JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Imellem Mandag og Tirsdag Nat den 28 September er bortstiaalet af en Lysekrone 12 Armer og 6 Zirater som var imellem Armene af Messing, paa Skoemager=Kroen udi Adelgaden i No. 238, og 239, paa deres Forsamlines Sahl, samt en Lampe af Speilglas og Arm deri. Om nogen skulde komme og vilde sælge det, bedes at anholde dem, da jeg derfor lover en raisonabel Douceur. Jens Tørkelsen. En liden hvid Han=Hund med brune Pletter og lange Øren eri Løverdags Eftermiddag borttagen udi Dronningens Bredgade, hvo samme Hund kan tilveiebringe, loves en god Douceur af Eyeren i bemeldte Gade Nr. 147.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Priser paa Adskilligt i Kiøbenhavn, Løverdagen den 25 September 1773.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Kornvahre. Norsk Sild, 24 i Kalkonske Høns Rug, Holst. 30 mk. id. Unge 5 mk. 8 s. P. Dansk 13 a 15, Tran, 15 a 16 Rdlr. Høns, gl. 40 s. P. mk. 8 s. tønd. den. Kyll. 20 a 24 s. P. Salt.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Holsteensk Hvede Ender, 36 s. P. mk. ed. Norsk, 20 mk. Pd. Duer, 1 mk. 8 s. P. Laalandsk 24 a 30 Lyneb. 26 a 40 mk. Æg, en Snes mrk. t. Spansk 24 mk. t. 18 sk. Byg, 10 mk. 4 48. Viin.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Brød= og Kiøds. tønd. En Ahme Rhinsk
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Taxt. Gryn 30 Mk. t. Viin 65485 Rd. Raspede Brød for Malt 13 a 15 mk. Et Oxsehrød Viin, 2 s. skal veye 7 Lod, Havre, 5 mk. 8 s., 6 a 76 Rdlr. Fransk Brød for 36 sk. 4 s.td. Et Oxehv. Fransk 2 sk. 11 et h. Lod. Gryn 30 a 32. Viin 42860 Rd. Hvede=Brød for mk. 10. Et Oxehv. Fransk, 1 s. 5 1/2 Lod.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Boghvede Gryn, Brændeviin 74 a Hvede=Simler for 30 mk. t. 78 Rdlr. 1 s. 3 1/2 Lod. Erter 16 a 20 mk. t. Humle Runde sigtet skiøn, Brunsv. 60d.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Fede=Vahre: Roggen=Brød, Jslands saltet Lam=Garleber, 40 Rdlr., for 1 s. 7 1/2 Lod, mekjød, Skpd. Rugtved. for 1 s. Flesk, røget Lisp. Norsk Jern, 101 5 1/2 Lpd. 7 mk. 8 s. Rd. 3 mk. Skp. Rug=Brød for 2 s. Oste, Fynske rd. Tiære, 20 mk. skal veye 33 Lod, mk. Skpd. Reen Hamp 22 ! for 1 s. 16 1/2 Lod. Holsteenske 7 48 25 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Grove Kabringer Rdlr. Skp. Hør, 33 a 44 Rdl. eller Skofter for Smør, Fynsk 20. Brænde: 11 s. 15 Lod. 24 diret. Pomm. Fyr, 19 Oxe=Kiød, de beste, Sællandsk 22, mk. Favn. Stykker, saa og a 24de d. Bog 21 mk. Brystet, 8 s. Pd. Tælle, 15 1/4 mk. Lpd. Holsteensk 21 mk. En heel Fierding, Grøn Sæbe 13 mk. Favnen. 7 s. Pd. - s. Ottingen. Jydsk enkelt, 21, Smaae=huggen a 22 mrk.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Fiske=Vahre. Kiød, 7 s. Pd. Bergens Fisk 10 a Fynsk, 22 mk. Kalve=Kiød, Bag Elle, mk. 1 11d. Skpd. Fierd. 12 s. Pd. Graasen, saltet, 4 Birke, mk. Forfierd. 11 s. Pd. dl. Skpd.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Kiøbenhavns Lamme=Kiød, det Graasen, tør, Torve=Kiøb. beste 6 s. Pd. rol. Skpd. Et Bonde=Læs det ringere 5 sk. Klipfisk, 10 a 11d. Brænde 4 a 5 Svine=Kiød færsk Norsk Torsk saltet mrk. et heelt eller halv mk. id. Et Læs Torv, 435. Sviin, 8 1/2 s. P. Jslandsk 5 Rd., mk. Skinker og Rib a 6 Rdl. mk. t. Kul, 28 sk. t. benbeen 9 1/2 s. Jslandsk tør Fisk, Høe, et stort Læs Mellem Fl. 8 1/2 s. 10015d. Skp. 9 mk. Ryg og Bov7 1/247 s.
Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Fri=Slagterne skall: Dansk Vaar=Sild, Dito mindre 7.12 a 15 mk. t., mrk. sælge foranførste. Høste Sild Halm, et Læs, 3 Slags Kiød, Pd. mk. t. a 7 mk. ringere.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Om Formørkelser.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
J Morgen (Torsdag) Aften indfalder en Formørkelse i Maanen, da omtrent 3/4 af Maanen oven til bliver formørkede. Den begynder Kl. 5 1/2, er størst Kl. 7, og endes Kl. 8 1/4 Naar man vil vide Aarsagen til Formørkelserne, maaman mærke følgende: Først, at Maanen er en Jordklode, ligesaa vel som den, vi beboer, at den ligesaa vel som vor Jordklæde er mørk i sig selv, og faaer sin Lysning af Solen, at altsaa det Lys, som vi seer i Maanen, er ikke dens eget, men et Gieskin af Solen. For det andet, at Maaden beræger sig i en Kreds omkring Jordkiøden, og dette i en Tid af en Maaned. Maanens Omløb om Jordkloden er Aarsag baade i Maanens og Solens Formørkelser; thi i Følge deraf kommer snart Jorden til at staae imellem Maanen og Solen, og snart Maanen imellem Jorden og Solen. J første Fald skiuler Jorden Solen for Maanen, og saa indfalder en Formørkelse i Maanen; i den anden Fald skiuler Maanen Søien for Jorden, og da skeer en Formørkelse i Solen. Man seer altsaa, at de saa kaldede Solens Formørkelser, skulde egentlig bede Jordens Formørkelser, efterdi det ikke et Sølen, men Jordkiøden, som bliver formørket.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
J hver Maaned kommer Jorden een Gang til at staae imellem Solen og Maanen, og Maancenen Gang imellem Solen. og Jorden. J Følge deraf skulde der hver Maaned indfalde een Solens (Jordens, og een Maanens Formørkelse. Men dette skeer ikke, der gaaer mange Maaneder, ja vel et heele Aar forbi, uden nogen Formørkelse. Aarsagen er, fordi ikke hver Gang, naar Jorden staaer imellem Maanen og Solen, eller Maanen imellem Jorden og Solen, alle tre Kloder ere i en lige Linie. Og dette kommer deraf, fordi Maanens Løbehane gaaer ikke lige imod Sølen til, eller som Mahemmatikerne taler, fordi Solen er ikke i dens Plan, deraf kommer det ogsaa, at ikke i alle Formørkelser den hele Maane eller den hele Soel bliver formørket, men mestendeels ikkun en Deel deraf.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Naar vi har Fuldmaane, staaer Jordkloden imellem Sølen og Maanen, saa at den af Sølen beskinnede Halvpart af Maanekloden er vendt gandske til os. Naar vi har Nyemaane, er Maanen imellem Jorden og Solen, saa at vi slet intet seer af dens lyse Side. Da nu Jorden ved en Maadens Formørkelse staaer imellem Maanen og Sølen, og Maanen ved en Solens eller Jordens Formørkelse imellem Jorden og Solen, saa er det ilart, at alle Maanens Formørkelser indfalder i Fuldmaane, og alle Jordens eller Solens Formørkelser i Nyemaane. Aarsagen, hvorfor der ikke skeer Formørkelser i hver Fuld og Nyemaane, er nyelig meldet. Da Maaden bevæger sig fra høyre til venstre, eller fra Vesten til Østen om Jordkiøben, saa begynder Solens Formørkelser paa Solens høyre eller vestlige Rand, men Maanens Formørkelser paa Maanens venstre Rand. Naar Søren eller Maanen ere under vor Horizont paa den Tid, da de bliver formørkede, saa kalder vi deres Formørkelser usynlige. Men de ere synlige for dem, som boer paa den anden Side af Jordkloden.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
