JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Ja nogle lumpne og nederdrægtige Mennesker i Løgstøer have ved min Afreise til Kiøbenhavn fundet Fornøielse i at udsprede det Rygte, at jeg var bortrømt, saa, da min Ære lider under denne lumske og nedrige Bagvaskelse, nødes jeg herved at declarere: At min Afreise til Kiøbenhavn var i Følge det Høikongelige Vestindisk Guineiske Rente og General Toldkammers høigunstige Tilladelse af Dato 10. Maji dette Aar, som jeg for min Afreise fra Løgstøer ikke allene lod Hr. Forvalter Albornmen endog Sr. Christen Lunøe, en i bemældte Flække boende Handelsmand, læse. Løgstøer den 11. Julii 1783. C. Jeger, Kongelig Controlleur.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Ja Guldsmedsvend, Knud Bech, som arbeidede hos Guldsmed Sr. Hans Busch paa Hiørnet af Graven her i Byen, haver bortlistet sig, uden at tilbagelevere et af mig modtaget Spanskrør, samt et Par sølv Skoespænder, imodtaget af Skomagersvenden, Hans Peter, bliver herved erindret om at tilbagegive berørte Ting, hvilket han ikke med nogen Raadighed eller Eiendoms Ret haver annammet. Skulle disse Vare være solgte, eller paa anden Maade til nogen afhændede, tilholder Eiermanden sig samme, i Følge Loven, hvor de findes. Aalborg den 10. Julii 1783. Berthel Dochedahl.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
8 Stkr. Veier, eller Vandmølle tienlig, er hos mig opkrumgroede ege Træer, tildannet et Koob Hjul, lagt til Forhandling, og kan Liebhaberne dem bekomme for billig Priis. Lauriz Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
P. M. Hos Christian Ertmansen i Sundbye kan faaes gode og vel behandlede vindtørrede Sild, Olen for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Skulde afgangne sal. Elias Appoltii, forri1.M. ge 4de Lexie Hører i Aalborg Cathedral=Skole, have, som det kan synes af nogle Sedler som ere fundne i hans Boe), udlaant nogle Bøger af sin Bogsamling, foruden een, som allerede er indleveret, formoder man, at enhver Retsindig er villig til uden Ophold at indlevere dem til Stervboet, at de tilligemed hans øvrige Bøger kunde vorde indrykte i det agtende trykte Catalogo. Og maatte ellers nogen have den Kl. ome at Allgemeine Welthistorie for sig selv at overlade, kunde man paa Stervboets Bekostning afhandle dem den, at en Defect dermed kunde vorde suppleret. Aalborg den 8. Julii 1783. E. Kynde, Stiftsprovst 1. Vor dem, som lage at tilhandle sig stort og got Qvæg i til at stalde forestaaende Vinter, averteres, at vedSteenshedegaard i Vensyssel, ere overfödte forrige Vinter 70 Stkr. Stude, alle af fuldkommen Størrelse.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Næstafvigte Løverdags Formiddag blev ved mit iboende Sted, Al udi Svingelgaden No. 325. ved dets Hjørnehuus bort fra mig en brun laquered Tornstok, den der igien kan tilveiebringe mig samme, kan vente sig for Umagen af dens Eier en billig Douceur. Aalborg den 9. Jul. 1783. Je paa Klosterjorden beliggende, og mig tilhørende, 6 Stkr. - Leievaaninger med Kakkelovne udi, kan paa billige Conditioner enten separate, eller alle samlede under et, underhaanden faaes til Kiøbs, naar Lysthavende derom ville accordere med Else Margrethe Helbech, sal. Høebergs.