JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 13de Januar. Hs. K. H. Kronprindsen ankom igaar Efterm. Kl. 3 hertil Staden og steg(Berl. T.) af i Hs. M. Kongens Palais. Efterhaanden ankomme Svarskrivelser fra de fremmede Hoffer, og vor Konge faaer der styrkende Beviser paa de regjerende Fyrsters venskabelige Sindelag imod ham. Fra Kong Ludvig Philip er i Løverdags Grev de Cazes an(B. T. Søndagsbl.) kommen hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Under H. K. H. Kronprindsens Fraværelse skal Generalmajor v. Flindt overtage Generalcommanden over Nørrejylland og Fyen og Capt. v. Schøller skal begive sig til Horsens for saalænge at forrette Adjutants-Tjeneste hos Generalmajor v. Flindt. - Capt. v. Irminger af Dronningens Livreg, tilfods commanderes til at forrette AdjutantsTjeneste hos Kongen. (Kgl. Parolbefall. af 15de Jan.)- Conferentsraad J. P. Hopp, hidtilv. Overprocureur, og første Deputeret i det slesv. holst. lauenb. Cancellie samt kgl. Commissarius ved de sidste Stænderforsamlinger, er allern, udnævnt til Præses for Overappellationsretten for Hertugdømmerne. (Kbhvnsp.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Det bedder, at der nogle Dage efter den høisalige Konges Besættelse, skal være stor Cour ved Hoffet, og at Theatret i Begyndelsen af næste Maaned vil blive aabnet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Hs. Ex. Overceeremonimester Holstein har formedelst Alderdom søgt sin Afsked fra Theaterchefsposten; men endnu vides det ikke, hvem der skal være hans Eftermand. (Berl. Td. Søndagsbl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
- Paa den fra endeel Borgere og Jndvaanere i Slesvig indgivne Adresse, hvori det anholdtes om Stænderforsamlinger med besluttende Magt, Skattebevillingsret, Pressefrihed osv., har Hs. Majestæt igjennem Staden Slesvigs Magistrat ladet communicere følgende Svar: Fra Over- og Landsretsadvocat Gülich og endeel flere Jndvaanere i Staden Slesvig er tilstillet os en allerunderdanigst Adresse, hvori de anmassede sig, i Folkets Navn at udtale Forventninger og foredrage Bønner, der for tydeligt vise mig, at de ikke have opfattet Betydningen af Vort aabne Brev af 3die Decbr. f. A. Vi kunne ikke finde os bevægede til, at tage videre Hensyn til deslige utidige Andragender, endskjøndt Vi ikke ville miskjende den i Adressen tillige udtalte Troskab og Hengivenhed for Vor Person. Magistraten har at bekjendtgjøre dette for Over- og Landretsadvocat Gülich for sig samt for de øvrige Medunderskrevne af nævnte Adresse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Befordinger og Afgang. Den 2den Jan. er ordinKatechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Ærøeskjøbing, J. F. C. Møller, beskikket til Sognepræst for Branderup, Mhed. i Ribe Stift; forhenv. perf. Capellan for Dalby og Stubberup Mheder, i Fyen, P. Heinsen, til Sognepræst for Rødding, Løvel og Pederstrup Mheder i Vib. Stift. (Coll.-Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. Jkast Sognekald i Ribe St. Gl. Angivelse 140 Rbd. Embedes har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Jkast Sogns 271 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/5 Alb. Hartkorn : 83 Tdr. 6 1/2 Skpr. Rug, 60 Tdr. Byg og 29 Tdr. 2 1/2 Skpr. Havre; 2) Qvægtiende 6 Rbd.; 3) Smaaredsel: 1 Pd. Ost af hver Tde. Hartkorn, 1 Pd. Smør og I Snees Æg af hver Gaard; 4) Offer og Accidentser 140 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 1/5 Alb. med en Udlæd af 16 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 2 Tdr. Staldfoder, 24 Tdr. Kartofler, 2 Tdr. Boghvede og 16 Tdr. Havre. Til Præstegaarden høre 3 Fæstehuse, som dog for Tiden ingen Afgift svare Enkepension bliver at udrede. Landseneerhest holdes. (C. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
