JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Uagtet jeg giør mig forsikret, at min sal. Mand, forrige Slotsforvalter og Gartner ved det Kongelige Lystslot Charlot, tenlund, ikke efterlader sig nogen bortskyldig Gield som jo er mig bekiendt; saa indkaldes dog herved alle og enhver som maatte formene at have nogen retmæssig Krav til bemeldte min salig Mands og mit fælles Boe, at de inden 12 Uger fra Dato derom behagelig vilde melde sig, enten hos mig selv eller hos min Laugværge Casserer Worgaard i Kiøbenhavn, boende i No. 13 paa Hiørnet af Amager Torv og Kokkegaden. Charlottenlund, den 14de Julii 1795. Som Laugværge, Anna Maria sal. Baches, A. Worgaard. fød Brandt. En til Beboelse af en honet Familie vel indrettet Gaard med E gibsede og overflødige Værelser, en stor og smuk Have, samt omtrent 5 Tdr. Pløyeland og Engbond i en meget behagelig Egn i Sielland, omtrent 10 Mile fra Kiøbenhavn, er tilKiøbs for billig Priis; skulle nogen have Lyst at boe paa Landet; og des Aarsag ville entrere i dette Kiøb, behage de at henvende sig til undertegnede, hos hvem saavel Prisen som fuldstændigere Underretning kan erholdes. Brorson, Byefoged i Præstøe.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
H. Practiske Materier. A. Ordentlige Premier og Belønninger, i Følge den skeete Jndbydelse ved Premielisterne. a. Kongelige Premier. Af de for Hravl i Dannemark og Norge allernaadigst udsatte Premier bleve tilkiendt følgende: J Dannemark.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J Siellands Stift. 6. Gaardmand Lars Jensen i Søborg Bye og Sogn paa Cronborg Amt, som i Aaret 1793 har avlet 31 Lispd. 8 Pd. meget fiin og lang Hør, den høieste for dette Stift allernaadigst udlovede Premie af 50 Rdlr. 7. Gaardmand Peder Madsen i Dragstrup Bye, Søberg Sogn, har avlet 20 Lispd. 4 Pd. god Hør, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for Aaret 1793 udlovede Premie af 20 Rdlr. 8. Gaardmand Lars Jørgensen i Holte Bye, Søllerød, Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, har i 1794 avlet 22 Lispd. god Hør, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for 1794 udsatte Premie af 20 Rdlr. 9. Gaardmand Christen Larsen i Eggerslewmagle paa Corsøer Amt, som i 1793 har avlet 16 Lispd. 1 Pd. Hør, blev tilkiendt en Premie af 10 Rdlr. Desuden have meldt sig: Gaardmand Peder Nielsen i Nybroe ved Fredensborg, som vel i 1793 har avlet 17 Lispd. Hør, men da han ingen Prøver har indsendt, har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie. Huusmand Christen Pedersens Kone, Anne Olsdatter i Roerup Bye og Sogn, paa Roeskilde Amt, har avlet 9 Lispd. 10 1/2 Pd. Hør, men da den indsendte Prøve er heglet, og Hørrens Godhed derefter ikke kan bedømmes, Qvantiteten desuden og er for liden, saa har hun ikke kundet erholde nogen Premie. Gaardmand Hemming Pedersen i Grumløse, Udbye, Sogn, har æsket Premie for 14 Lpd. 1 Pd. Hør, avlet i 1792, og Gaardmand Lars Christensen i Horserød, Tikiøb Sogn, paa Cronborg Amt, for 11 Lpd. 4 Pd. Hør, avlet i Men da de for 1793 udsatte Premier, til hvilke de have comcurreret, ere tilkiendte ovenmeldte, som have havt større Qvantiteter, saa have de denne Gang ingen Premier kundet erholde, skiønt deres Flid i Høravlen er roesværdig. End videre have meldt sig: Gaardudflytter Peder Christensen i Nidløse Bye og Sogn paa Holbecks Amt, som i 1793 skal have avlet 31 Lpd. 9 Pd. Hør.