JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Polen. Kron-Feldherrens Frue, som var en Fransk Dame, er hastig død; och der meenis at hand skulde faae Kronen. Ellers berettes der, at Hoffet har Sind til Printzen af Lothringen, men Krigsfolket til Printzen af Conde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Doctor Ægidius Strauchius, som var Professor til Wittenberg, och blef kaldet til Dantzig at være baade Præst och Professor, loed for nogen Tid siden et Skrift udgaae, hvori hand lærdte at Pafven var Antichristus; hvilket Pola kerne toge sig an, och lagde Raadsherrerne til Danzig for, at de skulde afsette fornæfnte Strauchium, och giøre hannem Landflygtig; hvilket och skeede; men Raadet, for den gemeene Mands Larm og Ofverløb, maatte hannem i sin forige Sted, Stand och Frihed indstille.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Danmark Kiøbenhafn. en 14 Februar. om Natten opstod i S. Nicolai Sogn i Peder Madsøns Gang en ulykkelig Jldebrand, hvorved 4 Huuse, dog smaae, ødelagdes; Och i same Brynde blefve nogle Mennisker opbrændte, och nogle siden af en Skorsteen, som faldt, lemlæste; men af Jlden, der den endnu varede, blefve tre Børn, som sadde i Luen, uskadde udreddede. (Num 17.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Den 20 ejusd. om Natten er M. Jacob Faber, SognePræst och Proust til vor Frue, ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Tydskland. Kongen af Sverrig har sig for Hans Keis. Maj. forklaret, at hand ikke nogensinde har tænkt enten at begynde eller forrette noget, som kunde være Hans Keiserl. Maj. och det Romerske Rige imod; Ey heller hafde hans Gesandters Forretninger der i Riget meere paa Frankriges (som Ryctet dog gaar) end paa det Romerske Riges beste været henseete.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Endelig har den Kejserlige Gesandt, Grefven af Starrenberg, til Stokholm faaet det svar, at Sverrigs rigs Krone vil blifve upartisk, och ikke nogens Parti antage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Den unge Kejserinde befindes, at være fructsommelig, hvilket stoer Glæde i det Keiserlige Hof foraarsages. Baron de Jsola och Grefve Schellard reiste ufornøjede fra Luyk (eller Lyttick), eftersom samme Stift forklarede sig upartisk, och afslog Kejserens Beskiermelse, hvor ofver det baade aff de Keiserlige och Spaniske undsiges.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Hos Chur-Brandenborg har været en Polsk Gesandt til Audientz, och begieret for Polen Undsætning imod Tyrken; hvilken hans Begiering Chur-Brandenborg lofvede saaledis at ville efterkomme, at hand ikke aleeneste paa sin egen Bekostning vilde Polen Hielp tilskikke, men end och om Nøden det udkrefvede, i egen Person med en anseelig Krigshær være tilrede, Christendommens Grændser imod Hofvet-Fienden at forsvare. Samme Gesandt drager med lige Ærende til Saxen, Heidelberg och Mæntz, och derfra til Danmark, Engelland, och Frankrige, och sidst til Holland. Til Grætz och Kychaw (skrifves der af Berlin) lader Fanden sig lefvendis see, och har en Aske-farfvet, Klædning paa, och et Skiød-skind for sig; hand setter en hob Potter til Jlden, stikker en And paa et Bradspid, och koger och brader saa Eengang satte de en Potte suur Kaal hos, men hand slog den imod Døren. Der blef en skøn Gaard afbrændt, for hvilket hand och var Mester; thi der Fæet vilde løbe derfra skikkede hand sig i en soert Hunds Lignelse, och forhindrede det, saa at alting blef i Grund opbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Nürnberg har været en Kreeds Dag, som er lykkeligen endt och sluttet; thi mand vedgik paa ny at lade 3000. til Hest och Foeds hverfve; och om Nøden det udkrefvede, at legge tre gange saa mange til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Chur-Cøln kand med sine Tilbud, som hand giør Kejseren, intet endnu udrette, eftersom Kejseren en fuldkommen Underdanighed udfodrer. Bispen af Mynster bemøjer sig, ved sine Betienter, saa vel til Wien, som til Cöln, derom, at hand upartisk maa