JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Ifølge Amtets Ordre, bliver Parcellen Nr. 46 af Lindtorv Hovedgaardstaxt, Ji Esp Sogn, Hierm Herred, Ringkiøbing Amt, der skal have Hartkorn 1 Skp. 1 3/5 Alb. og som for Skatterestancer er tildømt den Kongelige Kasser, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner hvoraf de 2de første afdeeldes paa Hierm Sinding Herreders Tingsted i Holstebroe og den tredie paa Eiendommen selv saaledes : 1ste Auction Fredagen den 14de August næst, ) hver Dags For 2den Auction Fredagen den 28de August, ) middag Kl. 11, og 3die Auction Løverdagen den 12te September, Formiddag Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Hvilket herved, overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817, bekiendtgiøres til Panthavernes og andre Vedkommendes EfterretninHierm Sinding Herreders=Contoir i Holstebroe, den 6te Juli 1829. Fugl.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen, Løverdagen Æden 15de og 29de August og 12te September d. A., Formiddag Kl. 10, Slet, bortsælges, efter passeret Udpantning for Kongelige Skatter, Bankrenter og Commune=Afgivter, følgende Huse her i Byen, nemlig : No. 117 a., tilhørende Mad. Stæhr. No. 93, tilhørende Blegmand Rasmus Olsen. Hvilket herved bekiendtgiøres, saavel i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, til Pante-Creditorernes, som til de Lysthavendes Efterretning: Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov, den 13de Juli 1829. Pontoppidan, constitueret Byfoged.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Proclama. udskriver. af St. Thomæ Jurisdictions Panteprotocol Litra C. C. Fol. 34. Anno 1823, den 1ste December, om Formiddagen Klokken 9 Slet, blev inden St. Thome Bytingeret tinglæst følgende Document : 2 Ti Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen. Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: at Vi efter Procurator Kiellerups for John Mackie og James Caro, som Executore, testamenti i Os elskelige Alletta de Wints, Enke efter afgangne OberstLieutenant G. S. de Vint, og forhen afdøde Mands Stervboe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at bemeldte Executores ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, maa indkalde alle fornævnte Stervboes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlandt boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclameer læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende Kiøbenhavns Addresse Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid, Proclama er bleven læst ved Over= og Under=Retterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings=Avis, indkalde alle forommeldte paa foranført Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for den at anmelde og beviisliggiøre, og skal Executorerne være pligtige til at lad denne Vor allernaadigste Bevilling forelæse i Vore og de vestindiske Gields Liqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eiland, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet kald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. at tage vare. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 21de November 1825, P. v. Scholten. Rosenern. Mouritzen. Portoppidan. C. F. Petersen.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemere. Monrad. Ørsted. Lassen. Kieral. Dansen. Moltke. Vilse. Bevilling for den Kongelige Landsover, samt Høie og StadsretsStuttecommission i Kiøbenbarn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne efter afgangne Major Peter Herliger v. Mott. indkaldes herved med det i fornævnte allerhøieste Bevilling foreskrevne Varsel, Alle og Endver, som udi afgangne Major Peter Hevliger ren MathiStervboe, der ef os behandler, maatte have noget at fordre til for os der i Stiftecommissionen, inden Udløbet af den givne Frist, at anmelde og derne deres Fordringer. Larsaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenbarn, den 16de Juli 1829. Jacobsen. Thomsen.