JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Sogneforstanderskabet for Wedslet Sogn har gjennem sin interimistiske Formand, Hr. Blesberg til Keilstrupgaard, sendt følgende Forslag til Amtmanden: "Eftersom Amtsrepartitionsfondet i den sidste Tid er stegen betydelig, saavidt Aar for Aar, og viere af den Formening at det snart bliver bestemt, hvormeget der skal udredes pr. Td. Hartkorn for dette Aar, saa er det at vi tillade os at gjøre følgende Forslag til Deres Høivelbaarenhed: Sogneforstanderskabet er af den Mening, siden Forord. 13 Aug. f. A. er traadt i Kraft, at Amtets Beboere vilde spare ved at de Herreds=Veipiqveurer, der interimistisk ere ansatte af Amtet til Hjelp for Dhrr. Herredsfogder, fik deres Afskeed, da de nu ere unødvendige formedelst at Sogneforstanderskaberne selv skal have Opsigt med deres Sogneveie Vi antage tillige og stole paa Deres Høivelbaarenhed, enten selv, eller Amtsraadet, naar det bliver samlet, vil tage dem af denne Sag, da Amtets Beboeres Skatter derved vilde formindskes noget, som alt ere store nok for Landmanden at udrede, at vi nok kunde taale enhversomhelst Lettelse. Kan Herredsfogderne ikke undvære Veipiqueurerne til deres Herredsveie, da staaer det dem jo frit for at holde slige Personer, naar de lønne dem selv, hvilket de vist ogsaa kan, efter den Mening man har om Herredsfogdernes gode Jndtægter. (Hemp. Av.)Hr. Pastor Koch i Vodder slutter en af ham i Fædrelandet meddeelt Artikel "om Giendøbernes Religionsfrihed" med følgende bemærkninger: "Det synes altsaa, at man kan antage, at Regieringen er tilbøielig til at tilstaae den begiærede Religionsfrihed, dersom Biskopperne ikke paa Kirkens Vegne ville fraraade det. Paa biskoppernes Votum vil det altsaa formodentlig komme an, hvorledes denne Sect for Fremtiden skal behandles heri Landet. Sandelig, det er en vigtig Sag, hvori de her skulle give Raad, maaskee den vigtigste, som i mange Aar har været overladt til deres Betænkning. De betænke, at de ere den Herres Tjenere, hvis Rige ikke er af denne Verden! Og selv om de ansaae Giendøberiet for nok saa fordærveligt for Kirken, da komme de ihu, at det nu hverken staaer i deres eller noget andet Menneskes Magt at standse dets Fremgang uden blodige Forfølgelser og himmelraabende Haardhed. Dersom de da tilraade Regjeringen at vedblive med den begyndte Tvang, ville de intet andet udrette, end at Gjendøberne suart udbrede sig over det hele Land, og den Frihed, som de nu med Glæde og Taknemlighed vilde modtage, den ville de da maaskee kaste Vrag paa, og fordre en endnu langt større.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Søesessionerne i andet og tredie jydske Distrikt afholdes iaar saaledes: 2det Distrikt. J Ebeltoft d. 15 Februar; i Grenaa den 16de, i Randers d. 18, i Holstebro d. 21, i Ringkjøbing d. 23 og 24, i Lemvig d. 26, i Vestervig Thinghuus d. 28. Februar, i Nykjøbing d. 2 Marts, i Thisted d. A. og 5. samt i Fjerritslev Kro d. 7. Marts, J 3die Distrikt. J Aalborg d. 15 Febr.; Ferritslev, Kro d. 17. i Hjørring d. 19 og 21.: i Frederikshavn d. 23, i Sæby d. 25, paa Læss d. 28 Febr. og 1. Marts, i Aalborg d. A. og 5, i Nibe d. 7. i Løgstøer d. 8, i Hobro d. 10.; i Viborg d. 12 og i Skive d. 14. Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Udnævnelser. Under 10 de har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Sognepræst for Fars Menighed i Sjælland, O. J. Freuchen, til tillige at være Provst for Bjeverskov, Stevns og Farøe Herreder i Præsto Amt, samt hidtilværende personel Capellan for Onsted og Taaning Menigheder i Aarhuus Stift, G. T. W. Hald, til personel Capellan hos Sognepræsten for Thorsager og Bregnet Menigheder i samme Stift, B. C. Budz. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 11. Februar: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 107 1/2 a 100 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Ribe. 2den Onsdag i Fasten prædiker i Domkirken Hr. Pastor Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Af "Korsaren" No. 66 ere nogle Exemplarer ankomne hertil, men det sidste Nummer af Bladet, 67, er, som mældt, lagt under Beslag J Anledning af et fra Vardeegnen indsendt Spørgsmaal, angaaende en Stænderdeputeret, maa Redakt, gjentage, at Jntet optages anonymt i Avisen uden at Forfatteren betroer os sit Navn. Dersom vedkommende ikke maatte have Lyst hertil bedes de medsendte Penge afhentede inden fjorten Dage, da de ellers ville blive givne til en Fattig
