JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
2. En Skrivelse fra det Kongl. Rentekammer, hvorved Collegiet i Anledning af et Andragende fra flere Beboere i Horne By, hvori fremsættes flere Spørgsmaal betræffende Horne Møllebroes Vedligeholdelse m.m., bifalder Amtsraadets over Sagen yttrede Formening, med Tilføiende, at Beboernes fremførte Paastand om at Grevskabet Brahesmindes Besidder skulde deeltage i Broens Opførelse og Vedligeholdelse, maae ansees ubeføiet. 3. Endvidere underrettedes om, at Amtet i Anledning af et Andragende fra Entrepreneurerne for Grundforbedringsarbeidet ved Simmerbølle om Udsættelse med dette Arbeides Udførelse paa Grund af Mangel paa Arbeidskraft, hvilket Andragende er understøttet af de forrige Amtsraadsmedlemmer Kammerherre Grev Ahlefeldt Laurvigen og Procurator Boesgaard, har indstillet dette Arbeide imod at Entrepreneurerne have forpligtet sig til i næste Aar at udføre Arbeidet efter Licitations conditionerne, dersom Amtsraadet ikke inden 1 Novbr. d. A. løser dem for denne Forpligtelse. Dernæst blev foretaget følgende Sager; 1. Den fra den 21 Februar udsatte Sag fra Horne Sogneforstanderskab med 11 Besværinger fra Beboerne over Fattigligningen for 1848, nemlig: 1) fra Hs. Excell. Geheimeconferentsr. Greve Bille Brahe, 2) Secret. Clod, 3) Gaardmand Peder Larsen paa Hørne Mark, 4) Gaardmand Peder Bild, 5) Huusmand Hans Nielsen, 6) Gaardmand Niels Pedersen, 7. Gaardmand Peder Larsen i Horne, 8) Gaardmændene Hans Johansen, Rasmus Sørensen, Jørgen Malmmose, Niels Sørensen Stage, 9) Gaardmand Peder Johansen, 10) Gaardmændene Jens Pedersen, Morten Sørensen, Niels Korter mand, Rasmus Kjøbmand, 11) Jørgen Sørensen Horne Egs mark. Amtsraadet kunde ingenlunde billige det Forhold, der af Sogneforstanderskabet er antaget for Ligningen paa Hartkorn, Formue og Leilighed. Da det imidlertid vilde medføre Forviklinger nu at omgjøre den paaklagede Ligning, maatte det derved for denne Gang have sit Forblivende, men da der ved Ligningen ifølge de gieldende Regler skal tages tilbørligt Hensyn til Hartkorn, Formue og Leilighed, og Naturalpræstationerne, der alen ere Hartkornet paalignede, ere langt mindre end Pengebidraget, kunde man ikke finde, at der er taget Hensyn nok til Hartkornet ved alene at paaligne Naturalpræstationerne paa dette og man kunde ikke bifalde det Princip at Naturalpræstationerne alene paalægges Hartkornet og alt Øvrigt Formue og Leilighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
Forsaavidt Forstanderskabet til Styrke for den antagne Rege har paaberaabt sig en tidligere Amtsraadsresolution angaaende Øxendrup Sogn, hvorved yttredes, at Pengebidraget burde paalignes Formue og Leilighed og Naturalpræstationerne paa Hartkornet, da kan herfra ikke hentes nogen Grund for det brugte Fremgangsmaade, da Forholdene der vare ganske anderledes, idet Naturalpræstationerne udgjorde det største Fattigbidrag, og det synes meest passende at disse udredes in natura af Hartkornsbrugerne, men heraf følger ikke, at intet af Penge bidraget bør paalignes Hartkornet, naar som her er Tilfælder dette Bidrag langt overstiger Naturalpræstationerne. Man maatte derfor have Sogneforstanderskabet paadraget for Fremtiden ved Ligningen at tage mere Hensyn til Hartkornet end skeet er 2. Et med Herredsfogdens, Etatsraad v. Schmidtens Erklæring indkommet Andragende fra Sogneforstanderskaberne for Magleby, Tryggeløv og Fodslette Sogne om at der for Fremtiden maatte grundforbedres et større Stykke af den mindre Landevei paa den søndre Deel af Landet end paa den nordre Deel Amtsraadet kunde ikke i Anledning af dette Andragende for Tiden tage nogen Bestemmelse, hvorimod man ved Bestemmelserne om de Veistykker, der aarligen blive tagne under Grundforbedring, i ethvert Tilfælde vilde tage Hensyn til de Veistrækninger som meest ere trængende dertil. 