I den fra de fynske Landmænd indgivne Adresse var udtalt følgende Ønsker og Forhaabninger: at Værnepligten maatte vorde almindelig og fælleds for alle Danmark vaabendygtige Mænd, at Hoveriet snarest muligt maa blive ophævet; at der, saavidt skee kan, maa aabnes Bondestanden, en, efter de forhaanden værende Omstændigheder, passende Adgang til Bestyrelsen af dens egne, teent communale Anliggendet; at Veiarbeidet in natura og de saakaldte Frireiser eller Ægter maae ophøre, Veiarbeidet blive bortliciteret og de Betalende blive berettigede til, ved frit Valg af deres Midte at udnævne Mænd, der skulde controlete saavel dem, der ved Licitationen paatage sig Arbeidet, som ogsaa Beskaffenheden og Brugen af de Materialier, der anvendes til Samme; at det med Hensyn til Fourageleverancen maa tages den Bestemmelse, at denne Leverance ikke for Fremtiden tilbydes de vedkommende Regimenter, men at den derimod stedse hvert Aar maa stilles til offentlig Licitation, og ingen Udskrivning finde Sted uden i overordentligt Tilfælde, hvorhos bemærkes: at det maatte synes mindre hensigtsmæssigt at de Mænd, der nærmest skulde paasee Fouragens Godhed, selv ere Leverandeurer; at den forhen bestaaende, men nu for Fren afskaffede Præmieuddeeling for gode indenlandske Hingste atter, med de fornødne Forbedringer, maa indføres, at gjennemgribende og omfattende Besparelser og Forbedringer i Landets Finantsvæsen snarest muligt iværksættes, og at Stændersalenes Dørre maae blive aabnede, for at man sikkert og hurtigt kan komme til Kundskab om, hvorledes de Deputerede røgte deres Kald. En Korforianer har nu i Kjøbenhavnsposten forklaret den korførske Adresses Tilblivelse, og derved, som det synes, hævet al Tvivl om dens Originalitet. Det allerførste Udkast blev forfattet i Korsør af en Candidat Bagger; men da dette Udkast ei fandt uddeelt bifald, opsatte Krænchel ogsaa eet, og af disse to Concepter blev der udtaget hvad der syntes meest passende, reenskrevet og ordnet af Katechet Hertel. Den saaledes tilblevne Adresse oplæstes siden for en Forsamling af Borgere paa Postgaarden, hvor den, skjøndt Borgemesteren derved fremstod som Opponent, blev underskreven, og senere ved Jacobæus bragt videre til Underskrift paa Landet. Saaledes blev Adressen til, hvorimed de Tvil, som baade af Kongen og senere af Andre ere yttrede, imod dens Originalitet, maae udledes fra den Omstændighed, at de Deputerede ved Ankomsten til Kjøbenhavn, som ubekjendte med horledes de havde at forholde sig ved Jndlere. ringen, henvendte sig, for herom at faae Oplysning til Fædrelandets Redacteur, Hr. Christensen, der gjorde dem opmærksom paa, at en Copie af Adressen forud var at tilstille Etatsrud Adler, samt tillod sig at lade Samme afskrive, hvilket Tilbud uheldigviis af de Deputerede blev modtaget. Denne, til Etatsraad Adler leverede, Afskrift har sandsynligviis, idet Haandskriften er bleven kjendt, foraarsaget de opstaaede og af Hs. Maj. tilkjendegivne Tvivl om, at Adressen havde havt en fremmed Impul.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Under-Jndsendt, læses i Horsens Avis. Den jydske Journalistik er bleven forøget med tvende nye Blade; det ene af disse Touristen" fra Randers, trædet frem med en imponerende Mine og Kraft, ret i god gammel Borgemesterstiil; men Manden selv, som er dets Udgiver og Redacteur, er dog ikke mere Borgemester; derfer kan han vel heller neppe imponere Randers Byfolk, end sige os andre Jyder.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Udgiveren af Veile Avis, Hr. S. Herz, indbyder i Forening med Brandinspecteur Dalgas til Oprettelsen af et Asyl i Veile. "Jngen store Capitaler - hedder det i Jndbydelsen - udfordres, heller ikke er det fornødent, at man strax skal lægge Haand paa Værket. Kan det skee først noget længere hen i Tiden, saa kom dog Hjælpen derfor ikke for filde for Alle."
