JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Eieren af Harritzlegaard i Ruggaards Amt og SchoudveHerred i Fyen er tilsinds Torsdagen den 26 Octbr første kommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved en eneste offentlig Auction som holdes paa Gaarden, at bortsælge om nogenlunde antagelig Bud skeet: 1) Endeel af Hovedgaardens overalt bekiendte gode og lede Jorder, saavel frie Hovedgaards Taxt som og nogle derunder liggende ufrie Jorder af Ager og Eng samt derpaa staaende Ober og Underskov, alt i 5 7 Parceller inddeelte fra 4 til 12 Tdr. Lands Størrelse, af hvilke nogle i Aar er besaaede med Kløver, og andre bliver efter Bragning og Giødske ning besaaede med den bedste Rug 2) Endeel af Harritzlegaard, langt fraliggende Bøndergods, der altsammen er udskiltet af Fæl redskabet, saasom i Jersore 2de Bøndergaarde af Hartkorn Ager og Eng 22 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. og 2de Huuse. I Bolmerod 3de Gaarde at Hartkorn 21 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. og i Huus. J Ørritzler en Gaard 3 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb, Ellegaard 7 Tor 1 Fkr. 2 og en Trediedeel Alb. I Haarslet, een Gaard 8 Tdr. Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. J Møderup een Gaard 7 Tdr. 4 Skpr. - Fkr. I Hemmerslef een Gaard 10 Tdr. 3 Skoe, 3 Fkr. 1 Alb. J Slagstrup i Gaard 11 Tdr. 1 Fkr. 2 Alb. J Svendstrup ernGaard 7 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. I Aschebye 2de Gaarde 15 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. I Thoderup een Gaard 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. I Smidstrup een Gaard 3 Tdr. I Kolshauge, 2de Gaarde 9 Tdr. 7 Skpr. J Esterbølle 3de Gaarder 15 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. og et Huus. J Begge 2de Gaarde 200 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. I Lunde een Gaard 5 Tdr. 6 Skpr. 3 Fr. I Eskildstrup 5 Gaarder 35 Tor 2 Skpr. 2 og to Trediedele Alb. og 6 Huse, som alle have Jorder i Marken og i Schoubye 6 Gaarder, som hver for sig staaer for Hartkorn 7 Tdr. 1 Fkr. 2 og en Trediedeel Alb. og 9 Huuse, samt Spingeleds og Daure høishuusder alle have Jorder i Marken, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, og først i October Maaned kan forevises til behagelig Eftersyn i Kiøbenhavn hos LieutnanGardenfleth paa Palalet bag Slottet, i Horsens hos Hr. Cornet Onsberg, i Ovense hos Hr. Kammerraad Holm, og paa Harritzlefgaards Skriverstue hos Forvalter Struch, der paa Forlangende foreviser Parcellerne m.v. Foreløbig meldes, at af Kiøbesummerne kan om forlanges det halve eller de to Trediedele blive staaende i Eiendommene paa 1ste Prioritet, og alt saave Hoved Parcellerne som Bøndergodset kan faaes enten separat eller samlet underhaanden tilkjøbs forinden Auctionen naar Vedkommende behager betids at accordere herom, enten med Eieren, paa Harritzlegaard eller Hr. Kammerraad Holm i Odense Harritzlegaard den 12te Septbr. 1797. Bardensleth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
- Følge Kongelig allernaadigst Bevilgning, saaledes J lydende: Cotimus Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge 4 Rdlr. til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers 1797. Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giøre alle vitterligte at Vi, efter Hospitals Forstander Peder Holmer af Graabrødre Kloster ved Vor Kiøbstæd Odense i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han, som Skifteforvalter efter afg. Wolrat, Bernhart Henrichsen af Gillestedgaarden ved bemeldte Odense, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Viborgs Samler, Fyens Stifts Aviser og den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte Wolrath Bernhardt Henrichsen, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at melde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Pro lama efter Loven; dog skal denne Bevilling læses for vedkommende Værne Ting, samt den Over Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongelig Restdents=Stad Kiøbenhavn den 15de September 1797. Under Vort Signet. J. L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling C. v. Brandt Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Hospitals Forstander Holmer af Graabrødre Closter ved Odense, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde afg. Wolrath Bernhardt Henrichsens Creditorer. Nr. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense, Schoubye, Lunde og Scham Herreds Ting, Tiirsdagen den 26de Sept. 1797. og behørig protocolleret Folio 72 testerer H. Holm. Nr. 2. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 27de Sept. 1797. Koefoed. Bendz. Mylius. Jørgensen. protocolleret af R. Rasmusen. indkaldes herved lub poena præclusi & perpetui silentiig med Aar og Dags Varsel, Alle de som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Wolrath Bernhardt Henrichsen, der i forrige Tider har staaet i Handel om Heste paa adskillige Steder i Sielland, Fyen Jylland og Holsteen, og nu tilsidst beboet i Fæste en Odense Hospital tilhørende og ved Odense beliggende Bondegaard, Gillestedgaarden kaldet, at anmelde og beviisliggjøre for mig inden fornævnte Tids Forløb deres havende Krav. Graabrødre Closter ved Odense i Fyen den 4de October 1797. Holmer. Gen eller to Drenge af skikkelige Forældre, som maatte have Lyst at lære Naalemager Proffession kunne blive antagne hos Naalemager D. L. Gese i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Toren troe og skikkelig Kokkepige, som got forstaaer B Madlavning, at brygge og bage med mere er strax en fordeelagtig Tieneste at have til førstkommende Novbr. Adressecomtoiret giver Anviisning. os Bogtrykker Faber faaes: 1) Journal og Brand og VandHvæsenets Sager tillige med inden= og udenrigske Stæders hastoriske Efterretninger og Jldebrande, Jldslaknings= og Ræd nings=Midler m.v. 1ste De l. 5 Mk. 2) Statistisk Beskrivelse af de fornemste europælske Stater, 2den Deel 1ste Hette ved Schlegel, 3 Mk. 3) Er Prof. Torkild Baden i Kiel og Malte Conrad Bruus paa Hveen to Personer af saa over ættes Betydenhed, at deres evindelige Kiælerie kan interessere et fornuftigt Publikum, 4 s. 4 Rollins Anviisning til Naturkyndigheden, i Særdeleshed hvor des man ved Naturens Betragtning kan bringe Børn til Kun skab om Gud, 8 s. 5) Om Tænderne, Tandvine og Raad den mod, og s. 6) Rosensteen og Gar om Steensmerter= og Midladerimod 8 s. 7) Han har sin Næse allevegne, Kommedie i Akter, af Jstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Krigstildragelser paa Søen. Den i vort sidste Nr., paa Grund af den i Leiden hørte Kanonade paa Havet, yttrede Formodning er desværre, gaaet over til Virkelighed. Den store hollandske Flaades Skiebne blev den 11te d. M. afgjort paa den u 4 lykkeligste og i Hollands Marines Aarbøger uhorteste Maa en de. Otte Linieskibe ere efter en blodig Fægtning fald de me i Engellands Hænder, og begge Admiralørne de Win. og ter og Viceadmiral Reynties ere engelske Fanger. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Saasnart den engelske Admiral Duncan, som laae i g Varmouth for at reparere sine Skibe, fik Efterretning om, at den hollandske Flaade var i Søen, forsynede han sig i 24 Timer med Victualier, og lod hente 8 andre Skibe fra Portsmouth og Dünerne isteden for dem, som vare under Reparation. Den 11te kom denne - ogsaa 16 Linieskibe stærke - Flaade (men hvorafkuns 1 var paa 50, alle de øvrige derimod meest paa 74 Kanoner) den hollandske Flaade i Sigte, som derpaa stilte sig i Slagtorden. Kl. 10 om Formiddagen tog Trefningen sin Begyndelse paa Høiden af Wyk paa de hollandske Kyster, og Kl. 3 om Eftermiddagen havde dette morderske Slag En 3 de, efterat de 8 Skibe, Friheden og Jupiter (under der begge de fangne Admiralers Kommando ) paa 74, Harlem, de Bries og Ligheden paa 68, Hercules