JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Avertissements. Jørgensen Busk, der boede i Galteløckehuuset, Nache Den 15de Marti 1793, er Skovfoged og Huusmand Peter bølle tilhørende, ved Døden afgangen, og hans Boe strax at Skifteforvalteren taget under lovlig Forsegling, og da hans Efterladenskab er af saa ringe Betydenhed, at intet Proclama kan bekostes; Saa indkaldes herved, Enken Abelone Petersdatter og øvrige hans Arvinger, som skal være Jørgen Petersen Busk eller hans Børn, om han ved Døden skulle være afgangen, der formeenes at være i Sielland; Lars Petersen Busk, som skal være Forpagter paa Schiærvad i Jydland; Peter Petersen Busk, efter Beretning tienende ved den Spanske Minister i Stokholm; Maria Petersdatter, gift med en Søemand ved Navn Allexander Weiler i Sønderborg; Dorothea Petersdatter, gift med Jens Larsen, boendes ved Svendborg; Mariane Petersdatter, og Anne Petersdatter; at møde eller møde lade, i bemeldte Stervboets Huus i Galteløcken 30te Dagen efter Dødsfaldet, som er den 15de April, da Boet, aabnes og tages under lovlig Skiftebehandling, og ellers at melde sig deres Tarv angaaende, for Skifteforvalteren S. T. Frue Oberstlieutenantinde Cicignon paa Nachebølle ved Faaborg; alt inden den i Loven anbefalede Tid. Til samme Tid og Sted indkaldes og dette Steds Credi= og Debitorer med lovlig Beviser at fremkomme, da enhver skal vederfares Retefter Loven. Nachebølle d. 22. Mart. 1793. H. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
(Efter forrige Sognedegn ved Steenstrup Meenighed, her i Fyens Sunds Herred, afgangne Peder Biering, som døde den 24de Jann, sidstafvigte, er foretaget lovlig Registering og Vurdering, og en Auction over Stervboets samtlige Effecter berammet at holdes i bemeldte Steenstrup Degnebolig den 16de April førstkommende; Samme Dag bliver tillige en Skiftesamling efter Auctionen holdet; hvilket herved til Efterretning for saavel hans, som hans forhen den 21de Dec. 1791 afdøde Hustrues Arvinger, samt Formyndere og Værger bekiendtgiøres, om nogen ved Mødet maatte have noget at erindre. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde sig hos mig undertegnede som Skifteforvaltere. Svendborg den 28de Marti F. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Ja Sneestrup Skole, beliggende i Paarup Sogn, er endeel forfalden, som ved et derover erhvervet lovlig Syns Tings=Vidne er oplyst, saa lader jeg, som største Lodseier i Districtet, Skolens Brostfældigheds Jstandsættelse stille til offentlig Licitation i Ravneberg, Herreds Tingstue Løverdagen den 13de April førstk. om Formiddagen Kl. 9 Slet, alt paa høie Vedkommendes nærmere Approbation. Brostfældigheden bestaaer fornemmelig i Muur og Snedkerarbeide m.m., der vil erfares af Syns Forretningen, som paa Licitationsstedet tilligemed Conditionerne bliver fremlagte, og forinden hos mig kan faaes til Eftersyn. Jblandt Conditionerne er denne, at saasnart Approbation er skeet begynder Arbeidet strax; og derefter til en derudi bestemt Tid skal fuldføres; hvilket saaledes til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalykkegaard den 29de Martii 1793. F. J. Leth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Skipper Matthias Top i Stige, agter strax efter Helligdagene at afseile til Christiania, og medtager Fragtgods og Passagerer; hvorom Vedkommende behagelig melde sig hos Hr. Kiøbmand Bang eller hos Skipperen selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Ja jeg er findet at opholde mig Sommeren igiennem her i Byen, saa ønskede jeg og at være nyttig; jeg tilbyder mig til at give Underviisning i alle Slags Dandse, Angloisen, Menuets, Contredandser, saavel uden for som i mit Logie, enkelte saavel som et og flere Par antages ved Lectioner; jeg giver ogsaa udenfor mit Huus Underviisning, hvor jeg beder at Vedkommende holder sig selv en Musikus; i mit Logie sørger jeg for Musiken. Elskere at nye og gode Selskabsdandse paa Landet, ikke alt forlangt herfra, som ville betiene sig af min Underviisning, beder jeg at henvende sig skriftlig til mig. De, saavel som og Jndvaanerne her i Byen, skulle vist finde mig saa billig som mueligt. Mit Logie er i Nadergade Nr. 683. Chlenberger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Hvor en complet og anseelig Herregaard i Lolland af følgende Beskaffenhed: 1) En anseelig stor og grundmuret Hovedbygning med blaae glasserede Tegltag, gibsede Værelser overalt, ligesaa i Kielderne, Kiøkkenet og Bryggerhuset, som for omtrent 30 Aar siden af ny er opbygget. 