JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-07-03
Den angaaende Staden Kiøbenhavns Broelægning allernaadigst anordnede Commission, den 26de Juni 1812. Foruden den herfra under 26de dennes skeete Jndbydelse til de ) Brolæggere, som maatte have Lyst til at paatage sig Arbeide ved Proelægningen her i Staden, seer Kommissionen sig end videre forlediget, da man mangler Arbeidere af alle Slags til at faae deProelægnings Arbeide færdig som i Aar skal skee, herved at indbyde lem, som vilde paatage sig Arbeide ved bemeldte Brolægning, være sig enten som Broelæggere, Stampere eller Haandlangere, at melde sig uden Ophold hos undertegnede Kommission, hvor de vil blive underrettede om de fordeelagtige Vilkaar, hvorunder deres Antagelse kan skee. i Kommissionen over Brolægningsvæsenet i Kiøbenhavn, den 27de Juni 1812. er forskellige Sorter extra fiint heglet Hør efter dets Fiinhed, hvori blot et lille Partie hollandsk Oliehør nylig arriveret, dito Blaar fra 3 til 9 Mk. Pd., fiint Uldgarn, dito Hørgarn, hjemme pundet Garn, tienlig til Folkelagener 8 a 10 Mk. Pd.; Koner som kan og vil spinde fine Blaar betales 4 a 5 Mk. Pd., bestandig Arbeide, Admiralgaden 103 lige for Viingaardstræde. Formedelst anden Bestemmelse er en smuk og solid Lyst= og Avls 1) gaard med et Areal af omtrent 56 Tønder Land bedste og nu besaaede Jorder, og særdeles god og complet Besætning, tilkiøbs. Hobedbygningerne, som ere af Grundmuur, ere skilte fra Avlsgaarden, som er Muur og Bindingsværk, ved 2de Parker, hvoraf den ene et med Fisk i, saa og er til Gaarden 2de store indbringende Hauger, hvori næsten alle Slags Frugttræer findes. Gaarden ligger 1 Miil fra Byen tæt ved Hovedlandeveien og kan strax tiltrædes. Lysthavende behager at henvende sig til Eieren, boende i lille Strandstræde 68. Musikhandelen i Boldhuusgaden No. 225 er ankommen endeel 1 nye Musicalier til forskellige Jnstrumenter; sammesteds bekom ses ægte romanske og neapolitanske, samt andre Sorter gode Strænge, niered Nodepapiir og italiensk Calosonium til billigste Priser. C. Lose & Comp. " illardt Regler faaes for 3 Mk. paa Børsen Nr. 3 hos Har Betier. appiir til Gravspil, fiint illumineret, faaes for 48 s. paa Børsen No. 3 hos Hartier. Ta hvid Pudelhund, nylig klippet overalt, er bortkommen fra At sin Eier, imellem Ringste og Slagelse, Natten imellem den gode og 21de d. M. og da det er Eieren meget om at faae den gien; fra beder han den nærværende Besidder udvise den Godhed at opgive sit Opholdsted til Præsten Just i Höve Præstegaard paa Hagelse og Eggitzlevmaale, eller til Studiosus Meden i Kiøben hvn, bag Børsen No 77, alle Omkostninger, foruden en god Bouceur, betales med Fornøielse.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
En Gaard her i Roeskilde, beliggende i Ahlgaden paa Hjørnet af Ols E gaden, med tilhørende Hauge og en Lod i Nyevang, Grundmuur til Gaden samt gibsede og betrukne Værelser, er underhaanden at faae til kjøbs, hvorom bandles med Undertegnede. Hersleb, Kæmmer. ey einem hieseldst verhafteten Seefahrenden aus Copenhagen sin fol B gende Sachen vorgefunden, die den Verdacht einer begangenen Entvendung erwegen. Nr. 11 4 Stuck Silderne Esloffel, gejeichnet J. M. S. und M. P. D. 1808. 2 2 Stuck dito Theeldffel, evenso. - 3 1 Stuck dito Zuckerzange, evenso4 1 Paar dito Schubschnallen ohne Nahmen. - 5 1 Paar dito Knieschnallen, M. P. D. - 6 1 Paar dito Riechvase, J. N. S. und M. P. D. - 7 1 Paar dito Hemdsknopse, K. H. S. 3 1 Paar dito dito, ohne Bachstaben. 9 1 paar dito Mantelhacken, ohne Buchstaben. - 10 1 Goldener doppelter Fingerring, actichnet T. G. 1770. 11 1 kleines Silvernes Pettschaft, med den Buchstaben K. H. i doppelte danische Krone vom Jahr 1675. 