JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Salsburg, den 13 April. En Deel af den Merrigske Armees Hovedqvarteer befinder sig for nærværende Tid i Staden Styer i Over=Østerrige, 4 Mile fra Lenz ved Donau. De i vort Land staaende Keiserlige Kongelige Tropper begynder at drage sig mod Lenz og det Keiserlige Hovedqvarteer.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Jnspruk, den 12 April. General Landon har efter en fordeelagtig Træfning ved Lavis forfulgt de Franske i Hælene, og i dette Øieblik ere indløbne Beretninger, at han allerrede er indrykke i Triet.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Jnspruk, den 14 April. J Dag er efterfølgende her bleven bekiendtgjort: Fra den K. K. Here GeneralMajor Friehere von Landon, er fra Triest den 12 dennes med en Estafette i Dag tidlig Klokken 3 indløbet efterstaaende vigtige glædelige Efterretning: Jeg har den Ære at meddele Deres Exellence den Efterretning at Fienden af mine Tropper ere bleven fordreven fra Triest, Roverede, Terbole og Riva og af samme besat. Fienden drager sig tilbage mod Rivoli og 12 Kanoner, nogle Magaziner, et Pulvermagazin og 400 Fanger, ere blevne os til Deel. Greve von Lehrbach, K. K. Hof=Commissair.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Jtalien, den 10 April. De Maylandske Tidender indeholder en Proclamation hvilken den Venetianiske Gouverneur til Verona, Franz Battaggia skal have ladet udgaae, hvori alle Jndvaanere i det Venetianiske Gebeet bliver opfordrede, at overfalde de sig ophøiede Bergamasker og Franske, hvilke har ladet stille denne Proclamation i et slet og hæslig Lys, at nedhugge enhver uden Pardon. Nu heder det, er denne Tidspunkt for Haanden, at man kan forbyde deres Tilbagetog &c. Men man troer, at denne Proclamation er uægte og blot affattet, for at ophidse Bergamaskerne og de Franske imod Venetianerne. Ved den Sardinske Armee, som langs det Maylandske afbilder en Cordon, er Desertionen saa stor, at hele Compagnier med deres Officerer bortgaaer.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, den 22 April.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Det har allernaadigst behaget Hans Mejestæt Kongen at udnævne Justitsraaderne Wormskjold, Deputeerte i Rentekammeret; Schiønning, Committerte i Rentekammeret; Fisker, Directeur i General=Postamtet og Falde, Assessor i Hof= og Stadsretten, til Etatsraader. Det er nu bestemt, at den fordum værende KongeliGesandt i Frankrige, Geheimeraad von Blome vil ga som Kongel. Gesandt til det Russiske Keiserlige Ho Hans Broderson, Kammerherre og Rittmester von Blame, vil ledsage ham derhen som Gesandtskabs=Cavaler, Baron von Rehbinder, Consul i Algier, har formede hans Sundheds Omstændigheder erholdt Tilladelse til vende tilbage til Europa med Fregatten Najaden. hans Sted gaaer den hidtil værende Consul i TuniProfessor Ohlsen til Algier og den sidstes Anliggende, bliver forvaltet af den næstsidste Consuls Hamekens Søn Nykiøbing, den 17 April. Den 7de April strax dede paa den saa kaldte Rødsand under GiedsergaardForstrandsrettighed her paa Falster en Jagt og Gallige. Fire Mand, som udgjorde Jagtens Besætning, blev med meget Besværlighed og Livsfare reddede. De har de staaet 5 Dage og Nætter i Vand og vare næsten forkomne, dog kom de 3 sig igien; men den 4de havde faaet Koldbrand i Fødderne, saa den ene Fod og alle Tæerne paa en anden maatte afsættes. Jagten var fra Stockholm og destineret til Lybeck med en Ladning af Boltjern, Jernplader og Beeg, som er bierget af Giedesbye Beboere. Man haaber og at bierge Fartøiet. - Paa Galliasen var ingen Folk. Formodentlig have de søgt at bierge Livet i Skibsbaaden; thi den tilligemed Roeret var borte fra Fartøiet. Lugerne og Kahyt dørren stode aabne, og paa Bordet i Kahytten laae Skibsdocumenterne, hvoraf erfaredes, at den var fra Calmar bestemt til Holsteen med Steensliser, Sparrer, og Bræder m.v. Ladningen blev bierget af Nyeste derne, hvilket og formodes at kunne skee med Fartøiet.