Berlingske Tidende, 1776-09-16
London, den 3die Sept. Hoffet har erholdet vigtige Depecher fra sine Ministre i Madrit og Versailles, og derover ere holdte mange Confetrencer. Det heder, at det Franske Hof har givet Ordre, inden næste For=Aar at complettere sine Regimenter og alt Mandskabet paa Krigs=Skibene. J Gaar indløb Depecher fra General Carlton i Qvebeck. Han skal derudi have berettet, at han tilligemed General Bourgøyne var med de Brittiske, Brunsvigske og øvrige Tropper gaaet over de Cangdiske Søer, for, fra Fortet Edward ved Hudsons Fløde, at rykke frem mod Grændserne af Nyeyork og Nye Engeland Saafremt denne Efterretning har Grund, kan med Vished deraf sluttes, at General Howes Armee, ved Hielp af hans Broder Admiralen, ikke vil giøre det første Angreb andensteds, end ved Nyeyork, eller der i Egnen. Jmidlertid melde alle de sidste Efterretninger fra Armeen og Floden paa Staaten Øen, at saadant et Angreb er et Foretagen de, som vil koste meget Blod, saasom den Americanske Armees Forskandsninger strække sig næsten 30 Mile, og ere besatte med flere end 30000 Mand. J Boston og overalt have Americanerne og sat sin i den beste Forfatning. Fra Amerisca berettes, at 5 Transportskibe med Hessiske Tropper ere paa Seyladsen fra Halifax til Staaten Øen, faldne i Provincialernes Hænder. De Americanske Uroeligheder have her anlediget en anseelig Banquerot, og af samme Aarsag befrygtes adskillige andre. - En i Martinique sig opholdende Engelænder har skrevet hertil, at Americanerne drive en stærk Handel med alle Franske og Spanske Øer i Vestindien, og at det er dem tilladt, at indtage Ladning af alt hvad de vil, og enten at betale med reede Penge, eller ombytte andre Vahre derfor, videre, at alle Americanske Skibe ere meget sikre i de derværende Franske og Spanske Havne, og at de blive forsynede med Franske og Spanske Passer, saasnart de ankomme i bemeldte Havne. - J hvor meget vort Brittiske Parlement end holder Ministerii Partie, saa tvivler man dog slet ikke paa, at, i Fald vor Flode ved Enden af dette Feldtog skulle komme tilbage til Engeland eller Jrland, uden at have udrettet noget betydeligt i America, saadant jo skarp vil blive undersøgt. Nationen er vel stedse deelt i 2 Partier, af hvilke det ene holder med Americanerne, og det andet er imod dem. Dog kan ingen af begge for Alvor nægte, at forliset af America vilde være en ubodelig Skade for os. Vor Handling allene vilde derved aarlig tabe 4 Millioner af Ex porter. Dette Tab er vist ikke lidet, da vor hele Export til alle Lande i Verden ikke udgiør 15 Millioner; og samme Taber saa meget større, da den Handling, som vi drive med fremmede Lande, er usikker, saasom den ved de souveraine Magter kan paa adskillige Maader blive indskrænket, men Handlingen med America dependerede af os selv. Og hvad ville ikke vor Søemagt tillige derved tabe. - En Privat Skrivelse fra Williamsburg i Virginien synes tilstrækkelig at igiendrive, hvad nogle andre Efterretninger have villet forsikre om Jndianernes Neutralitet. J Følge bemeldte Skrivelse, camperer Major Roberts, en Provincial-Officer, i Point Pleasant, ved Mundingen af den store Flod Kenhanna, med endeel af de Tropper, som tiente i sidste Krig under Major Rogers, nemlig de forenede Stammer af Schavaneeser, Delawares, Manges, Famas a. - Tvende store Ostindiske Skibe, som Regieringen nyelig har kjøbt, indtage nu i Gravesand deres Munition og skal inden saae Dage seyle til America. Ethvert af dem fører 32 Kononer, og er bemandet som i Krigs=Tider. - En Officeer om Bord paa vort Krigskib, Bristol, skriver under 7de Julii, Jntet Slagterhuus kan see saa blodigt ud, som vort Skib under Actionen. Alle Engelske Officeerer, som have været tilstæde ved den Affaire af 28de Junii, tilstaae, at uden Capitain Scotts og Lieutenant Roddals uforfærdede Forhold, skulle vor hele Escadre i Grund være bleven ødelagt. - Udi Bostons Havn laae først i Julii Maaned 7 Americanske Armateurs paa 12 til 26 Kanoner, 3 Hollandske Skibe, 1 Fransk Fregat paa 30 Kanoner, og 1 Spansk Krigs=Chalouppe. Tallet paa de Americanske Kapere, som ere i Søen, beløber sig allerede over 100, og henimod 50 andre af deres Skibe paa 16 til 40 Kanoner, holde Jndløbene til deres Havne besatte. Jndløbet til Philladelphia er i sær vel forvaret. Til des større Sikkerhed har dog General-Kongressen, forflyttet sine Sessioner fra Philladelphia, ikke til Lancaster, men til Reading. Dette Sted ligger 100 Engelske Mille fra Philladelphia, og Veyen dertil er saaledes forvaret med Underskov og snevre Passer, at det næsten er umueligt for en Armee, at komme der igiennem. Af Kongressen er CyrusDean, en meget ferm og beqvem Americaner, som befuldmægtiget Minister afsendt til det Franske Hof, og er desaarsag allerede den 15de Mai afreyst fra Philladelphia. Den 6te Sept. Den Americanske Krigsmagts Styrke giver formodentlig Anledning til, at Rygtet atter gaaer, at vort Hof har i Sinde, at tage et Corps Russiske Tropper i Sold. Det heder endog nu, at Subside=Tractaten i Henseende til disse Troppers Modtagelse er saa got som sluttet.