1 spanischer Thaler vog Jahr 1650. i danische Krone vog Jahr 1682. dito dito vom Jahr 1693. 1 dito dito vom Jahr 1726. einige altere und neuere tileine Müntsorten. 1 Silberne zweygehausige Taschenuhr. 1 Mesingne vergoldes Tascheauhr. 1 Meerschaumer mit Silder beichlagener Peisenkopf nedst Rohr. Die etwanigen Eigenthumer dieser Sachen over emiger derselden, werden aufgefordert, sich sobald mogle hieseldst zu melden, um die behusigeAuskunst wegen der etwanigen Entwendung zu geben, und, nach beschafter Legitimation in Ansehung ibres Rechtstitels, die ihnen abhanden gekommenen Sachen entgegen zu nehmen Flensburg im Polizey Amte, den 24ten Junii 1812. M. Feddersen.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
En i alle Henseender fortrinlig god Tørvemose i Nærheden af KiøbenChavn af 61,583 i Alens Størrelse, er til kjøbs og kan strax tiltrædes; det nærmere erfares paa Procurator Lauritzens Contoir i Snaregaden No. 3 første Sal, om Formiddagen til Kl. 10. en Man som har lært Valkeriet paa Kongens Valkemølle, søger Empløi i samme Fag; han er at finde paa Kultorvet Nr. 203 i Kielderen. Tirsdagen den 30te Junii har L. Hartvigson aabnet sin Boutiqve i Gothersgaden No. 7, som er forsynet med alle Sorter moderne Silke=, KlædeKassemirs= og Lærredsvare til de billigste Priser. Et midaldrende Fruentimmer af Opdragelse, som i endeel Aar har bestyrreE en agtet Families Huus, ønsker sig nu igien i en lignende Stilling, helst paa Landet. Hun er saa lykkelig at kunne skaffe de agtværdigste Vidnesbyrd om hendes Duelighed og moralste Forhold. Nærmere Underretning hende angaaende vil de, som mueligen kunde attraaevendes Hielp, bekomme, naar de paa Berlings=Contoiret, i et Brev til Warhilde, opgive deres Navn, Stand og Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
Proclama. Ved Proclama, som er pubbliceret for Over= og Underretter, er Creditorerne efter forrige Sognepræst til Holts Kald sal. Hr. Provst Haus Christian Thestrup og hans Kone Charlotte Juliane Thestrup, fød Harboe af Nedenes Lehn, indkaldede med deres beviislige Fordringer, at melde sig hos Svigersønnen Commerceraad Roosen i Arendahl, inden 12 Uger fra Dato, hvilket herved igientages. Arendahl, den 11te Juni 1812. Herman Rosen. i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi efter Kammerraad til Balslew paa Fredensborg under Frederichsborg Amt i Vort Land Sielland, som befuldmægtiget af Arvingerne efter afg. Justitsraad og Kæmmerer ved Øresunds Toldkammer Johan Magnus Christian Weise, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Kammerraad J. Balslew ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt i den Helsingøerske Avis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i bemeldte afdøde Justitsraad Weises Stervboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for titnævnte Kammerraad Balslow at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 4de Juni 1812. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. R.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Kundsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Hansen.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
Bevilling for Kammerraad J. Balsløw til ved Proclama i Aviserne af indkalde Creditorerne i afg. Justitsraad og Toldkammerer Weiser Stervboe.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
J Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de, som formene sig at have Fordringer i fornævnte Justitsraad Weises Stervboe, at fremkomme med deres Krav, og samme inden ovennævnte Tids Forløb, for mig Undertegnede at anmelde og beviisliggiøre. Fredensborg, den 28de Juni 1812. Balslew. a Enken efter afg. Huusmand og Baadfører Claus Albertsen, Søebye ei kan tilfredsstille hendes Creditorer, og der desaarsag af Landfogderiet er paakiendt Concurs, saa indstævnes og fremkaldes herved engang for alle, og følgelig peremtorisk alle og enhver, som formene at have noget Krav eller Fordringer til Claus Albertsens Enkes, i Søebye beliggende Jestehuus og Gaard med Tilbehør og øvrige Boe, af hvilkensomhelst Grund de end maatte hidrøre, (ikkun de i Panteprotocollen forsikrede Poster undtagne) fremdeles de, som sidde hende skyldig eller have Pantegods ihænde respective ved Straf af Udelukkelse og stedsevarende Tavshed, dobbelt Betaling og Panterettens Fortabelse, at de, dersom de ere Fremmede, forinden tolv, og saafremt de ere Jndenlandske, forinden sex Uger, fra den Dag at regne, dette Proclam bekiendtgiøres, de første ogsaa efter at have beskikket en saa kaldt procurator ad acta under denne Rets Tvang, behørig anmelde deres Krav og Fordringer, samt Gield og ihænde havende Panter heri Actuariatet, og at de fremlægge de ihændehavende Documenter i Original, samt indlevere bekræftede Gienparter deraf til Protocollen. Derefter Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Ærrøeskiøbing under Rettens Segl, den 10de Juni 1812. in siden. Schrader. (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
Da Peder Andersens, Huusmand udi Stokkebye, Rise Sogn, hans Creditorer forlange deres hos ham tilgodehavende Penge og han ikke er i Stand at betale dem, saa har bemeldte Peder Andersen været begierende, at hans Boe til deres Afbetaling maatte tages under Rettens Behandling. Denne hans Begiering har Landlogderiet under Forbeholdenhed af Creditorernes Jndvendinger bevilget. Alle og enhver, som formene at have hvilkesomhelst Fordringer til omtalte Cedent og hans Boe, fremdeles alle de, som ere ham noget skyldig eller have noget af ham som Pant eller paa anden Maade ihænde, indstævnes og befales derfor herved, Jndenlandske forenden 6 og Fremmede forinden 12 Uger, fra dette Proclams Bekiendtgiørelse af at regne, at melde sig i det Ærøeiske Actuariat resp. ved Straf af Udelukkelse, dobbelt Betaling og Panterettens Fortabelse, at fremlægge de ihændehavende Documenter, at indlevere bekræftede Gienparter deraf og dernæst at forvente i sin Tid videre lovlig Medfart, ligesom ogsaa de, der ei her have deres Værneting, bør at beskikke de saa kaldte procuratores af aftaDerefter a. Dets til Bekræftelse under Stads= og Landrettens Segl. Ærøeskiøbing i Landfogderiet, den 12te Juni 1812. in siden. Schrader. (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1812-07-03
J Følge Proclama, som er læst inden vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afg. Skibstømmermand Diderich, Olsen Funck i Karrebeksminde indkaldt med 6 og 12 Ugers Varsel, fra Bekiendtgiørelsens Dato at anmelde og bevise deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret. Jøvrigt tiener til Oplysning, at afdøde Skibstømmermand Funck skal være født paa Bornholm, og have en Søster, som skal være givt med en Tambour ved Kiøbenhavns Borgerlige Artillerie, men hvis Navn ikke vides. Skielskiør, den 12te Juni 1812 Borring.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Hamburg, den 30te Junii. I dette Øieblik erholde vi følgende fra Hs. Majestæt Keiseren og Kongen til den store Armee udstædte. Soldater,