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands 100. - 1821 a 1820. Overret samt Hals og Stadsret der i Staden den 6te deres, ere alle en Enhver, som maatte have Noget at fordre udi etgandre Sads Cantaine Johar Jørgen Thranes og lieraa forden et dede Hustrue Maren Farbara Tdrage, sød Juul, deres Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel fra Trotlemarts første Bekiendtgiørelses Dato, til anden bemeldte Tirs Forlod for et at melde og beviisliggiøre deres formeentlig hørende Fran. Soeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legit mere deres Arveret samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Den kongelige Lands Overrets samt Kok, og Stadsrets Olitte=Commission i Kiøbenbarn, den 9de Juli 1819. Vans Teters. Ved Fredens at ade deres som eder Daes Dato er læst ved Ma redde Byeting og til blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt døie og Staderet i inderbarn, ere Alle og Enhver, som nu atte dere Røget at fordre i afdøde Timmermand Johan Frederik Rasmussens og efterlevende Hustroes, Dorothea Olsdatters, fælleds Boe der i Byer, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Krav paa Boet; hvilket derved, ifølge Placaten af 2den Juni 1810 s. 2, bringes til offentlig Kundskab. Marieder Kiøbsteds Efteret, den 5te Juli 1823. H. Aalentii.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Hvo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Avlsmand LarsVildelmsens deri Staden ved Døden afgaarde Hustrue Maren Magdalene Jensdatter, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beriisliggiøre deres Krav. strederica Skifteret, den 9de Juli 1829. Aabber, J. C. Drabne.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Ved Proclama, som vil vorde last ved vedkommende Under= og Overret, ere Bane og Endvet, som maatte bare Noget at fordre i Stervboet efter Avlsmand Peder Fourraises der i Staden ved Døden afgangne Hustrue Juditte Delloretd indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret, at anmelde og dernsliggiøre deres Krøv ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Fredericia Skifteret, den 9de Juli 1823. gadder. 36 Drabne.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Creditorerne i Boet efter deri Byen afdøde Examinatus jurie Frederich, Egnensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig. Storehedinge, den 8de Juli 1129. A. Hornemen. Attringerne og Ender, som maatte have røget at første i DødsboerreA efter. Gaardmand Jver Jacobsen af Strølve, Sandmand hans Tomsen og Hustrue Cathrine Christensdatter af Varpelv. Skovtider Poul Nissen af Gjortløv og huusmand gamle Hans Nielsen af Maalebrehuse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at legitimere sig og armelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Siersløv pr. Storehedinge, den 6te Juli 1129. Dorpd. bille og Ender, som maatte høre noget at fordre i Stervboet efter den I Nyerup Bye, drykte Corn i Orardolms Birk, ved Døden afgangne Huusmand Morten Nielsen, indkaldes derved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres fortringer for Undertegnede. Bye= og Birke-Contoiret i Nykiedig i Sielland, den 9de Juli 1819. J. H. Berner.
Berlingske Tidende, 1829-07-20
Ved Proclama, som den 9de denne Maaned er læst ved Roeskilde Nye i tinderet og faaes muelig til blive læst der den Kongelige Landsover samt høi, og Staderet i Kiøbenhavn ere alle og Endver, som maatte have Noget at fordre i Kiøbmand S. H. T. Siemsees Opbudsboe heraf Byen, indkaldte med 12 Ugne Varsel, til for undertegnede erkiltet at anmelde en kommere deres paa Boet havende Krav; hvilket herved endvidere de Autte giøres. rettede Safteret, den 10de Juli 1129.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
udenlandske Efterretninger. Fra den serviske Grændse, den 29de Junii. J Belgrad har Efterretningen om Storvizierens Nederlag ved Schumla gjort et dybt Jndtryk og tuet Tyrkernes krigslystne Mod. J Begyndelsen holdt man den russiske Bulletin for en Fabel, eller moede dog, at den i det mindste maatte være overdreven, fordi Storviziren ganske føje Tid tilforn havde udstædt Circulærer til alle Paschaer, hvori han underrettede dem om den Seier, som han den 17de Mai havde vundet over de Vantroende; ja, han havde endog skrevet til sin Søn i Thessalien, Underrettet ham om sin Krigslykke, og opmuntret ham til at efterligne dette faderlige Exempel, han gav ham; Paschaen af Belgrad selv synes dog tilfulde at indsee hele Vigtigheden af Tyrkernes Nederlag den 11te Junii, og at vær meget bekymret for Udfaldet af dette Aars Feldtog. Desuden foruroliger Tabet af Rachova ham, thi derved afbrydes Tyrkerne, Skibsfart paa Donau, og Landet paa den høire Donaubred trues med Fare.