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Ja tvende af mine Lærredrenge, Niels Olufsen, barnfod her) i Byen, og Hans Olufsen Thræschalen, barnfød i Norge ved Frederichstad, ere i Søndags Aften Klokken 7 bortgaaede at mit Huus uden mit Vidende, og uden mindste dertil given Aarsag, og siden ei indfundet sig, men formodentlig ere bortrømte, eftersom de samme Aften skal være seete ved Skaldborg Sønden. for Aalborg paa Landeveien. Den første var nogenledes høi at Vext, og iklæd et Par røde Buxer og en gammel hvidgraae Trøie, men havde med sig en guulebruun Kiøel og Vest, Den anden mindre af Vext, var iført et Par gule Klædes Buxer og en blaa Trøie og Vest med metal Knapper. Begge disse undvigte Dreng ge blive herved efterlyste med allerærbødigst Begiering, at de maatte anholdes, og mig dette tilmældes med Posten, da de ikke kan forevise noget Pas og Skudsmaal, uden det er falsk, og haaber derfor at ingen huser eller hæler dem, men giver mig det tilkiende, for at undgaae videre Tiltale. De ere begge under Contract indskrevne i Lære, den første har været hos mig i 6, og den anden i 2 Aar. Aalborg den 9. Jul. 1783. Jørgen Eilertsen, Kleinsmed.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Afgangne Proprietair Lauriz Buck eiede Randrup Hovedgaard, i Halds Amt, Middelsom Herred, hvilken bemældte Gaard bliver ved offentlig Auction bortsolgt den 19. August førstkommende uden videre Auction, i Fald fornøieligt Bud skeer; Randrup staaer for frie Hovedgaards Taxt 34 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Ager og Engs Hartkorn, det til Gaarden hørende Bøndergods er 200 Tdr. 3 Fdkr. en halv Alb. Hartkorn, Mølleskyld 6 Tdr. Skpr. 1 Fdkr. Ovenanførte Jordegods er beliggende tæt ved Randrup, og forretter alt behøvende Hoverie, svarer aarlig i Landgilde 409 Rdlr. 3 Mk., 3 Tdr. 3 Skpr. Rug, 1 Tde. Skpr. Byg, Hovedgaards Marken bestaaer af 12 Aars Gjøder, hvoraf de 6 ere i Brug, og besaaet med Korn, nemlig i dette Aar 27 Tdr. Rug, 15 Tdr. Boghvede, 17 Tdr. Byg, og 200 Tdr. Havre; Desforuden er saaet ved den under Gaarden brugende Randrup Vandmølle 9 Tdr. Rug, og 2 Tdr. 6 Skpr. Boghvede; Til Gaarden avles aarlig omtrent 300 gode Læs Høe, ved samme kan aarlig forres 150 til 160 Fæehøvder, samt 6 til 8 Bester og 50 til 60 Faar, Hovedgaarden saavelsom Bøndergodsets Bygninger er i meget god Stand og derved overflødig Mandskab; ved Hovedgaarden er en smuk Skov, samt allene Fiskerie i den store Winchel Søe, saa og fælleds Fiskerie i Noraae, der gaaer forbi Hovedgaarden, og 3 Fierdinqver neder omkring Wistrup; Ved Gaarden er god Jagt baade af Urhøns og andre Fugle, samt Harer og Raader. De Lysthavende ville behage at indfinde dem paa Randrup den ermældte Dag, om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvor der skal vorde bekiendtgjorte de til Auctionen udfordrende Conditioner, der desuden tilligemed Jordebogen 4 Uger for Auctionen kan faaes til Eftersyn saavel paa Randrup, som paa mit Contoir i Viborg; Endnu mældes til Vedkommendes Efterretning, at paa oftmældte Dag bliver efter Auctionens Tilendebringelse holdet Skiftesamling, da enhver, som derved har noget at erindre, vilde indfinde sig. Viborg den 5. Jul. 1783. F. Hauch.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
i Lengsholms Godses Reserva=Mandskab er den 3 hujus bort Ci rømt Peder Jensen Hjortmoese af sin Tieneste hos Wraae Bonde, Jørgen Nielsen i Tylstrup i Anstrup Sogn. Samme undvigte Person, som er omtrent 23 Aar gammel, over 64 Tomme høi, skarp og tynd af Ansigt, sort og langagtigt Haar, koparret og noget langsom i sin Tale, samt ved Undvigelsen var iklæd en graa Vadmels Kiol med 2 Rader Knapper, 1 paa skind Buxer, og Hat paa Hovedet, bliver, herved efterlyst, med Anmodning til alle ham Forekommende, at de behagentlig ville lade ham anholde, og derom give Efterretning til (S. T.) Hr. Greve Holck paa Wraae i Wensyssel, som strax besørger hans Afhentelse, og betaler alle Omkostningerne, samt en Douceur for Umagen. Wraae den 8 Julii 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Skiftet efter forhen afdøde Degn i Broust, Jess Arenkul, er optaget til endelig Slutning den 1. August. næstkommende, hvor da indvarsles alle de, som noget maatte have at erindre. Aarup Præstegaard den 9 Jul. 1783. Thøger Thorning.