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Gaardmand Christen Jensen paa Leerbecks Gaard ved Jsterød paa Hirschholms Amt, som i 1794 skal have avlet 33 Lp. 6 Pd. Hør, og Gaardbeboer Hans Sørensen Schiøtt paa Tornebyegaard i Gladsaxe Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, som i 1793 skal have avlet 18 Lpd. Hør. Disse 3 Mænds Anmeldelser ere ikke attesterte saaledes, som Selskabet har fordret, hvorfor de ikke have kunnet komme i Betragtning.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J Frens Stift. 10. Gaardmand Hans Hansen i Aastrup Bye og Sogn paa Falster, har i Aaret 1794 avlet 24 Lpd. 7 Pd. Hør, hvorfor ham blev tilkiendt den anden af samme Aars Premier, paa 20 Rdlr. 11. Gaardmand Rasmus Hansen i Weyringe Bye, Aastrup Sogn paa Falster, som i 1793 har avlet 16 Lpd. Hør, blev tilkiendt en Premie af 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Fæstebonden Laurs Madsen i Assenbølle Bye, Wissen borg Sogn, Odense Amt, skal i Aaret 1791 have avlet 30 Lpd. Hør, men da Æskningen ikke er behørig attesteret, saa har han ingen Premie kunne erholholde. I Jylland. 12. Lægsmand og Sognefoged Niels Pedersen Smed i Thim=Østerbye, Ringkiøbing Amt, Riber Stift, som i 1794 har avlet 13 Lpd. 4 Pd. Hør, blev tilkiendt en Premie af 10 Rdlr. J Norge. 13. Selveierbonden Hans Christensen Berg paa Gaarden. Tierne i Ringsager Præstegield, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, har i 1792 avlet 42 1/2 Lpd. meget god Hør, hvorfor ham blev tillagt den høieste udsatte Premie for 1793, som er 50 Rdlr. 14. Opsidder Hans Olsen paa Gaarden Lie i Gusdal, Christians Amt, Aggershuus Stift, som i 1794 har avlet 11 Lpd. 9 1/2 Pd. god Hør, blev tilkiendt en Premie af 10 Rd. Det uden have meldt sig: Leilænding Peder Gihle i Torens Præstegield, som i 1793. skal have avlet 78 Lpd. 8 Pd. Hør.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Selveierbonden Anders Gulbrandsen paa Gaarden Skref stad i samme Præstegield, ligeledes 26 Lpd., og Leilænding Johannes Olsen paa Gaardeen Kallerud i samme Præstegield, ligesaa 17 Lpd. 8 Pd. Hør. Men da deres Anmeldelser ikke ere attesterte i Overeensstemmelse med Selskabets Fordringer i de for seneste Aaringer offentlig bekiendtgjorte Premielister, saa have de ikke kunnet komme i Betragtning. For Hampavl bleve tilkiendte: J Dannemark. 15. Gaardmand Ole Jensen i Sletterøe Bye, Fielsted, Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, som i Aaret 1793 har avlet 34 Lispd. 3 Pd. god Hamp, den største for samme Aar allernaadigst udsatte Premie af 40 Rdlr. 16. Fæstebonden Elland Jørgensen i Søeberg paa Cronborg Amt, som i 1794 har avlet 15 Lispd. 2 Pd. Hamp, blev tilkiendt den anden allernaadigst udlovede Premie for Aaret 1794 af 20 Rdlr. 17. Gaardmand Christen Larsen i Eggerslefmagle Bye og Sogn paa Corsøer Amt, som i 1793 har avlet 11 Lispd. 6 Pd. Hamp, blev tilstaaet en Premie af 10 Rdlr. J Norge. 18. Bonden Hans Olsen paa Gaarden Lie i GusdalsPræstegield i Christians Amt, har i 1793 avlet 34 Lispd. 11 1/2 Pd. Hamp, hvorfor ham blev tilkiendt den for Norge allernaadigst udlovede høieste Premie af 40 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Selveierbonden Ole Gihle paa Gaarden Mair i Totens Præstegield, skal i 1793 have avlet 49 Lispd. 2 Pd. Hamp. Selveier=Bonden Anders Gulbrandsen paa Gaarden, Schiefstad i samme Præstegield, ligesaa 47 Lispd. 4 Pd.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Selveierbonden Ole Nielsen paa Gaarden Schiefstad samme Præstegield, ligeledes 43 Lispd. 10 Pd., og Odelsbonden Peder Larsen paa Gaarden Hvem Melem i samme Præstegield, iligemaade 12 Lispd. 8 Pd. Men da disse 4 Mænds Anmeldelser have samme Mangler, i Henseende til Attesterne, som under Høravlen er anført, saa har Selskabet maattet forbigaae dem. b. Selskabets Premier.