JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 14de og i Siellands Landsting den 16de Junii 1788, ere alle de som have noget at fordre i Stervboet efter afg. Forvalter ved Canal Compagniet Andreas Bruun, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, inden 12 Ugers Forløb fra dette Proclamatis Bekiendtgjørelses Dato, for at anmelde og bevisliggjøre deres Fordringer; ligeledes ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig forinden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og deres TarveJagttagelse under Skiftets Behandling; hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 16de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de Julii 1788, ere alle de som haver noget at fordre i Auctionsholder Christian, Barnholdts Fallitboe, indkaldede med Aar og Dags Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for Hof= og StadsRettens Skifte=Commission. Med samme Varsel er Falliten indkaldet, i Følge Forordningen af 28de October 1702, for at paasee og give fornøden Oplysning med hans Boes Behandling.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting=Ret den 16de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de Julii 1788, ere alle de som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Snedkermester Gotfred Henrich Koblersky, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Ved Bekiendtgjørelse i disse Tidender for 16de, 20de og 23de Junii, er afg. Hofmester Jens Smeds Arvinger skaldes at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, Creditorerne inden 12 Uger og Arvingerne inden den i Loven befalede Tid men, som der ved en Feller bleven anført at bemelte Afdage haver faret med den Østerførste og Guineske Handels Skib Sehemmeraad Schack kaldet, og han derimod er død paa en Ostindisk Reise med det forenede Handels og Canat Compagnies Skib KronPrindsessen kaldet, saa bliver dette herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjørt. De som haver noget at fordre i Stervboet efter afdøde Ol Jørgensen, der haver fahret for Baadsmand med det particularre Skib St. Andreas, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
De som haver noget at fordre udi Stervboerne efter følgende Afdøde: 1) Aslag Olsen; 2) Jens Poulsen; 3) Christian, Halversen; 4) Johan Mareussen, der alle have fadret for Matroser med det hartientaire Skib Christians Sepumus; og 5) Lars Christian Sørensen, der som Ogløber haver faret med bemelte Skib, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; ligesaa indkaldes og disse Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Jørgen Huusmann, der, som Musqueteer haver staaet ved Capitain Voigts forhen anbetroede 3die Compagnie af Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Regiment og første Friderichshavnske Bataillon, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Soldat af Danske Liv=Regiment Engelbreth Torgrimsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet. De som haver noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Gaardskarl Christen Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
De som have noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Jens Jørgensen Berger forrige Portner ved Borchens Collegium, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forsattet SkrifS under Titel: Mine Overbeviisninger, er paa Dansk at bekomme hos Brødrene Berling, saavelsom hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
den 12te Martii d. A. har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Justitsraad og Assessor ved OverBergamtet i Norge, Sterman Lange, til at være Amtmand lover Ringerige, Hallingdalen, Eger og Buskeruds Amter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Den 30te Maji er Candidatus Theologie, Schmidt, beskikket til Diaconus i Marne i Søndreditmarsken. Den 6te Junii er General=Auditeur og Byefoged Johann Thomas Flindt allernaadigst beskikket at være Politiemester i Kiøbenhavn. Samme Dag er Copiist Martin Andreas Unmack beskikket til at være Foged for Nordhord og WosseFogderie i Søndre Bergenhuus Amt i Norge. Den 11te Junii er Toldbetienten i Tronhiem, Hartvig Peder Lund, beskikket til Observations=Betient sammesteds. Den 13de Junii er Hs. Durchlauchtighed Hertug Frederich, Christian til Sønderborg udnævnt til at være Patron for Unversitetet i Kiøbenhavn. Samme Dag er Geheimeraad Hr. Christian Brandt udnævnt at være Skoleherre for Herlufsholms Skole. Ligeledes er