3. En med Sogneforstanderskabets Erklæring indkommen Besværing fra Gaardeler Mathiesen i Jllebølle, Lindelse Sogn, over Fattigligningen for Aaret 1848. Da det er oplyst, at Ligningen har været bekjendtgjort ved Henlæggelse i Lindelse Skole i 14 Dage, og det ei heller kan skjønnes, at det Mathiesen paa lignede Formuebidrag staaer i et urigtigt Forhold til de øvrige Beboere, fandt man ikke Grund til videre at paaagte Klagen. 4. En Besværing fra nogle Beboere i Ulbølle Sogn over den af Sogneforstanderskabet forfattede Jnddeling til Frikjørseler efter Omgang mellem Sognebeboerne. Amtsraadet kunde ikke finde det af Sogneforstanderskabet antagne Forhold i Omgangen af Amts- og Sognereiser for upassende, og havde derfor ingen Grund til deri at gjøre nogen Forandring. Forsaavidt det iøvrigt er paaklaget, at 25 Tdr. 7 Skp. 3 Fdk. 2 1/2 Alb. ufri Hovedgaardstaxt under Hovedgaarden Rødkilde ikke er medtaget til disse Kjørsler, da maatte denne Udeladelse gives Medhold, som overeensstemmende med Frd. 29 Septbr. 1841810 Litra B og Frd. 26 Juni 1844 88. Da berørte Hartkorn imidlertid, ligesom andet privilegeret Hartkorn, ifølge sidstnævnte Anordnings 7de 8, er pligtig at deeltage i de egentlige Konge reiser, bør det optages paa Kjørselslisten og ansættes til en passende Andeel i disse Reiser, naar de maatte forefalde, hvorimod det forbigaaes til Amts- og Sognereiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
5. En Skrivelse stilet til det Kongl. Rentekammer fra Gaardeier Mathiesen i Jllebølle, Lindelse Sogn, hvori han paaanker et af Sogneforstanderskabet forfattet Regulativ for Omgangen for Sognereiser. Da denne Sag, skjøndt stilet til det Kongl. Rentekammer, henhører til Amtsraadets Afgjørelse, havde man derover indhentet Erklæringer saavel fra Herredsfogden som Sogneforstanderskabet. Efter de heri meddeelte Oplysninger var man enig i at det burde forblive ved den af Sogneforstanderne tagne Bestemmelse og Kjørselsforholdene. 6. En Klage fra Gaardmændene Jørgen Sørensen og Hans Larsen af Østerbæsinge, hvori de anke over at Gaardmændene Hans Rasmussen og Rasmus Rasmussen kun ere ansatte til 2 Mk. hver i Fattigbidrag ligesom Klagerne, uagtet deres Formue formenes at være større end Klagernes. Herover var Sogneforstanderskabets Erklæring indhentet. Denne Anke fandtes efter Omstændighederne som ugrundet ikke at kunde komme i Betragtning. 7. Tvende Besværinger, den ene fra Sognefoged Hans Rasmussen m. fl. og den anden fra R. Hansen m. fl. af Bregninge Sogns Beboere over Ligningen af Communeudgifter for 1848. Efter de af Sogneforstanderskabet oplyste Omstændigheder fandt Amtsraadet sig ikke foranlediget til at bestemme nogen Forandring i den paaklagede Ligning. 8. Den fra den 21 Februar udsatte Sag betræffende de offentlige Biveie i Diernisse Sogn og i Særdeleshed angaaende en Vei over Holsteenshuus Hovedgaardmark, Ravnebjerg kaldet, forbi Agermosegaard indtil Skoven gamle Kohauge, der er opført paa Regulativet under No. 9. Efter de oplyste Omstændigheder fandt Amtsraadet at den omhandlede Vei retteligen af Sogneforstanderskabet er opført paa Regulativet for de offentlige Biveie, i hvis Klasse den fremdeles bør forblive. Forsaavidt der iøvrigt er Spørgsmaal om hvorvidt Veiens Vedligeholdelse over Holsteenshuus Grund paa hviler Baroniets Besidder, vil dette henhøre i fornødent Fald til Domstolenes Afgjørelse. 9. En Besværing fra Ole Pedersen og 3 andre Beboere i Rynkebye, Ringe Sogn, over Fattigligningen paa Formue og Leilighed for 1848. Efter derover at have indhentet Sogneforstanderskabets Erklæring skjønnedes ikke Anledning til Forandring i den paaklagede Ligning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