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Skoleholder Christen Nielsen i Lindet Skole i Westerborg, Sogn under Grevskabet Christianssæde, har indsendt Prøveskrivter af 2 Drenge; men da det ikke er ind meldt om han tillige har underviist flere, saa har han ikke kundet komme i Betragtning, da det er for lidet et Antal til Belønning.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J Riber Stift. 26. Skoleholder Johannes Brink i Nørbye paa Fanøe, har i 4 Aar underviist 16 Drenge i at regne Regula de Tri og at skrive en tydelig Haand, hvorfor ham blev tilkiendt den første for dette Stift for 1793 udsatte Premie af 20 Rdlr. 27. Skoleholder Johan Christian Voigt i Starup Bye og Sogn, Coldinghuus Amt, har i en Tid af 30 Aar aarlig underviist 30 til 40 Børn. Foruden flere, som have nydt Underviisning i Regning og Skrivning, har han indsende Prøveskrifter af 6 Drenge, som ere vel skrevne, og af Regning have de lært Regula de Tri hele og brudne Tal. Herfor blev ham tilkiendt den for 1794 for dette Stift udsatte høieste Premie af 20 Rdlr., hvortil han er saa meget meere fortient, som han ikke allene selv dyrker sin Hauge vel, men søger endog ved Underviisning og Opmuntring blant Byens Jndbyggere at bidrage til deres Haugers bedre Dyrkning, end tilforn. 28. Skoleholder Peder Thøgersen for Bobøl Skole District i Malt Herred, under Riberhuus Amt, har i 4 til 5 Aar lært 13 Drenge og 4 Piger at skrive temmelig vel, og 9 af Drengene at regne Regula de Tri i hele Tal og Brøk, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for 1794 udlovede Premie, af 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Bonden Hans Rasmusen paa Kaadekilde Gaard i Wissenberg Sogn i Fyen, skal have gravet 1216 Favne Grøfter; men da Anmeldelsen ikke er behørigen attesteret, saa har han ikke kunne komme i Betragtning. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Philladelphia, den 14de Maji. St. Enstach er bleven taget i Besiddelse ved 500 regulaire franske Tropper, og det franske og hollandske Flag valer paa Fortet. De hollandske Love gielde endnu, men Jndbyggerne maae sværge den franske Republik Troeskabs=Eed. De, som vægre sig ved at gjøre dette, maae forlade Øen, og deres Eiendomme blive confiscerte. - Paa St. Martin vair og de franske og hollandske Flage, og der ere sammesteds gjorte samme Indretninger, som paa St. Eustach. De paa Colonierne fra Engeland ankomne nye Tropper skulle ikke beløbe sig til over 2500 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Constantinopel, den 10de Junii. Den 8de hujus havde den franske Gesandt, Borger Verninge, sin første offentlige Audience hos Storvisteen. Den tyrkiske Flaade stillede sig ved denne Leilighed med alle her i Havnen værende franske Skibe i en Linie, og Admiralskib t hissede det trefarvede Flag. Porten viste Gesandten den overordentlige Ære, at give ham et Compagnie Janitskarer, til Garde, og at lade ham tilbyde 250 Piaster daglig i 20 Maaneder, hvilket han dog frabad sig. Alle herværende Franske geleidede Gesandten, som bar Republikens Uniform, til Audience. Han har allerede havt hyppige Conferencer med Reis-Effendi, og skal have gjort Porten store Tilbud. -J Smyrna har der været en forskrækkelig Jldebrand, hvorved allerede, da Efterretningen blev afsendt, mange Huse ere lagte i Aske. Frankernes Qvarteer var og allerede bleven angrebet af Luerne.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Af en Skrivelse fra Egnen ved Savona den 29 Junii. "J Actionen, som forefaldt den 25de, kom den østerrigske General, Argenteau, selv i Haandmænge med en Franske mand, som han gjennemborede, og Fienden blev, med et Antal af 300 Døde, og et stort Antal Saarede, dreven tilbage. 