JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-07
AVERTISSEMERes. For Venner og Velyndere, inden og udenlands, hvormed min Søn, Niels Magaard, der har etableret sig som Kiøbmand i den forhen Hr. Mauriz tilhørende Gaard i Svendborg, enten allerede eller herefter indlader sig i Handel med, bekiendtgiøres herved: at jeg er Kautionist og Selvskyldner for alt hvad min Søn til sin Handels Fortsættelse indgaaer, være sig skriftig eller mundtlig, intet undtagen af alt som kan angaae hans Handel, hvortil han har gjort berettiget, som andre hans Medborgere ved Borgerskabs Tagelse den 27de f. M. Schousgaard ved Svendborg den 24de Novbr. 1798. Ole Magaard. Huusmand Johan Jacobsens Hustrue, Sara Frandsdakker, Vester=Schierninge under Rødkilde Gods, er for kort Tid siden ved Døden afgaaet. Ved Registerings=Forretningen anmeldte Enkemanden: at han ikke vidste hvem hans afdøde Kones Arvinger vare uden allene Huusmand Henrich Caspersen, i Schousboe og hans Sødskende. Disse, og om flere Arvinger skulde være efter bemeldte Afdøde, indkaldes at møde i Stervboet i Vester=Schierninge 6te og 12te Ugersdagene fra undertegnede Dato, den 21de December d. A. og 1ste Febr. næstkommende Aar 1799, hvor Skiftet foretages, hver Dags Formiddag Kl. 10. Til samme Tid og Sted indkaldes dette Stervboes Credi= og Debitorer, da enhver skal skee hvad Reer, efter Loven og Boets Tilstand. Rødkilde den 9de Novbr. Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Proprietair. Langes Vegne J. Tagge. Forsvarlig Loftrum til en 34 200 Tdr. Rug forlanges imod billig Leie, jo før jo heller. Leieren anvises her fra Adressecomtoiret. Hvo som har mistet en stor Jagthund, som er hvid med brune Ører og en Streg i Panden, kan, imod dette Avertissements Betaling, igien faae samme, naar man melder sig paa Adressecomtoiret, som anviser hvor samme kan afhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-07
Paa Adressecomtoiret sælges: 10. Wedels Samlinger om Agerdyrkning og Landvæsen, 4 Deele. 2 Rdlr. 4 Mk. 8 s. 11. Alfabetisk Register over Wedells Samlinger, 12 s. 12. Wedells Tilskuer for Landvæsenet, 1ste og 2det Hefte. a 24 s. 13 Physikalsk Bibliothek for 1795, 1796 og 1797 inclus. 3 Rdlr. Aargangen. 14. Bibliothek for Physik, Medicin og Dekonomie, 1ste til 4de Hefte for 1798, a 24 s. 15. Olufsens De konomiske Annaler, 125 Hefte. Aargangen koster 3 Rdlr. paa Trykp. og 4 Rdlr. Skrivp. som betales. qvartaliter. 16. Philosophisk Repertorium, 1ste Hefte bestaaende at 13 Numere. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-07
17. Blandinger, eller en Samling af smaae Afhandlinger a. No. 126. 30 sk. 18. Jydernes Ven, Et Maanedskrivt. Hele Aargangen 1797 og de 4 første Hefter af 1798. 18 s. Heftet. 19. Skandinavisk Museum, ved et Selskab, 1ste Bind. 1 Rdlr. Trykp. og 7 Mk. Postp. 20, Samleren (et perlodisk Skrivt fra Aalborg). Første Hefte. 24 s. 21. Gode Borgeres ædle Handlinger. 7de Binds 1ste og 2det Hefte, a 28 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-07
22. Journal fur Theat er und andere schöne Kunste, mit Kup fern. 4 Mk. 8 s. 23 Neue deutsche Dramaturgie, m. K. 8 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Krigstildragelser paa Søen. Den Engelske Division fra Gibraltar lod sig ikke forgiæves see paa Høiden af de Baleariske Øer(See S. 727) men har alt den 10de Novbr. sat Tropper i Land paa Øen Minorca, saa at Spanien har største Grund til at frygte for igien at miste denne Erobring, som det nu 15 Aar har været i rolig Besiddelse af, dog haaber man at det faste Fort St. Philip vil kunne udholde en lang Beleiring. Denne Begivenhed, saavelsom Deyen af Algier befaling til sine Korsarer: at opbringe alle Skibe, som ere bestemte til eller komme fra Frankerig, vil vist meget formindske Antallet paa de franske Kapere, som i lang Tid have gjort 3 Seiladsen paa Middelhavet saa usikker. - Paa Øen Go 30, som virkelig er indtaget af Lord Nelson uden at man endnu veed Dagen, bestod den franske Besætning kuns af 11. Md., hvilke