Jyske Efterretninger, 1783-07-18
Jaurholms Vinter=Stude, 44 Stkr. af beste Slags, i god Stand, ere endnu usolgte, som hermed til Liebhaberes Efterretning averteres, og herved anviteres.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
med dette No. følger et Auctions=Blad No. 1. over afgangne Landvæsens=Commissarius Hr. Christen Langes og afdøde Enke, Cathrine Marie Flektners fælleds Boes tilhørende Boehave og Effecter, som vorder stillet til offentlig Auction i Ferslef den 6. August. 1783. Handels=Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Spanien i Majo. To Galioner ladte med 150 Millioner Piastre, som bleve ventede med megen Længsel af alle Handlen de, og alle Guld-og Sølv Arbeidere, ere den 20 Maji ankomne i Havnen ved Corunna. Fire andre Gallioner, som til Midten af Junii ventes at være i Havanna og Vera Crux, skal strax i August gaae tilbage til Europa, hvor de atsaa maa være i November engang. De skulle have 400 Millioner omBorde, saavel i Piastrer, som i Guld-og Sølvplader; den Trang, man har til disse tvende Metaller, føles haardt, siden alle vore Contanter ere gaaede til Norden, hvorfra man ved Handelens Omtumlinger vel kan vente dem tilbage. Rouen. Handelen tager nu paa nye i denne og andre nærliggende Havne det Liv og den Virksomhed igien, som formedelst Krigen har lagt i Dvale i en Deel af dem. Fra Boudeaux er der i dette Foraar gaaet mange Skibe til Jndien, andre til America, som og til Guinea og Angola Kysten. Fra Tid til anden kommer der vel og neutrale Skibe her i Havner fra vore Øer; men vore egne Kiøbmænd begynde dog nu igien selv at besørge alle vore Jmportationer. Fragten var i sidste Maaned falden fra 72 til 12 Demers.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Rotterdam den 17. Junii. Det Tab, man lider paa næsten alle Handels Varer, ere Tid efter anden meere følelige, og kan man med Grund befrygte, at Expeditionerne til den nye Republiqve ville kun give maver Gevinst, thi efter de seeneste derfra indløbne Efterretninger har man der alting i Overflod og Landets Producter ere nu i en Priis, som er dobbelt imod det res Væed. Aarsagen til at de Varer man bringer dem, ere blevne saa lave i Prisen, er Landets Fattigdom, som giør, at det intet over det allernødvendigste kan imodtage. Papiir=Pengene, som ere faldne til næsten intet, have gjort deres Armod fuldkommen. Disse have ødelagt grundrige Mænds Formue, Landet, da disse Penge uden for Staterne selv ikke have kunnet været i Circulation. Man seer her Americanerne, som ville gjerne have Commissioner, men det lykkes dem ikke at faae nogen; thi de kan ingen give. Næsten alle ere enige om, at de res Stat vil blive aristocratisk, hvilket de dog have saa alvorlig en Afskye for. Den Tanke bliver alt meere og meere almindelig, at Americas Uafhængighed er en sand Ulykke for den Enropæiske Handel.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
London i Majo. Efterretningerne fra Skotland mælde, at Biergboerne i dette Rige lide alle Hungernes Elendigheder, og at enkelte Mennesker, ja vel og heele Familier der døe af Sult. Det tegner imidlertid dog got til næste Host, men den er endnu saa langt borte Herhos føie vi denne Efterretning fra Paris, Kongen af Frankerig vil give Kongen af Engeland et Beviis paa, at han vil holde over Fredens Varighed imellem begge Nationer. Engeland og de Engelske Stater lide haard Kornmangel. Det Danzigske Korn kan ikke komme tids nok for at redde de Trængende. Kongen af Frankrig tillader Udførsel af Kornvarer til Engeland af sit Riges Havne, paa det man intet skal have at frygte for Skibenes Udeblivelse, som komme fra Norden.