blifve besiddendis, at hand sig imod de Franskes Ankomst, saavelsom Chur-Brandenborg, kand forsikkre. Til Bonn oc i det gandske Ofverstift har der været et stoert Jordskælse; Paa samme Ste Steder skulle mangfoldigt Spøgerj om Nattetider lade sig tilsiune. Til Cøln har sig en sær Handel med Printz Wilhelm af Førsten berg, Biskopens Broder af Strassborg, tildraget, saaledis: Samme Printz plejede dagligen efter Middags Maaltid at besøge Grefvinden von der Marsk, och som hand nu en Dag drog fra hende til S. Pantalions Kloster, Chur-Førsten af Cøln at besøge, blef hand paa Adelgaden af 24 Mand, hvor iblant vare adskillige Kejserlige Officerer, anfectet: Och der de mødte hannem, skøed een af dennem (som var en Grefve af Piemonte) strax Kudsken need, och sprang i sted de andre søgte endeel Printzen self i Karmen, som med dennem der vare hos hannem (thi hand hafde faaet et Nyes deraf, at de vilde antaste hannem, hvorfor hand tog nogle med sig til værn fra Grefvinden) satte sig til Værie, det beste de kunde, och skøde 6 Skud ud af Karmen, som alle gjorde skade; eendeel søgte (Laqvejerne) Løberne och Tienerne, saa de maatte undløbe; hvorofver de blefve Karmen med Printzen mæctige, och kiørte foert med hanem udaf Byen ad en Port, som de Keiserlige da stoede Vact for, och førte hannem til Bonn, och hannem i hans Broders Huus indlagde. Samme Handel toeges heel underlig op af de fremmede Meglere och Gesandtere, i sær de Franske, til Cøln, thi de meente, at den Leide, som paa saadan en upartisk Stæd til Fredens Forhandling var udlofven, var denne Person, eftersom hand var Chur-Førstens Fuldmægtige af Cøln i samme Forhandling, for krænket och ofvertraaden; hvorofver de søgte Øfrigheden och den Regerendis Borgmester paa Haand, och besværede sig ofver at Stadens Fred var brudt och krænket begierede derfor at samme Prinz maatte skaffes tilstede, och de, som saadan Gierning hafde begaaet, andre til Exempel straffes: Hvorfor Øfrigheden loed sette de Officerer och Krigs-Knecte fast, som hafde Vact ved den Port, som dette skeede, och skikkede derhos en Fuldmægtig til Bon til Marqvis de Grana, at forhøre, ved hvis Myndighed saadant var skeet, och at affodre fornævnte Printz: Men der blef svaret; at hand ikke kunde skikkes tilbage, eftersom hand efter Kejserens egen och særdeelis Befaling var bortført. Men hvorledis det med samme Handel vil videre afløbe, maa mand med Tiden fornemme. Til Rj. Til Hamborg er et Slags falske Ducater befunden; de ere med tvende Hofveder ligesom de Brabandske, och ere nette af Stempel och Form, och derhos ret victige; men inden i ere de gandske af Bly. Hvilket mand til Varsel och Efterretning kand optage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Fra den Tydske KrigsHær. De Keiserlige Folk ligge endnu, som før er mældet, i deres Vinterleje, i Cøln-Stift, och i det Hertugdom Gylich och Bergen, Westphalen, Westerwalde och Wetterau, paa hvilke Steder der ved dennem en stoer Jammer och Elændighed foraarsages. Derforuden hafve nogle Keiserlige Regimenter reist forbi Basel at samle sig med nogle Spanske i Franche Comte, hvilcket der Vaubrun, en Fransk General, fornam, satte hand dennem efter med 4000 Mand, men som nogle Spanske Regimenter komme imod de Kejserlige, kunde de Franske ingen Modstand giøre, men maatte lade 800 Mand blifve paa Valsteden, och sig saa med Flucten frelse. Hvilket der Vaubrun saae, toeg hand endnu 1600 Mand til sig, och med Mact, vilde bryde igiennem Basel-Stift, hvor hand holte heel ilde huus; hvorfor Svitzerne loede hannem vide, at hand sig derfra skulde forføje; men hand svarede, at hand drog ikke bort med mindre mand jo sloeg hannem bort med Mact; hvortil Svitzerne svarede ja; och opbøde strax 10000 Mand; och som Vaubrun atter forsterkede sig, opbøde de atter 10000. Mand, at de saaledis Mact med Mact kunde fordrifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Frankrige. Der hverfves endnu dagligen Folk uden Ophør til Krigen. Touraine skal gaae med 80000 Mand ind i Tydskland, Conde med 40000 i