overgave sig paa Kapitulation, hvorved de forbeholdt sig at trække ud med Militairhouneurs og bringes tilbage til Frankerig. Admiralen har ogsaa bragt dem tilbage med sig til Neapel. Efterat Franzoserne paa Malta selv den 6te Octbr. havde gjort et heftigt Udfald af Fæstningen Valette, og dræbt og taget mange af Beleirerne til Fang(blant hvilke sidste vare endeel Neapolitanske Officerer) ere de to Gange blevne opfordrede til at overgive sig, men have svaret: at man skulde betænke at det var Franzoser man opfordrede, og at brave Folk ikke overgave sig, saa længe de havde Levnetsmidler, Krudt og Kugler. Lord Nelson har nu ladet 3 Linieskibe og 4 Fregatter blive tilbage, for at blokere Øen, og man troer dog, at de indsluttede Franzoser, som i de hyppige Fægtninger skulle have mistet 1000 Md. og kuns endnu være 2000 Md. stærke, snart ville blive nødte til at o. hvergive sig. - Fra Triest haves nu ogsaa den tilforladelige Efterretning, at 600 Russer og 4000 Tyrker have landet paa den franske (forhen venetianske) Øe Cerigoden 9de Octbr. Endskiøndt Fortet St. Nicolas strax blev rømmet af Exvenetianerne, forsvarede dog et halvt hundrede Franzoser, Fæstningen i 2 Dage, hvorpaa de kapitulerede, imod at den blev dem tilstaaet frie Afmarsch, og Løvte om at bringes til Ancona eller Toulon. Den 17de seilede den Russisk Tyrkiske Flaade til Zante og Cefalonien, hvilke begge Øer de fandt rømmede af Franzoserne, og strax besatte. Den 2den No. vember seilede den til Kanalen ved Corfu, hvis Jndtagelse man daglig ventede at erfare. Derimod trøster de Pariser Blade deres Læsere med den visse Forsikring, at denne Øe er i beste Forsvarstand og at det har lykkedes Franzoserne at ophidse Jndvaanerne i Sulli, Delviro, Butrinto og andre Egne 1 Albanien imod Porten, hvilke Lande kunde forsyne Corfu med de fornødne Levnetsmidler. Senere Breve fra Konstantinopel melde paa den anden Side, at Pachaen af Ja ning (imod hvem de Pariser Blade just har udvirket en Opstand) har bemægtiget sig de 3 Exvenetianske Pladser i Albanien, som vare besatte af Franzoserne. Corfus Skiebne vil i saa Fald snart være afgjort. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Frankerig. De Rebeller, som vare flygtede til Campine, og der havde forskandset sig 6000 Md. stærk, bleve den 23de f. M. angreb, ne af to Republikanske Kolonner, under General Colland, og, uagtet den meest haardnakkede Modstand reent slagne. Blodbadet var saa skrækkeligt, at Veien paa 2 Mile var opfyldt med Liig. Over 600 Rebeller bleve paa Pladsen, og et stort Antal saarede og fangne, blant hvilke sidste vare 2 Anførere (hvoraf den ene har været Boghandler), foruden endeel Krudt bleve 800 Geværer m. m. Franzosernes Bytte. Ved enhver af deres Kolonner saae man Geistlige med Crucifix i Haanden. Resten, som atter flygtede til Skovene har den 25de paa nye lidt et stort Nederlag. J Brussel tager man nu de unge Rekruter med Magt, og bringer dem ved Aftens tider bort til Armeen i Schweitz. Fængslerne sammesteds ere, uagtet de idelige Transporter til Frankerig, dog vedvarende fulde af Gidsler, Præster og andre Arrestantere. 15 fordums Præsidenter og Professorer ved Universitætet i Lø men sidde ligeledes i samme. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den herskende Giæring og Plyndring i de vestlige Depatementer har bevæget Ministeren for det Indre til at paalægge der værende Regierings=Kommissairer den strængeste Aar. vaagenhed. Ligesaa have de Deputerede fra disse Departementer personlig givet Direktoriet Oplysning om den sande Tilstand i disse Egne. 5008 Raadet har ogsaa i et hemmeligt Møde sysselsat sig med den samme Sag, og æsket bestemte Efterretninger af Direktoriet om disse Landes Almeenaand, og om de gieldende Love ere tilstrækkelige til at undertrykke de udbrudte Røverier og Komplotter. I en Tid af 4 Uger ere ikke mindre end 25,000 Franzoser marscherede igiennem Bern til Jtalien, og et løst Rygte har alt sagt, at den Neapolitanske Gesandt i Paris har forlangt sit