40 Mand, hvoriblandt en fransk Oberstlieutnant, bleve gjorte til Fanger. Efterat de Franske den 26de vare blevne drevne ud af den stærkt forskandsede Post St. Giacomo di Vado, rykte General de Vins's Armee, som bestod af 27000 Østerrigere, ind i Savona, hvor Hovedqvarteret hidindtil er. Artiergarden blev, ved Jndrykningen i Savona, atter meget hidsigt angrebet, men Fienden blev slaget og forfulgt af Uhlanerne. Den 27de blev Lienden angrebet af den Keiserl. General Collis Corps paa 3 Steder, og drevet fra sin Post; men 200 ungerske Jnfanterister, tilligemed nogle Officerer, mistede derved Livet. Man har fundet døde Franskmænd, paa en Strækning af en italiensk Miil. Vore Tropper søge med det Gode eller med Magt, at trænge bestandig dybere ind i det Genuesiske.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Af en Skrivelse fra det keiserl. Hovedqvarteer i Savona, den 30te Junii. Efterat vore Tropper, under Gineral de Wins, have bestormet og erobret alle fiendelige Rettenchementer og Redouter, ere vi i 5 Colonner paa Marchen mod Ventimiglia Vi have og virkelig ved Signaler faaet at vide, at den engelske Flaade, som skal understøtte vore Operationer, er i Nærheden af os.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
London, den 3-14de Julii. Den 5te kom Lieutenant West med Depecher fra LordBridport til Admiralitetet. Samme indeholde: at et Corps franske Emigrantere er den 26de Junii om Eftermiddagen landet paa de franske Kyster under Grev Hervillys Commando. Landingen skeedte under Beskyttelse af AdmiralWarrens Flaade i Bugten af Quiberon, paa Siden af Au ray, i bedste Orden og uden al Modstand. Man siger, at Hr. de la Bourdonnaye har ogsaa dækket Landingen med en Armee af 18000 Royalister. J Følge denne vigtige Efterretning har Gauvernementet givet behørige Ordrer til at haste med Tilrustningen for Grev Moiras Erp dition, som paa et andet Sted af Frankrigs Kyster skal giøre en Landgang med 15000 Mand. Man forsikrer og, at Ministerium met har sendt en Expresser til Greven af Artois, og anmodes ham om, at begive sig strax til Bretagne, og stille sig i Spidsen af den der værende taltige Kongel. Armee. Vivente nu dagligen vigtige Efterretninger fra Qulberon=Bay, og det er tilforladeligt, at der er bleven aabnet en Comunication imellem Royalisterne og Admiral Warren, hvilken sidste ha forsynet samme med Krudt a. – J en Skrivelse fra en royalistisk Officeer, dateret Carnac, 1 Miil fra Auray, den 22de Junii, meldes følgende: "Chouans have paa det venskabeligste modtaget os, kalde os Brødre og Venner, og bringe os Levnetsmidler. De forsikre, at Antallet paa vaabendygtige Chouans beløber sig i Departementet Morbihan til henimod 70000 Mand. Om end denne Angivelse er overdreven, saa er dog deres Antameget betydeligt. 10000 Chonans have vi nu hos os, som have svoret deres Gud og Konge en ubrødelig Troeskab. De komme hver Time i Flokke af 500 til 600 Mand. Egnen her lover en riig Høst. Vi have en Mængde Korn, Qvæg, jo endog Viin i Forraad. Fienderne ere i disse Egne ikke talrige, og rykke de endog forstærkede frem, saa have vi dog allerede føiet de fornødne Anstalter til at modtage dem med EftertrykCharrette, Stoffiet og Sapineaux, ere nu i Vendee, og skulle snart begynde Fiendtlighederne igien. J Vannes, Hovedstaden i Morbihan, befinde sig kun 800 republikanske Soldater."
