JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-09-13
Stævning. Hans Billeschou Jansen, Byefoged i Hobroe samt Herredsfoged og H Skriver i Rinds Gislum Herreder, Giør vitterligt: at Landsoverretsprocurator Ot terstrøm i Viborg har andraget, at han af Amtet er beskikket til, paa den almindenge Enkekasses Vegne, ifølge dertil meddeelt allernaadigst Bevilling af 5te Juli d. A., at foranstalte en af afgangne Gaardmand Søren Pedersen Horup af Nederboltiis Bye i Hersom Sogn, under Viborg Amt, under 24de Juni 1800 til bemeldte Kasse udstædt Obligation for et Laan af 360 Rdlr. dansk Courant, med første Prioritets Panteret i en Gaard i fornævnte Nederholriis Bye, af Hartkorn 3 Tdr., samt Besætning, Avlsredskaber, indavlet Sæd, Høeslet og Jndboe, som er bortkomme efter at derpaa under 1ste November 1808 var afbetalt 120 Rdlr. og 1 Td. Hartkorn udgaaet fra Pantet, ved Dom mortificeret. Jfølge heraf indstævnes den eller de, som maatte have bemeldte Pante, Obligation ihænde, til at møde og fremkomme dermed ved Rinds Gislum, Herredersret, som holdes paa Tingstedet i Hobroe den første Torsdag i December Maaned 1834, Kl. 10 Formiddag, samt deres lovlige Adkomst derpaa at beviisliggiøre, da Obligationen i manglende Fald vil, efter nærmere Paastand, vorde mortificeret. Forelæggelse og Lavdag gives ikke ifølge Forordning 3die Juni 1706. Hobroe, den 13de August 1833. Jansen. (L. S.) C. v. Wedel Heinen, Deres Kongelige Majestæts Kammerjunker, A. Byefoged i Warde og Herredsfoged i Øster og Wester Herreder under Ribe Amt; Giør vitterligt: at for mig haver andraget Skifteforvalteren i Kiøbmand Jørgen Tranbergs Opbudsboe i Warde Kiøbstæd, hvorledes Kongelig allernaadigst Bevilling under 4de Juni d. A. er ham forundt til med Aar og Dags Varsel ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den Berlingske, politiske og Avertissements Tidende, Ribe Stiftsavis og den altonaiske Mercur, at indkalde der eller dem, som maatte være i Besiddelse af en under 4de Januar 1821 af afdøde Frederik Tranberg til forbemeldte Jørgen Tranberg udstæd Obligation, lydende paa 2,625 Rd. S. H. C. eller 4,200 Rbd. rede Sølv, tinglæst den 30te April f. A., hvorved var givet 2den Prioritets Panteret i den Debitor da tilhørende og senere til Jørgen Tranberg overdraanGaard No. 123 i Warde, foruden samme Prioritets Panteret i Debitore Løsøre, samt første Prioritet i et Kiærskifte. Jfølge denne allernaadigste Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte være i Besiddelse af bemeldte Obligation, at møde inden Warde Byetingsret, som holdes paa Raadhuset den første Retsdag i Februar Maaned 1835, Klokken 10 præcise Formiddag, med bemeldte Document at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Mortificationsdom i manglende Fald, efter nærmere fremsættende, Paastand, vil gives. Laugdag og Forelæggelse er hævet ved Forordn. af 3die Juni 1796. Under min Haand og Embedssegl. Warde Byefogedcontoir, den 27de August 1833. Wedel Heinen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1833-09-13
proclama. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Kiøbmand Spøbert Behagen heraf Stedet, som nuværende Fuldmægtig for John Frederik Pinnen som Eier af Plantagerne Vindfor i Vindsor Forestbeliggende i Dronningens Qvarteer No. 5 a 6, Peters Rest, beliggende i Dito Qvarteer No. 35 a 36, Catharines Rest, beliggende i Compagniets Qvarteer No. 12, 14, 20 F 21, Mount Pleasant, beliggende i Kongens Qvarteer No. 6 a 7, og Solitude, beliggende i Nordside Qvarteer her paa Landet, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Gjøbert Behaaen ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui tilentii, maae indkalde Alle og Enhver, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, som maatte formene at have noget Krav imod bemeldte J. F. Pinnen, som Eier af fornævnte Plantager, eller imod bemeldte Plantager, hidrørende fra sammes Administration eller fra de, af sammes Bestyrere foretagne Handlinger, eller af hvilkensomhelst anden Natur- og Beskaffenhed, Kravet maatte være, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Lands=Overret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i det til Forsendelse med de Kongelige Brevposter privilegerede Berlingske politiske og Avertissements=Tidende, Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid, Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vor vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regiering, Avis, indkalde alle lignende paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Bysbert Behage at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal fornævnte Gjøbert Behage være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Gields=Leqvidations Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansee gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. St. Croix, den Kongelige vestindiske Regiering, den 1ste Juni 1833. P. v. Scholten. Mouritzen. Sommer. F. Oxholm. N. C. Simmelkjæt. const Reg Secretair.