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Aalborg, den 16de Januar. Den Dag, der medal sin forgfulde Høitidelighed end stærkere minder om Danmarks Tab ved Sjette Frederiks Hedengang, kaldte ogsaa denne Byes Jndvaanere til de oplyste og forgdecorerede Kirker, der snart indesluttede tætte Grupper af veemeds- og andagtsfulde Tilhørere, for hvilke, i Budolphi Kirke Høiærværdige Hr. Biskop Professor og Dr. theol. Ridder Fogtmann, i Frue Kirke H. H. Hr. Provst Hertel, og i Hospitalskirken Hr. Pastor Boesen, forkyndte Religionens trostefulde Ord og udviklede den elskte hedengangne Landsfaders fortjenstfulde Virken i den lange Række af Aar, han med Hæder havde beklædt Danmarks Throne. J alle Kirkerne bleve ovenstaaende af Hr. Pastor Boesen digtede skjønne Palmer afsjungne under douce Accompagnement fra Orgelet. J Budolphi Kirke læste Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Dr. theol. Hald Messebønnen fra Alteret. Det her garnisonerende Regiment saavelsom det borgerlige Jægercorps vare efter sædvanlig Kirkeparade opmarscherede i Kirkerne, for at deeltaae i Gudstjenesten. - For sidste Gang lyder idag Sørgeklokken over Frederik den Sjette, men med dennes Slag ophører ikke Mindet om hans elskte Navn, der skal vare saalænge, som danske Hjerter slaae, og endnu seent lade Historien vidne om, hvorledes en Konges rene Villie og Stræden formaaer at skabe et Folks Troskab og Kjærlighed. - Ved Aalborg Kjøbstads Forligelsescommission ere i Aaret 1839 foretagne 164 Sager; deraf forligte og hævede 102, til Retten henviste 62, og der indstevnede 24. (Meddeelt.)- Fra 1ste Januar 1839 til Aarets Udgang, ere ved det herværende Færgested fra Vensyssel overførte følgende Kreaturer, som strax ere drevne sønderpaa : Stude 2809 Stkr., Køer 1754 Stkr., Faar 148 Stkr., Sviin 339 Stkr., Gjrs 112 Stkr. Fra søndre Side ere i samme Tidsrum tilført Vendelboerne: af Stude 63 Stkr., Køer 29 Stkr., Faar og Lam 1282 Stkr., Sviin 6 Stkr. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Handels- og Skibsefterretninger. Skibsfarten ved Kbhavn er endnu ikke standset, og flere Skibe ere i sidste Uge ankomne fra Udlandet, deriblandt Skibet Venus, fra Batavia. Dets Ladning bestaaer af 1164 Sække Riis, 129 S. Peber, 170 S. Caffe og nogle mindre Partier andre Varer. Ladningen er altsaa ikke stor og kan naturligviis ikke sammenlignes med de betydelige Ladninger, der før 1807 kom til Kbhavn fra Ostindien; men desuagtet er det glædeligt, at der dog findes entreprenante Kjøbmænd, som søge paann at knytte Handel paa Ostindien. Det hedder ogsaa, at man tænker paa en Expedition, der for Fleres Regning til Foraaret skal foretages til China. J Handelen i forrige Uge var der forresten Stilhed, dog vare Kornvarer meere søgte og flere Partier ere solgte til at modtages i Provindserne i Foraaret. For Havre bydes 4 Mk. 4 s. H. Bc. (B. T. Sobl.) pr. Td.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Aarhuus, den 15de Januar. Skonnerten Carl Gustav de Rosenørn, Capt. J. W. Wittusen her af Byen, som den 4de Decbr. afseilede fra Rotterdam til Hjemstedet, er, efter en farefuld Reise, den 22de Decbr. i god Behold ankommen til Ravnesund, 11 Mile Norden for Bergen, hvorhen Skibet af længe vedholdende orcanagtige Storme, var blevet fordrevet og hvorfra det fortsætter Reisen til Bestemmelsestedet. i Randers, den 15de Januer. Galeasen Enighedens heraf Byen, Capt. H. C. Grønberg, er, paa Reisen fra Horsens til England med Korn i det stærke Stormeir i forrige Maaned indkommen til Eggersund i Norge under Havari.