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Proclamation. Den anden polske Krig er begyndt. Den første blev endt ved Friedland og ved Tilsit. J Tilsit svor Rusland evigt Forbund med Frankrig og Krig med England. Det bryder nu sin Eed. Det nægter at give nogen Forklaring over sin besynderlige Fremgangsmaade, forinden de franske Ørne ere gangne tilbage over Rhinstrømmen, og derved have udsat vore Bundsforvante for sammes Egenraadighed. Rusland rives hen af sin Skjebne, dets Beslutninger ville vorde opfyldte. Troer Rusland maaskee at vi ere udartede? Skulde vi ikke længere være Krigerne fra Austerlitz, Det sætter os imellem Vanære og Krig. Valget kan ikke være tvivlsomt. Lader os altsaa marschere frem, lader os gaae er Nirmen, lader os føre Krig paa dets egen Grund. Den anden polske Krig vil blive hædrende for de franske Vaaben, ligesom den første har været det; men den Fred vi skulle slutte, vil indeholde sin Garantie og sætte Grændser for den uhældige Jndflydelse, som Rusland i 50 Aar har havt paa Europas Anliggender.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
J Vort Keiserlige Hovedqvarteer Wilkowisky, den 22de Juni 1812. Napoleon. Til Vitterlighed, Prindsen af Neuschatel.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Haag, den 26de Junii. General, Baron de Lorcet, har paa Hs. Majestæts befaling overtaget Commanden over de hollandske Departementers 6te Cohorte. Han commanderer ligeledes Maasmundingernes Departements Co horte.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Jtalien, den 17de Junii. Den 7de dennes kom den forrige Konge af Spanien, Carl 4, giennem Alessandria, paa sin Reise fra Marseille til Rom. J Hs. Majestæts Selskab befinde sig: Dronningen, Fredsfyrsten, Dronningen af Etruriens Søn, en Datter af Fredsfyrsten og Jnfanten Don Francesco. Divisionsgeneral Mermet ledsagede de høie Reisende til Tortona, Divisionsgeneral Montchoysy til Florenz. Efter de nyeste Efterretninger skulle de neapolitanske Tropper afgaae til Triest.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Rom, den 18de Junii. Kong Carl 4 med Familie ere idag ankomne hertil, og tagne ind i Pallaiet Børgese. Deres Majestæter ledsagedes af Hs. Excellence Lieutenanten, Generalgoverneuren og Roms Præfect, som vare reiste dem imøde. Kongen og Dronningen synes at være meget tilfredse med deres nye Opholdsted. De ere ved bedste Velbefindende.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Neapel, den 15de Junii. Vesup, som længe har været rolig, begynder nu paa eengang igjen at lade sig høre. Undertiden afbrydes Larmen og Røgen, men i dette Øieblik opstaaer en umaadelig Røgstøtte af dets Svælg. Den franske Kaper Maria Luisa har i de neapolitanske Vande taget og opbragt til Nrapel den fiendtlige Brig Jsabella, der kom fra Liverpool og var bestemt til Malta og Sitilien. Den var ladet med engelske Vare for over 2 Millioners Værdie. Alle disse Vare ere brændte paa Madelainepladsen, i de dertil ansatte Embedsmænds Nærværelse. Flere fiendtlige Forsøg paa at borttage Fartøier under vore Kyster, have vore kiække Kystsoldater tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Wien, den 19de Junii. Mellem Frankrig og Østerrig er truffen en giensidig Overeenskomst om Deserteurernes Udlevering. Den 11te dennes er den publiceret i Prag, og udstrækker sig til Hs. Majestæt den franske Keisers Allierede. Hs. Majestæt Keiserinden af Frankrig vil forlade Prag den 17de dennes og vende tilbage til Paris over Würsburg. Men begge Deres i Keiserl. Majestæter af Østerrig ville forblive i Prag til den 29de den nes, derpaa tiltræde deres Reise til Østerrig, og efter et kort Ophold i Laxenburg, begive sig til Badene i Baden.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Gratz, den 16de Junii. Greven af Leu befinder sig for nærværende Tid ved Badet i Neuhaus i Nedersteuermark, hvilket har heldige Virkninger paa hans Sundhed; og man haaber, at denne Velgiører mod saamange Menneske vil ankomme hertil igien den 2den eller 4de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Ungarn, den 11te Juni. Hos os hersker en stor Stilhed, og hørte vi ikke vore Slagtere klageover Mangel paa Slagteqvæg, saa vilde vi heller ikke føle meget til vore Naboers fiendtlige Forfatning. Men dette og den store Standsning i Handelen trykker det Almindelige meget.