JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Udenlandske Efterretninger. Ved overordentlig Leilighed havde Man i Hamborg, Den 3die April faaet den vigtige Efterretning fra Wien af 27de Marts, at Kongen af Neapel havde erklæret Østerrig Krig, og var med sin Armee trænget frem ind i Kirkestaten. Hans Hovedqvarteer skulde være i Mabeerata, og Paven havde besluttet at forblive i Rom, ald det blev ham tilstæde. – J Altona vilde Man hvide, efter Breve fra Wien, at Kongen af Sachsen, havde endelig besluttet sig til at nedertegne Overeensskomsten med Preussen. - Ludvig 18de befandt sig med Marschaller i Ostende, og Modfieur ventedes Uge ledes der. - Buonaparte havde, som der foregives, sendt 26000 Maud imod Lille for at observere Kongens Tropper, og kun i Tilfælde af et Angreb gaae fiendtlig tilværke. Kongen var med Nød og Neppe undkommen Fra Lille. Han havde Hertugen af Treviso at takke for sin Redning, i det denne arresterede den Atjutant selv, som var afsendt fra Paris for at arrestere Kongen, som herved fik Tid til at flytte. Hertugen af Trepise var Allerede kalde til Paris, og havde, saavelsom Mactonald, laet Afsted hos Kongen. - Brest, Dieppe, Havre, Strasborg, Landau o. s. v. have ligeledes erklæret sig for Buonaparte. Efter en af denne udstædt Proklamation, skulle alle Fremmede kunne forblive i Frankrig, Emigranterne undtagne. Jsær behandles Encellænderne ser med megen Forekommenhed. - J franske Havne har lagt Emborco paa alle Krigskibe. - J de engelske Havne havde Man overmaade trolt med at skibe Trop sit over til Belgien, hvor allerede 130 Transportskibe med skiønne Krigsfolk vare ankomne fra England. Jalt skulde ore skibes 20 a 25,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Efter tilligere Beretutuger fra Wien af 22de Marts, arbeidedes i det gehemme Hof= og Stats Bogtrykkerie, paa er nyt Manifest, i hvilket de forbundne Magter paa det høitidelteste erklære, at de ikke ville nedlægge deres Vaaben, førend Bourbønnernes Trone er giort, fast igien, og det franske Folk betaget Mueligheden af at foretage noget imod dees legitime Souverain, og fornye en Borgernes Rædsler. De Tropper, som for nærværende Tid skulde virke til at opnaae dette store Maal. ere følgende: Østerrigske Tropper i Jtalien, Forlandene, indtil Basel160000 Rd. Tydske Tropper, fra Basel indtil Main, 80,000 - Preussiske, fra Mainz indtil Lüttich 120,000 - og fra Lüttich indtil Ostende . 30,000 - Østerrigsk Reserne i Jndre=Østerris 120000 - Preussisk dito i Tyeskland . . 100000 - talt 660000 Mk. hvortil, efter hvad der meldes fra Spanien, endnu kommer 2 spanske Armeer, hver paa 60000 Mand, derskulde trænge ind Frankrig i Syge og Nord. Marie Louises Sør, Koner af Rom, er nu, efter hans mislingede Bortførelse, indvorteret i Holborgen i Vien, og saaledes adskile fra sin Møder. Han boer, nu lige under Keiseren a. Ruslands Værelser.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Under Artikken Brüssel, 27de Marts, meldes, at Buonaparte taler om intet andet end Egalttet, og bert Soldater synge ved Paraden Maretter Hymagt, og især de sidste Stropher. Seder er Prindsen af Mølewa, Merskil Reys Da befaling døreres Lønt - le - Bourgter den 13de Marts, alt for vigtig til ei at om alet. Denne Kong Ludvig nys indtil Døden hergiøre Franskmand for lynder nu fine underhavende Tropper, at "Huurbørnernes Sag er før forg (a la Neyl) tabt; det tilkommer allere Kilser Ropo en deres stappolgte Søn vera, at herske i det skiønne Frankrig. Enden de borbønske Adelsmand udvandre at er eller