JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Hvad nu Brevskriveren i Skilderiet angaaer, da har jeg kun saare Lidet at sige. Han er enig med mig om, at skal hin Sag føres, maa det være for Publikums Domstol, og jeg seer ikke rettere end at Guds Ord i hans Mund ene betyder den menneskelige Fornufts Udsagn. Da Fornuften, som Alt, er af guddommeligt Udspring, er det vist nok sandt, at Gud taler til os gennem den, men at det ei var det jeg mente, da jeg sagde at Herrens Ord var forsvundet af hans Huus, er jo klart af Prædikenen selv, og jeg har desuden andensteds udførligere sagt min Mening herom *). Om der nu i Sandhed gives et saadant Guds Ord, som det jeg savner i vor Tids protestantiske Kirke, derom er det Tidsalderen strider med sig selv, og 7) J min Afhandling om Religion og Liturgi i theologisk Maanedsskrift Februar 1807, hvor ogsaa den, som har Lyst, kan se min Dom over Nutids Præster med alle de Undtagelser og nærmere Bestemmelser, som have hjemme i en Afhandling, men ei i en Tale. her kan ei være Sted til en saadan Undersøgelse. Jeg har sagt, at Man i Kirken hel ofte hører forfængelig Snak om alskens Smaating paa Jord, ei fordi jeg jo vel vidste, at naar Man vil sige: Jntet er stort, kan Man ogsaa sige: Jntet er smaat, men fordi jeg troer at Alt er egenlig for smaat til at omtales i Kirken, naar det ei sees i sit bestemte Forhold til det Høiere. Hvad det angaaer, at selv den mindste Anstødsten maa vises og vendes og dreies paa alle Kanter for at den Dydige ei skal snuble over den, som Læsset der væltes af Tuen, da veed jeg vel, det ei er ualmindeligt, at betragte den dydige Mand som et Læs Dyder, men det er ei min Synsmaade, og jeg mener, at naar Man vandrer med aabne Øine ved lys Dag, siger det ikke stort, om Man møder en ubekendt Steen. N. F. S. Grundtvig. Til Kristian Augusts Skjald. Nik. Fred. Sev. Grundtvig. Tør, ædle Sanger, den, der uvant staaer Paa Harpens Strenge, vente, at Dig tækkes Et simpelt Qvad, naar det Dit Øre naaer, En ærlig Haand, naar ukjendt den Dig rækkes, Du tolked Norges Sorg ved Norges Kristians Grav, Og Din, skjøndt foromslynged Harpes Vælde Dens Ekko tusindfold fordobblet gav Fra Danmarks favre Strand til Norges stolte Fielde. Den Harm., som opsvolmed Normands Bryst, Den tause Sorrig, som snart truede, at skulde Opegge ham til vild og blodig Dyst, Snart vexlede med Raseriets Kulde, Forvandledes til Vemod ved Din Sang; Af Øiet, som ei Taaren saaes væde, En stille Graad fremtryllede dens Klang, Og Hjertet Vellyst søgte i at græde. Dig rækker Normand Haand, Dig yder Norge Løn, Det kaarer Dig som ægte Norges Søn, Og Norges stolte Gran erkjendtlig byder Dens eviggrønne Top at slynges om Den eviggrønne Laurbærkrone, som Din Tinding pryder. P. A. Castberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Jndenlandske Efterretninger. Under 15de d. M. er igjennem det SlesvigHolstenske Cancellie udfærdiget et Patent, angaaende Nordamerikanske Skibes Afviisning fra Havnene ved Husum og Tønningen, af følgende Jndhold: "For at afværge den Snighandel, som kunde finde Sted imellem den af Fienden besatte Øe Helgoland og de nærliggende Havne Husum og Tønning, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere, at fra den Tid denne allerhøieste befaling er bekjendtgjort i Husum og Tønning, maae det indtil videre ikke tillades noget Skib under Nordamerikansk Flag at indløbe og lesse i bemeldte Havne; hvorimod saadanne Skibe skulle afvises med ubrudt Last."