10. Et Andragende fra Pastor Sidenius om at Høitidsofferet ifølge Placaten af 9 Juni 1847 maa blive bestemt for Gaardmand Anders Knudsen i Helselager. Med Hensyn til den af Sogneforstanderskabet afgivne Erklæring bestemtes at Gaardmand Anders Knudsen for sig og Hustru til hver af de 3 Høitider bør offre 2 Mark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
11. Skolelærer Schjær i Troense Skole, Bregninge Sogn, andrager paa at det maatte bestemmes hvad Tømmermand Peder Sørensen og Kone bør erlægge i Høitidsoffer til hver af de Høitider og for hans Kones Kirkegang. J Henhold til Sogneforstanderskabets Erklæring bestemtes, at Tømmermand Peder Sørensen for sin Kones Kirkegang bør til Skolelærer Schjæerlægge i Offer 2 Mk., og for sig og Kone til hver af de 3 Høitider 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
18. En Circulair=Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer af 18 Marts, hvorved Amtsraadets Erklæring forlanges i Henseende til Afgivelse af Befordring til vedkommende Politi-Embedsmænd paa Reiser til de i Frd. 29 Septbr. 1841884 og 6 anordnede Møder, i Anledning af Forhandlinger betræffende Forslaget til Hovedlandeveisarbeiderne igjennem et Amt. Med den bemærkning, at Regningerne for Befordring til vedkommende Politi=Embedsmænd paa de indbemeldte Reiser stedse af Amtet har været indsendte til det Kongelige Rentekammer, hvorfra Beløbene derefter hidtil ere blevne anviste til Udbetaling paa Amtstuen af den almindelige Veikasse, alene med Undtagelse af den af Amtet under 13 Octbr. f. A. indsendte Regning fra Herredsfoged Dest for Mødet den 16 Septbr. sidstleden, hvorpaa ingen Anviisning endnu er indløben, yttrede Amtsraadet, at ligesom man hidtil har anseet dette som fuldkommen hjemlet, med Hensyn til at alle Udgifter, Hovedlandeveiene betræffende, udredes ved Repartition paa hele Riget, saaledes skjønnede man ei heller rettere, end at disse Udgifter ligesom hidtil burde udredes af den almindelige Veikasse, hvilket saaledes indstilles til Collegiet. 19. Et Circulaire fra Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet af 3 Mai, hvorved forlanges Amtsraadets Yttringer over et fremsat Forslag, betræffende Oprettelsen af en høiere Skole for Landbeboerne i ethvert Amt, hvormed skulde forenes en Bondegaard, der skulde drives alene af Eleverne, der skulde nyde Alt frit paa Anstalten, Klæder inclusive, og desforuden en lille Løn. Betænkningens Afgivelse over denne Sag blev udsat, indtil Sogneforstanderskabernes Erklæringer derover vare indhentede og indkomne. 