JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
J Ostende landede mellem 1ste og 2den Junii 60 Englænder i Nærheden af Havnen, formodentlig for at røde noget Qvæg. J mindre end 2 Timer samledes mere end 2000 Mennesker, og ingen af Fienderne undkom. Lignende Forløg gjorde omtrent 24 Engellænder ved St. Malo, men de fleste bleve fangne. De vare bevæbnede og havde Dolke ved sig. Særdeles tilfredsstillende ere Efterretningerne fra Neapel. Der hersker den største Orden og Politiet bliver bestyret med største Opmærksomhed. Hovedstaden, er nu saa godt oplyst, at alle øvrige i Europa kunne vælge den til Mønster. Man reiser ikke allene i Kongeriget men og i hele Jtalien med største Sikkerhed. J Egne, hvor man ei uden Fare kunne komme, har det Franske lagt stærke Detachementer. Paa Landeveien fra Terracina til Capaa sees en Mængde Hoveder af henrettede Bandtter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Nyelig har man ved Gravning i Rom opdaget en underjordisk Gang, giennem hvilken Keiserne kunne begive sig fra deres Palais til det flyviske Theater. J denne Gang har man funden endeel Fornices, eller smaae ovenfra oplyste Kammere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Jtalien. Efter Breve fra Corfu er et østerrige Skib, bestemt fra Palermo til Triest, den 4de Mai tvungen at indløbe i denne Havn. Det havde Krigsfanger ombord, hvoriblant 60 danske Søefolk og 6 dan ske Skibscapitainer. Da den danske Viceconsul Hr. J.de Biasy erfoer, at den steilianske Regiering havde givet disse Ulykkelige usle Portioner af skimlet Brød, Kiøsom vrimlede af Ormee og suurt Viin, gjorde han si Umage, for at forsyne dem med friske Levnetsmidler, og lod den sicilianske Provision styrte i Havet. Al den Tilde opholdt sig her, spiste de 6 Captainer ved Viceconsulens Bord, og fortalte meget om den ficilianske Regierings skammelige Behandling, for at tvinge dem til at tage Tieneste paa de engelske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Tydskland. En utallig Mængde Jtalienske og Franske Produkter, især Mandler, Citroner, Pommerantzer, Kappers, Provence Bomolie, & gaaer til Lands giennen Frankfurt til Norden. Mod Enden af næste Maaned ventes den kongelige Spanske Garde til samme Stad, for at begive sig til de Spanske Troppecorps i de Danske Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Rusland. H. M. Keiseren vil i disse Dage reise til Finland, for at tage denne Provinds i Øiesyn og glæde sine nye Undersaatter ved sin Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Den kongelige Svenske Ambassadeur, Baron v. Stedingk befinder sig med Familie endnu i Rewal. Fra gatten, hvor paa han vil seile til Sverrig, er endnu ikke kommen dertil
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Bekiendtgiørelser. Femten Dags=Lister til Brug for Kystbefalingsmænd faaes tilkiøbs her paa Adressecontoiret. Paa Frysendahls Marker gaae 70 Stkr. gode Stude, 24 Stkr. seenmalkede Kiør og 50 Stkr. Lam, som al er til Salg hos Forpagteren Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Hos Kiøbmand Hans Bech paa Vestergade kan bekommes nogle Hundrede Skantede Boutellier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Det Sted paa Graven No. 29, som beboes af H. Engelbreht Wahl, bliver ledig næste Michaeli Fløttetitil Beboelse; om Leien kan accorderes med Gertsen. Da her i Egnen findes mange Damme og Klæ hvorudi ere Blodigler, saa bekiendtgiøres for dem som enten selv vil umage sig med at samle dem, eller ve anmode den fattige Almue at samle dem, at samme modtages for Betaling paa Svane-Apotheket hos Kaster. Sammesteds modtages Bittersøde og Enebar For dem som gierne vil nytte denne Næringsvei og kiænder de rette Blodigler, bekiendtgiøres, at de er guulstribede langs Ryggen, graae og sort Spettet paa Bugen; hvoraf Prøve kan forevises og beqvemme Flasker meddeeles til at samle udi. Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Følgende ere nogle Brudstykker af Keiser Napoleons Samtale med Handelstandens Deputerede i Bordeaar: "Handelen lider, saade Keiseren, jeg veed det: men vi maae være standhaftige. England maae tvinges til at give efter, og det vil lykkes os. Engellænderne ere Herrer, over Søen, jeg paa Fastlandet: men de ere Røvere, og vi skulle nok giøre det af med dem. Vist nok udfordrer det Taalmodighed, Nøisomhed og Oeconomie; dog tilsidst ville vi faae Fred, men en fast og varig Fred. Engellænderne maae give mig een Garantie, naar jeg slutter Fred med dem, og den Dag, de atter skulle bryde den, lader jeg dem fratage alle deres Magasiner paa Fastlandet; det skal forskaffe mig en anseelig Erstatning. Jøvrigt handlede de taabeligt i, ikke at antage Ruslands Mægling. J dette Øietlik lave ingen Neutrale sig tænke. England ville ved sin Visitation anmasse sig en Told og Afgivtsret over Fastlandet; det kunde jeg ikke skillade; dette er Aarsagen til Decretet af 17de December. Sukker og Kaffe vil rigtig nok blive dyr; men man maae leve sparsommelig af lidet. Jeg vil have Fred, formodentlig tvivler ingen om dette mit alvorlige Ønske; jeg er beredt til at undertegne den, men den maae være fast og varig. Jeg vil ikke meere sende nogen stor Armee til Domingo; den vil dog kun blive et Offer for den tropiske Soel og Klima; man maae kun oprette Contoiret paa Kysterne. Oprøret i det Jndre skal omsider ophøre, og jeg skal holde Kiøbmændene skadesløse paa andre Maader. Eders Skibe ville seile til de spansk Colonier og de Spanske til vore. Giver kun Tid, og jeg skaffer Eder Fred. Da kunne J paatage Eder umaadelig store Foretagender : selv den mindste Kiøbmand maae kunne deeltage deri. Til Slutning saade Monarken: "jeg maae nu gaae til Bayenne, men jeg kommer igien, og bliver da nogle Dage hos Eder. Spanierne ere et godt Folk, men det res Regiering er noget svag. Jeg skal søge at give den nogen Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 20de Julii förstkommende. om Formiddagen Kl. 11 slet bliver paa Vedkommendes Forlangende efter sær billige Penge-Conditioner, ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden, bortsolgt: a) Hald Hovedgaard beliggende i Viborg Amt, en liden Miil fra Viborg, matriculeret for Hovedgaards Taxt Ager og Eng 17 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. med sine Afbygger Steder, hvorunder indbefattes Non Mølle og et betydeligt Teglværk, samt Bechlunds Huset med Stampeværk og videre b) Dollerup, Finderup og Raunstrup Sogners Kirker med deres Tiender og samme Sog. ners Konge. Korn-Tiender. c) Nogle Huse og andet Böndergods. Hald Hovedgaards udmærkede skjönne Beliggenhed, dens velindrettede Bygninger saavel til Beboelse for et Herskab som anden landlig Oeconomie, dens gode og store Böge og Fegeskove samt Fiskerie i dens store Söe, der næsten heelt omgiver Bögeskoven, densypperligeMergelgruber, som i de sidste Aar ere brugte med megen Nytte til Markens Forbedring, samt dens vidtløftige Fæedrift med alt dette vil bedst bedømmes ved Eftersynaf en kyndig Liebhaber og er desuden noksom bekiendt i Egnen, saa derover ikke behøves nogen særdeles Beskrivelse. Viborg, d. 7 Jun. 1808. T. Wissing. Justitsraad og Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Da endeel af Borum Broe paa den mindre Landevei imellem Rander og Skanderborg, i denne Tid er optaget og under Reparation; saa kan ingen Overfart, for Kiørendes og Ridendes finde Sted over bemeldte Broe for den er istandsat. Hvilket herved til de Reisendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Reparationen vil snarest mueligt blive udført, og saasnart denne Broe igien kan passeres, skal det paa lige Maade blive kundgjort. Dyrhuset d. 16 Junii 1808. S. Stilling, Birkedommer i Frysenborg Grevskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Auction. Tirsdagen den 26de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet lader Enken efter afg. Niels Lund Dalsgaard paa Dalsgaard, i Hvilsager Sogn, Synderhald Herred, Randers Amt ved offentlig Auction som holdes i Stervboegaarden bortsælge: 1) Stervboestedet Dalegaard bestaaende at 4 Rader Huus, indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bond standen med sammes tilhørende Hartkorn at Ager og Eng 9 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. samt Skovskyld 1 Td. 2 Fdkr. tilligemed den paa Marken staaende Afgrøde. 2) Besætning af Bæster, Kiør, Faar, Sviin, Vogne, Plauge og Harver samt andre i Gaarden værende Redskaber. 3) Jndboe og Løsøre saasom Borde, Stole, Speile, Chatoller, Kister, Dragkister, Skabe, Sølv, Tin, Kaa der, Messing, Blik, Jern- og Træefang, Sængesteder, Sængeklæder m. v. Saavel Catalogi som Conditionerne til Auctionen er forinden at faae til Eftersyn hos Enkens Laugværge Hr. Sagfører Winding her i Byen. Randers, den 14de Junii 1808. Stadfeldt, Auctionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-25
Den 14de Junii er enten tabt eller forglemt paa et Vandhuus, et nyt Sølv Lommeuhr hvis yderste Kasse var beklæd med lysebrun Skildvadde paa den underne Deel, men den øverste Deel er Sølv. Hvo som leverer bemeldte Uhr paa Adressecontoiret, erholder en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Indenlandsk. Syv og Tyvende Anmeldelse om patriotiske Bidrag til en nye Flaade: Hr. Landinspecteur Schuth i Sorøe indsendt sit Honorarium 100 Rdr. for et Arbeide for Staten. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Conferentsraad og Amtmand Treschow indsendt 500 Rdr. Hr. Consul de Lærrard i Barcellona indsendt dansk Courant 1000 Rdr. En Embedsmand i Søe Etaten, som ikke ønsker sig navngivet, indsendt 500 Rdr. Amts provsten over Assens og Hindgauls Amter, Hr. Holm, indsendt 200 Rdr. Hs. Excellence Hr. Greve Goiske Moltke indsendt en Myndtsamling af circa 1800 Lod Sølvs Vægt, som høisammes sal. Frue havde bestemt som Bidrag til en nye Flaade. Friderikstad i Holsteen, dens Jndvaanere, sammenskudt S. H. C. 980 Rdr. Hr. Capit. Astrup til Nivaae tilbuden Skiøde paa Nivaae Havn eller og Reservation af samme, i Tilfælde af Nivaaegaards Salg, og derhos tilbuden et Bidrag af 3000 Rdr. Den Altonaer høitydske Jøde=Meenighed, indsendt dansk Courant 3000 Rdr. Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Balle indsendt 150 Rdr. og tilbuden saameget qvartaliter saa længe Fædrenelandet er indviklet i rig. Hr. Kammerherre Hennings tilbudet fra Jndbaanerne i Herskaberne Herzhorn, Sommer og Grønland, 54 Rdr. 28 s. til Fædrenelandets Tieneste, samt at levere den under 11te Decbr. f. A. udskrevne Rug, da Havre uden Betaling. Directionen for Wemmetofte delige Frøkenkloster afstaaet uden Betaling 81 Stkr. getræer af Klosterets Skove. Sognepræsten for Ondsse og Søndersted Menigheder i Sielland, Hr. Rørdam, tilbudet