Reisepas og faaes det. Dog forsikrer man at Direktoriet meget misbilligger den af de Rømerske Konsuler udstædte krigerske Erklæring, som høist ubetænksom af disse, der dog intet formaae imod Neapels Overmagt. Fra Neapel selv har man Skrivelse om en Tumult, som Pøbelen den 5te f. M. opvakte imod den franske Generalkonsul, fordi han havde fæstet Republikens Sindbillede inden for sit Vindue. Man fyrede med Stene igjennem det m. m., hvorover den franske Gesandt, Lacomde St. Michel, strax indgav en Klage til Statssekretairen. St. Galle. - Pariser Breve forsikre, at Direktoriet nu har sendt en Agent, som hedder Bouttout og er en fortroelig Ven af Direktor Barras, til Rastadt, hvorfra han i alFald skal gaae til Vien, med meget moderate Forslag til en Fredslutning paa det faste Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Direktoriet har alt anordnet Høitidelighederne til den for restaaende Aarsdag (den 21 Januar) paa den ulykkelige Ludvigs Henrettelse. Alle Soldaterne skulle denne Dag ogsaa sværge Kongeværdigheden og Anarkiet Had og Republiken Troeskab; det Høieste Væsen skal anraabes om at staae Republiken bie; paa Theatrene skulle Brutus, Wilhelm Tel og lignende Stykker opføres a. - Den antiministerielle Journal la Correspondence, som blev udgivet af 3 Deputerede og Bladet lebon Citoyen, som Repræsentanten, Raband skrev, ere begge forbudte af Regieringen. J Trykteriet, hvorfra det sidste blev udgivet brød 20 Politebetien. te ind, og toge uden videre Proces Presserne og Skriftkasserne. La Correspondence udgives alt igien ligesom flere forbudte Journaler, under den forandrede Titel, National=Tribunen. - Den hensigtede Virkning opnaaes altsaa lige saa lidet ved denne, som ved nogen anden Pressetvang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Af de mange krigerske Tilberedelser, som giøres paa Øen Wight, slutter man sig til en stor Expedition imod de franske Kyster overfor. Jsær giøres Indretninger til Barakke for en stor Mængde Tropper, som nok ere bestemte til en nye Landgang i Frankerig. De offentlige Fond stode endnu den 30 Novbr. ikke lavere end sidst, og 4 Kompagnier af Banquiers havde alt meldt sig til Ministerens nye Laan paa henved 90 Millioner Rigsdaler, ligesom at Underhuset ogsaa har bevilget ham, at Taxerne paa Sukker, Malt, Røg= og Dunstobak endnu skulle vare til den 5te Mai 1800, og at han af alle Pensioner maae aftrække den 5te Rigsdaler, Den Act fra i Fior, hvorefter Engelske Militzkorps tillodes at tiene i Jerland, bliver, efter hans Forlangende, ogsaa forlænget. Den 29de Novbr. blev i alle Londons Kirker høitideligholdt en Takkesest til Guds Ære for de vigtige Seire Engelland i Aar har tilfægtet sig. Kongen og Dronningen (hvilken sidste saavelsom Prindsesserne har Brystbouquetter af Ege= og Laurbærblade), Storkanzleren, hele Parlamentet a. a. bivaanede Gadstienesten i adskillige Kirker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
J Margarethekirken, hvor Hr. Pitt og Underhuset var tilstæde, blev prædiket over denne Text: "Fryder Eder med Bævelse. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
J Jrland skulle enkelte Røverhobe endnu begaae de største Gyseligheder. Saaledes fortælles, om man kan tro det, at de have stegt en fattig Mand levende paa sin Kiøkken ild og stukket hans Pige en gloende Jldstang i Livet m. m. Dog har Lord Cornmallis, siden Wolf Tones Død, afskaf set alle Krigsforhører og Krigsloven i Jerland, og igien lagt Processerne under Civilretten,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Batavisk Republik. Regieringen har nu antaget en Finantsplan, hvorefter Statsindtægterne skulle udreedes. Ifølge samme skal enhver Jndvaaner i Republiken, hvis aarlige Jndkomster beløber sig til 3 a 600 Gylden, som en frivillig Gave betale fem Procent, og den hvis Jndkomster beløbe sig til over 600 Gylden, ti Procent, for det ene Aar 1799, men siden betalede tilhøbe i 25 Aar 3 Procent aarlig af deres Jndkomster. Dog skal Enhver, hvis Formue overstiger 500 Gylden, for at afhielpe den store Nød, desuden betale 4 Procent forud af sine Eiendomme, og det i 4 Terminer, hvoraf den første falder endnu i denne Maaned og den sidste i October næste Aar. Ved disse Skattes Jnddrivelse skal anstilles de strængeste Undersøgelser. Amsterdams Jndvaanere skulle nu, uden videre Henstand, ved Exekution tvinges til at betale det i Aaret 1795 udskrevne Laan, I det første Kammer er nu ogsaa foreslaaet at forbyde al Transit=Handel med Brittiske Varer, fremmede Specerier og The.