JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Vi læse, at vor milde Regiering har overladt Bagerne i Kiøbenhavn 4000 Tdr. Rug, og at det Brød, som indtil 23de Junii skulde bages i Castellet for de bortreiste Landsoldater, bliver udgivet til de Brandlidte. Ol lader os, efter Evne, søge at lette en Byrde, som tilsidst kunne blive for tung for vor bedste, vor kierligste Konge. Vi føle alle den inderligste Bedrøvelse over de ulykkelige Brandlidtes Skjebne, og vi føle en kierlig Smerte, ved at høre vor elskede Kronprinds sukke under Byrden. Men hvortil disse Følelser, naar de bleve frugtesløse. O ne! den samme Monark, som har oplyst og dannet os, bør see vore skiønsomme Hierter: Vi ville hielpe ham at bære Byrden. Han gav Brød – lader os give noget til Brødet, Vi have maaskee intet Korn tilovers, men vi have Smør. J denne Hensigt have vi tre underskrevne Gaardmænd af Aasum Bye, henvendt os til Adressecontoiret Odense, med hver en Halvotting Smør til de Brandlidte i Kiøbenhavn, og fandt Bogtrykker Faber villig til, i Følge vore Ønske, at modtage samme til sikker Bevaring, for siden at oversende det til sin Bestemmelse. Men kiere Landsmænd, med 3 Halvottinger Smør kunne vi kuns lidet gavne, kuns da, naar J følge vort Exempel, ville vi smigre os med, at have gjort en god Begyndelse. Vi ønske altsaa, at alle fyenske Gaardmænd inden Julii Maaneds Udgang, vilde give hver en Halvotting Smør, og aflevere samme paa bemeldte Adressecontoir, hvorfra Smørret paa eengang kunde oversendes til Kiøbenhavn, tilligemed en til Bondens Talsmand, vores gode Kronprinds, addresseret trykt Fortegnelse paa de samtlige Giveres Navne, som ogsaa aparte trykkes og udgives med Adressecontoirs-Aviserne, til Beviis for rigtig Behandling. Endelig bede vi de Herrer Præster om at giøre vort Ønske bekiendt i deres Sogne, og at opmuntre til dets Opfyldelse. Aasum ved Odense, den 29de Junii 1795. Peder Walter. Jesper Nielsen. Anders Nielsen. Gaardmænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Vinden. 6 Julii. Parme. N. O. Uvis. O. N. O. N. O.S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Kiøbenhavns Aar. No. Muur. stianssionen. duun, Post-Tidender. Muur. un, Fredagen, den 17 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Man tilføyer, at ved St. Denis paa Grændserne af Bretagne en Fægtning mellem Chouans og Conventtropperne skal være forefaldet, hvori de sidste have tabt. Hvad der endnu giør denne Opstand betænkeligere, er, at man paastaaer, at Engellænderne og de franske Emigranter paa tre forskiellige Stæder ville giøre Landgang paa franske Kyst, de to Stæder for et Syns Skyld, men det tredie med Eftertryk, at adskillige Districter i Bretagne og Normandie skulle være i Forstaaelse med dem, og at paa samme Tid Prindsen af Conde, der ligeledes skal have Forstaaelse i det Jnderste af Frankerig, og der vil bringe sin Krigshær til hundrede tusinde Mand, som Engelland vil underholde, ligesom han og af Keyseren har de bedste Løfter, og der allerede til en Begyndelse skal have 10 nye Regimenter, der drage engelsk Sold, vil, understøttet af den østerrigske Armee, bryde giennem Schweitz i Franche Comte, Exmonsieur, der nu af Emigranterne kaldes Ludvig den Attende, vil sætte sig selv i Spidsen af denne Hær, og nok engang erkiende Constitutionen af 1791. Det er meget naturligt, at mange, i Følge af alle disse Tilberedelser, drømme om Kongedommets muelige Opreisning i Frankerig; men saare latterligt er det, naar man af de nærværende Styrere, der vel ere de ægteste Republikaner, Frankerig eier, vil vente sig lovlig Understøttelse for denne Contrarevolution, fordi de behandle Ludvigs uskyldige og uskadelige Datter med mere Mildhed, og give hende et Par Fruentimmer af hendes Kiændinge til Selskab; eller fordi de kraftigen forfølge Anarchiet, der sandelig er i langt nærmere Slægtskab med Despotisme, end med Friehed. Jlde er det derimod, at man begynder saa meget at catholicere i Frankerig, og at især Lonjuinais og Gregoire have saa travelt med igien at faae en Folkereligion