og Wassenaer paa 64 og Delft paa 56 Kanoner vare erobrede af Engellænderne. De øvrige 7 Linieskibe og 12 Fregatte af og Kuttere ere komne tilbage igien til Texelen. Af den Officielle Beretning, som den fangne Admiral de Winter, med Seiervinderens Duncans Tilladelse, har skrevet til Marine=Kommitteen, i Holland, haves følgende Oplysninger om dette Slag: Uagtet Admiralen gav Signal til Skibene, at holde sig saa tæt sammen som mueligt, skeete det dog ikke, deels formedelst den ubestandige Kuling og høie Søe, deels formedelst nogle Skibes. slette Beseiling. Fienden angreb Kl. 11 den bageste Deel. af Linien, og seilede trodsig tværs igiennem samme. De Winter haabede derved at afskiære ham men det kunde ikke hielpe. Det hollandske Admiralskib blev angrebet først af 2, siden af 3 Skibe paa engang; Hercules kom i Lue og drev ned paa samme. Ved at ville undgaae dette, stødte det paa det fierde engelske Skib (nemlig ogsaa Admiralskibet). Ved det sidste Tegn, som Admiralen vilde giøre, for at kalde andre Skibe til Hielp, blev Flaglinsen skudt ham selv af Haanden. Med de sidste Srasøgte han enten at naae Kysten, eller at give nogle andre Skibe, som endnu vare i Stand til at sægte, Leilighed at rædde sig; men forgiæves. Kl. 2 faldt alle hans tree, Master. Endnu sægtede han en halv Time paa Vraget; indtil endelig Skibs folket, som var smeltet sammen mere end den halve Deel, ophørte at fyre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
J oprigt yttrer han sin Tilfredshed med Officererne og Skibsfolket, forsikrer at Fægtningen var rasende og Tabet stort paa begge Sider. Vores Fiender - hedder det i hans Skrivelse - agte os allenefor vort haardnakkede Forsvar. Jngen Fægtning kan endnu have været saa blodig, som den for os var dødelig. Omsider anbefaler han de ulykkelige Enker og Faderløse, meldet endnu om sin værdige Kapitain van Rossum, som begge Hofterne bleve bortskudte, om 2 Kadetter, hvoraf den ene er hans Broderson, som begge have mistet de venstre Been og om en Marinelieutenant, som er død. De andre Skibes Tilstand, eller hvor mange Dræbte de have, kan han intet sige om da Engellænderne ei engang selv vidste det. For Engellænderne ere mange Skibe borede i Grund og mange Folk dræbte, som ogsaa sluttes deraf, at de Winter ikkuns talte 10 engelske Skibe omkring sig, da han skrev denne Beretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Blant de tilbagekomne er Kontreadmiral Blois de Tres long (en Franzos af Fødsel), som fægtede med en mageløs Tapperhed, og blev ved at kommandere, efterat den ene Arm var afskude. Paa den ogsaa tilbagekomme Admiral Storys Skib tæller man 22 Døde og 44 Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Fiskerne fra Schevenningen i Holland have i Søen opsisket mange Skibsredskaber, Seil Madratser o. s. v. da hele Kysten derfra til Texelen er skiul med Vrag, Tougværke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Hvad Indflydelse denne ulykkelige Søetrefning imidlertid vil have paa Fredsefterretningerne, som derved blive meere krigerske end fredelige, behøver man neppe at betænke sig længe paa. I Engelland selv tvivlet man, som naturligt, paa, at denne Seier vil befordre Freden. Naar man undtager, at Buonaparte, GrevCobenzl og Marchese de Gallo gjøre hinanden de venskabe, ligste Visiter i Udine, og at Vaabenstilstanden mellem Armeerne i Tydskland skal være forlænget paa 30 Dage, tien alle de følgende Omstændigheder neppe til at oplive Fredens Haab: - Fra Udine meldes under 1ste Octbr., at Krigstilberedelserne ivrigt fortsættes; Omkring Palma ere alle Træer afhugne, og man er i fuld Sysselsættelse med at nedrive og fløise de 4 Landsbyer derom. I Tydskland giør man alle muelige Anstrængelser til Krigens Fortsættelse, Fyrsterne i Würzburg og Bamberg ere af E. H. Karl opfordrede til at bevæbne en Landstorm. Paa det sidste Sted, er reqvireret en gyselig Mængde Artikler for