I en Maanens Formørkelse bliver Maanen virkelig formørket; derfor sees den overalt paa Jordk oden til lige Tid og i lige Størrelse. I en Solens Formørkelse der mod bliver Solen, som meldt, ikke formørket, men ikkun skiult af Maanen; derfor bliver Solens Formørkelser ikke seete overalt, hverken til lige Tid eller af lige Størrelse. Jkkun den, som staaer i en lige Linie med Maanen og Solen, seer en Solens Formørkelse. Paa et andet Sted paa Jordkloden seer man paa samme Tid enten slet ingen Formørkelse, eller dog af en anden Størrelse.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Da Jordkloden er større end Maanen, saa ere ogsaa Maanens Formørkelser større end Solens eller Jordens Formørkelser. Maanen synes for os omtrent ligesaa stor som Sølen, altsaa strækker den net op til at bedekke den; og naar dette skal skee, maae Soel, Jord og Maane staae gandske nøyagtig i een Linie. Men Jordkoden synes for Maanens Beboere næsten fire Gange saa breed, som Solen. Forskiellen imellem Maanens og Jordens Formørkelse, bestaaer i følgende: J Maanens Formørkelser bliver Solen gandske og aldeles skiult for Maanens Beboere, og dette undertiden i nogle Timers Tid; i Jordens Formørkelser, derimod bliver meget sielden Solens hele Skive skiult, og naar dette skeer, varer det kun et Par Minuter. Derneste gives der Maanens Formørkelser, hvor den hele Maane paa een Gang bliver formørket; Ved en total Solens Formørkelse derimod bliver paa Jo dens Overflade ikkun en liden rund Plet, omtrent 30 Mile breed, paa een Gang total formørket. Jordkloden er en Maane for Maanen, og alle de Syner, som vi har af Maanen, har Maanens Jndvaanere af Jordkloden; altsaa ere vore Maane Formørkelser Søel=Formørkelser for dem i Maanen, og røre Soel=Formørkelser ere for Maanens Jndvaanere Maane=Formørkelser. Ligesom vi seer smaa Soel= og store Maane=Formørkelser, saa see, man tvextimod i Maanen smaa Maane= og store Soel Formørkelser.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Det er bekiendt, at Maanen ved en total Formørkelse, ikke forsvinder, men er endnu immer synlig, ikkun at den har en mørkerød Farve. Den formørkede Maane beholder altsaa endnu noget Lys af Solen, uagtet at den er gandske og aldeles skiult for den af Jordloden. Aarsagen ligger i Luften som omgiver Jordkloden, nemlig de Solens Straaler, som farer forbi ved Jordkloden igiennem Luften, og ikke vilde treffe Maanen, naar de saaledes som de kommer ud fra Solen gik frem i en lige Linie, vorder i Luften indad bøyede, eller, som man kalder det, brekkede. Af Straalebrekningen i Luften kommer det ogsaa, at det ved en total Solens Formørkelse bliver ikke ret mørkt, paa selvsamme Maade, som den er Aarsag til Tusmørket. Det er ogsaa merkværdigt, at man i en total Solens Formørkelse kan kiende den for Solen staaende Maane. Det Lys, som den paa den Tid har, er fra Jordkloden, som da er Fuldmaane for Maanen; thi naar vi har Fuldmaane, saa har de i Maanen Nyemaane, og naar vi har Nyemaane, har de Fuldmaane. Man skulde vel tænke, at Jordkloden paa den Tid da den er formørket, ikke kunde beskinne Maanen; men der bliver som meldt, ikkun en liden Plet formørket paa dens Overflade, saa den desuagtet skinnet med stor Klarhed i Maanen. Man seer Jordlyset i Maanen gandske tydelig med blotte Øyne altid kort for og efter Nyemaane; men i Nyemaane selv kan man ikke kiende det, undtagen som meldt i store Søel=Formørkelser, efterdi Solen da staaer paa Himmelen tillige med Maanen.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Efter Begiering er følgende indrykket til
