Berlingske Tidende, 1780-03-27
General Post=Amtet, den 24de Martii 1780. Fortegnelse paa de Premier og Belønninger som det kongelige Landhuusholdnings=Selskab, til Erindring af Hans Majestæts Fødselsdag, i sin høye Patrons, Kronprindsens Overværelse, endelig tilkiendte og tildeels uddeelte, velfortjente Borgere til Agt og Ære, ilsit offentlige Møde den 16de Martii, sidstafvigte, nemlig: 1. Fortheoretiske Materier. For et Skrift under Titel: Beskrivelse over Sættersdahlen i Christiansands Stift i Norge, med Devise: Per afpera ad astra, hvori denne Landstræknings physiske og occonomiske Beskaffenhed paa en ordentlig og temmelig fuldstændig Maade bliver beskreven, tilkjendes Forfatteren Hr. Reierus Giellebøll, Sognepræst til Walle Præstegield i Sættersdahlen, Selskabets mindre Guld=Medalje som et Agtelses Tegn. 2. For en Afhandling om de opmuntringsværdigste Natur=Produkter af Plante= og Dyre=Riget for Jsland, med Devise: Quanquam sumus pauperculi, est domi quod edimus, som indeholder mange nyttige Jagttagelser og Betragtninger, tilligemed endeel gode Forslag til Forbedring af Jslændernes Oeconomie, til kjendes Forfatteren, Hr. Kammer=Secretair Olavius, en Belønning af Selskabets større Sølv Medalje og desuden i Penge 20 Rdlr. 3 For en kort Afhandling om Hingsters alt for almindelige Brug, især i Christiansands Stift, i Norge, med Devise: Gammel Vane er ond at vænne, hvilken Afhandling Selskabet har fundet at besvare det Spørsmaal, som det i den Henseende havde udsat, tilkjendes Forfatteren Hr. Peder Mortensen Bredsdorff, Forvalter ved Eidsfoss Jernværk i Jarlsberg Grevskab, en Premie af Selskabets større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. 4. For en Beregning uden anførte Exempler, indsendt under Devise: Plavident oculi quam oculus, hvorved man vil vise Humlens meget fordeelagtige Dyrkning i Ligning mod Korn-Avl paa lige Stykker Land, og 3 Aar i Rad at regne, tillægger Selskabet Forfatteren Sogne Degnen Jacob Dauw, til Sørup Degnebolig ved Svendborg, en Belønning af den mindre Sølv=Medalje paa Vilkaar, at han nærmere ved egne eller andres Forsøg og virkelige Erfaringer gotgiør hans Beregnings Rigtighed. De øvrige uden Navn indsendte Materier, haver Selskabet fundet af følgende Beskaffenhed: a. Det indsendte Skrift om Fagreavlens Forbedring i Norge, med Devise: Bene pascere in re familiari expedit, har Selskabet med Fornøyelse modtaget og deri fundet mange gode Regler; men da det endnu ingen Premie for denne Materie har udsat, saa har Forfatteren derfor heller ingen kundet vinde. Derimod bliver det ham uformeent, om han finder det for got, at omarbeide sit Skrift, og til sin Tid at konkurrere til den Premie, som Selskabet i næste Premie=Liste for en Qvægavls Katekismus, agter at udsætte. b. Den Afhandling om Maltgiøren, Bryggen og Bagen paa Landet, med Devise. Jo nyttigere des bedre, har Selskabet med Fornøyelse gjennemlæst. Det hele Anlæg vidner og Forfatterens Gaver og skiønne Jndsigter. Men Planen er alt for stor og bekostelig for en Bondebye. Finder Forfatteren derimod for got at omarbeide Skriftet efter en for Land=Almuen bedre passende Plan, vil Selskabet gjøre sig en Fornøielse af paa nye at tage det under Bedømmelse. c. Den indsendte Agerdyrknings Katekismus med Devise: Le bonheur de la Patrie esk mon souhalt & mon envie, har ikke kundet komme i Betragtning til Premie, efterdi Selskabet allerede i Fjor efter sit Øjemerke blev forsynet med en Agerdyrknings=Katekismus og Prismaterien altsaa derfor udgik af Listen. Men desuden har man fundet bemeldte Skrift for ufuldstændig til det, at Forfatteren derfor kunde erholde nogen Belønning. d. Den tydske Afhandling om konstige Gjødningers Tilveiebringelse, med Devise: Prufet alles und mahlet das Beste, har Selskabet taget i Overveielse; men det kan ikke tilkjende Forfatteren nogen Belønning derfor, med mindre det først ved visse og paa forskjellige Steder igjentagne Forsøg blev forsikkret om, at den anpriste, og tildeels tilforn bekjendte Gjødnings=Maade, lønnede Bekostningen og Umagen saa rigeligen, som det i Skriftet er foregivet. c. Afhandlingen om et Stykke Jords Anvendelse og Indretning til en Tobaks=Plantage, om Kartoflers bedre Brug og Malings Maade, om en Vandmølles nye og bedre Opfindelse, om de danske Kiøbstæders Tilstand, m.v., med Devise : Amor Patria & regis, er ikke af den Beskaffenhed, at Selskabet derfor har kundet tilkjende Forfatteren nogen Belønning. f. Følgende Afhandlinger og enkelte Ark, besvarer enten ikke de om disse Materier udsatte Priis=Spørsmaal fuldstændig nok, eller mangler paa anden Maade at fyldestgiøre Selskabets Ønske: De tvende Afhandlinger og Rødning, den erne med Devise: Jch hab mein Schiff in Port gebracht &c. Og den anden med Devise: Tvang og Ære. Et Ark om Kraprodens Dyrkning med Opskrift: Deux ponts. Et Document om den beste Maade at høste, tørre og bevare Humle, med Devise: Fædernelandet. Et Skrift om Skoves Opelskning og Vedligeholdelse med Underskrift: J. F. G. Et Ark om Træ=Skolers Anlæg med Devise: Laaland. En Afhandling om de beqvemmeste Midler til Vands Afledning fra Moser, Myre eller andre sumpige Steder i Norge, med Devise: J Sandhed. En anden over samme Materie i Almindelighed, med Devise: Ognarte per vile che sig ha i sudi princip&c. Et Ark om Hingster m.v., med Devise: Haabet bliver. Et lidet Skrift om norske vilde Bærs Brug og Anvendelse, med Devise: Erfarenhed. Forsøg til en KornRensnings Maskine, med Devise: Nunc animum adhibe veram ad rationem. Et Ark om den beste Maade at giøre Malt, med Devise: Fornødenhed. Et andet om at brygge got Øll, med Devise: Arbeide, og et om Brødbagning, med Devise: Brød. Angaaende de under Navn indsendte Materier, bliver enhver med det første tilskreven, ligesom flere i det følgende. (Fortsættelsen følger.)