de i hans Præstekalds Skove værende Egetræer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Hr. Kammerherre Hennings tilbudet fra Jndvaanerne i Elmshorn 157 Rdr. 36 s. S. H. C. Chefen for Øster Stads Compagnie af Kiøbenhavns borgerlige Jnfanterie, Hr. Capitain C. Wegner, tilbudet at renuncere paa den ham tillagte Gage 300 Rd. aarlig saalænge Krigen varer, med den Bestemmelse, at de 200 Rdr. anvendes til Søeværnets Gienoprettelse og de 1000 Rdr. til den Underofficeer eller Gemeen af den norske Armee, som meest udmærker sig. Hr. Prom, Fuldmægtig ved Tryggevælde Amtstue, indberettet, at Amtets Godseiere og Bønder renuncere paa Betaling for Tømmer og Bielkers Transport til det ved Petersværf byggende Batterie. Walløe Kloster har af dets Skove udviist 184 Stkr. Egetræer uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Capitain v. Langeland, som er commanderet til Kyvel i Nørre Jylland, har under 7de d. M. rapporteret følgende: Den 6te Junii Kl. 5 1/2 Eftermiddag udsatte en uden for krydsende engelsk Fregat 2de Barkasser med omtrent 30 Mand i hver, for at bemægtige sig en til Kyvel fra Løkken ankommen norsk Brig. Saasnart Capitainen kunde skiønne Fiendens Hensigt, sammenkaldte han 25 Mand, og da han med dem havde naaet de forreste Klit høie paa Stranden, formerede han Klæden og blev der liggende indtil Barkasserne kom paa Musketskud nær, da han med heele Kiæden styrtede frem under Hurraraad og Støien, og kastede sig ned paa den nøgne Strand omtrent 130 Skridt fra Briggen, for med Musketild at holde Barkasserne fra samme. J denne Position holdt vore Folk sig næsten en Time, uden at Barkasserne forsøgte paa at nærme sig Briggen, skiøndt Fregatten, efterat have i Forveien skudt en stor Mængde 36pandige og andre Kugler, derefter flere Gange gav det glatte Lag med Kartetsker, dog uden nogen Virkning, da alle Kuglerne gik over Folkene, som laae plat hen af Stranden, og skiød efter Fienden i Barkasserne. Jmidlertid nærmede 2 Barkasser sig fra en anden engelsk Fregat. De 2de første skiød nu med Kartætsker fra Svingbasser og smaae Kanoner og gave tillige Geværild, og begge Fregatter forede uafladelig med svære Kugler og med Kartætsker. Efter disse Omstændigheder fandt Capitainen det ikke raadeligt, at holde sig længere, for ei at opofre Folk til ingen Nytte, og trak sig derfor tilbage i de forrest paa Stranden liggende Klithøie, hvor hans Kugler endnu kunde virke. Da først besteeg Fienden den norske Brig, som Capitainen i Forveien havde ladet tage Roeret og Seilene fra, og bierget hvad bierges kunde, samt boret Huller i Skibet under Vandgangen, saa at det var en Umuelighed for Fienden at føre det bort. Fienden kappede Stormasten, erobrede et Seil, og da han intet videre sandt, som var værd at bortføre, satte han Jld paa Skibet. Saasnart han havde besat Briggen førte han smaae Kanoner paa den og med samme beskiøde vore Folk, og disse brugte igien deres Geværer mod Fienden, som vare ombord paa Briggen, saaledes, at flere faaes at falde. Efterat Fienden havde forladt Briggen, gik nogle Mand ombord i samme, og det lykkedes disse tildeels at slukke Jlden ligesom de og forefandt en liden Kanon. En Mængde af Fiendens Kugler ere fundne paa Landet. Capitainen giver sit Mandskab, hvis Mod satte ham i Stand til saalænge mueligt at trodse 2 Fregatters og 4 Barkassers hæftige Kanonild, den Roes, deres kjække Forhold fortiener. Paa vor Side blev kun een Mand, navnlig Christopher Madsen Stabæk, af det 3die jydske Jnfanterie Regiments annecterede Batailloner, saaret, og 2de