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Hals, den 16de Januar. J Søen er ingen Jis at see, i Fjorden er Jsen i samme Tilstand som den 13de. Vinden sydvest, stiv Kuling, tyk Luft og To.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Bekjendtgjørelser. Sidstafvigte Fredag udaandede blidelig Præste=Enken, Madame Blich i Lerkenfelt Mølle, 8 Aar gammel. Den Forevigedes omme Moderkjærlighed og fromme Gud hengivne Vandel vil stedse bevares i taknemmelig Minde hos hendes Søn i norsk Militairtjeneste og herværende Børn Sønderholm og Lerkenfelts Mølle, den 13de Januar 1840. C. C. Blich. L. Blicher. S. A. Blicher, født Blich.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
En Huusjomfru, som i flere Aar har conditioner til og lært at koge i et herskabeligt Kjøkken og er villig til at tage Deel i alle huuslige Sysler, ønsker sig en Plads i samme Fag til første Mai. Adressecontoiret giver Anviisning. Touristen. Paa dette af Hr. Justitsraad Reckelmann i Randers udgivende Ugeblad, kan abonneres heeOftergaard, Postfuldmægtig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
En Leilighed paa 3 Værelser med Kjøkken og øvrigt fornødent Locale, er til næste Flyttetid at faae tilleie paa en af Byens reelleste Gader. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
To Værelser i Marenturisgade med egen Indgang, ere at faae til Leie hos Sophie fl. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
3 a 4 gibsede Drerværelser med alle øvrige, beqvemmeligheder, ere at faae tilleie strax eller til Flyttetiden paa Hjørnet af Algaden og Hielmerstald Nr. 491. M. Nyeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Paa Allgaden, Gravensgade og Nørregade kan faaes Familie=Beboelser tilleie af Chr. Karleby. Beboelse m.v. for gifte Underofficerer anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
En meubleret Sal med Sovekammer er at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Snedkermester Tvenstrups Sted Nr. 511 i Møllegaden er tilkjøbs underhaanden. Liebhavere ville behage at søge Accord med Cancelliraad Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Formedelst Forandring af Bopæl agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted i Skomagergaden Nr. 393. Til Stedet hører en smuk Have. Aalborg, den 14de Januar 1840. Niels Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Gode Sengefyld ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser Kjøberen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Veir-Jagttagelser. Den 15de Jan.: Therom. 1 10, 8 - Barom. 28 237. Vinden: S., Blæst, Luften taaget. Den 16de Jan.: Therom. 1 10. - Barom. 27, 107. Vinden; SSB., Blæst, med tyk fugtig Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Dagspostens Nyheder. Englændernes Forjagelse fra China har naturligviis i London vakt den nørste Forbittrelse og, Regjeringen skal ogsaa have besluttet sig til at tage de kraftigste og virksomste Forholdsregler. I den ministerielle Globe hedder det blandt Andet berom: "Al Handel med China paa brittiske Skibe er nu afbrudt og vil heller ikke igjen blive knyttet for England har erholdt fuldstændig Satisfaction for de lidte Krænkelser. En