Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
I det sidst udkomne Hæfte af 3 Danmarks Kiøbstæder, og Slotte findes ogsaa Prospektet af Odense tilligemed Beskrivelse over Byen og dens Indretninger. Ved første Øiekast paa Prospektet møder den Ubehagelighed, at St. Knuds Taarn endnu staaer aftegnet med sine gamle Spire, hvorom dog Beskrivelsen selv fortæller, at de bleve nedtagne i Aaret 1783. Ligeledes er det mindre Spiimidt paa Kirken at see paa Kobberet, uagtet Samme heller ikke længere sees paa Kirken. Følgende Steder anfør res her af Beskrivelsen: "Odense har en smuk Omegn og tilegner sig med Rette Fortrinet for alle danske Kiøbstæder, i Ælde og, næst Kiøbenhavn, ogsaa i Størrelse, om ikke i Skiønhed, Folkemængde og Velstand.) Den tæller nu 796 Huse og Gaarde, hvoraf Nogle vidne om deres egen og den Ælde, saasom den nu henimod 300 Aar en har været hiemsøgt med nogen betydelig Jldsvaade. Stiftamtmand Buchwald, saavidt han kom med Hospitalets Jndretninger, og Forbedringer, har ligesom med en skal bende Haand frembragt Lys af Mørke, Orden af Forvirring, Reenlighed og sund Luft af Smuds og Fugtighed. Hospitalet understøtter paa nærværende Tid mod 240 Fattige. Det store Torv er bleven omlagt paa den franske Maade og en Deel af Vestergade ligeledes (kun Skade at dette Arbeide saa ganske er standset). Sukkerrafinade, riet indbringer vist Renter af 150,000 Rdlr. Ved de 2 Kiubber, Nationaltheatret (er salig hensover), det store og med Lekture saavel forsynede Læseselskab, de 2 bedste at alle danske Aviser, de gode Leiligheder til Bøgers Anskaffelse, de mange gjennemreisende Fremmede og andre Omstændigheder tager Kulturen alt meere og meere til. Den anmærkes tillige, at saavel Militærskolen som Læseselskadet skylder den gavnelystne Oberstlieutenant Schierne sin Tilværelse. Der formeenes, at Byens fystkalske Selskab igien vil blive oprettet af den nidkjære Fystken og den Hielpevidenskabers Velynder, Kammerherre von Høi nen. Ved Kanalens Gang omtales Landsdommer Bend ges fortræffelige Hauge og Jversens smukke Lyst=Øe. Cours af danske Bankosedl. mod Spec. d. 12 Aug. 48 1/4 pr. Cto. J Brunn i Mahren har en Chemiker, ved Navn Wing ler opfunden en Thermolampe, hvorover han med det første vil udgive Beskrivelse. Ved denne Spareovn kan man blive rig; thi naar man f. E. forbruger Brænde til den for 10 Rd., saa kan man derefter sælge Kul og Vogn smørelse for 30 Rd. og har saa desuden havt Varme, Lysning og Kogning for Jntet. En Skrivelse fra Bruun forsikrer, at dette Resultat er bogstavelig sandt Til den nærværende Luxus i Parisernes Pyndt hører kostbare Stene og Brillanter. Slevne Topaser med indskaarne Hoveder udgjøre nu det meest afholdte og kostbareste Smykke. En Generalinde har nylig kjøbt en saadan Steen til 600 Louisdører og ladet den indsatte i et Halsbaand. Kammene udstafferes ogsaa med overordentlig Rigdom; den mellemste Steen har sædvanlig et Værd af 400 til 600 Karoliner. Til fuldkommen Stads hører Kam, Halsbaand, Ørenringe og Armbaand af lige Steensorter. Ringe bæres ikke i store Selskaber, med mindre de ere af meget høi Værdie. Lurus i Blomster fortiener ogsaa at omtales. I store Huse maae der endog i alle Værelser staa Vaser med Roser og andre smukke Blomster om Vinteren. Disse Vaser ere meget smagfulde og opstilles endog midt i Værelset paa runde Borde. Trapperne ere belagte med en stirligt Teppe og ligeledes besatte med Blomsterpotter, Dørrene ere for det Meste af Mahognietræe med Laase og Hængsler af forgyldt Bronze.