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Ribe Torvepriser d. 29 Januar: Rug pr. Td. 3 Rd. 24 Ls. Byg 2 Rd. Havre. 1 Rd. 24 Ls. Boghvedegryn pr. Skp. Byggryn 28 Ls. Smør pr. Pd. 5 a 5 enh. Ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Bekjendtgjørelser. Sidstafvigte 6te Februar hjemkaldtes efter flere Ugers tiltagende Svaghed, min ældste Søn Thøger, næsten 9 Aar gammel, til det evige Liv, hvor han modtages af hans forudgangne Moder. Han var et fromt og haabefuldt Barn, og har med en for hans Alder sjælden Taalmodighed de Lidelser, der endte hans faa jordiske Dage. Dette mit smertelige Tab bringer jeg herved til fraværende Venners Kundskab, forvisset om deres Deeltagelse i min billige Sorg. Store-Hebo den 10de Februar 1842. T. R. Teilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Undertegnede anbefaler sig til næstkommende Søndag med udmærket fedt Studekjød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Ribe d. 14de Febr. 1842. Petersen, Slagter. Paa Pedersdags Auctionen den 22de de, bortleies for Aaret 1842 St. Cathrine-Kirkes Enge, samt en Have ved Kirken paa Livstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Efter Begjæring af Hr. Landvæsenscommissair, Landmaaler Baden, bliver den ham tilhørende Gaard, Ølstrup Præstegaard, eller Leervanggaard, beliggende i Ølstrup Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, 1 trefjerded. Miil østen Ringkjøbing, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 2 Skp., hvoraf 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 tretiended. Alb. ere frie Jorder og de øvrige 3 Tdr. 1 Fdkr. syvtiended. Alb. ufrie Jorder, (efter den nye Matrikulering bliver Hartkornet 4 Tdr. 6 Skp.)med alle Tiender, som dertil ere indkjøbte, stillet til een eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Onsdagen den 16de Marts 1842 Formiddag Kl. 10, slet. Skeer ikke antageligt Bud vil Gaarden blive opraabt til Bortforpagtning i ti Aar. Gaardens Bygninger, bestaaende af 4 Længder, hvoraf de to ere nye opbyggede og grundmurede, ere alle gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, Gaarden er i god Drift, hvilken meget kan udvides, da der endnu er mange uopdyrkede Jorder, og ypperlig Mærgel sindes overalt i Jorderne. De Gaarden tilliggende Enge kunne med liden Bekostning betydelig forbedres, og til Gaarden ligger en fortrinlig god Tørvemose, hvoraf sælges aarlig over 100 Læs Tørv til Ringkjøbing. Den aarlige Avl til Gaarden er circa 120 Traver Rug, 110 Traver Byg, 150 a 200 Traver Havre, 55 Læs Eng- og Kløver=Høe, samt 10 a 12 Læs Spærgel. Besætningen er 30 Fæecreature, 5 Heste og 30 Faar. Conditionerne, hvoraf her mærkes, at de Totrediedeeleaf Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritets Panteobligation og at Tiltrædelsen af Kjøberen skeer til 4de April 1842, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Sælgeren og her paa Contoiret. – Lysthavende, indbydes. Bølling, Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern pr. Varde, den 10de Februar 1842. Hertz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Undertegnede har herved den Ære at bekjendtgjøre, at jeg agter at nedsætte mig som practiserende Læge i Varde næstkommende 21de Februar, og fra bemeldte Dag er at træffe i det Kjøbmand Teubuer tilhørende Sted, som er beliggende ved Siden af Kjøbmand B. A. Forums Gaard. Nørre Nebel Præstegaard d. 10de Febr. 1842. P. W. Bloch. Cand. med. & chir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Bekjendtgjørelse. At den til Afholdelse hos Hr. Gjæstgiver Petersen i Aalborg Tirsdagen den 1 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, berammede Auction over Buderupholm