Jyske Efterretninger, 1786-12-15
J Anledning de Jydske Efterretninger No. 46. anfører et Udtog af en Skrivelse fra Himmersyssel, hvor der meenes Kiøbstædernes Landprangere og den alt for store Udførsel af Landets Producter skulde være Aarsag til de høie Priser, samt til dem at nedsætte skulde oprettes Magaziner, hertil svares: Vel tilstaaes Magaziner vare meget nyttige, men nu er ei Tid at oprette, da Priserne ere overdrevne høie, og Kiere: Hvor skulde Pengene komme fra, Landet sukker inderlig efter Lettelse, og hvad Udførsel kan skee her fra Danmark, da Kornet og Føde=Vahre (som beklageligst) er dyrere her end andre Stæder, altsaa sees nu forTiden ei bedre Indretning end den der giøres med fremmed Korns Jndførsel til Danmark, med mindre Deres Majestæt vilde allernaadigst forbyde al Brændeviin, saa intet maatte være til i Danmark, hverken i Kiøbstæderne eller paa Landet, da skulde man see, hvor Priserne vilde falde; betænk, hvor mange tusinde Tønder Rug og Malt forbrændes og det NB. af det allerbeste som avles i Landet, hvad Forskiel vilde det giøre i Brødkornets Priis. Her kan svares: Hvad Afgang vilde det ei være udi Consumtionen, det tilstaaes, men Kiere, hvad Forskiel er der paa en Souverain Konges Casse og en particulair Mands Casse, en Partienlair har jo et meere end det han haver udi Hænderne, men en Souverain Konges Casse holdes for at være best i Stand NB. naar hans Lande florerer og naar florerer Landet? Naar hver Mand kan lev og har noget imellem Hænderne at handle med, thi da koster det kuns en Vink i paakommende Tilfælde, at faae hvad behøves, men hvor intet er der faaes intet. - Vel høres Regieringen vil hemme noget den forskrækkelige Brændeviinsbrænderie, men hvad hielper det, naar Brændeviinsbrænden tillades, intet andet end at det fordærvelige Brændeviin, som nu siges at koste 16 til 18 s. Potten vil omsider koste 20 til 24 s. Potten. Aldrig var Brændeviinsbrug saa almindelig i Danmark førende for en Snees Aar siden, da allernaadigst blev befalet at der skulde være en Kroe i hver Bondebye, og 2de i somme, efter Byernes Størrelse, derved kom Bonden, saaledes i med at drikke Brændeviin, saa han nu hverken troer at kan undvære det ikke heller kan han faae Tienestefolk eller Dagleiere uden han skal give dem Brændeviin saa længe der er noget at faae, det koste hvad det koste maae, saaledes er det hos Bonden, hvad koster Brændevinet Præster, Jordegods=Eiere, Degne, Møllere og andre paa Landet boende, vil de have noget bestilt maae de give Brændeviin, hvad Tab er det i Almindelighed for Landet; her siges der skal være kjøbt ongefærlig 20000 Tønder Korn til Danmark udenlandsfra, betænk Kiere, hvor nær lige Qvantum svies op i alle Danmarks Kiøbstæder, hvilket er da best enten Landet spiser deres eget Korn og beholder Pengene i Landet, eller og Landet betaler den sidste Skierv ud til Fremmede for at vedligeholde den forbandede Brændeviinsdrikken. Jeg tilstaaer Dem Kiere, at den Gang disse Kroer vare paa Landet, blev mangen Bonde liderlig, og derfor blev det igien forbuden, men da blev det agterst Korn brændt, som nu ei kommer til Nytte. og kun ganske liden Deel godt Korn; der holdtes Sviin paa Landet, som ei alene gav en Skilling af sig, men den beste Giødning tillige, og mange flere Stude og Køer opholdtes ved Spøl og Bærme, hvad Giødning gav det, Kiere, hvad Tab taag Landet forgangen Aar da mange Creaturer døde af fuldt, og hvad bliver deraf for Eftertiden, hvad Forskiel sees ei her i Henseende til Jordens Giødning; enhver Landmand maae tilstaae Avlen formindskes Aar efter Aar, han kan ei føde saa mange Creaturer dette Aar som forrige Aar, og saa fremdeles, altsaa bliver Giødningens Mangel større og større, der af kommer Misvexten, det er den anden Aarsag til Kornets, Smørrets og Flæskens høie Priser, hvortil og kommer Tidernes Forandring, her saaes sildigere og Foraaret, da Frosten varer længere, og følgelig høstes sildigere om Efteraaret, og hvormange 100de Tønder Rug bliver ei dette Aar usaaede formedelst den tilige Frost, hvad kan da fornuftig viis ventes andet end høie Priser, Hungers Nød og omsider Døden, Gud giøre en naadig Forandring.