JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Den 21de ds., Dagen efter at Stænderne vare sluttede var i Viborg, i Anledning af den kongelige Commissarii, Hs. Ex. Hr. Geheimestatsminister Ørsteds, Fødselsdag, actangeret en Diner i Klublocalet, i hvilken de fleste Stænderdeputerede (endeel af disse vare nemlig alt bortreiste) samt endeel af Byens og Omegnens Beboere deeltage. Kongens Skaal udbragtes af Baron, Assessor Bretton, efter hvilken Skaal en Sang af Stiftsprovst Schjødte blev afsjungen. Dernæst udbragtes den kgl. Commissarii Skaal af Biskop Tage-Müller, hans Broders, Conferentsraad H. C. Ørsteds, Skaal af Rector Jngerslev, ViborJndvaaneres af Geheimeraad Ørsted, de Stænderdeputeredes af den const. Stiftamtmand Kherre, Bretton, Fædrelandets af Ritmester Friis, de tilstedeværende Fremmedes af Rector Jngerslev, og Damernes af Justitsr. With. - Et Transparent med Ørsteds Navnechiffer var foranstaltet. (Vib. Av.) En Adresse fra Ribe til Deputeret P. H. Lorenzen, tæller 80 Underskrifter. Ogsaa i Aalborg forberedes en Adresse. - J Ribe har man ogsaa aabnet en Marksubscription, i Spidsen for hvilken Adjunct Adler staaer. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Fra Sønderborg er til dens høitagtede Stænderdeputerede, Hr. P. H. Lorenzen, endnu medens han opholdt sig ved Stænderforsamlingen, afgaaet en Takadresse, forsynet med 109 Underskrifter, hvorved dog maa bemærkes, at den vilde have erholdt endnu langt flere, dersom man blot havde havt en Dag mere til at modtage dem. (O. Th. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
J Skive er Formanden for Borgerrepræsentanterne, Kjøbmand Hald, bleven excluderet af Communalbestyrelsen, For en meget fattig Pige, der paastod at være mishandlet af sin Husbonde, optraadte nemlig Kjøbmand Hald som Værge, under hvilken Sag en Sognefoged Mortensen blev afhørt som Vidne. Da denne Mands Forklaring i Retten afveg fra nogle Udladelser, som han, ifølge tvende Personers Vidnesbyrd, skulde have brugt andetsteds, saa indberettede Kjøbmand Hald for Stiftamtet i Viborg det formeentligt Tvetydige, der laae i disse Depositioner. Jmidlertid paaklagede Sognefogden Halds Udladelser for en Politiret, og kaldte dem "ognagtige". Dette gav Anledning til, at Byfogden, Cancellie. Horn, optraadte mod Kjøbmand Hald, ved den 26de Novbr. sidstl. for Borgerrepræsentanterne at andrage paa, at Kjøbmand Haldexcluderedes af Repræsentantforsamlingen, fordi han i en Skrivelse til Stiftamtet i Viborg skulde have gjort en logn agtig Beskyldning imod Sognef. Mortensen. Efter nogen Ventilation tiltraadte Repræsentanterne Cancelliraadens Mening. "Saaledes (hedder det fremdeles i "Ny Jyllandspost, hvoraf nærv. Beretning efter Aarh. Av. er et Uddrag maatte Komd. Hald finde sig i, indtil videre at blive excluderet af den Communalforsamling, hvori han hæderligen har virket, samt taale de Forhaanelser, en saadan Medfart drager efter sig; men Enden er ikke endda. Efter Forlydende har denne saa haardt krænkede Mand indgivet allerunderdanigst Klage til Hs. Maj. Kongen, og det er saaledes ingen Tviviom, at han vil vederfares den Ret, som enhver Undersaat, der lever under det gode danske Scepter, har Krav paa." Sandsynligviis vil dette nye Bidrag til de communale Tilstande, i Provindserne snart modtage en nærmere Belysning. Vi tilføie kun, at der i hvert Tilfælde ikke kan være Tale om nogen Exclusion, der bliver lig Berøvelsen af en Ret, og at Communalbestyrelsen ikke er berettiget til at excludere, men kun til at