frem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Med Spanien lover man sig ideligen en nærforestaaende Fred, som maaskee tør fremskyndes ved, at den franske Ostpyrenæerarmee den 14 f. M. har tilfægtet sig en ikke ubetydelig Seyer. J øvrigt bebuder man, at Jtalien i Aar vil blive Dagens Orden, og til Lands og Vands være, hvad Nederlandene vare forrige Aar Ogsaa ved Rhinen seer man daglig afgiørende Begivenheder imøde. Det franske arestatiske Corps, der i Nederlandene gjorde saa ubeskrivelig Tieneste, er nu ved Rhinarmeerne, og har ved Coblenz, Cøln, og Mayn ladet Ballons gaae i Veyret, for at optage de fiendtlige Positioner til Pichegrus Efterretning; 160 Kaabberpontons have de Franske i Beredskab at gaae over paa Ogsaa melder man fra Frankfurt, at man der er meget bange, da den 3die Julii Vaabenstilstanden for den høire Rhiinkyst er til Ende. Et fransk Forsøg, at gaae over Rhinen ved Wiel, skal være mislykket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Regensburg. Rigseragtningen er endelig den 3die Julii kommen i Stand, og gaaer ud paa, at anmode Keiseren, paa det hurtigste at giøre den franske Nation et Fredsforslag med behagelig Jndledning, hvorved man haaber, hans preussiske Majestæt vilde, til at opnaae Freden, kraftigen viise sine hon officia. Jkke at tale om, at dette sidste Vilkaar ikke vil anstaae Keyseren; har det vel temmelig langt Udseende med Freden, siden Merlin fra Thionville nu skal være i Begreb med at foreene belgien og det Lüttichske med Frankerig, og da fra Achen, som en officiel Beretning i Weseler Avis meldes, at Frankerigs bestemte Basis for en Fredsslutning med Tydskland er, at samtlige Lande indtil Rhinen blive samlede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Haag. Paa Forslag af Borgeren Paulus til Hollands provisoriske Repræsentantes Forsamling har den 2den Julii en overordentlig Commission af 12 Medlemmer af denne Forsamling begivet sig til Generalstaterne, for at affordre disse Forholdsregler mod de Anlæg der opspindes mod Republikens nærværende Bestyrelse; samt den preussiske Vægring at erkiende Republiken; Preussens Begunstigelse af de hollandske Soldaters Rømning, og Samling paa preussisk Grund, o. s. v. Ogsaa ere den 11. Julii forelæst Generalstaterne tvende Breve, hvori den franske Repræsentant Ruhard, klager over Folkeclubberne, og forlanger, at man skal forekomme hver borgerlig Uroelighed i sin Fødsel, og især besværger sig over en Adresse fra den utrechtske Club til den franske Armees Republikaner; hvorfor han forlanger Clubbens Præsident og Secretair straffede, samt foreholder Generalstaterne, at slige Clubbers uroelige Aand, de fleste Lemmers Uvidenhed, og den Overmagt, enkelte ærgierrige eller listige Høvdinger derved faae over dem, have voldt Frankerig stor Ulempe, og ufeilbarligen vilde blive den bataviske Republiks Undergang. At han ikke har liden Føye til denne Forestilling, seer man af det Sprog, de rotterdanske Clubbers Udseendinge have den 22de Junii ført mod Hollands Repræsentante. Semlin. De siden 1791 af Belgrad forviiste Tyrker, eller den gamle Garnison, have den 15 Junii bemestret sig denne nyttige Grændsestad, ved en Deel af Garnisonens Forræderie, der aabnede Portene for dem, og derved opoffrede dem mangfoldige Christne, der værgede sig tapperligen indenfor Pallisaderne, men bleve samtlig myrdede, og Hovederne afhugne. Dagen derpaa vilde de, ved Hielp af et stort Partie Bomuld, de havde bemestret sig, og som de taarnede op mod Murene, bestorme den nedre Fæstning, men bleve lykkelig afslagne, hvorpaa de kastede al Bomulden i Donau. Strax derpaa gjorde de beleirede et Udfald, men uden synderlig Virkning. Pachaen værger sig imidlertid paa det bedste, og har den 15de ladet adskillige Bygninger ved gloende Kugler skyde i Brand. Midlertid true Rebellerne, at de vente fire Skibe med Kanoner og Mandskab, og da for Alvor ville storme Fæstningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Wien. Med Skræk seer man, at i Bøhmen, Mæhren og Schlesien foretages Krigsrustninger; mange Jnvalider ere beordrede til