholin. Gallichiøtt. Nissen.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Protocolleret Risten. bliver alle de, saavel Arvinger som andre, de Umendige med Værger, der maatte formene sig at have noget at fordre i Anledning at de paa Marienborg og Liselund Godser, med underliggende Strøegods paa Møen, holdte og sluttede Skifter, indtil Udgangen af Aaret 1785, herved med Aar og Dags Varsel, saa hans præclusi serpetui silentii indkaldede, at melde sig paa Marienborg Skriverstue og der for mig undertignede inden forskrevne Tids Forløb, behørig at legitimere deres Fordringer, saavel i Hensigt til Arbe som i andre Maader, da deres RetPrescriction anden Fald bliver Følgen. Marienborg, den 5te Stoldt. 1774. C. Smustrup. I Kraft af den mig allernaadigst meddeelte Kongelige Bevilling af Dato 27de April d. A., som ved behørige Retter er læst og protocolleret, bliver herved, foruden den af mig som Skifte=Forvalter efter afg. Huusholderske paa Hovedgaarden Flenstofte her i siden Jomfrue Elisabeth Sørens Datter Cron forhen skeette Jndkaldelse, bemelte Einabeth Sørens Datter Crones Arvinger, som og alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre efter hende, herved indkaldet med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclun & perpetui silenen at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig; hvorhos bekiendtgiøres, at Skiftet bliver foretaget paa Logismole den 6te October og 1ste December indeværende Aar. Logismole, den 24de Jul A. Fredens Trampe. Ster Kongel Bevilling af 100 Rbdlr. 1798, ansternes med Aar og Dags Varsel, alle de som maatte formene sig at hade nogen Ret til en endnu Fyenboe Landstings Protterskaabenstaaende Pante Obligation, udgiven af Hans Sørensen, forpagtet paa Wedelsborg og Søndergaarde, den 2 en Januari 1723 til Apoth over heder von Westen i Odense for 190 Rdlr. med Pant i min iboende Skibener Gaard i Hønderup, til at møde inden mit Værneting Bang og Vents Herreders TingsRet Fredagen den 6te Novbr. 1791, at hør Mortifications Dem paa bemelte Pante=Obligation til dens Udslettelse PreProtocollen. Datum Hond rug i Gieldsted Sogn, Venes Herredenen, den 28de August 1794. Niels Hansen.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
J Følge Kongel allernaadigst Bevilling af 8de August sidste leden, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 28de næstefter. ere Edmund Nugent Floed paa St. Croix i America, hans Treditorer, lab pæna præclusit perpetui silentin indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for bemelte C. N. Flods paa St. Croix, de at Hans Majenæts Riger og Lande, samt udenlands hende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læstre Kiøbenhavns Hof og Stade Ret, samt 3de Gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonger Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Ober og Under Retter paa de Kongel. Velimiske Salande, samt 3de Hange indført i St. Croixterkt Avis, de paa foranforte Eylandboende og sig opholdende Creditorer. Kiøbenhavn, den 2den September 179. Paa Hr. C. N. Flods Vegne, Haagen.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 5te hujus, som under Dags Dato er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, indkaldes herved sub pæra præclusi & perpetui silentig med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre Kiøbmand Christian Augustinus Ontens Fallitboe dermed afrerekomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commition, den 8de September 1792. a. Bærene.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Hans Kongel. Majestæt til Danmark og Norge a., bestalter Landraad jeg Christian August d. Rumshe, Arveherre til Rundhoff og Ostergaarde, giør hermed vitterligt, at ved Steenberghav under mit adelige Gods Oestergaarde, er Enken Christine Magdalena Lucassen, fød Hansdatter af Guldagger Sogn i Ribe Amt, ved Døden afgaaet uden Livs=Arvinger. Thi efte res og befales alle og enhver, som formene sig at have Fordringer paa bemeldte Afdødes ringe Efterladenskab, at hvad Grund de end maatte fremkomme, sub pænaa ra clusi & perpetui silen tii at fremlægge her hos mig deres Angivelser, og dersom de ikke henhører under min Jurisdiction, under Beskikkelse af Procuratores ad meta, de indenlandske inden 6, men de udenlandske unden 12 Uger fra dette Proclamatis Publication, samt producere de i Hænde havende Documenter i Original, efterlade verificerte Afskrifter deraf, og erpaa vente videre lovlige Foranstaltninger. Givet paa Rundhoff, den 9de Septemder 1794, C. A. Rumohr. Ich bin gewilligt meine fiin viertentheil Hof im Amte Hadersteden unter Thustrup Harre, 1 1/2 Meile von Koldingen, un eine Meile von Christiansfeld belegen, unter der Hand zu verkausen og dachter Hofbesteht in Folge der in diesem Jahre vollendeete nen n Sehung aus følgenden Landereien; als: An Ackerland. 