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Den 12te kom atter en Officeer med Depecher fra Commodore, Warren, hvori meldes, at Halvøen Quiberon har overgivet sig til Royalisterne. Besætningen i Fæstningen Sansculotte, forhen Fort Pentievre, der bestod af 600 Mand, lagde deres Geværer ned, uden at giøre Modstand.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Royalistarmeen er, efter de Beretninger, som vi i Dag den 14de have her i London, allerede 25000 Mand stærk. Alle Bønder mellem Orient og Vannes have erklæret sig for dem, og man har ikke Geværer nok for dem alle. - Den franske Flaade bloqueres endnu i Orient. Om Bord paa deres Krigskibe herske den største Forvirring, og 500 Matroser have slaget sig til Chouans, som formodentlig ville angribe denne Havn til Lands, medens Lord Bridport, som ved Depichernes Afgang krydsede ved Belle-Jsle, bloquerer den til Søes. - Den 11te seilede fra Portsmouth 20 Transportskibe med 10000 Emigranttropper, hvoriblandt og de i Stade indskibede befandt sig. De bleve bedækkede at 3 Fregatter. - Fra Frankrige meldes: at allerede 100000 Republikanere ere blevne beordrede til at marchere imod Rojalisterne.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Jtalien, den 4de Julii. Admiral Hotham er allerede ankommen med den engelske Flaade paa de genuesiske Kyster, ikke langt fra Ventimiglia; og den franske Flaade er seilet til Toulon. (Rygtet, at Admiral Hotham havde taget 5 franske Linitskibe, er altsaa ugrundet. - Der befinde sig endnu 23000 Mand østerrig ske Tropper paa Marchen til Jtalien, hvilke skulle udgiøre en Reserve=Armee. - Det i Livorno udbredte Rygte, at Spanierne have slaget de Franske imellem Figueras og Roras, ere obret deres Leir, Artillerie a., behøver endnu BekræfBryssel, den 9de Julii.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Folkerepræsentanten Merlin af Thionville har nu, i en Proclamation, angaaende Luxemburgs Erobring, fastsat Frankriges Grændser. Det heder i samme blandt andet: "Luxemburg er nu for bestandig forenet med den fransk Republik; men, hvad siger jeg; Blot Luxemburg? Alle Lande, som Eders Tapperhed har erobret, skulle have Andeel i Revolutionens Velgierninger, som den har forsvaret. Fra Oceanet indtil Rhinens Strandbredder, fra Pyrenæerne indtil Zeeland, skal kun een Lov, eet Folk og eet Territorium have Sted. Omsonst skulle Fienderne af den fransk Ære og Europals vedvarende Rolighed, ville indskrænke den Sirkel af Magt og Glands, som Naturen har trukket for Frankrige. Omsonst skulle de forsøge at berøve Eder Frugterne af Eders Arbeide. Nationalconventen skal aldrig vige fra den Pligt, som er paalagt den, at give en frie og ædelmodig Nation, en Fred, som er grundet paa dens Magts og Lykkes evige Basik. Her kaster den Østerriges og Engelands Projecter over Ende, og betager dem alt Haab at komme tilbage til disse Egne a." - Da Merlin af Thionville, een af det franske Gouvernements fornemste politiske Agentere, har i denne Proclamation erklæret, at Conventen aldrig skal afvige fra det System: "at fra Oceanet indtil Rhinen, skal kun et Folk og eet Territorium have Sted," saa arbeider man allerede paa en Plan, som uigienkaldtlig skal bestemme vore Provindsers Skjæbne. Efter denne Plan skulle de belgiske Provindser og Lütticher Landet blive deelt i 8 Departementer, og bære Navn af de fornemste Floder. Disse Departementer skulle blive administrerte af et særskilt Gouvernement, som skal residere i Vussel, under den franske Republiks Beskyttelse. Jkke destomindre kan en fuldkommen Forening med Frankrige finde Sted, naarset høitideligt Ønske derom bliver bekiendtgjort. Vestflaadern har allerede yttret dette Ønske. Jmidlertider Arbeidet ved Belgiens og Lütticherlandets Inddeeling i Departementer, bleven betroet til nogle Administratorer, paa hvis Jndsigt man kan forlade sig. - Vor Garnison er bleven formeret med endnu noget Cavallerie, og General Tourville er, i Stedet for General Ferrand, bleven udnævnt til Commandant i Brussel.