JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Den 19de høitideligholdt Kludselskabet, Harmonien, i Kiøbenhavn sin 25de Stiftelsesdag, ved hvilken Leilighed. Pram holdt en Tale, og man hørte Sange næsten af alle Dagenes meest yndede Digtere. Assessor Værens har beskrevet hvad dette Selskab har virket for det Offentlige hvilket sees af følgende Udtog: "Det har virket meget, næ ved pantefrie Laan, ved Gaver til Huusarme, ved Understatninger for dem, som udenlands vilde dyrke deres Talent, ved Biedrag til offentlige Indretninger, ved Opmuntringer til duelige Embedsmænd. Det har givet rigeligen, givet 300 Rdr. til Nyborgs Brandlidte, 100 Rdr. til Oldeslobes, og 2 Bygninger ere opførte for 4 Familier af Kiøbenhavns Brandlidte i Vesterports Bastion. Selskabet giver aarligen faste Understøtninger. Der gives 100 Rdr. aarlig til Kbhvns Fattigvæsen. Det holder bestandig 2 Senge i Frederikshospital, som koster 156 Rdr. Herpaa have til ult. Dec. 1802 ligget 229 Personer, hvoraf 209 ere helbredede. Det giver aarlig 50 Rdr. til en Gratistskole. Ved denne Gave have omtrent 200 Børn havt frie Underviisning. Tre og Tive Trængende nyde Hielp af Selskabets ædle Kasse, hvis Kapital nu er 1800 Rdr. Betydelige Subskriptionsgaver ere ofte indsamlede. Til de Qvæstede af 2den April var Selskabets Gave 2031 Rdr. Som Betiente haver 11 Personer Levebrød ved Selskabet; disses Familier udgiør 28. Haandværksfolk fortiene aarlig henimod 500 Rdr. ved Selskabet. Hovedkassens Jndtægter løbe til ved 6000 Rdr., det har altsaa, under sin Tilværelse, herved sat 125,000 Rdr., og ved Fortæring, efter løseligt Overslag, 300,000 Rdr. i Omløb." En af Sandhedens dierpe Talsmænd, Hr. Pavels, Præst ved Nicolai Meenighed i Kiøbenhavn ivrer i Politievennen med billig Harme, imod de Udlændinger der mod en Afgivt til Gientofte Hospital, faae Tilladelse at vise for Publicum de meest monstreuse Vandskabninger. Endskiøndt - siger han jeg veed, at dette er med Regieringens Tilladelse, skal dette dog ikke afholde mig fra, alvorligen, skiøndt med den Beskedenhed, Kongens Lov og min egen Selvfølelse byder, at paatale denne Afskylighed. Uden at tale vidtløftig om, hvor dybt disse Elendige, ved at sættes til Skue for en fræk Pøbel, nedsynkes under deres Menneskeværdighed, opregner han de saare farlige Følger Synet af saadanne Vandskabninger, kan foraarsage især for frugtsommelige Koner; og raader desaarsag indstændig alle Mødre fra at see dette frapante Spectakel. Og - siger han skulle endog kun en af disse Følger fremvirkes, da er jo hver Skilling, Gientofte Hospital vinder derved, Blodpenge. Han slutter sine læseværdige Sandheder saaledes: "J Menneskelighedens Navn beder jeg og vor vise, ædle Regiering ei oftere at tillade, slige Vederstyggelige beder at fremstilles iblandt os. Det er tungt nok, at saa meget andet skal taales som et nødvendigt Onde; slige yderst revoltante Spetakler taale den i det mindste ikke, den Regiering, hvis Omhu for at fremme hver Børgers Held og Sikkerhed, er saa umiskiendelig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
En fransk Caper=Capitain har i Havnen ved Livorno tilladt sig en voldsom Fremgangsmaade imod en dansk Coffardiecapitain, men blev strax paa den commanderende Generals Ordre sat i Arrest, med Trudsel, at han skulde blive afvæbnet den første Gang han igien blev truffen i samme Brøde. J Almindelighed vise de franske Generaler megen Velvillighed og Agtelse imod den danske Nation, dens Flag er fuldkommen frit og Skibene seile ud og ind uden mindste Hinder, uagtet Livorno er erklæret at være i Beleiringstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Cours af danske Bankosedler imod Spec. den 27de Junii 42 syvottendedeel pro Cento. Disconto 4 p. Cento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Aarhuus. Paa næstkommende Onsdag bliver her i Domkirken holdet det sædvanlige Landemode for Aarhuus Stift, og tillige Provste Exeation. Til Beroeligelse for dem, der muelig kunne være satte i Bekymring ved det her i Egnen udspredte Rygte, at der nemlig skulle herske megen Sygdom iblant de jydske Regimenter i Holsteen, kan