JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-10-17
Morning Post erklærer efter en troværdig Kilde fra Calcutta, at Lord Ellenborough aldrig har tildeelt enten Gen. Pollock eller nogen anden britisk Officier befaling til Tilbagetoget fra Afghanstan. Stor Sensation har den Efterretning foraarsaget, at den ledende Directeur ved Manchester=Banken, ved Navn Burdekin, har taget Flugten til Nordamerika og efterladt sig et Deficit af 13,000 Lst. Dette Bankinstitut er det første, der oprettedes efter Parlementsacten fra Aaret 1825, hvorved det blev Bankerne tilladt at bestaae af et ubegrændset Antal af Deeltagere. Actierne, hver til 10 Lstl., afsattes til en Mængde Jndivider, og det syntes i Begyndelsen, at Banken gjorde gode Forretninger; men senere begyndte man at give overvættes Credit, at tillade Directeurerne at tage efter eget Behag Penge af Kassen, og Banken kom derved i saadan Miscredit, at den allerede i forrige Aar vilde være styrtet, saafremt ikke den engelske Bank var illet til dens Hjelp. Det Ran, hvori Burdetin har gjort sig skyldig (B. skal først for nogle Dage siden have trukket den manglende Sum fra den engelske Bank), gjør nu Ende paa hiint Jnstitut, og vil hvile trykkende paa mange ubemidlede Personer. Den indskudte Capital angives til 78,000 Lstl., og paa eenhver Actie maa der nu gjøres et Tilskud af 2 Lstl. J. forrige Uge noteredes Actierne kun til 2 Lstl.
Viborger Samler, 1842-10-17
Procesforhandlingen imod de arresterede Arbeidere i Fabrikdistricterne er endnu i fuld Gang. Det specielle Tribunal i Liverpool aabnedes den 9de Octbr. Retslisten tæller 123 Anklagede, til hvilke endnu komme Chartisterne Feargus O'Connor, Sholefield, Hill og Consorter. J Stafford og Chester have allerede mange Domfældelser fundet Sted, hvilke for det Meste lyde paa 1 Aars Fængsel. Kun 2 af de Anklagede dømtes til Deportation paa Livstid. Chartistlederen Monall, hvem man troede at have taget Flugten til de forenede Fristater, er arresteret paa Øen Guernsen. Huset Bodys Passiva udgjøre, som man hører, 190,000 Lstl. og dets Activa kun imellem 15 a 20,000 Frankerig. Paris, d. 10de Octbr. For første Gang efter Hoffets Tilbagekomst fra Slottet En, har Kongen modtaget Medlemmerne af corps diplomatique; Kongen syntes at nyde den bedste Sundhed; Dronningens Udseende var derimod lidende. Hertuginden af Orleans og Enkestorhertuginden af Mecklenburg-Schwerin vare ikke med.
Viborger Samler, 1842-10-17
Natten imellem den 7de og 8de Octbr. forlode Prindsen af Joinville og Hertugen af Aumale St. Clond for at begive sig til Brest, fra hvilken Krigshavn Prindsen af Joinville vil begive sig til Rio Janeiro og Hertugen, af Aumale til Algier, Prindsen af Joinville vil hverken besøge Ostindien eller China, men fra Lissabon directe begive sig til Rio Janeiro, hvorfra han efter 1 Maaneds Ophold vil vende tilbage til Brest eller Toulon. Hertugen af Anmale vil fra Lissabon directe afgaae til Algier; ogsaa Kong Ludvig Philips yngste Søn, Hertugen af Montpensier, er med sit Compagnie bestemt til Algerien. Fra Algerien intet Nyt, kun at en Privatskrivelse fra Mostaganem af 28de Septbr. meddeler nøiagtigere Oplysning om Abdel Kaders Opholdsted. Efter nogle lette Skjermydsler med Gen. Lamoricieres Avantgarde ved Mina, har Emiren kastet sig ind i Defilleerne af lille Atlas og forsøgt over Tugnuth at trække sig tilbage til den store Ørken. Man er imidlertid af den Formening, at Kai den af Tugnuth, om han endog skulde være tilbøielig til at yde Emiren et Tilflugtsted, ikke vil kunne modtage ham og hans Følge, der endnu bestaaer af c. 1000 væbnede Partigængere. Lamartine har antaget den ham tilbudte Redaction af Journalen "a Patrie;" Pages (de Arriege, vil imidlertid vedblive at være en virksom Medarbeider af Bladet.