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Kiøbenhavn, den 24 April. J Gaar bleve heri Stadens Kirker confirmeret i alt 391 Drenge, 246 Piger.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Vacance: Sognekaldet til Hvidberg, Vesteraae, Ørum og Lodberg Menighed i Aalborg Stift, 138 Rd.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Aalborg, den 1 Maj. Det Monument, som i disse Dage er opsat paa Hospitals Kirkegaarden, udenfor Byens Vesterport til Æreminde for sal. Hr. Brigadeer von Halling, af hans efterladte Børn, Hr. Lieutenant og Frøken von Halling, forestiller en afbrudt Saule (Pille, Stytte, Sindbilledet paa kiærlige Børns Styttes Afbrydelse ved Tabet af en elsket Fader. Saulen er bestemt til at omplantes paa de 3 Sider med blomstrende Buske, som Cyrener, Jasminer og hvide Roser, og i Baggrunden, plantes et Træe, formodentlig en Lind, hvis Bestemmelse er, i Tiden at kunde overskygge Graven og Monumentet, ligesom Buskene aarligen pryde og bestrøe det med Blomster, hvilke om børnlig Kiærlighed stedse ønsker at vedligeholde ved dette deres Hierte som nærrørende Mindemærke. Forgrunden fra Indgangen af bliver frie Øverst paa Colønnen, (Saulen) der tilligemed Soklen er af graadt Marmor, sees den Salliges Navn W. Halling med forgyldte Metal=Bogstaver. Det under hænger end Medaillon af hvidt Marmor. Paa samme findes Sindbilledet paa det meest fremstrikende Caracteer=Træk hos den Sallige, nemlig: Bestemthed, udtrykt ved billedet af en Mand, der trygt læner sig paa en Kølle, og omgivet med Omskrift: Bestemthed, Mandens sande Værd, den Efterligning af Youngs: Resolve, true Majesty in Rand.) Paa Soklenstaaer paa venstre Side den Salliges Titel: Ridder, Brigadeer, Herre til Dronninglund, paa Forsiden fød den 19 Mai 1744, død den 2 April 1796; paa høire Side: En elsket Faders ærværdige Minde helliget af hans taknemmelige Børn. Colonnen hviler paa tvende Underlag af Bornholmske Steen og den heele Høide er circa 5 Alen. Dette ligesaa findrige, som ædle og smagfulde Kunstverk er udført ved Hr. Professor Dajons Mester=Haand i Kiøbenhavn og er en Prydelse for Stedet og Egnen. Det heele er omgivet med et smukt og solid Jern-Gitter, hvilket Enkefrue Brigadeerinden, haver ladet forfærdige paa Dronninglund.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Ved Tallotteriets 754 Trækning i Kiøbenhavn den 25. April udkom: No. 51, 86, 38, 6, 24.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Til den forestaaende 15 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 8 Maj.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Død, i Aalborg den 29 April, Fattighuuelem, Gunder Nielsen, 83 Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Ja det har behaget Gud den 30 April sidstafvigte om Aftenen Kl. 11 at bortkalde min høistelskede Farbroder Kiøbmand sal. Jens Hansen Lund, i sit Alders 66 Aar, herfra til det Himmelske, saa skulle jeg ikke undlade saadant for nærværende og fraværende Slægt og Venner herved sørgeligst at bekiendtgiøre. Aalborg, den 1ste Mai 1797. Hans Nielsen Lund.