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Man troer i Belgrad, at Servierne ville benytte de russisk Troppers Nærhed til en Opstand mod Potten, og at GentraGeismar har handlet i Forstaaelse med denne Nations Høvdinger, da han besatte Rachora. Men denne Formodning er usandsynlig thi de tyrkiske Autoriteter bevogte med den største Opmærksomhed ethvert af Fyrst Milisch's og hans Tilhængeres Skridt, og vilde om der var mindste Grund til Mistanke, ufortøyet draget den til Ansvar. Jmidlertid føjer Paschaen af Belgrad alle ham muelige Foranstaltninger til at vedligeholde Roligheden; hans Communicationer med Widdin og Trawnik ere meget hyppige. For nogle Dage siden afgik en stor Korntransport fra Belgrad til Middin.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Berlin, den 11te Juli. Chefen for den preussiske Generalstab er reist over Vien til Constantinopel med meget vigtige Depescher. Hid komme dagligen Courerer fra Krigsskuepladsen. Besætningen i Schumla skal efter Slaget ved Kulevischa have faaet betydelig Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Om Krigens Djemeed og de Fordringer, som Rusland agter at gjøre ved Underhandlinger og Fred med Tyrkiet, har Hs. M. Ruslands høimodige Keiser, under sit Ophold i Berlin, yttret sig omtrent saaledes: "Rusland vil ingenlunde taale, at dets Undersaattere, som fordum, røves af Tyrkerne og sælges til Trælle, heller ikke vil det tilstæde, at dets Skibsfart i og til det sorte Hav paa mindste Maade indskrænkes. Om Krigsomkostningernes Erstatning vil man let kunne nes. Det Russiske Riges Omfang er allerede saa stort, at Tilvært af Lande ikke kan være gavnlig for Ruslands Statsinteresse. - Man troer, at turde fortolke den ophøiede Monarchs Ord saaledes: Rusland vil nepptilbagegive Tyrkiet de tyrkiske Fæstninger Anava, Poti og Achalziki Asien, der fra fordums Tid have været Menneskehandelens Smuthuller, men ikke har til Hensigt, at indlemme Moldau og Wallachiet i sit Statsgebeet.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
London, den 11te Juli. Tydske Blade have samtidigen kundgjort de Betingelser, under hvilke det er sandsynligt, at Rusland vil slutte Fred med Tyr tiet. Ifølge disse vil Rusland indskrænke sine Fordringer til udindret Seilads til og fra den sorte Søe og Eiendomsret til de Fæstninger og Landstrækninger i Asien, som General Paskewisehar erobret. Men hvor lemfældige disse Betingelser end ere, vil den tyrkiske Regiering dog neppe indgaae dem, før en Række af Ulykker har tvunget den til, blot for at frelse sin politiske Eristents, at samtykke enhver Betingelse, som Sejerherren foreskriver den. Thi naturligviis frygter Divaner, at en fri Seilads i det sorte Hav sætter Rusland i Stand til at gjøre sig til Herre af Constantinopel, naar det vil, og, naar Misforstaaelser, opkomme imellem begge Regjeringer, sende en Flaade til Bosphorus, under det Paaskud, at den skulde gaae til Middelhavet. Naar denne Flaade havde kastet Anker i Constantinopels Havn og vendt sine Kanoner imod Seralet, hvilken Sultan kunde da vel afslaae nogensomhelst Fordring, der blev underflyttet af saa kraftige Argumenter: Den bekjendte Skribent, Washington Inwing (hvis sidste Skrifer Columbus's Levnet og Reiser), har den ny Præsident udnævnt til nordamericansk Legationssecretair i England.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Vor Generalgoverneur i Ostindien, Marquis Bentin, agter, med Regjeringens Samtykke, at flytte sin Residents, den tillige er de høieste Autoriteters Sæde - fra Caleutra til en af de øvre Provindser. Hovedfordelene ved denne Forandring, ere: en hurtigere Communication med Grændserne, et sundere Clima, og beqvemmere Leilighed til at have et paagent Øje med de endnu undertvungne Nabods, blandt hvilke den af Labore er den vigtigste. Ogsaa paa den offentlige Mening vil en Hovedstad i Middelpunktet af Landet have en gunstig Indflydelse. Af de nordamericanske Fristaters fordums Præsidents, den afdøde Jeffersons, efterladte Skrifter ere to Bind udkomme; det tredie er under Pressen.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Af Breve fra Madera den 7de Juni erfares, at Gjæringen der daglig tiltager; ingen Englænder vover at lade sig see paa Gaden.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Den preussiske Regjering har i disse Dage kjøbt det store og skjønne Dampskib Georg den Fjerde, der gik som Paketbaad, mellem London og Petersborg.