blive her i Landet, kan være Og ligt meget. De have villet fornedre vorMilitethæder. Endelig (ia endelig.) triumlerer Friheden, og vor ophøiede Keiser Napoleon vil befæste den for evig. Soldater, ofte har jeg ført Eier til Seier; nu vil jeg forene Eder med hun udøvelige Thalaux, som Keiser Napoleon fører til Paris. Da vil vort Haab over Lykke for evig vorde realiseret Gutte de Fra ce har endnu den Nyhed, at ogsaa P. masen af Esingen (Massena) har sendt sin Anjutant til Kiseren, for at modtage hans Befalinger, og hvad kan vel kaldes utroligt mere -
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Blandede Efterretninger. Frankrig. Efter den engelske Margerpost kaldes Buonaparte af sit Partie un almindelig Violet-Korporalen, fordi han skal have lovet dem at komme tilbage til den Tid, da Violerne blomstre. Af samme Aarsag havde de valgt violette Baand til deres Forenings farve.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
J Anledning af Buonapartes Landing, har General Bertrand allerede ladet præge en Medaille med Overskrivt: Mlles, Imperetor, Populus. (Soltet, Keiser, Fort). Det bedder at hele den bourborske Familie vil begive sig til Haag. De franske Kronjuveler, og deriblandt den store Diamant, som Buonaparte ellers bar i sin Kaarde kaar, ere nu i London. Hertuunden af Willington skal have bragt dem med sig.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Hertugen af Caulincourt blev den 21de Marts af Napoleon afsendt til Wien, for at indbyde hans saa høit elskede Gimalinde og Søn, Kongen af Rom, tilParie. Udfaldet af hane Sendelse oldes endnu ikke. Jndvaanerne i Dürkiechen afvæbnede Garnisonen og under Udraab: Kongen leve, paaheskede den hvide Kokarde.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Den 23 Marts har Fæstningen Strasburg erklæret sig for Napoleon.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Ved Sens skal Buonaparte samle en Armee for der at gaae til Mitz. ydskland. J Wien skal endnu have været langt skrækkeligere Plan iværk, end den saakaldte en af Roms Bortførtsel, hvorom nærmere Op 3 faart kan ventes. Fiere af Deeltagerne i Sammensværelser ere hæftede. Deres hjævelske Hen stat skulde have været opvaaet ved Gilt, I Lütaf er den 29de Marts udstædt en Opfordring, til Frivillige, som Cortingont for denne ste Hansen I Bignedelsen af April Maaned agte de høie allierede Monarker, hvis ikke overordentlige Omstændigheder skulde forbyde det, at begive sig til FrankfurtemMøye.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Den 24de Marts vare allerede de østerrigske Tropper i Bayern.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Kiøbenhavn, den 3die April. Den 31te Marts døde her i Staden den lærde og især som Oldgrandsker berømte Justitsraad og forhenværende Rector ved Frue Skole, Skulo Thedorus Thorlacius, i sit 74 Aar. Han var født paa Island Aar 1741. J 32 Aar tient han Staten som virksom Embedsmand, og mange af vore ypperste Lærde skylde ham deres første videnskabelige Dannelse. Han var ogsaa den, der besørgede til Trykken 3de Deel af Snorre Sturlesens norske Krønike, som udgavet paa Arveprinds Frederiks Bekostning.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Augustenborg, den 24 Marts. Den 22de om Aftenen Kl. 9 døde her Hs. Durchl. Prindsesse Charlotte Amalie til Slesvig=Holsteen; Sønderburg, gustenborg i sin Alders 80 Aar. Lige til sidste Ølitibeholdt hun Brugen af sine sieldne Aandskræfter, og her des langvarige Liv udmærkede sig ved Reldædighed.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Nyborg den 2 April. Hs. Høihed Prinds Chr. stian Frederik ankom hertil Onsdagen den 29 Marts om Aftenen Kl. 11 1/2 og tog ind hos Gjæstgiver Schalbuehvor Høisomme udhvilede til næste Dags Morgen Kl. 9.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