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Rigsdagen er nu endt. Den kostede over 2 Millioner Jndløsningsbeviser. De sauctionerede articali dictales angaae Subsidierne, Opsættelsen af Ludovicaumets Oprettelse saalænge indtil Fondet med de tilføiende Renter et bleven tilstrækkelig forøget, for at bestride Udlæg gene, nogle Comitaters Grændsestridigheder, og andre lignende Gienstande.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Om Forholdet mellem Privatereditorer og Skyldnere ved det nyeFinantsystem blev intet fastsat, og man venter derover Hs. Majestæts Keiserens og Kongens nærmere Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Prag, den 22de Junii. Den 19de behagede Deres Keiserl. Majestæter, paa en Spadseretour, blandt flere Gienstande at tage de fra de krige ske Epoker i forrige Aarhundrede mærkværdige Pladser i Øiesyn, blandt andet og det Sted ved Sterboholl, hvor den Kongl. preussiske Feltmarschal Schwerin(i Slaget den 6te Mai 1757) fandt sin Heltedød. Samme Dags Aften gaves et Skuespil til Bedste for Prags Velgiørenhedssanstalter. Dette indbragte 1200 Gylden, der af Hs. Majestæt forøgedes med 1000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Lemberg, den 15de Junii. Den 2den dennes ankom Hr. Maller, østerrisk Oberst, som Coureer fra Wien hertil. Dagen derpaa indtraf her Hr. Baron Stein, forhen preussisk Minister fra Prag, og Hr. Mekemen, fransk Capitain, som Coureer fra Warschau hvorhen han reiste tilbage samme Dag.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Frankfurt, den 26de Junii. Den svenske General-Consul, Hr. v. Tigneul, er indtruffen her Berlin, den 30te Junii. Wilkowisky, Keiser Napoleons Hovedqvarteer, ligger sydost for Gumbinnen, 3 Mile fra Niemen og 10 til 12 Mile fra den russiske Keisers Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Jfølge en Forordning fra den franske Commandant i Kønigsberg, erholde alle der i Garnison liggende eller giennemmarscherende Tropper, fra den 19de d. M., deres Levnetsmidler fra Magasinerne, og af Jndvaanere alene Salt, Kiøkkentøi og Brænde.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Preussisk Grændse, den 16de Junii. Den burgske Courier melder: For 8 Dage siden passerede 60 og i Torsdags 30 8spændige Krigsvogne herigiennem. J Fredags overnattede 500 Dragoner af 3 Regimenter. Efter dem fulgte 42 Krigsvogne. J Løverdags laae her 100 Mand Jnfanterie og 30 Vogne; i Søndags ligeledes 600 Curasserer og 300 Vogne ; 6) Mandags kuns 50 Mand; i Tirsdags ogsaa kun 50 Mand; men med dem fulgte 30 Vogne. Af de hidtil meddeelte Efterretningen seer man, at Staden Burg, (med 54000 Jndvaanere ) har havt ualmindelig mange Giennemmarscher, og endnu høre disse ikke op, da bestandig nyt Mandskab afgaaer til Armeen. Burg opretter nu en egen Børgergarde, for at haandhæve Rolighed i Staden og dens Omegn.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Varschau, den 20de Junii. Nylig ankom Hs. Excellence den franske General Regnier hertil.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Hs. Majestæt har ved et Decret, dateret Dredden den 26de Maj, igien tilladt Udførsel af Korn, Oxer, Levnetsmidler og Fourage til de preussiske Lande.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den 22de Junii. Den 16de d. er Hs. Majestæt Kongen af Westphalen afgaaet herfra til Pultusk.