Armeen; ifald de ikke vare udredte inden den 20de d. M., skulde 2 Eskadroner Husarer rykke ind som Execution. J Egnen af Spessart skulle 30,000 og i Schvaden 40000 Bønder, være villige til at virke kraftigt med, dersom Krigen bryder, løs igien. Dertil smigrer man sig endnit med Haabet omen russisk Hielpe=Armee paa 80,000 Mand. - I Vien frygter man for, at kiendtlighederne alt for sikkert ville begynde efter Vaabenstilstandens Udløb, da man af alle Datis holder det for moralsk umueligt, at Keiseren kan indgaae de sidste franske Betingelser. Fra Engellands Side skal være gjort det Viener=Hof de meest glimrende Tilbud, ifald det fortsætter Krigen. - Og alt dette en skeet, førend hiin ulykkelige Søebataille endnu var disse Magter bekiendt! - Den hele Armee i Tydskland, som staaer under Overgeneralens Angeraus Kommando regnes for 130,000 Mand. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Glæden over den erholdte Seier er lige saa ubeskrivelig, som Nytten er uoverseelig. To Gange bleve Kanonerne i Park og Tover affyrede. Med alle Klokker blev ringet; alle Skibe paa Thomsen flagede; om Aftenen var Staden, London illumineret, og de Jndvaanere, som vilde spare deres Lys, bleve af Pøbelen tvungne til Jllumination. Rygtet giør allerede Admiral Duncan til en irlandsk Lord Lord Bridport og Admiral Curtis havde faaet Ordre at ile Duncan til Hielp med Forstærkning; men denne kom først da den ikke meere behøvedes. - Men at komme til Engelland selv igien, saa meldes, at Mistroen mod Jrlænderne bliver daglig større og frygteligere; at paa Høiden af Sunderland i Engelland har en fransk Fregatte, med ta mindre fiendtlige Krigskibe ladet sig see, og at, efter et andet Rygte, den franske Flaade er udløbet. - Det af Franzoserne erobrede rige Portugisiske Skib fra Brasilien. har et engelsk Skib igien frataget dem. Hr. For har i en Tale erklæret, at han ikke meere vilde komme i Underhuse. Advokaten Erskine, som ophøiede ham til den første Mand i Engelland, jal i hele Verden, roste hans Beslutning: Likke at komme meere Parlamentet og kaste sine Perler for Sviin. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Holland. Førend den ulykkelige officielle Beretning indløb, ud sprengte man, at Engellænderne vare slagne reent paa Flugten m.m. J Rotterdam blev desaarsag endog den 12te halset Flag og affyret Seierskud fra Vagtskibet. Men den almindelige Bedrøvelse blev saa meget større, da man fik sin Vildfarelse at indsee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Krigsretten mod de siden den 5te Septbr. arretterede Emigrantere er allerede organiseret, og Undersøgelserne over den sidste Sammenrottelsesplan vedvare. Real (fra hvem mere i et af næste Bidrag) som har undersøgt de af General Moreau indsendte Papirer, skal have erklæret Pichegruls Forræderie uden for al Tvivl. - Antallet paa de Adelige i Frankerig, hvorover den nedsatte Kommission skal foreslaae, om de skulle sværge Republiken Troskal eller deporteres, regner man til 150,000 Personer. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Direktoriet har i et Budskab til 500 Raadet erklæret at der intet Belgien mere gives; men de samme Love maae herske og ablydes der som i Frankerig. Den 9de d. blev et Bogtrykker=Officin forseglet i Paris, fordi der i samme var et Værk under Titel, de 3 Forsamlingers Forbrydelser, under Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