Fæstningerne der, ogsaa anlægges Magaziner. – Dog erklæres et Rygte ugrundet, efter hvilket en Hær paa 80000 Østerriger skulde samle sig ved Troppau. Jmidlertid fortælles derhos, at den Luxemborgske Garnison er sendt til disse Egne, hvor General Bender har faaet Overcommando, Warschau. Man taler mere, end nogensinde om en ny Krigs Sandsynlighed. En troeværdig Mand, der nylig er kommen fra Petersborg, fortæller, at i Finland et Corps paa 40000 Russer drager sig sammen; ogsaa taler man om en betydelig Leyr i det Chiowske, hvor 60000 Russer skulle komme, overhovedet angiver man Antallet paa de til Polens og Litthauens Besætning bestemte Russer til 130000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
J Gallizien hersker en Gjæring, som ved første gunstige Leilighed truer at bryde løs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
Kiøbenhavn, den 17 Julii. Onsdag den 15de Julii blev ved Hoffet Mariagen declareret imellem den Kongel. Preussiske Kammerherre, Hr. Edzard Moritz, Baron til Jnnhausen og Knaphausen, og Comtesse Sophia Hedewig Charlotte von Holstein, Kammerfrøken hos Hendes Kongelige Høyhed Kronprindsessen, Den 8de Mai er Auditor Johan Ernst Diechman forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt alle Over- og Underretter i Danmark og Norge. Den 15de Mai er Chirurgus Christian Lodberg Friis Cruuse beskikket at være Chirurgus, og tillige at practisere i Ringkiøbing med tilhørende District. Den 12te Junii er Student Johannes Christian Hørbroe confirmeret at være Sognepræst for Haurum og Søebye Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 19 Junii er Lauriz Holte Wentzel confirmeret at være Stadskapitain ved Muuralmindingens Compagnie i Bergen. Den 3die Julii er Procurator Lars Petersen confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Samsøes Birk. Den 10de Julii er Sognepræst Hr. Christian Schwennsen confirmeret at være Sognepræst for Hørup Meenighed paa Alsøe. Samme Dag er Examinatus Juris Peder Jespersen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter paa Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-17
J Tallotteriets 723 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: NB. Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Araade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Det i næstsidste Blad fortalte, mod den engelske Flode tabte, Søestag er af Doulet de Pontecoulant berettet Conventen, og har han ikke blot stræbt at formindske det liidte Tab, men ærligen angivet Forliiset af tre Linieskibe, som han tilskriver Mangelen paa Duelighed og Subordination hos de franske Søeofficerer; men han har end- og forestilt Tingen at kunde være af alvorlige Følger, da det syntes afgjort, at en saa stor Forening af den engelske Søemagt paa Morbihans Kyster ikke kunde have andet til Hensigt, end at fremme en Landgang i Qviberons Bugten, og bekræftede de udspredte Rygter om en nærforestaaende Udførelse af de Emigrertes saa længe bebudede og beredede Foretagende fra Jersen af. Dog trøstede han Repræsentanterne med, at den udsendte Repræsentant Champeaux havde føyet de bedste Anstalter til at forekomme dette, og hindre denne Landgang ved Finisterre; at han havde forstærket Kystbatterierne, sat Brests Nationalgarde i Reqvisition, og beordret Generalerne fra de tre vestlige Armeer, at sende en anseelig Magt brave Soldater hen, hvor der kunde blive Emigranter at tilbagedrive. Ydermere ere Tallien og Blad sendte did, at have Overbestyrelsen over det Hele. En Lykke, er det i disse Omstændigheder, at GeneralDubayet, der forhen commanderede i Maynz, under Robespierre var under Forfølgelse, men af nærværende System igien er fremdraget, har slaaet Chouannerne, og uddrevet dem af Districterne Segrais, Craon, Chateaugauthier, og Laval, og at de Hobe, der ere tilbage, ingen Anførere skulle have, og formedelst deres Svaghed og Usamdrægtighed let kunne adspredes, og undertrykkes. Der snakkes imidlertid meget om, at Greven af Artois, der nu mellem sine egne – kan være Monsieur, om han vil, skulde gaae til Vendee; imidlertid