suspendere, indtil den Suspenderede ved Dom har mistet sin Habilitet. Hvorledes iøvrigt Communalbestyrelsen, for en privat Jnjuriesag, kan foretage endog blot en Suspension, er os uforklarligt, saa meget mere, da den her saaledes Behandlede er en pletfri og agtværdig Borger, der her synes kun at have handlet i god Hensigt, om end hans Handlemaade hvilket først nærmere maa oplyses - har været overilet. For Communalbestyrelsen (navnlig Repræsentantskabet, i Skive maa det være en Pligt imod Medborgere, nærmere at belyse Sagen og sin Handlemaade i denne.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
J den slesvigske Sprogsag har de slesvigske Stænders Committee allerede den 16de afgivet sin Betænkning, der gik ud paa "at Forsamlingen ligesaa indstændigen som underdanigt skulde fraraade alle Lovbestemmeiser, hvorved der blev givet de dansktalende Medlemmer af Forsamlingen positiv Ret til at benytte det danske Sprog ved Forhandlingerne, saavelsom Ret til at deres Foredrag i en tro Oversættelse bleve tagne til Protocols" Committeebetænkningen indledes med en Fremstilling af det med Hensyn til det danske Sprog i Forsamlingen Passende, hvis Resultat var, at Præsidenten i hvert enkelt Tilfælde, som et til den indre Forretningsorden hørende Punct, skulde afgjøre, hvorvidt derkunde tillades den enkelte Deputerede, der ønskede saadant, at tale Dansk.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Aalborg, den 26de December. Da Posten har bragt adskillige Efterretninger af Jnteresse, udgaaer nærværende Halvnummer, hvori vi henvise til omstaaende vigtigere Udnævnelser, deriblandt især den anseete nuv. Justitsraad Feddersens Beskikkelse til Committeret i Generaltoldkammeret, hvorved det tør haabes, at de industrielle og Handels-Jnteresserne have vundet en Repræsentant hvortil de saa høiligen trænge, skjøndt det vistnok i endnu større Grad vilde have glædet, om en praktiskkyndig Kjøbmand – som et Exempel tør det vel være tilladt her at nævne Etatsraad Hvidt – havde erholdt Sæde i et Collegium, hvori den fiscale Jnteresse er saa overveiende repræsenteret og Handelen ganske mangler en i dens egen Skole uddannet kyndig Talsmand. – Blandt Entledigelserne vil ogsaa bemærkes, at den alderstegne Amtmand over Thisted Amt, Conferentsr. Faye, efter Ansøgning har erholdt Afsked af Statens Tjeneste. Jdet man, ved den agtede Oldings Fratrædelse fra et af ham i en Række af Aar bestyret Embede, ikke kan andet end erkjende de forskjellige Goder, der under hans Bestyrelse og Jndflydelse ere fremvirkede for Amtet, maa det tillige ønskes, at Embedet maa erholde en Efterfølger, som med forynget Kraft vil virke paa denne Post, fornemmelig ved fuld Anerkjendelse af og i oprigtig Samklang med den, ved Kongens landsfaderlige Bestemmelse fremkaldte, frie communale Forfatning.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Vi have fra igaar Aftes havt en heftig Storm af SV., der endnu vedvarer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Med nærværende Avis følger Calcule og Prospectus over den intenderede Actie-Dampskibsfart paa Liimfjorden (Et Antal Exemplarer fulgte allerede med foregaaende Avis.) Vi haabe, at den Jnteresse, som fra første Øieblik har været tilstede for dette Foretagende, vedblivende maa levendegjøre sig, fornemmelig ved Deeltagelse i den forestaaende Generalforsamling den 4de næste Maaned, der vistnok maa ønskes saa talrigt freqventeret som muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Handels- og Skibsefterretninger. Agger-Canal.