Hovedgaard og Gods, efter den kongelige Statsgjelds-Directions Ordre af 1ste Februar dette Aar, bliver afholdt paa selve Hovedgaarden Buderupholm, anførte Dag og Tid, det bringes herved til offentlig Kundskab. Hvor en Dreng, der regner og skriver godt, og har Lyst til at indtræde i Handelsfaget, kan faae Plads, strax eller til Paaske, anviser Redactionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Hovedgaarden Wesselberg, i Alslev Sogn Skads Herred Ribe Amt, 1 Miil fra Varde, med underliggende Eiendomme af Hartkorn 10 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., matrikuleret Laxefiskerie 6 Skpr., agter Eieren underhaanden at bortsælge paa billige Vilkaar. Gaardens Bygninger ere gode og velvedligeholdte, Vaaningshuset gruundmuur og tæglhængt. Eiendommen bestaaende af circa 400 Tdr. Land, hvoraf 65 Dags slet Eng for Størstedelen Mærsk, ere gode og hidtil drevne efter den her paa Egnen almindelige Drivtsmaade. Den aarlige Udsæd har været 26 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 30 a 40 Tdr. Havre foruden Kartofler og Boghvede. Kreaturholdet 8 Heste, 80 Køer og Stude samt 80 Faar, der dog ved en forandret Drivtsmaade og ved at opdyrke endeel Hede- og Mosejord som dertil findes vel skikket, ikke ubetydeligen vil kunne udvides. Paa Gaardens Grund findes godt og overflødigt Brændselsjord. Af endeel Arvefæstere svares i aarlig Landgilde 194 28 Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Sølv ligesom der og hører et indbringende Aale og Laxesiskerie til Gaarden. Lysthavende ville behage at tage Eiendommen i Øiesyn og nærmere erfare Salgsvilkaarene af undertegnede Eier. Wesselberg, den 1ste Februar 1842. M. Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Jordgods-Salg. Da den kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, har forkastet det ved Auctionen over Hovedgaarden Buderupholm med Underliggende, den 3die December forrige Aar, gjorte høieste Bud og forlangt en nye Auction afholdt, saa bliver denne Eiendom atter saaledes forsøgt bortsolgt. Efter vedkommende Auctionsdirecteurs Bestemmelse, afholdes denne Auction hos Gjæstgiver Petersen i Aalborg, Tirsdagen den 1ste Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjørers med Tilføiende at Conditionerne væsentligen blive de samme som ved forrige Auction og at der i et af Statsgjeldsdirectionen til Godsinspecteuren Justitsraad Bindesball udfærdiget Brev, der først aabnes efter at Hammerslaget er skeet, er opgivet den mindste Priis hvorfor Eiendommen maa sælges. - Approbation paa Budet, vil saaledes strax kunne erholdes, naar den opgivne Sum er opnaaet. Godsforvalter Wegener paa Buderupholm pr. Hobroe, foreviser Eiendommene og Jordebogen, og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Jfølge Bestemmelse paa Skiftet efter Gaardmand Peder Knudsen og Hustrue i Vorbasse bliver Stervboets Gaard sammesteds af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1 trefjerded. Alb., stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholds i selve Gaarden Onsdagen den 6te April næstkommende om Formiddagen Kl. 9. Denne Eiendom som har gode Bygninger, hvis Jorder regnes iblandt de bedre i den Egn og hvortil hører et stort Areal uopdreven Jord kan strax tiltrædes. Den halve Kjøbesum kan forblive indestaaende, og Resten betales i passende Terminer. Saasnart Gaarden er solgt forauctioneres samme Dag Jnd- og Udboe samt Besætning, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder, Gangklæder, Kjøkkentøi, Bryggeri=Redskaber, Heste, Køer, Stude, Ungang, Faar, Vogne, Avlsredskaber, med mere. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 8de Februar 1842. Oxenbøll. Paa Grund af Udlæg for resterende Skatter efter vedkommende Værges Begjæring, bliver det den umyndigerklærede Kjøbmand Lauritz Buch tilhørende Huus, Matr. Nr. 24 Litra 8 paa Hjørnet af Torvet og Bredgaden her i Byen, bestaaende af et Hjørnehuus, et Gadehuus 5 Fag til Gaden og 7 Fag til Gaarden, et Huus østen i Gaarden paa 10 Fag, samt fælleds Port, Brønd- og Gaardsplads, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes om Løverdagene den 26 Februar og 12. Marts her paa Contoiret og den 26. Marts i selve Stedet, hver Gang om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817 bekjendtgjøres til Efterretning for Pantecreditorer og andre Vedkommende, og hvortil Lysthavende, indbydes. Ringkjøbing Byfogcontoir, den 8de Februar 1842. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-14
