JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Naar man nu sammenligner Omgangsmaaden, i Hamborg med den her paabudne, saa vil man letteligen overbevises om, at den Maade, hvorpaa der her decideres, hvorvidt Udsættelse maa finde Sted, er i Principet langt tilraadeligere; thi Sagførerne skulle, som bekjendt, nøiagtigen documentere de Grunde, hvorpaa de forlange Udsættelse hver Gang Sagen, foretages, og Lovgivningen er i saa Henseende, saa streng, at det ene maa være Mangel paa Lovens Overholdelse, om Sagerne ikke destomindre henstaae i uforsvarlig lang Tid. Jmidlertid maa Lovgiveren være meget forsigtig med at gjøre Loven for streng, og Domstolene være ligesaa forsigtige med at anvende Loven i sin hele Strenghed, thi det er vist, at den farligste Maade, hvorpaa Sagførerne kunde trainere Sagerne, er den, at de udstykke Proceduren i meget smaa Partier, og ved Hjelp af idelige Provocationer og Tid efter anden nedlagte Benegtelser, nødsage deres Modparter til at tage Udsættelse og successive at fremskaffe de fornødne Beviser. Man maa ikke tvinge den retsindige Sagfører til imod sin Villie at gribe til slige Midler for at vinde behørig Tid til sit Arbeide, hvilket vilde være en langt større Ulykke end den, som nu er en Følge af nogle enkelte Sagføreres Tergiversationer. Mindst af alle bør Parterne klage over, at det gjøres deres Sagfører umuligt at procedere forsvarligt, thi jo vigtigere Sagen er, jo meere den maa betragtes som et Velfærds-Anliggende for Vedkommende, jo mindre kan det være dem om en kort Besparelse af Tid at gjøre, i Sammenligning med den ubodelige Skade, som Hastværksarbeide kan foranledige. Vel er det sandt, at en meget slet Procedure kan være til Gavn for en Part, idet han stundom foruden sin egen kan faae en Sagfører i enhver af Dommerne; men ligesom det dog ikke altid er at stole paa, at Dommerne kunne remedere de Feil, som Sagføreren har begaaet, saaledes er det altid en Uretfærdighed mod den anden Part, hvis Sagfører ikke i sin Procedure har kunne gjendrive Argumenter eller møde Exceptioner, der ikke ere fremsatte. (Slutning følger i næste No.) Mødet den 11te Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Secretair Algreen-Ussing anmeldte at have modtaget en Petition til Stænderforsamlingen fra 1036 Haandværkssvende af forskjellige Haandværks lang i Kjøbenhavn, hvori de opfordre Forsamlingen til, i deres egen og den danske Haandværksstands Navn, at andrage for Hans Majestæt Kongen paa, at Placat af 23de October 1835, der forbyder Haandværkssvende at besøge eller opholde si i de Lande, hvor Associationer af Haandværkere taales, maa vorde ophævet. Efterat have oplæst denne Petition for Forsamlingen, begjærede han den, efter sine Committenters Ønske, overleveret til den Committee, der allerede er nedsat i samme Anledning. Derefter blev foretagen til foreløbig Behandling Sagen angaaende Lovudkastet om Kjøbstædernes oconomiske Bestyrelse, hvori Committeens Betænkning var bleven forelæst i Mødet den 9de Januar. Den Kongelige Commissarius meddeelte udførlige bemærkninger ved Committeens Betænkning, hvorefter Sagens Discussion blev paabegyndt, men, da den i nærværende Møde ikke blev tilendebragt, udsat til Fortsættelse i næste Møde.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Rettelse. J No. 4142, Side 658, 34 Linie: Ordinær læs: Odios.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
forsendelse med en revposter ivile, ede Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-01-21
vertissements. ridende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg, Torsdagen den 21de Januar. NTS. No 18.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