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Efterfølgende summariske Oversigt over hvad der af Landets Producter i dette Aar er udført gjennem Agger-Canal, antages ikke at være uden Jnteresse: Aal, salte 25 Lpd., Byg 11,694 1/2 Tønde, Baafro 585 1/2 Tønde, Ærter 39 1/2 Tønde, Faar levende 229 Stkr., Flæst, saltet 2347 Lpd., Gryn 6783, Lpd., Havre 19,015 1/2 Tønde, Huder, saltede 1683 Stkr., vog 60,769 Pd., Huder, tørrede 19 Stkr., vog 311 Pd., Kalkuld 2007 Pd., Kartofler 1200 Tønder, Kjød, saltet 2447 1/2 Lpd., Kreaturbeen 605 1/2 Skpd., Køer, levende 1 Stk., Malt 22 1/2 Tønde, Meel 14 Lpd., Mjød 3788, Potter, Muursteen 12,550 Stkr., Tagsteen 3150 Stkr., Ost 55 1/2 Lpd., Pennefjer 69 Pd., Rug 485 1/2 Tønde, Skind 12,987 Pd., Smør 6267 Fjerdinger, Stude 4 Stkr., Sviin 250 Stkr., Grise 67 Stkr., Talg 1342 Pd., Tougværk, gammelt 40 Lpd., Uld 52,399 1/2 Pd., Vox 997 Pd., Æg 1295 Snese, Ænder, levende 78 Stkr., Gjæs, levende 620 Stkr., Uldne Varer 355 Pd., Rav 6 1/3 Pd., Katteskind 127, Stkr., Ræveskind 267 Stkr., Ilderskind 363 Stkr., Maar skind 114 Stkr., Odderskind 23 Stkr., Grævlingeskind 43 Stkr., Hundeskind 4 Stkr., Hestehaar 17 1/2 Pd., Svineborster 14 1/2 Pd., Kridt 50 Tønder, Garvede Huder 18 Stkr., vog 300 Pd., Garvede Skind 100 Stkr., vog 80 Pd., Kaalraber 3 Tønder og Gulerødder 2 Tønder. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-26
Reisende. Afg. med Dagvognen igaar. Til Aarhuus: Farver Holm, Juveleer Sivertzen og Skibscapitain Pallesen, Til Rand. Jernstøber Smith. Til Hobro: Discipel Stockholm, Hr. Frantz Clausen, Forvalter Herskind og Kjøbmand Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Aalborg og Skrivende og Adresse-Avis. Aar 1842. Tirsdagen den 27de December. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Udlandet. Dagsposten bringer aldeles ingen politisk Nyhed, naar undtages at
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
En Kredsraad i Darmstadt, – der med nogle Politibetjene vilde forhindre Høiskolens Elever i et Attentat paa at befrie en Kammerat fra Carceret – efter lange homeriske Feldttaler, under hvilke Studenterne sloge tættere Kredom Kredsraaden, har erholdt en Øresigen eller, som det med et mere valgt Udtryk hedder: "einen Backenstreich, paa Dansk, en Kindhest. Flere Akademister ere allerede relegerede og en skarp Undersøgelse indledet.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
J Prag feiret Universitetet snart sit 500 Aars Jubilæum under Forsæde af Generalstormesteren for Korsherreordenen, Dr. Beer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
J Posen begravedes nylig en Adelsmand, ikke af tomt Navn, men af Gavn, Friherre v. Kottwitz. Den Afdøde var en af Storhertugdømmets rigeste Grundeiere, hvis Efterladenskab anslaaes til over en Million Thaler. Uagtet denne betydelige Formue levede den høist aandrige Mand dog yderst simpelt, gav hverken Festiviteter eller Baller, satte aldeles ingen Priis paa nogensomhelst ydre Flitterstads, og bekymred sig, uagtet han børte til den høieste Adel, saa lidet om Standsforskjell, at han bortgiftede den ene af sine tvende Døttre med en brav Landmand af simpel borgerlig Herkomst Men den Stierne, der glimrede skjønnest paa den Afdødes Bryst, var, at han kun udøvede de Grundsætninger, han bekjendte, at han var liberal i Ordets ægte Betydning og udstrøede sine Velgierninger overalt hvor hans ædle Hjerte tilskyndede ham, uden Hensyn til Religion, Nationalitet eller Stand. Han var de Fattiges sande Ven