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Hvor smerteligt end enhver Fædrenelandets Borger føler Krigens Lidelser, saa har den dog ogsaa frembragt det Gode, at National-Jndustrien er bleven vakt og med fordobblet Jver stræber efter at naae en Høide, som i Fremtiden vil gjøre os mange fremmede Frembringelser undværlig. Dette er iblandt andet Tilfældet med den simple Ting, Straahatte. For Krigen torde neppe en Dame lade sig see uden med en Straahat, som nylig var ankommen udenlands fra, og dannet efter Øieblikkets Mode; indtraf altsaa en uheldig Tidspunct, hvor de alle vare opkjøbte, og ingen nye bragte hertil, saa befandt mangen Skjønne sig i det sørgelige Alternativ, enten at vise sig offentlig med en gammel Hat, eller at blive reent hjemme. Jngen af disse Uleiligheder behøve Hovedstadens Damer længere at frygte for. Man tæller nu her i Staden nogle og tyve deels større deels mindre Fabriker, hvori alle Slags Straahatte forfærdiges efter nyeste Smag, og som ei allene kunne sættes ved Siden af de udenlandske, men endog i flere Henseender overgaae dem. Desuden forfærdiges der endeel andre nydelige Sager af Straae, f. Ex. smaae Kurve o. d., som sysselsætte mange Hænder og finde god Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
En lignende behagelig Erfaring have vi gjort i Henseende til laquerte Arbeider. J intet større eller mindre Selskab kunde man forhen med Anstændighed præsentere en Kop Thee paa et andet Theebret end et engelsk. Nu forfærdiges de her, og det til den Fuldkommenhed, at de ikke give de engelske det ringeste efter. Ved at gaae fra Amagertorv til Kjøbmagergade, finder man dem strax paa høire Haand hos Blikkenslager Hr. Jrgens i hans aabne Bod, og Enhver maa tilstaae, at de hverken i Lakeringens Skjønhed eller i nogen anden Henseende staae tilbage for de fremmede. Blandt adskillige andre smukke Sager, for hvilke vi have denne sindrige og virksomme Konstner at takke, findes ogsaa hos ham tre konstige Stegevendere af Blik, i den ene hænger en Fleskeskinke, i den anden en Oxesteeg, i den tredie en Pattegriis, som ved en anbragt Mechanisme dreies langsomt omkring af sig selv. Den ene er prydet med en Rytter til Hest, de andre med adskillige Jægere, med Geværet hængende paa Skulderen, som spadsere rundt tillige med Stegevenderen. At denne Opfindelse ogsaa vil vække kjerlige Erindringer hos mangen Kokkepige, der maaskee har en Kjereste i Militair=Etaten, er ikke at paatvivle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Aalborg, den 14 Junii. De paa Læsøe den 1ste dennes anholdte 5 Engelskmænd, en Midshipman og 4 Matroser, ankom hertil den 10de og afreiste igjen den 12te til Randers. Deres Ærinde paa Læsøe var, efter hvad der berettes, at røve. De havde allerede, ved Krigsfolkets Ankomst, arbeidet sig 2de Baade flodt, men Landets raske Søemænd indhentede dem snart i deres Baade og stoppede dem. De Herrer Britter, som saae, at de maatte til at give Slip af deres Rov vilde endnu gjøre hvad de kunde, i det de søgde at opbrænde Baadene, som dog ei lykkedes ganske; thi man fik Jlden dæmpet. Jmidlertid vil den Skade, Baadene ved denne Hjemsøgelse tog, kræve nogle Hundrede Daler, for at istandsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Priseretten i Aarhuus har tilkjendt Kongens Casse det ved Fland i Nesum Sogn, under Ulfborg Hind Herreders Jurisdiction indstrandede Skib die Freiheit, Skipper W. Schreiber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Skibet die Freundschaft, som er prisdømt ved Underretten, og som i disse Dage venter sin Dom for Operadmiralitetsretten, har en Ladning af 780 Oxhoveder Viin inde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Maribo, d. 14de Junii. Den 9de dennes blev paa det saa kaldte Rødsand ved Nysted slaget 279 Sælhunde. - Giftblanderskens Sag i Nyekjøbing paa Falster er nu paadømt ved Underretten, og staaer for Lands-Overretten. Hun blev dømt at straffes med Riis og at arbeide i Tugthuset hendes Livstid. Hun er under den criminelle Lavalder. – J det paa Ladegaarden indrettede militaire Sygehuus er fornærværende Tid 39 Syge. Den største Deel lide af Koldfebere, nogle af Nervefebere og Beenskade. En, der havde Nervefeber er død. Han blev jordet her i en Kiste af Vidier. J Nakskov blev en Soldat begravet d. 12de dennes i en Halmkiste. Det synes ellers, som en stor Deel af Borgerstanden har Fordomme imod denne saa besparende Indretning, og anseer det for en Skam at begrave deres afdøde Venner udi saadan en Kiste. Det er beklageligt. Ved