London, den 12te Januar. - Bostoner-Aviser angive Matrosernes Antal i de forenede Staten saaledes: J den udenlandske Handel 50,000, i Kyst handlen 25,000, ved Kabliau-Fangsten 6090, paa Dampbaadene 1000 og paa den nordamericanske Flaade 6000 tilsammen 88,000 Mand. Aaret 1835, sige de engelske Aviser – er af høi Betydning i Jndustriens Aarbøger, overalt tiltager Befolkningen; Agerbrug, Fabrikker og Handel, begynde saavelsom store offentlige Foretagender. Jntet Sted er dette meer Tilfældet end i England. Prisernes hurtige og vedblivende Stigen har ingenlunde aabnet National-Hielpekilderne; det have Frihed og Sikkerhed gjort. Huskissons iberale System virker tilbage. Mange Monopoler og Jndskrænkninger ere ophævede, Parlamentet vil gaae frisindigt til Værks, og dette har hidtil stedse havt en god Virkning. Bomulds-, Uld-, Silke- og Jern-Fabrikkerne ere i en mageløs Fremblomstren. Til indenlandsk Forbrug er der forrige Aar indført for tretten Millioner Pund Sterling meer Bomuld end i Aaret 1834, i det sidste Aar oprettede man i Lancashire og i Cheshire saamange, især Bomulds=Fabrikker, at den samlede, derpaa anvendte Sum udgjorde 3,753,000 Pund Sterling; Maskinerierne havde i det Hele 7507 Hestes Kraft, og der anvendes nu 45,042 Arbeidere ved dem. Skjøndt Arbeidere drage fra alle Kanter af Landet til Fabrik-Districterne, have de dog endnu bestandig Mangel paa saadanne. J hele Vest-England tiltager dette i samme Grad. Saa længe deslige store EstablisseRenter bestaae i England, have de ikke været saa blomstrende som nu. Jndførslen af raa Bomuld og Uld har ogsaa tiltaget overordentligt, skjøndt disse Varer nu staae noget lavere end i Begyndelsen af 1835. Linned=Handelen tiltager uhyre. 1829 udgjorte Tolden af udført Linned næsten 300,000 Pund. Pundet, der er Hovedsædet for Linned-Handelen, har tiltaget i den Grad, at Byen, der 1811 kun havde 29,616 Jndvaanere, allerede i Aaret 1831 talte 45,355, 1835 udgjorde Udførslen derfra en Sum af 1,700,000 Pund Sterling. I Jrland voxer denne Jndustri-Green ogsaa mægtigt til, saavelsom Silke Fabrikkationen, i hvilken sidste Artikkel hverken Franskmændene, Svejzerne eller Hindostanerne gjøre Jrlænderne stor Afbræk, men for Øjeblikket ere alle Forraad af raa Silke næsten opbrugt, og Fabrikkationen af samme maa derfor standse i nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Jern-Fabrikkerne gjøre ikke mindre Fremskridt. J Aaret 1820 indbragte Jernværkerne omtrent 400,000 Tønder, 1830 allerede 700,000, og nu næsten 800,000.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
J Skotland især tiltager denne Erhvervsgreen, paa en forbansende Maade. Arbejdslønnen er overalt god, i Gjennemsnit have Priserne paa Levnetsmidler og Klædningstykker aldrig været saa lave. Børsen blomstrer og den engelske Bank bestyres paa en forsvarlig Maade. Jernbane-Raseriet har taget noget af, mange Planer af det Slags falde sammen af sig selv. Landbruget har ikke taget af, og hvis der blot herskede Rolighed og Sikkerhed i Jrland, vilde vistnok Udparcelleringen af Grundstykker høre op der, og Korn, Bomuld, Jernvarer vilde paa de engelske Øer være billigere end noget andet Sted; Waterford og Limerick kunde da kappes med Odessa og Danzig i Korn-Forsendinger.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Paris, den 10de Januar. – En Læge forordnede en Dame her Skildpadde-Suppe. Hun lod derfor flere Skildpadder kjøbe, og da Kokken tog Skjoldet af Ryggen paa en af dem, fandt han en skjøn Diamant, hvis Værd af Kunstforstandige er blevet anslaaet til 60,000 Franker. Man kan ikke forklare sig, hvorledes Diamanten er kommet derhen.