Berlingske Tidende, 1833-09-13
Bevilling for Kiøbmand G. Behagen som Fuldmægtig for J. F. Pinnen til ved Proclama at indkalde Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget Krav imod bemeldte J. F. Pinnen som Eier af fornævnte Plantager her paa Landet. J Overeensstemmelse med forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling og med det deri nævnte Varsel, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii. Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Kra imod fornævnte John F. Pinney, som Eier af Plantagerne Vindfor 4 Vindfor Forest, beliggende i Dronningens Qvarteer No. 5 a 6, Peters Rest beliggende i Dito Qvarteer No. 35 a 36, Catharines Rest, beliggende i Compagniets Qvarteer No. 12, 14, 20 og 21, Mount Pleasant, beliggende i Kongens Qvarteer No. 6 og 7, og Solitude, beliggende i Nordside Qvarteer Litr. B. No. 15, alle her paa Landet, eller mod bemeldte Plantager, hidrørende fra sammes Administration, eller fra de, af sammes Bestyrer foretagne Handlinger, eller af hvilkensomhelst anden Natur eller Beskaffenhed, Kravet maatte være, dermed at fremkomme og samme for mig eller hvem anden i mu Sted maatte vorde udnævnt og beskikket som J. F. Pinneys lovlige Fuldmægtig her paa Landet, at anmelde og beviisliggiøre. St. Croix, Christiansted den 20de Juni 1833. Som Fuldmægtig for John F. Pinnen, G. Behagen.
Berlingske Tidende, 1833-09-13
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 148 - 1832 J 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Vare Mægler GerharHeinrich Friederich Jørgensens Boe, indkaldte med 12 Ugen Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadan Krav. Ved samme Proclama ere den Astødes Arvinger med lovligt Va sel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kong, Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission Kiøbenhavn, den 7de Septbr. 1833. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1833-09-13
ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Over B og underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter min den 6te Juni d. A. afdøde Mand, Doctor philosophie Johan Henrik Weise, Sognepræst til Volstrup og Hørbye Menigheder i Hjørring Amt, i Henhold til Placaterne af 26de August og 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for undertegnede min Laugværge, Baron Kragt Juell Wind-Arenfeldt til Sæbygaard, at anmelde og beviisiggiøde deres Fordringer; og hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretring endvidere bekiendtgiøres. Volstrup Præstegaard, den 19de August 1833. Som Laugværge, M. S. salig Welse. Kragh Juel Wind-Arenfeldt.
Berlingske Tidende, 1833-09-13
Med Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Lods og Fisker Hans Severi Slette og Hustrue Ane Pedersdatter af Sæbye Kiøbstad, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbne, den 2den Septbr. 1833. Heiberg. Dritte und lette Bekanntnachung.