2) En grundmuret Kornlade. 3) En dito Bindingsv., som forr. Aar af ny er bygget best af 22 Fag. 4) En grundmuret Koestald til 120 Hoveder. 5) Endeel andre Huse af Bindingsverk, med murede Vægge, som alle ere i god Stand. 6) Til Gaarden ere 10 Marker, hver paa 500 til 60 Td. Land, foruden Slaaenge og andre Jndelukker, samt en Græsning p. 47 Td. L. 7) To skiønne smaa Skove, for det meste Egetræer, og overflødig Gierdselskov, i den erne Skov ere Daaedyr, og ligger tæt ved Gaarden, hvortil er Udgang fra Haugen. 8) En stor og med Frugttræer og deslige vel anlagt Hauge, hvorudi tillige er Drivehuus. 9) Gaardens Udsæd af Hvede, Rug, Byg, Havre og Erter er aarlig over 200 Tdr. 10) En god Kirke til Gaarden, som for 3 Aar siden er repareret og sat i god Stand, dens tiendeydende Hartkorn er om gefær 600 Tdr., hvoraf Tienden i maadelige Kornpriser, inparterer aarlig over 800 Rdlr. 11) Af Gaardens Avling og Tiende kan svares rundelig udi Forpagtningsafgivet aarlig 4000 Rd., hvilket fornylig er buden. 12) Godset best. af 38 Gaarde foruden endeel Huse, som alle ere i god Stand, og kan svare hvad de bør, det ligger samlet ved Gaarden uden Fælledskab med andre Lodseiere, undtagen 2 Beboerer en Bye, hver Bye har sine Marker og Skovhauger for sig selv. 13) Til Gaarden er fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 46 Tdr. 4 Skp. 1 Fk. 1 Alb. og Skovskyld = 4 ufri Hartkorn 14 = = = 14) Bøndergodsets Hartkorn er foruden bemeldte 14 Tdr. 400 = = 212 J alt 361 Td. 4 Skp. 1 Fk. 1/2 Alb. 15) Jordebogens aarlige Jndtægter ere Huus og Landgilde Penge = 197 Rd. Landgilde Byg = 300 Td. Lam 38 Stkr. Giæs 38 Stkr. Høns 76 Stkr. 38 Snese. 16) Besætninger af Koer, Bester, Faar og Svin kan om forlanges følge i Kiøbet. 17) Saavel Gaard som Gods ligger i de bedste Jorder, som findes i Lolland, og er i de sidste 10 Aar betydelig forbedret; det ligger i en behagelig Egn, tæt ved Stranden og Taars Færnested, hvor Eieren selv kunde holde et Fartoi, og bortskibe sit Korn, desuden er ikkuns en halv Miil til Nachschau Kiøbsted. 18) Efter Omstændighederne kan enten den hele Kiøbesumma eller endeel deraf blive staaende i Eiendommen. er at faae til Kiøbs, derom gives Underretning og Anviisning fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Da jeg formedelst Forandring af Boepæl seer mig nødt til at bortsælge endeel af mine Bøger, da min ny Bolig ikke kan rumme samme, og jeg ved Eftersyn haver befunden, at et ikke ubetydelig Antal af Bøger, endog enkelte Tomer af anseelige Værker mangle mig formedelst Udlaan til gode Venner, som have forglemt at levere samme tilbage, saa ombedes herved tienstligst og ærbødigst alle de som have faaet nogen Bog til Laans af mig, at ville tilbagelevere samme inden 8 Dages Forløb, efterdi Sagen er mig høist magtpaaliggende. Odense den 20 Martii 1793. L. Ancher. Sen ny anordnede Confirmationsbon faaes paa Adressecomtoiret. for 2 s. og med en hossøiet Skriftebøn heftet 4 s. Vi Wild eller Glædens Barn, er nu ogsaa 2den Deel (med en Et kritisk Dedication til en Recensent i de lærde Efterretninger, at faae paa Adressecomtoiret for 56 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
