Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-10
Den 28 Februar afsagde Juryen Dom i Sagen mod Hr. Cabet, og kjendte ham skyldig, ikke i "Angreb paa Kongens Uforkrænkelighed, men i Fornærmelse mod hans Person." Assiseretten dømte ham derfor til 2 Aars Fængselsstraf, en Mulkt af 4000 Fr. og Fortabelse af hans Borgerret i andre 2 Aar, det vil sige, at han i denne Tid hverken kan vælge eller vælges til Deputeret – en næsten uhørt Skjærpelse af Straffen. Om hans nærværende Valg til Deputeret dermed tillige ophører, derover ere Meningerne deelte. Han mødte imidlertid næste Dag nogle Øieblik i Kammeret og fortalte sine Venner, at han agtede at appellere, skjøndt selv Oppositions-Journalerne, ifølge deres Respekt for Juryens Domme, ikke troe, at det vil baade ham. Derimod findes alt i National Liste over subskriberede Bidrag til den idømte Pengebøde. Under Processens Gang blev det afslaaet den Tiltalte, at faae de Deputerede Lafitte, Lafayette, Arago. Fl. afhørte som Vidner for, at ikke Ministrene, men LudvigPhilipselv regjerede. Advocaten Marie og Hr. Garnier Pages førte Ordet for ham. Hr. Cabet er fød i Dion og 45 Aar gammel. Det var tvende Artikler i hans Folkeblad, det første med Overskrift: "Republiken i Kammeret og den anden Kongernes Forbrydelser imod Menneskeheden, som lagdes ham til Last. J disse spørger han: hvi Ludvig Philiptræder Frankerigs Ønsker under Fødder, og hvi han uden Ophør forfølger de ulykkelige Pohlakker, Maaskee for at behage Keiseren af Rusland, Om han er Medlem af den hellige Alliants, Om han er alle Patrioters Fiende og i Nødsfald har besluttet at nedskyde de Franske, naar de blive kjede af ham som af Carl X? Generalprokurøren Hr. Persil holdt i den Anledning en heftig Tale imod Anarkisterne. Jsær bebreidede han den Tiltalte, at han havde forsøgt at retfærdiggjøre Ludvig XVIs Henrettelse, og bemærkede, at Man under Republiken, straffede Enhver med Døden, som blot vovede at tale om Monarkiet. Skulde altsaa Lovene nu tie, eller skulde Man taale, at Sammensværgelsen ustraffet organiseredes, Af et Blad oplæste han et Sted om sig selv saalydende: "Dette Menneske har den Grille, at stille sig blot for Republikanernes Dolke, og forsikrede, at Dolke var deres almindelige Vaaben; dem havde Man ogsaa fundet hos de i de sidste Dage Hæftede. Paa den Bebreidelse, at Ludvig Philip ikke havde omgivet sig med republikanske Jndretninger, svarede han: "en Konge maa fremfor Alt være Roialist; han kan og maa kun regjere monarkisk. Bebreider Man dernæst Ludvig Philip, at han har forenet sig med Kongerne? Unægteligt, men det er imod alle Landes Rolighedsforstyrrere." J sin Varme fortalte han sig engang og nævnede Kongens Salvelse men berigtigede igjen Ordet til Tronbestigelse. Sluttelig opfordrede han de Eedsvorne til, ved en alvorlig Straf at forebygge en Gjenkomst af Aaret 1793, og spaaede, at hvis der ikke blev gjort Ende paa de republikanske Foreninger, maatte Monarkiet nødvendig gaae under. Hr. Cabet anførte blandt Mere til sit Forsvar en Samtale, som han den 1 Aug. 1830 havde med den daværende Hertug af Orleans (nu Konge), hvori Denne erklærede "det republikanske Monarkie for det bedste. "Underligt nok - tilføiede Hr. Cabet at jeg, som nu udgives for en Republikaner, den Gang ingen Republik vilde."