JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
J Bryssel har Municipalitets Folkerepræsentanterne uddeelt 100000 Livres til de Fattige. De belgiske Skove blive alvorlig udhuggede, og alt Træe ført til Frankerig til Skibsbygning. Blocaden for Luxemburg vedvarer endnu, saa at den i 2 Maaneder ikke har havt nogen Tilførsel. Paa Salt og Brænde skal der i Særdeleshed være stor Mangel. Den franske Armee ligger i halvanden Miils Fraværelse rundt om den, og, uagtet den stærke Frost, synger og dandser. Jacobi nernes Forfølgelser, baade paa de offentlige Spadseregange og Caffehusene, er skeet i Form af et Oprør, som Folketaleren Freron, har opiglet til den Pariser Ungdom til, i sit Blad, Jacobiner har og alle Stæder gaaet af med Profiten. En Jacobiner, ved Navn Maurin, som den 16de Januarii skieldte heftig paa Conventen, og som Snedkeren Olivier, des Aarsag vilde arresteret, dræbte ham paa Stedet med en Kniv Morderen blev strax stillet for Criminal-Retten, og Oliviers Enke har Conventen decreteret 1000 Livres til Understøttelse. Bourdon de Olse foreslog den 19de i Conventen. "At alle de Borgeres Forseelser som i Robespierres Tid vare ved ugudelige Domme blevne fængslede, og som Dommen ikke endnu var fuldført paa, maatte blive undersøgte af Udskuddene." Conventen decreterede dette Forslag under almindelig Frydeskrig, med følgende Ord: "Lovgivningsudskuddet skal undersøge alles Domme som endnu ei ere Fuldbyrdede, og som ikke for ordentlige Forbrydelser, nemlig Mord, Røverie og rojalistiske Handlinger ere dømte Merlin af Diedenhofen, som for kort siden var i Basel, har den 18de Januarii i Conventen talet følgende vigtige Fredsord: Det er virkelige Rojalister og sande Fiender af Folket, som siger vi have ingen Regieringsform, og yttrer Frygt for at Frankrig ikke kan opnaae Fred. Lad os endnu nogen Tid bie, og vi vil faae denne længe ønskede Fred. (herved hørtes lutter bifald) Naar man endelig maae sige det, Folket skal indhøste Frugterne af sine Seire, og i det Øieblik, vi vil ende dette store politiske Verk, siger man os, at vi har ingen Regiering. Lad os vise den hele Verden, at vi er værdig til, med den ene Haand at underskrive den høitidelige Tractat, der skal skaffe Verden Lykke, og med den anden ødelægge den sidste Rest af den politiske Mord= og Røverbande (Herved hørtes et langvarig og almindelig bifald.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Adskilligt. Paa den svenske Øe Barthelemy, som Frankrig for 9 Aar siden aftraadde til Sverrig, blomstrer Handelen ret i denne Tid. Formedelst Neutraliteten, er der nu Oplagstedet, næsten for alle Fornødenheder. Mange rige Colonister fra Naboeserne, hvoriblandt en af de rigeste Handelshuuse fra St. Enstach, har nedsadt sig der, og den derværende Stad, Gustavia, har faaet en Tilvært af ongefær 1000 Huse. J Anledning af Gothenborgs Handel i Fior, er at bemærke, at derfra er gaaet 795 store Koffardieskibe til udenrigs Steder og 700 til indenlandske Havne. De betydeligste Artikler som er ført udenlands vare: 104535 Skippund Stangjern, 163078 Tønder Sild, 35900 Tønder Tran, 22918 Tylter Brædder, for 558542. Specie Daler Ostindiske Vare og 67000 Tønder Kornvahre, hvilken sidste Artikel, formedelst det ualmindelige, er i Besynderlighed at lægge Mærke til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