Viborger Samler, 1842-10-17
Jblandt Publicum gjør det et stort Jndtryk nu at see Lamartine, i sin Tid en af Coryphæerne for det conservative Partie, i Spidsen for en Journal af venstre Side. Ludvig Philip lider ikke af Vattersot, ligesaa lidt som af nogen organisk Sygdom. Hans Arbeidslyst og hans Arbeidskraft opvække sand Beundring; af 24 Timer helliger han kun 5 a 6 til Søvnen; de øvrige ere helligede Frankerigs - Menneskehedens Vel.
Viborger Samler, 1842-10-17
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-10-17
Kjøbenhavn. En talrig Sørgestare af alle Stænder fulgte gaaende efter Ligvognen, som bragte Weyses Lig under Klokkernes Ringning til Frue Kirke. Ankommen her blev det, medens der præluderedes fra Orgelet af Capelmusicus, Gade, baaret ind i Kirken og stillet foran Alteret af endeel yngre Mænd af Følget. Her blev Choralen "Hvor veed hvor nær mig er min Ende affungen, og efterat dernæst den første Deel af en af Oehlenschlager til den Afdødes Musik til Sørgecantaten ved Frederik den Sjettes Bisættelse i Roeskilde Domkirke forfattet Cantate ligeledes var udført af det kgl. Theaters Sangpersonale og af Capellets Medlemmer, under Glaesers Anførsel, holdt Præsten Pauli en Tale, hvorpaa anden Deel af Cantaten blev afsungen. Nu spilledes atter paa Orgelet, og fra dette, hvoraf Weise ligge siden Kirken blev gjen opbygget havde fremlokket Toner, der stedse bidroge til at forøge de Kirkebesøgendes Andagt, blev afsunget nedenstaaende Farvel til Weise af H. P. Holst. O Du, hvis Toner tidt os vugged Til Harmoniens skjønne Land, Saa Smerten fang, og Veemods=Sukket, J Smiil opløste sig paastand: Med dine egne Melodier, Vi følge nu Dig til den Strand, Hvor Jordens Sorg for evig tier - Dit egentlige Fædreland! Til dette Land igjen Du drage Og tag vor Tak for hvad Du gav, Mens kjærligt Dine Toner klage Som Børn om deres Faders Grav. (B. T.) D. Ugskr. beretter i Anledning af Weyses Død. Han fødtes den 8de Marts 1774 i Altona, hvor han først kom paa et Handelscontoir. Ved Siden af sine Forretninger udviklede han her sine Anlæg til Musikken, hvis Spirer vare blevne pleiede ved den musikalske Underviisning, han iforveien havde nydt af sin Bedstefader, Cantor og Rector ved det derværende Christaneum. Prof. Cramer fra Kiel blev i et Aftenselskab henrykt over hans smukke Claveersvil og gav ham en varm Anbefaling til Capelmester Schultz i Kbhavn, hvorhen han reiste. Schulz paatog sig hans videre Uddannelse, og allerede i Aaret 1796 blev Weyse bekjendt ved sine første Compositioner, efterat han iforveien (1792) var bleven ansat som Organist ved den fransk reformeerte Kirke. Operaen Ludlams Hule" forskaffede ham Professortitien og "Sovedrikken, en Ansættelse i Capellet. Hans store Færdighed i fri Phantaseren og contrapunctistisk Bearbeiden af opgivne Motiver er noksom bekjendt.