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Vi have forhen i denne Tidende omtalt Dr. Palles's Opdagelse i St. Omer. Det paastaaes nu som beviist, at han af Majstraae ikke alene erholder Sukker, men at han ogsaa med lige Lykke benytter dette Straaes Levninger til at forarbejde Papiir af. Efter dette Forsøg vilde Majsens Dyr ning være en af de fordeelagtigste. Et Sølvservice af næsten 200,000 Rdlrs. Værdier vistnok ingen sædvanlig Ting, og man maa være en rig og ovenikjøbet en engelsk rig Herre, for at kunne ønske at besidde et saadant. Man benyttede derfor ogsaa her meget Leiligheden til at see Lord Pembrokes Service, man uddeelte Adgangsskaart for at see det. Man tænke sig en Masse af 450 Kilogrammer (enhver paa meer end to Pund) Sølv, der ere fordeelte i et uendeligt Antal af vundne, skaarne, dreiede og polerede Stykker, en Candelaber i Midten til 40,000 Franker, Nøddeknækkere til 300 Franker. Et Service af forgyldt Sølv fuldstændig gjør denne glimrende Udstilling, og et Buffet med egne dertil forfærdigede Tegninger giver det Hele en ny Prydelse. Dette pragtfulde Service, det kostbareste, som findes i Frankerig, er forarbeidet i Londen af Stor og Mortimer, og dette store, bekjendte Huus har i hele to Aar næsten udelukkende beskjeftiget alle sine Arbeidere dermed.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
J Surgeres (en Markflække i Departementet Neder-Charente, District Rochefort gjør en Vexel mægler Croize's Selvmord særdeles megen Opsigt, Denne Mand, nød i sin Handel en ubetinget Tiltro, og dog havde han udgivet for 200,000 Franker falske Vexler, Frygtende Skam og Vanære besluttede han at dræbe sig selv. Han ladte to Pistoler, begav sig derpaa til Canalens Bredder og skjød sig i Hovedet, men da han kun saarede sig i Underkjæven, saa skjød han sig den anden Kugle i Livet og styrtede sig derpaa i Vandet. Men begge Saarene vare ikke dede lige, og da der var Folk i Nærheden, saa blev Hr. Crone, endnu levende trukket op af Vandet og bragt til sit Hjem. Her fik han snart atter sin Bevidsthed, og benyttede den, for med en Ragelniv at aabne sig begge Pulsaarerne; men da dette ikke heller hurtigt nok frembragte den forønske Virkning, saa tog han Gift og stak tillige med Magt et stort Stykke Æble ned i Halsen. Herved gjorde han i faa Minutter en Ende paa sit Liv og sine Qvaler. Varon de Brian, mangeaarig Medarbeider og en lang Tid Hoved Redacteur af Quotidienne, har fulgt Brødrene Rettements Exempel og har ganske frasagt sig hiint Blads Redaction. J Skrivelsen til Redactions-Committeens Medlemmer siger han: "Jeg havde i Begyndelsen troet at mit Navns Bortebliven under Tidenden vilde være tilstrækkeligt for at ophæve min Ansvarlighed, da det heraf fremlyser, at jeg siden den Tid ikke har havt noget videre at gjøre med Bladets Udgivelse og Redaction. Da der imidlertid i denne Henseende dog kunde endnu være blevet nogen Tvivl tilbage hos mange Personer, hvis Bortnyddelse maa ligge dem som mig paa Hjertet, var det endogsaa kun for at lade Sandheden vederfares Ret, saa beder jeg om Tilladelse til formelig at maatte bekjendtgjøre deres Læsere, at jeg i Følge den nylig stedfundne Forening af Quotidienne med Renovateur har opgivet enhver Medvirkning til hiint Blad.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Tydskland. Berlin, den 14de Januar. - Om Natten fra den 12te til den 13de trak med stor Hurtighed et Tordenvejr op over Staden Demmin, hvilket udbrød med et eneste Lyn, men efter det fulgte en Jld kugle, tilsyneladende af tre Fods Gjennemsnit, den bevægede sig hen mod Syden og trak en lang Jld stribe efter sig; den forsvandt uden videre Explosion, Efter Lynet fulgte i Mellemrum af tre Minutter, tre fjerne Tordenslag, uden at noget andet Lyn paafulgte. En anden Jldkugle, der bevægede sig i Retningen fra Syd-Ost til Nord-Vest, bemærkedes om Natten fra den 19de til den 20de f. M. i Amtet Verchen, i Domminer Kredsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