Berlingske Tidende, 1833-09-13
Extract, des No. 214 in extenso eingerückten ProclamsNichtprotocolliete Glandiger und Plandinhaber des verstordenen Witte des Gastwirths Carsten Carstensen hieseldst, uder deren Nachlas Concurs erkannt worden, haben sich innerhald 12 Wochen, bei Vermeidung den gesetzlichen Nachtheile, im Stadssecretariate zu melden und das Ordningsmastige zu beobachten. Flensburg, den 31sten August 1833. Bürgermester und Rath. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te f. M., som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Staveret her i Staden, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, alle De, som formene sig at have Noget at fordre i det fællete Stervbo efter afdøde Silke= og Klædehandler Knud Lund og senere afdøde Erke Helene Sophie Lund, født Holmberg, med Undtagelse af PamiCreditorerne i Stæderne No. 64 og 65 paa Østergade, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløfor en af os undertegnede, som eneste og fuldmyndige Arvinger efter de Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 26de August 1833. F. C. G. Muxoll, N. Lund, Fuldmægtig i Kiøbenhavns Priitiret. Secondlieutenant i Soetaten. boende paa Østergade No. 64.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 31te August. Lykkedes det for Bourmont, som Sejerherre at holde sit Jnd og i Lissabon, saa maatte man om kort eller lang Tid frygte for en voldsom Reaction imod de gamle Legitimisters Partie i Frankrige. Bourmonts Held vilde nemlig gjøre disse svimle at Overmod, og vore heftige Revolutionaire vilde tage Anledning af Legitimisternes Ubesindighed til at fremvirke store Uroeligheder, og blodige Reactioner i Syden og i Vendeen. En Seier, som Dom Miguel vandt i Portugal, og Don Carlos i Spanien, maatte staae nøje Forbindelse med de Uroeligheder, som under Tingenes nu værende Stilling forudsees i Frankrige. Propagandaen vilde til tage i Styrke, thi Revolutionsmændene gjøre i Særdeleshed Regning paa Legitimisternes Daarskab, hvis Absurditet gaaer saavidt, at de indbilde sig, at Jacobinismen kunde bane Veien for en tredie Restauration, og ikke ville indsee, at netop den maatte gjøre Ende paa det hele legitimistiske Partie, og volde dettes Undergang, thi vore saakaldte Republikanere hige efter en Kamp med Royalisterne, for at udrive Folket af sin Fred og sine roelige Sysler, og med diabolisk Hu oplue en almindelig europæisk Revolutionskrig.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Moniteuren indeholder følgende Artikel. - En Fransk reisende Videnskabsmand, som nu er paa en Vandring gjennem en Deel af Nordafrika, meddeler følgende interessante Efterretninger og Ruinerne af den Bygning, som den berømte Kirkefader Augustinus beboede i Hippon, medens han der 6 det femte Aarhundrede efter Christi Fødsel) var Biskop. "Jeg tiltraadte min Vandring - skriver han - med en ung Feldttpræst ved vor Armee, der, begeistret af ligesaa stor Kjerlighed til antiquariske Forskninger, som jeg selv, modigen vovede at ledsage mig til det fjendtlige Territorium, for at besøge Levningerne af et fordum berømt Pallads. Vor Forventning blev ikke skuffet. Fra en Høi, der er bedækket med Oliven, Mandel og Figentræer, kommer man til det Sted, hvor Indgangen til den gamle Bye Hippon formodes at have været. Utallige Guirlander af Lianer ranke sig omkring Veien og danne uafbrudt skyggefulde Løv=Buegange, medens man vandre didhen paa Enge, der ere smykkede med de herligste Blomster. Saasnart man træder ind i den fordums Stad, overraskes Øjet af runde Gallerier, store Gaardpladse, adskillige Amphitheatre og en Bygning, der har en Rotundas Form. Denne Bygnings Mue ere nogle Favne tykke, endnu seer man Trapperne, der føre til en anden nu indstyrtet Bygning, og midt i denne imponerende Ruine hersker