20. Et Cirenlaire fra Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet af 9 Mai, hvorved forlanges Amtsraadets Erklæring betræffende et Forslag til Ordningen af Kirkens Anliggender, ved at sammenkalde en Kirken repræsenterende Forsamling, bestaaende af 44 Medlemmer valgte af Geistligheden og Communerne, til hvilken Forsamling Forslagene til den fundamentale Ordning af Kirkens Anliggender kunde forelægges. Amtsraadet udsatte denne Sag til næste Møde. 21. Et Circulaire til Amtet fra Justitsministeriet af 18 Mai om med Amtsraadet og Politimesteren at sætte under Overveielse om der ikke kunde forskaffes Landpolitiet en større Autoritet og Kraft, deels ved at sætte Politiet i nærmere Forbindelse med de communale Autoriteter, deels ved at give Politimesterne Hielp til Udøvelsen af deres Forretninger ved midlertidigen antagne Assistenter eller Betiente. Amtet har i denne Anledning forlangt samtlige Politiøvrigheders Erklæringer, efter over Sagen at have erhvervet Sogneforstanderskabernes Yttringer, Amtsraadet udsatte denne Sag indtil de forlangte Erklæringer indløbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
22. Et Andragende fra Pastor Olivarius i Skjellerup af 18 Mai, hvorved Huusfæster Peder Momsen af Skjellerup Br forlanges mulcteret for ikke at have ladet sin Kone efter overstaaet Barselseng introducere i Kirken, og paalagt i den Anledning at yde Offer til Præsten og Kiekesangeren. Førend Amtsraadet foretager videre i denne Sag bestemte man at indhente Sogneforstanderskabets Erklæring angaaende Størrelsen af det Offer P. Momsen efter sin Stilling passende kunde paalægges at yde til Præsten og Kirkesangeren for sin Kones Jntroduction efter Barselsengen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
23. Et Andragende fra Bjerrebye Sogneforstanderskab om at Udgifterne, der ere foranledigede ved at den bestemte Udskrivning af Heste blev tilbagekaldt, og som foranledigede en Godtgjørelse til Leverandeuren af 3 Heste til Beløb 33 Rbd., maatte paalignes Sognebeboerne, tilligemed en noget større Sum, som Sogneforstanderskabet havde opkrævet til muligen forefaldende Udgifter i Anledning af Krigen. Amtsraadet tilkjendegav Forstanderskabet, at det maatte ansees berettiget til at foranstalte de anførte 33 Rbd. reparterede paa Sognebeboerne, men at derimod Opkrævning af en Sum til forventende Udgifter ikke kunde approberes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
Amtsrepartitionsfonds= og Amtsfattigkasse-Regnskaberne for 1847 blev fremlagt, hvilke Regnskaber vare gjennemgaaede at den dertil udnævnte Committee, og da der Jntet derved var at bemærke bleve de indsendte med Paategning, Hielpekasse Regnskaberne for Sunds og Salling samt Vindinge og Gudme Herreder bleve forsynede med Paategning til Jndsendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-23
Kammerherre Sehested Juel paatog sig i Proprietair Langkildes Sted at tiltræde Veicomiteen for Fyen, og Amtsraadsmedlemmerne Høier paa Thorsenge og Hans Mortensen Madsen fra Langeland at danne en Comitee for Thorsenge og Langeland, angaaende Veivæsenet. Da intet videre var at foretage bleve Forhandlingerne sluttede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Udlandet. Storbrittannien. Globe, beretter at det er ifølge et Vink fra Lord Palmerston, at den spanske Gesandt har forladt London; dog tænker den engelske Regjering ikke paa Krig. - Admiral Parker skal have befaling til for det Første ikke at forlade Malta, hvor han ligger med sin hele Flaade og fornemmelig under ingen betingelse at krydse i Nærheden af Neapel. - Banken har nedsat Diskontoens Minimum til 3 1/2 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 1 f. M. har Kultusministeren ladet udgaae en Circulairskrivelse til samtlige biskopper af følgende Jndhold: For at sættes istand til bedre at kunne varetage de geistlige Embeders Tarv, om hvis Besættelse jeg ved forefaldende Vakance skal gjøre Forslag til Hans Majestæt Kongen, maa