man med Paalidelighed melde: at dette Rygte er i det Hele aldeles ugrundet, og ventelig reiser sig fra nogle ubetydelige Sygdomme iblant enkelte, som en Følge af den temmelig forcerede Marsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Det er i Byen ellers garnisonerende Regiment ligger nu i Schiesvig og Omegnen. Efter Forlydende skal ved bemeldte Regiment Capitain v. Staffeldt være avanceret til Major og ansat ved fyenske Jnfanterieregiment, Stabscapitain v. Brackel udnævnt til Capitain og Compagnichef og i hans Sted Stabscapitain v. Høeg Guldberg ansat som Bestyrer for Livcompagniet, samt caracterisered Capitain v. Gosch udnævnt til Stabs Capitain Fra den 29de til i Dag ere følgende Skippere herfra Havnen afseilede: Jacob Jørgensen til Norge, Mejer af Sæbye hiem, Jens Nyerup til Kiøbenhavn, Pedersen, til Flensborg. Jndkomne: Østergaard af Ebbeltoft fra Norge, Johan Hansen fra Norge, Voss fra Rugaards Strand, Hans Christian Sørensen fra Memel. Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Jndpasserede. Fra den 19de til den 29de Junii, Oberstlieutenant v. Kühle, Regimentsqvarteermester Hahn, Hattemagersvend J. Balle, Bogtykkersvend J. Mennetra, R. Bang, N. Nicolaisen, Jver Pedersen, Jens Pedersen, Giørtlersvend J. Møller, S. Nielsen, Studenterne Sørensen og M. Rabbek, Candid. Theol. Hjorth med Kone og Datter, Cand. Theol. H. Sørensen, C. Knudsen, A. Michelsen, S. Michelsen, N. Pedersen, E. Pedersen, Mad. Jbsen, Jomfrue Appelberg. R. Poulsen, S. Hansen, P. J. Smith, Mad. Lee meier, Frøken Pauline de Leth, K. Mortensdatter, J. Sørensen, C. Ranch, P. Nielsen, E. Jørgensen, C. Nielsdatter, A. M. Pedersdatter, Skrædersvend C. Malm, Skrædermester N. Malm med Kone og 2 Børn, Student L. Bering, Cand. Theol. H. Bering, Cathrine Bierring, Hestehandler Søren Larsen, 7 Gardere af Livgarden til Fods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Udpasserede. Den 1ste Julii, J. Giesing, Tømmersvend C. Reilender, Kiøbmand Degh, Mad. B. M. Langberg med 4 Børn og Pige, Jomfrue Engelbreth, J. Pedersen, Farversøene J. J. Bantlev, Reebslager M. Esmarch og Svend P. J Rund, B. Christensdatter, Hestehandler Morten Lemming. Med Skipper Jessens Smakke blev afsendt Koer tilhørende Morten Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Skipper Jacob Rasmusen agter og 6 a 8 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer. I Dag blev mig sendt 1 Rdr., som Houtzertes Enke maatte give i Mulct for usømmelig og ulovlig Handel, til de Fattige. Aarhuus, den 2den Julii 1803. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consul var endnu ikke afreist fra Paris den 29de Junii. Af et Brev til Præfecten for Norddepartementet seer man at den første Consul agter at holde Natteqvarteer og tildeels opholde sig noget i Amiens, Boulegne, Calais, Dunkirken, Lille, Ostende, Gent, Antverpen, og Brüssel, og fra sidste Sted vil han bestemme sin videre Reise. Madame Bon parte giør derimod ikke Reisen med lange Kysterne, men tager den lige Vei til Brüssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Ved de fra Departementerne og Hovedstæderne besluttede Fordringer af Krigskibe til Regieringens Nytte, vil Marinen erholde en anseelig Tilvext. Staden Lille giver en Fregat paa 30 Kanoner og Departementet Cote dat forærer Staten 100 attenpundige Kanoner. Handelshuset Barillen i Paris giver paa egen Bekostning et stort fladbundet Skib. J en Circulaire til Præfecterne, siger Ministeren Chaptal, Regieringen antager med Tilfredshed fra det største Linieskib til det mindste Transportskib. Et fladbundet Fahrtøi af første Klasse koster 30,000, et af anden Klasse, koster 18 til 20,000 og et af 3die Classe 4 til 6000 Franker. Der gives faae Stæder, og Departementer, som ikke kan udføre et saadant Foretagende. Den Breha, i Nordkyst=Departementet, er erklæret for en Krigsplads af tredie Classe, og bliver besadt med en talrig Garnison og 50 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Vor Fregatte Uranie har taget et engelsk Skib paa 8 Kanoner og 26 Mand, ligeledes er et engelsk Skib kommen fra Trinidad, og en Polacre fra Daniette, opbragt