en høitidelig og melancholsk Taushed, som ikkun afbrydes ved de fra Murene nedfaldende enkelte Vanddraaber, eller af Vandringsmandens Fied. Saaledes seer det Jndre af den Bygning ud, som hiin lærde Biskop, af en tved tydig Celebritet, fordum beboede. J et Gallerie, der er i Bygningens Middelpunkt, seer man endnu Vindueshvælvingerne med deres oprindelige Steenkit, fra disse er en kostelig Udsigt. Mod Nord øiner man havet, nogle smaae Forgreninger af Atlasbjerget, en Strandbred, der er en lang, sandig Slette, og Zibur, en liden Flod, hvis Kilde endnu er ubekjendt; mod Syden skuer man pragtfulde Høje og en umaalelig Slette, der, med en Brede af omtrent 16 Lieues, løber langs med høje Bjerge, og om sider taber sig i Saharas Sandørken. J en fjern Frastand opdager man nogle Grupper af Palmetræer, hvis Toppe Ørkenens Vind bevæger hid og did. Ofte øiner man langt borte en Araber, der skjødesløs sidder paa sin Hest, ubekymret om Veien, som han overlader til Dyret at vælge; men hele Maaneder kunne ogsaa forløbe, uden at man, i denne eensomme og pittoreske Egn bliver et eneste levende Væsen vaer. Dog opdager man mod Østen høje Bjerge, der ere bevoxede med Træer og bedækkede med Blomster, stundom opstiger Røg fra deres Tinder, denne tilkjendegiver, at en nomadisk Stamme gjør Holdt, og tilbereder sit frugale Maaltid. Mod Vesten dvæler Blikket ved de hvide Bygninger i Staden Bona, siden paa en vidtudstrakt Hede, og omsider ved den af Romerne anlagte Landevei, der, endnu ved vedligeholdt, fører fra Bona til Constantine London, den 3die September.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Fra Oxford skrives. Den prægtige og kostbare Udgave af Lær, i stor Folio, som den afdøde Dr. Theol. Robert Holmes begyndte, er nu fuldendt med den femte Tome, de indeholder Apocrypherne. Mængden af de ved dette lærde Arbeide sammenlignede Haandskrifter kan skjønnes deraf, at blot til Palmerne over 130 ere benyttede. Antallet af de collationerede Manuskripter til denne ene bibelske Bog er en Følge at Palmernes hyppige Brug i den græske Kirke. En riig Arsamling er endnu tilbage, thi mange Haandskrifter ere blevne ubenyttede, og en nøiagtigere Sammenligning af de benyttede er ingenlunde overflødig. Pennybladene udbredes i de sidste Aar med overordentlig Jver i England; blot tre af disse fordre hver Uge et Oplag af 350,000 Exemplarer. Edinburgh Review" bemærker i sit nyeste Hefte om disse Pennyskrifter, som besørges ved Samfund af kundskabs rige og retsindige Mænd (thi ellers kunne Godtkjøbs Almueskriften vorde meget farlige) at enhver Menneskeven maa glæde sig over den heldige Idee, at udbrede sand Oplysning og almeennyttige Kundskaber for saa godt Kjøb i de laveste og meest uformuende Folkeclasser. Ved en umærkelig Udgift kan ogsaa den meest uformuende Familie anskaffe sig et Bind paa 5 til 600 Sider, der indeholder lutter gavnlige og mærkelige Meddelelser og ledsages af 300 ypperlige Træsnit eller Kobbere. Almuen lærer saaledes, selv at see og dømme, undervises og forbereder sig saaledes til at træde over i det politiske (?) Liv Jtalien.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
J Jtalien hersker en Bevægelse, der opvækker Bekymring, om end dens Uddrud synes at være for Øjeblikket dæmpet. Vore Blade meddeelte i Forgaars Udtog af Breve, paa hvis Jndhold de dog ikke ubetinget vilde indestaae. J Rom vare den 17de August Brevene fra Neapel udeblevne eller tilbageholdte; man talede om, at pavelige Tropper skulde marschere til den Neapolitanske Grændse, for der at danne en saakaldet, Sundheds Cordon; de nyeste Breve fra Bologna ville vide, at der var kommen befaling fra Rom, at Schweizer-Tropperne i Legatio nerne skulle marschere til Grændsen af Abruzerne og at den Østerrigske General Hrabowski havde samtidigen føjet