Rettelse. J forrige Avis stod under Artiklen Belgien: Gens, istedet for Gent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Nibe Stifts Avis og Avertissements=Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 16. Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Fra den cataloniske Grændse har man Efterretning om en i Figueira udbrudt Opstand. Stadsøvrigheden havde dekreteret Kommuneraadets Opløsning. Alcaden, der vilde modsætte sig, blev ført til Citadellet i Fængsel. Herover blev Folket opbragt, og det kom til alvorlige Optrin. Citadellets Kanoner bleve rettede mod Staden og Borgerne ventede Bistand fra de omliggende Stæder. Ministeriet har erholdt en Seier, idet et Amendement til 4 i Adressendkastet, der billiger Regjeringens Fremgangsmaade under October Urolighederne, er antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Tyrkiet. Fra Konstantinopel mældes under 19. Jan., at man til den sig nærmende Baramsfest ikke alene venter en Ministerforandring, men ogsaa en Sanktionering af det af Jzzet Mehemed foreslaaede og allerede discuterede Regjeringssystem, som Tyrkiet agter at følge. Storvistren synes ikke at imødesee denne Tid uden Bekymring, og det vil snart vise sig om han vil forblive i Spidsen for Statsbestyrelsen eller ei. - Porten synes at ville sammentrække en Observations-Armee paa den russiske Grændse i Asien, idet næmlig alle tyrkiske Tropper, der fra Asien vare paa Marschen til Konstantinopel, have faaet Ordre til at begive sig til Erzerum, hvor et Korps paa 50000 Md. skal konentre re sig. Man synes i det Hele i Konstantinopel, mindre at frygte Tyrkernes end de Fremmedes Jntriger, og turde den engelske Gesandts snarlig Ankomst og de forviklede Forhold med Grækenland give Anledning til levende Debatter. Gesandten, Sir Stratford Canning er ankommen til Athen, hvor han har hyppige Konferentser med de derværende fremmede Magters Diplomater. Denne Mands Udnævnelse i Lord Ponsonbys Sted ansees for en sand Lykke for Grækenland, og man har det bedske Haab om et heldigt Udfald af Differentserne med Porten. - Porten har tilsendt det preussiske Kabinet sin Protestation imod Biskop Alexanders Jndsættelse i Jerusallem, men Kabinettet har ikke tøvet med at svare Porten, at den med denne Besværing udelukkende fik at holde sig til England, da Preussen Jntet havde havt at gjøre med Bispedømmets Oprettelse, Konstituering eller Dotering, men kun havde forpligtet sig til visse Pengebidrag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Blandinger. En af vor Tids berømteste Damer er død, næmlig Mad. Boivin, Doctorinde i Medicinen. Man har hende at takke for flere meget gode medicinske Skrifter. Mad. Boivin var Forstanderinde for Fødselsanstalten i Paris og hædret med den preussiske Civil-Fortjenesteorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
En Familie fra det Nassauske, der er udvandret til Sidney paa Nyholland, har forsøgt at forplante Viinranker fra Rhinegnen derhen, hvilket Forsøg er fuldkommen lykkedes. De tydske Kolonister have allerede høstet 15,800 Flasker fortreffelig Viin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Den bekiendte Væddeløber Cootes i London havde nylig indgaaet det Væddemaal, at han vilde naae Maalet for en Hest. Veiens Længde var 6 engelske Mile og der var 20 Barrierer at spinge over. Prisen var 20 Pd. St. Contes havde forbundet sig til at tilbagelægge Veien i 40 Minuter, og uagtet hans Modstander havde en fortræffelig Hest, vandt han dog Væddemaalet og kom 9 Barrierer forud. Forat vise sin Kraft sprang Cootes endnu over otte Barrierer. Han var ikke meget angreben; men hans Klæder vare som trukne op af Vandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