til vore Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Den første Consul har nu og sendt en Skrivelse til det Lutherske Consistorium ved Over- og Nederrhinen, hvori han ønsker at der ligeledes i deres Kirker maatte tilbedes Lykke for det franske Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Engeland. Den 13de Junii beregnede Ministeren Addington i Underhuset, Omkostningerne til Søemagten for 10 og til Landmagten for 8 Mill. 721849. Pund Sterling og til den overordentlige Armee 2 Millioner, ligesom for overordentlig Armecomkostninger forrige Aar 1 Million, til Artilleriet 1 en fierdedeel Million, Præmie for Kornindførsel 524000 Pund, blandede Udgivter 1 Million 300,000 Pund tilsammen 33 Millioner 730679 Pund hvoraf Jrland bestrider 3 Millioner 332459 Pund. Altsaa for Storbrittanniens Regning 30 Millioner 398220 Pund. For at tilveiebringe disse Summer foreslog han Afgivter paa Bryggerierne, Pensioner og Resten af Landtaxen 2 Millioner 750000 Pd. Skatkammerbeviser 5 Mill., den consoliderte Fonds Overskud for 1804, sex en halv Million, Skatkammerbeviser ved Bankens Forskud 1 enhalv Million, Lotterie 400000 Pund, Laan 10 Millioner, de nye Taxers Jndtægt i Aar 4 en halv Million, der tilsammen udgiør 30 Millioner 787,782 Pund Sterling. Dette Forslag gavAmedning til mange Debatter, Lord Folkstone klagede over det Trykkende i de nye Paalæg, Hr. Jngis paastod at de ikke kunde indbringe saa meget. Hr. Johnsioneerklærede at man ikke efter Hr. Addingtons Formeening kunde fore Krigen med 26 Millioner, men, at man velkom til at brug, 40 Millioner. Men til Slutning blev og alle Ministerens Forslag som sædvanlig antagne. Vore Udrustninger især med Cuttere og Hurtigseisere vedvarer. Mellem Boulogne og Calais har der været en heftig Fægtning mellem en fransk Brig og Shanner og 2 engelske Krigschalouper, hvori til Slutningen de franske Skibe bleve tagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Blant Rygterne hører, at der skal sendes 20,000 Mand engelske Tropper til Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Batavisk Republik. Siden den 19de Junii om Aftenen, da en Coureer fra Paris kom til den franske Gesandt i Haag, har omstændighederne ganske forandret sig, og den franske bataviske Reserve=Armee i Overryssel, skal nu igien formeeres. General Desolles, som alt var i Begreb med at reise tilbage til Paris, er desaarsag den 20de Junii reist til Deventer. Den franske Garnison i Haag blev samme Morgen Kl. 2 pludselig sammenkaldt ved Trommeslag, og 3 Timer derefter brød den ligeledes op til Deventer, for at støde til den Hanoverske Armee. J Middelburg venter man en Giennemmarsch af 5000 Franskmænd. Giennem Uttrecht, Nympegen og andre Stæder, har Gennemmarschen til Ovverryssel begyndt paa nye. Jsteden for den Garnison som udmarscherede af Haagl, er andre franske Batailloner igien indmarscheret der, den 21de Junii. Selv vor Bataviske Contingent; af 4000 Mand, som alt var afbestilt, har igien faaet Ordre at marschere til Overyssel, og vor General Bonhomme, har for det første taget sit Hovedqvarteer i Gröningen. Denne paa nye anbefalede Formeering af Reservearmeen i Overryssel, skal være foranlediget deraf, at Kongen af Engeland har vægret sig ved at ratificere den Sühlinger Convention. Pariser Blade siger i denne Anledning: Den Sühlinger Convention ligner den til Kloster Zeven. Denne sidste havde og fastsadt, at de Hanoverske Tropper, under Krigen den Gang, ikke maatte begaae nogen Fiendtligheder. Men efter Slaget ved Rosbach, erklærede Lord Charam, (Pitts Fader) Conventionen for ugyldig, fordi den ikke var ratificeret af Kongen i Engeland. De Hanverske Tropper vare derpaa igien rykkede i Feldten, og havde seiret ved Crefeldt. Den første Consul har derfor ikke villet ratificere den, inden samme var skeet af Kongen i Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Vor fra London tilbagekaldte Gesandt Schimmelpennink er den 19de Junii paa en Paketbaad under Stilstandsslag ankommen til Helvoetslue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Den 25de Junii afreiste den Staatscommission, som skal complimentere