Mands Hatte bleve af Kugler giennemborede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Fra tilforladelig Kilde vides, at de i Vandene ved Gottenborg ankomne Tropper fra England endnu Onsdagen den 15de dennes ikke vare udskibede. Man tilføier, at deres Chef. General Moore, efter sin Tilbagekomst fra Stokholm, er afreist til London, formodentlig for at hente nye Forholdsordres, hvoraf da maae sluttes, at begge Allierede ingenlunde ere enige endnu om deres tilkommende Operationsplaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den 20de Junii lod sig see 2 Engelske Brigger, som styrede ind efter Faaborg. En halv Miil derfra imellem Dyrtborg og Avernakøe bleve de modtagne af 2 danske Kanonbaade; den ene Brig kom paa Grund paa Knas grunden. Der blev da fyret fra begge Briggerne og fra vore Kanonbaade fra Kl. 5 1/2 Eftermiddag til Kl. 9. Aften. Den Brig, som stod paa Grund, fik adskillige Kugler i Skroget; og var vist bleven taget, hvis den havde været allene, af vore Kanonbaade og Kaperkapit. Lorenzen fra Flensborg, som og viste sig meget tapper. Kanonaden var meget levende saavel fra Briggerne, som fra Kanonbaadene, Kaperjagten og Batteriet paa Dyreborg. Først Kl. 2 om Morgenen blev den fiendtlige Brig flot ved Hielp af den anden Brig og nok en fiendtlig Jagt, som var tilkommen. Den skal imidlertid have faaet mange Grundskud og være ilde tilredt. Under Aftionen gik bestandig Barkasser fra den ene til den anden; en af disse blev skudt midt over af vores Kugler. Man formoder at mange Engelske ere skudte. Paa Biørne er opsamlet endeel Kugler af Fiendens. En af vore Kanonbaade fik en Kugle for i Stævnen under Vandgangen, som alt igien er bragt i Rigtighed. Til Faaborg, er bragt en Matros i Land, som har mistet en Arm, og er den Endste, der paa vor Side kom til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
J Novbr. 1807 understøttede Staden Kiøbenhavn udenfor og i de milde Stiftelser et Antal af 8978 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den største Fragt, der nogen Tid har været akkorderet en Skipper for en europæisk Reise, er vist den som i Certepartiet er bestemt for Skipperen af det Amerikanske Skib, som senest blev taget af Capt. Amundsen. Denne Fragt er nemlig 100,000 Albertsdaler, eller omtrent halvanden Tønde Guld. Ladningen er - Salt; i det mindste hvad man endnu kan see af Ladningen. Skipperen paastaaer at han løb ud fra Lissabon 2 til 3 Dage før de Franske rykkede ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den Lufthallon, som Hr. Colding forleden bestemte til at gaae fra Korsøer over Beltet til Fyen, maae have forlænget Reisen over det lille Belt med, da man erfarer at en slig Maskine er funden paa Søndre Bierte Mark omtrent en Miil Sydostlig for Kolding, som formodentlig maae være den samme, da Afsenderens Navn findes paa den øverste Rand. Hr. Colding er nogen Tid efter selv reist over til Fyen, og har derfra ladet en Ballon opstige med et Brev til Hs. Majestæt Kongen. Begge Dele ere lykkelig ankomne til Sielland, og Brevet er strax afsendt til sin høie Bestemmelse. Man seer heraf, at denne Communicationsmaade er muelig, og at den med Held lader sig anvende, naar en stræng Blokade finder Sted, for i nogle Minuter at bringe Efterretninger fra en Øe til den anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den 12te Junii indtraf Prindsen af Ponte-Corvo i Kiel, for at giøre Hs. Majestæt Dronningen sin Opvartning. Hofeqvipagerne og et Detaschement Kavallerie sendtes Prindsen imøde 1/2 Miil uden for Byen. Hs. D. spiste