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Jfølge Breve fra denne Stad, skal han være ankommen dertil den 17de om Morgenen Kl. 10, og der indrettet sit Hovedqvarteer. Den vestphalske Armee er leiret i de omliggende Egne. Landbudene og de Deputerede til Rigsdagen ere allerede ankomme hertil; men det er endnu ikke bestemt naar den skal aabnes. Fyrste Adam Cartorisky, østerrigsk Feltmarschal, er udnævnt til Deputeret for Warschaudistrictet. Han skal beklæde en RigsmarschalsPost.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Kønigsberg, den 15de Junii. Jgaar holdt Keiseren Revne i Sletten ved Kønigsberg over den 7de Division af det 1ste Armeecorps. Adskillige polske Regimenter, som høre dertil, befandtes i den skiønneste Tilstand. Hs. Majestæt bevidnede Fyrste Radziwill sin Tilfredshed med det 5te Regiments gode Holdning, som han har formeret.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
London, den 13de Junii. J London er holdt en Forsamling, for at overveie de Fattiges ulykkelige Stilling og udfinde Midler til dens Afhielpelse. Kl. 1 1/2 traadte Hertugerne af York, Kent og Cambringe, ledsagede af flere af Parlementets Medlemmer, under den meest levende bifaldsStappen ind i Forsamlingen, der allerede bestod af over 200 Personer. Da Hertugen af Yorck havde taget Sæde, bemærkede Hr. Wilbeforce, at man nødvendig maatte tage alle de Ulykker i Betragtning, under hvilke Nationens arbeidsomme Klasser for nærværende Tid sukke; men han frygtede at det vilde være et Foretagende, der langt oversteeg, Forsamlingens Evner, i Tingenes nærværende Forfatning, at tænke paa at afhielpe dem. Upaatvivlelig ere Engellænderne beredvillige til at deeltage i deres Liges Ulykker, og dette har viist sig hos de høiere Klasser og Folk af Jndflydelse; men ulykkeligviis er det en bekiendt Sag, at de Jndividuer der have størst Jndflydelse, i de Districter, hvor Nøden er haardest, ere Handlende, og maae selv føle det almindelige Onde. Det vil derfor være disse umueligt at række deres Medbrødre Haanden; de kunne blot oprigtig begræde de Elendigheder til hvilke de ere Vidner. De der ikke boe i disse Districter ere langt fra ikke ligegyldige ved deres Landsmænds Ulykker, de forene sig eendrægtigen til ethvert Forslag der har til Hensigt at formindske dem og naar Engelland seer saa ophøiede Mænd som disse i denne Forsamling, der altid ere færdige til at give Prøver paa Medlidenhed, kan det ikke andet end troe, at den Gienstand den har for Øie, virkelig er parriotisk, og at den vil have lykkelige Følger. Hr. Wilbeforceforeslog derpaa at der skulde dannes en Committee, hvem det skulde paalægges at overveie de meest passende Midler til at afhielpe det Ond hvortil han sigtede. Denne Committe skulde forenes med andre, der maatte udvælges i samme Hensigt. Alle Anstrængelser skulde anvendes til dette Maal, og da det Gode smitter ligesaavelsom det Onde, skulde man erholde alle de Fordeele det var mueligt at haabe. Han troede ikke at burde indlade sig i Detail om det Onde der existerer og et vel bekiendt; men bemærker blot, at Committeen allene skulde beskieftige sig med Midler til at skaffe Arbeide og Underholdning; intet syntes ham farligere end at give de Nødlidende Penge, hvilke snart vilde fortæres og da Hunger og Død end mere udbredes. (Stundom afbrødes han ved bifaldsklappen.) Hertugen af Kent bifaldt ganske Hr. Wilberforces Plan, det eneste han indvendte var, at man ikke skulde hielpe dem der var i Nød, uden at ville opgive Aarsagen dertil; thi ellers vilde man forglemme det Maal man havde for Øie. Den store Hensigt vilde opnaaes, hvis ethvert Jndividium, uden Hensyn til Rang, vilde af al Kraft bidrage sit til sine Medborgeres Lindring. Upaatvivlelig vil Regieringen opdage Aarsagen til Elendigheden, og standse den. For Tiden kan den ikke andet end oplive det nedslagne Mod ved Forestillingen om den for restaaende Høst, der, med Forsynets Bistand, vil giøre en Ende paa alle Klager.