den første Consul, fra Haag til BrugHauover. Den 22de Junii om Eftermiddagen indtraf Hs. Kongelige Høihed, Arveprinds Friderich, af Danmark med begge Høistsammes Sønner, under Navn af en Greve af Stormarn, til Hanover. Ung tet den strænge Jucognito, han iagttager paa sin Reise havde dog den franske Obergeneral Mortier sendt ham en Æreseskorte i Møde af 70 Husarer, som lidtagede Vognen. J hans Logte erholdt han en Æresvagt af 2 Husarer og 2 Grenaderer. Om Aftenen besøgte Hs. K. Høihed Skuespilhuset hvor han tog Plads i Obergeneralens Loge, og den 23de fortsatte han Reisen videre til Nenndorf under Eskorte af 40 Husarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Den hele franske Armee trækker sig nu med et fra Hanover til Lüneborg og Overgeneral Mortier forrentedes i Lüneboeg den 27 eller 28de Junii med 4300 Mand. Denne Efterretning erholdt Magistraten ved en Stafette den 25de Junii. Cavalleriet vil formodentlig komme til at ligge i Bondebyerne deromkring da det vil blive umuelig at rumme dem i Byen. J Nødsfald maae man bruge Lamberts Kirken til Kaserne. J Nærheden af Staden bliver der afstukken en Leir for 15000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Da den franske Garnison i Harburg, Natten til den 26de Junii for største Deel afmarscherede derfra indrykkede om Eftermiddagen igien andre 15000 Md. franske Tropper, som i en Tid af 33 Dage vare komne fra Maynz, og selv disse fortsatte den 27de Junii deres Marsch videre til Egnen af Lüneborg. Samme Dag forventede man til Byen en stærk Afdeeling Husarer, som ligeledes skulle gaae til Lüneborg. Paa alle Poststationer, maae efter det franske Generalitets Ordre bestandig holdes 6 Heste i Beredskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Det franske Generalitet har anholdt hos Land, stænderne om en Leverance af 2000 Heste for Cavalleriet; 600 Stykker deraf bliver leveret med det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Fra Offendorf skrives under 30de Junii, Fra den 11te til Dato, har vi afvexlende havt franske Husarer og Infanterie til Jndqvartering. De opføre sig meget anstændige og roelige, ere høflige og holde streng Mandstugt. Paa de uundgaaelige Byrder nær saadan Forfatning medfører, har vi hidtil ingen Aarsag at klage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Adskilligt. Den 7de Junii kom Hans Majestæt Keiseren af Rusland til Stor Abofors og Kl. 11 om Formiddagen til Øen Germus, hvor han steg ud af Vognen og gik hen til Broen. Paa den svenske Skildvagts Anraab, blev svaret: Keiseren. En General af hans følge gik til Slagdommen, og gar Keiserens Ønske tilkiende at besee Grændsevagten. Vagten som blev commanderet af Fændrik v. Schildt, traadde i Gevæhr. Keiseren kom over Grændsen, og tog den i Øiesyn. Efter et Ophold af en 10 Minuter forlod han igien det svenske Gedeet. Strax derpaa sendte han ved en Feldtjæger den svenske Officeer en emailleret Daase, til Foræring, og Soldaterne 25 Ducater. Huset Hope i Holland og et andet fremmet Huus, skal have tilbudt at ville udbetale den franske Regiering paa eengang de 85 Millioner, imod et Afdrag af 3 Procent som de Nordamericanske Stater i forskiellige Terminer skal betale samme for Louissianas Aftrædelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Efter Moniteuren skal Pesten endnu rase stærk paa Malta. Der er i een Uge død 336 Mennesker, deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
J den 681de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 60. 31. 52. 72. 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 3die Julii førstkommende bliver holdt en extraordinair Generalforsamling: i Kronprindsens Klub om Eftermiddagen Klokken 6. Aarhuus, den 2den Junii 1803. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Da Anne Jensdatter, givt med en Landsoldat ved det Rendsborgske Regiment, er den 28de Junii ulovlig, og stiltiende løbet fra sin Tieneste, saa advares enhver ikke at huse eller hæle hende, helst paa Landet, hvor hun er gaaet for at tigge. Aarhuus den 29de Junii 1803. Hamann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Friske Apelsiner og Pommerantzer er atter at faae paa Svane=Apoteket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
