JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1785-10-28
J Følge efterskrevne Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Christianus Septimus a. Jiøre alle vitterligt: At Vi, i Anledning af Os elskelig MiJ chael Herman Baron af Løvenskjold, Vores Kammerherre, og Amtmand over Callundborg, Draxholms, Sæbyegaards og Holbeks Amter, som Skifteforvalter efter afgangne Kammerherre, Hr. Conrad Wilhelm Baron Adeler, Ridder, paa Draxholm, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Kammerherre Baron Adeler, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemældte Skifteforvalter, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne, maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog ital denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have af rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 8. Julii 1785. Under Vort Signet. (L. S.). Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget at fordre eller prætendere efter fornævnte afgangne Hr. Kammerherre Baron Adeler, herved indkaldede, derom at mælde sig hos mig som Skifteforvalter, med lovgyldige Beviser, og det inden 6 og 12 Uger fra denne Publikations Dato af at regne, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Og mældes herved tillige til Creditorernes Efterretning, at udi Stervboet vorde 2de Skiftesamlinger foretagne paa Draxholm den 12. Octobr. og 7. Decembr. førstkommende, hver Gang om Formiddagen Klokken 9 Slet. Wognserup den 26. Julii 1785. M. H. Løvenskjold. NB. To heller behage at mælde sig hos Hr. J. Saurbier, Den der haver en Vindovn at udleie, vilde, jo før Paa Veien imellem Søndertranders og Lundbye, er for nogen Tid siden funden et lidet Anker paa en 5 a 6 Potter, fyldt; Eieren kan imod dette Avertissements Bekostning, faae samme igien i Guddum Præstegaard.
Jyske Efterretninger, 1785-10-28
Fredagen den 4 November førstkommende om Formiddagen ti Klokken 10 bliver paa Madame Qvistes Kielder ved Østeraae bortsolgt ved offentlig Auction en Ladning SandefiordsTømmer, bestaaende af 36 og 30 Fods fyrre og granne Kul ter samt 24, 20, 18, 15 og 12 Fods dito, nogle hundrede 18 og 20 Fods Lægter, som alt forinden behagelig kan i Østre=Coursen tages i Øiesyn og Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere vorde bekiendtgjort. Lars Schravestad. E. foretaget i Elling Degneboelig førstkommende 29. Skiftet efter afgangne Provstinde Elling bliver Efter Novembr. om Formiddagen Klokken 10; til hvilken Tid alle Vedkommende som noget derunder maatte have at erindre behagentlig vilde indfinde sig, da Skiftet agtes ved denne Samling optaget til endelig Slutning, hvis intet uventet der maatte hindre den formaaede Skifteforvalter. Elling Præstegaard den 21. Octobr. 1785. Schierup. ret til Confirmation, regner og skriver temmelig godt, soEn Dreng af skikkelige Forældre, 16 Aar gammel, have væger Condition enten for Dreng paa en Skriverstue eller hos en Kiøbmand, og kan tiltræde Tienesten naar forlanges; nærmere Efterretning faaes hos Hr. Saurbier i Aalborg. kan vi nu i Anledning vores Løfte i den Aalborgske Avis Som Opbudsmænd udi Hr. Farver Windings Boe i Sæbye, Nr. 33. d. A. tilkiendegive, at med sidste Post er os tilhænde kommet det hos Kongelig Rentekammers Svar af 11. hujus, paa vores Ansøgning af H. August, sidst, som viser, at høistsamme paa deres Kongelige Majestæts Vegne ei har nogen Fordring, hos bemældte Winding, som kan hindre Opbuds=Forretningens Fremme, og som en Følge deraf, bliver den af os continueret: Hvorfore alle velbemældte Hr. Windings Creditorer, saavel de, der allerede have tilsendt os deres Fordringer, som de øvrige der endnu ei have mældet sig eller deres Krav, herved indkaldes at møde ved den af os berammede Samling i Opbudsboet udi Hr. Windings Huus Fredagen den 17. Novembr. førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, de sidste for at mælde deres Fordringer, og de samme, saavelsom de første, at erfare Boets Tilstand, samt deeliberere om hvad der eragtes tienstligst for alle Vedkommende, forinden Auctionen berammes. Sæbye den 24. Octobr. 