Foranstaltninger til at erstatte Schweizertropperne ved Østerrigske, Endeligen forsikkredes, at man i August Maaned havde i Neapel, paa Grund af en opdaget Sammensværgelse foretaget adskillige Fængslinger, hvilke Autoriteterne gjerne vilde fortolke saaledes, som om Sammensværgelsen blot galdt de almindeligen forhadte Schweizere. Folket modsatte sig hine Fængslingers Fuldbyrdelse; derpaa lod man Tropperne træde under Gevær, og iværksatte, efterat have dæmpet, nogle Vodsomheder, hine Fængslinger; dog var Tilstanden endnu den saaden 12te August. Gjæringen vedvarede og man var meget kymret i Henseende til Provindserne. - Fra Bologna melde at General Hrabowski og en anden Østerrigsk General vare ven tilbage fra en Embedsreise i Romagna, hvor Uroeligheder i flere Punkter vare udbrudte, fordi man vilde afvæbne Centurier, og sætte Pavelige Frivillige i deres Sted. J Lugo skal var flydt Blod.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Den Graubundtner Avis, son udkommer i Chur, melder i 3 ledning af de mangehaande udbredte Rygter om en Revolution Neapel. - Ved en stor Manoeuvre, 4 Mile fra Neaphavde man i en forstilt Fægtning (saakaldet simulacre) gi Neapolitanerne det retirerende Parties Rolle, men Sicilianerne Schweizerne det seirendes. Dette vakte hines Misfornøielse, og gave deres Harme Luft ved at føje Stene til de blinde Patroner, adskillige Schweizere bleve desaarsag saarede. Det modsatte Pa tie beredte sig nu til at svare paa en ligesaa eftertrykkelig Me neer, saa at Kongen i egen Person maatte med dragen Sablægge sig derimellem, for at forhindre, at denne lille Kri skulde føres med altfor megen Sandhed. - Denne Efterretninkan vel være sand, men det er usandsynligt, at det skulde vær den eneste Grund til det i Jtalien og Frankrige saa almindelige udbredte Rygte om Uroligheder i Kongeriget Neapel. Den Stuttgarter Avis, der var den første, som berettede, at H. M. Kongen af Neapel havde skienket sit Folk en libere, Constitution, (hvilken Efterretning optoges i alle udenlandsk Blade) tvivler nu selv om dette Rygtes Sandhed.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Udenlandske Efterretninger. Viborg, den 8de September. Fiskeriet af Aborrer i Limfjorden er i stærkt Tiltagende siden Ager-Canalen begyndte at lukke sig. Jevnligt sees Vogne med denne Fisk her paa Torvet, og Fiskerne yttre det bedste Haab, da Bunden paa de Steder i Fjorden, hvor Aborrer fanges, hvilken strax efter Vesterhavets Jndbrud var aldeles reen Sand, nu er atter bedækket med stærk Grøde. Om denne Forandring ligeledes vil yttre gavnlig Jndflydelse paa Sildefiskeriet, maae snart vise sig.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
(Af Viborg Samler No. 108)
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Kjøbenhavn, den 14de September. Den 6te September er Sognepræst i Stege paa Møen, Provsfor Møenboe og Baarse Herreder, under Præstøe Amt, Hr. Consistorialraad Tage Müller, hæderligen bekjendt som Skribent, Allernaadigst udnævnt til Biskop over Ribe Stift.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Sognekaldet til St. Nicolai Kirke i Svendborg og til Annexet Thurøe, 300 Rd. -
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Sørbyemagle og Kirkerup Sognekald i Sjællands Stift, 17 Rd. - Butterup og Tudse Sognekald i Sjællands Stift, 220 Rd. - Torrild og Vedslet Sognekald i Aarhuus Stift, 320 Rd. - Fjellerup og Glesborg Sognekald i Aarhuus Stift, 190 Rd. - Hedensted og Dalbye Sognekald i Aarhuus Stift, 26.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Rd. - Ræhr, Vixøe og Hansted Sognekald i Aalborg Stift, 140 Rd. - Sognekaldet i Kjøbstaden Stege paa Møen, 500 Rd. - Albech og Woer Sognekald i Aalborg Stift, 315 Rd. (Alle disse i Embeder anført efter den gamle Angivelse til Embedsskat.)