For en habil Formskiærer er udi Sommer endeel Formskiærer Arbeide at faae hos Undertegnede. Søren Asmussen, priviligeret Farver og Trykker i Callundborg. og Nyekiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Natten imellem den 16 og 17de Junii, er af Vedelslunds Natkobbel bortstiaalen en sorthielmet Koe med 4 hvide Been og 4 Skurer tæt paa hinanden indsavet i det venstre Horn. Hvem som kan opdage bemeldte Koe, og give Eieren, Forpagter Hollesen paa Vedelslund, eller Bogtrykker Lund i Aarhuus, Efterretning derom, kan vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Paa Ryomgaard findes 60 Stkr. svære Stude den i Sommer holdes paa Stald med Kløver, ligesaa 85 Stkr. svære Stude som toires. Man vilde henvende sig til Jnspecteur Vodschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Da jeg nu med det første agter at reise herfra Byen, saa ville de af Byens respective Jndvaanere som behøve min Hielp til deres Tænders Reengjørelse m.v., behageligst lade mig kalde til sig, jo før jo hellere. J. M. Weille, logerende hos Hr. Lauriz Jørgensen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-02
Hos Lauriz Jørgensen, haves for bestandig Oplag af heglet Hør, som sælges til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Indenlandsk. Med Hensyn til den Mængde Fremmede, der under de nuværende Conjuncturer, kunne formodes at komme over Grændserne, har det danske Cancellie tilskrevet samtlige vedkommende Øvrighed og Embedsmænd i Danmark at paasee, at Anordningerne angaaende Reisende og Passer, paa det nøiagtigste blive overholdte, og at Passerne ikke udfærdiges til at reise omkring i Landet, men stedse lyde paa en bestemt Reise til et vist Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Ligeledes er igiennem tydske Cancellie udfærdiget et Patent angaaende nogle nærmere Bestemmelser ved Forbrd. af 5te Febr. f. A. i Henseende til Passers Udstædelse og Indretning i Schlesvig, Hertugdømmen o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Jgiennem Overretten i Gottorf er udfærdiget et Patent hvorved Udførselen af Høe og Straae aldeles forbydes indtil videre under Confiscations og anden eftertrykkelig Straf. Dette Forbud gielder, om endog Accordter og Leverancer, allerede skulle være sluttede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Efter Beretning med sidste norske Post er et hollandsk Fløitskib, ladet med Træclast, taget under Kysterne af Norge af en engelsk Fregat paa 26 Kanoner. Den norske lods, som var ombord, blev sendt i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Kadetskibet er ankommen paa Kiøbenhavns Rhed fra Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Briggen Fama, under Lieutn. Lütkens Commando og Skiotsprammen Haven under Lieutnant Steffensens sommando ere lagte ud igiennem Bommen; derimod er kongejagten Søeormen lagt ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Man veed nu med Vished (siger Hempels Avis) at, da sonjucturerne have forandret sig, ingen danske Krigeskibe, vil blive udrustede enten til at krydse eller til anden Brug, ei heller vil der blive sendt flere Troppertil Holsteen. Et Rygte siger, at Cavallerie Regimenterne snart skulle komme tilbage fra Holsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
En Contoirist i Kiøbenhavn har sat en Hob falske Vexler i Circulation, og derpaataget Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Forrige danske Consul i Frankrig F. H. de Lilliendahl, har ved Testament i Aaret 1773 og Codicil af 1774 oprettet et betydeligt Legat, som nu da de legatariske Arvinger ere døde, iværksættes. Renterne af den største Deel af dette Legat er bestemt til at udstyre Bønder, fornemmelig i Sielland, der indgaae Ægteskab og ikke ere vornede og forpligtede til noget Hoverie eller i dets Sted betale Hoveriepenge. Udstyrs Portionerne ere for enhver 60 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Et Danziger Skib der en Tid lang var bebyrdet med Rotter, saa at baade Capitainen og Mandskabet var i stor Angest for dets