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Avertissements. Tiblen forsvarer sig selv, et Religionsblad, af Biskop Dr. Balle No. 13, og No. 14, saaes. hos Bogtrykker Wandall heftet for 6 Sk. De som have bekommet af de første No. af dette Blad, men endnu ei har afhentet alle udkomne No., ombedes at lade samme afhente, da enkelte Stykker ei overlades.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Almanakker for næste Aar 1798, faaes til sæd Al vanlig Priis, hos Bogtrykker Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Skaanske og Rinske Møllestene er nyelig ankommen til Raadmand Hübertz boende paa Gammeltorv i Aalborg, og kan hos ham faaes, fra 6 til 11 Qvarteers Størrelse; ligeledes dobbelt og enkelte hvide Marmor Liigstene og Marmor Mortelser at støde Kiød udi i Slagtertiden, samt Messing Voxstabel Stager belagte med Voxstabelvæger, tillige med adskillige andre Sorter Vahre, af Engelsk og Hollandsk Steentøi a. Aalborg den 19 April 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Administrationen for den Kongelige Porselins Fabrik i i Kiøbenhavn bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 10 Maj precise Kl. 10 til 2 bliver udi den Kongelige GeneralPostamts Gaard paa Kiøbmagergade No. 88 bortsolgt endeel blaae og hvid dansk Porselin, af Thee- og Bordtøi, samt adskilligt; hvorover de trykte Fortegnelse ere at bekomme paa Porselins Fabrikens Contoir paa store Kiøbmagergade Nr. 3, som og 2 Dage føren Auctionen Liebhaberne forevises. Bekiendtgiørelse!
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Da een i Hiøring Kiøbsted værende Arestant har foregivet, at nogle under et over ham holdene Forhør opdagede Guld Smykker, bestaaende af en Guld Kiæde med Guld Sløife til Brystet, nogle Guld Brasseletter og endeel Guld Ringe, som han paa en vis Maade tilegner sig, skulle væ te fundne paa Hiøring Kiøbsteds Mark væsten for Byen, og ham derefter foræret; men man har større Grund, tilforladelig at troe, at det har været iblandt de Ting, som i Aaret 1793 den 15 Februarii om Aftenen, ved Jndbrud udi afg. Veimester Morten Kierulfs Enkes Stervboe i Hiøring blev bortstiaalet (og for hvilket Factum med flere, Arrestanten er under Action) siden man ikke har erfaret, at andre end netop denne Stervboes Vedkommende har søgt om eller lyst efter slige bortkomne eller bortstiaalne Sager her i Egnen, siden den Tiid, saa seer jeg underskrevne, som Actor mod forberørte Arrestant mig beføiet til fornøden Brug og Afbetiening under Sagen, i Anledning forberørte Guld og Guld Smykker, herved at bekiendtgiøre, at disse Guld Smykker for nærværende Tiid er under Øvrigheden S. T. Hr. Bye= og Herredsfoged Brandt i Hiøring, hans Giemme og Bevaring. Jfald andre end forberorte Madame Kierulfs Stervboes Arvinger, skulle formeene sig nogen Ret eller Adgang til samme, da at melde sig hos velbemeldte Hr. Bye= og Herredsfoged Brandt i Hiøring og paa lovlig Maade ligitimere deres i saafald fremførende Paastand. Hvilket saaledes til enhver Vedkommendes Efterretning herved i den Aalborgske Avis 3 Gange bekiendtgiøres. Hiøring Mølle den 8 April 1797. J. Østrup. Mai 1747 oprettede, og af Hans Majestæt under 11 Efter det imellem min salig Hustrue og mig under 24 Julii 1777 allernaadigst confirmerede Testamente, er det bestemt, at den længst levende af os, som agtede udi nyt Ægteskab sig at indlade, skulle mod Affald til den Afdødes Arvinger betale 10 Rdlr., hvilke 10 Rdlr. jeg mod Qvittering til S. T. Magistraten her paa Stedet har deponeret, for samme imellem Arvingerne efter Loven at deele. J den Anledning, og da jeg efter Forsynets