Braband, Luxemborg med 30000 i Holland, til hvilke endnu 60000 Mand fra nogle, som ere i Pact med Frankrige, forventes. Hans K. M. vil self til Felds med 100000. Mand, som berettes, och Flandern, och ikke Holland, anfecte, och derhos de Stæder, som ere Holland fratagne, forsvare. Til Engelland har Hans Kongl. Maj. 2. Maaneder siden, til Floedens udredning, 2 Millioner ofver skikket; och atter paa ny ladet ved Vexel, til samme ende, 28 Tønder Guld aftæle. Til Chur-Førsten af Cøln har hand 32000 Rigsd. och lige lige saa mange til Vissien af Mynster, forskikket, at de derfor paa ny Folk kundne hverfve och antage; hvorofver der meenes at de ikke saa lettelig skulle forlade det Franske Parti, men blifve derved endnu videre bestandige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Den Tyrkeske Kejser har foræret Dauphin (Kongens ældste Søn af Frankrige) sin Søns Bryst-Smykke med Sølf-Stierner oc andre Smykker och Prydelser besat, samt en Sølf Pantzer-Rustning fra Hofvet til Foed, och derhos en Bue med sine Pile: Hvorimod Dauphin vil och en præctig Foræring med de 4 Skibe, som skulle gaae til Constantinopel, henskikke. Den Frihed och Reisepasser, som tilforn blefve Hollænderne paa Frankrige tilbudne, ere igienkaldede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Fra den Franske Hær. De Chur-Cölneske Regimenter, som en tidlang hafve været hos Touraines Hær, hvor de imidlertid hafve forlist en stoer deel af deris Mandtal, ere i Neder-Cøln-Stift, til Neus, Kempen, Ordingen, LinKejserswert och Dorsten indlagte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
En Flekke, som ligger i Elsas och kaldes Phalsburg, vorder af de Franske gjort fast: Andre hafve de afbrændt, och andre atter udplyndret; Til Colmar holde de ynkeligen huus, och eftersom Borgerne løbe bort, lade de Byen med Pæleomsette och indringe, at ingen meere skal komme til at udløbe: Det Hertugdom Zweybruk (som af Mæntz, berettes) hafve de gjort sig Skatskyldigt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Den største deel af Luxenborgs Folk, som hand førte udaf Holland, er indlagt paa de Piccardiske Grendser, och det saaledis, at Fienden i nærværende Vinter ingen Skat af samme Grendse-Stæder kand udperse. Due de Navailles, som ligger i Burgundien har skrevet Kongen af Frankrige til, at dersom H. K. M. vilde hannem 10000 Mand til Foeds och 5000 til Hest tilskikke, saa vilde hand hannem gandske France Comte forskaffe. Thi Fæstningerne der i vare ikke siden Aar 1666, da Kongen loed dennem slette, gjorte faste, ei heller kunde de saa snart befæstes, at de kunde giøre nogen Modstand, til med hafde de Spanske der ikke ofver 4 eller 5000. Mand, kunde ey heller fleere did bringe, eftersom Svitzerne dennem Passen formeente; men hvorledis det dermed vil afløbe, skal Tiden sige. Ende Endeligen berettes der, at de Franske hafve der nyligen en By ved Nafn Affy, 4 Mile fra Montpeliart, anfectet, och efter stoer Møje, eftersom Indbyggerne satte sig dappert til Værie, blefvet den mæctige; hvorofver Indbyggerne fectende undvigede til Kirken (thi der hafde de deris Qvinder, Børn och Gods indflyttet), hvor de sig saa længe, som de hafde Krud och Lod, væriede; endeligen stigede de oppaa Taarnet, hvor de sig med Steene væriede, indtil de Franske miste deris Commandant, 2 høje Officerer och 100 Knecte, hvorofver de Franske satte Jld paa Kirken, som de hafde fyldt med Halm och Træ, och 32 Huuse der omkring, hvorved de arme Bønder med vinder och Børn moxen omkomme: thi efterat Brynden hafde ende, blefve der 126 forbrændte, Legomer (hvor iblant laae adskillige Qvinder med Børnene i Armene) fundene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Holland. Eftersom alle befunde, at Holland i sine Krigs Forretninger hafde været lykkeligere, siden de hafde Printzen til den Bestillings Højhed, som hans Forfædre hafde betient, ophøiet, endsom tilforn, saa har och Staten, med alles Samtykke, til fornæfnte Printz af Oranien Stadtholderskab, Capitain och Admiral-Generalskab ofver de Foreenede Nederlande arfveligen opdraget. Der berettes af Amsterdam, at den Envoye, som skal til Sverrig affærdiges, skal samme Krone paa Statens vegne Aarligen 4 Tønder Guld, med saa skiel den herefter vil sidde stille, til biude.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Chur-Brandenborg har ved Øfverste Span ladet kræfve de Penge, som hannem endnu reste, och derhos Opreissning for den Skade, som de Franskes jdelige Giennemfart i det Cleveske Land har foraarsaget; men hvad dertil vorder svaret, maa mand siden fornemme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