Premierlieutenant Christian, Stockfleth beskikket til Oberlandvevinspecteur i Hertugdom met Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Rantzau, og Staden Altona; Underretsadvocat Mathias Adrian Pauli i Syderstapel til Ober= og Landretsadvocat i Hertugdommene; Claus Jürgen Jürgensen til fierde og Christian Jacob Deckmann til supernumerair Copiist ved Ober=Retten i Gottorf, Diaconus Christian Friedrich Brodersen i Hohenwested Amtet Rendsborg, kaldet til Pastor i Cosel i Amtet Hatten; og Tugthuuspræsten Christian Daniel Hermes i Glückstad til Diaconus i Schenefeldt, Amtet Rendsborg; Søe=Cadet Carl Christian Mathias Svartz optaget i den danske adelige Stand med Navn af von Rappe og Tilladelse at føre de Rappers Vaaben. Den 20de Junii er Cadidatus Theologi Johan Steen confirmeret til Diaconus ved Marie Kirke i Rendsborg. Ligeledes er Hans Buchtrup beskikket til Copiist i det Siellandske og Lollandske Consumtions=Contoir. Den 16de Julii er Studiosus Niels Christian Bang Kruse confirmeret at være Præst ved St. Hans Hospital og Claudi Rossets Stiftelse; Sognepræst Hr. Mathias Schiødt ligeledes at være Sognepræst for Smøde og Stoense Menigheder, paa Langeland; Studiosus Wolqvart Christen Wolqvart beskikket at være Sognepræst for Rumsøe og Casper Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Tellef Børresen confirmeret at være Capellan pro persona til Kundbye og Krogstrup Menigheder i Sielland; Studiosus Frantz Thestrup Dyssel, ligesaa til Ørstofte Menighed i Lolland; Studiosus Søren Aalum ligesaa til Torslef og Lindum i Aalborg Stift; Capellan Hr. Christopher Haar Dage ligesaa til Førde Præstegield i Bergens Stift; Studiosus Jens Frederich Boesen ligesaa at være Sognepræst for Wingerslef og Weslinge Menigheder, i Fyen; Studiosus Volqvart Carsten Wolguartz beskikket til Sognepræst for Rimsøe og Kartberg Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Jacob Christensen allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Dræsøe Menighed i Fyen; Sognepræst Hr. Rasmus Teindrup ligesaa for Wammen, Lindum og Bygom Menigheder i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Den 4de August er Commandeuren for det Kongelige Artillerie=Corps, Generalmajor Francois d'Aubert, bestilt til Commandant over Kronborg Fæstning, og Oberstlieutenant Exechias Henrich von Stricker i hans Sted udnævnt til Com Commandeur for ovenmeldte Kongelige Artillerie=Corps Samme Dag er Studiosus Juris Johannes von Aphelen, allernaadigst beskikket at være Topiist i det andet Expeditions Contoir i det Kongelige danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Foruden at ingen Candidat stedes til denne Juridiske Examen, førend han allerede haver været prøvet i Philosophi cis & Mathematicis, i Sprogene, fornemmelig Latimte ten og Historien, efter det, som her oven for derom er fastsat, skal og enhver Studiosus Juris i denne Exammen af en Professor Historiarum examineres in notitia Statuum Europæ, og i Særdeleshed i Kundskaben om de Danske Staters naturlige og Politiske Forfatning.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Efter den større eller mindre Kundskab, som Candidater ne i alle disse Videnskaber have udviist, tilkiendes dem Characteren, som fastsættes efter de fleste Nota af Professorerne og øvrige Tilforordnede, Landabilis, Haud illandahls eller Non contemmendus; men hvis nogen i denne Exammen viser sig ukyndig in Jure Nature, eller ikke vel forstaaer den Danske og Norske Lov og Rettergangs=Maade, samt den meest brugelige juridiske Terminologie, bør han som uduelig afvises uden Characteer. Ellers meddeles enhver juridisk Candidat, som i Exammen bliver antaget, Facultetets Testimonium, som skal udstedes gratis og paa ustemplet Papiir, ligesom ved de andre Embeds Examina, og i samme anføres saavel enhvers Characteer for Exammen, som og hvad Duelighed han i alle Videnskaber, og i en eller anden Videnskab i Særdeleshed kan have udviist, samt hvorledes Examinatores have funden det af ham udarbeydede Specimen practicum. Dette Testimonium som af hver CandidatuJuris skal fremlægges, førend han nogentid maae foreslaaes eller beskikkes til noget Embede, skal siden ogsaa indrykkes i hans Testimonium publicum, som gives af Universitetet, og som enhver Candidatus Juris skal være forbunden til at løse, naar han forlader Academiet, og førend han noget Tid kan faae Bestalling til noget Embede. Hs. Majestæt vil allernaadigst, at