For at understøtte Søekaperierne vil Regieringen overlade flere smaae Fregatter og Korvetter til Kaperbrug til Privatpersoner, og blot forbeholde sig en Trediedeel af Prisernes Værdie. Efter Forlydende skulle ogsaa Linieskibe aftakles i Brest. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Jtalien. Staden og Fæstningen Mantua med dens hele Gebeet er nu af Buonaparte ogsaa slaget til den cisalpinske Republik. Denne sidstes Direktorium arbeider baade. i Paris og ved Buonaparte paa, at alle republikanske Stater i Jtalien maae blive forenet i een Republik. Al. te Hindringer for Provindsen Romagnas Forening med Cisalpinien skulle nu ogsaa være hævede. Alle den exvenetianske Stats Folkeskaber ere af Bunaparte forenede under een Regiering indtil Freden. J strien og Dalmatien, endskiønt i Kriserlig Vold, ere med indbegrebne i denne Foreningsakt, og Deputerede skulle forestille disse Provindser. Der skal nu i Venedig organiseres en nye Regiering efter denne Plan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Blandede Efterretninger. Ex=Arvestatholderen fra Holland var tilstæde ved den meget talrige Cours, som gaves i St. Jammes, da Efterretningen om den hollandske Flaades Nederlag var ankommen. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
J Engelland opdages for nærværende Tid mange falske Banknoter, som endog indløbe fra Hamborg. Det franske Direktorium skal af Schweitzerkantonerne have forlangt den engelske Gesandt Wickhams Bortskafselse fra Basel, da det er overbeviist om, at denne Gesandt er blot i Schweitz, for at begunstige Modrevolutionsplaanerne imod den franske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
J Brussel vil man anvende nogle tusende Gylden paa at tage den hellige Mikkel, som er 17 Fod høi og at forgyldt Kobber, ned af Taarnet paa Jorden. - Hs. Eminence kan ogsaa sagtens behøve at ligge lidt, efter at have staaet saa længe! - Førend Revolutionen blev i Parts aarlig optrykket omtrent 160,000 Riis Papir - og nu 2 Millioner 800,000 Riis. Altsaa 27 Gange mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
J Provindsen Holland er lagt en Skat paa Avertissements, Fødsels=Ægteskabs= og Døds=Anmeldelser i Aviserne. - En løierlig Finantsoperation à la Pitt! - Erkebispen af Mecheln finder det forbudt i den katholske Religion, at sværge Had til Kongedømmer, og vil derfor med sine Geistlige blot løve, aldrig at bidrage til dets Giennoprettelse i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Den franske Deputerede Laporte afslog forleden en Jndbydelse til Middag fra Krigsministeren Scherer, med denne betænkelige Pring: "Saaledes kan jeg ikke vanhædre den dydige Hoche, og desuden er jeg Augerauls Ven Ved Sørgefesten for Hoche i Parts blev det chinesiske Jnstrument Tan=Tam førstegang brugt, og henrer ved sine Vibrationer med uimodstaaelig Kraft Hierterne til Veemod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Et nye Pariser=Karrikatur paa Pichegru viser ham staaende med en Fod paa Landet og den anden paa Skibet, som skal deportere ham a. Denne General skal ellers paa Vognen have skieldt Barthelem for en feig Karl, da denne kaldte ham en Forræder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Ved en Operation paa den afsatte udenlandske Mininister Lacroix har Saarlægen bortskaaren ham 26 Pund Kiød! - Custines Adjutant, Daniel Stamm, har paa Direktoriets Ansøgning faaet sin Frihed af Østerrigsk Fangenskab efter 32 Maaneders Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Den flygtede Grevde Entraiques har alt naaet Triest Ligesaa er den flygtede Hertug af Modena med sin Hofstanankommen til Grætz. Augerau og C. H. Karl ville giøre hinanden en fredelig Viste i Baden ved Rastadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
En Alderman Hammet har i London afslaaet Lordmajorspladsen, hvortil han var valgt. Man veed kuns 2 ligenende Exempler herpaa i Historien, og han kommer kanske til at bøde 1000 Pd., fordi han afslog et feedt Embede paa 5000 Pd. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Spanierne for Gibraltar giøre saa alvorlige Anstalter, at man snart venter vigtige Optrin. Garnisonen er 5000 Mand stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Den bekiendte Skuespildigter Kogebue, er kaldet til Vien i den afdøde Alringers Sted med en aarlig Gehalt af 2500 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