Viborger Samler, 1842-10-17
J det i Mandags afholdte Møde af Statsgjældsafbetalingsselskabet i store Kongensgade fortalte Hr. Magister Lindberg, at han agtede at udgive et Skrift, hvis Hensigt skulde være at anskueliggjøre Projectet for den mere dannede Classe" og derved imødegaae de Jndsigelser, der imod samme vare gjorte af "Liberalisterne", som han forresten neppe gad svare. Han gav iøvrigt en Udsigt over Selskabets Virksomhed, navnlig i Provindserne, fra hvilke han lovede sig de bedste Resultater, især for Fyens Vedkommende, hvor en Mand som Kammerherre Abrahamson stod i Spidsen for Filialet, og opregnede derefter de indkomne Bidrag, hvortil nogle stakkels Tjenestepiger, "sande Danneqvinder, havde ydet deres Par Mark; – med denne Opregnelse var Magisteren imidlertid snart færdig.
Viborger Samler, 1842-10-17
Viborg Stænderforsamling. Den kongl. Commissarius overleverede til Præsidenten in originali Kongens Bekjendtgjørelse til Provindsialstænderne for Nørrejylland og Resultaterne af deres under deres Forsamling i 1840 afgivne, Betænkninger og øvrige indgivne Andragender. Af de allernaadigst i saa Henseende tagne Beslutninger ville vi meddele dem, som formeentlig maae have meest almindelig Jnteresse.
Viborger Samler, 1842-10-17
Ved at indføre fuldstændig Offentlighed i Finantsbestyrelsen, have vi opfyldt de Ønsker, som vore Provindsialstænder i deres tvende første Finantspetitioner i den Henseende have fremsat; men forsaavidt vore Stænder i Deres i 1840 indgivne Petition have andraget paa, at toaarige Budgetter stedse maatte forelægges Stænderne til Betænkning, inden de endeligen approberedes, da have Vi fundet, at Saadant i Udførelsen vilde medføre betydelige Vanskeligheder og forsinke Budgettets Affattelse. Da de Bestemmelser, som Vi afgive angaaende Statsudgivterne, ikke kunne indbefattes under benævnelsen af Love, men alene indeholde Forskrivter for Vore Collegier og Embedsmænd, i Henseende til Bestyrelsen af de dem vedkommende Jndtægter og Udgivter, og da saadanne administrative Forskrivter endnu mindre kunne siges at have en Forandring i Undersaatternes Eiendoms= eller personlige Rettigheder eller i Skatterne og de offentlige Byrder til Gjenstand, naar ingen Forøgelse i Skattebyrderne ved dem foranlediges eller tilsigtes, gaae hine Andragender ogsaa udenfor Stændernes lovbestemte Virkekreds. – Det Gode, som Provindsialstænderne have tilsigtet ved de ovennævnte Andragender, vil iøvrigt i det Væsentlige fuldkomment kunne opnaaes ved de Bestemmelser, der indeholdes i Vort allerhøieste Rescript til Finantsdeputationen af 11te April 1841 angaaende Normalreglementet og Budgettet for 1841; thi, naar de aarlige Budgetter, saavelsom Oversigterne over hvad Jndtægterne og Udgivterne hvert Aar virkelig have beløbet sig til, ved Trykken bekjendtgjøres, saaledes som allerede er skeet ved Normalreglementerne og Budgotterne for 1841 og 1842, ville Stænderne derved have fuld Leilighed til at skaffe sig en grundig Kundskab om Statens Finantsforfatning i alle dens Deele, og at fremkomme med alle de Forslag til virkelig heldbringende Forandringer, som de troe at burde fremsætte, eftersom Normalreglementernes og Budgetternes Approbation ingenlunde udelukker en yderlige Nedsættelse af Udgivterne, naar en saadan kan bestaae med Statens sande Tarv, ligesom Enhver ogsaa af de aarlige Beretninger og Regnskabernes Resultater vil erholde Kundskab om de virkelige Jndtægter og Udgivter, som have fundet Sted i hvert Aar, saavelsom, saafremt der i Aarets Løb maatte have fundet Afvigelse Sted fra det approberede Budget, da ogsaa om de Grunde, der have foranlediget samme.