jeg ansee det ønskeligt, ved Beretningen om vakante Embeder fra biskopperne at modtage Betænkning angaaende hvad der med Hensyn til Kirke og Skole maatte findes at burde komme i fortrinlig Betragtning ved Embedets Besættelse. Tillige maatte jeg ønske, at Dhrr. Biskopper, naar flere af de i deres Embedsdistrikt ansatte Geistlige ansøge et og samme Embede, ville i deres Anbefalinger, især for de Supplikanter, der findes meest qvalificerede til Embedet, yttre dem sammenlignelsesviis over Ansøgningerne. Hvilket jeg herved tjenstligst skulde meddele (Tit.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Under 27 f. M. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst provisorisk fastfast som følger: 8 1. Alle ved Landjurisdiktionerne i Kongeriget Danmark behandlede saavel offentlige som private Politisager, i hvilke der ikke allerede er udstedt Jndkaldelse til Overpolitiretten, i hvilket Fald Sagen der bliver at tilendebringe, ville herefter i Tilfælde af Paaanke være at indstævne til vedkommende Landsoverret. Som Følge heraf ophæves bemeldte Overpolitiretter fra den Tid, da de Sager, der nu henstaae ved samme, ere paadømte. 8 2. Appellen af de ved Birkeretterne paa Grevskaberne og Baronierne behandlede Politisager skal efter samme Regler, som for andre Landjurisdiktioner, være henlagt under Landsoverretterne. 8 3. Proceduren og Behandlingen i de Politisager, der, som Følge af Foranstaaende, blive at indanke til Landsoverretterne, skal i det Hele være den samme, som i de Politisager, der allerede henhøre under bemeldte Retter, med Jagttagelse af Forskjellen imellem offentlige og private Sager. Som Følge heraf maa, i Overeensstemmelse med den i Forordningen af 25 Januar 1805. 18 foreskrevne Regel, ingen saadan Sag antages ved disse Retter, medmindre den angaaer 10 Rbdlrs. Værd eller derover. Den særlige Bestemmelse, som Forordningen af 15 Januar 1817 S. 1 indeholder angaaende de Politisager, der fra Kjøbstæderne paa Bornholm indankes til Landsoverretten, skal ogsaa være anvendelig, naar private Politisager, indankes fra Landsjurisdiktionerne paa bemeldte Ø. Det skal derhos i private Politisager, hvad enten de have været behandlede i en Kjøbstad eller ved en Landjurisdiktion, være vedkommende Part tilladt, istedetfor paa sædvanlig Maade at udtage Stævning igjennem Landsoverrettens Justitskontoir, selv at udstede en saadan, dog at denne i det Seneste nærmeste Søgnedag, førend Sagen falder i Rette, indleveres til bemeldte Kontoir for at forsynes med Rettens Segl og Justitssekretairens Paategning, ved hvilken Leilighed de for Stævningens Udtagelse befalede Gebyhrer erlægges. Hvorefter &c."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Justitsministeren har ved tvende fra forskjellige Sider indkomne Andragender været foranlediget til at sætte under Forhandling, om det kunde være tilraadeligt at anordne en Jndult med Hensyn til Betalingen af Fordringer, tilhørende Undersaatter af de fortiden i fjendligt Forhold til Danmark staaende Stater, ligesom det, efterat Justitsministeren herom var traadt i Korrespondance med Handelsministeren, er kommet under Overveielse, om det kunde ansees nødvendigt eller gavnligt for Jyllands Vedkommende at forlænge den forestaaende Juni Termin i 1 a 2 Maaneder. - Kjøbenhavns Grosserer-Societets Kommittee, hvis Betænkning desangaaende Handelsministeren indhentede, ansaae imidlertid ligesaavel den nævnte Udsættelse af Terminen. for Principets Skyld for betænkelig, som den fandt det aldeles utilraadeligt