1785. Ferslew. Jens Haarup. Muurmester her i Sæbye, bliver foretaget paa Sæbye, Skiftet efter afg. Anders Hansen Lund, forrige Borger og Raadstue den 9. December førstkommende Klokken 10 Formiddag, og da om muelig optaget til Slutning; thi ville de som endnu haver noget ved Skiftet at erindre, behage samme Tid og Sted at indfinde sig. Sæbye den 24. October 1785. C. B. Damsgaard. omkring med røde uldne Snorer, ere bortkomne sin Eier Et par nye Hestedækkener af graabruun Klæde, syet rundt for 14 Dage siden af Stalden; hvo som kan opdage samme Dækkener loves en god Douceur fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1785-10-28
Jos Hans Weile ved Østeraae, er oplagt til Forhandling, er Partie hvide hollandske Pateter, Liebhavere kan bekomme dem i Skieppe og Tønde for billig Priis. NB. Al mig borttaget endeel Bancosedler i alt 450 Rdlr. Matten imellem den 27 og 28. Sept. Sidstleden er fra samt et sølv Theeservis et par store sølv Knive og 11 Spiseskeer, paa Knivene staaer det Bremiske Stempel en Nøgle, og da det er mig høist angelegen at faae Gierningsmanden til dette Tyverie opdaget, saa udloves herved en Belønning af 500 Rdlr. for den som beviisligen kan give mig herom Underretning, eller tilveiebringe mig saa rimelige Gisninger, at jeg derefter kan anstille lovlig Undersøgning, da Angiverens Navn som forlanges skal blive fortiet.) Nørlund den 18. October 1785. von Schleppegrell, Landraad. - Laursen i Torslev Bye paa Kokkedals Gods, blev ved Arvingerne efter den ved Døden afgangne Huusmand Hans Forseglings=Forretningen den 5. October sidst af Enken og andre Tilstedeværende angivet at være: 1) En Søster Ellen Laus dotter forhen gift med Christen Bonderup i Løksted Bye paa Sebberklosters Gods, hendes efterladte Børn, nemlig: 2de Sønner Peder og Christen Christensen, den første boende i bemældte Loksted; 4re Døttre, navnlig Maren, Margrethe, Kirsten, og Maren Christensdatter, den sidste boende i Qvornumgaardi Qvornum Bye, de øvriges Opholdsteder kunde ingen Oplysning gives om. 2) En Søster navnlig Maren Laursdatter, har været gift med Søren Hansen i Ullerup, Aggersborg Sogn, hendes efterladte 2 Døttre Else og Kirsten Sørensdatter, den første gift med Jørgen Nielsen i Haurslev, og den sidste skal være Enke, og boe i et Huus i Kliim. 3) Nok en Soster til den Afdøde, navnlig Anne Laursdotter, død og efterladt sig en Dotter Elisabeth Andersdotter, i Ægteskab med Mads Andersen i Ullerup; thi bliver forbenævnte, og om fleere Arvinger efter bemældte Afdøde maatte være, herved indkaldet paa lovbefalet Maade, at møde i Stervboet 30. Dagen den 4 November eller 6. Ugers Dagen den 16. Decembr. næstkommende da Stervboets uformuende Tilstand ikke taaler ordentlig Proclama at bekoste. Kokkedal den 17. Octobr. 1785. B. Møller, Fuldmægtig. Ja Erfarenhed har viist, at henflygtede og bortrømte Mennesker, ofte ønskede at vende tilbage og igien hiemkomme til deres Føde=Egn, og der værende Slægt og Venner, men afholder sig derfra af Frygt for den Straf de ved deres Undvigelse har fortient. Saa bliver herved efter mit høie Herskabs Ordre bekiendtgjort: at de fra Wraae og Sønder-Elkier Godser bortrømte Personer der godvillig indfinder sig inden et Aar fra Dato, skal være frie for al Straf og Tiltale for deres Undvigelse fra Godset; og skulle nogen være findet, enten at forlange Friheds=Pas, eller Tilladelse at tiene hvor de nu ere eller andensteds uden for Godset, kan de Personer som fra Godset kan undværes, herudi vente sig føiet paa billige Conditioner men de der ikke inden bemældte et Aars Forløb mælder sig, eller kommer tilbage paa Godset, tilligge med hvem der disse Deserteurer derefter tager i Beskyttelse eller i Tieneste, kan vente efter de Kongelige allernaadiste Anordninger at vorde tiltalte. Wraae den 10. Octobr. 1785.