Viborger Samler, 1842-10-17
Efterat de fra begge Forsamlinger af Vore troe Provindsialstænder for Danmark indgivne allerunderdanigste Andragender angaaende Tidenders og Journalers Forsendelse med Posten have været Os allerunderdanigst foredragne, have Vi under 6te Mai d. A. udgivet en allerhøieste Placat, hvorved denne Petition, forsaavidt de indenlandske Tidender og Tidsskrivter angaaer, er afgjort. Forsaavidt Vore Stænders Andragende tillige omfattede de udenlandske Tidender og Journaler, som ei ere forbudne, saa have Vi fundet, at Øiemedet med den Jndskrænkning, som selve Stænderne saaledes have fundet fornøden, ikke kan opnaaes uden ved at Vor særdeles allerhøieste Bevilling fremdeles, som hidtil, udkræves, naar fremmede Tidsskrivter eller Journaler skulle gjøres deelagtige i den omhandlede Begunstigelse. Uagtet særdeles Meget taler for det Princip, paa hvilket Vore troe Provindsialstænder have grundet deres allerunderdanigste Petition om en Forandring i Kirke- og Underviisningsvæsenets Overbestyrelse, have Vi dog, ved at gjennemgaae de Betænkninger, som desangaaende ere afgivne, deels af en dertil under 11te Febr. f. A. allernaadigst anordnet Commission, deels af Vor Direction for Universitetet og de lærde Skoler, og endelig af Vort danske Cancelli, ikke kunnet Andet end erkjende Betydenheden af de practiske Vanskeligheder og Betænkeligheder, som kunne møde ved den af Stænderne anbefalede Afsondring af Overbestyrelsen for Kirke- og Underviisningsvæsenet fra Bestyrelsen af de øvrige borgerlige Forhold, hvormed samme kommer i idelig Berøring. Vi finde Os derfor saa meget mindre foranledigede, til for Tiden at tage nogen endelig Beslutning desangaaende, som det i alt Fald er ønskeligt, at, hvad der i saa Henseende anordnes for Vort Kongerige, ligeledes maatte kunne gjøres gjældende for Vore Hertugdømmer. Vi have derfor ladet Vort slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli underrette om Alt, hvad der hidtil er forhandlet i denne Sag, samt paalagt det, efterat have corresponderet med den slesvig-holstenske Regjering og andre vedkommende Autoriteter, at afgive Betænkning saavel over Sagen i det Hele, som isærdeleshed over, hvorvidt Kirke- og Skolevæsenet i alle Statens Deele maatte kunne underlægges een fælleds Overbestyrelse. Naar derefter de videre fornødne Forhandlinger have fundet Sted imellem begge Vore Cancellier, vil Sagen atter blive os foredragen til endelig allerhøieste Resolution.
Viborger Samler, 1842-10-17
Forsaavidt Vore troe Provindsialstænder i Deres indgivne Petition angaaende Forandringer i Stænderinstitutionen have udhævet de hidtil adskilte Forsamlingers Forening eller Forbindelse, da kunne Vi vel ligesaalidet nu som forhen bifalde en Forening af Stænderne. Derimod have Vi taget det under Overveielse, om ikke stænderske Comiteer, som paa Vor allerhøieste Befaling kunne afgive Betænkning over Anliggender, der angaae flere Provindser eller den hele Stat, kunde være at indføre som en hensigtsmæssig Udvikling af Provindsialstændernes Jnstitution, og have Vi bemyndiget Vor Commissarius til at meddele de Oplysninger, som i saa Henseende maatte være fornødne, og foranledige en Yttring desangaaende af Vore Stænder, for at der i saa Henseende kunde forelægges den næste Forsamling et Lovudkast. Jøvrigt have Vi ikke fundet Os foranledigede til at foretage den af Stænderne foreslaaede Revision af Stænderanordningerne.
Viborger Samler, 1842-10-17
Med Hensyn til den vedvarende Misbrug af Trykkefriheden, som viser sig i en Deel af den periodiske Presse, kunne vi, efter nøie Overvelse, ikke finde det stemmende med Vore Regentpligter, at indrømme de Lempelser i de omdenne Frihed gjældende Anordninger, hvorpaa Vore troe Provindsialstænder have andraget, uden dermed at forbinde andre Bestemmelser, der kunde tjene som Værn imod de forøgede Misbrug, som under de nærværende Omstændigheder vilde være at befrygte af saadanne Lempelser. Da Vi nu paa den anden Side ugjerne vilde, ved en paa Pressens nærværende Tilstand beregnet Lov, gjøre nogen yderligere Jndskrænkning i Trykkefriheden, saalænge der endnu er Udsigter til, at dens skadelige Brug kan hemmes ved Hjælp af de nugjældende Love samt oplyste og velsindede Borgeres Medvirkning, saa have Vi besluttet for Tiden at lade det beroe ved disse Love.