da Reisen fortsattes over Storebellet paa den Kongelig Postjagt Merkurius, hvormed fulgte Søe=Premierlieutd Ridder Bruun. Vinden var sydvest med jævn Ko ling og blidt Velr. Hs. H. landede ved Korsøer samme Formiddag Kl. 10 og reiste efter omtrent en Times Opholvidere til Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Altona, den 30 Marts. Da de sidste fransk Aviser intet Politisk indeholde, saa kan ingen tilfredssilende Oplysning gives, om Stemningen i Paris og be Nationen selv. Fra Amsterdam er meldet, at ved Mela havde der været Fægtning mellem Angerens og Ropoleon Tropper, hvilket ei synes rimeligt saa nær Paris. Den liden Energie, som det kongelige Partie har viist og deres faae Hielpekilder sætte det uden Tvivl, at det uden frenmed Hielp maae bukke under, men denne Hielp kan ma og vente saa hurtig, kraftfuld og vel combineret, som en hver Enkelts Ære og Stivstændighed byder.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 4 April, Hr. Frederie, Adolphede Fontenay og Jomfrue Elisabet Arensen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Døbte. Den 31te Marts Feldbereder Floridons Ef Johan Michael; Fadderne: Mad. Christensen Jon Galster, Hattemager Floridon Strømpevæver Galster, Skrædermester Standt. Den 1ste April, SkomagermestC. Winthers Datter Ane Kirstine, Fadderne: Van Forældre. Gjordemoder Mad. Condrup, C. Winther, S. D. Vognmand Jens Nielsen Søndrups Datter Abel Elisabeth; Fadderne Mad. Friis, Jomk. D. Hansen, Smedemester Holm. Gartner Lauritzen, Bager Tousen, Reebslagermester Gleerup. I. L. Kreuslev den 3die April, Skrædermester Magnus Nyborgs Datter Karen Kirstine, Fadderne Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Silcheborg, Skrædermesterne Wilchen og Eilersgaard. Begravede. Den 3 Marts, Bager Holste Datter, Bartholine Masine, 3 Uger. Den 1 April, Skoelmeget J. Bunkens Søn Søren Peter 10 Maaneder. Den 3 af Grenadeer Compagniet Tanbour Jens Andersen, 61 Aar. Den 5te, Jens Pedersens Enke, 64 Aar. Den 6te, Kiøbs mand A. Herschinds Søn Johannes, 6 Uger. Den 7de Enkefrue Generalinde Edel Margaretha Bülou, fød Foldsach, 149 Aar.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Avertissements. At det har behaget Gud i Dag den 9de April om Eftermiddagen Kl. 5, at bortkalde min elskede Mand Niels Giested, Heglemester, i hans Alders 49 Aar, efter et halvt Aars Sygeleie; hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, af hans dybt sørgende Enke og tvende Børn. Aalborg den 10de April 1819. Ane Marie, sal. Niets Giested.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Onsdagen den 5 April Kl. 2 Eftermiddag, udbrød en heftig Jld i Skiørping Bye. Formedelst den stærke Storm udbredte den sig med utrolig Hast og 3 Gaarde og 5 Huse bleve et Rov for de rasende Luer, der levnede saare Ubetydeligt til de ulykkelige Beboere. Den største Deel af deres Bo have, endeel Besætning af Kreaturer og Avls=Redskaber, samt alt til Føden og Sæden henlagt Korn blev lagt i Aske. Den ædle Velvillie, der altid har udmærket det danske Folk til at hjelpe nødlidende Medborgere, som uden egen Brøde ere bragte fra Velstand til den meest trykkende Armod, giver mig det Haab, at ogsaa jeg, der kun svagt formaaer at tolke de Brandlidtes Nød, vil blive hørt. De milde