Auction de 5 d. M. bleve følgende Bommer bortforpagtede: 1) Vibenshuus, som forhen gav 3300 Rdlr., nu paa 3 Aar 5100 Rdlr. aarlig; 2) Vangede, forhen 1780 Rdlr., nu 1870. Rdlr. aarlig; 3) Røielsbom ved Giels Skov, forhen 900 Rdlr., nu 1470 Rdlr. aarlig; 4) Damhuusbommen, forhen 2065 Rdlr., nu paa 5 Aar 2565 Rdlr. aarlig; 5) Vrisløselille, forhen 1327, Rdlr., nu 1895 Rdlr. aarlig; 6) Kildebrynde, forhen 350 Rdlr., nu 530 Rdlr. aarlig. – De indbringe altsaa denne Gang 3708 Rdlr. mere end ved forrige Bortforpagtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Nyeste Efterretninger. En i Formiddags ankommen Estaffette har medbragt følgende Nyheder. Stralsund, den 12 Junii. Vor Tidende indeholder følgende: Der afgaaer herfra i Dag en Coureer med Depecher til Regjerings=Conseilet i Pommern, hvorved dette faaer den befaling, ufortøvet efter Bekjendtgjørelsen at lægge Beslag paa alle søvært enten allerede i Pommern. og Rügen indførte eller fremdeles der ankommende Colonialvarer, det være med hvilket Fartøi eller under hvilket Flag det vil. Tillige er der anordnet forskjellige Undersøgelser angaaende disse sequestrerede Varer. Ogsaa er Udførslen af alle Colonialvarer fra Svenske Havne til Pommern bleven forbuden. - Petersborg, d. 30 Maji. Kornudførslen fra Havnene i det sorte Hav er bleven forbuden. - Paris, d. 8 Junii. Næste Søndag holde D. K. K. Majestæter deres høitidelige Jndtog ligesom d. 2 April. - Hertugen af Otrante, Roms Gouverneur, har faaet Titel af Statsminister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Keiserens Huus i Spanien holdes endnu bestandig fuldstændigt. - J Gaar gav H. M. Keiseren en Audience, som den Keis. Russiske Minister, Først Kourakin, den Danske Minister, Geheimer. Rosenkrantz, a. vare nærværende ved. London, d. 4 Junii. J the Courier gjendrives den i et Morgenblad meddeelte Efterretning, at Baron de Kollier bleven henrettet ombord paa Skibet Implacable, som en skammelig Usandhed. - Golsmidt og Baring have paataget sig det Jrlandske Laan, af 1 1/2 Million paa samme Vilkaar som det Engelske Laan af 12 Mill. - Hertugen af Angouleme, som vilde gaae til Spanien, har af Regjeringen, faaet befaling, at blive i London. - Frere, den forr. Gesandt ved den Spanske Junta, er ankommen til Plymouth. – Brødpriserne i London, er nu saa høi, at et sædvanligt Brød koster 1 Sh. 4 1/2 P. Man ønsker at faae Tilførsel af Meel fra America. - Ardent, Pramus og Acute ere afseilede til Østersøen. - Romana er bleven Gener. Capitain over Gl. Castilien og Præsident i Cancelliet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Det hedder at den største Deel af vore Krigsskibe i de Vestindiske Farvande skulle tilbagekaldes, da vore Erobringer sammesteds gjøre Linieskibe unødvendige. Vor Handel i disse Farvande er saa stor, at man vil forøge de mindre Krigsfartøiers Tal. - Vore Fonds vedblive at stige. - Den Burdettske Sag foretages i Kingsbench først i Julii Maaned. - Den Spanske Gesandt, Hert. af Albuberque, er ankommen her. - Adm. Strachan krydser med en Escadre ved Viessingen. - Ogsaa i Skuespilhuset i Liverpool har der været Spektakler. Man blæste i Posthorn, dansede paa Bænkene, væltede Lamperne; havde Sedler med H. P. (Halvpriis) paa Hatten &c. En Mængde af disse Spektakkelmagere ere blevne anklagede som Oprørerie for Kingsbench. - Den Spanske Gesandt i London har ladet bekjendtgjøre, at ingen Reisende fra de forenede Stater tør komme til de Spanske Colonier uden tilbørlig Pas, naar han vil undgaae at betragtes som Spion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Udenlandske Efterretninger. Tydske Blade berette nu, efter Privatbreve, at Førsten af Essling (Massena) vil begive sig til Salamanca og vælge det til sit Hovedqvarteer; men at Lord Wellington endnu førend hans Ankomst og førend han har sammentrukket alle sine Tropper vil angribe det paa Grændserne af Portugal staaende Franske Corps, at han til den Ende havde ladet alle i det indre Portugal og i Egnen af Elvas og Badajoz