J Sverrig er en Frimurer, Carl Bohemann, i denne Tid bleven udstødt af Ordenen, fordi han imod Eed og Pligt, har meddeelt Ordenens Hemmeligheder til aldeles uvedkommende Personer, samt paa en længe overtænkt listig Maade søgt at betjene sig af allehaande rænkefulde Kunster til Opnaaelse af en skadelig Jndflydelse og Virksomhed. Egentlig var han idømt den Straf, som han ved sin første Jndtrædelse i Logen i Christianstad selv havde paalagt sig; men da Hs. Majest. Kong Carl Johann, Ordenens allernaadigste Beskytter, selv besidder Strafferetten i sit Rige, og ikke kan tilstede nogen Straf af saa svær Beskaffenhed efter et privat Samfunds Love, saa forblev det ved Udstødningen af Ordenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Silden har iaar viist sig i uhyre Mængde ved de norske Kyster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Indenlandske Efterretninger. Slutningsordene af Hr. Lehmanns Forsvarstale lyde saaledes: "Mit Forsvar er her tilende, og jeg skal nu overantvorde min Sag, og med den min Fremtids Skjæbne i Deres Majestæts Haand. Jeg gjør dette med fast Fortrøstning til Høiesterets Retfærdighed; thi jo meere det ligger i Forholdenes Natur, at de administrative Autoriteter under saamange krydsende Hensyns forstyrrende Jndvirkning maae være udsatte for at give efter for Øieblikkets vexlende Krav, desto større Beroligelse er det for enhver Anklaget, at Dommerkaldet hviler i en lidenskabsløs Ro, høit ophøiet over Momentets ustadigt bevægede Higen; desto større Trøst finder ogsaa jeg i, her at turde appellere til den Domstolenes Uafhængighed, som er denne Jnstitutions skjønneste Attribut. Jeg har med beraad Hu ladet mange Puncter uberørte, som en Defension i Reglen pleier at medtage. Dersom ikke Sagen selv overtyde Deres Majestæt om, at min Hensigt har været god, og at mit Forhold under hele denne Prøvelsens Tid, saavist som i mit hele tidligere Liv, har være agtværdigt, saa vilde det være forgiæves, om jeg selv her paaberaabte mig Saadant. At jeg ikke har handlet uden særdeles Foranledning, har jeg leilighedsviis alt fremhævet, saavelsom at Alt, hvad jeg har gjort, staaer i nøie Conseqvents med vor hele senere Statsudvikling, og navnligen med Jndstiftelsen af det Folkeraad, hvis Medlem jeg er. Langt betydeligere, end den Straf, hvilken Hof- og Stadsretten har idømt mig, ere de Onder, den blotte Auction har paaført mig. Den har forspildt og forbittret et heelt Aar af mit Liv, – et Aar, som jeg tiltraadte med saa glade Forhaabninger og med det Forsæt, ret samvittighedsfuldt deri at forberede mig til mit Kald som Stænderdeputeret; den har stødt mig tilbage fra det, der er et lovligt og sømmeligt Maal for hver Mands Stræben, – en fastLivstilling, en bestemt Virkekreds, et sikkert Erhværv, og det i det Øieblik, da der aabnede sig en Udsigt for mig til paa den ærefuldeste Maade at naa alt dette. Og dog, allernaadigste Konge, dog ønsker jeg Jntet uskeet af hvad jeg har gjort, thi jeg har handlet i den faste Overbeviisning at opfylde min Pligt; og efter al den Opfordring til stræng Selvprøvelse, som dette Aar har bragt mig, tør jeg udtale det – uden Overmod og uden Forsagthed, men med den modne Selvbevidstheds rolige Styrke: min Samvittighed frikiender mig. J denne Følelse, ligger der en Fred og Hvile og livsalig Glæde, som Menneskeer ikke kunne give og Menneskeer ikke tage, 4 med denne Følelse imødeseer jeg Deres Majestæts Dom, idet jeg nu skal indlade denne min Velfærdssag til allerhøieste Paakiendelse med den allerunderdanigste Paastand, at jeg allernaadig maa vorde frifunden for Generalfiscalens Tiltale i denne Sag, saaledes, at de af Actionen flydende Omkostninger maa vorde paalagte det Offentlige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Corsaren" Nr. 68 er i Torsdags ogsaa lagt under Beslag af Justitsraad Reiersen. (O. Th.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Løverdag har Hof- og Stadsretten paakiendt en af de mod samme Blad verserende Sager, nemlig den Sag der ifølge Cancelliets Ordre, paa Grund af en i Bladet Nr. 21 af 26de Marts f. A. indrykket Artikel med Overskrivt "EnApocolypse" samt det under Rubrum "Provinds Efterretninger meddeelte første Stykke, var anlagt, saavel mod den paa Bladet anførte Redacteur A. Hansen, som mod Cand. Goldschmidt, som den dervar at ansee som Bladets virkelige Redacteur og Udgiver. Begge de Tiltalte frifandtes, men paalagdes Actionens Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