ved alle Betieninger og Embeder, hvor Lovkyndighed udfordres, fornemmelig skal sees paa dem, der i denne Exammen vel have beviist deres Duelighed; og som det allerede før haver været fastsat, at til vigtige Procurator og Dommer=Embeder ingen skal foreslaaes eller beskikkes, uden han i den latinske juridiske Exammen er kiendt Laudabilis, saa skal det ogsaa herefter derved forblive, og hverken til saadanne Embeder eller og til Stiftamtmandtskaber eller til Politie Mester-Embedet i Kiøbenhavn, foreslaaes eller beskikkes nogen, som ikke er kiendt Laudabilis i bemeldte Exammen, enten ved Kiøbenhavns Universitetet, eller, om han haver studeret ved Sorøe Academie, da i den juridiske Exammen, som der holdes. Og, forat denne sidste Exammen i alle Maader kan have samme Tilforladelighed, som den i Kiøbenhavn, saa vil Hs. Majestæt af lernaadigst befale Vedkommende, at ved samme, forudende examinerende Professores, ogsaa Ober Hof=Mesteren og en anden anseelig Embedsmand altid skal være nærværende, og tilligemed Professorerne votere om Characteren. Den hidtil brugelige Danske Juridiske Exammen skal fremdeles vedblive; og skal enhver, som dertil stiller sig, ligeledes udarbeyde et Specimen practicum paa Dansk under en Examinator Opsigt, hvorved ham heller ikke tillades andre Bøger, end allene Loven og Forordningerne.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Da den Medicinske Examen giver en Candidat Licentimtil at øve Praxin Medicam, og altsaa i den Henseende er overmaade vigtig, saa vil Hs. Majestæt alle Vedkommende have alverligen anbefalet, nøye at paasee, at ingen uduelig ved denne Exammen bliver antagen, og de høyere Characterer, Laudabilis og Haud illaubabilis, ingen bliver tilkiendt, uden han vel haver fortient samme ved udviist Jndsigt og Øvelse i alle Medicinens Dele og dermed forbundne Videnskaber. Og skal ingen kunde vente sig Adgang til Physicater og vigtige Medicinske Embeder, uden han haver faaet en af disse høiere Characterer, og skal altid den, som haver viist større Duelighed og Lærdom, dertil fremfor andre komme i Betragtning. Den her oven for befalede Examen for Skole=Lærerne skal fra nu af alle være forbundne til at underkaste sig, der ønske at befordres til Rectorrater eller Conrectorrater ved de offentlige Skoler i begge Rigerne; og skal ved samme Exammen examineres af en Theologus, en Professor Philosophiæ, en Professor Matheseos, en Professor i det Latinske, en i det Græske og en i det Ebraiske, samt en Professor i Historien; og forholdes dermed, ligesom med alle øvrige Embeds Examina, efter det, som derom i Almindelighed her oven for er anordnet, Ved denne Exammen skal især nøie paaagtes: a) Om Examinandi i Sprogene have den til deres Bestemmelse fornødne meere udbredte Kundskab og en Færdighed i at læse og fortolke gamle Skrifter med Jndsigt, Smag og Kritik. b) Om de i Philosophie, Mathematik, Historie og Geographie, saavelsom den naturlige og aabenbarede Theologie, besidde de fornødne Jndsigter, til der vel at kunne undervise og anføre Ungdommen. c) Om de have de til Underviisning nødvendige didactiske Gaver, hvilket skal prøves ved at lade dem igiennergaae med et par Disciple af Skolen visse fremlagte Stykker, deels af Auctorerne, deels af forbemeldte Videnskaber. Til denne Examen gives ikkun tvende Characterer: Laudabilis og Haud illaudabilis, og endog den sidste tillægges ingen, uden han viser god Kundskab og Færdighed ved alle her oven for anførte Prøver. De i denne Exammen duelig befundne Candidater, Landsbiles og Haud illaudabiles, skal derved uden videre Exammen eller Conference have Licentiom disputauch pro gradu Magistri, eller Doctoris Philosophiæ Derimod alle andre, der attraae samme Værdighed, først examineres i deres philosophiske og philologisk Hoved=Videnskab af vedkommende Professores. J Henseende til Atte statum for denne sidstbemeldte Exammen og Lestimpum publicum, forholdes det, ligesom om de øvrige Embeds Era mina er anordnet. Femte.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Femte Capit. de Academiske Værdigheder. s. t. H. Menster vil allernaadige, et Understatte fremdeles skal beholdt Ret til, efter Formeeneste at uddele Kongres F. fore De Kortes Slagter, dogsaaledes at dette sker til Universertets Ærste Videnskabernes Forfremmelse. Tiden Endeskal disse Værdigheder ikke enbydes nogen, i hvad Embede han og maatte vare, uden han ved Skriftet haver brust fortrinne Lærdom og Darabeda den Badenskabsbygaf han skal nævnes Datter eger Mamster. Og hvis nogen begierer en eller anden af disse Værdigheden, skal han derom indgive sit skriftlige Panstemmen vedkommende Faruttet, hvor han haver at anføre de Aarsager, der bevæge ham til at ansøg disse honeres, og give Beretning om sine Stue og lærde Arbeyder.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