J disse Dage er bortkommet en sort Karduans Tegnebog, ) med Messing Krampe, hvori laae endeel Documenter, Breve og Attester, samt endeel Qvitteringer. Disse Ting kan ikke være andre til Nytte end Eieren, hvorfore han giør sig det Haab, at Tegnebogen, om den skulde blive falbudt, tienstligen anholdes og leveres paa Adressecomtoiret mod en Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Jnsdagen den 3die April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet holdes paa Stifts- og Amtscomtoiret i Odense en Skiftesamling i Stervboen efter afg. Kiøbmand Jørgen Andersen af Stige, hvilket herved 3de Gange i begge de Fyenske Aviser til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense Slot den 24de Marti 1793. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Served bekiendtgiøres: at Fredag Formiddag Kl. 10 Slet, i den 5te April førstkommende, vorder efter Dom og Jndførsel foretaget offentlig Auction udi forrige Skipper Knud Mortensen Rohdes iboende Huus i Stige ved Odense, over bemeldte hans Huus af 10 Fag, til Værelser og Bryggers indrettet, med en Tilbygning af 6 Fag til Pakhuus og Kostald, foruden et Huuset tilhørende og strax vedliggende Leievaaning af 9 Fag med Portrum iberegnet, samt tilliggende Hauge og tvende Gaardspladser, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; thi ville de Lysthavende berørte Tid og Sted møde. J. J. Mylius, Odense den 21de Marti 1793. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-03-29
Anmeldelse. en af de største og mærkværdigste Begivenheder den ældre, saavelsom nyere Historie nogensinde har havt at fremvise, er vel forrige Konge af Frankrig, Ludvig den VI. Henrettelse, hvis rimelig forventende Følger Europa med Taushed, seer i Møde, og hver tænkende Mand tager medlidende Deel i denne ulykkelige Konges Skjebne. Da mange maaskee af Tidender og Journaler betragte denne store Begivenhed i et falskt Lys, troer man at giøre det danske Publikum en behagelig Tieneste, ved at levere en troe og fuldstændig Oversettelse af den hele Proces, udgivet af L. F. Jauffert, under følgende Titel: "Apartisk Historie om Ludvig den VI.," forhen de Franskes Konges Proces, eller fuldkommen og til" forladelig Samling af alle de Jndberetninger som ere gjorte " til National-Konventen, betræffende denne forhenværende " Konges Proces, af Folkets Repræsentanteres, eller enkelte " Personers forskiellige Tanker, udtalt for National-Dom" stolen eller ved Trykken bekiendtgjort, endeligen af alle de "Stykker, som vil forekomme i denne store Processes Anlæg " lige indtil den endelige Dom. For at skaffe de Lysthavende samme saasnart mueligt i Hænderne, udgives den hæfte viis, i 8vo, ethvert bestaaende af 6 til 8 Ark, efter 4 Sk. paa Tryk= og 5 Sk. Arket paa Skrivpapiir. Efterdi man af den franske Original kun endnu har den første Deel, skiønt den anden snart forventes, kan man ei bestemme Værkets Størrelse, men troer det vil blive 36 til 38 Ark. Subskriptionen, for Fyens Stift modtages hos Bogtrykker Faber i Odense. Proft, Søn & Comp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Odense, den 1ste April. Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn den 23 Mart. De med sidste Post indløbne Efterretninger om adskillige vigtige Bankerotter have ikke havt den mindste Jndflydelse paa noget her værende stort Handelshuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Endnu indløbe bestandig Efterretninger om Skaderne, af Stormen især i Marschhdistricterne, og for, om mueligt, at afværge Øen Pellworns heele Tab, har det Kongelige Rentekammer nedsat en Kommission, under hvis Opsigt for det første, det gamle Dige bliver igien sat i Stand, og et nyt derefter skal forfærdiges, Efter Forlydende ere alle enroullerede af den Kongelige Marine forbuden, uden Tilladelse at tiene paa fremmede Koffardieskibe; dette Forbud har dog, efter al Formodning, ved vor sikkre Udsigt til en fuldkommen: Neutralitet, ingen anden Grund, end at Regieringen kuns vil vide, hvilket Land Matroserne begive sig til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