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Breve fra Antiqua af 16. Mart. mælde, at Sukker=Hosten der er meget overflødigere, end man havde formodet, Efterretningerne fra Nye=Pork mælde, at Handelen der levet op igien, at Hollandske, Danske og Svenske Skibe indbringe alle Slags Varer og Levnetsmidler i Overflød; at Levnetsmidler og Varer der blive meget mindre dyre, derved, at alle Provindserne sende derhen, og at Loialisterne ikke meere tænke paa at forlade dette Sted, da Kongressen har forsikkret dem, at de intet havde at frygte for deres Eiendeele, hvis de for Fremtiden opførde dem overeensstemmende med de foreenede Staters Love. Udtog af et Brev fra Barbados den 6. April. 1783. Vi avle i Aar neppe saa meget Sukker, som vi kunne bruge til Punch og Chocolade for vor egen Mund. Næste Høst tilbyder os intet uden slette Udsigter. Vand er saare siældent den heele Øe over, og Creaturerne døe i Mængde af Mangel derpaa. Uagtet det har regnet meere paa den vestlige Side af Øen, har man dog i disse sidste Dage ikke kunnet skaffe sig en Gallon (i Dansk Maal omtrent fire Potter) for ringere end 20 Livres.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Danzig den 20. Junii. J Elbingen er det op og ned med Korn-Handelen og dens Priser. Nu gielder Hveden 240 a 270 fl., Rugen 130 a 135 fl., Byg 112 a 115, Havre 80 fl. pr. Læst. Man klager over at Kornmarkerne have lidt meget ved Nattefrost og Norden Vind. Skibsfarten har været stærk i Elbingen, og Bordings Fragten, som ellers sædvanlig har staaet, i 4 fl., var stegen til 10 a 12 fl. pr. Læst. Paa Amsterdam er Fragten 26 fl. Hollands Courant, paa London 58 Engelske Skilling, paa Lybeck og Kiøbenhavn 8 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Blandede Efterretninger. Vien. Det er en Fyrste umueligt at drive den sande landsfaderlige og velgiørende Opmærksomhed videre end Keiseren Joseph. Enhver Dag bærer paa nogen Maade Præget af en nye Velgierning; og alle Grene af den almindelige Bestyrelse erfare gradviis Forbedringer, som alle bevise hans Lyst til Folkets Lyksalighed. Nyelig har Hs. Majestæt ophævet et vist Antal Afgivter, som efter deres Natur bleve erlagte, af de ringeste Classer af Borgerne, og derimod fordeelet disse Afgivter, ved lidt tungere Paalæg, paa de Rige og Formuende.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Den 25. Junii. J det Øvre=Østerrige har der været saadanne forskrækkelige Regn=Bøier, at Postveiene ere blevne oversvømmede, og en Postillion er druknet. Af 101 Breve, som han havde med, har man kun fundet 14, og endog disse vare ulæselige. Overhovedet har der i Østerrige, saavelsom og i Bøhmen været meget Tordenveir, og stærke Skyebrud, hvorved en Deel Kornmarker ere aldeles ødelagte.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Fra det Østerrigske mældes følgende under ovenanførte Dato. Saasnart Hs. Keiserlige Majestæt paa sin nærværende Reise igiennem Stebenbyrgen erfoer, at der i denne Provinds endnu gaves Livegne Bønder, som paa Landets smukke Latin kaldes Jubactiones Jobbegyones, saa befoel Hs. Majestæt strax at dette Livegenskab skal ophæves, og at der til Fordeel for disse Hans Undersaatter oprettes et nyt Reglement ligesom det for Bøhmen, og det Østerrigske Polen.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Spanien i Majo. Fra St. Lucie mældes, at Landet paa nogen Tid er ofyldt med en skrækkelig Mængde Græshopper, at man anvender alle muelige Midler, for at myrde og udrydde disse slemme Giæster, at man alt har dræbt deraf meere end 400 Skiepper eller boisseaux, og at Landmanden, for saavidt mueligt at bevare sin Jords Afgrøde har forladt alt andet Arbeid, og anvender al sin Flid eene paa at ødelægge disse graadige Jnsecter.