og isærdeleshed alle Syge= og Vaisenhuusindretningers høimodigste Velgjører, Af Alle beklages hans Død meest af de derværende Jøder som ogsaa have reist hans Minde et Æresmonument, hvorved de ære sig selv ikke mindre end den Hensovede. De der nemlig for endeel Aar siden skulde stiftes et jødisk Vaisenhuus, og de blandt Jsraliterne samlede Fonds ikke syntes tilstrækkelige, tilstød Friherre v. Kortwitz 36,000 Gylden og understøttede desforuden Jnstitutet indtil sin Dø paa det Liberaleste. Derfor fulgte ikke blot hele den jødiske Corporation hans Liigfærd, men fattede tillige den Beslutning, at opstille den ædle Menneskerens Billede i Anstalten Hovedsal, samt at, efter et af Overrabbineren anordnet Ritual, en 30 Dages Sørgegudstjeneste skulde afholdes og hvert Aar feires en Sørgefest paa den Forevigedes Dødsdag. Jsandhed et Monument bedre end Ærts og Marmor J Norge har man en meget mild Vinter, stille og taget Veir.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 23de Decbr. Under 25de Nov. er paa derom indkommen Ansøgning og i Henhold til Grevernes Privilegier af 25de Mai 1671 § 6 udfærdiget et allerhøieste Patent for Baron Christian Ludvig Johan Adolph Dormund Gersdorff til under Navn af Gersdorff Hardenberg-Reventlow at optages i den grevelige Stand tilligemed de ægte Descendenter, der maatte nedstamme fra hans Ægteskab med Jda Augusta Grevinde til Hardenberg-Reventlow.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Den nedsatte Commission for Frederiksværk har det Hverv, at gjennemgaae Frederiksværks Gjældsforhold og gjøre Forslag til, hvorledes Samme kunde ordnes og fordeles imellem Værket og Godset, saafremt disse maatte adskilles; at afgive Betænkning om Værkets Overtagelse for Statskassens Regning, og, saafremt saadant fraraades, om hvorledes den i flere Henseender, og navnlig for Krudtfabricationen for Armeen, vigtige Jndustri paa Frederiksværk kunde vedligeholdes enten ved at drive enkelte Værksteder for offentlig Regning, eller ved at afhente eller bortforpagte Samme; at gjøre Forslag om hvorledes Godset burde behandles, og navnlig om det, adskilt fra Værket, burde forenes med Domainerne i Frederiksborg Amt, eller afhændes. Commissionen er derhos paalagt at tage særdeles Hensyn til Ophævelsen af Landmilitair=Etatens Contratsforhold til Frederiksværk. – Aldrig har nogen Juletid været saa rig paa Udstillinger som denne, og frembudt saa mange Steder, hvor den Formuende og meere Velhavende kunde finde Leilighed til at begave sin Familie og Venner enten ved Hjælp af et Juletræ eller i Form af en Present. Hos Galanterihandlere, Jsenkræmmere, Guldsmedde, Bog- og Papirhandlere, osv. have fundet Udstillinger Sted, som have frembudt et rig Udvalg af Gjenstande, og flere af disse have, især om Aftenen ydet et rigt og glimrende Skue. Saaledes nævne vi blandt andre dHrr. B. A. Meyers og Bings Udstillinger af Kobbere og Lithographier samt alt til Skrive materialier Henhørende, Jsenkræmmerne Jacobsens og Blankensteiners Udstillinger af Legetøi o. fl. Ogsaa Bazaren har frembudt en overordentlig rig Afvexling af allehaande Gjenstande, som egne sig til Jule- og Nytaarsgaver, skjøndt man hører de derværende Handlende klage over at Søgningen ikke er efter Forventningen, og alligevel ere de steste af de der faldbudne Sager meget smukke, og fortjene saameget mere Publicums Opmærksomhed som de alle ere Productioner af dansk Jndustri. Navnlig vise de dreiede Sager og Jernstøbergodset, at dette Slags Jndustri staaer paa et meget høit