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 11te September: Brygger Mellber; fra Landscrone, Krydsbetjent Nielsen fra Gaabense, Baron Rosenkrantz og Pastor Sørensen fra Aarhuus, Baron og Ritmester Bennet, Brændeviinsbrænder Kjærboe og Kjøbmand Olsen fra Helsingøer, Kjøbmand Krover fra Maribo, Handlende Forsberg og Helberg, og Godsejer Barnard fra Helsingborg, Capitain Schiørt og Lieutenant Sjøcrona fra Malm, Landinspecteur Rosenkilde fra Vordingborg, Kammerraad Poulsen fra Sorøe, Kjøbmand Grum fra Faxøe, Capitain Buchwald fra Annebergaard, Candidat Testmann fra Nestved, Particulier Jacobsen fra Nyborg.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Dampskibet Prinds Carl ankom den 12te September med følgende Passagerer, fra Norge, Frøken Buttenschøn, Kjøbmand Bertelsen, Fru Colstrup, Lieutenant Falsen, Kjøbmændene Bloch og Frolich, Jomfruerne S. og E. Munck, der. Bredrup og Tiedemann, Frøken Monrad, Kjøbmand Meyer, Capitain Barclay, Mægler Hvidt, Kjøbmand Kolstad, Capitain Gaarder, Kjøbmand Berg, Cand. Juris Sommerlund, Kjøbmændene Jensen, Holst og Gutzest, Maler Schønermann. Fra Gothenborg, Kjøbmand Warberg, Bogholder Sloman, Frue St. Brice, Kjøbmand Strudsberg, Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Forgaars Eftermiddag Kl. 6 til Kiel, med følgende Passagerer; Frue Generalinde Oblrogge; Frøken Leonhardt; Enkefrue Grove med Datter og Søn; Frøken Lohmann, Justitsraad Jarper; Hr. Detlefsen; Jfr. Wilt; Søelieutenant Lehmann ; Maler mester Bredenbeck med Kone, Frue Lilie, Frøken Wimpsen; Bygningsinspecteur Meyer; Attachs ved det danske Gesandtskab i Wien, Grev Havn; GodsEier Barnard; Overpost-Directeur Smerfeldt med Kone, Kiøbmændene Ovendelm. Walsch, Becker, Frelich, Bloot, Kolstadt, Gutzeit, Jensen, Holst og Meyer; Frue St. Brice, Skolelærer Jacobsen; Sanger CopelloJnstrumen handler Knilling. Til Møen: Grev Reventlou; Consul Hage Provst Ottoed, Sognepræst i Rønne paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1833-09-14
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 13de Septbr. 1833. Hamborg 2 M. - a vista 208. - Species 210. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 88 3/4. Dito uden Renter i Sedler 9 1/2. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i Sedler 106 1/2 a 107 Rbdlr. Norske Speciesedler 157 Rbdlr. Svenske Sedler 45 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 70 ½ a 71. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 pCt. 99 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 1/2 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101 1 Rbdlr. rede Sølv.