den brittiske Regiering værdig Demonstration er af presserende Nødvendighed, for at hævde Regjeringens egen Værdighed og de brittiske Undersaatters Rettigheder, efterat disse ere blevne krænkede af et Folk, der, beruset af latterlig Indbildning om egen foregiven Kraft, viser den jammerligste Svaghed i alle de Hjælpemidler, der danne Nationernes Styrke. J Portsmouth paadrives Rustningerne for de til Ostindien bestemte Skibe paa det Jvrigste. Jblandt Andet skulde ogsaa afsendes 2 68-Pundinger til Admiral Maitlands Flagskib Wellesley for at bruges til at kaste Bomber. Dronningen af Englands Staldmester, Oberstlieutenant Grey, en Søn af den tidligere Premierminister, GevGrey, skal afgaae til Continentet for at ledsage Prinds Albert til England. Desforuden skulle tvende andre Notabler, Marquisen af Conyngham og Greven af Grosvenor, være bestemte til at overbringe Prindsen Hofebaandsordenen. Baandfabricanterne i Coventry have indgivet en Petition til Dronningen, hvori Hs. M. bedes at foranstalte, at der ved hendes Formæling og ved Festlighederne i den Anledning i hele Landet, bæres Silkebaand af een bestemt Farve, nemlig af Lilie, eller saakaldet reent engelsk Hvidt, da denne Farve er eiendommelig for den engelske Fabrication. Dronningen har ogsaa indviget heri og har ved Indentigsministeren ladet Petitionairerne opfordre til, at indsende deres Mønstre af de af dem anbefalede Baand. Ved Assiseretten i Monmouth er Hovedmanden for Charlist Oprøret i Wales, Frost, ved de Edsvornes Kiendelse erklæret for skyldig, men samtidigt af Jurien anbefalet til Dronningens Naade. De af Regjeringen trufne Forholdsregler have iøvrigt baaret deres Frugter, idet det saakaldte National-Convent, har fattet den Beslutning at opløse sig, fordi dets Planer, paa Grund af dets Forfølgeres Energie og dets Befordreres Apathie ikke kunde blive opnaaede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Om det tyrkisk-ægyptiske Stridsanliggende, som Augsb. Allg. Zeit. allerede vilde vide udnævne, berettet samme Blad nu, at Afslutningen af den omhandlede Convention endnu ikke er kommen istand, da 7 Mk. 8 s. qvartalter. man ønsker at indlemme Frankrig med deri; hvilket som bekjendt, tidligere ikke kunde opnaaes.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Den hollandske Finantsminister, Berlardts var Blokland, har efter Ansøgning erholdt en ærefuld Afsked og er bleven udnævnt til Statsminister og Medlem af Statsraadet med Rang og Sæde i dette Collegium. Finantsministeriet er provisorisk overtaget af Statsministeren, A. van Geunep.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 14de Januar. I det foreskrevne Sørge=Ceremoniel vil nu foregaae den Forandring, at Hs. Kgl. H. Kronprinds Frederik personlig vil følge med i Processionen; ligeledes er det bestemt, at, saafremt Veirligen tillader det, vil, efterat Ligkisten er overgiven til Bønderne, ved Roeskilde=Hvile, Baldachinen blive baaren over Samme indtil Domkirken. Skulde Veirliget fordre det, vil Kisten, under Transporten blive bedækket med et dertil forfærdige, Overtræk af Cautschuk. Kbhvnspst.)- Det behagede Deres Majestæter tilligemed Hans Kongelige Høihed Kronprindsen i Søndags Aftes Kl. 7. at besøge Castrum doloris. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Jgaar, Mandagen den 13de, Formiddag Kl. 10 var Cour hos H. K. H. Kronprindsen for Deres Majestæters og Hs. M. Enkedronningens Hofcavalierer samt General(Berl. T.) stabens Officerer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Den for sin Duelighed som Politiembedsmand bekjendte Copiist Leerbeck er udnævnt til Politi=Adjutant. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