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Blandede Efterretninger. Jtalien. Den bestemte Erklæring, som det franske Direktorium har fordret af Storherren af Toskana (See S. 727), angaaer Vedkiendelsen af den Romerske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den 9de f. M. afreiste Kongen af Neapel til Leiren ved St. Germano, som bestaaer af 40,000 M. I øvrigt meldes denne Postdag aldeles intet og Indrykkelsen paa det Romerske Gebeet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den franske Overgeneral J ouberet bereiser nu alle Armeen Stillinger i Jtalien og lader Grændserne ved Graubunden og Biergene ved Ada og Ogliofloden stærkt besætte, samt trækker en Observationslinie over for Østerrigerne. Saa have alle Østerrigske Officerer i Cisalpinien ogsaa faaet Befaling at rømme Republikens Gebeet inden 3 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Direktoriets Bekiendtgiørelse om, at Konstitutionen er antaget ved det Cisalpinske Folks Stemmefleerhed, synes at give Misnøien nye Næring, da Mange paastaae, at det ner op forholder sig omvendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Frankerig. Paa Corsika er udbrudt nye Tvistigheder, hvorover mange Familier flygte til Jtalien. Engellænderne have nemlig mangfoldige Venner paa Øen, som vent med Længsel paa deres Komme, medens den franske Besætning er meget svækket ved afsendte Detaschementer til Egypten, Malta a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Ligesaa meldes fra Konstantinopel, at de fransk Afrikanske Øer Bourbon og Jslede France, efter en hyppig Korrespondence mellem Jndvaanerne og Kommandeuren paa et Engelsk Krigskib, have opsagt den franske Republiks Lydighed og Troeskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Alle Londoner Blade tale ogsaa om en Uenighed, som en udbrudt mellem den franske Regieringskommissair Hedon. ville og den sorte Neger=General Toussaint Overture paa St. Domingo, og om en Konvention, som er sluttet mellem den sidste og den Engelske General Maitland, hvorefter alle Produkter fra St. Domingo under det Britiske Flags Beskyttelse skulde bringes til Engelland. Det Londoner Kabinet vilde i saa Fald have vundet mere ved at rømme Øen, end ved at erobre den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
bemeldte General Toussaint var ved den franske Revolutions Udbrud Huusflave hos en Plantage=Eier, som han me ger elskede. Da Urolighederne udbrød, sendte han sin Herre, i til Nordamerika, og understøttede ham stedse med Penge indtil han nu har ladet ham hente tilbage og igien indsætte i sin Rettighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
En Kapitain Suard, som den 11te Octbr. forlod Alexandrien, har berettet: at ved hans Afreise var Armeen i Egypten i god Stand og vel forsynet med Levnetsmidler. Mellem dem og Landets Jndvaanere herskede den beste Forstaaelse og om Mamelukkerne hørte man Jngen mere tale. 3 Beys havde underkastet sig, og Buonaparte ladet deres medbragte Pengeforæringer uddeele blant Soldaterne og de fattige Egypter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