Jyske Efterretninger, 1785-10-28
Paa Høi Velbaarne Frue Grevinde af Holcks Vegne J. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1785-10-28
Af mit tilhørende Reserva Mandskab er Søren Jacobsen Smælefte, som er fød og opfød her udi Harlef Sogn og Bye under Schanderborg Amt, og er ongefæhr 30 Aar gammel, en 64 Tommer høi, smal af Legems Statur, tynd og sortladen af Ansigt, sort Haar, stuber lidet med Hovedet og meget taus, ulovlig undvigt af et Leiehuus i Framlef, og til Underretning mældes: at han har medtaget sin Kone Anna Jensdatter, en 30 Aar gammel, liden af Statur, seer rødladen og glat af Ansigt og taler frit, samt deres Dotter Lisbeth 5 Aar der var svag af Øine, og liden Søn Jacob i 2det Aar. Søren Jacobsen har kuns eengang været synlig hiemme siden sidste Kyndelmesse, da han skal have angivet at tiene en Vognmand i Randers, men Konen og Børnene er fast bleven usynlig Natten i mellem sidste 28 og 29. Maji, sluttelig for at søge Manden paa et imellem dem bestemt Sted, hvad Tour de har taget ved man intet, uden at Rygtet siger de skal have reist til Kiøbenhavn, og at hun desuden har Slægt i Holsteen som han forhen har været hos, da jeg aldrig har misundt ham, om han andensteds kunde fortiene bedre Løn til Hielp for Kone og Børns Underholdning, saa har jeg været saa meget ubekymret om hvor han tiente indtil nu Kone og Børn tilligemed om Natten bliver borte, da man billig nu, efterdi ingen af dem siden har mældt sig, maae ansee det som Rømning; hvem som derforkan opdage og attrepere mig denne Deserteur Søren Jacobsen Smælte, loves en resonabel Douceur foruden Omkostningernes Erstatning, og dersom han af et Regiment kan antreffes, skal det være dem dermed tilladt paa 3 Aar at beholde ham gratis, naar han efter saadan Tienesteds Udløb bliver mig fri tilbage her paa Stedet og jeg ved Opbringelsen nyder Underretning pr. Aalborg. Herlef Mølle den 26. September 178, N. Hofmann.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Vestmange den 15. August.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Fiskeriet har her i en Tid af 11 Aar taget af. Den vigtigste Aarsag er vel vist nok, at Fisken virkelig ikke kommer her til Øen i den sædvanlige Mængde, men ogsaa en Aarsag er unægteligen Jndbyggernes Armod og store Mangel paa taaleligt Livs Underholdning. De ere meget kyndige og fortreffelige Søemænd; men Elendigheden, svækker Sielens Munterhed, tilligemed Legemets Kræfter. De store Baade, som altid vare Vestmanges stærkeste Støtte, bruges nu ikke længer af Mangel paa Folk. Kunde disse igien bringes i Brug, da vilde vel og Fisk Udførselen paa ny begynde. Hvame paa Jsland den 30 August. Vi have overlevet meget besværlige Tider, men takke Himlen, som nu lader det tegne til bedre, da sidste Vinter og denne Sommer have i Henseende til Veiret været meget ønskelige; efterat Kreaturene bortdøde er vor ringe Formue aldeles fortæret. J Aaret 1784, fra Januarii til December er der i Holum Stift død 2477 Mennesker, naar man dertil lægger alle dem, som ere døde efter Nytaar, og alle dem, som ere dragne hen til Syd= og Vestlandet, saa sees let, hvor udtømmet Landet her er for Mennesker. Cadix den 2 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Freden imellem Spanien og Algier betragter man nu som afgjort. J fiorten Dage har man ikke mærket Corsarerne paa vore Kyster; de ere løbne tilbage til Middelhavet af Frygt for at møde de udsendte portugisiske Krigs fregatter, som convoiere 40 portugisiske Goletter, der befandt sig paa forskiellige Steder her i Bugten med Salt destinerede til Gallicien. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Kongen af Spanien har for at bringe Orden i Sagernes Behandling her ved Toldkammeret, sendt en Dommer fra Madrid hid til den Hensigt. Denne har begyndt med at forvise 20 af de øverste Toldbetiente, og mærker man siden en overordentlig Strænghed i alting, som giør det følgeligen saa meget meere nødvendigt for Skipperne at tage sig i Agt for at gribes i noget Slags Contrebandehandel eller Smuglerie. Der er givet en befaling, at dersom der findes Piastre til Udførsel om Borde paa noget Skib, og Afgivten ikke findes betalt af dem, blive de tagne, Skibet confisqveert, og Mandskabet sendt til Galeierne, for der at arbeide som Slaver i syv Aar.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Algier den 8. Septembr. Angaaende Fredsslutningen med Spanien staaer det endnu derhen. Kongen har ikke aldeles villet bifalde de Fredsvilkaar, som hans Agenter have underskrevet. Det synes, som om Munkene havde forestillet Hans katholske Majestæt som stridende mod Religionen, at give dens Fiender Vaabnene i Haanden, ved at sende dem Krigsfornødenheder. Man har derfor afsendt en Courier, for at underrette Ridderen af Mazaredo om Kongens Villie. Commandanten mødte det udsendte Skib i Søen, og paatog sig selv at overbringe Depecherne. Deyen, som i slige Sager ikke vil vide af Spøg, blev fuldkommen forbittret over denne Forandring i en Tractat, som netop var bleven sluttet, og man har Aarsag til at troe, at Krigen paa nye havde bleven erklæret, dersom ikke alle Corsarerne alt havde været ude. De spanske Underhandleres store Føielighed har imidlertid stillet Gemytterne tilfreds, og Greven af Expilly er den 14, i sidste Maaned afseilet til Alicante, med Haab om at jevne Vanskelighederne, og forekomme de fortrædelige Følger, som let kunne blive Virkningen af de Bigotterier og Betænkeligheder, visse Folk blande alle Sager med.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
De spanske Skibe som Corsarerne imidlertid have opbragt, og hvis Opbringelse fornemmeligen er foraarsaget. deraf, at Capitainerne og Folkene paa dem have intet vidst af Fredsslutningen at sige, og derfor indladt sig med Algiererne, eller og disse have fundet Feil i de spanske Papirer, ere alle strax givne tilbage; men de reede Penge, og hvad andet, Algiererne alt have bemægtiget sig, er naturligviis ikke bleven erstattet. Saaledes er det ogsaa gaaet med nogle engelske og franske Skibe, som formedelst nogen foregiven eller virkelig Mangel ved Passerne ere opbragte; de ere nemlig strax givne tilbage.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Siden Julii Maaneds Begyndelse have Algiererne taget 12 af de Christnes Skibe, nemlig 3 Neapolitanske, 6 Portugisiske, 2 Nordamerikanske og i Genuesisk Skib, med dem have de gjort 101 Christne til Slaver, nemlig 80 Portugisere og 21 Amerikanere.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Aalborg den 4 November.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Under Dato Christiansborg Slot den 30 Septembr. d. A., har Hans Majestæt allernaadigst udgivet Placat, hvorved Forordningen af 3. April. 