J Turin er man i stor Bekymring for Feldtogets Aabning, formedelst at al vor Anstrængelse, neppe vil være tilstrækkelig til at holde ud mod Franskmændenes Overmagt. Det er en Lykke, at den mængde Snee som her er falden, vist vil giøre Veiene upas seerlige til Midten af Maiimaaned, men selv denne Sperring, giør og al Underhandling besværlig, da den allene nu kan drives over Genua, og derfor gaaer meget langsom. Den Franske Gesandt der, er en Mand, af meget milde Grundsætninger, hvorfore han og er i stor Anseelse hos Senatet. Det heder og at Regieringen har fast besluttet at afstaae Savoyen til Frankrig, da denne fattige Provinds, desuden har næsten slet intet indbragt Regieringen. Man vil alene indskrænke sig til Grevskabet Niczaks Tilbagefordring for at have en frie Communication med Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
J Wien bliver endnu et nyt Laan publiceret i Form af et Lotterie. Man vil i 9 Aar efter hinanden, aarlig foretage en Trækning og hver Lod skal koste 1000 Gylden, dog skal og halve og fierdedeel Lodder kunne faaes. Den som spiller ganske ulykkelig, faaer ved Enden sin Capital med 4re proCento Renter tilbage igien, og for de lykkeligere Spillere er Præmier paa 100,000 og 50,000 Gylden o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Franskmændene skal i Rhinegnene holde meget god Mandstugt, men alle Heste have de dog ladet udlevere sig. J alle Districter, er stor Contribution anslagen, paa hver Bondebye fra 5 til 20,000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Fra Venedig meldes, at den Keiserlige og engelske Minister, som reiste derfra, da Venedig anerkiendte den franske Republik, ere efter erholdt Ordre fra deres Hoffer, igien kommen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Franskmændene have i Niza erholdet 21 Batailloner Forstærkning. De Østerrigske sardiniske Tropper, holder imidlertid de vigtigste Poster stærkt besadte. J og om Ceva staae 12000 Mand; ved Mondovi 8000 Mand og om Cortemiglia 1200 Coater og mange Piemonteser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
J det Hanoverske er al Kornudførsel forbuden, under Varenes Confiscation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Da der til Osnabrick forventes 4 Engelske Regimenter i Vinterqvarteer, saa udgik den 28de Januarii et Mandat, hvorved de Emigrerte Franskmænd blev der forbuden al videre Ophold, Greven af Artois, som har opholdt sig der siden den 24de ville gaae til Pyrmont, hvorhen og 3000 Engelænder skulle gaae i Vnterqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Det Disseldorser Billedgallerie stal bringes fra Osnabrück til Glückstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Imedens det Franske Corps ved Rhinen den 21 Jan. høitideligholdt Ludvig den 16des Dødsdag ved Kanon Salver, lod det Condeiske Corps i Hospitalskirken i Bruchsal læse Sielemæsse over den sal. Konge, som blev bievaanet af Prindsen af Conde, Bourbon og Engheim, Officerer og Damer, i dyb Sorg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Bekiendtgiørelser. Tiirsdagen den 17de Febr. Formiddagen Klokken 9 slet præcise, bliver i Stervboen efter sal. Madame Giødesen, foretaget offentlig Auction over Stervboets Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Catol, Skab, Dragkiste, Sæng, Sængeklæder og Linnet, Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Jern og Træfang, samt noget Kakkelovns Brænde med videre. Aarhuus den 11 Febr. 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Den bekiendte gode Hovedgaard Estvadgaard ved Schive, vorder til Forpagtning paa 12 Aar fra 1ste Maii 1795 til 1ste Mai 1807 opraabt paa Holstebroe Raadstue, første Gang Mandagen den 23 Martii, 2 Gang Tirsdagen den 24 Martii og 3 Gang Fredagen den 27 Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet: Conditionerne ere til Eftersyn paa Estvadgaard og Willestrup Skriverstuer og det ansees overflødig, vidtløftigere for Liebhabere at beskrive Markernes og Engenes Ypperlighed, eller Tiendernes udmærkede Godhed. Willestrup pr. Hobroe. J. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