J Berlin tales meget om en Plan, der er i Gjære, nemlig at indlemme i det Kongelige Videnskabernes Academi en Classe for tydsk Sprog og tydsk Literatur, i hvilken de fornemste Digtere og Prosaikere i Berlin skulle optages. Dette Academi vilde i saa Fald faae samme Hverv, som det, der er tildeelt Academie frangaise. Det vilde beskjeftige sig med heldige tydske Udarbeidelser, have Opsyn med Sproge 3 Dannelse, og overhovedet udgjøre Middelpunctet for det, der hidindtil blev overladt til en vilkaarlig og nordnet Production.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Det religiøse Separatiske og Sectevæsen begynder atter at komme frem i Bagvommern, skjøndt det fy nes at finde forne Tilhængere der end i Østprenssen. Som Hovedet for en, i Egnen mellem Coslin- og Stolpe existerende Sect betegnes navnlig en adelig Godsbesidder, som tidligere stod ved den Kongelige Garde, og mod hvem der allerede for nogle Aar siden fandt Undersøgelser Sted, der dog dengang ikke gave noget væsentligt Resultat. Men denne Sects egentlige Prophet er en Faarehyrde, der foregiver at faae høiere Aabenbarelser. Provindsens geistlige Øvrighed skal allerede have indhentet nøjere Underretning om disse Sværmeres Færd; men med Hensyn til Sædeligheden har man ingenlunde opdaget saa sørgelige Følger, som Undersøgelserne i Anledning af de saakaldte "Muckere, i Østpreussen, bragde for Dagen.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Rusland. St. Petersborg, den 5te Januar. Paa Russisk ere udkomne: Statistiske Efterretninger over Ruslands udenlandske Handel. Forfatteren, Hr. Rebolsin, har faaet en Brillantring af Hs. Majestæt Keiseren.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Tyrkiet. Fra Syrien meddeles Følgende, med Hensyn til Jbrahim Paschas umenneskelige Opførsel efter Drussernes Undertvingelse: Fra sit Hovedqvarteer, Haleb, hvor alle de senere Henrettelser ere foretagne, styrer Jbrahim sine Expeditioner, nærmer sig af og til den karamanske Grændse, hvor han lader Passerne ved Taurus befæstes med energisk Virksomhed. Paa et af disse Tog, kort efter Drusernes Rederlag, stødte Jbrahim paa talrige kurdiske Bander, mellem disse og det ægyptiske Corps udviklede sig snart en hidsig Fægtning, i hvilken Ægypterne maatte trække sig tilbage efter et føleligt Tab af Mandskab og Munition. Underhandlingen, angaaende Grændsernes Berigtigelse mellem Tyrkiet og Grækenland, nærmer sig sin Afgjørelse. Grændse-Tegningerne, der ere optagne af trende franske Officerer, ere allerede forelagte Porten, og man haaber at denne mindre vigtige Stridighed inden kort Tids Forløb skal være aldeles bilagt. Waskarthiets Hospodar har truffet en Overeenskomst med Fyrst Milosch, ifølge hvilken Hospodaren forpligter sig til at forsyne Servien med Salt, og aarlig at levere 60,000,000 Pund, til den lave Priis af 10 Piastre for Centneret. Paa den anden Side forpligter Fyrst Milosch sig til, kun at lade denne Fordeel tilflyde sit eget Land, og under ingen Omstændigheder at tillade denne Artikkels Udførsel fra Servien til andre Lande.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