1771. om indgivende Memorialer og deres Paategning igientages og til Efterlevelse indskierpes. Samme lyder saaledes: At som det ved Vores under 3 Aprilis 1771. udgangne Forordning, angaaende hvorledes med de af Supplicantere indgiven Ansøgninger og deres Paategning af vedkommende Øvrighed skal forholdes, er iblandt andet udi dens 3 Artikel befalet, at Øvrigheden skal være pligtig, paa Supplicanternes Forlangende, uden Forhaling, og uden derfor enten at fordre eller tage Skriverpenge eller nogen anden Belønning, at meddele Erklæring paa Ansøgningerne efter deres Pligt, og overalt saaledes, at det ikke siden skal findes fornødent at indhente nærmere Efterretning og Oplysning, og at Ansøgningerne derefter med saadan Paategning skal tilbageleveres vedkommende Supplicanter til Befordring; men det derimod paa nogen Tid er befunden, at denne Vores Forordnings Forskrift i Almindelighed ikke bliver efterlevet, da de fleste Ansøgninger indkomme til Vores Collegier og Departements uden Erklæring af vedkommende Øvrighed, hvortil maaskee iblandt andet kan have givet Anledning den Øvrigheden, i Slutningen af berørte Artikel paalagde Forbindelse at levere Ansøgningerne med paategnede Erklæring tilbagetil Supplicanterne, som selv skulle indsende samme; da, som det meget tiener til Sagernes hurtigere og betimeligere Afgiørelse, naar vedkommende Collegier og Departements paa engang erholde, tilligemed Ansøgninger ne ogsaa Øvrighedens Erklæring derover, i Stedet for at nu, til unyttig Tidspilde een eller flere Gange maae corresponderes om den fornødne Oplysning, forinden slige Ansøgninger, som uden Erklæring indkomme, kan blive foretagne til endelig Afgiørelse; Saa ville Vi herved allernaadigst have igientaget saavel berørte Vores Forordnings 3 Artikel, som og den 5. Artikel i samme hvorved er befalet, at Øvrigheden i fornøden Fald skal indhente Under=Betienternes eller andre vedkommendes Beretninger, og samme inorginali lade følge med deres Erklæring, saa og have alle Vedkommende samme til nøieste Efterlevelse indskierpet, dog saaledes, at Øvrigheden, naar den, efterat fornøden Oplysning er bleven indhentet, har givet sin Erklæring paa Memorialierne, skal levere samme forseglede tilbage til Supplicanterne, som da selv skal besørge dem saaledes forseglede til vedkommende Collegium eller Departement indsendte. Endelig have alle Vedkommende ved deres indgivende Ansøgninger stricte at følge det ved meerbemældte Vores Forordning føiede Schema, saavel i Hensende til sammes ubrun som Consopistens Underskrivt, da det i øvrigt skal have sit Forblivende ved forbemældte Forordning af 3. April 1771. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette m.v.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Academiske Nyeheder. J September har været holdet Exammen Artium ved Universitetet over 158 Candidater. Af disse have 59 erholdet Caracteren Lansabilem, og af dem ere følgende 12 for Consistorium bleven indkaldede og offentligen betømte, Adam Gottlob Müller, Privatist fra Kiøbenhavn; Peter Collet fra Christiania Skole; Johan Adolph Kynde fra Aalborg Skole; Friderik Bager fra Nyborg Skole; Peter Müller, Privatist fra Kiøbenhavn; Jens Leth fra Aarhuus Skole; Ole Langballe fra Aarhuus Skole; ClausPawels fra Christiansands Skole; Johan Nicolai Sommerfeldt fra Randers Skole; Jens Nicolai Castrup fra Slagelse Skole; Johan Wellejus fra Viborg Skole, og Jens Lind Eschildsen fra Viborg Skole; 69 Candidater erholdte Caracteren paa Ulancadem og 27. contandsnum. 3 ere bortgangne uden at udholde Exammen af alle Examinatoribus.