I Cairo udgives alt en fransk Avis, under Titel: Courier de Egypte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Breve fra Konstantinopel kunne ikke beskrive den Elendighed, Franzoserne have udstaaet paa Marschen til Cairo. De som faldt i Arabernes Hænder, bleve gruelig mishandlede, deres Næser og Ører afskaarne a. Desuden lide de stor Plage af de mange Insekter, som have hiemme i Egypten. Mellem Jndvaanerne paa den venstre Rhinbred og de franske Toldbetiente forefalde ofte blodige Optrin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Ministeren Talleyrand har anmodet alle Republikens udenlandske Agentere om, at giendrive alle avindsyge Angreel paa den oftmeldte Kasses Kredit med den strængeste Sandhed. Uden for Paris skal oprettes 12 Musik=Skoler, og i hver af disse ansættes 18 Professorer, som skulde undervise i den. ne ædle Konst, der har gjort Republiken saa megen Tieneste. Jngen maae herefter holde Skole, som ikke ved en offentlig Examen har beviist sin Duelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Engellænderen Warson, paa hvis Hoved den Britiske, Regiering har sat 2000 Rd., opholder sig nu i Frankerig, hvor han opfordrer de Engelske og Skotske Patrioter til at skiænke sit Fædreland Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den Spanske Minister skal ved Direktoriet have erklæret sig eftertrykkelig imod den Romerske Opfordring imod Neapel, da Kongen, hans Herre, er i Familie med Kongen af Neapel a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Man har udregnet, at dersom alle Pariser Jndvaanere vilde bestemme Klokkeslettet tii til Sengetid, kunde derved aarlig svares 7 Millioner i Lys allene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Engelland. Den Brittiske Søemagt, som endnu blokerer de Egyptiske Havne, bestaaer af 3 Linieskibe og 3 Fregatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Det Portugisiske Hof har i Lissabon aabnet et nye Laan paa omtrent 8 Millioner Rigsdaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Ved de Engelske Kyster er strandet et stort Hollandsk og et dansk Skib, som var ladet med Tømmer. Hele Besætningen paa det første druknede, men det danske Mandskab, ialt 27 Personer, blev reddet, hvilket man ogsaa haaber, at en Deel af Ladningen vil blive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Admiral Nelson har selv ødelagt 3 af de erobrede franske Linieskibe, som ubrugelige til at giøre meere Krigstieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
I London føres en Proces, hvortil alt er forbrugt 13,200 Ark Papiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Tydskland. Den Oldenburgske Gesandt, saavelsom den Kongel. danske Gesandt og det Preussiske Gesandtskab i Rastadt have paa nye erklæret sig ved Rigsdeputationen imod Elsflether=Toldens Ophævelse. Da Emigrationspunkter angaaer utallige tydske Familiers Skjebne, saa er man forud overbeviist om, at Rigsdeputationen ingenlunde vil nøies med den sidste Erklæring af de franske Gesandtere (See Rygtet taler nu igien om en almindelig Kongres, som torde blive aabnet i Mannheim, for ogsaa at slutte en almindelig Fred med Engelland, Porten, Rusland a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den 17de f. M. skal den første Russiske Kolonne gaae over Donau ved Krem, og derfra fortsætte sin Marsch igiennem Bayern til det Würtembergske. Russerne roses meget for deres gode Mandstugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Da man vedvarende frygter for Jnsurrektioner i det forrige Pohlen, saa fortsættes Forhøret over Statsfangerne i Krakan med megen Iver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den Keiserlige General Neu er nu Kommandant i Ingolstadt i Riggeneralen v. Mylii Sted, og Fæstningen er udelukkende besat af Keiserlige Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Ved den franske Rhin=Armee hersker atter megen Virksomhed; der tales om at anlægge Magasiner, proviantere Fæstningen Maynz paa 18 Maaneder o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Erkehertug Karl har atter nylig arvet 300,000 Gylden i Guld efter en fornem fransk Emigrant, som er død uden Livsarvinger i Ungarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Den berømte Professor Busch i Hamborg har i flere Breve til de franske Direktorer, viist hvor skadeligt det nye franske System om Søe=Retten er for Frankerig