Punct hos os. Grunden til at Bazaren ikke har saamegen Søgning som den fortjente, antage vi ligger i den Omstændighed, at Localet ikke er det bedste. En Bazar burde være i Stue-Etagen, for at Folk - vore Landsmænd ere som bekjendt temmelig magelige kunne gaae lige ind, og desuden burde alle Udsalgstederne være i en Sal og ikke fordeelte i flere, for at man kunde faae en let Oversigt over Samme. Men at finde en saadan Sal her i Staden vilde være umuligt, undtagen man kunde faae Tilladelse til at benytte Ridehuset dertil. Jmidlertid skal der alene i Søndags være solgt 1400 Billetter til Bazaren, hvorved det dog ikke er sagt, at Søgningen selv har været glimrende. – Man taler om, at der næste Aar vil blive etableret en kongel. dansk Post-Dampskibsforbindelse mellem Kjøbenhavn og Stettin, hvorom Underhandling skal være indledet fra den preussiske Regjerings Side. Ogsaa siges, at Conferentsr. Donner i Altona i England har bestilt et nyt Dampskib paa 200 Hestes Kraft til Kieler Touren.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Fra 1ste Januar 1843 udkommer, i Forening med Kjøbenhavnsposten", et nyt Blad, under Titel af "Forposten, hvis Jndhold bliver, saavel mindre som større satiriske, komiske og humoristiske Artikler og nærmere eller fjernere Behivenheder og Dagsspørgsmaal; Skildringer af interessante Gienstande af en almindeligere Art og andre underholdende Artikler af blandet Jndhold.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Gaarden Nr. 265 i Stormgaden, der er forsikkret i Brandkassen for 14,800 Rbd., solgtes i Onsdags ved offentlig Auction til Architect J. W. Moyel for 7,105 Rbd. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Ledige Embeder. Ord, Katechet og første Lærerembedet ved Borgerskolen i Odense. Løn 400 Rbd. Sølv, friBolig eller 50 Rbd. til Huusleie og 3 Favne Brænde, foruden Holtidsoffer af Frue Menighed. (Opsl. vac. den 20de Decbr.) – Gagen for det tidligere som ledigt anmeldte Organisk-Embede ved Frue Kirke i Kbhavn. er nu under 7de ds fastsat til 500 Rbd., samt en Huusleiehjælaf 50 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Befordringer og Afgang. D. 15de de har Cand. phill. M. Strøm erholdt Bevilling som Translateur det svenske, hollandske, tydske, engelske, franske, italienske, spanske og portugisiske Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
16de ds. er Cand. jur. W. C. C. v. Rumohr, udne til Auscultant ved den slesvig-holsteenske Regjering. – Den 17de ds. har Hs. Maj. i Naade entl. J. T. Frauer fra hans Embede som Postmester i Bramstedt og overdraget dette til adjung. Postmester steds. H. Vieth. – Den 2den ds. er Consistorialassessor og Præst i Schwazenbeck i Lauenborg, J. F. W. Wagner, udn. til Consistorialraad.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
– Den 16de de, er Stadfæstelse medd paa Justitsraad og Justitiarius C. Jaspersens Valg til Justitiarius for det adelige Gods Ohrfeld, og Cand. theol. J. F. BrüttsValg til Diaconus i Marne i Sønderdithmarsken. – Paa Forestilling af Chefen for det kongl. Capel har Hs. Maj. tilladt, at det Prøveaar, som Capelmester Glaeser contractmæssigen havde underkastet sig, allerede nu, efter den af ham udviste særdeles Duelighed, skal ansees at være endt, og at approbere Hr. Glaesers faste Ansættelse som Capelmester ved det kgl. Capel og Dirigent ved Operaen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