Gaver, der behagentligen tilstilles Hr. Kiøbmand L. C. Nørgaard i Aalborg, Hr. Forvalter Kiær paa Buderupholm og mig, skulle blive uddeelte efter bedste Overbeviisning, og offentlig Regnskab aflagt. Skiørping Præstegaard d. 8 April 1815. P. C. Ravnkilde. Hr. Paran med sit Selskab, agter at give sine forestillinger i Liniedands og Voltigeren, paa førstkommende Torsdag den 13de April. Skuepladsen er i Exerceerhuset. Begyndelsen skeet og Aftenen Kl. 6 1/2 slet. Billetterne bekommes saavel i Hr. Parans Logie hos Mad. Rostrup, paa Allgaden, som ved Indgangen til Skuepladsen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Fortegnelse. over undløste Breve ved Aalborg Hostcontoir for Martii Maaned. No. Rbs. C. Maurizen i Aalborg fra Sønderborg. 2 Ole Christensen Hedegaard i Jesmark fra Stege 32 3 Godes Larsen i Drøstrup fra Naskov 4 Henrich Ludstrøm i Aalborg fra Fladstrand. Ane Marie Hansdatter i Billet sta dito 6 Rasmus Kield. Mørck i Aalborg fra Hamborg 78 J. Deichmann i dito fra dito 8 Bering i Øster Repdal fra Fladstrand, 9 S. Bering i Lille Repdal fra Odense, 10 Iehan Dørte Nikolaus i Vesberg fra Randers 12 11 Morten Lorenz Mortensen i Sylsal fra Altona 78 12 Andres Andreas i Noderoof fra dito 13 Christen Pedersen Gieraae fra Kiøbenhavn 14 Møller paa Store Raunholdt fra Horsens 15 Jomfrue Holm i Aalborg fra Aarhuus 16 Christian Jensen i Aalborg fra Kiøbenhavn 17 Styrmand Georg Schildholm i Aalborg f. Flensborg 20, 18 Johan P. Simonsen i Aalborg fra Hamborg, 19 Lieutenant Lorenzen i dito fra Haderslev 20 Lieutenant Munk i dito fra Nysted; 2 Ane Andersdatter Hofthusen i Schiørping fra Kbh. 32, 22 Madame Ane Mogrethe Bylk i Aalborg fra dito 32 23 Christopher Andersen i Kiølvring fra Holstebroe 16 Desuden med Pakkeposten: Kiøbmand P. Christensen i Aalborg en Pakke med Bøger v. 1 Pd. fra Kiøbenhavn den 20 Januar. Christen Christensen i Nørresundbye fra Randers, 28 Rbdlr. Aalborg Postcontoir den 10de April 1818. Bruun.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
I et anstændigt Huus i Aalborg, kan tvende Pigebørn modtages i Kost og Logie, og tillige om forlanges blive underviist i Fruentimmer=Haandarbeide. Den der skulde attraae denne Leilighed, behager at melde sig hos Hr. Bogtrykker Wandall i en forseglet Billet, med Udskrift til C. C.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
En troe og skikkelig Pige kan erholde Condition til 1ste Maj. Bogtrykker Wandail giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Hvor en Ploug og en Harve er at faae tilkjøbs for villig Priis, anvises af Hr. Bogtrykker Wandall. 2 a 3000 Rbdlr. attraaer til Laans til Terminen imod Sikkerhed. Bogtrykker Wandall giver Anviisning. Paa Aastrup pr. Hiøring, kan fra nu af og hele Foraaret, bekommes alle Sorter frisk og godt Haugefrøe m. m. Paa Hjørnet af Alle og Adelgaden, kan daglig bekommes fine Speterier, Farve Vare, Sæbe, Tobak m.m. L. Clausen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Skipper J. H. Rasmussen, førende Chaluppen Fe res, 5 Kommercelæster og i alle Maader forsvarlig god, agter at afseile til Randers. Hvem som haver Gods at medsende, behager at melde sig ved Skibet, beliggende ved Enden af Hr. Kielbergs Plads. 