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Bekiendtgiørelse. Efter Hr. Capitain Johannes Aarøes Begiering, forføyede vi underskrevne os ud paa Hs. Velbyrdigheds Sukker=Plantage Fortuna kaldet, beliggende paa dette Eylands Westlige Ende, i Forsæt at besiglige den Ødelæggelse, som der ved den sidste forskrækkelige Orcan den ult mo Aug. og primo September a. p. var anrettet ; paa Stedet kommende hvor Bygningerne havde staaet, forefandt visen almindelig Ruin; Vaanings Huus, Kiel=Huus, Magazin og Stalde, altsammen forvandlet til en Steenhob; saa at intet paa dette Sted (som er et meget høyt Bierg) har kundet imodstaae de fæle Vinde, undtagen Kong=Huuset og Heste Møllen, hvilke, endskiønt de havde været beskadigede, dog vare satte i den Stand til at kunde tage Croppen eller Grøden af med. J Kaag=Huuset forefandt vi ey meere end 5 Fade Sukkere, som efter vores Gisning veyede omtrent 4000 Pd., hvorover vi bleve meget forundrede i Anledning af den Mængde Sukker=Rør vi befandt at ligge kan pet paa Stedet, begave os derfor ud i Sukker Stykkerne, hvilke vi forefandt i en jammerlig og desolgt Tilstand, det nogenledes store Sukker=Rør var ved Vindens Rasen nedslaget, afbrækket og forraadnet; det mindre Sukker=Rør supponerer vi at have taget Skade paa samme Tid af Søe Vandet, som Vindene jagede over Landet, thi ellers havde det maattet producere meere; hvad som endnu staaer færdig til at kappe, kan ikke levere over 2 Fade Sukkere, saa at vi jugere, at heele Croppen i Aar paa denne Plantage skal blive circa 6000 Pd. Sukker; derimod bedømme og slutte vi af de store Felleder med Sukker=Rør beplantede, i Anledning af det Raison vi har havt, at denne Plantage, uden denne store Ulykke, havde maattet give en stor og anseelig Høst. For Nærværende er Ødelæggelsen saa stor, at en lang Tid af adskillige Aar udfordres, saavel til at bringe Sukkerne som Bygningerne i Stand, hvortil allerede af Eieren er gjort Begyndelse, men paa et andet Sted, som ikke saa meget er exponeret Vindene, og nærmere Vandet, altsaa meget beqvemmere end tilforn. Desforuden haver Hr. Capitain Aarøe i denne Orcan forliist 8000 Fod Planker og Tømmer, hvilke en Dags Tid tilforn over Søen til Bayen af hans Plantage var henbragt, men der imod Klipperne var knuset og sønderslaget, hvoraf os adskillige smaa Stumper bleve foreviiste. - At forestaaende saaledes er forefunden, som anført er, kan vi med Sandhed attestere og beedige, saa sandt hielpe os Gud og hans hellige Ord, St. Thomas den 17 April 1773. B. Birch, J. P. Ugtendahl, J. Schmalz, J. F. Dorph.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Det sikkerste Middel for Fruentimmer at blive smukke. Omendskiønt man snarest pleyer at blive bedragen, naar man venter store Ting, saa vover jeg dog at opfordre det heele smukke Kiøns almindelige Opmærksomhed; jeg drister mig at giøre offentlig bekiendt, at jeg vil lære dem en Kunst, hvorved alle og enhver iblant dem skulle kunde opnaae en Fordeel, som hidindtil ikkun meget saa have havt, en Kunst, hvorved deres herskende Passion tilfredsstilles og deres Crobringer ikke allene udvides, men dem tillige forsikres, og denne Kunster: at blive smuk. Jeg tvivler ikke paa, at den Underviisning, jeg herom agter at give, jo vil behage Kiønnet; allene jeg frygter, den ikke vil finde bifald blant de dybsindige Sædelærere, der forlænge siden har villet paastaae, at Skiønhed