J det Farultet, hver Procantzeren selv er, bliver dette Perum til ham at indgive, ellers til den, som hvert Facuttet er den første Professer; men hvad Beslutning er Facultet derover efter de fleste Stemmer haver fattet, skal tillige med de Grunde, hvorefter den begierte Værdighed enten er tilstaaet eller naatet, meddeles Procantzieren, som forelægger Patrono Umversitatis samme til beystig Stadfæste. se; hvilket sidste ved alle Promotioner eller anden Academisk offentlig Aus og Solennitet er at lagttage, og forholdes dermed i et og alt efter det, som allerede i Procantzlerens Jnstruction er befalet.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Ligesaa skal og enhver, som promareres til nogen Dat. tore eller Magister Grad, forud indsende sin naugure. Disertstion, førend den bliver trykt, paa hvilken vedkommende Facultet haver at tegne, om det haver fundet samme værdig til at komme for Lyset, hvilken Paategning da tillige skal trykkes. De, som begiere Doctor Graden i Theologien og Lørkondigheden, og endnu ikke ere i de betydelige Embeder, som foruden deres bekiendte Lærdom kunde give dem Adgang til disse Værdigheder, skal være forbundne til, først at skrive og in Cathedra inferiot at forsvare en Distertstionprolcentia, hvilken ligeledes forud, paa ovenanførte Maade, at vedkommende Facultet skal approberes; og da kan de ligeledes skrive og disputere pro graau. Til Gradum Doctoratusin Medicina stedes ingen, uden han in Examine Medico haver beviist fortrinlig Jndsigt og Duelighed, og end mere beviser sin grundige Lærdom i en af ham selv forfattet Dissertation, hvilken Faculetet haver at undersøge og paa samme tegne sin Approbation, inden den offentlig bliver forsvaret.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Naar nogen Candidat, foruden dem, der ved den hædre for mordnede Examen for Skole Larerne dertil have forhør. ret sig Reinghed, attraae Magistersom ener Doctoret. Palle og at skal hans sit dersmindgivende Petitum angne den Hoved Videnskab, som hans Særdeleshed haver dørte, det vare sig Poulsendte, eller Mathematik, eller Heste eder Latinsk og Grask, eller og Omentalsk Sprogkyndighe- og Literatur, i hvilken Hoved Videnskab og de til sammekiønnen henderende Kundskaber han ved den brugen Magister Contrent fornemmelig skal prøves. Dog med ingen blive Magtet Attsom & Pyggende Docter, Kl. rundte han viser god Kundskab: Philosophien, samt at nes og Græels, hvad og ellers hans besynderlige Hoved de gaar kan vare. Dagen til denne Conferenes tilmeldes Pecantzieren rette Tid, ligtsom ved alle Kamme er befal og skal til samme det hele Philosophiske Faruttet paa engang vare forsamlet, og alle give deres Stemmer, efter det, de ved denne Prøvelse have hørt, om de end ikke alle selv høre erammeret. J Forigt holdes denne Conferene paa samme Maade, som alle Embede Forming. De, som blive antatil at erholde denne Værdighed, have at udarbeyde og betheara inter og at forsvart en Dattertation, som forud indsendes til Facultetet, og i sammes Navn paattegnes, hvorim: det hidindtil brugelige Spemmen er tempore kan dertfaldt Fra den 2den til 30te August ere her i Staden torlerte 58 Par, fødte Drenge 97, Piger 87, tilsamme 184; døde Mand 75, Qvinder 62, Drenge 56, Peger 51, tilsammen 244; ere altsaa 60 flere døde en fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheds Alderdom 12, Apoplerie 2, Barselseng 3, Beenbrud Blodgang 6, Brækning 1, Brystsyge 19, Druknet. Durchløb 3, Falden til Døde 2, Feder 6, Flekfeber 1. Forraadnelses=Feber 12, Gevært i Maven 1, Gicht : Guulsot 1, Halssyge 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber og Hikke 1, Jndvortes Syge 1, Jnflammation 7, Kighoste. Koldbrand 2, Kopper 13, Krampe 1, Kraft 1, Mare søge 1, Nærvesyge 2, Ormefeber 1, Skarlagensfeder 2 Slag 45, Sprinkler 1, Svindset 3, Tænder 6, To rende Syge 28, Uangivne Svagheder 26, Ulykkelig Han delse 2, Vattersot 9.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