1000 Rigsbankdaler, forlanges til Laans til førstkommende Junii Termin, imod sikker Hypothek. Bogtrykker Wandail giver nærmere Anviisning. Et Tirkeks Uhr med Sldpades Kirke og herved høngende Mæde med 2 Signeter og en Udrage et tabt Finders vilde imod en passende Belønning aflevere disse Sager ud Politi=Athusanten. En Bøgt paa 13 Tommerelæster af Ege Bygning, et complet Inventair og i lender Stønt et undersenge: et faae tilkiøbs en en med Anventarium forevises af Undertegnede er 3die ere ver Prisen. Aalborg den 8de April 1815. Peter Rasch. Eter den Kongelige Smmel Postdirections Ordre af en d. M. er de sorteldte Sommertour til Brevpostens Af grog, bestemt saaledes : Fr. 18de April et gode Søj begge inclusive, og fra 19de repter. til 17de Decbe ligledes brage inclusive, over Torsdag Eftermiddag Kl. 5 Slet. Jndleveringstiden er til Kl. 3 Eftermiddag.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Fra 23de Mai indtil 1212 Septbr. inclusive om Eftermiddegen Kl. 6 slet. Jndleveringen er til Kl. 3 Eftermiddag. Hestens Afgang om Fredaarn i forommeldte Tid fra 21de April til 13de Octbr. inddrusive, er bestemt til Kl. 2 Eftermiddag; Jøvleveringen er til Al. 11 Formiddag. Brevvesterne enkomme i denne Til hver Tirsdag og Fredag. Brevposten til Hiøring og Fladstrand afgaaer hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag; Jaaleveringen skeer tilligemed Br vene til den søndre Post og indtil Kl. 6 Eftermiddag.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Denne Post ankommer hver Tirsdag og Fredag.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Pakkeposten afgaaet i samme Tid hver Onsdag Morgen, men Jndleveringen skeer om Tirsdag Formiddag til Kl. 12 og om Eftermiddagen fra den Tid af, som forommeldt er bestemt til Brevvestens Afgang respective fra Kl. 5 og 6 om Eftermiddagen til Kl. 8 Aften. Hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for de Korresponderende. Aalborg Postentoir den 29de Marts 1819. Bruun, De Billetter paa 3 Skilling D. C. 3), som af Hr. Kammerraad Winding i Aalborg ere udgivne, behager Jhændehaverne af samme billetter, at indlevere saasnart muelige imod contant Betaling til Milling, Inkassator bonerum.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
De Mandskaber, af det forrige Jydske Jæger=Corps, som ere Dentagere i Udbynet af den ber ved Aalborg i Aaret 1813 sikkersde Ladning i Skibet Medre Marie, ført af Skipper Jens Graven, ville inden deres Ars første Maj afherre deres Andeel hos Undertegde, der, efter Anmodning af Korpsets forrige CheiHr. Kammerherre og Major v. Wegner, har paataget sig Udtællingen; men hvad som af Pengen til den fornævnte Tid ei er afhentet, vil blive Hr. Kammerherren tilsendt a Jægersborg i Siælland, hvorhen man da maae henvende sig. Aalborg den 28de Marts 1815. Bruun, Oberstlieutenant og Ridder af Dannebr.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
2) Ved en indløben Trykkeil, stod i forrige No. 1 Skilling D. C.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Da min sidste Opfordring til Aflevering : mine udlaante Boger, vildeels har været frugtet slet ste gienner denne min venskabelige Armedslag; og vilde Inændehaverne Ørbinde mi ved ereskylde dette mit Ønske ma smert mulig Aalborg den 24de Asartii 1815. Niels Magelsen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Et und Mennese som er født i en Kiøbsted, fregner og Friver rer godt, og hos Konditioneret paa sit nu hoventOpholdsted i 19 Aar, ønsker sig antaget hos en Landman som Skriver er et deltage i Arbeidet ved Landbruget, samt Oplyget derved. Paa Lønnen ansees ikke saameget, især Begyndelsen, som at komme til en Mand der kan give gitiledning i rederuget. Munkpen Vestergade anvise Personen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Herved har jeg den Ære at bekiendtgjøre, at jeg nu be forandret min Boepæl, og boer i Hr. Kiøbmand JørgeHansens forhen iboende Gaard i Bispensgade Nr. 233. Aalborg den 4 April 1817. Thomas Karmark.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Paa Hovedgaarden halkiærs Mark kan i dette Sommer erholdes god Ager=Græsning for 40 Stykker Stude.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