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Fra de Tyrkiske Grændser den 25. Jun. Tre Tartarer ere sendte fra Crimm til Constantinopel, at forlange en fyldestgiørelse, fordi Bassen af Bogdork havde ladet ombringe en Afsendt, som den Crimmiske Chan havde sendt til ham, for at besvære sig over Vexationer, som vare tilføiede Chanens Undersaatter ved det Tyrkiske Toldvæsen. Divanet har strax givet denne Fyldestgiørelse, da det strax befalede, at Hovedet skulde slaaes af Bassen af Bogdork.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Efter de nyeste Efterretninger vil man sige, at den Russiske Monarkinde har endnu givet Storsultanen heele Julii Maaned til at betænke sig, og til at resolvere sig og indgaae de til ham gjorte Fodringer, i vidrigt Fald skulde derefter uden vidre at giøre et Skridt, Krigserklæringen følge.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Temmeswar den 27. Jun.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Den 21. hujus have de Tyrkiske Artillerister i Belgrad gjort en sterk Kanonade med at øve sig med Kanon skyden. De skyde i en behørig Fraværelse efter et Maal. i Skikkelse af en Port. Strax den første Dag ere gjorte mange Feilskud, og de fleeste Kugler gik 50, ja vel 100, Skridte feil, indtil endelig en Renegat, hvoraf mange nu befinde sig hos Tyrkerne, traade frem, og strax traf med det første Skud. Denne er derfor af Bassen, som selv gjorde Forsøg paa at afbrænde en Kanon, riigelig bleven belønnet.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Fra Schweiz den 7. Juul. De nye Uroligheder i Staden Genf herske ikke alene iblandt Borgerne der, men endog imellem Besætningen, og de Franske og Berner Soldater have virkelig været i Kast med hinanden.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Fra det Østerrigske den 7. Jul. Det Europæiske Tyrkie skal nu være ved 200000 Mennesker folkerigere, end for kort siden, efterdi saa mange Horder Muselmænner ere vandrede herover fra Asien, og man siger om dette Slags Asiater, at de ikke gjerne drage hiem, førend de have udrettet noget. Man troer derfor, Augusti Maaned vil være en Epoche for vigtige Optrine.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Prag den 10. Jul. Det Tordenveir, som var her den 4, har raset endnu skrækkeligere andre Steder i Bøhmen end her. J Pilsen slog det ned i Taarnet paa Sognekirken, og af 10, som just ringede, bleve 6 dræbte paa Stedet. Man tvivler meget paa, at de andre 4 komme sig igien. J Eger skal henved 30 Menneskeer ved Torden, som slog ned, have sat Livet til. J Kladran skal Haglen, som der er falden, have været saa stor, at man ikke kan giøre Forskiel paa om der har staaet Rug, Hvede, Byg eller Havre paa Markene. Den deraf foraarsagede Skade regnes paa nogle Millioner.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Paris den 11. Julii. J Lanquedoe er Toleranzen allerede almindelig, og det heele Kirkesystem er fuldkommen igien sat paa den Foed, som det var, førend Edictet af Nantes blev igien kaldet. Protestanternes Frihed er der større, end paa mange Steder i det Katholske Tydskland. Den Reformeerte bliver ikke meere tvunget til den Katholske Gudstieneste, der bliver ingen Skrifteseddel meere fodret afham, og den Katholske Geistlige blander sig hverken i deres Daab eller Begravelse.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Frankfurt den 12. Jul. Man har fra Hildburgshausen Efterretning om en nye overnaturlig Naturbegivenhed der i Egnen. Det 2 Mile derfra liggende saa kaldte Gleichberg, der hidtil stedse tiente Publiko som et Barometer, i det Dampen deraf altid viiste, at der skulde komme Regn, begyndte ved Paaskeetider sterkere at dampe, end nogen Tid forhen. Dampen tog daglig meere og meere til, og saaledes, at i den heele Egn fra Romhild til Hildburghausen, der udgiør en Strækning af 8 Mile, er en vedholdende tyk Taage. Skovene i denne heele Egn ere alle hvide, i Stedet for grønne; den ganske Himmel seer ud som