J Constantinopel - hedder det fra denne Hovedstad, af 17de December – har man hidtil havt det smukkeste Efteraars-Vejr, men for tre Dage siden indtraadte en følelig Kulde, og i Dag (den 17de f. M.) viser Thermometret 19 under Frysepunkter.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Sverrig. Amega, den 6te Januar. Kulden har siden Juleaften uafbrudt paa det lavere Land været mellem 33 og 35, Grader, men oppe i Fjeldegnene, tolv Mile vesten for denne Stad, er Omiksolvet frosset i fri Luft.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Hernssand, den 6te Januar. Kulden har i længere Tid her været usædvanlig stærk, saa at den en Dag gik op til 33 Grader.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Nordbotten, den 31te December. - Vor nordiske Vinter, som i nogen Tid formindskedes, er nu begyndt atter at indfinde sig. Ved Allerhelgene havde vi nærved 40 Grader Kulde. Man spaaer os en varm Sommer, og erfarne Mænd see gjerne, at Kulden her i Norden om Vinteren tager sin Ret.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 10de Januar. – Vejret har vedblevet i de sidste Dage at være yderst ustadigt, afvexlende med heftig Storm, Frost, Snee og Rusk.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Jdag have vi her klar Luft med Frost, Kjøbenhavn, den 21de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Posten ankom i Morges Kl. 6 1/2. Af de medbragte Tidender meddele vi vore Læsere de deeltageligste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
England. – Atter er en af de i Jsen forulykkede Grønlandsfarere, Norfolk, Capitain Harrison, lykkelig ankommet fra Davis=Strædet til Berwick. J Vaurhall er den 1ste dennes Dr. Frederik, Hempel fra Oranienborg, som i naturvidenskabelig Hensigt opholdt sig i England, afgaaet ved Døden. At den barbariske Udplyndring af Skibsvrag ved Kystbeboerne paa Øen Jersey endnu ikke er ophørt, derpaa leverer Skibbruddet af Skibet "Margaret et nyt Beviis. Af Skibets Besætning paa femten Mand vare desuden ti omkomne.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
J Kirkesognet Jnniscarra ved Cork har Folket modsat sig Jnddrivelsen for en Geistlig ved Navn Beresford (et forhadt Navn i Jrlands nyere Historie); det kom til Haandgribeligheder, hvorved paa den ene Side en Tiendrembedsmand blev dræbt og paa den anden Side en Bonde skudt. Angaaende det sidste udtrykker Standard sig paa følgende raa Maade: "En Elendig, for hvis Skjebne vi ikke føle meer Medlidenhed, end for enhver Anden, der efter Loven henrettes, faldt for ærværdige Mænds Hænder, i Stedet for ved Skarpretteren at lade sin høj forræderiske Sjæl skilles fra Legemet.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Frankerig. – Breve fra Cajenne af 18de November tale om en Regeropstand paa Demerara.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Negerne skulle paa mange Punkter have myrdet de Blanke, og sat Jld paa Sukkerplantagerne og Husene.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Privat-Breve fra Nizza af 28de f. M. bekræfte den fardinske Flaades Afgang under ContreAdmiral Serra den 25de f. M. Den bestaaer af tre raserede Linieskibe, en Corvet og en Brig. Dens Bestemmelse var endnu ubekjendt: for Øjeblikket syntes den at tage Retningen mod de sitilianske Vande; dog havde den Forraad for en lang Tid ombord.