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Paris, den 11te Juli. De hyppige Processer, som i den senere Tid have fundet Sted imod Journalisterne angaaende Trykkefrihedens formeentlige Overtrædelse (eller som de ogsaa her, besynderligt nok, kaldes: Trykkefrihedsprocesser, med Hensyn til Religion og Moral, har man bragt i Forbindelse med Justitsministerens strænge Circulær. J Ovrigt er det ikke blot liberale Blade, der besvære sig over dette Circulær ; ogsaa den Ultralovale, fanatiske Garette de France ærgrer sig over den Phrase der, at man vil undertrykke enhver Misbrug, ligemeget hvo der maatte tillade sig den hvilken den fristes til at holde for en ubetydig Hentydning paa sig selv.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
J Anledning af den store Elephant i Paris - som Mr. Dugus har underviist i alle den nyere Civilisations Konster den optraadte som Hovedacteur i en meget fornem Rolle i et Drama der udtrykkeligen er skrevet til dets Forherligelse, minder Courier francais om hiint Ord af Duclos i Ludvig den Femtendes Tid : "Lader os tale om Elephanten; det er det eneste Bestie af Betydenhed, som man nu om Tide kan tale om, uden at komme i Fortræd. Vi inddrømme gjerne - siger le Courier - at vi sjelden have seet en saa plump Masse, der yttrede saa meget Forstand. Dog bør vi ikke undlade at bemærke, at dette Dyr, da det ved Dramaets Slutning blev fremkaldt og modtaget med lydelige bifaldsraab, aldeles ikke gebærdede sig, som om det vilde unddrage sig den Triumph, der blev det til Deel; det var nemlig endnu ikke vant til at spille Comoedie.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
De Deputeredes Kammer holdt i Gaar Session. GeneralLamarque beklagede, at England siden Freden koster Frankrige 60, Millioner Fr. aarlig, da Frankrige for Engellands Skyld er nød til at holde en Flaade. Mod Preussen og Østerrige - sagde han - behøve vi ikke slige Væbninger; England, ene England paa lægger os denne Udgift.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Jfølge en Beretning i Messager er det nu afgjort, at de ægyptiske Tropper ikke skulle forene sig med Storherrens. Pesten der hersker i Syrien, og Visheden om at det ægyptiske Hjelpe, corps dog vilde komme for sildig, angives som Vicekongens Motiver. Ogsaa troer man, at Mehemed Ali ikke gjerne vilde skille sig ved et saa vel exerceret og eqviperet Armeecorps. I Stede for at sende Tropper betaler Vicekongen en Million spanske Pa stre, som strax skal erlægges til Storherren. Grækernes utrættelige Talsmand, den ædle Egnard, har skrevet Følgende hid i Slutningen af Juni. "Jeg har nyelig modtaget Efterretninger fra Grækenland. Alt begynder nu at organisere sig; Landet dyrkes, Nøden formindskes, Folkets Tillid til Præsidenten tiltager daglig. De franske Troppers forlængede Ophold i Grækenland er en meget stor Velgierning for dette Land. Grækerne føle nu med Taknemmelighed, hvor meget de skylde Frankrige. Ogsaa Franskmændene agte Grækernes gode Egenskaber. Begge Nationer ere for bestandig forenede, Gazette des Tribunaur beretter, at der den 7de Mai fra den aarle Morgenstund skeete strænge Undersøgelser i de fleste af de herværende Boghandlinger. Den i Dag udkomne Messager indeholder følgende Artikel: "J Forgaars har Politiepræfecten ved Politiecommissær Noel ladet borttage en Presse i et hemmelige Trykkerie, hvormed man allerede havde aftrykt et betydeligt Antal Exemplarer af et Eftertryk af det bekjendte Digt le fils de Thommeaf de Herrer Barthelem og Mery, og af Chansons indites der foregives at være af Beranger. Man traf Trykkeren i fuldt Arbeide; Skrifterne vare endnu i Formerne, og man fandt en stor Qvantitet af begge hiine Værker i raa Materie. Alt blev bortført til Politiepræsekturet.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Lissabon, den 13de Junii. Ved Processionen i Anledning af Christi Legemsfest den 18de Juni var Don Miguel i egen høje Person en af dem, der bare den Baldachin, hvorunder det Allerhelligste førtes omkring til Skue, men han saae meget pranten ud. Debatterne i det engelske Underhuus, ja endog Peels Tale, have sat ham i ondt Lune. Saaledes ere begge Partier her misfornøiede med Englands Politik.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Vor Hoftidende beretter, at en Tripolitansk Corfar er seilet fra Tajor, og krydser langs af den portugisiske og spanske Kyst for at kapre preussiske og hanseatiske Skibe.