Viborger Samler, 1842-10-17
Udnævnelser. Under 7de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst bemyndiget det medicinske Facultet til at meddele Cand. med. J. C. Weis Licentiatgraden i Medicinen ved Kjøbenhavns Universitet. Under 8de f. M. ere de const. Lærere ved Sore Academies Skole Cand. Theol. A. F. Liebenberg, Cand. Phil G. S. Jørgensen og Caad. Phill. S. L. Povelsen allern. beskikkede til Adjuncter ved bemeldte Skole.
Viborger Samler, 1842-10-17
Ledige Embeder. Ballerup og Maalev Sognekald i Sjælland: gl. Angivelse 600 Rbd. (Opslaaet vacant den 8de October). Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Hads og Ring Herreder under Aarhuus Amt, med Forpligtelse for den Ansættende at tage Bopæl indenfor Jurisdictionen istedetfor i Aarhuus, hvor ven forrige Herredsfoged havde Bopæl, Byfoged- og Skrider-Embedet i Hobro, samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Gislum og Rinds Herreder, Byfoged-Embedet i Varde samt Herredsfoged-Embedet i Øster og Vester Herreder. (Opslaaede vacante den 12te October).
Viborger Samler, 1842-10-17
Handels- og Skibs=Efterretninger. London, d. 10de Octbr. Overalt roses Hvedens Qvalitet; Hosten er at ansee som endt. Store Forraad af fremmed Hvede, en god Høst i Jndlandet, Mistillid, kort Alt forener sig for at trykke Handelen – og vore Efterretninger og Kornhandelen ere derfor flane.
Viborger Samler, 1842-10-17
Hamborg, den 14de Octbr. De bedste Hvedesorter have betinget nogle Rthlrs høiere Priis end for 8 Dage siden; gab answarts" er den billigen at erholde. Rug fandt villig Afsætning til de forrige Priser; Byg flant, og 1 a 2 Rthlr. billigere. Finere Sorter af Havre søgtes; simple Sorter uændsede, for Raps erholdtes villigen de forrige Priser. Dampskibet "Jris havde, ifølge "Aalborg Avis, i den heftige Storm Tirsdag Nat og Onsdag ligget ved Snekkersteen, hvor Føreren af priselig Omhu for Passagerer og Skib havde ankret op for at oppebie roligere Veir, og kunde saaledes først indtræffe til Aalborg i Torsdags Morges.
Viborger Samler, 1842-10-17
Frederikshavn, den 6te October. Natten imellem den 2den og 3die Dennes indstrandede ud for Statholm Strand i Raaberg Sogn, Skonnerten Henriette, Skpr. Kronborg, fra Stavanger med Sild bestemt til Hjemstedet Præste. Skibet er Vrag, og af Ladningen ventes endeel bjerget. Af Besætningen er een Mand druknet. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1842-10-17
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 13de October. Pastor Laurent, Tolbetjent Laurent, Forvalter Jversen, Cand. theol. Evaldsen, Kjøbmand J. Kjellerup, Cand. jur C. A. Paulli og Forpagter Gortz; til Samsøe Jfr. Flinck.
Viborger Samler, 1842-10-17
Med Dagvognen fra Viborg til Aarhuus, den 16de De.: Dhrr. Ramsing og Eichhoff.
Viborger Samler, 1842-10-17
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 19de October Kl. 10 holder den geistlige Forening for Viborg By og Omegn Moder paa sædvanligt Sted.
Viborger Samler, 1842-10-17
Løverdagen den 15de De er tabt et Par Briller, som Finderen mod en passende Douceur ville aflevere paa denne Tidendes Contoir, der anviser Eieren. T. Et Parti Silkebaand, hvoriblandt endeel af de A4, saa meget brugelige smalle siaterede Baand, samt holsteenske Traadkniplinger og Blonder er arriveret og L. Frost. sælges meget billig af Forpagtning.