En Eftermiddag for omtrent 3 Uger siden kjørte en Fragtmand ud af Kbhvns. Nørreport og da han havde et Ærinde til en paa Broen boende Mand, steg han af udenfor dennes Bolig og lod Heste og Vogn staae udenfor, medens han selv gik ind i Huset. Da han atter kom ud, vare Hestene og Vognen forsvundne. Der anstilledes naturligviis strax Eftersøgning paa alle Veie og henimod næste Morgen kom Hestene trækkende den tomme Vogn uden Kudsk til Ballerup Kro. J Vognen savnedes endeel Pakker med Sukker, Cigarrer, osv., nogle Ankere med Spiritusser samt et stort Stykke Klæde. Nogen Tid efter at dette var passeret fik Politiet, Underretning om, at en Person, ved Navn Jens Christian Christensen, der udgav sig for Søemand, drev Handel med forskjellige Sager, hvoriblandt Cigarer, Spiritus og Klæde. Han blev derfor anholdt og tilligemed ham en vis Carl Frederik Mønster, der har tjent som Marquer og tidligere har været straffet for Tyveri. Christensen vedgik i det foreløbigen over ham optagne Forhør, at han selv havde drevet Handel med de ommeldte Sager, samt at Mønster havde begaaet det omtalte Tyveri. Sidstnævnte har imidlertid endnu ikke afgivet nogen Tilstaaelse, hvorimod flere af de bortstiaalne Sager. atter ere komne tilveie, da Christensen har opgivet Steder, hvor de have været skjulte, og ligeledes Personer, til hvem endeel af Sagerne har været solgt. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Efter Slagelse Avis skal det have været syv Personer af begge Kjøn, som Baptisten Graveur Mønster (altsaa ikke den yngre Broder, Studenten) i Slutningen af forrige Maaned døbte i Tiustrup Sø og derefter meddeelte Nadveren. En Daabshandling foretoges om Eftermiddagen Kl. 4 og en anden om Aftenen Kl. henved 11, i flere Menneskers Paasyn. Jblandt de saaledes Døbte befinder sig en Mand paa 60 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
Hr. Skov, Eier af Antvorskov Ladegaard ved Slagelse, har solgt denne Eiendom til Proprietair W. Mourier, der eier Parcellen af Antvorskov, Jdasgaard, for circa 15000 Rbd., uden Besætning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-02-16
(Berling. Td.) Fra Odense skrives under 12. Februar. Denne Uge har desværre været rig paa Jldsvaader heri Provindsen. J Søndags afbrændte den Hr. Sypply tilhørende Udbye Kro i Vends Herred, hvis Eier, uagtet han for en Deel havde assureret, lider meget Tab. J Mandags udbrød Jld hos Gaardmand Jørgen Madsen i Brudager, under Broholm, og fortærede i saare kort Tid saavel hans som hans trende Naboers Peder Hansens og Jens Christensens Gaarde. Førstnævnte maatte med Kone og Børn næsten nogne undfly Luerne, saa at han frelste Jntet, undtagen Hestene og tre Qvier. Alle hans Køer og 10 Faar brændte, tilligemed hans Avlsredskaber, Jndbo, Klæder og Korn. De tvende andre Gaardmænd frelste deres Creaturer, men mistede en stor Deel af deres øvrige Eiendom. Af det Hele er Jntet assureret, undtagen een Mands Jndbo. Endelig afbrændte i Torsdags to Eiendomsgaarde. Jlden opkom i en Knud Jørgensen forhen, men nu Forpagter M. Trolle tilhørende Gaard, saa pludseligt, at 9 Qvæghøveder, 2 Heste, 6 Faar og flere Smaakreaturer indebrændte. Jlden formodes opkommen i et Udhuus eller Havregulv, uden at Aarsagen skal være opdaget. Den brandlidte Beboer Knud Jørgensen skal under eller kort for Jldebranden have mistet en betydelig Sum Penge, saa at dervel kunde være Grund til at formode, at Jlden har været paasat. Fra denne Gaard blev den med den sammenbygte, Jørgen Nielsens Enke tilhørende, Gaard antændt, og her opbrændte tilligemed Gaarden det Meste af Ind- og Udbo, hvorimod Kreaturerne reddedes. (O. Th.)