er han endnu i det bremiske, og sex Regimenter Engelskmænd, som troedes at være bestemte derhen, formodes nu at kunde giøres høyligen fornødne i Vestindien. Man dadler, og flikker, og retter, og udsætter imidlertid i Paris en heel Hob paa det sidst indgivne Constitutions-Udkast. Et Medlem har fordret, at der til den deri indeholdne Menneskerettigheders Erklæring skulde tilføyes en Erklæring om Menneskepligterne; Garrand Coulon tilføyede, at man herved skulde tage den Erklæring i Raad, der findes for Geneves Constitution. Begge Deele hiemviistes til 11 Committeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Basel. Det udenlandske Frankerig synes, sin ny Konge og de engelske Penge til Ære, at vilde løfte sit Hoved; og det hedder, at Condes Krigshær snart vil faae et andet Navn; i det mindste at dens Konge snart vil komme did fra Verona. Prindsen af Conde faaer nu fra Engelland maanedlig 9000 Livres; Hertugen af Berry (Artois's Søn) 5000 Livres; Hertugen af Bourbon 5000; Hertugen af Enghien 4000, en General-Lieutenant ved hans Hær aarlig 18000, en Generalmajor 12000, en Oberst 6000, en Oberstlieutenant 5000, en Major 4000, en Capitain 3600, en Premierlieutnant 2400, en Secondlieutnant 1500 Livres. Det synes altsaa rimeligt, at denne Hær hverken vil fattes Hertuger, eller Officerer, som endelig heller ikke skal være det, hvorpaa den har hidtil havt Mangel, for imidlertid at for hielpe den til de Soldater, der endnu torde fattes i Antallet 16000, hvortil hans Hær siges at skulde bringes, har Conde udstædt en Bekiendtgiørelse, hvoraf han siges at have faaet 12000 indsmuglede i Frankerig, og hvori han kundgiør de gode Franske, der angre deres Vildfarelse, at han vil modtage dem blant sine Tropper, hvor de skulle blive vel og hæderligen behandlede, hvortil han for nærværende Tid har Midler. De Officerer, der ville foreene sig med ham, skulle blive vel modtagne, og det skal kun koste dem et lille bitte Skielmstykke at beholde den Grad, de have i Republikens Armee, de behøve nemlig kun at forlokke et nogenlunde betydeligt Antal Soldater til at tage Deel i deres Rømning. - Det vil nu vise sig, hvorvidt dette Forsøg vil lykkes. Keyseren har imidlertid skrivtligen forsikkret Prindsen af Conde, at denne i alle muelige Tilfælde og i alle Omstændigheder kan regne paa ham, og paa det Løfte, han giør, aldrig at forlade Prindsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Leyden, den 9de Julii. J Følge de – i sidste Blad ommeldte – af Hollands provisoriske Repræsentanter skeete eftertrykkelige Forestillinger, have Generalstaterne besluttet at give deres Gesandte i Paris, Blauw og Meyer Jnstructioner – i Henseende til Preussens Vægring at erkiende Republiken, og dens Begunstigelse af det oraniske Parties Bevægelser; at organisere Statens Armee, hvortil Provindserne Geldern, Zeeland, Utrecht, og Overyssel have taget ad referendum at forskaffe de fornødne Penge, samt at paalægge Committeet, at udstæde en Bekiendtgiørelse mod de Emigranter og Deserteurer, der væbnede sig mod Republiken. J øvrigt tage de hæftigere det ilde op, at den franske Repræsentant Richard har forlangt Clubbernes Lukning; og en offentlig Tidende har i denne Anledning yttret: at ingen fremmed Proconsul skulde give dem Love. Derimod har Clubben i Utrecht fralagt sig al Deel i den sidst omtalte Proclamation til den franske Armees Republikaner. Af den Mængde Rømte skulle imidlertid ikke faa komme tilbage, da Grændserne ere vel spærrede, og der desuden intet er om, at der hverves for Arvestatholderen og hans Prindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Rhiinstrømmen, den 7de Julii. Da man efter de regensborgske Forhandlinger nu lover sig Fred mellem det tydske Rige og Frankerig, hedder det, at i saa Fald alle de tvende krigførende Magters Kræfter ville samles mellem Basel og Strasborg, for paa dette indskrænkede Rum at udføre det afgiørende Slag, der skal giøre en Ende paa Landkrigen. J Deus, lige over for Cøln, er det almindelige Sagn, at de keiserlige Tropper aldeles rømme det hele Strøg, og