Viborger Samler, 1842-10-17
Hovedgaarden Nørre-Wosborg i Ringkjøbings Amt, agtes paa nye bortforpagtet fra næstkommende 1ste Mai paa 10 Aar. De af Hovedgaardens Jorder, som ville følge Forpagtningen, udgjøre c. 570 Tønder Land (hvoriblandt 180 Tdr. fortrinlig Eng), hvorpaa har været holdt indtil 146 Fækreaturer, 100 Faar og 20 Heste. Mergel er hidindtil ubetydelig afbenyttet men har viist særdeles god Virkning. Liebhavere til denne Forpagtning ville kunne erholde nærmere Underretning hos undertegnede Eier, der fortiden opholder sig ved Stænderne i Viborg, saavel som hos Forvalter Wille paa Wosborg pr. Ringkjøbing, hvilken Sidste tillige foreviser Eiendommen. A. C. M. Tang.
Viborger Samler, 1842-10-17
Placat. Løverdagen den 2de d. M., Eftermiddag Kl. 3, bliver følgende Fattigvæsenet tilhørende Jorder opbudne til Bortleie paa 8 Aar, ved Auction paa Viborg Raadhuus, nemlig: a) En Ager ved Kappelbakken, af Jndhold 3,125 Al. b) 2de Agre ved Storsteen, af Jndhold 12,300 Alen. c) En Ager i Galgehøistoft, af Jndhold 6,035 Alen. og d) 2de Agre i Vesterriis, af Jndhold 18,792 Alen. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 13de October 1842. E. Selmer.
Viborger Samler, 1842-10-17
Jfølge tagen Bestemmelse i Dødsboet efter Jens Hansens Enke Maren Jensdatter Schaaning af Mønsted bliver det Boet tilhørende og sammesteds beliggende Huus, bestaaende af 4 Fag, med derved værende Kaalhauge og Huusplads, bortsolgt ved en Auction, der afholdes i selve Stedet, Onsdagen den 9de November førstkommende Kl. 10 Formiddag. Fiends Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 15de Octo F. Eberlin. der 1818.
Viborger Samler, 1842-10-17
(Hermed følger Tillæg.) aarsagn,
Viborger Samler, 1842-10-17
Blandinger. Den store Soslange spøger atter i de norske Farvande Fra Jbbested Præstegiæld er herom under 5te Septbr. med deelt Følgende til den Constitutionelle. Paa Gaardene Aarsten, Aagaard og Strømnæs, beliggende i Graatangen i Ibbestads Præstegield, bemærkede man i Førstningen af Marts d. A. et uhyre stort Sodyr, ganske havende Lighed med en Slange. Mangfoldige af Beboerne saae det i flere Dage og det i klart Veir. Snart slog det Bugter, fjernede nogle Alen fra hinanden, snart dannede det en Cirkel snart laae det udstrakt efter hele sin Længde, der syntes at udgjøre mindst 200 Alen. Bugterne vare saa store som en omhvælvet Ottringsbaad. Hovedet saae man ei nøie, men Halen lignede ganske Stjerten af en Fisk. Dyret var bruunladent af Farve. Skjøndt Sundet imellem Aarsteen og Strømnæskun er et Bøsseskud bredt, turde man ei roe derover. Børsenhalle beretter, at de lyse Luer, endnu efter at 5 Maaneder ere forløbne siden Hamborgs store Jldebrand, bryde frem paa flere Steder, hvor der ryddes op i Gruset.
Viborger Samler, 1842-10-17
Jndenlandske Efterretninger. J "Dagen" gjøres opmærksom paa, at Hærens nye Banner neppe er det gamle Dannebroge. "Thi - hedder det i dette sidder det hvide Kors ikke midt i det Røde (hvorimod det bliver et Malteser-Flag), men Korsets lodrette Tværbjælte skal i Dannebroge, og saaledes føre vore Skibe det, sidde en Trediedeel nærmere ved Stangen, saa at de 2 yderste røde Felt blive dobbelt saa store, som de 2 inderste. Da de nuværende Faner skulle ombyttes med andre varigere, har det maaskee ikke været af Veien at gjøre opmærksom paa denne Feil, der, som vi haabe, vil kunne blive afhjulpen, og ønske vi at de rette Vedkommendes Opmærksomhed maatte henledes paa denne Gjenstand.
