Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
(Fortsat.) Den 8de Mai indskibede jeg mig til Hydra Uagtet en saa stor Handelsforbindelse finder Sted, imellem denne Øe og Napoli di Romania, saa gives der dog ingen regelmæssig Communication imellem dom, og ikke heller noget andet Middel til Overfart end i aabne Baade, hvoraf 40 til 50 ere i Gang. Sædvanlig ere disse Baade fra 15 til 20 Tønder; de føre et stort Hovedseil og et lidet Forseil, blive styrede af 2 eller 3 Mand og en Dren- og kunne medtage 20 til 30 Passagere, endskiøndt med nogen Ubeqvemmelighed. For det meeste seile de ud om Aftenen ud fra Napoli di Romania, forat benytte Landvinden, som bestandig blæser om Natten, fra Bugten ved Argolis, og naae gjerne først Hydra den følgende Morgen, endskiøndt Afstanden kun udgiør 36 Engelske Mile. Vi, tilsammen 22 Passagerer, vare seilede ud Kl. 9. men da Vinden lagde sig om Natten, saa kom og kun 10 Mile frem, og befandt os, da vi vaagnede, paa det glatte Vandspeil uden Beskyttelse mod Solens brændende Straaler. Paa høire Side hævede sig de nøgne Bierge ved Sparta, til venstre Bierget ved Argolis og Kranidi, men lige for os den lille KlippeØe Spezzia, hvilken vi kom forbie henimod Middag ved at roe. Denne Øe er blot en Steenmaslemed et tyndt Jordlag, hvorpaa der voxer noget Centiscus og Thymian. Den paa den østlige Strandbred beliggende Stad indeholder omtrent 700 Huse paa Skraaningen af Bierget, hvilke, da de alle ere meget rene, hvidtede og forsynede med talrige Veirmøller, tage sig usædvanlig smukt ud. Det var en fuldkommen Vindstille, og imedens vi langsomt seilede forbi Cap Oursiris, som bliver forsvaret af et Batterie med Kanoner, havde vi for Øinene et meget tydeligt Prospekt af Staden Hydra, som med sine hvide Arme synes at omfatte den ufrugtbare Grund af vilde Klipper, hvorpaa den ligger. Jstedet for at styre lige derpaa maatte vi først nordlig omkring Øen Thoco, som ligger imellem Hydra og den aabne Søe. Her landede vi henimod Kl. 6, for at Matroserne kunde udhvile sig, og vederqvægede os ved den skiønne Udsigt. Fladen af det brede Sund som end ikke det svageste Vindpust giorde bølget, laae som et Speil foran os, undtagen naar Deelphiner hist og her pladskede og legede. Solen fank ned bag ved Bierget ved Argos, og de pragtfuldeste Farver, som udbredede sig over den klare Himmel, hvilke smeltede uformærket sammen med den høiere Deel af Horizonten, speilede sig tillige med Biergets purpurrøde Spidser nedentil i en glat Bugt af Søen, indtil Alt, Jord og Himmel, syntes at forene sig til en glindsende Masse Vi befandt os formodentligen paa det Sted, hvor Byron skrev den uforlignelige Jndledning til den anden Sang, af sin Corsar; lige for og laae Bierget ved Argolis, til Høire skimtede vi bunkelt For bierget Colonna og Jndløbet til Ægina og Salamis; imedens vi langsomt nærmede os Hydra; henimod Kl. 9, efterat vi næsten havde roet to Mile langs med Kysten, seilede vi ind i en liden Bugt, hvor Matroserne vilde tilbringe Natten, og stege derpaa i Land for at forskaffe og Melk og Brød i en Hyrdehytte. Denne lille Øe, som omtrent ligger 6 Mile fra Hydra, og ganske er afhængig af den, har nogle Græsgange til Faar og frembringer nogle Kiøkkenurter. De eneste Steder, som ere skikkede til Dyrkning tilhøre Hydrioterne; thi Jndvaanerne selv ere overmaade fattige. Vi vendte igien tilbage til vore Baade; Natten var fortræffelig; ikke en Vind rørte sig. Dybe under os slumrede det Ægæiske Hav i mørk Stilhed, imedens ikke heller det mindste Svor til Skyer fordunklede Stiernehimmelens Glands, som syntes at kappes med Jldfluernes Lysning paa hver Tornebusk. Kl. 10 om Morgenen, efterat vi havde arbeidet. mod en temmelig stærk Nordostvind, som sædvanlig blæser om Morgenen i dette Stræde, kastede vi Anker i Bugten ved Hydra. Staden tager sig ganske fortræffelig ud fra Søesiden. De store hvide Huse hæve sig paa eengang fra Søen, langs med de steile Klipper, som danne Havnen. Paa enhver af