fortiener meere at foragtes, end at ønskes, at den liig Legemets Kræfter er et blot naturlig Fortrin, og en Virkning af saadanne Aarsager, der aldeles ikke staaer i vores Magt, at den hverken er en Forsikkring om Lyksalighed, eller kan ansees for et Kiendemærke paa Fortienester. Jeg vil, uden at fornærme disse Herrer, allene giøre dem den Anmærkning, at Skiønheden hører til de Egenskaber, som den menneskelige Vittighed med al sin Magt aldrig har kundet bringe i Foragt. Det var ikkun at ønske, at Skiønheden hos en Person i visse Maader var en Følge af Tilbøyelighederne og Sæderne; at ingen Uværdige maatte besidde et saa høyt Fortrin, og at den menneskelige Fornuft ikke var nød til at taale den skammelige Ydmygelse, at tænkende Væsener tilbeder et billede, der ikkun ved Skræderens, Frisen, rens og Dandsemmesterens Flid adskiller sig fra en Steen eller et Stykke Træ. Dersom altsaa disse Philosopher selv ikke kan ansee Skiønheden med Ligegyldighed, saa maae de gandske viist billige et Forsøg, hvorved jeg vil bevise, at den fortiener deres Høyagtelse. Jeg vil imidlertid fornemmlig fæste mit Øye til det Slags Skiønhed, der har sit Sæde i Ansigtet, thi denne tilhører allene Mennesket. Til Ansigtets fuldkomne Skiønhed udfordres ikkun to Egenskaber som gandske have deres Grund i udvortes Aarsager, nemlig Farven og Proportionen. Men man skal finde, at endog efter den almindelige Smag, disse ikke ere de fornemste, og at, hvis end nogen Skiønhed kan være uden for disse Egenskaber, dog ingen kan være, naar andre Egenskaber fattes. De fineste Træk, den regelmæssigste Symmetrie, de meest blomstrende Farver maae oplives førend de kunne røre, og naar de ere oplivede, da opvækker de just de samme Affecter hos andre, hvilke de selv udtrykke. Ligger de derimod ubevæget i en død Uemfindtlighed, saa vil man vist kunde betragte dem uden Rørelse, og dersom de ikke udtrykke noget behageligt, saa vil man ansee dem uden Kierlighed. Øyekaste, som forkynder Foragt, Modbydelighed, Misundelse, kastes ligesom af et Speil tilbage af hvert Ansigt, mod hvilke de ere rettet ; og dersom et frækt Øyekast end skulle opvække Begierligheder, saa ligner disse kun saadanne, som et vildt Dyr har til sit Rov, der ikke uden sit Objects Ødeleggelse kan mættes.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
En Have=Elsker var begierlig efter at have en skiøn Bal samt Flor. Han tog derfor en stor Deel forraadnet Giød nings Jord af en gammel Stald, hvor der i 10 Aar havde staaet Hornqvæg og Faar, og blandede samme med en Deel sort Havejord og Sand, hvorudi han da satte de unge Planter. Men de begyndte paa engang fra neden af at blive gule og gandske at visne. Ved Jordens Aabning i den første Potte, befandt han strax Aarsagen til dette Tilfælde at være en utrolig Mængde af levende smaa Orme af meere end een Art. De vare ikke større, end omtrent tre jevnsides satte Knappenaals Hoveder. Paa nogle vare mange Been, men paa andre, som det syntes, slet ingen at see. Nogle vare ganske hvide, nogle graae, nogle lyserødagtige. Han tog da en god Deel af gammel Skorsteens Sod, blandede det med tre gode Hænder fulde smaaskaaren Mal Uet, lod begge Deele koge en Tidlang i en stor Kiedel med en tilstrækkelig Mængde ferskt Vand, indtil han kunde formode, at de salte og bittre Deele af Sødet og Malur en vare noksom udtrakte. Med denne Suppe, efterat den var bleven ganske kold, vandede han sine Stokke Morgen og Aften; men om Middagen vandede han dem med reent Brøndvand, for at afskylle dem igien, og da han havde igientaget dette et Par Gange, merkede han, at der ikke fandtes det mindste Tegn meere til Orme. Han har siden, næsten ved alle Jnsecter betient sig af denne Suppe, og befundet, at de da ingen Skade giør i Blomster=Potterne Nyeheder.