At Undertegnede nu har forandret Boepæl, og boe i Hr. Kiøbmand Thomas Karmarks forhen iboende Gaard paa Gravens Gade No. 111, det har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre. Aalborg den 4 April 1815. Jörgen Hansen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Formedelst Forpagtningens Fratrædelse bliver ved offentlig Auction paa hammelmese Mandagen den 24de April en Formiddagen Kl. 10, bortsolgt endeel Jndboe og Besætning: hvoriblandt 4 Stkr. Jern Bilægger Kakkelovne, et stort nye Klædeskab, Borde og Stole, endeel Jern og Træefang m.m., nogle Bryggers og Meierie=Redskaber, et saa godt som nyt Hestekiærne=Hiul med Tilbehør, 30 Stkr. gode Stude 4 a 5 Aar gammel. 3 Stkr. Heste fra 2 til 4 Aar, 2 Stkr. et Aars dito, 2 Qviekalve og 2 Tyrkalve hver et Aar, Hos Bogtrykker Wandal, faaes følgende: Jnterims Jnstruction for Feletienesten, som skal læres Underofficererne og de Gemene af Jnfanteriet, indb. 16 Rigsbs. Commando Ordene ved Infanteriet-Exercisen, hefter 4 Rigsbs. om Aarsagen til Bonden, sieldne Kirkegang, af Substient Bregersen, heftet 3 Rigsbs.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Den anden Aprils Minde, i en Samling af Krigs= og Hæderssange, heftet 16 Rigsbs. Tale da Christen Pedersen Ballerum, en af Landets kjække Krigere, hæderligen jordedes paa Aalborg Kirkegaard den 18 Junii 1812, holden af Hr. Pastor A. P. Meden, samt de Sange, der ved samme Leilighed af Hr. Skuespiller og Dannebroge maad Knudsen bleve afsiungne, hefter 4 Rigøbs.
Jyske Efterretninger, 1815-04-11
Høst=Sang efter Tidernes Lefinhed, til Efteraaret 1813, af Hr. Pastor S. Møller, hefter 4 Rigsbs.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
sten. Vandal.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Blandede Efterretninger. Frankrig. Napoleon skal den 28de Marts være afreist til fransk Flændern. At Buonaparte liig en Hvirvelvind overraskede Paris, beviser især den Omstændighed, at det alline lykkedes den østerrigske og preussiske Gesandt at slippe bort forinden hans Ankomst; hvorimod de engelske, spanske, hollandske, svenske og russiske Gesandtskaber af Mangel paa Passer maatte blive tilbage, og hidtil forgiæves have forlange samme, saa Man endog befrygtede, at de imod al Folkeret vilde blive tilbageholdte som Fanger, maaskee saalænge, indtil Buonaparte erfarer Udfaldet af Hertugen af Veenzas Reise, der endog er afsendt til Wien, for at indbyde Erkehertuginde Marie Louise til Parts.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Under Overskriften: London den 18de Marts, har Pariserbladet Gorette de France, som en endnu bærer Eillen og det øvrige Kongestemper, følgende Artikel; "Skiøndt der skrives om 100000 Preussere ved Rhinen, strøe vi dog ikke, at Preussen vil tage Partie mod Napoleon: Kongressen har uheldigviis viist, at SoupeFrinerne lægen indbyrdes Tillid have til hinanden. Preutsen har ingen Raad til at lade sine Tropper merschere luden vore Penge, og vi have ingen flere at give det. J det mindste er Nationen ikke stemt til at puner udbllene for at understøtte Et af tvende Partier som kan rives i Frankrig." (Er denne Artikel virkelig af et sengelsk, saa maa det upaatvivleligen være af et Oppositionsblad).