I Ungarn ere Ulvene saa slemme, at de have revet over 50 Menneskeer ihiel. Et 47 Ugers Barn blev i Forældrenes Fraværelse næsten ganske opædt af et Sviin. - Ellers blomstre Ferskener=Æble og andre Træer i dette Land ligesaa skiønt som i Foraaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
For at bringe Jødeskabet i Bøhmen stedse nærmere til den borgerlige Bestemmelse er udkommet en Keiserlig Forordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Den Russiske Keiserinde har stiftet et ypperligt Fødselshuus og Jordemoder=Jnstitut, som er det skiønneste Monument paa hendes Godgiørenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Jndenlandske Efterretninger. De 3 svenske Fregatter, som i Sommer havde været for nede med et lige Antal danske for at beskytte begge RigersNeutralitæt, ere nu seilede tilbage til Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Næsten postdaglig indløber nu Efterretninger, at de af Engellænderne opbragte danske Skibe frigives og faae Gotgiørelse for det foraarsagede Ophold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Fregatten Havfruen er lagt ind igiennem Bommen ved Kiøbenhavn og en russisk keiserlig Brig er kommen paa Rheden fra Østersøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Fra Øresund er den engelske Konvoy afseilet den 18de d.; den bestod, som meldt i næst forrige Nr., af 3 Orlogs=Fregatter, 2 armerede Koffardieskibe og over 500 Kiøbmænds Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Den 19de kantrede en Baad paa Kiøbenhavns Rhedsmed 7 Mand; men som dog bleve reddede ved et derved liggende Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
J Fredags og i Løverdags var Hr. Bogtrykker Win dina, som Forlægger af Piecen, tria juncta in und, indkaldet for Kriminalforhør i Hof= og Stadsretten, for at opgive Forfatterens Navn; men har ikke været at formaae dertil Af de sidst ommeldte bortløbne Matroser skal den ene have udladt sig med: at den maatte være en slet Tyv, som ei ved et Opløb kunde stiæle en 16 a 20 Uhre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
J Kiøbenhavn er Kansellieraad Hr. Sander død meget hastigt af Apoplexie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Jomfrue J. C. Petrine Jæger giver nu sin Trolovede, det glatte Lag igien i Kbhvs. Adresse=Aviser. Det er vanskeligt at dømme der, hvor begge give sig selv Ret og giør hinanden de samme beskyldninger: -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Endvidere er i Kkasselotteriets femte Trækning udkommet No. 19341 med 200 Rd. hos Hr. Riissing i Odense. og Nr. 17020 med 1000 Rdlr. hos Hr. Kern i JteholUnder 4de October d. A. har Hans Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Kiøbmand Johan Rudolph Tietjens i Marseille til Konsul i den franske Havn Cette, og forundt ham Titel af Agent. Til anden residerende Kapellan ved Frue Kirke i Kiøbenhavn er beskikket Præsten i Sørborg Hr. Fallesen. Det residerende Kapellanie til Middelfart og Causlunde er forundt Jnformator Biørn paa Vasenhuset. Missionairiatet til Waranger i Ost=Finmarken er forundt Student Hans Langsted. Hr. E. N. Viborg, Lector og Prosesser ved Veterinairskolen, er udnævnt til Professor i Botaniken ved Khvns Universitet. Borgemester Diechman i Colding er beskikket til Herredsfoged over Aast, Jerlev og Hough i den efter Ansøgning i Naade entledigede Justitsraad Junghans Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Næstkommende Fredag bliver som sædvanlig holdet Ordination i Odense St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
Alt det har behaget Gud den 22 d. ved en stille og rolig . Død at bortkalde min kjere Mand, Lars Müller, Urtegaardsmand, til sin himmelske Glæde i sit Alders 61 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-23
skulde jeg ikke undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre fra værende Slægt og Venner, forsikkret om Deres Deeltagelse i min og Børns billige Sorg. Anne Marie sal. Müllers.