Berlingske Tidende, 1774-06-01
Anmerkninger over den udi Maaneds Tidender for Martii Maaned meddeelte korte Efterretning om det nye opdagede Nord Archipelago af Hr. Collegie Raad Müller i Moscau. (Beslutning) See sidste Maaned. Øernes Inddeeling i 3 Classer behøver adskillige Undtagelser, Den første Classe skal indbefatte de af Bering og Tschirikonopdagede Øer, til den anden Classe skal henhøre de Olutoriske Øer, og til den tredie Classe regnes de Anardiske. Man kan lade den første Classe gielde, naar man derunder med det lide Calender Kort vil forstaae de saakaldte Berings Øer, tillig med tvende ikke langt fra samme mod Østen og Sønden, og nogle længere borte mod Syd Ost liggende Øer. Men se maa Navnet udstrekkes videre; thi Bering og Tschirikow har opdaget langt flere Øer end disse, da, som bekiendter, deres Opdagelser gaae til det faste Land af Amerika, saa at de Ør Montagne de St. Dolmat og Cap St. Hermongene høre de til. Det andet Navn, Olutoriske Ør er taget af den FlødOlutora, fra hvilken disse Øer efter de Promyschlen Korte og efter det nye ved Academiet stukne større Kort, ligge meget langt borte. Det er ikke rimeligt, at de ligge saa nær ved Kamtschatka, som det lidet Calender Kort angiver, thi de en ey seete hverken af Bering paa hans første Reyse i Aaret 172, eller af de Promyschleni, Nowikow og Backow, da de 174, seylede fra Anadir til Berings Øerne. Jeg veed ikke hvorlede det er skeet, at de paa det lidet Kort som den fierde Classe for kommende Aleutiske Øer, ere i Forklaringen derover regnede med til de Olutoriske Øer. Det tredie Navn, de Anardisk Øer, har den Vanskelighed, at disse Øers Beliggende, som de Promyschlen Korter angive, endnu ikke er beviist ved Astrenomiske Observationer (til hvilke og henhøre alle af dueliSøefarende tagne, og med Kunst beregnede Poli=Høyheder, Jeg vil giøre et andet Forslag til disse Øers Jnddeeling i vist Classer, og derved have de almindelige Navne for Øyne, som de derværende Folk pleie at give nogle Øer, hvilke de forentmed hinanden, deels formedelst Sprogenes Liighed, deels formedelst de ligge hinanden nær. Jeg har hørt dem af en Aleurisk Fyrste (dersom man ellers tør misbruge dette Ord, saaledes som det gemeenlig skeer i slige Tilfælde) som Ao. 1771. var i Petersborg, og ved hans Tilbagerense blev efter Keyser lig befaling henviist til mig, for at udspørge og erfare af ham adskillige nyttige Efterretninger. Det første almindelige Navn er Sasignan, og indbesatter 6 Øer, nemlig: Beringsden, Kobber. Den, Otma Samfra (hvilket Navn 2 Der have og Anarta. Det andet almindelige Navn er Chav, og strækker sig til 8 Øer, nemlig: Jemmat, Riska, Tichetchina, Awa, Chavia, Tschagulak, Ulagam, AmtschigdaDet tredie almindelige Navn er Negho, paa Russisk, Andrianowskri Ostrowa, saasom de ere opdagede af en ved NavnAndrian Tolstyck. Dette Navn strækker sig over 16 Øer, Jmatkinack, Ulak, Unalaa, Nowotscha, Uliga, Ansigt, Chagulach, Jllasch, Takawania, med et ildsprudende BiergKanaga, og med et ildsprudende Bierg, Lag, Schetchuna, Tagalun (omkring hvilke 3 Øer ligge mange smaae) en Øe uden Navn, som af Promyschlen er kaldet Garelvi, Atcha, Ama. Det fierde almindelige Navn er Kawalang, paa Russisk, Lisitschinie Ostrowa, det er Ræve Øerne, paa hvilket de sorte Ræve fanges, tilkommer 16 Øer, hvis Navne ere: Amuchta, Tschigama, Tscheguld, Uniska, Uliga, TanaGulding, Kagamin, Kirkan, Schelmaga, Ulmack, AganAlasack, Unimaa, Uligan, Antundussume, Semidit, Senagak. De 4 sidste ligge mod Østen af den sydlige Kant af de sorte Ræves Land, og regnes med til Ræve Øerne. Jmellem Agun Alasak og Unimaa ligge nogle mindre Øer, som intet Navn have. Paa en liden Distance fra Unimaa mod Norden, ligger de sorte Ræves Land, hvorpaa er en liden Flod ved Navn Alaska; som lige over for bemeldte Øe falder i en Fiord, som er beqvem til Havn. Dette Lands Størrelse, og som det er et fast Land eller en Øe vides ikke. Den paa Calender=Kortet lige over for Tschukozkoi Nos, antegnede Øe, Alaschka, kommer overeens med samme, i det mindste i Henseende til Navnet, og ligesaadan en Øe, seer man paa det større Academiske Kort af forrige Aar udi samme Egn uden Navn. Men denne Situation har jeg slet ingen Troe om Dersom den Række af de nye opdagede Øer, som troligst er, strækker sig fra Berings=Øerne mod Østen og Ost Nord=Ost, saa maae de sorte Ræves Land ligge i Egnen af de Amerikanske Kyster, hvorhen Bering og Tschirikow, Anno 1741 ere komne. Men var det saa nær de Tschuktschi Land, som det paa Calender=Kortet er tegnet, saa maatte Bering paa sin første Seylads 1728 have seet det, og de Tschuktschi maatte og vide noget deraf. Disse have fra det lige over for dem liggende faste Land vel faaet Maarskind og andet Pelsverk, men aldrig sorte Ræve. De fleste ovenanførte Navne paa de 56 Øer, stemme ikke overeens med dem, som de Promyschlenhave optegnet, hvilke og tildeels ere anførte i Academiets og Calenderens Korter, hvorfor man maae overlade det til Fremtiden at bestemme saadant. Det er imidlertid tydeligt nok, at de Aleutiske og øvrige Øers Opdagelse ikke er saa vis, som man efter Korterne skulle troe. Dersom Capitain Krenitzens Seylads endnu ikke rydder alle i saa Fald forekommende Tvivl af Veyen, saa er en nye kunstmæssig indrettet Seplads endnu fornøden, førend man kan sige, at vor Kundskab om de Egne er endog middelmaadig. Det er og at ønske, at lærde Mænd maatte grundig undersøge de opdagede Øers Beskaffenhed, Jndvaanere, Dyr og naturlige Produkter. Paa de Promyschlernes Udsigende kan man ikke overalt forlade sig. Af An Account of the voyages to the Southern Remisphere by John Hawkesworth (Historisk Beskrivelse over de Reyser til den sydlige Hemisphere &c.) og især af Dolphins Reyse under Capitain Wallis.