J nærværende Krig hafve de Hollænder de Engelske och Franske 2834 Skibe, store och smaa, frataget, derimod hafve de Hollænder 187 forlaaret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-02-01
Tvende Svenske Skibe, som komme fra Stokholm, och vare lad dede med Jern, blefve under Hel land af nogle Franske Capere optagne, och siden ere de tilhobe paa de Flamske Banker omkomne: Men hvorledis det i Sverrig vil optages; skal Tiden lære.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Kiøbenhafn. Hans Kongl. Majest. vores allernaadigste Arfve-Konning och Herre, har ved sit aabne Bref ladet paabiudeoch alvorligen befale, at ingen i hans Kongeriger och Lande, som Rigsdaler in Specie paa Rente enten har udsat, eller acter at udsette, maae meere af deris Skyldenere, naar de ey Rigsdalere i Betaling kunde forskaffe, end 4. pro Centum til Opgelt paa Danske Kroner (Num. 18.) och grof Courant Mynt fordre och opbære. Jligemaade har Hans Kongl. Majest. alvorligen ladet forbiude, at aldelis ingen Myntmestere, Guldsmidde eller andre Haandvercks folk under højeste Straf skulle eller maae omsmelte Rigsdalere in Specie. Disligeste forbiudes alle Kiøbmænd, Postbud, och andre i hvo de och være maae, Rigsdalere af Landet in Specie, under Pengenes Confiscation, at udføre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Monsieur Lindenau er som en Kongelig Resident ved det Søen Svenske Hof til Stokholm atter forreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Her Baron Juuler och atter som en Extraordinaire Envoye til Sverrig forreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Den Hollandske Extraordinaire Ambassadeur, Herr Werkendam, som sig her lader finde, har den 25. Martii om Aftenen, til et Fryds-Tegn ofver den inskelige Fred, som er gjort imellom Engel- och Holland, ladet rød och hviid Vin springe paa Gammel-Torf, och derhos et artigt Fyrverckantænde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Den 14. Martii er den sterke Vinter, som siden den 13. Januarii med u-sædvanlig Frost hafde holdt ved, med en Tø forlindret; i samme Vinter gieldte en Fafn enkelt Ved 7. Slette-Dalere, och var dog ikke til fangs, och et Læs Bonde Ved en Rigs-Daler. Jsen. imellom Skaane och Sædland var saa sterk, at de den paa med store Møllesterne, som och skeede, kunde ofver fare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
i Knabroe-Stræde var den 7. Martii, om Natten der efter, Klokken halfgaaen Tolf, Jld løss, som Ofverdeelen af tvende Boeligger afbrændte, och de tvende, som stoede næst ved, hver paa sin Side, antændte, men Gud hialp dog, at Jlden uden videre Skade blef dæmpet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Tydskland. Til Wien hafver været et Tyrkisk Sendebud som ikke kom til Forhøring hos Hans Kæiserlige Majest. men alleniste hos Her Montecuculi; Hans Forretninger bestaae i disse Stycker: 1. At ynske Kæiseren til Lykke med hans lykkelige Giftermaal. 2. At anholde om en i alle maader bestandig Fred. 3. Begiære, at en Tyrkisk Resident maatte tillades ved Hoffet til Wien, eftersom Hans Kæiserlige Majest. hafde sin Resident i Constantinopel. 4. Giøre Ansøgning hos Hans Maj. Kæiseren, at samme intet vil besatte sig med med den Polske Krig. 5. Handle, om de paa begge Sider Fangnes Udvexling.