AVERTISSENTS. Fredmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Was dall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pillestræde og 1 Mk. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 3 Rd. 1 Mk. - s. Dansk, Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. - s. Hvede, Holsteensk. Td. 5 Rd. 1 Mk. 2 s. kostandsk, Td. . 4 Rd. 3 Mk. - s. Siellandsk, Td. . . Rd. - Mk. 2 s. Bog Td., 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Bøg=Gryn Td. . . 5 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . . 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Havre Td... 1 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Havre=Gryn Td., 5 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. . 5 Rd. - Mk. 2 s. Erter T... 3 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Fede=Vahre. Jsl. salte Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. . 1 Rd. 5 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. . -Rd. - Mk. 83. Holsteenske, 9 a 10 Rd. - Mk. 2 s. Smør=Fyensk Td. 23 a 32 Rd. - Mk. 2 s. Siellandsk, Td. 384400 Rd. Mk. 2 s. Holsteensk, Td. 34 a 36 Rd. - Mk. 2 s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 1 Mk. 2 s. Grøn Sæde, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 13 Rd. - Mk. 2 s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 2 s. tor, Skpd. 7 a 8 Rd. Mk. 2s. Klipste Skpd. = 11 a 12 Rd. Mk. - s. Norsk Torsk, fatte, Td. 4 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito Td. 6 a 7 Rd. 4 Mk. 2 s. dito tør Fisk Skpd. 25 a 25 Rd. 4 Mk. 2 s. Klipsisk, Skpd. . 22 a 24 Rd. - Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1788-08-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. . Hest=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. 2 s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. 2 s. . Høst=Sild Td. 7 Rd. 3 Rd. 3 Mk. 2 s. Tran Td. 12 a 15 Rd. - Mk. 1s. Salt. Norsk Td. . . 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td. . . - Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 100 Rd. Udenrigs = 38 a 30 Rd. Et Oxehoved Frank Viin = 41 a 45 Rd. udenrigs. . 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) . . 100 Rd. - Mk. - s. Garleber J Skpd. 78480 Rd. - Mk. 1s. Brabandsk J. =Rd. Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. Hør Skod. . 38 a 14 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 34 a 36 Rd.) Bonitet. Brænde. Favne Pommersk For 4 Rd. 5 Mk. 3. Pommersk En = = 4 Rd. 3 Mk. - s. Pommersk Bøg. 5 a 6 Rd. - Mk. 6. Holsteensk Bøg, 5 Rd. 4 a 5 Mk. - s. lodskenkelt 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. - Mk. 5. Fyen., 6 Rd. - Mk. 3. Birk. - Rd. - Mk. - . Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 142 Mk. Et Læs Tørv. 1 Rd. 2 a 3 Mk. 83. 1 Kul Td... - Rd. 2 Mk. 33. Foering. Høe et stort Læs 3 Rd. 5 Mk. et mindre dito . . 2 Rd. 4 Mk. Halm et Læs 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. 5. Høns og Flederværk. Calkunske gamle Parret Rd. - Mk. .. . . unge Parret, Rd. - Mk. 3. Capuner fede et Par Rd. - Mk. .. . mavre et Par Rd. - Mk. - . Høns gamle Parret. 4 Mk. unge Parret . . - Mk. Kyllinger et Par. 1 Mk. 123. Giæs levende Stk., Rd. 3 Mk. Slagtede Stk. . . 2 Mk. 8 Ænder et Par. - Rd. 3 Mk. ) Dueret Par. - Mk. Æg en Snees = = 1 Mk. -
Berlingske Tidende, 1788-08-04
Petersborg, den 12te Julii. I Dag er Hs. Keiserl. Høihed Storfyrsten afreist for at begive sig til Armeen i Finland. I Gaar reiste ligeledes General, Grev von Musin=Puschkin, der som Høistcommanderende skal anføre Armeen derhen.
Berlingske Tidende, 1788-08-04
Warschan, den 23de Julii. Fra Rohopol og Omlispol er fra den Russiske og Pohlske Postmester indløbet den overeenstemmende Efterretning, at der den 11te eller 13de Julii er i Nærheden af Oczakow forefaldet en nye og tredie Trefning imellem den Russiske og Tyrkiske Flaade, i hvilken Capitain Pacha tredie Gang er bleven slaget, og 4 Linieskibe tilligemed nogle Fregatter opbrændte for ham. Den Russiske Flaade har herpaa beskudt Oczakom- og afbrændt Forstæderne. Fra Landsiden er et Udfald af Tyrkerne bleven afslaget, og de Russiske Tropper have bemægtig get sig Tyrkernes Retrenchementer, tvunget deres Observations=Corps til at retirere sig ind i Fæstningen, og bemægtiget sig Floden Metil, hvorfra Staden og Fæstningen have deres ferske Vand. - J Naboeriget Preussen bliver nu alting ved Armeen sat i behørig Stand; og der tales paa nye om en Preussisk Observations=Armee af 60000 Mand, som skal komme til at staae paa de Pohlske Grændser.