staaende Engelske Tropper marchere til Douero og ligeledes den største Deel af den i Engelsk Sold staaende Portugisiske Armee bryde op didhen; at han endog allerede skal have sat sig i Bevægelse og være gaaet med endeel af sine Tropper over Douero; men at Marchal Ney, underrettet om dette Auslag, skal have samlet sine Tropper paa venstre Bredde af Tormesfloden, paa hiin Side Salamanca, og sikkret sin Forbindelse med General Bonnets Corps, at ogsaa en Afdeling af de imellem Bilbao og Valladolid posterede Reservetropper var brudt op til Salamanca. Man troer, at Førsten af Eslingen, paa Grund af denne Bevægelse havde ilet med sin Reise, for, endnu førend denne afgjørende Kamp tog sin Begyndelse, at kunne paatage sig Overanførselen i egen Person, og at et Slag var uundgaaeligt i det Tilfælde at Wellington rykkede frem til Salamanca.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
London d. 31 Maji. Franske Emissairer have søgt at stifte et Oprør i Canada, som nogle af Landets meest anseete Jndvaanere havde Deel i, men som strax blev opdaget. De Franskes Plan var at bemægtige sig Forterne i Canada og Florida. – Fra den Engelske Armee i Portugal haves Efterretninger, der gaae til d. 9de. De Franske vare den Gang ved Spirito, ved Bredden af Agneda, N. for Cindad Rodrigo. Engellænderne holdt endnu bestandig Coa besat, og synes nu fremdeles at ville forsvare denne Stilling. Begge Armeer adskilles ved et bjergfuldt Land. - Af en Skrivelse fra en Officier paa Flaaden ved Cadix erfares, at de Franske vedblive at anlægge talrige Batterier mod os, uden at de fra vor eller Spansk Side finde nogen anden Hindring end nogle Bomber; at Fienden om en føie Tid vil beskyde vore Skibe med gloende Kugler, og at vi formedelst Rhedens Snæverhed ikke ville kunne forsvare Ankerpladsen, men nedsages til at lægge os paa hiin Side Fyrtaarnet, hvilket nødvendig vil gjøre Spanierne modløse og fremskynde Stadens Overgivelse; vi see paa vore Skibe mange Familier i Staden gjøre Tegn fra Tagene paa deres Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Spanierne have her 9 meget skjønne Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Et andet Brev fra Cadix siger, at de Franske ere meget sysselsatte med at bygge Canonbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Skonnerten le Chardon har d. 10 Febr. taget i de Bermudiske Vande den Hollandske Corvette de Hawik paa 10 Canoner med 52 Mand. Ombord paa samme var den forrige Gouverneur paa Batavia, Admiral Buyskens, som i den haardnakkede Fægtning er bleven saaret. - Skibsfarten paa det sorte Hav skal nu være fri for alle Engelske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
General Blake er ankommen til Cadix. Han har overdraget Commanden over de Spanske Tropper til General Castannos, som forestaaer Juntans Regjeringsforretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
De Engelske have d. 4 Junii forsøgt at gjøre en Landgang i Egnen af Rostok, men have maattet flygte igjen, uden at faae andet end en liden Caper og et Priseskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Paa Teneriffa har været et skrækkeligt Jordskjelv, hvorved mange Huse styrtede sammen og mange Mennesker begravedes under Ruinerne. Man vil endog paastaae, at det høie Bjerg Pico de Teneriffa er styrtet i Havet og har ved sin Omstyrtning ødelagt mange Skibe. - Efter Hr. Menges's Beretning, som har undersøgt dette Bjerg i Aaret 1785, er det fra Havets Speil flade af 1900 Toiser høit. Crateren er 60 Favne lang og 40 bred. Ved Solens Nedgang yder det et mærkværdigt Syn, thi endskjønt Solen allerede en god Stund har været nede og Øen Teneriffa er indyhllet i det tykkeste Mørke, oplyses Bjergets Top dog paa det herligste af Solens Straaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