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Fire af Oportos meest anseete Jndvaanere, der for politiske Meninger nyelig dømtes til Galleierne, bleve den 23de f. M. efter Don Miguels befaling først pidskede af Bøddelen gjennem Oportos Gader, og bragtes derefter tilbage til Fængselet, hvor de maatte ligge under Badskerhaand.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Madrid, den 28de Junii. Det er almindeligen bekjendt, at en meget berygtet Anfører for en Røverbande tilligemed et stort Antal af dennes Medlemmer boer i Gaden St. Anton (nær ved den franske Gesandts Hotel),men Autoriteterne have hverken Energie eller Villie til at grib ham, og da Jndividuerne af denne Bande nøje erkyndige sig i Gjestgivergaarde og Privathuse om dem, der agte at reise bor fra Madrit og naar, saa er det dem en let Sag, at lægge sig i Baghold paa visse øde Steder i Nærheden af Hovedstaden, saa at ingen undgaaer dem. Veien er derfor usikkerst i et paa Miles Frastand. J Madrid skeer daglig Indbrud og Tyverie, fornemmelig i Middelpunktet af Staden, den meest befolkede Deel, og i Middagsstunden. Medens Politiechefen og Corregidoren udstæde Placater mod de ligegyldigste Handlinger, og true dem, der foretage disse, med Pengebøder og et par Maaneders Arbeide paa Galleierne, er Madrid Opholdstedet for en Mængde, Tyve og Røvere, hvis Navne, Bopæl og Haandtering enhver kjender, uden at Politiet, uagtet deres daglige Tyverier, gjør et eneste Skridt imod dem.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Rom, den 30te Junii. J Anledning af de Excesser, der nyelig fandt Sted mod Erkebispen af Jmolas Palais, har Paven indtil videre excommunicere samtlige Imolas (8330) Indvaanere, og befalet, at Byens Kirker, skulle lukkes og alle Sacramenter Administration suspenderes.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Leipzig, den 10de Juli. I en af vore Boghandlinger udkommer snart Oberst Gustavsons(den forrige Konge af Sveriges) Memoirer, skrevne af ham selv De indeholde i Særdeleshed Historien om hans Feldttog og disses Catastropher. Den anden Deel, som giver Anledning til at kaste en dybt Blik ind i de politiske Begivenheder i Sverige under denne ulykkelige Fyrstes Regjering, og drager Sløret fra mange Stormænds Handlinger, skal først udkomme efter hans Død.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Hamborg, den 17de Juli. I de første 9 Dage af Julii Maaned ere 92 Skibe med Kornladninger gaaet igjennem Strædet; af disse have 6, været bestemte til engelske, 16 til hollandske, 6 til franske, 12 til danske, norske og svenske Havne; 2 til Hamborg, 2 til Lissabon; de øvrige fires Bestemmelse vare ikke angivne i Sundlisterne.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Tvistighederne mellem den hanoverske Regjering og Ostfriislands Landstænder skulle forelægges Forbundsdagen.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
En russisk Flaade vil i disse Dage passere Sundet paa dens Seilads til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Christiania, den 12te Juli. Hs. M. har befalet det norske Statsraad, at lade forfatte og forelægge Høistsamme et Udkast til Fuldendelsen af Kongeboeligens degyndte Opbygning, efter en saadan Scala, at Udgifterne, i Stedet for at de i det sidst fremlagte Forslag beløbe sig til 380,000 Spd. ikke overstige 200,000 Spd. (Slottes Bygmee, ster, efter hvis af Hs. Majestæt approberede Tegninger det begyndtes, er vor talentrige Landsmand, Slotsbygningsintendant H. Linstow, en Søn af sal. Geheimeraad og Overforstmester Linstow.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
I de ugunstige Udsigter til dette Aars Høst finder man Aarsagen til at den svenske Kours daler, uagtet Jernudskibningen har været meget betydelig.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Kjøbenhavn, den 21de Junii. Ved allerhøieste Resolution af 14de Juli sidstleden er Allernaadigst bestemt, at den paa det nu vacante Borgmester= og Byefoged samt Bye= og Raadstueskriverembede i Holbek hidtil hvilende Pension af 400 Rbdlr. Sølv herefter skal ophøre at hvile paa Embedet og udredes paa anden Maade.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Collegialtidenden No. 29 indeholder Fortsættelse af vedkommende Amtmænds og Provsters Jndberetninger om de Fremskridt, som den indbyrdes Underviisningsmethodes Jndførelse i Almueskolerne i Desnark har gjort.
Berlingske Tidende, 1829-07-21
Dampskibet Dania.