at anordne den ommeldte Jndult, der ved at rokke Krediten vilde væsentlig bidrage til at svække Handelen her i Landet, og ved dens Følger, hvoriblandt sandsynligviis Repressalier fra de fjendlige Staters Side, vilde ramme ikke blot Handelstanden men hele Samfundet; og da saavel Handelsministeren som Justitsministeren vare enige i disse Anskuelser, ere de ommeldte Spørgsmaal i Overeensstemmelse dermed under 18 Juni blevne besvarede. (Departementst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Stænderforsamlingen i Viborg. Ved Mødet i Løverdags interpellerede Deputeret Nyholm den kgl. Kommissarius om, hvorvidt der af Regjeringen var truffet forberedende Skridt til den efter Jndstilling herfra Forsamlingen attraaede Egalisering af Hartkornet. Kommissarius erklærede at han ikke saae sig istand til i Øieblikket at give nogen Oplysning herom, men haabede maaskee at kunne tilveiebringe og meddele denne inden Forsamlingens Slutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Blandinger. "Fædrelandet, indeholder et Udtog af et Brev fra Krigsskuepladsen, hvori der gjøres opmærksom paa, at General Wrangels i "Børsenhalle meddeelte Rapport om Slaget den 5 ds. - der benævnes en Rekognoscering - vrimler af Usandheder. Det er saaledes usandt, naar han ved at omtale Fægtningens Begyndelse fortæller, at vore Tropper, efter at være trængte tilbage fra Gjerde til Gjerde, i en næsten opløst Tilstand trak sig tilbage til deres Brohoveder".At vor venstre Fløi tidlig paa Eftermiddagen trak sig tilbage efter en haardnakket Kamp mod en betydelig Overmagt, er sandt; men heri fulgte den kun den inden Træfningen til Forposterne givne Ordre: langsomt fægtende at trække sig tilbage til Dyppelbjerg, og koncentrere sig der, indtil der kom Undsætning fra de paa Alkantonnerende Tropper. Dette udførtes med Rolighed og Orden, idet de faa Batailloner, der efterhaanden kom i Jlden, med en beundringsværdig Udholdenhed modstode Fjendens stærkt fremtrængende Kolonner ligetil Foden af Dyppelbjerg - men her standsede de ogsaa Jkke et Skridt længer vege de tilbage, ikke til Dyppel Mølle og endnu mindre til Brohovederne, som under hele Fægtningen vare udenfor Skudvidde og kun besatte af en enkelt Bataillon, fordi enhver yderligere Soutien her var fuldkommen overflødig. Hvorvidt vore Tropper dengang vare i opløst Tilstand, fik uden Tvivl Preusserne at bekjende, thi med Undtagelse af 12te Bataillon, der omtrent Kl. 4 om Eftermiddagen efter flere Timers heltemodige Kamp trak sig ud af Jlden, efterat den havde mistet sin Kommandeur og opskudt sine Patroner, forbleve alle de øvrige Tropper fægtende i Marken, indtil Mørket faldt paa, og Fjenden var kastet paa alle Punkter. - Ligesaa beviislig usand er den Yttring af General Wrangel, at han gav befaling til Tilbagetog, efterat Dyppel Mølle var taget. Jkke een Preusser har den 5 Juni været Dyppel Mølle nær paa flere tusinde Alen. Jkke mindre usandt er det, naar han til Slutningen beretter, at de af hans Tropper, der vare Fjenden nærmest, gjorde igjen Front, holdt Fjenden op og satte en saa kraftig Modstand imod ham, at han igjen (!) trak sig tilbage til sine Brohoveder".J Sandhed, havde han faaet dette Resultat ud af Kampen, havde han hverken behøvet, som han selv fortæller, at trække sin Reserve eller General Møllendorffs Brigade til sig ved Nattetid. Brevet slutter: "Og hermed maa dette uheldige Forsøg af General Wrangel være tilbageviist, som det fortjener; thi om Man end gjerne kunde have undt General Wrangel den kummerlige Fornøielse, at give sig selv til Priis paa Papiret, ikke blot for sine Modstandere, men selv for sine Kommilitoner, saa er det dog Pligt mod de Tropper, der have beholdt Valpladsen med Ære, at sørge for, at den Krands, de have vundet rækkes dem ubeklippet."