J den slesvigske Stænderforsamlings Commiteebetænkning i Sprogssagen siges der iblandt Andet: "Det kan ikke nægtes, at det høitydske Sprog har i hele Hertugdømmet erholdt den Overlegenhed, der kun anviser det plattydske, frisiske og danske Sprog Rang som Folkedialecter. Det tydske Sprog er alle Jntelligents og Dannedes Sprog, hvoraf de betjene sig i Forhold til hverandre og til Autoriteterne, idet de i Forhold til Folket tage Hensyn til dettes Fornødenheder. Det Retsgebeet, som det tydske Sprog efter Aarhundreders Berettigelse med al Føie kunde gjøre Paastand paa, er betegnet ikke alene ved Studierne, men ogsaa ved Hertugdommets Eenhed, som saadant. J sidste Henseende viset Historien, at i alle Forhold, i hvilke Hertugdømmet Slesvig, er fremtraadt som en Eenhed, eller hvor det har været forenet med Hertugdømmet Holsteen til en Eenhed, har stedse det tydske Sprog været Landsprog. Paa de fælleds og særskilte Landdage brugtes det tydske Sprog og var Forretnings sproget; samtlige Autoriteter inden og udenfor Hertugdømmerne, der virkede enten for begge Hertugdømmer eller for Slesvig alene, betjente sig kun af dette Sprog. Ved Jndførelsen af Stænderinstitutionen, ved hvilken Hertugdømmet i egentligste Forstand manifesterede sig som en Eenhed, og ved Emanationen af Loven om den nærmere Regulering af de stænderske Forhold, var det en Selvfølge, at dette ikke trængte til nogen udtrykkelig Omtale, ligesom det heller ikke kunde falde Nogen ind, kun i fjerneste Maade at tvivle paa, at Forretningsproget i Stænderforsamlingen, Indgivelse af Propositioner, Affatning af Commiteebetænkninger, Forelsen af Protocollerne, Udfærdigelsen af Betænkninger osv., maatte være tydsk. Kun med Hensyn til Stændertidenden, blev senere den Bestemmelse gjort, ikke, at den skulde udgives i dansk Originaltext, men at der af den tydske Originaltext skulde besørges en dansk Oversættelse. Der paatrænger sig nu det Spørgsmaal, kan der begrundes en naturlig Ret for de dansktalende Deputerede eller for Deputerede fra de dansktalende Districter, der skulde gaae ud paa, at det danske Sprog skulde tillades ved Stænderforhandlingerne? Det er vist aldrig modsagt, at enhver Landsdeel bør beholde det Sprog ubeskjaaret, hvoraf dens Beboere fortrinviis betjene sig i daglig Liv og Omgang. Vilde man nægte de nordlige Beboere af Slesvig at tale Dansk, de vestlige Frisisk, de sydlige og østlige Plattydsk, da vilde dette være et Jndgreb i disses naturlige Rettigheder. Men naturlige Rettigheder og naturlige Forhold blive væsentligen modificerede ved Statens positive Jnstitutioner. J et velordnet Statsliv maa man opgive mange af sine naturlige Rettigheder, en uindskrænket Udøvelse vilde da ofte være det Modsatte af Ret, blive til aabenbar Uret.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Med Hensyn til Statens positive Jnstitutioner kan man ikke udlede nogen Conseqventser af Naturtilstanden, i denne Henseende kan kun det gjøres gjældende som Ret, der svarer til Jnstitutionens Væsen og Øiemeed, og ikke staaer i Strid med Samme. Øiemedet, hvori de Stænderdeputerede træde sammen i Stænderforsamlingen, er, at de, efter behørigen at have udvexlet deres Jdeer og Anskuelser, forene sig om det Raad, de skulle meddeele i Landets vigtige Anliggender. Dette Øiemeed gjør det nødvendigt, at der tales og forhandles i et Sprog, der er forstaaeligt for alle Forsamlingens Medlemmer, i det Sprog, der er Landsprog, naar der er Tale om Hertugdømmet som en Eenhed, i det Sprog, der stedse er anseet for Forsamlingens Forretningsprog, og som saadant anerkjendt, saavel fortisk som udtrykkeligen i det allerh. Rescript af 2den ds, nemlig det tydske Sprog. J Randers indbyder Overlæter Mørch til Bidrag til den slesvigske Forening, hvis Øiemeed er Udbredelsen af Bekjendtskab med den danske Literatur i Slesvig, og tilbyder at modtage saadanne, saavel Bøger som Penge. At Sagen er fuldkommen loyal – siger Jndbyderen, fremgaaer af, at Hs. Majestæt aarlig har bidraget med 100 Rbdlr. foruden betydelige Gaver af Bøger. Om Loyaliteten af saadan Sag behøvedes vel forøvrigt ingen Forsikkring.