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Kiøbenhavn. Paa førstkommende Fredag den 1ste October bliver Cour hos Hans Majestæt Kongen paa Fredensborg. Ulykkelige Tilfælde.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Nyborg. En Under=Officier stak den 19de September en Soldat af den her liggende Batallion af det Jydske Jnfanterie=Regiment med en Kniv ind i Livet, hvoraf den sidste ved Kl. 10 Slet blev befunden død paa Kirkegaarden.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Lotterie=Sager. H. I Classe=Lotteriet til 5te Classe, ere nogle heele og halve Lodder at faae overladt af Hammond i Myntergaden Nr. 56.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Mandagen den 27 September blev det Kongelige Danske Tal=Lotterie trukket 39de Gang i Kiøbenhavn for Stadens Raadhuus, under Opsige af den Kongelige anordnede høye Justitz=Direction, og en stor Mængde Tilskueres Tilstædeværelse, med de sædvanlige Ceremonier, under Pouker og Trømpeters Lyd. De ved en af Frie Skolernes Drenge, med tilbundene Øyne, af Lotto=Maskinen udtagne Rummere bleve Gevinsterne blive strax udbetalte uden nogen Afkortning af De Herrer Collecteurer, hvor Lod=Sedlerne ere tagne. Hvor igien kan behagelig indsættes til Altona 44 Trækning, Torsdagen den 7de October.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Reisende. Kiøbenhavn. Jndp. Capitain Michaelsen fra Fredensborg; Hr. Lieutenant Høserich fra Laaland. Udp. Kammerherre Plessen til Lindholm; Staldmester Wittrock med Familie til Sorøe; Etats=Raad Aagaard, Condirenz=Raad Carstens og Etats=Raad Temler samt OberHofmarschal Grev Holstein til Fredensborg; Conferenceraad Stemann til Fredensborg.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Befordringer. Den 16de Sept. har Hs. Kall. Majest, beskikket Friderich von Redenfeld til Kammerjunker.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. En Student. Frue Kirke, Mr. Rentz.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Catechet Dan. En Student. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. Mr. Worsøe. Hell. Geist Kirke, Mr. Knudsen. Trinitatis Kirke, Hr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. St. Petri Kirke, Hr. Pastor Resewitz. Christianshavns Kirke, Mr. von Haven. = = Frederichs Tydske Kirke, Hr. Pastor Lorck. - Garnisons Kirke, Mr. Christiansen.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Dødsfald. Kongsberg. Hr. Bergmester Green død den 16de September 1773.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Handels Beretninger. Kiøbenhavn. Kapitain Andreas Ibsen Dahl, som den 20de September ankom her paa Rheden fra St. Thomas, har medbragt følgende: 372 Fade Sukker, 59 Fustagier Kaffebønner, 83 Sækker Kaffebønner i Skaller, 52 Fustager Rom, 12 Ruller og 3 Pakker Tobak, en Casse Spermacet Lys, en Fustagie tørre Tamarinder, en Pakke Gummi, 13 Dunker og en Casse Confecturer.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