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Breve fra Bordeaux af 8de dennes melde, at i de Herrer Sprengers og Motz's Kieldere, vare 3000 Fade Viin af den bedste Vext ødelagte ved Jldebrand. Ligesom ved et Under angreb den ved et vist Antal Fade Brændeviin nærede Jld ikke de andre Kjeldere. Man anslaaer Tabet til 700,000 Franker. Begge Kjelderne vare assurerede. J mindre end fem Dage er dette den 5te Brand der i Staden. Temps forsikkrer, at Hr. Boislecomte skulde afsendes til de forenede nordamericanske Stater, for at bilægge de Differentser, der endnu finde Sted. Nogle Journaler vilde bringe denne Angivelse i Forbindelse med Fortællingerne i et NyYorker=Blad, hvorefter den hidtilværende franske Forretningsfører hos de forenede Staters Regjering, Hr. Paget skulde have følt sig saa særdeles krænket ved Præsidentens Budskab, at han havde holdt det for sin Pligt strax at forlade Washington og havde besluttet den 18de December at indskibe sig til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Spanien. En telegraphisk Depesche fra Bayonne af 10de d. M. melder: "Sørgelige Excesser ere den 4de d. M. blevne begaaede i Barcelona. Over hundrede (carlistiske Fanger, der bleve holdte tilbage i Citadellet, ere paa denne Dag blevne massacrerede af Pøbelen. Oberst O'Donnels Liig har man tilredet frygteligt. Endnu den 5te vedvarede Urolighederne. Alle de Jndivider, der vare mistænkte for Carlisme, saae deres Liv i Fare. Da denne Efterretning havde naaet General Mina, tilte han strax fra San Lorents til Barcelona. At saadanne Optrin have kunne forefalde i Barcelona, tilskriver National Regjeringen i Madrid, fordi denne nylig ikke vilde tillade, at General Rotten, den nationale Sags kraftigste Forsvarer i Aaret 1823, maatte lande i Barcelona.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Det franske Krigsfart, Meteor har taget Plads paa San Sebastians Rhed, for derfra at tugte de carlistiske Beleirere for gjentagne Fornærmelser mod det franske Flag. Men neppe havde Skibet aabnet sin ud efterat Carlisterne først havde skudt, førend allerede Carlisterne afsendte en Parlamentair, for at foreslaae Kanonadens Standsning under det Løvte, at det franske Flag for Fremtiden, skal blive respecteret.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
En Skrivelse fra Bayonne af 8de dennes i Morning Herald melder, at alle Roncal-Dalens Jndvaanere havde den 3die grebet til Vaaben for Dronningen, og at Carlisterne havde rømmet BastanDalen. Cordova kom den 31te f. M. til Vittoria, og mønstrede den 1ste dennes den paa dette Punkt sammendragne Hær. Jturalde var samme Dag i Arraniz.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Tydskland. - Hertugen af Cumberland er afreist fra Berlin til London.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Den 15de Januar blev Hofrettens Dom over Dr. Gutzow og Dr. Løwenthal bekjendtgjort i Mannheim. Den Sidste blev ganske frikiendt: Dr. Gutzkov blev dømt til en Maaneds borgerligt Fængsel og til Overtagelsen af en tredie Deel af Omkostningerne, de andre to tredie Deele falde Staten til Last. Anklagen om Blasphemi og Fremstilling af utugtige Gjenstande afviistes af Hofretten, derimod blev et forsætligt Angreb paa den christelige Religion i Romanen Wally anerkjendt af samme, for hvilket vor Trykkefriheds Lov fastsætter en Straf af tre Maaneders Fængsel.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Literaire og Kunst-Nyheder. Til Erindring om Washington skal der oprettes et kæmpemæssigt Mindemærke i den efter ham opkaldte Stad. Der ere ansatte Jndsamlere i alle Unionens Stater, dog tør enhver kun bidrage een Dollar.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