- Hr. Schwarz, en af de fortrinligste Skuespillere, paa det her værende Kongelige Theater, har faaet Tilladel, se, paa et Aar at giøre en Reise til Tydskland og Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Rom, den 8de Martii. Paven, adskillige Kardinaler og Prælater, og en stor Deel af Staden Rom selv ere pludselig blevne sengeliggende af Følgerne af Forkiølelse og Brystsyge. Paven og nogle Kardinaler, ere uden Fare nu, men af Brystsygen ere adskillige døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Aachen, den 21de Martii. Dumourier, der havde trukket sin Magt sammen ved Løwen paa Eisenberget, og var omtrent 80000 Mand stærk, havde fast i Sinde, at lade den Keiserl. Armee, som man ansatte til 50000 Mand af de smukkeste Tropper i Europa, bane sig Vei over Taarne af Liig til igien at erobre Nederlandene. Det lykkedes ham, fra den 15de indtil 17de under morderske Fægtninger at trænge frem igien indtil Nærværelsen af St. Trond. Men den 18de begyndre Kl. 5 om Morgenen, det gyse ligste Slag ved Omal, mellem Terlemont og St. Trond. Saa stift og tappert den Keiserl. Armee satte an paa Fienden, saa rasende satte den sig imod. Blodet flød strømmeviis heele Dagen over indtil 7 om Aftenen, og Østerrigerne vandt Seier. Fienden trængte frem indtil paa hin Side Terlemont, og mistede 24 Kanoner. Det Keiserl. Cavallerie, især Curassier Regimentet NassauUsingen udmerkede sig; man maatte dog lide meget, og Prindsen af Nassau er stærkt saaret. Den Franske Armee, meget svækket, begyndte dog igien Blodbadet den 19de om Middagen, der vedvarede indtil Kl. 6 til de Keiserl. Fordeel. Fienden syntes igjen at ville sætte sig paa Eisen berget. J det sidste Slag, hvori Preusserne ogsaa havde Deel, skulle de Franske have mistet 12000, de Keiserl. 4 til 5000 Mand og over 100 brave, Officerer. De Franske skal og der have mistet 60 Kanoner. I Gaar er et anseeligt Train Artillerie, og over 200 Vogne med Munition med videre trukket her igiennem over Mastricht til den Keiserl. Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Skrivelse fra Münster, den 23de Martii. Vi have faaet 7 Stafetter efter hinanden fra Prindsen af Coburg. Denne store General, har de Franske angreben med 60000 Mand den 17de huj., men de ere fuldkommen blevne Slaget den 18de og 19de. Man regner de Franskes Tab paa 6000 Døde og nogle 1000 Fangne. De Franske have maattet overlade Østerrigerne alle deres Kanoner paa venstre Fløi. Det Østerrigske Cavallerie har i heele 3 Timer anrettet Blodbad mellem det Franske Jnfanterie. Den 20, vilde Prindsen trænge videre frem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Colln, den 22de Martii. De Keiserl. have i Bataillen den 19de erobret 60 Kanoner, og de Franske i alt mistet 16 til 18000 Mand. Det fortiener at anmærkes, at Bataillen er forefaldet just i den Egn ved Neerwinden, en Brabantsk Landsbye imellem Terlemont og Landen, hvor de Franske just for 100 Aar siden 1693 tilfægtede sig en vigtig Seier over Wilhelm den 3die, men nu lede et igesaa betydeligt Nederlag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Endelig er det afgjort, at Rigsarmeen ikke skal agere for sig selv allene. Samtlige Rigstropper der udgiøre 120000 Mand, blive deelte, og støde til de Preussiske og Keiserlige Armeer. Sachserne og Hesserne til Kongens Armee; Hannoverne til Hertug Frederich af Bruus vigs Armee; de Schwabiske, Frankiske og Pfalziske Tropper, til den Østerrigske Armee ved Overrihnen, under General Wurmsers Commando, de geistlige Chur fyrsters Tropper, og de Vestphalske Kredstropper til General Clairsaits Armee. De Rigstænder, der kun stille smaa Contingenter, kunne betale Penge. Heraf oprettes en Krigskasse under Prindsen af Coburgs Direction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Frankfurt, den 21de Marti. Den 20de angreb Custine i egen Person, og under ham Houchard med 12 Bataillons Jnfanterie, et Batterie og 20 Escadr., den preuss. Oberst v. Zekuly ved Strom berg. Denne havde kuns 2000 Mand Jnfanterie og 150 Husarer og Dragoner. Da Fienden var ham for overlegen, trak han sig tilbage til Rheinbellen. Heele Tabet i 6 Timers Fægtning er paa Preussisk Side 32 Mand, Fienden har tabt 300, hvoriblandt General laTorelle og Oberst Dongon. - En Afdeeling af preussiske