hos Hendes M., og vente samme Aften tilbage til Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den søndenfields i Norge commanderende General har under 27de f. M. allerunderdanigst indsendt til Hans Majestæt Kongen en ham tilhændekommen Rapport fra Oberst v. Staffeldt af følgende Jndhold: Efter at bemeldte Oberst havde erfaret, at et fiendtlige Jæger Compagnie skulde ligge fordeelt paa Gaarden Jerpset og Ødegaarden paa Vestmarken, og blot have en liden Vagt detascheret til Gaarden Harsted, beordrede han Capitain v. Jørgensen med det leirdalske lette Jnfanterie Compagnie og det anmodtske Skieløber Compagnie at gaae over Fieldet fra Spitals Krøgen til benævnte Gaarde, for at ophæve disse Qvarterer. Capitainen blev med Commanden Natten mellem den 23de og 24de f. M. liggende paa Fieldet, og da en af ham afsendt bekiendt Mand var kommen tilbage med den Efterretning, at det meste af det fiendtlige Compagnie var paa Gaarden Jerpset, men at ikkun en Vagt af 5 Mand var paa Ødegaarden og en noget større Vagt længere tilbage paa Gaarden Harstad, besluttede han at rette sit Angreb allene mod Hovedstyrken paa Jerpset. Han marscherede derpaa saaledes af med sin Commando, at han kunde indtræffe der ved Midnatstid mellem Kl. 12 og 1. Natten imellem den 24de og 25de naaede han Stedet, inddeelte Mandskabet, og paa givet Signal var Gaarden omringet. Ved at nærme sig Huset, skiød de Svenske giennem Dør og Vinduer, hvorover vore Folk bleve forbittrede og en almindelig og stærk Skyden var uundgaaelig. Den paa Stedet høistcommanderende fiendtlige Officeer, en Lieutenant Baron Ulfsparre, tilligemed endeel fiendtlige Soldater, hvis Antal ei nøie kan opgives, men troes at have været omtrent en Snees Mand bleve skudte og 24 Mand fangne. Desuden erholdtes 25 Stkr. Geværer med Bajonetter og mange Patrontasker, og Feldtflasker. En heel Deel Ammunition, som der forefandtes og ei kunde medføres tilbage over Fieldet, blev gjort ubrugbar. De Fangne ere Regiments Jægere af Uplands Regiment. Vort Tab ved denne Expedition ler een Mand død og 2 saarede af det leirdalske lette Jnfanterie Compagnie. Oberst v. Staffeldt anbefaler saa del Capitain v. Jørgensen, der har viist megen Conduite ved denne Expedition, som den hele Commando. Budstikken iler med at bekiendtgiøre, at der er indløben sikkre Efterretninger, at Fienden er brudt op fra sine Forskandsninger og Positioner ved Lier og i Egnen f Vinger og rykker tilbage, at der øiebliklig blev udsendt Patrouiller og et Detaschement for at ledsage ham, og at Hr. Kammerherre og Oberst Staffeldt stod i Begreb at følge med den hele Brigade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den 20de Junii tog nogle danske Kapere en svensk Halse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Den 17de Junii indbragtes 3 Skibe til Helsingøer. Capitain Wood paa den erobrede engelske Orlogsbrig, Curbulent og Lieutenant Anderson ere i disse Dage udderlede og sendte til det engelske Admiralskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