I Gaar ankom her paa Ryeden Skipper Alling fra Holsteinsborg Havn i Grønland.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Med Breve fra Vestindien af 30te Julii haves Efterretning, at Kapitain Bischoff, med hvilken Oberst=Lieutenant Schimmelmann og Major Dubots reyste herfra, lykkelig er ankommen til St. Crux.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Til Toldboden ankomne Skippere. Jndkomne Den 28 September. M. Bergendahl fra Bornholm med Sandsteen. D. Madsen fra Bornholm med Haure, 8 Stykker Kiør og Fedevahre. C. Bugdahl fra Zignort og S. Bundes fra Pommeren med Brænde og Tømmer. F. Poulsen og H. Jessen fra Cappel med Oste, Smør og Gryn. C. Holm fra Bandholm, C. Frost og Z. Rasmussen fra Naschou med Hvede. P. Petersen og J. Adriansen fra Nykiøbing, E. Petersen og H. Hansen fra Veyle med Brænde. F. Maimand fra Kiøge med Baglast. C. Vichmand fra Faaborg, og M. Jørgensen fra Lybeck med Tømmer. H. Deerly fra Cadix med Spansk Salt.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Udgangne J. Olsen Fosche til Bergen. H. Henrichsen til Christiania. N. Just til Naschou. P. Houmand til Schagen. C. Gotlender, til Karbeksminde. H. Spur og P. Palmen til Vordingborg. N. Bertelsen til Appenrade. A. Diderichsen, S. Petersen og D. Albertsen til Weyle. P. Sohn til Fehmern. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. KammerRaad og Postmester Thorop; Den Forventende er Hr. Postmester Heng; Og den, som reyser til Hamborg den 2 October er Hr. Postmester Boetius. Touren falder og tillige til Jylland den 9 October førstkommende.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Gaver fra Publico. Tirsdagen den 28de September a. c. blev sendt til St. Nicolai Sogns Pleye=Commission 10 Rdlr. med botfølgende Efterretning: Med Hosskrift sendes 10 Rdlr. til Pleye=Anstalten til St. Nicolai Kirke af H. J. Morthorst, med Ønskende, at enhver vilde bede, det maatte gaae hans Uvenner vel. Dag blev mig sendt med Hosskrift: Her indlagt sendes 3 Rdlr. til Syge=Kassens meest nødlidende Fattige. - Den Gud, som jeg vist troer, hører Nød trængendes Bønner, være lovet og priser, Han haver nu hiulpet mig lidet af min Nød, hvorfor og mit Løfte med denne Gave bør opfyldes. Kiøbenhavn den 29 September 1773. Giveren, som har ved denne Gave mindet sig Bønnernes Bønhørelse, og derfor ofret Herren et skyldigt Offer, takker Holck. jeg skyldigst. Gields Advarsel. Johan Knor, som stiltiendes og for Tiden er udflettet af de hos mig i Leye havde Værelser, uden at betale nogen Leye, og efterladt noget gammen Skramlerie, advares herved 3de Gange, at indfrie sit efterladte Tøy inden 8te Dage fra nedenstaaende Dato af, hvis ikke, setter jeg det til offentlig Auction, og giør mig deraf betalt, saavidt tilstrække kan, dernæst for det Manglende reserverer jeg mig min lovlige Ret. Kiøbenhavn den 27 September 1773. Hans Sneckenberg.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Bekiendtgiørelser. Professor Abraham Kall begynder sine Forelæsningen. i tilkommende Uge. De, som ville bievaane samme ombedes at komme til ham förstkommende Löverdag Kl. 11. for da nærmere at kunde med hinanden bestemme Timerne.
Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Professor Kratzenstein ist willens am nachsten Frey. tage den 1 October, von 11 bis 1 Uhr ein Collegium privatissimum uber die Exper mental Physik anzusangen. Diejenigen, welche dasselbe zu besuchen belieben, werden er suchet sich um gemeldte Leit bey ihm einzufinden, um megen der daru bequemsten Tage Abrede zu nehmen. Jammes Chrystie tilbyder sin Tieneste at informere udi det Engelske Sp og ; Logerer i Hummergaden No. 370.