og egen Beslutning agter at giøre Forandring udi min eenlige Stand, indkaldes med 12 Ugers Varsel, eller og i seeneste inden Aar og Dag, ermeldte min afdøde Hustrues Arvinger, som formeenes allene at være en afdød Broder navnlig Jacot Larsen forhen Skoemager i Drammen paa Bragnes i Norge, hans Børn, sk. en Søn Lars Jacobsen skal være Mesterskoemager paa Bragnes i Norge, og en dito Søn Michael Jacobsen Skoemagersvend, for en Tiid siden skal have opholdt sig i Kiøbenhavn, men om disse leve, eller have efterladt sig Livsarvinger, derom haves ingen Vished, til at melde sig hos S. T. Magistraten, for paa foranførte Maade efter lovlig Legitimation, at modtage disse dem tillagte 10 Rdlr. Aalborg den 20 April 1797. Laurits Christensen Thoersen, Navigationsmester.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Siden ingen i Følge skeedte Jndkaldelse af 8 A.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
NB. pril d. A. 1 Aalborg Jydske Efterretninger Nr. 30 mødte udi Skiftesamlingen efter afg. Sognepræst for Harritzlew, Seilstrup og Rakkebye Menigheder Hr. Jes sen, som holdtes i Dag hos Kiøbmand Hr. Høgsted i Hiøring, indfandt sig; saa blev samme end videre udsat til Mandagen den 22 Maj førstkommende, til hvilken Tid de indvarsles sammesteds Kl. 10 Formiddag at møde, Enken med Laugværge og Jucassator med deres Regnskaber, Successor med Regnskabs Afleggelse for Jndtægt og Udgivt i Naadsens Aaret, samt andre der endnu kunde have noget at anmelde Stervboet vedkommende, da Skiftet til den Tid ventes optaget til Decision og endelig Slutning, hvilket herved een Gang for alle bekiendtgiøres. Skiftestedet i Hiøring den 24 April 1797. C. Mønnich, som Committerer.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Kammerherre og Hosmarskal Hauchs Begyndelsesgrunde til Naturlæren, 2 Deele, indbunden 2 Rdlr. 3 Mk. 2) Anviisning til et vel indrettet Jordbrug for Gaarmænd og Huusmænd paa Landet, som have faaet deres Jorder udskiftede af Fælledskab, tillige brugbar ogsaa for andre Jorddrykkere i Danmark, af Høegh, Præst i Sielland; et Priisskrift, som er tilkiendt det Kongl. Landhuusholdnings=Selskabs 1ste Guldmedaille, indb. 4 Mk. 4 s. 3) Bidrag til General=Admiral=Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse, med Grevens Portrait, og hans Æreminde paa Jægerspriis, samt et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Prof. Treschou indbunden 4 Mk. 4) Marmontels nyeste Fortællinger, 1ste Bind, oversat af Prof. Rahbech, indbunden 1 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1797-05-01
5) Langebekiana, eller Bidrag til den danske Literairhistorie, uddragne af Jacob Langebeks efterladte Papiirer, ved Prof. Nyerup, heftet 4 Mk. 6 s.; indv. 5 Mk. 6) Rists Anviisning for Skolelærere i de lavere Skole, til deres Embeds rette Førelse, oversat af Mag. L. Hasse, indbunden 5 Mk. 7) Kort Underviisning i Haugekunsten af J. C. Steen Gartner ved Hollufgaard, indbunden 7 Mk. 8) Undersøgelse om hvad der nu bør og kan foretages med det Kiøbenhavnske Waysenhuus=Stiftelse, efterat dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige Spørgsmaale af C. Pram heftet 3 Mk. 6 s.; indbunden 4 Mk. 9) Evangelisk christelig Pialmebog, samlet af et Selskab, og udgivet som et Forsøg ved Dr. N. C. Balle, Biskop i Siellands Stift, første og andet Hefte, indbunden 4 Mk. 12 s. 10) Palmer af Jens Zetlitz Personel-Capellan til Ly Kald, indbunden 2 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Wien, den 13 April. J Dag har Keiseren ved den Nederøsterrigske Regierings=Præsident, Greve