300 Rdlr. Umyndiges Arve=Midler, er at faae tilLaans, og udbetalt næstkommende 13de Junii imod Lovbefalet Sikkerhed og Renters Svarelse, hvor om, vedkommende ville behage snarest mueligt, at handle og Tale med Capitain Styrup paa Søeholdt pr. Ebbeltoft. Søeholdt den 7de Febr. 1795. Styrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
166 Rdlr. 4 Mk. Børne Penge er at bekomme til Snapstings Termin imod lovlig Pant og ganghar Rente. Anviisningen skeer fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Placat, Angaaende, at de Breve, som fra Randers Post Contoir skulle afgaae med den til Aalborg bestemte BrevPost, herefter og indtil videre maae indleveres paa bemeldte Post Contoir inden Klokken 10, Mandag og Torsdag Aftener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Da de fra Hadersleb og Colding ind af Jylland gaaende Poster nu, formedelst adskillige trufne Indretninger, ankomme før til Randers Post Contoir end hidtil, saa ansees det fornødent, at forandre Jndleverings Tiiden for de Breve der skulle gaae fra Randers Post Contoir med den til Aalborg bestemte Brevpost, saaledes: at disse Breve herefter og indtil videre blive at indlevere paa Randers Postcontoir inden Klokken 10 hver Mandag og Torsdag Aften. General Postamtet den 3die Februarii 1795. Koefoed. Schiffmann. Lange. Monrad. S. T. Hr. de Fædder Charisius, Stamherre til Constantinsborg, agter ved offentlig Auction, som foretages hos Hr. Viinhandler Møller i Aarhuus, Tirsdagen den 28 April d. A. om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge efterskrevne allodial Eiendomme, beliggende i Aarhuus Amt, Ning Herred, nemlig: 1) Ebbehuuset, i Koldt Sogn, ansat for Hartkorn, Jordskyld 1 Tdr. 3 Sk. 2 Alb. Til dette Sted henhører en ypperlig ung Skov, og samme tilligemed Stedets Jorder, er beliggende rundt om Bygningen, og grændser til den siskerige Brabrand Søe. 2) Bispehuuset i samme Sogn, med en tilhørende samlet Eiendom af Agerland, Eng og betydelig Skov, som i alt udgiør omtrent 40 Tønder Sædeland, og er ikke matriculeret. 3) Tingskoven i Tranberg Sogn, som er en dellig og god Egeskov; derhos noget Aggerland, hvorpaa forefindes et Skovfoged Huus; denne Eiendom er ei heller matriculeret. 4) Trende Bøndergaarde i Harslew Sogn, Harlewholm kaldet, som staaer for Hartkorn i alt 18 Tdr. 2 Skpr. Jordskyld. Nærmere Efterretning saavel om Eiendommene selv, som de Conditioner hvorefter de blive solgte, samlede, eller adskilte, saafremt antagelig Bud giøres, kan behagelig faaes hos Hr. Etatsraad de Fædder paa Dragsgaard, hos Byefoged Brandt i Hiørring, og hos Forvalter Poulsen paa Constantinsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Hos Christen Müller er endnu Citroner at faae tilkjøbs. 