Viborger Samler, 1842-10-17
Det er bekjendt, at en Mand i sidste Sommer foreviste i Dyrehaven nogle udklædte Hunde, der dandsede paa Bagbenene og gjorde nogle andre ubetydelige Konster. Samme Person, der havde i Sverrig erholdt kongl. Tilladelse til paa sin Reise igjennem Landet at forevise herculiste Konster samt sine dresserende Hunde, indfandsig paa det nylig afholdte Marked i Malmø og lod sine Hunde dandse til Morskab for Ældre og Yngre, da en Politiofficiant gravitetisk fremtraadte og befalede Manden, at pakke sammen, eftersom Dands ikke var tilladt deri Staden udenfor Huset. (Da.)
Viborger Samler, 1842-10-17
Fredagen den 7de Octbr. sidstleden da Landmilicesessionen holdtes i Hillerød, havde noget over et Par hun drede Mennesker, der vare indkaldte til Sessionen, samle sig ved Middagstid paa Torvet, hvor nogle Slagtere fra Landet falbøde Kjød. En Strid opstod imellem en af Slagterne og den øvrige Samling og havde Forstyrrelse af den offentlige Ro og Orden til Følge. Den vagthavende Gadevægter og de tilstedeværende Politibetjente, der vare i Uniform, paabøde Rolighed og Orden, men forgiæves. Den urolige Hob sluttede sig sammen, truede med Stokke mod Politiet og bød dette forføie sig bort Da Stedets Politimester, der var ved et Forhør paa Raadstuen, hvor og Landmilice-Sessionen holdtes, havde faaet Kundskab om de stedfundne Optrin, indfandt han sig ufortøvet paa Stedet, paabod Rolighed og befalede Politibetjentene at arrestere 2 af de værste Urostiftere; men disse med Kammerater gjorde Modstand, sloge en af Politibetjentene, opmuntrede hinanden til Angreb endog saa paa Raadstuebygningen. Efter haardnakket Kamp bleve 4 af Urostifterne grebne og arresterede, og da flere af Byens Borgere indfandt sig og søgte at medvirke til Rolighedens Gjenoprettelse, opnaaedes denne efterat endnu 3 andre af Tumultuanterne vare arresterede, saa at ialt 7 af disse hensidde i Arrest. (Da.)
Viborger Samler, 1842-10-17
Odense, den 11te Octbr. Jdet Sognefoged Hans Jørgensen i Hørup tilligemed sin Karl i Torsdags forsøgte paa at overskjære en ved Mærgelgravning dannet Skrænt, hændtes den beklagelige Ulykke, at de, efter forgiæves at have søgt foroven at faae samme til at give efter, gik underneden for at udgrave den endmere, hvorpaa hele Massen løsnedes og begrov dem Begge. Manden fandtes død paa Stedet, hvorimod Karlen blev trukken levende frem, men med knuste Lemmer. Førstnævnte var en Mand i sin kraftfuldeste Alder og efterlader sig en Enke med 3 Børn. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1842-10-17
Nyborg, den 8de October. Jgaar Eftermiddag Kl. omtrent 6, allarmeredes Byens Jndvaanere af Brand allarm. Jlden var udbrudt i en med Høe opfyldt Bag længde i den Mad. Eibye i "Skippergaden tilhørende Gaard. Ved de hurtig tililende Sprøiter lykkedes det at faae Bugt med Jlden, saa at kun Længden, hvor Jlden opkom, afbrændte. Aarsagen til Jldens Opkomst er ubekjendt. At Høet ved Selvantændning muligen kunde have foranlediget Jlden, er neppe troligt, da det paa Grund af det tørre Veirlig under Høsten, neppe kan antages at være kommet vaadt i Huus. (Hp. Av.)