J disse Dage er Commandeuren for de spanske Trop ser og 8 spanske Officerer ankomne til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Generalkrigscommissair Rawert har bekiendtgjort, Hs. Majestæt Kongen har indvilget at bekoste en af ham reslagen Indretning til i det Store at faae Bren og Knokler afbenyttede til Føde for Mennesker, hvilken Jndretning nu er kommen i Gang, men at de fornødne Been ikke kunde tilveiebringes. Han anmoder derfor Huusmødre, der ikke kunne eller ville giøre Brug af de i Huusholdninger faldende Knokler at opsamle dem til Afhenttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Aarhuus. Fra afg. Glarmæster Bochs Enke, er leveret til Fattigcommissionen 2 Rdr. til Uddeeling til Nødlidende, som af en Ubenævnt var givet for mislig Opfyldelse af en Leiecontract, hvorfore Commissionen takker paa de Fattiges Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Paa Fredag prædiker Hr. Provst Bechmann i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Studsgaard. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Udenlandsk. Spanien. J Madrit har Keiser Napoleon ladet følgende Proclamation bekiendtgiøre: Spanier! Efter lang Sygelighed var eders Nation dens Undergang nær. Jeg har seet eders Lidelser; jeg vil afhielpe dem; eders Storhed udgjør en Deel af Min. Eders Prindser har aftraad alle deres Rettigheder paa den spanske Throne til mig. Jeg vil ikke beherske eders Provindser, men jeg vil erhverve mig et evigt Krav paa eders Efterkommeres Kierlighed og Taknemlighed. Eders Monarchie er gammel; man maae fornye det, treffe nye Jndretninger og forskaffe eder en ReformoVelgierninger, som ikke er kjøbt med borgerlig Tvedragt og Uordener. Spanier, Jeg har sammenkaldt en Generalforsamling af Deputeerte fra eders Provindser og Stæder, for at lære at kiende eders Skade og Fornødenheder. Jeg frasiger mig mine Rettigheder og sætter eders giorrige Krone paa Hovedet af en anden Jeg, i det jeg befæster en Constitution for eder, som forrener Souverainens gavnlige Anthoritæt med den spanske Nations Friehed og Privilegier. Jeg vil at mit Minde skal blive velsignet af eders sildigste Efterkommere, og at disse skal sige: Han var vort Fædrelands Stifter. Udstædt i Bayonne den 25de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Frankrig. Efter Breve fra Bayonne, er Kong Joseph Napoleon ankommen dertil den 7de Junii og der bleven modtagen med alle Æresbeviisninger som tilkommer en Souverain. De spanske Deputerede og alle borgerlige og militaire Anthoriteter ere blevne ham forestillede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Deres spanske Majestæter befinder sig vel i Fontainerbleau, Kongen hører aglig Musik og gaaer paa Jagt Der ankommer daglig flere Personer som hører tilhans Svite og hans Hofstat bliver først fuldtallig den 1 Julii. Hans Æresgarde skal bestaae af en Batail. af den Keisl Fodgade og 2 Eskadroner polske Chevauxlegers. Man siger at fredsfyrsten vil kiøbe sig et Landgods i Nærheden af Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
England. Bomuldsmanufacturisterne og Væverne opvækker Uroeligheder i forskiellige Egne, og forlanger høiere Arbeidsløn. J Manchester er det endnu temmelig roelig, men der indløbe overalt fra Landet, allarme, rende Efterretninger. De Misfornøiede tvinge de rolige Vævere til at giøre fælleds Sag med sig. Paa de førstes Gribelse har Regieringen udsadt Præmier. Cavalleriet giennemstreifer Landet, og der hersker en almindelig Allarm. Fængselet i Rochdale er afbrændt af de Misfornøiede og en af deres Medbrødre sadt i Friehed. En respectabel Manufacturist i Hayood blev slæbet udaf sin Sæng og meget mishandlet af en Deel Vævere. De forlanger en trediedeel Tillæg i deres Arbeidsløn. Og i Wigan i Lancashire foraarsage Væverne Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-28
Som man forsikrer, skal en Expedition afgaae fra Jrland til det spanske Sydamerica. Sir Arthur Wellesley skal føre Hovedcommanden for samme. Expeditionen skal bestaae af 7 Linieskibe og 10,000 Mand Tropper. Officererne i Jrland ere indkaldte.