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Paris, den 10de Julii. Den allerede med forrige Post meldte Efterretning, om en Landgang af et Corps Emigrantere, paa Kysten af Bretagne er fuldkommen bleven stadfæstet, og i Conventens Forsamling i Forgaars, blev meldt: at Engelænderne havde sat 10000 Emigrerte, saavel Mænd som Qvinder, Børn og Præster, i Land paa Kysterne af Bretagne. De have og opfordret Belle=Jsle til at overgive sig til Ludvig 17de; men Commandanten har svart: at han havde Levnetsmidler og Artillerie, og at alle, endog Qvinder vare blevne Soldater, paa Øen. Chouans ere blevne Slagne i Departementet af Mayenne og Loire, hvilket og blev meldt i hin Forsamling. Deres Chef, Cador, er dræbt. De have og i Districtet af Sable lidt et Nederlag. Mange af dem have erklæret at ville underkaste sig, og andre, at ville forene sig med Republikanerne, for at udrydde Chouans. - Den fra Nordarmeerbeordrede Colonne marscherer med stærke Skridt til Bretagne. J Conventens Forsamling i Gaar, lod Velfærdscommissionen den preussiske Ratification af 17de Maji, paa den imellem Preussen og Republiken sluttede Tractat, forelaseBoissy d'Anglas erklærte derpaa, at de i Journalerne indrykte hemmelige Artikler, som man sagdes at have indgaaet med Kongen af Preussen, og ved hvilke Frankrige syntes at have forladt Holland, vare gandske falske. - J en Skrivelse fra Orient meldes følgende: "Resten af vor Flaade, som har været i Fegtning med den engelske Admiral Bridport, befinder sig nu i vor Havn. Den Frighed og det forræderie, som 5 af vore Linieskib have viist, ved at vægre sig ved at adlyde Signalerne, bliver vist ikke ustraffet; men hvem skal aftoe Skampletten ved et saadant Nederlag, hvem skal afvende den Ulykke, som nu vil bryde løs over Bretagne, der nu staaer aaben for vore Fiinder, da den engelske Marine er Herre til Søes, Vi have mistet 3 Linieskibe, nemlig Tiger, Formiddable og Alexander. Just da vor Flaade løb ind i Havnen, har man seet mange fiendtlige Skibe, som opsøgte de res Flaade. – Engelændernes Landgang i Bugten af Quiberon, ikke langt fra Belle-Jsle, skal være skeet den 1ste hujus, og være bleven bedækket af 36 engelske Krigskibe. Adskillige private Efterretninger angive Tallet paa de landede Engelændere og Emigrantere, for 15 til 20000 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Wien den 11te Julii. I Gaar tildrog sig paa det keiserlig kongelige Lystslot Laxemburg en Ulykke, som satte hele Staden i den dybeste Bedrøvelse. Hs. Kongelige Høihed Erkehertug Palatinus vilde, for at forherlige sin Durchlauchtige Systers Erkehertuginde Amalies Navnefæst, give et Fyrværkerie, og begav sig Kl. 10 1/2 om Formiddagen, selv med sit Følge til Laborgtoriet, hvor man just var beskiæftiget med, at fylde Fyrværkeriemaskinerne. Paa engang antændtes et af disse Jld legemer, slog den hosstaaende Livlake strax død til Jorden, og beskadigede Hs. Kongelige Høihed tilligemed Høistsamme Kammertiener saa stærkt, at den sidste døde efter nogle Timer, men Erkehertugen selv i Dag Kl. 10. - Bemeldte Hertug, var en 4de Søn af Keiser Leopold 2den og endnu ikke 23 Aar gammel. - Efterretningen om de vigtige Fordeele, som Feletøimester Baron de Wins har tilfægtet sig over de Franske i det Genuesiske imellem Wado og Savona, er