Sikkerhed paa Havet, løb for kort Tid siden indtil Liverpool og lagde sig for Anker ved Siden af et Fartøi der var ladet med Ost og skulde seile til London. Capitainen kunde mærke af Rotternes usædvanlige Munterhed at de kunde lugte Osten og at de havde Lyst til at smage den. Af Føielighed for dem lagde han om Natten et Bret fra sit eget Skib over paa det Andet og efter saa Nætter var de kloge Dyr alle spaseret over i det andet Skib og fortsatte derpaa Reisen til London, uden at Ostcapitainen enten vidste det eller ønskede slige Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Aarhuus. (Militair Avancement her i Stiftet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Ritmesterne v. Bonnichsen og v. Rosenkrantz af jydske Regiment lette Dragoner, v. Jacobsen, v. Hiller og v. Juul Wind af schlesvigske Rytter-Regiment ere forundte Majors=Caracteer er med Anciennitet af 10de Junii d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
En fremmed Skipper hvis Skib ligger her paa Rehden, ville i Gaar Aftes med 3 af sine Folk stige ned i hans Baad, som laae inde i Havnen, for at roe ombord. Ved Uforsigtighed traade de paa Reilingen af Baaden, saa at den kantrede med alle 4 Personer. Skipper Peder Skibne heraf Byen, som just tilligemed flere stod paa Broen, fik i en Hast Touge og Baadshager kastede til dem og de bleve alle veddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Ulykkelig Hændelse. J Kalviig, under Bosneshoved, er den 2den Julii ved Strandbredden funden en druknet ung Mandsperson, klædt i en bruun kort Kiole, Manschiesters Vest og brune Buxer, hvide Strømper og Halvstvøller; paa hans Linned fandtes Bogstaverne C. P.S. indsyede. Efter Skiønnende af hans Ansigtstræk var han mellem 20 og 30 Aar gammel. Ligeledes er en Skibsdreng her af Byen paa 13 a 14 Aar sidste Løverdag fundet i Aaen, efterat man i 8te Dage havde savnet ham. El Fra den 2den d. M. til i Dag ere her fra Havnen afseilede følgende Skippere: Thomas Skibye til Norge, Jens Halling til Dantzig, Niels Lund til Kiøbenhavn, Rasmus Schiellerup til Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 29de Junii til 6te Julii N. Thomassen, A. Rasmussen, A. Frederichsen, J. K. Hansen, Smedesvend J. Madsen, Frue Maule og Datter, Rigsgreve de Fædder, Pastor Adolff, Tienestekarl, C. Sommer, Hestehandlerne J. Dinesen, C. Giedde og A. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Udpasserede. Den 5te Julii, Tiener Niels Nielsen, Mad. S. Kruger, J. Rasmussen, C. Jørgensen, Høkker P. M. Brach, C. L. Lund, L. Seiersdatter, Capitain v. Lüttichau, Fuldmægtig P. Sunne, Skrædersvend J. Borqvart, Mad. Juul og Datter, Driverne J. Hansen og P. Rielsen. Med Skipper Jacobsens Smakke blev afsendt Stude tilhørende Poul Klitgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Student Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Prædikanterne paa 5te Søndag. efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hører Rohde. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Udenlandsk. Frankrig. Efter en Regieringsbeslutning af 20de Junii maae ingen engelske Colonievahre enten directe eller inddirecte indføres, og hvis det skeer, bliver samme confiskerede. De neutrale Skibe som ere bestemte til franske Havne, maae være forsynede med et Certificat fra den franske Commissair i den Havn hvorfra Udskibningen er skeet, over Skibsladningens Jndhold m.m. Enhver Capitain som ikke iagttager denne Formalitet, eller formedelst Forandring i sin Bestemmelse ikke er forsynet med et saadant Certificat, bliver kun indladt i de franske Havne under den Betingelse, at han igien medtager saamange franske Manufacturvahre, som hans indførte Ladning var af Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Staden Turin har og tilbuden Fædrelandet en Fregatte paa 40 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Det franske Skib Almaible Agathe, kommen fra Martiniqve, var bleven tagen af Engelænderne som havde besadt samme med 7 Mand og kun ladet 3 blive tilbage af den franske Besætning. Disse 3 Mand har gjort de 7 Engelskmænd til Fanger og bragt Skibet ind til Giporn i Spanien.