J Underhuset gjorde d. 21 Maji en vis Hr. Brand det Forslag, at udnævne en Committee, der skulde undersøge dets Tilstand og opgive de bedste Midler til at reformere det; men efter adskillige Debatter frem og tilbage blev Forslaget forkastet med 234 Stemmer mod 116.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Lord Collingwood var saa overbevist om Dødens Nærmelse, at han noget i Forveien lod komme en Deel Bly, for at lade forfærdige deraf en Kiste, hvori hans Liig kunde bringes til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Paris d. 7 Junii. Det hedder, at Senateur Lucian Bonapartes Datter, som i nogle Maaneder har opholdt sig her, vil reise tilbage til Rom, og der tales atter om hendes Faders Reise til America, som han allerede for 6 Aar siden havde foresat sig. - Kronprindsen af Bayern har ladet kjøbe Raphaels Skilderie, malet af ham selv, som fandtes i en Privatsamling i Florenz, for 18,000 Gylden, men baade Eieren og hele Staden blev ganske bestyrtet da de erfarede, at denne store Konstskat skulde vandre ud af Landet. Adskillige Divisioner Franske Tropper, der syntes bestemte til Spanien og tildeels allerede havde tiltraadt deres March over Orleans mod Poitiers, have ganske uformodet faaet Contrabefaling, og tillige faaet Ordre at marchere til Kysten af det forrige Bretagne. Det hedder, at disse Tropper skulle tage deres Stilling mellem Nantes og Brest; at blandt andre hele det forrige 2det Corps af Tydsklands Armeen har faaet denne Bestemmelse; at Egnen af Nantes er bestemt til Hovedsamlepladsen for en Armee, og at en udmærket Marchal skal have Overanførselen for denne Kyst armee. Ogsaa i Egnen af Brest ere nyligen adskillige Tropper afmarcherede. Den Skade, som den skrækkelige Oversvømmelse d. 13 Jan, i Depart. Overyssel, Brabant, Geldern og Maasland anrettede, beløb sig til 5,709, 123 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Forholdene imellem Frankrige og Porten skulle atter have taget en gunstig Vending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Neapel d. 22 Maji. Fra Gara til Taranto ere alle Fartøier og Fiskerbaade satte i Requisition. De ere bestemte til overordentlig Brug. Den herværende Besætning er 10,000 Mand, den ene Halvdeel Franske og den anden Neapolitanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Man venter endnu 10,000 Franske fra Over italien. En stærk Division Canonchalouper er afgaaet langs med Kysten til Golfo di St. Eufemia. Til Rygterne høre, at der skal gjøres et Tog til Grækenland og at de Jllyriske Provindser skulle have en Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Ministeren Hardenberg har igjen tiltraadt, det Preussiske Ministerium og faaer foruden Forsædet i Statsraadet en udbredt Virkekreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
J Aaret 1809 ere ved alle Over= og Underretter i de Preussiske Stater ialt 93,410 Civil processer blevne behandlede. Deraf ere 23,403 blevne forligte, 8910 afgjorte ved Frasigelse, 36,333. paadømte, og 24,764 staae endnu for Retten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Den Kongel. Svenske Krigshofret har atter indkaldt Viceadm. Cronstedt og 13 andre Officerer, der have overgivet Fæstningen Sveabarg til Russerne, og som, paa Major Liliensparre nær, efter den første Jndkaldelse ikke mødte, til at møde inden d. 6 Oct. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Et Leipziger Blad melder fra Berlin: De offentlige, for Udsvævelserne bestemte Huse skulle nu efterhaanden, saavidt mueligt, fjernes fra denne Stad, og forlægges i en Egn deri, som løber langs med Stadens Mure, die Linienstrasse. Forhen fandt man ofte saadanne Udsvævelsens Speculanter i Nærheden af Gymnaster og Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Ogsaa et hermeligt Politie skal oprettes i alle Preussiske Stæder af Betydenhed. Nationens Caracteer synes, ikke at bifalde denne Indretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Den nordamerikanke Uafhængigheds=Krig har faaet en Historieskriver, som denne store Begivenhed vel fortiente, i Jtalieneren Carlo Botta, hvis Værk: Storia della guers deel Independenza degli stati uniti d'America er udkommet i Paris i 4 Bind. Han er en