De Medlemmer af det kongelige Theaterpersonale og Orchester, som skulle udføre Sørgemusikken i Roeskilde Domkirke, forsamlede sig i Mandags Middags Klokken 2 i Hoftheatret, og kjørte derfra i 22 lukkede Vogne til Roeskilde. (Dagen.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
- J Anledning af Bøndernes Tilbud om at bære Kongens Liig, hedder det i Allg. Zeit." fra Kjøbenhavn; "Spørger man En af dem, om de vel have beregnet Veiens Længde (4 Miil), det haarde Veir og Kistens Tyngde, saa svare de: "Vor gode Kong Frederik har taget en langt større Byrde fra vore Skuldre: Livegenskabets Aag og Godseiernes Tryk, derfor ville vi nok bære ham. Vi ere over 30000 haandfaste Mænd, og ville ikke skye at gaae, om det saa var 10 Mile, for at vise vor kjære Landsfader den sidste Kjærlighed. - Naar Fædrelandet i et af fine sidste Nummere beklager, at der ved Ceremoniellet til den afdøde Konges Jordefærd udelukkende er taget Hensyn til Rang og Hoscharger, og at Liigtoget efter en saa folkelig Konge som Frederik den Sjette ikke er folkeligt, saa kan det er nægtes, at der ligger noget Sandt i disse Attringer. Som imidlertid det Ceremonielles Krav fra umindelige Tider ikke ret vel kan tilsidesættes, og det Formelle, skjøndt det maa overholdes, er altid udtrykker det Væsentlige, saaledes formene vi, hvad ogsaa hiint agtede Blad tildeels antyder, at Bondernes saa vakkre og hjertetiltalende Tilbud, paa deres Skuldte at bringe deres Konge og Velgiører til sit sidste Hvilested, saavelsom den folkekjærlige Antagelse af dette Tilbud, lader os glemme enhver Erindring imod det antike Ceremonielle, og fæster vort Blik og vore Tanker udelukkende til dette i sit Slags sande Triumphtog, der ikke er erhvervet ved Blod og fremkaldt af Smiger, men udspringer af uskrømtet Taknemmelighed, og skyldes den Seir, som er tilvunden over en hæderlig Stands undertrykkende Jnstitutioner, samt den indtraadte Forbedring i Bondestandens timelige Vilkaar, som deraf vare en følge. (Hels. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
J Rasks Morskabslæsning for den danske Almue læses i Nr. 1 for d. A. nogle Smaatræk af Frederik den Sjettes Liv, hvoraf man tillader sig at anføre følgende: For nogle Aar siden kom en Mand til Kongen i et Anliggende, som meget behagede ham. Adskillige Papirer, Sagen vedkommende, bleve overrakte, og Kongen gjennembladede dem hurtigt, hvorpaa han sagde temmelig kort: her mangler et Papiir. Manden havde i egne Tanker beflittet sig paa al mulig Fuldstændighed, hvorfor han forlegen lang, stille. Kongen sagde i en tilsyneladende veed Tone: det og det Papir mangler og gav strax Tegn til at gaae. Et Par Dage efter kom Manden med det forlangte Papir, som Kongen modtog meget naadig og tilføiede med den ham egne inderlige Godmodighed. De er ikke vant til saadanne Forhandlinger, De skal ikke troe, jeg er saa slem. - Det fortælles om Frederik Vi, at da han engang spillede Billard, men han var Kronprinds, kom han til at støde en Bal op i et stort Speil, saa det gik itu. Hans Hofmester blev herover forfærdet, og udraabte: "Men hvordan gik det dog til Prindsen svarede Intet, men stødte voldsomt en anden Bal op i et andet Speil: "saaledes gik det til - sagde han - iøvrigt skal De erindre Dem, at jeg er Deres Prinds.