Tropper ere gangne til Egnen ved Creusnach, hvorpaa General Custine har ladet Portene for Mainz sperre, og med betydeligt Mandskab er marscheret til denne Egn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Af 23 huj. Endeel af Prindsen af Hohenlohes i Armee er ved Trier paa Marschen til et Foretagende mod Mainz, tilligemed Wurmsers, Darnstadter, Hessiske og nogle Preussiske Tropper, i alt 37000 Mand. General Kalkrent har Overbefalingen. De Preussiske Officerer meene, at Mainz ikke kan holde sig længe, men det vil koste Blod. De ulykkelige Mainzer, der daglig forarmede og forjagede ankomme hertil, opvække her megen Medlidenhed, og opkomme Soldaterne til Raserie. Kronprindsen af Preussen skal giftes med en Prindsesse af Mechlenburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Coblenz, den 20de Martii. Den 17de angreb Preusserne de Franske i Zeutnach, og drev dem ind. De toge deres Tilflugt til en Skov, men der bleve de ogsaa saaledes modtagne, at mange af dem bleve, og fleere bleve fangne. De Tydske rykte frem til Bingen, hvorfra man nu snart kan vente noget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Nederelven, den 26de Martii. Man veed tilforladelig, at Spanien udruster 30 Linieskibe, men 20 ere kuns endnu fuldkommen bemandede. Det er ugrundet, at Misfornøielse og Uroeligheder skulle herske der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Paris, den 18de Martii. Man har i disse Dage bekiendtgjort Etaten af vor heele Marine, den bestaaer i Brest af 47 Linieskibe og 32 Fregatter. J Toulon af 22 Linieskibe og 19 Fregatter. J Rochesort af 12 Linieskibe og 12 Fregatter. Burnonville vil kuns blive Krigsminister til den 1ste April, og derpaa afgaae til Armeen. Man paastaaer, at Roberepierre, Danton, Pache, Santerre, Marat &c. ere Hovederne for det Partie, bag hvilket Egaltte har forstukket sig, og at Planen er, indtil denne, eller hans Søn Chartres offentlig kunde fremtræde, maa Nationen bringes indtil den yderste Punkt af Elendighed, da de mordiske Hoveder uden al Fare kunde sige, Republiken duer ikke for dig, du maa have et Overhoved. Man siger endog, at Partiet er gaaet saavidt med deres Plan, saa at den ikke kan trækkes tilbage, og vi see altsaa en gyselig elendig Skjebne i Møde. Fangerne i Temple bære med stor Standhaftighed alle deres Fængsels Ulykker. Uagtet den fugtige Taage spadserede de dog i Dag paa det øverste af Temple, og man seer Dronninger holde sin Søn i Armene, hvor hun lader ham see ned i Afgrunden, fra en bedrøvet, men naturlig Sammenligning med den, som hun selv er styrtet udi. Complottet af de Sammensvorne i St. Malo havde den Øiemærke at bemægtige sig Forterne St. Malo, Ser van, Cancal og Chateau. Man vil med første faae det nærmere opklaret. Den bekiendte Exdeputerte Manuel skal i Montargis være dræbt i en Hvervetumult. Han var 42 Aar gammel, og ville følgelig ikke lade sig hverve til Recrut.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Wien, den 20de Martii. Efter Beretninger fra Livorno, Genua og Turin har den Franske Admiral Truguet skudt 60000 Kugler og 1000 Bomber paa Staden Cagliarii, og i Almindelighed, foruden Skibene mistet 2000 Mand, hvoriblan300 Matroser. Det samtlige Østerrigske Borgerskab vil med første i Spidsen af den ligesaa konsterfarne som retskafne Patriot Wirth overlevere et af ham udkastet Forslag, hvori dette tilbyder sig at oprette 1500 Mand under Titel af et Østerrigsk Friekorps, og, imedens Krigen, med Frankerige varer, at underholde det aarlig med 150000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Porten lader Keiseren, til Tegn paa sit fredelige Sindelang, faae 6000 Husarheste, Stykket til 40 Gylden. Reis effendi har ogsaa erklæret Baron Herbert, at Porten ønskede at leve i Fred med Naboemagterne. Tillige er den tilfredsstillet i Hensigt til de Russiske Udrustninger i det sorte Hav, da disse blot ere stillede mod Frankerige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Altona, den 28de Martii. Tilforladelige Efterretninger