disse viiste sig de hvide Vinger af en utallig Mængde Veirmøller, og paa enhver fremragende Spidse stod truende et Batterie. J Baggrunden ere de ufrugtbare og øde Klippespidser, hvoraf Øen bestaaer, bedækkede med talrige Klostere. Nedenfor en af dem staaer en Vagt, for at melde Skibenes Ankomst; og da man derfor har en meget viid Udsigt, saa erholde Hydrioterne for det meste den første Efterretning om enhver vigtig Søebevægelse. Gaderne ere steile og ujevne; men anbefale sig for dem, som komme fra Peloponnes ved Reenlighed. Kaien rundt omkring Havnen er ganske besat med Pakhuse og Boder, som fortsætte den lille Handel hvilken de endnu have, imedens Mængden af disse Huse tydelig beviise hvor betydelig den tilforn har været. Husene ere alle byggede meget solide, og naar de flade Tage undtages efter Europæiske Mønstre, Værelserne ere store og luftige; Salene rummelige og Gulvene altid belagt med Marmor. Væggene ere saa tykke, at de Jalousier, som ere anbragte i Nischerne, næsten ere overflødige. Men det meest paafaldende derved, er den overordentlige Reenlighed, som meget taler til Fordeel for de Hydriotiske Damers Huuslighed, hvilke ingenlunde have unddraget sig fra den i Orienten saa sædvanlige huuslige Tilbageholdenhed. Det halvt Tyrkiske, halvt Europæiske, Huusgeraad forbinder Luxus og Beqvemmelighed med hinanden; da dets plumpe Soliditet tydelig beviiser, at det mere bliver forarbeidet til Beqvemmelighed end til Pynt. Beboerne have meget Jndtagende ved sig. Fruentimmerne ere for det meeste smukke, dog skader den almindelige Skik at bære et Stykke Tøi omkring Hovedet, som bliver tilbundet under Hagen, den fine Omrids af deres Træk, saa at de alle synes at have runde Ansigter. En kort broderet Silketrøie og en viid, foldet Kiole, som sædvanlig bestaaer af grønt Tøi med en spraglet Jndfatning, fuldender Dragten. De ziirlige Tøfler, som ere saa sædvanlige i det nordlige Jtalien, blive ligeledes brugte af de Hydriotiske Damer, hvis sorte Haar, funklende Øine, behagelige Figur og smukke Hænder, erholde endnu en større Ynde ved deres halv Europæiske Sæder, og giøre dem om ikke til de smukkeste, saa dog i det mindste til de interressanteste Fruentimmer, som jeg nogensinde har havt Leilighed til at see i Levante. Mændene ere uden Undtagelse af en stærk Legemsbygning og veldannede. Deres Klædning forbinder den Orientalske Dragts Lethed med det ziirlige i den Europæiske. Deres korte Trøier ere bedækkede med Broderie; foruden dette bestaaer deres hele Pynt i Haandgrebet paa deres Machalsa eller Kniv, det eneste Vaaben, som Hydrioterne bære paa deres Øe. Deres Pantalons, som kun naae til Knæet, ere den besynderligste Deel af Dragten, da de ikke bestaae af andet end af en viid Sæk af ufarvet Bomuldstøi, med en Trækkesnor oventil ved Halsen, saa falde, naar disse blive trukne sammen, de overflødige Folder ned bag til, imedens store Haarpidske endnu meget forhøie Ansigtets Ynde. Havnen er vel bestandig opfyldt med Skibe; men indeholder dog kun de, som blive sendte tilbage for at repareres, eller ogsaa et Par smaae Joniske og Malthesiske Fartøier, som drive en ubetydelig Kornhandel. Den roesværdige Andeel, som denne lille Øe har havt i Grækenlands Jgienopstandelse, har henvendt Alles Øine paa den. J forrige Tider lagde nogle Fiskere og Andre, som Tyrkernes trykkende Herredømme fordrev fra det faste Land, Grunden til en Stad, hvortil senere mange tillede den fra Albanien og Attica, som befandt sig i samme Tilstand. Deres Efterkommere og de Flygtninge, som efter Russernes mislykkede Foretagender paa Morea her søgte deres Tilflugt, udgiøre Dens nærværende Folkemængde. Førend den Franske Revolution var dens Handel ganske ubetydelig og intet uden en Kysthandel i det Smaae med Øerne i Naboelauget. Men da de Franske bleve udelukkede fra Østersøen, begyndte Hydrioterne at forsyne dem med Korn fra Archipelet, og byggede nu først store Skibe, hvormed de senere dreve Handel endog paa England og Amerika.