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Løverdagen den 11te d. M. døde efter nogle Maaneders Sygdom i sit 43de Aar Lector ved Sorøe Akademie, Mag. Christian Wilster, en Mand af herlige Aandsgaver, fleersidigt Talent og rige Kundskaber, bekjendt som Digter, og især ved sin fortrinlige Oversættelse af Homer. Hans sidste Arbeide er en Oversættelse af Euripides's Tragodier, hvoraf første Bind, der indeholder 6 Tragoedier, med det Første vil forlade Pressen. Han har virket ved Sorøe, Akademie lige fra dettes Gjenfødelse, først som Adjunct og siden 1828 som akademisk Lærer i den græske og engelske Literatur.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
J Obligationssagen er i denne Tid indgivet en Petition til Hs. M. Kongen af Størstedelen af Kjøbenhavns Vexelmæglere og Vexelerer, hvori Petitionairerne til Betryggelse for Eierne af kongelige Obligationer andrage paa, at Noteringen i Statsgjælden maatte gives en sand Betydning, idet Staten virkelig garanterede Besiddelsen af de noterede Obligationer, men derfor ogsaa bandt Noteringen til saadanne Former, hvorved al uredelig Omgang blev forhindret. For at gjøre en Ende paa Usikkerheden, foreslaaes, med et saa kort Varsel som muligt, saavel at indkalde til Ombytning alle Obligationer som nogensinde have været noteret som transporterede fra den første til en senere Besidder, som ogsaa alle dem, der formene sig at have noget Retskrav paa en dem frakommen Obligation, efter Udløbet af hvilket Varsel al Vindicationsret da skulde være præskriberet. Det danske Postvæsen er opretet 1624, men først teguleret 1653 under Postdirecteur Klingenberg, der, erholdt alle Jndkomsterne; men solgte sin Rettighed 1685, til Gyldenløve (Grev Danneskjolds Stamfader) for 12,000 Rdlr. Species. Kongen stadfæstede dette Salg, og gav Gyldenløve Privilegium paa, at GeneralpostdirecteurEmbedet skulde bestandig gaae i Arv i hans Familie; men hans Enke overdrog Privilegiet til Frederik den Fjerde imod en aarlig Livrent af 4000 Rd., hvilken ogsaa 1723, blev tilstaaet hendes myndige Sønner og deres Descendenter, men ophævedes 1782, da Familien fik Grevskabet Løvenholm. Jndkomsterne af Postvæsenet ere, ved Fundats af 19de Juli 1712, tillagte det ostindiske Missionsvæsen og anviist gamle Statstjenere, med fattige Enker og umyndige Faderløse til Understøttelse; men efter Rescr. af 1785 er der anviist 2125 Rdlr. til den ostindiske Mission, 2000 Rdlr. til Vaisenhuset, og Resten, omtrent 70 a 80,000 Rd., til Postpensions=Kassen. 1806 beløb Brevportoen sig til 95661 Rd. Cour.; men siden er dens Størrelse ubekjendt. (Comm-Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Officianterne paa Toldboden - hedder det i Nr. 27, af Fædrelandet, - have iaar remitteret de fra flere Grosserere dem tilsendte Nytaarspræsenter. Vi ønske dem til Lykke til en Beslutning, som vil gjøre deres Stilling langt hæderligere og uafhængigere. - Denne Annonce har foranlediget en Opfordring igjennem Kbhvnsp. og Holst. til Fædrelandets ansvarlige Redacteur om, at navngive de vedkommende Toldofficianter, da der skal gives flere, der aldrig have modtaget nogen Douceur.