200 Rdlr. af Galten Herreds Casse, kan i førstkommende Snapsting, imod lovlig Forsikring og Rente faaes til Laans hos Herreds Provsten. A. Bredsdorff. Haslund den 9de Februarii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Af Niim Herreds geistlige Jurisdictions Umyndigen Midler, er til forestaaende Termin, imod anbefalet Sikkerhed, til Laans at faae 1985 Rdr. 44 en fierdedeel s. enten samlet eller i mindre Summer, hos Herreds Provsten. Horsens den 12te Februarii 1795. Chr. Brønsted. Ligesom tilforn, er frisk og got Haugefrøe, tillige en deel Æbletræer, samt nogle Pære=Kirsebær- og Blome, træer, alt for billigste Priiser. Jligemaade tilbyde jeg min Tieneste ved Haugers Anlæg og Tegning, saavel paa Landet som her i Byen, hvor jeg beder mig paa det beste recommenderet. Søren Thuboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Gartner og Frøehandler i Aarhuus, boende ved Munchport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Uindbundne Bøger: Figaros Reise i Spanien 2 Dele, 2 Mk. 2 s. Dedekind om Aander = = 1 - 14 Dr. Faustes Sundheds Katekismus = = = 13 Bernands Heidenstrøm = = 1 - 2 Sundheds Læren for Børn = = 1 - 6 -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Nye fuldstændig Mahler- og Forgylder=Bog = = = 6 Menneskets Forhold til Gud = = = 11 Hallagers Hielpemidler til Overtroens Udr. = 1 - 6 Historie Bog for d. hæderlige Bondestand = 3 = 2 Troens Sang Offer = = = = 14 Nebelings 24 Betragtninger = = = 2 Nebels 4 Prædikener = = = = 14. En Sand Omvendelse = = = = 14 -Er at faae i Aarhuus hos J. F. Nordstedt, Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Formedelst Forandring af Boepæl, agter undertegnede at stille til offentlig Auction. 1) Søeholtgaard med underlagte Bøndergods, beliggende i Randers Amt, Sønder=Herred. Gaardens Hartkorn er, Ager og Eng 14 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Bøndergodsets 100 Tdr. en halv Alb. Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr. Skovskyld 5 Skpr. Godset giver aarlig Landgilde: Rug 46 Tdr. 7 Skpr. Byg 17 Tdr. 3 Skpr. Boghvedegryn 6 Skpr. Faar og Lam 16 Stkr. Gies 10 Stkr. Høns 20 Stkr. og Penge, saavel Landgielde som Forpagtnings=Afgift af Møllen, 337 Rdr. hvoraf Møllen svarer 240 Rdr. Gaardens Marker ere inddeelte i 14 Vang=Skifter. Deraf bruges de 6 indre Var ge i 3 Aar og hviler i 3de, og de 6 ydere Jndtegter, bruges i 2 og hviler i 4 Aar; alt til Boghvede og Rug. De 2 Vange bruges bestandig til Byg og Havre. Den aarlige Udsæd er 40 Tdr. Rug, 25 Tdr. Hvede, 13 Tdr. Byg og 21 Tdr. Havre, Kan aules imellem 120 til 150 Læsser Høe; Fodres og græsses imellem 50 til 600 Stkr. Fæeshøveder, foruden Bester og 60 Faar. Af Gaardens Bygninger, bestaaer Stuelængderne af 3de Fløie teglhængt, med vel indrettede og tapeserede Værelser; derforuden Laadegaarden og en anden liden Gaard som er med Straae tekket, altsammen vel vedligeholdt. Bygningerne, saavel Gaardens som Møllen, ere i Kiøbstædernes BrandKasse assecurerede. 2) Endeel Besætning og Jndboe, indeholdende: Kiør Faar, Heste, Hestetøi, Vogne, Chalser, Kane, samt af Boeskab, Chatoller, Dragkister, Speile, Borde, Sengesteder og Sengeklæder, Linnet, Kobber, Tin og Messing. Auctionen tager sin Begyndelse paa Søeholt, den 10de Martii 1795 om Formiddagen Kl. 10 Slet, først over Gaarden og Godset, dernæst over Løsørene. Gaar, den og Godset opraabes først separat og derefter samlet; Og skulle da ingen antagelig Bud skee, bliver det al samlet opraabt til Forpagtning; hvilket derefter kan tiltrædes til Maidag førstkommende. Blant flere, bliver det en af Conditionerne, at Kiøbesummen for de faste Eiendomme, erlægges til 11te Junii 1796. Jeg behøver ikke at giøre nogen nøiagtigere Beskrivelse, over det sælgendes Beskaffenheder, da det, ved at tages i Øiesyn, alt skal befindes i god Stand; men skulle de faste Eiendomme blive solgt underhaanden, forinden Auctionen, skal jeg er efterlade at bekiendtgiøre samme betimmelig i de offentlige Blade. Strup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Creditorer og alle andre som formeene sig at have noget at fordre, erindre eller iagttage, udi Stervboet efter den her i Byen afdøde Kiøbmand Ole Ring, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggiøre, for os som Skifte Forvaltere, da Boet i anden Fald til ovennevnte Tid vorder sluttet. Horsens den 2den Februari 1795. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Creditorer og alle andre som formeene sig at have noget at fordre, erindre eller iagttage, udi Selvboet efter den her i Byen afdøde Bager Jeppe Kuhlemann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggiøre, for os som Skifte=Forvaltere, da Boet i andet Fald til ovennevnte Tid vorder sluttet. Horsens d. 2den Februarii 1795. Borgermester og Raad. Til førstkommende Paaske Flyttetid, kan i Gaarden No. 29, der er beliggende ved min iboende Gaard, bekommes Værelser, Kammere, Kiøkken, Gaardsrum m.m. til Leie, herom kan accorderes med Søren Schmidt. boende ved Vesterport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Jndenlandsk. Kiøbenhavn. Paa Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag, er ved Grev Reventlou, Præsident i Rentekammeret, igien paa Frederichsborg bleven uddeelt til 143 Bønder af Kronborg og Friderichsborg, Amter, de for dem udfærdigede Kongelige Arvefæste breve paa deres Gaarder, efterat de, ved de nye Jndretninger i disse Amter, havde bragt det saa vidt, at de kunne nyde Fordeelene deraf fuldkommen, og havde faaet deres udskiftede Jorder indhegnede, samt forsynede, saa vidt behøvedes, med nye Bygninger. Svar, paa det i No. 11 indrykkede Brev fra Statsminister Bernstorff. Bernstorf, Din Maade at takke et taknemmeligt Folk, som føler Dit Værd mere end Du vover at Efter den Tid kunne ogsaa andre, der ønske at eie den føle det selv, var atter et skiønt Træk i Din guddommelige Siæl. Held Dig, som ved at tilskrive alt det Gode, Du virker i Verden, ikke Dig selv, men den Algode, som brugte Dig til et Verktøi, saa stort i Eu hvilken Medaillen blev tilstillet denne af Nationen elskeropas Øine, saa svagt i Dine egne. Nylig imodtog Du med varm Følelse et ædelt Præg af oplyste Medborgeres Erkiendtlighed, og denne Belønning syntes Dig alt for stor. Men hvad, ømme og dydige Mand! om Du kunne læse denne uendelige større Belønning, som er Din Eiendomsret i alle danske og svenske Borgeres Bryst. (Uskiønsomme Nidingers Bryst var aldrig hverken dansk eller svensk.) Denne Belønning udtrykkes ikke i Guld eller Marmor, men den bliver lige saa udødelig som Du; dens Navn er: Velfortient Kiærlighed. Nyd længe denne Belønning, blant os, elskværdige Bernstorff arbeid længe, undtrettelig, velsignet, ved den Fyrstes Side, som var Dit Venskab saa værdig, som tænkte saa lige med Dig, og sildig, ja, Gud give sildig, blive dine Børns Taarer mindre bittre ved Synet af den sidste Belønning, som efterlades Dig paa Jorden: Tvende forenede Nationers almindelige Sørgedragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