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Til Regensbortig holdes en Rigsdag, paa hvilken 9. Generals-Personer och 6. Krigs-Raad hafve gjort Hans Førstelige Naade af Eichstad paa Kæiserens vegne deris Eed efter den maade, hvilken Chur-Mæntziske her Director læste dennem fore saaledis: Vi suære ved Gud, at vi alle, huad os forlæst er och vil vel hafve forstaaet, fast och trolig holde ville, saa sandt Gud skal hielpe os och hans hellige Euangelium. Dernæst er gjort Forslag for dennem 1. Om Kreedsernes Artollerie at sætte i Lauge. 2. Om Krigs Hærens Underholding, hvorledis samme beleiligst kand forskaffes. 3. Om en General Krigs Commissarius. 4. Om Krigs Cancelliets Bestillelse. 5. Huor stærckhuert Regiment skal være, paa det der kand treffes nogen Liighed, saa viit mueligt er, imellem dennem. 6. Hvor mange af de Heste, Officererne fri lades, der skulle giøre Tienniste. 7. Huor tunge Kugler der skulle brugges. 8. En visse Maade paa Pigene, efter huilcken de samme skulle giøres och beslaaes. 9. Huad Farfve huer Kreeds for sig self skal føre i sine Faner. Huor paa er suaret: 1. Anlangendes Artolleriet, at af alle Kreedser tilsammen 10. Falconer, af huer tu et 36. Pundiger Stykke, och huer i sær et half Cartou, och en Mørse, som kand føre 100. indtil 200. Pund med tilhørende Krud, Granater oc Cartetsker skulle forskaffes. Men huer Kreeds imidlertid at hafve Frihed til enten forsuarlige efter forskrefne Maade Stykker at lefvere, eller med Penge at betale til General-Feldt-Tøi-Mesteren, som dennem skal lade støbe, och til en beleilig Stæd henføre, hvor de kundne forvares, och naar behof giøres fra hendtes til de Kreedsers Tienniste, som af Rigets Fiender kundne vorde angrebne. 2. At Krigshæren kunde vorde forsiunet, skulde en General Proviant mester forordnes, huilcken Bestilling General Krigs Commissarien tillige med Commissariaten kunde betiene, at den ikke skulde komme Riget til for stor Besuæring, men ellers i huer kreeds at giøres anstalt paa Proviant formedelst de der til forordnede Commissarier under før bemældte General Proviantmesters Tilsiun3. Siuntest her Løvensteen, som Sien veløfvet udi adskillige Krigs Tilfald Person, bequem til Krigs Commissariaten at annamme. 4. Kunde Krigs Cancelliet bestaae aff en Director, 4 Secreterer, 1 Registrator, : Concipist, 4 Cancellister, &c. med tilhørende Fourirer, Vogne, Tielter, Kister, Feltbordoch Stoele, efter den i den Tyrkiske Krig brugte maade. 5. och 9. Anlangendes Regimenternes Sterckhed och Farfverne i Kreedsernes Faner kunde intet besluttes, eftersom allerede mange hafde foeret Farerne. 6. Skulde det beroe sig paa hans Keyserl. Maj. Forordning hvad sig Hestene och deres Tieniste vedkommer. 7. Skulde Kuglerne efter før giorde Slutning være fra 2 indtil 8 Lod. 8. Skulle Pigene være 14 Fod lange och lige, och med Skienner, vel forsiunete, paa det de ikke skulle afhugges. Ellers hafver Hans Keiserl. Maj. ladet en Forordning udgaa, efter huilken alle Krigs-betienterne, fra en General Feldt-Marschall, huilken maanedligen skal hafve 1500 Slette Daler, indtil en slet Soldat, som skal hafve 4 Slette Daler, i Riget skulle befoldes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
De Kejserlige Huersvinger gaa vel for sig oc gives en gemeen Soldat 12 indtil 15 Rigsd. paa Haanden. Grefven af Souches er antagen til General och skal anføre 12000 Croater; och som af Wien berættes skulle 20000 Keiserl. Folk inden kort Tid samles ved Eger, foruden desom allerede ere needsente i Riget och endnu endeel staa i det Chur Stift Cøln, och endeel skulle med de Saxiske være opbrutte och gaae ad Nederpfaltz, og undsætte Hans Churf. Naade af Heidelberg imod de Frandske, som der ere indfaldne och hafve Gemersheim indtaget. Jmellom samme Høybemeldte Chur-Første och Chur-Førsten af Mæntz hafver været nogen Tuistighed om Bockelheims Amt, huilken den Frandske Envoye Marquis af Bethune tilbød sig paa Kongens vegne af Frankerige at ville bilegge, men Hans Churførstelige Naade lod hannem betakke, eftersom Sagen var Kæiseren allerede indstillet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Chur-Cøln skal være forligt med Kæjseren och Riget med de Vilkor, at hand skal afsige sig fra de