afløses af Pfalzere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Fra Frankfurt meldes, at den keiserlige Leyr ved Schwezingen daglig bliver talrigere. Det fra det darmstadske opbrudte chursachsiske Corps camperer i Nærheden af Mannheim. De Franske lade mange Tropper rykke ad Speyer, og have begyndt et nyt Værk i Rhiinskandsen. De Franske recognoscere idelig med deres Luftballons den anden Side af Rhinen, og Ballonerne bringes hertil fra en Station til den anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Genua, den 20de Junii. Mellem de østerrigsk sardiniske og de franske Forposter er det alt kommet til flere levende Fægtninger. Piemonteserne angrebe for nogle Dage siden de Franske ved St. Bernhards og St. Jacobsbierget; men de bleve tilbagedrevne, og mistede tre Poster, som de dog siden toge igien. De Franske faae daglig Forstærkning. En Expresser bringer fra Savona den Efterretning, at de Franske under General Laharpe have angrebet de tydske; Fægtningens Udfald er ikke bekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
J Nizza have de franske Repræsentante erklæret det et ugrundet Rygte, at Nizza og Savoyen skulde rømmes af de Franske, samt tilføyet, at Conventen aldrig tilbagekaldte det Decret, hvorved disse Provindser foreenedes med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Warschau. Den berømte Madalinski er nu frie, og i de preussiske Stater; men det er ham kun tilladt at opholde sig i Gammelpreussen; han skal faae en aarlig Løn paa 1000 Daler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
J Warschau er Boghandleren Netto sat i Arrest af Russerne, fordi han har solgt en Bog under Titel: den gamle Cosmopolit Syrachs Brev til Frankerigs National-Convent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Den russiske Leyr ved Willanow forstærkes bestandig mere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Mokronowsky har for ikke længe siden opholdt sig i Venedig med flere betydelige Polakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Semlin, den 21de Junii. Til i Gaar har den beleirede Bassa i Belgrad endnu holdt sig i sine Fæstninger. J Gaar fik han endog en liden Forstærkning paa 400 Mand Cavallerie, men som afgav sine Heste, og rykkede til Fods ind i Fæstningen. Hvorledes dette uden Hindring af Beleirerne har kunne lade sig giøre, veed man endnu ikke. Den 18de betiente de rebellske Beleirere sig af en Krigslist, og giorde sig for et Syns Skyld rede til at drage bort. Pachaen lod herpaa aabne en af Fæstningens Porte, og de Bortdragende forfølge. J samme Øyeblik styrtede de skiulte Rebeller ud af Kieldere, Skuure, og Vraaer, og angreb den forreste Deel af Pachens Tropper, men som værgede sig drabelig, trængede ind i en raizisk Kirke, og giorde der et 80 Mand stærkt Baghold af Rebellerne til Fanger, hvilke derpaa bragdes til Taarnet Reboise paa een af Øerne i Donau. J Natten fra 19de til 20de er bleven stærkt kanoneret fra Fæstningen. Rebellerne skulle igien have faaet en Forstærkning paa sex Skibe med Mandskab og Kanoner under Anførsel af en af deres Høvdinger Kara Hassan fra Egnen ved Widdin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Kiøbenhavn. Den til Nordsøen bestemte russiske Flode ligger endnu her paa Rheden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Vinden. Varme. Julii. O. N. O.S. V. N. V. N. V. N. V. V. N. V. N. V. os Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 2de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. ABC. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=PrædiMonsens Søebog. kener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzi Grammatica. Analysis Geneseds, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lüttemans smag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. C. rretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge. Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
NB. Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-20
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Kiøbenhavns Aar. No. Mor huus. Huusinus, tinus,