De Medborgere, saavel her af Staden, som andre Steder i Rigerne, der have bidraget til den Hans Excellence Statsminister Grev Bernstorff paa Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag sendte Medaille, vilde behageligen afhendte deres Exemplarer af samme paa den Kongelige Mynt i Kiøbenhavn inden den 12te April førstkommende, hvorfra de udleveres, imod Foreviisning af Qvitteringen for Tilskudet til Stemplet. ne Medaille, bekomme den, uden derfor at betale mere, end Jnteressenterne, nemlig ikkun Guldets eller Sølvets Værd og Myntlønen. - Den Tilskrift, ved de og fortjente Minister, lyder saaledes: Kongens og Fædrenelandets Mand, den ædle Bernstorff. som lærde Europa, at sand Statsklogskab er bygget paa Retfærdighed, og at Fred, haandhævet med kiel Standhaftighed, er en Regierings største Hæder, sendes dette Erkiendtligheds Mindemærke fra skiønsom me Medborgere, paa en Dag, som erindrer enhver "Landets Ven, om det meget, der er fremvirket til Held for Menneskeligheden og Staten, i de sidste forløbne Aar. - Denne, for Tvillingriget saa kiære og vigtige Dag, valgte dets troefaste Sønner, til at bringe den værdigste Borger sin fortiente Tak. Den 28de Januarii 1795. fra Kongen og Fædrenelandet hengivne Danske og Norske Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Prof. Abildgaard har bestyret Medaillens Forfærdigelse og Jndvaanere af alle Stænder have bidraget dertil. Den ene Side forestiller vor store Statsmands Bernstorffs Brystbillede, og paa den anden sees et Compas med Omskrivt: Uden Misviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Statsministerens, Grev A. P. Bernstorffs Brystbillede, stikkes nu i Kobber af Clemens efter Juels Malerie, hvorpaa modtages Subskription. Prisen bliver 2 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Extract af et Brev fra Bergen, dat. 21de Januarii. Den 20de hujus om Morgenen Kl. 7 opkom her i Byen en ulykkelig Jldebrand, der endtes om Middagen Kl. 2, i hvilken Tid henimod 80 Huse og omtrent 20 Partier Pakboder bleve lagt i Aske. Jlden opkom i Madame Heibergs Søegaard, og saaes allerførst igiennem Taget af Pakboderne, men hvorfra den havde sin Oprindelse, er endnu ingen bekiendt. Den strækkede sig indefter til Nye Almindingen, Gaden og Markeveien, og udefter lige til Nyekirken paa nedre Side, da alle Husene paa begge Sider af Petanebrygen brændte, og paa øvre Side brændte tilsidst Svanes Huus ved min Haugegrund; og for at standse Jlden oven for, begyndte man at nedrive mit Vaaningshuus, men da man saae at Jlden standsede ved Svanes Baghuus, slap mit Huus for at blive ganske nedreven, og med en Skade, af 5 til 600 Rdlr., saa at jeg i en Tid af 3 Uger neppe kan komme til at flytte derind. At ikke hele Byen afbrændte, derfor kan vi næst Gud, fornemmelig takke de franske Skibe, som laae i Nyehavn, hvilke advarede med Skud før Fæstningen; og strax indfandt sig en Ho den Officerer med 1200 Mand ved Jlden, forsynede med Øxer og andre Redskaber, og udrettede langt mere end alle vores ellers gode Brandanstalter, hvoraf dog især den tydske Sprøite udmærkede sig. Man veed ei at nogen er opbrændt eller kommen til Skade, undtagen een af de Franske, der arbeidede saa stærkt, at han døde Dagen efter, og 2 faldt need af Tagene og sloge, sig fordærvede. En af de franske Officerer sadt selv skrævs over Skorstenen paa Dynners Tag (Løve Apotheket) for at hale Seil op paa Taget; kort: de arbeidede saa det var Under at see paa. Borgerskabet skiøde sammen for at offerere Mandskabet en Summa Penge, men den franske Consul erklærede i Forveien, at Pengene vel skulde blive imodtaget, dog ikke til andet Brug, end for strax at uddeeles til de meest Brandlidte, hvorfore denne Beslutning blev forandret. Nu tilskrev da Stiftamtmanden og Magistraten dem et Taksigelses Brev for deres Hielp og Tieneste, hvilket af 2 Raadmænd og 2 deputerede Borgere blev bragt ombord til Commandeuren, tilligemed 5 Oxehoveder rød Viin til en liden Forfriskning for Mandskabet, hvilke efter