Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Til de bedre Træk i den japaniske Karakteer hører, Børnenes Kiærlighed til deres Forældre. Konernes huuslige Dyder roses ogsaa Ægteskabsbrud bliver straffet med Konens Henrettelse; men Loven tillader Manden at holde saamange Konkubiner som han vil Fischer roser ikke alene Konernes Kydskhed; men ogsaa deres Taalmodighed; Sparsommelighed i Huusholdningen, som er meget velgiørende og ofte nødvendig formedelst Mændenes Forhold. Japanerindernes Stilling er mere europæisk end asiatisk; de have Forsædet ved Giestebud og forskiønne de selskabelige Kredse. Gransten (Guitaren) sees i enhver Kones og Piges Haand af Stand, og det hører til god Opdragelse at lade sig undervise derpaa. Saasnart deres Strenge sættes i Bevægelse, er det et Tegn paa at al Tvang og Ceremonier skulle høre op, og Thee, Sakki (et Slags Rum og den enest berusende Drik i Japan) og Munterhed oplive Selskabet. Meylan sætter Japanerne i Henseende til Agerdyrkning og Manufakturer over alle østerlandske Nationer; men han siger at de staae tilbage i Henseende til Havevæsnet paa Blomsteravlingen nær, hvori de ere udmærkede. De distinqvere sig især ved at opklække smaae Exemplare af store Planter. Meylan har seet en Potte kun tre Tommer lang og en bred, hvori der groede et Grantræe, et Bambusrør og et Blommetræe fuldt af Blomster; der blev forlangt af den hollandske Statholder 1200 Gylden for dette Konstværk. Qvægavlen forsømmes, da Japanerne have samme religiøse Fordomme som Hinduerne, at man ikke maa slagte Hornqvæget; men man bruger Bofler, som Lastdyr, og naar de døe, benytter man deres Horn og Hud ligesom hos os. J Modsætning med Chineserne kunne de ikke lide noget Fedt. De anvende megen Omsorg paa at tillægge Fiederkræ af alle Slags. Havet og Floderne levere det fornemste Næringsmiddel; Alt bliver benyttet fra Hvalen til Muslingen; selv Hvalernes Knokler blive skrabede og stødte, og skulle ligesom det friske Kiød af Delphinerne udgiøre en Lækkerbidsken, naar det spises med Soya, Sennep og Sakki. Japanerne forstaae sig godt paa Biergvæsenet og producere meget Guld og Sølv, og især Kobber, hvoraf Hollænderne have i faa Aar udført imellem 30 til 40,000 Pikulsen Pikul til 133 Pd.) foruden store Qvantiteter af Jern og Staal, alle disse Metaller holdes i megen Priis, dog skulle deres Bierg værker have tabt sig i de nyere Tider. J Nangasaki forfærdiger man Teleskoper, Thermometre og Uhre, som ikke ere slettere end de europæiske. 1827 blev et Uhr foræret Keiseren, hvilket kunde maale sig med Hollændernes bedste chronometriske Værker. Det forestillede et stort Landskab og en gylden Sol. Naar Timen slog, fløi en Fugl i Veiret, en Muus krøb ud af en Huule og klattrede op af et Bierg, og en Skildpadde krøb frem og viste Timen paa Zifferbladet. Men Perspektivet og alle Proportioner vare forsømte, hvilket giorde et ubehageligt Jndtryk, Fuglen var større end Træet, hvorpaa den sad; Musen klattrede i et Øieblik opaf Bierget, som skulde forestilles at være flere Tusinde Fod høit. En god Portraitmaler findes ikke i Japan, Overtroen afholder Konstneren fra at give sig af med denne Gienstand; han seer blot paa Nøiagtighed i Kostume og holding; men Ansigtet ligner aldrig.