selv og hele Europa, da det, som Erfaring tilstrækkelig har gotgjort, ene har tient til at forstærke Engellands Magt, Rigdom og politiske Jndflydelse, som har viist sig langt føleligere imod de neutrale Magter end Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Ligesom i London nu er oprettet et formeligt Vedde=Komtoir, hvor man vedder fire imod een, at Buonaparte aldrig slipper ud af Egypten med heelt Skind, saaledes debatteres i Tydskland ikke med Guineer men med latinske Vers om dette store Spørgsmaal. Nylig har et vittigt Hoved atter gjort følgende Anagram i mod Buonaparte: Buonspande, per annagramme, vanna prober, c: Buonaparte maae forsøge alle Daarligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
En tydsk Læge har fundet et sikkert Middel imod Tandvinved at knuse og gnide den bekiendte lille Kornbille (Coccinella Septempunctata) saa længe imellem Fingrene indtil Spidsen af samme bliver varm, hvorpaa man gnider med disse paa den syge Tand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Preussen. J samtlige Preussiske Lande er det forbudet Lægerne at modtage nogen Nyeaars=Foræring af Apothekerne. Den Physikus, som handler herimod, maae bøde 20 Rdlr. og miste Opsynet over Apotheket, som da overdrages til den Fysikus, der boer det nærmest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Helvetisk Republik. Det store Raad har besluttet: at lade de Schweitzer Tropper, som endnu tiene hos Kongen af Sardinien, støde til den franske Armee i Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Odense den 19de Decbr. Næstkommende Fredag den 14de hujus, bliver, som sædvanlig holdet Ordination i Odense St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
AVERTISSEMENTS. De saavel af Inden- som Udenbyes Interresentere, der restere, med deres Contingenters Betaling til Klubben, anmodes herved at de inden sidste Fredag i denne Maaned vilde behage at indsende, hvad de skylde; til Klubbens nærværende Secretair og Kasserer ; Hr. Provisor Mart, da Directionen seer sig nudsaget til sidnæsts General-Forsamling at fremlægge for Selskabet RestandeListen og forestille samme at der i Henseende til de endda Udeblevne, maae forholdes i Overeenstemmelse med Lovenes 3die Kapitels 13de Artik., samt at Directionen desuden maae vorde bemyndiget til paa lovlig Maade at indfordre Restancerne. Odense den 9de Decbr. 1798. Heiberg. Bergmann. Trampe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Torsdagen den 13 Decbr. er Bal i Klubben i Maarcks Gaard. Hos Gaardmand og Selveler Peder Rasmusen i Nybølle Hillerslev Sogn, er en Plet Jord at faae til Kiøbs af 35 til 36 Tønder Land geometrisk Maal, bestaaende af endeel go Agerland, hvorudi er lagt 10 Tønder Rugsæd, og noget besaaer med Kløver, samt noget tienlig til Vaarsæd, saavelsom en deel god Engbund og Tørvemose, som alt sælges underhaanden enten heelt, halvt eller og i mindre Parceller, ligesom derom kan akkorderes, ogsaa med nogen Bygning, om det maatte forlanges, og ville Liebhaberne behage at henvende sig enten til mig selv, eller til Hr. Christian Ramus i Odense. logerende hos Skrædermester Belman i Nørregade, for at faae nøiere Underretning. Nybølle den 7de Decbr. 1798, Tiirsdagen førstkommende 18de December om Formiddagen Klokken 10 bliver Skiftet efter Præste=Enken Mad. Cathrin Elisabeth Krag fød Meier foretaget udi Gielsted Skole, hvilket herved bekiendtgiøres samtlige Arvinger og Vedkommende til behagelig Efterretning. Veilbye Præstegaard den 7de Decbr. H. Thomsen. For en Tiener, som forstaaer hvad han bør, og som kan forevise gode Rekommendationer, er en Tieneste ledig til næstkommende 1ste Maj. Nærmere Anviisning gives paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-10
Hos Jomfrue Sibbern i Korsgaden er til første Fløttetid 2 Værelser at faae til Leie i anden Etage, begge til Gaden. C. N. T. Fredagen den 14de Decbr. bliver paa det Odenseiske danske National=Theater opført: Veien til Ødelæggelse, og Mandagen den 17de: Bryllupsbitiden.