nogle Vægringer, bleve modtagne. Commandeuren udbad sig Tilladelse at tilsende National-Conventen det Brev, som han ved denne Leilighed havde modtaget. Skaden beregnes til 200,000 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Udenlandsk. Holland. Efter at den Arvestatholderske Familie den 18de Jan. vare afreiste fra Haag over Schevelingen til Engeland, udgav den herværende Magistrat og Provinstalretten af Holland den 22de Jan. den Befaling at aflægge Orangetegnene og bære den Franske Nationalkokarde, siden Franskmændene havde erklæret at ville indtrække i Haag som Venner. Staterne af Holland skikkede og befaling til alle Commandeurs saavel over de gevorbne Tropper som Landtropperne, at de skulle aflægge Orangekokarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Den 25de Jan. rykkede de første Franske Tropper ind i Haag og blev indqvarteret hos Borgerne, og General Moreau tog vores hidtilhavende Garnison i Eed. Den 26de ankom General Pichegre hertil fra Amsterdam, og steeg af i den forrige Arvestatholderske Residentz, hvor han imodtog Cour af Garnisons=Staaben, med flere af Byens anseeteste Mænd. De Franske Commissarier erholdt Militair Honeurs. J Rotterdam er alt meget roeligt. Den 21de Jan rykkede en fransk Commando under Klokkernes Lyd derind og der blev udvalgt en nye Magistrat af 24 Medlemmer. Denne bekiendtgjordte, paa den Franske Generals Reqvisition, at enhver Borger, som havde Engelsk Eiendom i Hænde eller under Forvaring, skulde inden 24. Timer angive det paa Raadhuset. En Courier fra Amsterdam, har bragt den vigtige Efterretning til Zivoll, at Staterne af Holland har bemægtiget sig den hele Hollandske Marine i Texel, Vlie og Helvoetstuis. Capitain Histori begyndte Revolutionen i Helvoetsluis, hvor han efterat have heiset det 3 farvede Flag paa sit og de øvrige Hollandske Krigskibe, bemægtigede sig alle de Engelske Skibe, samt et Engelsk Magazin, som vurderes paa 700,000 Gulden, og sadt alle Franske Fanger i Frihed. Foruden de i Havnene liggende Krigskibe, regner man at der er 28 a 30 i Søen. Hvad disse nu vil giøre og til hvilket Partie de vil slaae sig, vil Tiden lære. Jmidlertid regner man, at den Franske Marine erholder en Tilvært ved denne Leilighed, af 30 Linieskibe. Der skal og ligge indefrossen i de Hollandske Havne 350 a 400 Engelske Koffardieskibe, som nu og alle maae falde i Franskmændenes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
J en Efterretning over Bremen af 7 Februarii, hedder det, at Deventer, Campen og Zwoll er nu besadt af Franskmændene, og at General Staaternes Forsamling tilligemed Statsraadet i Haag, skal have adskilt sig, følgelig Unionen foreløbig opløst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Frankrig. Man taler her om et stort og vigtigt Project, som har til Hensigt, at Regieringen skal skilles fra National-Repræsentationen. Dette er næsten, som den forrige Constitution, hvor den executive Magt var adskildt fra den Lovgivende. Den 21de Jan. om Aftenen, efterat Ludvig den 16des Henrettelsesfest var endt, opbrændte Pøbelen i Forstæderne under megen Allarm, en Straamand, som skulle forestille en Jacobiner. En Kone, som i sin Jver sagde, at dette skeede ved betalte Folk, blev derfore igjen betalt med en god Portion Riis. Over 4000 af disse Folk bragte derpaa et Brystbillede til Conventssahlens Dør, som man snart gav Navn af Robespierre, Barrere, Bil land o. s. v. Det maatte der giøre Afbigt, og blev siden under almindelig Skrig, Conventen leve i Republiken. leve, opbrændt.