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Det hedder, at da Napoleon i Paris vilde holde Re stue over 40,000 Mand, som ikke vil for sig, optagede Man et Komplot, hvis Hensigt var at myrde ham paa Paraden.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Ludvig den 18de er ankommet til Gent. Den danske Legationsraad Rist, som besandt sig. i Paris i Hs. Majestæts Forventning, er ankommen til Beursel.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Efter Sigerde skal en fransk Marskels Enke ogsaa have ført hyppig Brevvexling med Buonaparte, med i dens han endnu var paa Elba.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Den danske Gesandt ved det Kgl. franske Hof er ankommen til Rhinen.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
For Buonaparte afseilede fra Eiba den 26 Februer, i det var just Søndagen, da Evangeliet handler om Diævlen, som Jesus udbrev, lod han holde Messe baade for sine Soldater og sig selv. Caaland. Ostindifareren Alexander er paa Hiem resen fra Tombay forliist ved Portland og ikuns 5 Mennesker redørt af hele Mandskabet.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Hertuginden af Orleens er ankommen til London. Ved de engelske Kyster er en Parlementair fra Napoleon bleven tilbageviist.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Tydskland. Koneretsen vil nu snart antage det krigerske Navn: de Allieredes Hole qvarteer. Først vil den udstæde endnu en Deklaration mod Napoleon. Generalgoveneuren i Sterherdømmet Borg har ogsaa Langfredag udstædt en kraftte Proklamation til Beboerne, om at ruse sit paa ny til Kampe." onge paria, siger han, er vendt tilbage. J forbydes Tømmen har den høimodig forskaabere Babylon betaget ham. De forsager ikke, mer stoler paa, at det Orde til fuldende sit Krigsløb. Saa byder den Egne. Syndemaaler er fuldt: Dommens Dag nærmer sig. Bavel altfalde de kuuse Menneskehedent forrige Fiende under dets ryerød=Ruller. Fredens høieste Veisignelser nærmede sin allerede. Drøvelsens Time er atter kommes Op de! Ruster Eder med den gamle Kroe, der gamle Møl de Ridelighie. Det gielder det Godet Kamp imod det Olac. Meaarskiheden kaldet; den hellier Faar vaer, det hellige fort er opretst. For det evige Ord døde paa denne Dag Frelseren paa Korset; under dette ville og fra Vi stride og dør for Sandhed, Dyd og Ret a. Det var den 20 f. M. at Municipalraadet i Stratskure vedlog en Troskabs=Adresse til Kongen, og den 23 udgav Hertugen af Assusera en Dagsbefaling til Soldaterne, hvori han erklærer Keiserens Sag for Nationens og deres, som den, der sikkrer Frankrig sin Un hæveshed og Fred, Om Eftermiddagen reed Marskallens Ajutantere i Galop giennem Gaderne, proklamerede Rapolens Jndrykning i Paris, saavelsom hans Troab stivelse, og raabte: Keiseren leve! J Wen var den 28de Marts en stor Conferents imellem Souveraineene. Kongen af Danmark var og saa indbuden dertil. Ogsaa Danmark vil giøre fælles Saa mod Napoleon. Et meget anseeligt dansk Hielpetorps skal forene sig med de allierede Armeer. Midt i April Maaned vilde samtlige Monarker begive se til Rhinen. Da nøgle Mistære i Østerrig have tillade sig, at lade det for forrige Feldttog uddeelte Metal Ærettegn, eftergiøre i Guld, har Høskrigsraadet strængelig forbudet at bære samme.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Politiet i Wien er i denne Tid meget opmærksomt paa slige Folk, som tillade sig ubeskedne Yttringer paa offentlige Stæder. Saaledes er en anseet Handelsmandedraget til Ansvar, fordi han havde forelæst et auttrotalistisk Brev fra Strasburg.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Kongen og Dronningen af Nederlanderne ankom den 30te Marts i høitideligt Indtog til Bratsel.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Den 2den April er Hertugen af Wellington passeres Frankfurt til Nederlandene.
Jyske Efterretninger, 1815-04-14
Fortiden staaer i det Hessen Darmstadtske en Armee, paa 150,000 Mand under Vaaber.