Berlingske Tidende, 1836-03-02
Den i Aarene 1680 til 1690 under Veiledning af den berømte Mathematiker Ole Rømer forfattede Matricul, som i sin Tid vist har været et Mesterværk, var ved de i saa lang Tid foregaaede Forandringer alt længe erkjendt for ei meere at være en rigtig Maalestok; i Særdeleshed var Hovedaarsagen. dertil, at det ofte var skeet, at Jorder bleve deelte og solgte, uden at en forholdsmæssig Deel af Hartkornet fulgte med, en Fremgangsmaade, som først seent, ved Placaten af 2den August 1786, blev standset. Dog var dette ei den eneste Aarsag til, at den for 150 Aar siden forfattede Matricul ei meere kan ansees for en passende Maalestok, thi Mosers og Søers Udgravning, Skoves Rydning og Forvandling til Agerjord, Heders Opdyrkning, Jorders Jnddigning fra Havet, have paa mangfoldige Steder ganske forandret Jordernes Beskaffenhed; ligesom mange Hovedgaarde siden 1690 vare opstaaede af forhenværende Bøndergaarde, og den stigende Cultur har forvandlet store Enge til Agerjord, slette Jorder til gode Jorder, og det indbyrdes Forhold mellem Jorderne er derved ganske blevet forandret. J den nyere Tid have ogsaa Udskiftningen af Bøndergaardene og Gaardenes Udflytning saavelsom Skovenes Udskiftning og Jndhegning, Hoveriets Bestemmelse, de afsluttede Tiendeaccorder, Veienes og Havnenes Forbedring og flere Omstændigheder, middelbart eller umiddelbart, havt en stor Jndflydelse derpaa. Allerede en kongelig befaling, af 7de Marts 1786 havde derfor paalagt det høikongelige Rentekammer at overveie denne Sag, men først da Skatterne betydeligen bleve forhøiede, følte man stærkt Nødgendigheden af at foranstalte en anden Maalestok, hvorefter Jorderne skulde bære Statens Byrder, Fdn. af 1ste October 1802, som paalagde en ny Skat, befalede til denne Hensigt en interimistisk Ansættelse af Jorderne, men bebudede tillige i §. 44, at en ny Matricul skulde forfattes. Paa Rentekammerets Forestilling blev den befalet, under 16de Mai 1804, 1822 vare Kortene over alle Jorder i de danske Provindser færdige, 1826 var Boniteringen fuldendt, og 1827 havde Matricul-Commissionen, som undersøgte og bedømte Boniteringen, fuldført dens Arbeide. Beregningerne over Hartkornet ere, paa nogle jydske Amter nær, aldeles færdige, og disse tilbagestaaende Amters kunne ventes fuldendte senest i Løbet af Aaret 1837, saa at ikkun de saakaldte blandede Districter, som ligge i det nordlige Slesvigske, blive tilbage, hvilke Districter i mange Henseender trænge til en Fremgangsmaade, som først ved specielle Resolutioner, bør fastsættes, og neppe kunne have Jndflydelse paa det øvrige Danmark. At den ældre Matricul ei meere er en rigtig Maalestok for Jorderne, derpaa indeholder Proponentens Forslag flere Beviser, ligesom det hokongelige Rentekammer i flere Jndstillinger har erklæret dette for at være aldeles afgjort, og vi tillade os her ikkun at anføre et eneste Exempel, som er hentet af de os af det høikongelige Rentekammer tilstillede paalidelige Kilder. Der er, ifølge samme, Tønder Hartkorn i Danmark, hvoraf den enkelte Tiendeafgift ved Tiendecommissionens Kiendelse er ansat til 2 Skjepper, Byg. Et Aars Avling er altsaa ikkun anseet for at være lige med 7 Tdr. 4 Skpr. Byg, og der findes ogsaa Tønder Hartkorn, hvor den enkelte Tiendeafgift ved Tiende commissionens Kiendelse er ansat til 33 1/2 Tdr. Byg, altsaa er her et Aars Avling anseet for at være lige med 1005 Tdr. Byg. J sidste Tilfælde betyder altsaa en Tønde Hartkorn 134 Gange saa meget, som i det første Tilfælde, og det er derfor unegteligt, at der finder en stor Afvigelse Sted fra den Enhed, som kræves af enhver Maalestok, Ligesom Hans Majestæt ved Fdn. 1ste October 1802 s. 44 havde bebudet den nye Matricul, saaledes har han ogsaa ved senere specielle Resolutioner og især ved Fdn. om Land skatten af 15de April 1818, gjentaget: "at Landskatten skulde udredes af Hartkornet efter den nu gjeldende Matricul, indtil en Deel af Skatten bliver fordeelt efter den nye Matricul i Overensstemmelse med Fdn. 1ste October 1802 §. 