opfløien eller siblimeret Kalk; Taagen er som en virkelig naturlig Svovel, der fordærver alt det, som den rører ved; Solen og Maanen gaaer blodrød op og ned. For 8 Dage siden gjorde det i Bierget saa skrækkelige og frygtelige Slag, ligesom Kanoner bleve lysnede; da aabnede sig endelig Bierget ganske under lutter tyk Svovelrog, og i den hele Egn her vidt omkring hører man af dets Aabning en stedse vedvarende forskrækkelig Susen og Brusen. Der bliver holdt Bedetimer i alle Kirker. Fra alle omliggende Steder ere de forskrækkede Jndvaanere allerede flygtede, da de frygte og vente, at det heele Bierg endelig maae indstyrte, eller tilveiebringe anden Ulykke. Saaledes have vi i vort kiære Tydskland ogsaa et ildsprudende Bierg, Gleichbierget.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Haag den 12. Juul. Boghandleren, som, uagtet Forbudet, har ladet trykke Bladet: De Post na de Nederryn, og Bogtrykkeren, som har trykt det, ere for deres Ulydighed temmelig blevne mulcterede. Den første er bleven dømt til at betale i Straf 3000 Gylden, skal tillukke sin Boglade i 6 Uger, og desuden betale Proces Omkostningerne. Bogtrykkeren skal ligeledes betale 3000 Gylden i Straf, betale Proces Omkostningerne, og i 3 Uger ikke at maae trykke noget Forfatteren af Bladet selv, hvilken skal være en Præst, har taget Flugten. Boghandleren og Bogtrykkeren, som begge sadde i Fængsel, ere nu komne ud af deres Arrest, efterat de havde betalt den dem tildømte Straf.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Aalborg den 24. Julii. J forrige Uge skal tvende Chafarer være lykkelig hiemkomme til Kiøbenhavn og trende andre ere endnu forventende. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Den 24 hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Gud, hør mine Bønner, og vær min Tolk, og lad det skee til din Ære og min sande Lykke og Gavn! . 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Døde. Den 17, hujus her i Byen Niels Andersen, Muurmester, 63 Aar. Den 18. Maren Jensdatter, 70 Aar. Den 20. Musqueteer af det 2det Compagnie ved det Falsterske Regiment, Morten Peersen, 25 Aar. Han var samme Dags Eftermiddag gaaen ud for at bade sig; men var saa uhældig ved samme Leilighed at drukne. Den 21. en gammel Mand fra Østerhald, navnlig Jørgen, 60 Aar; han var saa uhældig, at han ulykkeligviis faldt ud af en Baad, og druknede her i Fiorden.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Bekiendtgiørelse. Jen allernaadigst anordnede Formular, som nu herefter skal bruges ved den hellige Daab, aftrykt paa Skrivpapiir i samme Format, som det lille Udtog af Alterbogen, til desmeere beqvemmelig Brug for De Hr. Præster, kan faaes til Kiöbs her i Aalborg Bogtrykkerie. Corsøg til en prosaisk Oversættelse af Homers Odysse2 med en Jndledning om ham og hans Værker af N. H. S. B. første Bog kan faaes til Kiøbs hos Præsten Hr. Wandall i Aalborg for 10 sk. Kormedelst det meget der er endnu udstaaende B. B ved Bogtrykkeriet, endog fra forrige Aaringer, saavel for Aviser og Bekiendtgiørelser, som og for andet, der her er trykt, nødsages jeg herved til, at anmode enhver om, at afgiøre deres Regninger med mig inden denne Maaneds Udgang, eftersom jeg til den Tid skal slutte mit Regnskab. Aalborg Bogtrykkerie den 10. Jul. 1783. J. Saurbier, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Hos Klok. Milling i Aalborg faaes følgende: Badens tydske Grammatik, Collarius Dansk og Latin, Marvind, Vademecum, Mahomeds Fædder, Mirza og Farme, Gellers Svenske Grevinde, Historien om Greven af P. Gilblas af Santilane, Beamonts Magazin for Ungdommen, Hirssels Bibliothek, Rosenstein og Børne=Syge, Wilans Følelser, Stochsels Fortællinger; Jligemaade vil han og forskaffe Vedkommende alle de Skrifter, som i Kiøbenhavn ere at faae.