bleven bekræftet. Følgende er det væsentlige af Hofberetningen derom: Fienden angreb den 25de om Eftermiddagen den af Generalmøjor Argentran indgane Post Settepani, men blev ved vore Troppers overordentlige Tapperhed, bragt til at vige. Den 27de gjorde Fienden et nyt Angreb paa den samme Post. Fæg ningen var meget haardnakket; men vore Troppers Tapperhed seirede dog ogsaa denne Dag, og man tællede, paa Glaciet af den attaquerte Redoute, 150 Døde af Fienden, hvorefter man kan antage hans Forliis i det Heele, ved dette Angreb, for 1000 Mand. Fienden forstærkede vel sin Position paa den venstre Fløi; men fattede dog, om Natten mellem 28de og 29de den Beslutning, at forlade den i sig selv uangribelige Post Wado. - Ved denne Efterretnings Afsendelse vare allerede 25 Kanoner, 2 Mørsere og 2 Haubiiser i vore Hænder, hvilke Fienden havde efterladt fornaglede. - Vore Patrouiller have allerede streifet henover Spolorno, uden at man har opdaget det ringeste om Fienden, Vor commanderende General ventede endnu videre Rapport, om Fienden havde sat sig fast i Reviera di Genua eller marcheret til Nissa Paris, den 12te Julii.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Det lader til, at Paris igien bliver truet med nye Uroeligheder. J det mindste har Sikkerhedscommissionen allerede den 9de hujus, udstædt følgende Proclamation, "Sikkerheds commissionen er bleven underrettet om, at Republikens Fiender endnu bestandig have besluttet at forstyrre denne Stads Rolighed. Befordrerne af Uroelighederne og Plyndringerne holde paa nye oprørske Taler, og bruge alle Midler til at forplante Oprørsaanden. Fremmede oprette, i adskillige Sectioner af Paris, Forsamlinger, for at uddele Assignater blandt de Borgere, som føle de trykkende Tider, og derfor ere desto lettere at forføre. Koner opfordre deres Mænd til voldsomme og oprørske Handlinger. Sikkerheds commissionen advarer derfor alle Borgere, at tage sig vare for de Snarer, som man lægger for dem, og at angive Ophavsmændene for disse Manøvrer." - Medlemmerne af bemeldte Commission have tillige erklæret: at de skulde opbyde alle Midler til at undertrykke alle Slags Anarchister, paa det rolige Borgere kunde nyde fuldkommen Sikkerhed for deres Personer og Formue. Den erklærer tillige, at Tiden er kommen, at Lovene maae adlydes, og alle Overtrædere af samme blive straffede paa det strængeste. - Efter de nyeste Beretninger, som ere blevne oplæste i Conventen, bliver Commandanten paa Belle=Isle, ved at føie de eftertrykkeligste Anstalter mod de Emigrette. Vor Flaade er endnu bestandig bloqueret ved Orient. Nantes, Vannes og andre Steder, for hvilke Tilførselen var bleven afskaaret, ved Streiferier af Chouans, ere i en meget slet Forfatning. - Fra Orient og Belle=Jsle have vi her Efterretninger af 5te, hvori meldes: at man sammestæds føier alle Anstalter til at sætte sig paa det eftertrykkeligste imod de landede Emigranteres videre Fremgang. - Det Rygte, at disse allerede vare blevne nedhuggede, og de engelske Transportskibe skudte i Brand ved gloende Kugler, er ikke bleven bekræftet; men det er vist, at disse Emigrantere, paa benævnte Dag, endnu ingen fast Plads havde i Besiddelse, som kunde giøre deres Landgang fuldkommen sikker.
Berlingske Tidende, 1795-07-24
Helsingøer, den 24de Julii. Fra den 20de hujus til i Dag ere 107 Skibe passerede Sundet. Den 21de seilede den danske Fregat Havfruen og den svenske Fregat Galathea til Nordsøen. Den 22de gik den svinske Cadetfregat, Ula Fersen, til Østersøen. Samme Dag passer de den russiske Eskadre af 12 Linieskibe og 8 Fregatter til Nordsøen.