af Saurau, ladet bekiendtgiøre en Allerhøieste Erklæring, hvilken lader befrygte Hans Majestæts Afreise og Bang hed for Hovedstadens Beleiring. Denne lyder som følger: Da hans Keiserlige Majestet af bekiendte, alt for vigtige Aarsager ikke i egen Person kan paatage sig den ham saa kiere og dyrebare Hoved- og Residentsstaden Wiens Forsvarelse, saa har han i det mindste villet forskaffe den Beroeligelse ved at bidrage saa meget nogen lunde muelig til sammes Ophold og Redning, selv endnu paa Stedet at undersøge og overveie alt, derefter at bestemme Hovedgrundsætningerne, hvilke kan være tienligst og meest virkende til Forsvar. Hans Majestæt har endnu stedse det beroeliggende Haab, at Fienden endelig vil antage billigere Forslage og fra den rette Side betragte disse, hvilke Allerhøistsamme paa sin Side har tilkiendegivet ham. Skeer dette ikke, og den overmodige Fiende endnu skulde vedblive at forsøge det yderste, saa kan Hans Majestæt med desto større og fastere Tillid vente den kraftigste bistand af alle hans troe og kiere Undersaattere, og med guddommelig bistand tvinge Fienden dertil. Hans Keiserlige Majestæt giver herved alle Huuseiere i Staden og Forstæderne den Forsikring. at enhver skal faae gotgjort hvad Skade der maatte skee paa deres Vaaningsbygninger enten ved Forsvarsanstalterne eller af Fienden, saasnart Freden er sluttet af Allerhøistsammes Privatformue. Undertegnede iler, at meddele Publikummet dette Hans Majestæts ædle Sindeelag, hvilke ligesaa meget ærer hans standhaftige Mod og Kongelige Hierte, som han er enhver god Underdansbeste Hielper til deres Velfærds Formerelse. Wien, den 13 April 1797. Franz, Greve af Saurau.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Da der i Egnen af Wien bliver tilsammendraget meget talrigt Cavallerie, for hvilket behøves en stor Mængde Wandall. Høe og Halm og som ikke tilstrækkelig kan tilveiebringes i den Hast som udfordres ved de sædvanlige Midler, saa har den Nederøsterrigske Regiering paa det indstændigste opfordret alle Herskaber og Underdanere, uden Tidspilde at opbringe alt af Fourage hvad der er mueligt og imod Qvittering at aflevere saadant i de Keiserlige Magaziner til Gotgiørelse. De, hvilke herved viser sig ligegyldige og ikke bidrager til det almindelige Bedste, skal blive fremdraget til strengeste Arsvar og Straf.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Prag, den 17 April. Ved de nærværende Omstændigheder vil som man almindelig forsikrer, Hoffet fra Wien komme her til Prag. Man føier allerede Anstalter til at imodtage samme, og naar ikke særdeles Omstændigheder indløber, saa vil sandsynlig endnu en Deel indtreffe i denne Uge. Fyrst=Erkebispens Bagage fra Salsburg er allerede ankommet hertil. Sammes Hofstat skal følge i disse Dage. Overhovedet vil Prag, naar de nærværende Omstændigheder nogen Tid skulle vedblive, blive meget Folkerig.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Wesel, den 20 April. De Franske Tropper ved Nederthinen ere nu alt i Begreb med at fremtrænge.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Fra Mühlheim af ere allerede 16,000 Mand den 17 dennes gaaet over Sieg. Hovedovergangen bliver ventet at skal skee ved Neuvied. De Keiserlige drager sig tilbage bag Lahn, og concentrerer sig imellem Limburg, og Weilburg.