44. Planen, hvorledes den nye Matricul skulde beregnes, er under Arbeidet i Alt tre Gange bleven forandret; men vi kunne ei Andet end bifalde de Grunde, som have bestemt det høikongelige Rentekammer til at forandre de først tagne Bestemmelser, og ere enige i, at de Grundsætninger, hvorefter den nye Matricul nu er beregnet, ere de rigtige, for at sætte Skatterne i et rigtigt Forhold til Jordernes Bonitet. Dog kunne vi ikke miskjende, at den Plan, som først var antagen, nemlig, ikke at beregne Hartkornet alene efter Jordtarationen eller Boniteringen, men ogsaa efter den Penge værdi, som Jorderne have i Landets forskellige Egne, havde den gode Hensigt at fordele Skattebyrden ikke alene efter Jordernes Godhed, men ogsaa efter Besidde rens større Evne til at bære Skattebyrden, som Jordernes Beliggenhed, med Hensyn til Producternes Afsættelighed, yder deres Eiere. Pengeforvirringen under Krigen gjorde det imidlertid aldeles umuligt at udfinde Jordernes forskjellige Pengeværdi i Landets forskjellige Egne, og den senere under Krigen antagne Plan, at tilføie det under Boniteringen, beregnede Hartkorn en, efter Jordernes Beliggenhed i visse gunstige Egne, til visse Procenter fastsat Forhøielse af Hartkornet, blev ved en nøiere Drøftelse befunden at være altfor vilkaarligt antaget efter en præsumtin Formening om Jordernes større Værdi i disse Egne, saa at man atter opgav denne Plan, som ei kunde føre til den Eenhed, der er den første Betingelse for enhver Maalestok. Man besluttede derfor blot at lægge Bonite ringen til Grund for den nye Hartkornsberegning, og fordeelte hele Landets boniterede Jorder paa Summen af hele Landets Hartkorn, hvortil dog en additionel Sum af omtrent 6000 Tønder blev tilføiet med Hensyn til de Jorder, som ved denne Matricul første Gang komme med til Ansættelse i Hartkorn. Med Hensyn til dette Tillæg, som forudsætter, at over 30000 Tønder boniteret Jord ere blevne skattepligtige, som ei vare det for, have vi vel nogen Tvivl, om denne Fremgangsmadde var aldeles rigtig; men siden hele Matriculen nu er beregnet efter denne Forudsætning, ansee vi det for unyttigt, i denne Henseende at indstille noget Forslag, da hele Beregningen da skulde forandres. Ved denne Fordeling kom man til det Resultat, at 72000 Qvadratalen boniteret Jord eller 5 1/2 Tdr. boniteret Jord skal udgjøre 1 Td. Hartkorn efter den nye Matricul, Af de før omtalte 6000 Tdr. Hartkorn, som hele Landet erholder mere ved den nye Matricul, end det havde før, og som ere tilføiede med Hensyn til de Jorder, som ved Jnddigning fra Havet, ved Skoves Udrydning og Lyngheders samt Mosers Opdyrkning ere indvundne til Agerjord, siden den ældre Matricul blev sat, falder paa de danske Øestifter 2560 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn, nemlig: paa Sielland 162 Tdr. 2 1/2 Skpr., paa Fyen 1456 Tdr. 1 1/2 Skp. og paa Lolland 942. Tdr. Skpr. Paa Jylland vil altsaa i Alt falde omtrent 3500 Tdr. Hartkorn, som det faaer mere, end det for havde."