Frandske, dennem af sine Lande forskaffe, dem, dem, som ere i hans Tienniste, aftakke, och ofverlade sine Krigs-Folk til Kæjseren, der imod skulle 300000 Rigsdaler hannem got giøres førden Skade hand hafver liid. Biskopen af Mynster skal i lige maade handle med Kæjseren och Hollænderne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Chur-Brandenbortig skal och vil annamme Kæiserlig Partie, och skal den Brandenborgiske Chur Prinds støde til den Kæiserlige Krigshær med nogle Regimenter. Til Cølnopholder Freds-Haandlingen siden Prinds Wilhelm af Førstenberg er sammestæds fangen och bortført af de Kæjserlige. Til hans Fængsel gifves disse Aarsager. 1. At hand var en Kæiserlig Underdan. 2. Hafde forført Chur-Cøln til saadanne viit udseende farlige Raad, 3. Talt ilde och spottelig om Hans Keys. Maj. over Maalider och i andre Samqvemmer. 4. Taget Tieniste under de Frandske och ikke actet Keyserlige udgifne Brefve, forbiudende alle och en huer det Romerske Riges Underdaner at tage Tieniste under Frankerige, och befalende de som samme hafde annammet, deres Bestillinger at forlade och sig til Rigens Hær at forføye 5. Giort adskillige farlige Anslag, imod Hans Keyserl. och det Romerske Rige. 6. Jngen Leide som andre Gesandter begæret, men Hans Keyserl. Majest. til fortræd dog til Cøln sig imellom de om Freden handlende Partier indmænget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Frankerige. Huor stort Hans Maj. Nafn er inden och uden Grændserne vidne. 1. En ny Mønt med Ofverskrift, Ludvig den Store. 2. Rocheforts Skrifvelse til Chur-Pfaltz, i huilken hand kaldes den aller største Konge i Verden. 3. Et Bref fra den Tyrkiske Keyser til samme Majest. med Ofverskrift: Den Allerchristeligste Keyser. Mand lader sig formercke at det er gafn for Riget for mange millioner at Engeland gjorde Fred med Holland, eftersom den Omkostning, der ellers blef gjort paa Floden, kand nu til anden och større nytte bruges, och som Hans Maj. hafver besluttet, ingen Skibe at udridde i dette Aar, uden alleeniste nogle lætte Skibe och Galeier paa Middelhafvet, men til Skibenes Forsikring at lukke Haunene til, paa det samme ey skulle af de Hollanske ofverrumpeles och borttages, hvorofver Søefarten och Kiøbmandskabet forhindres, da vilStiii. Hans Hans Majest. gifve alle Engelske, Suenske Hamborger och andre Neutraler Frihed til at handle paa
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
de Frandske Stæder i West-Jndien, imod 5 Dalers erleggelse af 100 til det West-Jndiske Compagnie i Frankerige, dog saa, at de skulle forhuerfve dennem Kongelige Passer, af huilke huer kommer til at staa 100 Louis de Or.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Kongen skal hafve besluttet at føre Chur-Pfaltz Krig paa, fordi samme Chur-Første skal hafve vildet, ofverlade Gemersheim til de Keyserlige, hvoraf de i Philipsborrig liggende Frandsoser altid kunde for uroes och beskades. Med Kongen af Suerrig, ChurBæjrn och Savoien vil Hans Maj. ingaa et Forbaand, och i saa maade oprætte huis Afbræk, hannem ved de Engelskes Affald kand være tilføyet, och den 27 Aprilis Personligen gaa i Marken med 50000. Rytter och 24000 Soldater. Den Frandske Krigs-hær i Riget, er paa denne Tid adskilt i fleere Parter. Due de Navailles er gaaet ad Burgundien med 10. 615000. Mænd och med nogen Forlissning paa sine Folk indtaget nogle Stæder samt Hofvetstaden Gray, huor ofver Suitzerne sig noget besuære.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Rochefort er gaaet ad Pfaltz och hafver bemægtet sig Gemersheim, J Elsas staar den tredie Part, huilken der efter gammel viis holder huus. Den sterde Part er under Estrade i Mastricht, huilke beskatte de Hollandske Stæder, som de endnu besidde, och røfve och udplyndre det Lyttichske Land. Hvad Modtville af dennem mange Stæder bedrifves, er fast utroligt, saa de end oc med fri Forsæt i mange Folkes Paasiun hafve i Harwyne, som ligger imellom Bommel och Gorcum i et Huus brændt en lefvendes Quinde med et spæt Barn til Aske, som af Utrecht, berættes.