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Wesel, den 22 April. Ved de Frønskes Overgang, over Rhinen ved Neuvied nedskiød de Keiserlige hele Geleder af de Franske med Kartærskild. Derimod skal de Keiserlige have forliist 2, efter andre Beretninger 4000 Mand af Fangne, hvoriblandt 30 Officerer, 20 Kanoner, 5 Faner a. De Franske vare 38,000 og de Kirserlige 12,000 Mand stærke. Neuvied har aldeles ikke lidt noget. Generalerne Kray og Hoche vare endnu den 17 dennes forsamlede i Neuvied. Den første var nærved i Fægtningen at blive fangen. Man taler igjen omen nær forestaaende Vaabenstilstand. Den 19 dennes et Landgreven af Hessen-Cassel ankommet til Wesel og blev sammesteds modtaget under Kanonernes Torden.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Bruchsal, den 20 April. De Franske ere denne Morgen Kl. 6 i Diephelm ved Biskopshem ogsaa gaaede over Overrhinen for at fremtrænge i Schwaben.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Mayland, den 15 April. General Buonapartes Gemahlinde erholdt allerede den 11 dennes et Brev fra hendes Gemahl, at han var traadt i Underhandling med Keiserlige Befuldmægtige og at der var en Vaabenstilstand at vente.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Tyrol, den 16 April. General Landon har benyttet Følgerne af hans første Seier med vedvarende Fordeel og Eftertryk. De Franske havde igien sat sig ved Lavis og søgte at opholde Østerrigerne som efterfulgte dem over Brandsøe, Neumark og Salurn, men Landon angreb dem den 10 dennes ved Lavis, slog dem, gjorde 300 til Fanger og erobrede 2 Kanoner. Efter denne nye Fordeel fremrykte han videre mod Trient, hvor det atter kom til en Fægtning, efter hvilken han den 11 indrykte i Trient. Den 12 sendte han en Esta sette fra Tient til Jnspruk til Greve Lehrbach med den Efterretning, at Østerrigerne ogsaa havde indtaget Roverede, Torbole og Riva, og ved de forskiellige Fægtninger, hvilke forefaldte ved de sidste Steder, havde han erobret 12 Kanoner, flere Magaziner, et Pulvermagazin og gjort 400 til Fanger, og at de Franske havde draget sig til Rivoli. Laudon er derpaa ogsaa allerede fremrykket mod Rivoli, for ogsaa derfra, om det er mueligt at fortrænge de Franske. Det lader til at samme agter at ville holde sig der og i Chiusa og venter at faae Forstærkning fra deres ved Vicenza og Verona staaende Reservearmee.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Frankfurt, den 22 April. J dette Øieblik passerer herigiennem en Fransk Coureer fra General Bunaparte til General Hoche, hvilken den 17 April har forladt det Franske Hovedqvarteer i Leobon i Obersteyermark ved Mur, og er kommet hertil over Salzburg og Würsburg. Marquis de Gallo, Neapolitaniske Budskaber. og General Meerfeld, have som Keiserlige Befuldmægtigede medgivet ham en Pas og i alle Gader høres glade Raab, i Haab om at der er sluttet Fred.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Anden Skrivelse fra Frankfurt, den 22 April. J dette Øieblik hører man her nærved en levende Kanonade og vi see fra de herværende Statsvolde en hidsig Fægtning imellem de Franske som ere fremtrængte over Königstein og Kronenberg, og de Keiserlige, hvorved de sidste maatte vige og de første fremrykte mod Staden, Dette uventende Tilfælde satte alting her i Frygt og Fare. Alle Kiøbmandsbodene bleve tillukte. J denne Forvirring blev alle Gemytter formedelst en fra General, Buonaparte directe hertil ankommende Coureer opmuntrede, hvilken bragte den glædelige Efterretning at fredspræliminarierne den 17 dennes imellem General Buenaparte, General Meerfeld og den Neapolitansk Gesandt Marchese de Gallo, var undertegnet og at der var sluttet en almindelig Vaabenstilstand paa 4 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Den Franske Armee under General Hoche vidste ikke noget herom; men i dette Øieblik staaer begge Armeer rolige hos hinanden, og begge Parternes Generaler ere her med en Magistrats=Deputation forsamlede og drikker vexelviis Skaaler. Alting er fornøiet og glad, og man omfavner sig vexelviis over disse gode Udsigter, Den Franske Coureer, hvilken ankom hertil, afsteeg hos den Keiserlige Commandant Mylius og reed efter at have opholdt sig i 20 Minuter under heele Stadens Vivatraab videre til General Hoche.