For kort siden er i London ved Auction blevet solgt en Samling af egenhændige Breve og Documenter. Deriblandt fandtes en heel Mængde Contracter af den i sin Tid berømte Boghandler Dødsleys Efterladenskab, mellem ham og de dengang levende Forfattere. Man veed, at Milton for Manuscriptet til det tabte Paradito den 22de April 1667) af Forlæggeren, Simmons fik fem Pund Sterling, og at Jean Paul fik af Boghandler Bechmann et Æres-Honorar af to Rigsdaler tolv Groschen for hvert trykt Ark af Teuselspapiere. Heraf kunde man udlede mangehaande Betragtninger over Boghandelen i England og Tydskland.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Af de Dødsleyske Contracter kan man uddrage nogle lignende deeltagelige Notitser. Voung, Forfatteren til Nattetankerne, fik (1753) for de første fem Sange eller Nætter 160 Guineer, for den sjette alene 50 Guineer. John Wesley, Methodistsektens Stifter, om hvem det blev beviist, at han havde eftertrykt en Deel af Natte tankerne, maatte betale en Godtgjørelse til Dødsley af 50 Pd. Johnson solgte sin Oversættelse af Juvenals tiende Satire for 50 Guineer. Men Antographet til denne Handel løb ved Auctionen op til syv Guineer. Om Digteren Grav fortaltes, at han aldrig havde taget Honorar for sine Frembringelser; dette er nu gjendrevet: Man har hos Dødsley fundet en Qvittering paa 30 Guineer, som Dødsle havde betalt ham for to Oder. Burkes første Pamphlet indbragte ham sex Guineer. For hans bekjendte Betragtninger over den franske Revolution fik han tusind Pund, en Sum, som indtil den Tid endnu ingen Forfatter havde faaet for et enkelt Bind. Kun de senere Honorarer af Scott og Byron lade sig sammenligne hermed. Hans Quittering for disse 1000 Pund er af 26de Mai 1791.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Den 19de November 1760 betalte Dødsley til Sterne for de tvende første Bind af Tristam Shand, 450 Pund Sterling. – For den første Oversættelse af Verthers Lidelser bevilligede Dødsley et Honorar 40 Pd. - Paa denne Maade blive særdeles mange forfatter, og Forlægger-Hemmeligheder forraadte. Selv en rige Hora Walpole forsmaaede ikke at modtage 100 Pd. for sine historiske Tvivl over Richard, den Tredies Characteer. J vort Fædreneland, takket være Smudsbladene og Døgnskrivterne, fødes for at døe i samme Nu - Literaturen stedse get, have Boghandlerne nu for største Deelen for Stil intet Honorar at betale; ja de lade sig endog kjøbet betale Godtgjørelser, selv for classiske Været, som f. Ex. de af Registrator Petersen, enten af Forfatteren selv eller af et eller andet Selskab, der understøtter Forfatteren.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Af Victor Hugo udkommer med det Første et nyt Drama: Fru v. Maintenden.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Man forsikkrer at det engelske Ministerium har sendt den franske Regjering Gibsajstøbninger af alle de Billedhuggerarbeider, findes i London og som Lord El gin bortførte fra Parthenon i Athenen.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Speilet eller Den Fortrolige, Lystspil; og Preciosa, frisk Drama Jmorgen Aften opføres: Hermann von Unna, Drama i 3 Acter, oversat af Svensk ved Th. Thaarup, Musikken af Ads Vogler, Dandsen af Galeotti. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-01-21
Reisende. Hidkomne Reisende den lyde Januar 1836. Forvalter Preisler. fra Lunds og Gudme Herred, Particulier Schaffenberg fra Hamborg, Kjøbmand Larsen fra Frederiksværk, Forpagter Poulsen fra Sandrupgaard, Handelsbetjent Durelund fra Kjøge, Kjøbmand Lorenz fra Mariboe, Kjøbmand Weiler fra Hamborg, Consul Kraft fra Helsingøer, Handlende Schlegelmilck fra Hamborg, Kjøbmand Holste fra Helsingøer, Grev Schulin fra Frederiksdal.