fra de Østerrigske Nederlande melde, at General Dumourier har ved sin Tilbagekomst fra Holland fundet Jndbyggernes Gemytter saa forbittrede mod de Franske, at han, for at berolige dem, strax har udgivet 3 Proclamationer, hvori han befaler at give alt fra de Belgiske Kirker taget Sølvtøi tilbage, og opfordrer enhver Nederlænder, at angive de af de Franske Betientere lidte Udpresninger, for at faae fyldestgiørelse. Men tillige truer han med at opbrænde og sleife enhver Stad og Landsbye, hvis Jndvaanerne ville bevæbnede opreise sig imod de Franske; han befaler og at tilslutte alle Klubs, der ville blande sig i Staat og Militaire Sager. De sammenrottede Brabantske Bønder have noget fra Brügge angrebet en fransk Transport, dræbt 3 Mand af Besætningen, og opbrændt 4 Vogne med Telte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Cadix, den 1ste Martii. Man har aldrig i Spanien seet saadan Jver: Fra alle Kanter tilbyder man Kongen Mennesker, Penge, Heste &c. Cadix opretter et Regiment af 2500 Frivillige, som under hele Krigen vedligeholdes paa Stadens Bekostning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Den Spanske Commerce her har foræret Kongen en Gave af en Million haarde Piastre, og de øvrige Stæder, følge dette Exempel. Udrustningerne fortsættes uophørlig. Med en Expresse har man her faaet den Efterretning, at de Franske Tropper skulle have gjort et Jndfald i Biscaya; hvis det er sandt, saa beklager jeg de Franske der ere i Spanien, oprigtig. De kunne ikke forestille sig Spaniernes Raserie. Jeg gyser, naar jeg tænker paa det Blodbad, som denne ulykkelige Krig vil anrette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Stokholm, den 19de Martii. Vice-Admiral Baron Wachtmeister, der for 4 Aar siden i Søebataillen ved Hoogland blev fanget af Russerne, men er en af vore bedste Søeofficerer, skal have Kommando over den Flaade, der udrustes i Carlscrona, og da virkelig Franske Kapere sees i vore Vande, skal den bringes til 7 Linieskibe og 13 Fregatter. - Det ny oprettede ridende Artillerie, har faaet sin Station ved Grændserne af Finland, hvor der formeres en Kiede af Batterier, hvis Heste bestandig ere sadlede. - Man vil indskrænke Luxus her, efter Forlydende, til at forbyde Mandfolk at bære Silkeklæder, og vil legge stærk Told paa Kaffee og udenlandsk Brændeviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Warschau, den 20de Martii. Efter Erklæringen til de her residerende Gesandter, er nu den 4de April bestemt til Kongens Afreise til Grodno, siden den Russiske Gesandt, efter en ny Coureers Ankomst fra Petersborg, har bestandig drevet meere paa denne Reise. Staden Danzigs Skjebne er nu saa godt som afgjort, og man troer, at den bliver snart besat med Preussiske Tropper. J Thorn er man meget vel fornøiet med de Preussiske Tropper og deres gode Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
London, den 14de Martii. Admiral Gardners Flaade, der er bestemt til Vestindien, bliver anseelig forstærket, da en Fransk Flaade af 7 Linieskibe og 3 Fregatter er seet paa Coursen til Vestindien. Det 74 Kanonskib Edgar har opbragt den Franske Fregat Proserpina paa 40 Kanoner, og 300 Md. til Portsmouth. Grev Mansfield er her død, der efterlader til sin Arving Visconet Stormont en Formue af 26000 Pd. Sterl. aarlige Jndkomster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Frankfurt am Mayn, den 21de Martii. Prindsen af Condes Armee, som den 1ste April skulle gaae fra hinanden, er bleven beholdt, og antaget i Sold af Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-01
Rom, den 8de Marti. befalingsmanden i Sardinien giør Anstalter til at lande paa Corfica med 6000 Mand, da Korserne kuns vente paa fremmed Hielp, for at giøre sig løs fra de Franskes Herredømme. I det inderste paa Øen tør ingen Fransk lade sig see. - De Franske Fangne, som Sardinierne have skiænket Livet, sige, at de Franske Søetropper lide en farlig Skiørbug, og at den Franske Flaade daglig kaster 20 til 40 Personer i Søen.