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Fra Helsingør berettes af 22 Juni, "J Formiddags er hertil ankommet fra Helsingborg 2 Eskadroner af Kronprindsens Husarregiment, henved 250 Mand; de bleve bragte herover paa samme Maade som ArtilleriTrainet igaar og skulle imorgen afgaae til Roeskilde over Frederiksborg, hvor de ville blive præsenterede for Hs. Maj. Kongen. - Hs. Maj. Kong Oscar er idag ankommen til Helsingborg. - Samtidig med den russiske Minister Grev Ungern-Sternberg afgik den svenske Minister Baron Lagerheim i Onsdags fra Kjøbenhavn til Malmø. Ved de mange Byrder og Jndskrænkninger, Altona nu maa finde sig i, ere Jndbyggerne blevne saakontraprovisoriske at der – som vi have seet yttret i et Privatbrev fra en paalidelig Haand - kun behøvedes en energisk Mand til at fremkalde en Revolution i dansk Jnteresse." tilbage. (Kbh.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
Fra Holstebro, Lemvig og Skive er i disse Dage til Armeen afgaaet et Korps af omtrent 50 Frivillige. (Af et Brev fra det vestlige Slesvig af 13 Juni).De schleswigholsteinske Tropper begynde at see noget lurvede ud i deres blaae Bays Trøier med en hvid Klud om Armen. De have da gjort en Søexpedition her i Egnen, men ere ogsaa derfra komne slukørede hjem. Den gjaldt Fohr, hvor de vilde tage Krydsbaadene, som ligge der, 4 i Tallet. Omtrent 80 Jnfanterister bestege 2 Pramme og en Jagt; en Læge, Hansen fra Høyer, fulgte med som Skibslæge. Baadene, der i Tide vare advarede, vare imidlertid paa deres Post, men vovede desværre ikke at angribe, af Frygt for, at Prammene kunde være forsynede med svært Skyts. Efterat have ligget og seet paa hinanden en Timestid, begave Tydskerne sig, ruhmbedeckte, hjem. Kort efter kom en Kommando ført af en preussisk Officeer midt om Natten til Høyer og bortførte Apotheker Nagel, der var angivet for at have forraadt Expeditionen; men da Man ikke kunde faae Noget ud af ham, blev han Dagen efter sendt (Forl.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
For nylig er i London udkommet et Skrift, hvis Titel i dansk Oversættelse er: "Det blottede Tydskland, eller Kjendsgierninger og sammenstødende Begivenheder til Forklaring af dets sande Planer med at søge at vriste Slesvig fra Danmark, med et Tillæg indeholdende bemærkninger og Memoiren om Slesvig og Holsteen, tilstillet Viscount Palmerston af Ridder Bunsen. Den udførlige Titel indeholder allerede en fuldstændig Angivelse af Bogens Jndhold. J Tillæget gjør Forfatteren opmærksom paa de næsten ubegribelige faktiske Feiltagelser, hvori Ridder Bunsen i sin Memoire har gjort sig skyldig, f. Ex. den Paastand, at Hertugdom met Slesvig har omtrent 700,000 Jndvaanere, blandt hvilke der er omtrent 150,000 Bønder af dansk Stamme, i Stedet for at Slesvig, som bekjendt, kun tæller 360,000 Jndbyggere, hvoraf omtrent 200,000 ere Danske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-24
J Hamborg ere i disse Dage tvende meget store Banquier=Huse gaaede Fallit: nemlig Arnemann & Co. og Robinow. Arnemanns Fallit er af særlig Jnteresse for vore Forholde, idet der var deponeret en betydelig Sum (som Man vil vide 75000 Mk. Kourant, for den provisoriske Regjering til Udbetaling af Rente i indeværende Termin. (Flyst.)