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Tredie Skrivelse fra Frankfurt, den 22 April. Fred i Fred, raabes nu fra alle Sider. Ved den herværende Keiserlige Commandant er ankommet en Fransk Coureer ved Navn Joseph Bellin. Hans Pas var da teret: Leoben den 28 Garminal, (17 April ) og undertegnet af Buonaparte, Marquis de Gallo og GeneralMeerfeld, hvilke begge sidste ere Keiserlige Freds Befuldmægtigede. Da Depescherne bleve ham overleverede, omarmede Buonaparte, Marquis de Gallo og General Meerfeld, under det tredobbelte Glædesraab: Keiseren leve! Den Franske Republik leve! Vi have Fred. Endnu sagde Coureren: at en Keiserlig StabsOfficeer var tillige afgaaet med ham fra Leoben, og havde paa Veien adskildt sig fra ham, for over Strasburg, at bringe Hoved=Depeschen til Paris. Coureer Bellin havde Depescher, en til General Wernek, den anden til General Hoche, den sidste med den Overskrivt: (Til General Hoche i Frankfurt.) Og virkelig i dette Øieblik vare de Franske for Frankfurts Porte som Coureren til te af Staden til General Wernek. Tre Franske Cavallerie Regimenter trængte det lidet K. K. Cavallerie indtil Staden, igjennem hvilken dette passerede i største Hast. Jmidlertid var den herværende Commandanredet til begge Parternes Forposter for at overbringe samme Fredsefterretningerne. Øieblikket derpaa ophørte Fiendtlighederne. Den Franske Cavallerie General med hans Adjutant, er med den herværende K. K. Commandant og Borgermester Schweizer, forsamlet i Giæstgivergaarden den Ramerske Keiser. General Lefevre ventes hertil i ethvert Øieblik.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Aalborg, den 5 Maj. Copulerede: Den 3 Maj i Budolphi Kirke Mester Skoemager Sr. Jens Jocumsen Bek, og Pigen Giedske Marie Hansdatter Wedsted. Samme Dag i Huuset Enkemand Sr. Lauriz Christensen Thoersen Navigationsmester, og Pigen Kiersten Sørensdatter.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Død, J Aalborg den 3die Maj, FattighuuslemChristian Engelbretsens Enke Anne Andersdatter, 52 Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Efter faae Dages Sengeleie, behagede det Forsynet Eftermiddag Kl. 6 Slet ved Døden at bortkalde min i Livet saa høit elskende, og efter Døden uforglemmelige gode Mand, Bent Hansen Kiøbmand og Viinhandler her i Byen; hvilket for mig saa smertelige Tab, efter nogle Aars kierlige Ægteskab, jeg herved giver mig den Ære, saavel for vores fælleds fraværende Slægt. som den salig Mands Handelsvenner at bekiendtgiøre, under Forviisning af Deeltagelse i min bittre Sorg, frabedes ald Condolence. Aalborg den 3 Maj 1797. Christiane Boelette Broerholt, sal. Hansens.
Jyske Efterretninger, 1797-05-05
Avertissements. Tamlingen af Forordningerne for 1796, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 3 Mk. 14 s. - Sammesteds faaes: Placat, angaaende Udsættelse af den i Jnstructionen for de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier, af 5 Junii 1795, dens 532, fastsatte Tid, fra hvilken Hoveriet efter den nye Bestemmelse skulde tage sin Begyndelse, for 2 s.