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Med Hensyn til den i "Corfarens" en ubetydelig Sag (see denne Av. Nr. 254) omhandlede arresterede Væver, oplyser Herredsfoged, Cancellie. Bruun bl. A. i "Berl. T."at denne Person, som hedder Jørg. Jespersen Lind, i en lang Aarrække har været berygtet, mistænkt og af enhver retsindig Beboer frygtet for hans Snedighed, Dumdristighed og forbryderske Handlemaade, hvorom næsten alle Retsprotocoller paa Lolland, Langeland og en stor Deel af Fyen bære Vidne, og som, baade for og efter hans Ankomst til Hr. Bruuns Jurisdiction, har staaet under Politiets meest specielle Tilsyn, som et for den offentlige Sikkerhed høist farligt Menneske.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Roeskilde Cathedralskoles nye Bygning blev i Onsdags indviet i Universitetsdirectionens Nærværelse ved en Tale af Biskop Mynster, og ved en Cantate. "Lollands-Posten meddeler Følgende: J Nakskov skal nylig være blevet begaaet den Skjændselsdaad, at et Fruentimmer, som troede at mangle Understøttelse til sit uægte Barns Forpleining, solgte dette (en lille Pige paa 6 Aar) til en omreisende Skjærsliber for 9 Mk. Saa meget er imidlertid vist, at Barnet, som er lille, virkelig er overleveret til Skjærsliberfolk, der trække rundt om i Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
J Kiel tildrog sig forleden Uge følgende sørgelige Hændelse: En Grynmøller Mordhorst gav sin Karl et Stykke, Smørrebrød, overstrøet med noget Rottekrudt, for at bryde det i smaa Stykker og putte disse i Rottehullerne omkring i Huset. Men Karlen udsatte Arbeidet, lagde Smørrebrodet paa et skjult Sted, hvor han meente, siden at kunne tage det. Jmidlertid finde to i Huset arbeidende Dagleierkoner Brødet og fortære det som en Lækkerhed. Den ene maatte strax kaste op, og staaer sandsynligviis til at redde; men den anden er allerede død af Følgerne. (Danner.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-27
Efter Rygte er der udbredt en smitsom Sygdom iblandt Hestene i flere Sogne ikke langt fra Ringkjøbing. Den syge Hest faaer usædvanligt, ja endog i høi Grad paafaldende, tyndt Liv, forenet med megen Hang til Drikke, (Ringk. Av., Kirketyverierne synes i Vinter at begynde at høre til Nattens Orden. Efterat der fornylig er skeet Jndbrud i Vissenberg Kirke - ved hvilken Leilighed man efter Forlydende skal have opdaget Jnstrumenter til Fabrication af falske Sedler – er der nu ogsaa Lignende skeet i Schouby Kirke ved Bogense, hvor der er prøvet paa at opbryde Fattigblokken; Tyvene fik imidlertid Intet. Det bliver da vel en nyttig Forholdsregel, ikke at lade store Summer ligge i Fattigblokken, der, trods sit hellige Stade, synes at ligge visse Profane meer paa Hjertet, end selve Huset, der gjemmer den. – J Schouby Sogn ere tidligere 2 Jndbrud skete og det er lykket at anholde 3 Tyve. (Hemp. Av.) Veile Byes og Amts Sparekasse har i den kongl. Kasse henstaaende 82,600 Rbd. Sparekassens sidste Regnskab mangler forøvrigt, ligesom de tidligere, alle oplysende Details.