Jyske Efterretninger, 1783-07-25
Maa Høstemark Gods under Aalborghuus Amt, Fleschum H. Herred, i Mon Sogn og Bye, er Knud Christensen, Gandrup den 11. d. M. ved Døden afgaaen, uden at efterlade sig Livs Arvinger, og hans ringe Efterladenskaber tagne under lovlig Behandling. Ved den holdte Forseglings Forretning blev anmældt, at den Afdøde havde efterladt sig 1) en heel Broder, Christian Gandrup, som boede og døde i Aalborg, men har efterladt sig Børn, a) en Søn, Morten Gandrup, b) en dito Christen Gandrup, e) en dito Lars Gandrup, d) en dito Christian Gandrup, og e) en Dotter Christiane Gandrup, alle hiemme hos Moderen i Aalborg. 2) En dito Søren Gandrup, boer i Norge. 3) en Heelsøster, Johanne Marie Gandrup, gift med Mester Skomager Christen Hansen i Aalborg. 4) En Halvbroder Ole Gandrup, boer paa Halkier Gods. 5) En Halvsøster Anne Marie Gandrup, sal. Hr. Hviids til Aagaard, og 6. En dito Anne Margrethe Gandrup, forhen gift med Mester Skomager Anders Nielsen i Aalborg, er død, og har efterladt sig, En Søn, Peder Andersen, en dito, hvis Navn vides ikke, en Dotter, Else, en dito Anne, og en dito Karen Andersdøttre, saavidt vides, ved Faderen i bemældte Aalborg; hvilke Arvinger (Enken med Laugværge, og Umyndige med Formyndere) indkaldes at mode til 30te Dagen og øvrige i Loven fastsatte Tider, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, de første at anmælde og beviisliggjøre deres tilgodehavende, og de sidste, om nogen er til, betale til Boet, hvad de ere skyldige. Høstemark den 16. Jul. 1783. N. S. Würnfeld, Fuldmægtig. 3di Stervboet efter afgangne Landvæsens=Commissarius, Chri I sten Langes Efterleverske, Cathrine Marie Flektner udi Ferslef, vorder foretaget offentlig Auction Onsdagen den 6. August. førstkommende Klokken 9 Formiddag, over Boets tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Mes ling, Malm, Jern og Træefang, Glas, Porcelain, og Steentøi, Dragkister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Stue=Uhrværker, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, saasom: Duge, Servietter, Haandklæder og Senge Lagner, Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, uldene og linnede af alle Slags, en Deel Bøger, item en Chalse, en Postvogn, en Arbeidsvogn, Bester, Køer og Faar, med videre; hvilket herved til Lysthavendes Underretning bekiendtgiøres. Dagen efter Auctionens Endskab vorder Skiftet sammesteds foretaget, om nogen derved maatte have noget at erindre og anmælde. Nibe den 23. Jul. 1783. Nicolai Wedel, committeret af høie Vedkommende.