66 Tonnen 3 11 Schl. An Holtzgrunde . . 11 - 3 1/2 - An Wieseland. 23 - 2. - sind gut cultivert, nach der neuen Sepung machen disse Lan Disse Landereien liegen grostentheils in einer Verbindung unddertien an hautirter Maaste ans: 29 Tønnen 1s Scheel, uberdehigehort annoch zu diesen Hof eine contrivnable Land bohle von 17 Tonnen 6. Schsl. an Groste und an Boutte; 2 Tonnen 12 Schl., es bestedt demach gedachter Hof aus 119 Tingen Schil an grosser Kønigs Maase, die Tonne zu 320 Qvadrat Rute gerichnet, und an Bonite zu 31 Tønnen, 214, Scha. Die bestimme jahrligen Ausgaden von diesen Hose betragen 50 Reichsthaler, es lønnen auf disse Lander ygegraft und gesuttert werden en allen 12 Milibtude, 16 Ochsen, und a Piere fehr gut; diesenigen for etha Lust und Betiener haben mogten gedachten Hof zu kausen, mollen innerhald at Wochen gekalligst in Orddis sich bey mit einsinden, da sie dann at Kall wir daruder einig werden sollte, die volle Besetzung mit erhalten konne. Oedis im Amte Hadersleben, den 13ten Angust 1794. Anna Margretha schl. Møller.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Afg. Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds StervboeGaard her i Horsens, bliver ved en eneste Auction i StervboeStedet bortsolgt Torsdagen den 6te November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet; denne Gaards Beliggenhed ved Aaen, har den behageligste Udsigt om Sommeren over Fiorde og de dertil grændsende Skove; dens Bygninger er 59 Fa Huus, asseureret i Brand=Cassen under No. 187. for 3950 Rdlr. pel indrettet saavel til Beboelse for et Herskab som til Handel; til Gaarden ligger anseelig Gaardsrum og Hauge, og da den Afdøde logerede reysende Herskaber og andre er Gaarden og dens Jndretninger ogsaa for Udenbyes almindelig bekiendt; den Bortsælgelse bekiendtgiøres herved for at Liebhaberne til den bestemte Auctions Tid kunde møde. Horsens, den 14de Augustii Carøe, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Endskiønt dikke formodes, at flere Creditorer skulle være Stervboen efter afg. Waldemar Christensen, Degn til Gjødvad og Balle Sogner i Hids Herred, Aarhuus Stift, end nogle faa i Herredet og Nærheden af Enken angivne, saa indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Stiftets offentlige Tidender alle andre Paagieldende at møde i Stervboen Giødvad Degn boelig, 12te Ugersdagen efter Dødsfaldet den 6 a October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, eller Medhold af Kongel. allernaadigst Placat under 26de October 1792 og Boets forefundne Tilstand, i seeneste at møde 12te Ugersdagen fra denne Publications Dato den 26de November næst, at beviisliggiøre deres Fordringer for Skifte=Retten, da enhver efter Loven og Boets Tilstand skal nyde hvad de bor Seiling Præstegaard, den 3die September 1794. Peder Kogh, Provst i Hids Herred.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
Den 6te September er her fra Guarnisonen undvigt Corporal Mads Pedersen af det Jydske Dragon Regiments 4de Escadron, 27 Aar gammel, 66 og en halv Tomme høy, blaant at Haar og blaae af Øyne, sterk af Skuldre og Been; ved Undvigelien var hansklædt en rød Mondering med gule Rabatter, er Pallie Monderings Vest, en Hat med nedbængende Cordongsgul Skindbuxer, smaae korte Støvle uden Slag og Pallaster spændt over Vesten; han seer godt ud og taler godt for sig, dog kun lidet Tydsk. Da han efter al Formodning ved sin Desertion tillige har verttaget en Hest her paa Marken, saa ombedes alle og enhver at anholde og arrestere ham, da, naar hans Arrest mig ber til Randers liver tilkiendegivet, imod de sædvanlige Opbriger Penge, samt alle muelige Omkostningers Erlæggelse strax skal blive afhentet. Randers, den 9de Septbr. 1794. Bonnichsen, Ritmester og Escadrons=Cheff.
Berlingske Tidende, 1794-09-15
At Skifte Commissionen efter afg. Amtsforvalter Thyge, sen bliver foretaget Fredagen den 10de October førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag hos Madame Saabye i Aarhuus, med Forlæt at optages til Slutning og paafølgende endelig Afgiøres se og Udbetaling i næstkommende Aars Wiborg Snapstings Termin, det bekiendtgiøres hermed af Skiftecommissarierne. Grenaae og Aarhuus, den 8de September 1794. Bebr. Risom.