Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-25
J Banatet Temesvar dreves 15000 Sviin sammen, som snart fortærede de fleste Høeskrækker. J Valachiet fulgte der efter Høeskrækkerne en stor Hær uskadelige Snoge, som rimeligviis fortærede en Deel af dem; Snogenes Anfører var 3 Alen lang. - De fleste af de her anførte Efterretninger fra 1747 f. læses tildeels udførligere, og som et Udtog af hiin Tids offentlige Tidender og skrevne Breve, i Rathlefs Akridotheologie 2 Deel S. 99-118. At saa graadige Dyr i saadanne Lande, hvor Politiet har liden Omsorg for Almeenvel, ofte forvoldede Hungersnød, lærer den hele Historie. Men skadeligere var som oftest den Luftens Forgivtelse, som man saa ofte læser om, naar Høeskrækkernes Aadsler i høje Bunker laae paa Markerne, Flod- og Havbrædderne, og Jngen tænkte paa at nedgrave samme, for at befrie Luften for saa skadelige Uddunstninger. Den skadelige Indflydelse, hvilken saadan Luft havde paa Mennesker og Dyr, omtales ofte, dog sjeldnere om en stor Dødelighed blandt Qvæget som en Følge deraf. Saadan fordærvende Qvægsyge var der i Frankerige i 1374, hvor Riget tillige mistede den tredie Deel af sine Indbyggere. Og ligeledes i Fyrstendømmet Wales ved et Sted, kaldet Harleck i Meronet-Shire, hvor der i 1695 paa Strandbrædderne saaes en Taage med blaa Flamme, hvoraf Qvæget døde i Mængde. Der er vel neppe et Onde i Naturen som denne ikke selv anviser Hielpemidler imod. Saaledes er der Rovfugle og andre Dyr som graadigen fortære Høeskrækkerne og derved formindske denne Landeplage. Forskjellige Trækfugle følge efter dem. Landboerne i de Egne, hvor Høe skrække=Tog har heriet Landet, have betjent sig af Svins, Hundes, Kattes Graadighed til at bevirke deres Ødelæggelse. Niebuhr saae Aberne at æde Høeskrækker, ogsaa Markmusene høre til deres naturlige Fiender ja Høeskrækkerne æde endog hverandre indbyrdes. Men deres skrækkelige Mængde opfordre Menneskene til at udfinde flere og hurtigere Ødelæggelsesmidler end de naturlige; derfor har man brugt Røg, Brandspøitning, men især Æggenes Ødelæggelse. Ogsaa Overtroen har her havt sit Spil. En chinesisk Kaiser Tai Sang skal paa følgende Maade have faaet Høeskrækkerne til at drage bort. Han sagde til en levende Høeskrække, mine Undersaatter arbeide i deres Sved for at frembringe noget, og J komme for at fortære det, uden at gjøre mindste Gavn; heller maae J fortære mine egne Jndvolde, og ved disse Ord nedsvælgede han en levende Høeskrække. Høeskrækker udgjøre en Spise for Mennesker. Flere Reisebeskrivelser, blandt andre Niebuhr, har Efterretninger herom. De steges eller tillaves paa andre Maader, hvorom Kund mann har samlet Optegnelser. J forrige Tider tillagde man dem og Lægekræfter. En besynderlig Brug, som den skarpsindige Jesuit Kircher gjorde af disse skadelige Dyr var den, at han lod dem svømme paa Viin, for at prøve om samme var ublandet eller forfalsket med Vand, thi i blandet Viin synkede de til Bunden, men svømmede stedse oven paa den uforfalskede Viin. (See hans mundus subt. Dog, henvisende til Rathlef, Krunitz, Dr. Kofod o. fl. forlade vi her denne mærkelige Jn sekt Afdeling, og udsætte til et andet Nummer Bidrag til Besvarelse af Spørgsmaalet: Bør Navnet "Høeskrække, ikke bruges i det danske Sprog;