Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-10-31
(Jndsendt. J et Par Extracter af Hr. Algreen=Ussings Forslag til (Radical-) Reformer af det lærde Skolevæsen, som findes i de sidste Numere af Hr. Kancellieraad Hempels Avis, doleres blandt andet over to Ting: 1) over det Afguderie, som der siges at skulle i Skolerne drives med den latinske Stiil; og 2) over det store Antal Studenter, om hvilket Factum Forf. spørger, om det ikke engang skulde lukke Øinene op paa de Forældre, som saa tankeløst sætte deres Børn til Studeringer. J disse Henseender kunde det maaskee være tilstrækkeligt kortelig at svare: ad No. 1. For ikke her at bevise, hvor nødvendig Evnen til nogenlunde at kunne udtrykke sig paa Latin er til den Kundskab i Sproget, som den videnskabelige Dannelses nærværende Standpunkt fordrer, hvilket kun en stor enten Ubetænksomhed, eller Ukyndighed kan betvivle, ville vi blot overlade den fornuftige Læser at bedømme, om det kan kaldes Afguderie med en Øvelse, at man af 42 ugentlige Underviisningstimer anvender derpaa blot tvende, i det høieste maaskee sammesteds tre For deres Fornøielses Skyld gjøre vedkommende Lærere det vist ikke, da ingen Underviisning er besværligere, eller noget kan være mere trættende, end Correcturen, som udenfor Skoletiden maa foretages med, ofte mange, Udarbeidelser. Det maa derfor nok snarere tilskrives Lærernes Retsindighed og Forstand, end noget Afguderie, at der ikke findes nogen af disse blandt dem, der nuomstunder saa blindt hen andrage paa den latinske Stils Afskaffelse. Hvad de maaskee beklage, er at denne Rubrik skal have en forud saa afgjørende Jndflydelse til, i Tilfælde af et Nul deri, strax at udelukke fra Adgang til Universitetet, uden at der prøves, hvorvidt Candidaten ellers dertil maatte være duelig. Selv for den Sags Skyld er Læreren nødt til at arbeide med Flid paa Underviisninger i Stilen, og man maatte derfor vel bede de Herrer, som raabe paa Afguderie, at lære os, hvorledes man med mindre Øvelse kan sikkre sine Disciple for Muligheden af et Nul, eller, hvad dog heller ingen gjerne vil udsættes for, en slet Charakter. - Og ad No. 2) Hvad de Forældre angaaer, som tankeløst sætte deres Sønner til Studeringer, i den simple Tanke, (den de dog midt i al deres Tankeløshed kunne have, at den, der har lært Noget og derved faaet sin Forstand dannet, aldrig kan risquere at lide Mangel, da vilde Forf. vist meget kunne forbinde sig disse tankeløse Forældre, om han endvidere vilde lukke deres Øine op ved at vise dem, hvilken anden Vei, der da er saa vidtomfattende og aabner saa mange forskjellige Udsigter, at de, ved at sætte deres Børn dertil, kunde sørge saa godt for deres Fremtid, som ved at sætte dem til Studeringerne. Erfaring lærer, hvor høist vanskeligt det er, udenfor disse at udfinde nogen Vei eller passende Leilighed, hvor man kan faae sin Søn anbragt; og jeg tænker, at hverken Hr. U. eller de, der gjøre fælleds Sag, med ham, ville bande deres Forældre, fordi de lode dem faae den Dannelse, hvorved de nu ere i Stand til at optræde som Skribenter og selv som Formyndere for tankeløse Forældre. Eller skulde virkelig Skolernes Reform bestaae i at ombytte den latinske Stil med Naturhistorie, eller vel endog i det Hele de lærde Sprog med Realkundskaber (hvorved atter ikke betænkes, hvilke Realkundskaber og hvormegen Aandsdannelse Underviisningen i hine dog medfører) da var det ønskeligt, om man tillige vilde vise, hvilke bedre og sikkrere Udsigter dette kunde aabne for Ungdommens Fremtid. Alle menneskelige Foranstaltninger kunne have deres Mangler, og det er ingen Sag at see, og, ved en Portion Dristighed, at dadle eller vel endog overdrive disse; men at sætte noget Bedre i Stedet og overbevise Folk om, at dette virkelig er det Bedre og uden nye, maaskee endog større, Mangler lader sig iværksætte, dertil - hører lidt Mere. den 26 Octbr. 1833. Nota. Ved Ovenstaaendes Jndrykkelse glæder det mig, i Anledning af en Yttring i den meget ærede Jndsenders Skrivelse, at kunne overbevise ham om: at jeg nu som altid hylder det herlige, andiatur et alter pars. Udgiveren.