værdig Discipel af Livius. og Guicciardini. Hele Taler af de handlende Personer ere optagne, ligesom Forfatterens Kilder gav dem, og deriblandt mange udmærkede. Den simple, skjønne italienske Prosa giør et behageligt Jndtryk, naar man er trættet af saa mangen ny Historieskrivers forskruede Stiil. Værket slutter med den sublime Scene, da Washington, efter at have tilkæmpet sit Fædreland Friheden, kom i Kongressen, for at nedlægge Over Commandoen, og gaae tilbage til sit Landgods. Den fortælles saa simpelt, som den foregik: "Da Overgeneralen og Præsidenten havde udtalt, stode Tilhørerne en Tidlang tavse og grundende; dybt bevægede af Nyheden i en saadan Tildragelse, af Erindringen om de forbigangne Ting, af Nutidens Held og Fremtidens Haab. Derpaa ophøiede de Generalen og Congressen med lovprisende Ord. Men Washington, drog sig kort derefter tilbage fra Fædrenes Forsamling til den Rolighed, han længtes efter, paa sit Landgods Mount Vernon i Virginien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Hr. Appert i Paris har opdaget et Middel til at holde Substancer af Dyre= og Planteriget hele Aar igjennem ufordærvede. Det er blevet undersøgt af en Specielcommission, som har fundet det hensigtsmæssigt. Ministeren for det Jndre har bevilget ham en Opmuntring af 12,000 Fr. med den Erklæring, at hans Opdagelse vil være af største Nytte for Søfarende, Hospitaler og Huusholdninger. Hans Middel bestaar især deri, at han gjemmer de Ting, han vil opbevare, i Flasker eller Glaskugler, og lukker samme med største Forsigtighed. Han sætter derpaa den saaledes gjemte Substance i kogende Vand af et Mariebad (Destilleerbad) i kortere eller længere Tid, og tager derpaa Flasken til foreskrevne Tid ud igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
J Hr. Perriers Værksted i Chaillot sees nu Dampmachiner, der skulle tjene istedet for den gamle Machine i Marly. En af disse Machiner skal anbringes ved Foden af Bjerget, nær ved Floden; den vil drive Vandet 150 Fod høit og udgyde det halvveis i det første Vandgjemme. Et underjordisk Gallerie vil da føre det under Taarnet, hvor det vil drives op til Vandledningen ved 4 Pumper, der ere anbragte i en Brønd af 300 Fods Dybde, som findes i Taarnet. Denne Machine vil forsyne Vandledningen, i en Høide af 500 Fod over-Søinens Flade, med 13,420 Oxehoveder i 24 Timer, og er altsaa af langt betydeligere Virkning end den gamle Mathine, Den har allerede været færdig for henved ti Maaneder siden, og den vil nu kunne sættes i Værk, dersom Muurværket og Terasseværket, som Hr. Perrier ikke har noget at gjøre med, havde været færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
At Keiser Napoleon er en stor Ynder af Jtaliens classiske Digtere et almindelig bekjendt. Men af intet sees tydeligere hvor dybt denne Aarhundredets største Helt er trængt ind i disse udødelige Skialdes Aand, end af hans Proclamationer, hvori man endog finder Jdeer, der aabenbar ere tagne af hine Mesterværker. Man behøver kun at sammenligne Franz Petrarcas Brev til Stephan Colonna, hvori han, efter en tilfegtet Seier, lykønsker denne unge Helt og opmuntrer ham til, fremideles at udmærke sig ved store Daad, med Napoleons Proclamation, hvori han efter Lombardiets Erobring, opfordrer sine Soldater til ny Seiere. Rummet tillader os kun at hidsætte Slutningen af begge disse Actstykker. Franz Petrarca. Napoleon 1796. De har gjort meget, Soldater, J have gjort men De har gjort intet, meget, men J have endnu naar De bliver staaende ikke gjort alt. Skal Ver derved. Efterlign ikke en sige om eder, at Lombardiet er blevet et Ca Carthagos Hærfører, der dvælede ved Seierens Nypuar for eder, Nei, lader os ile, Jahar endnu delse, istedet for han bur hurtige Marcher at gjøre, de ilet, at høste dens Frugter. Efterlign hel endnu flere Seiere at tilfegte eder. Efterligner lere Cæsar. Han troede Romerne. Jntet er gjort at have gjort intet, saa saalænge der endnu er no længe der endnu var noget at gjøre tilbage. get at gjøre.