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Sorøe Academie den 30 September. Af de i Anledning af den forbedrede Fundation for Sorøe Academie den 29. Januarii 1782 §. 26. udsatte Priismaterier, ere for forrige Aar blevne udarbeidede følgende tvende Opgaver: 1. Gielde de fleste Stemmer i det lige Selskab efter Naturens Ret, og forudsat de gielde, hvilke ere da de vanskeligste Tilfælde, og den naturligste og rigtigste Oplysningsmaade: 2. Den beste Afhandling over Tractater, Conventioner og Alliancer a. imellem de europæiske Magter fra 1763 til 1770., efter Hørschelmans Methode, i sær sees paa Fyndighed i Stilen og Korthed i Fortællingen, ligesom ogsaa de historiske Kilder maatte anføres, hvoraf Efterretningerne ere hentede. Den første Afhandling er indleveret paa Dansk, med Devise fra quameunque Deus tili fortunaverit horam grata sine manu. Den anden paa Fransk, med Devise, Seris venit usus ab annis, og med hver i sær en forseglet Billet med samme Devise, som Afhandlingerne. Forfatteren af den første er i Overeenstemmelse med bemældte Fundationens §. tildømt Prisen en sølv Medaille; Forat have fortient den Ære, at saadant hans Arbeide unfatteren af den sidste ligeledes en sølv Medaille, og tillige der hans Navn bliver trykt paa Akademiets Bekostning.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Ved Billetternes Aabning befandtes Studerende ved Akademiet Hr. Lieutenant Matthias West at være Forfatter af begge disse Priisskrivter, og har derfor erholdt begge de tildømte Præmier.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
J Onsdags den 2 Novembr. blev her i Budolphi Kirke holdt Præstevielse, da trende Candidater bleve indviede til det offentlige Lære Embede i Kirken. 1) Hr. Lauriz Bartholomæus Deichmann, som paa andet Aar havde været Collega ved den Latinske Skole her i Byen, men derfra kaldet til Sognepræst for Boddum og Ydbye Meenigheder i Thye. 2) Hr. Edvard Røring Pram, kaldet til adjungeret og suctederende Sognepræst til Tømmerbye, og Lild Meenigheder. 3) Hr. Jørgen Kampman, kaldet til Capellan pro Persona til Børglum, Furrebye og Viibye Meenigheder, men har under 20 Decembr. 1784. erholdt allernaadigst Confirmation paa at være Sognepræst for Emmerlef Meenighed i Riber Stift, naar samme Kald ledig vorder. Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppens Ordinations=Tale var over Texten Coll. 1. v. 27. af Ordinatis prædikede Hr. Praem over forelagte Text af 1. Cor. 2. v. 1, 2. Udi den foregaaende JntimationsTale tog den residerende Capellan Hr. Wandall Anledning af, at vi paa denne Tid erindre os den ved sal. Doctor Morten Luther den 31 Oct. 1517, begyndte, men af Gud selv foranstaltede Kirkeforbedring, hvorved det Folk, som sad i Mørket har seet et stort Lys, og vi endnu ved samme see en aabnet og banet Vei for os til den reene Evangeli Sandheds Erkiendelse, i samme Gud til Enden bevare og befæste sin Kirke! - af Eft 58 v. 12. Du skal kaldes den, som tilmuurer det revne, som forbedrer Stierne igien, at man kan boe der, at forestille: Guds Kirkes foranstaltede Forbedring ved duelige og retsindige Lærere. confr. Es. 54, 2. 3. Eph. 4,
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Natten imellem den 27 og 28. Octobr. har Capitain Johan Schmith med sit førende Skib St. Johannes, hiemmehørende i Stettin, kommen fra Amsterdam med en Ladning Stykgods til Stettin, havt den Malheur at forlise bemældte sit Skib, omtrent 1/2 Miil fra Blokhuus i Hvetboe=Herred.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Copulerede. Den 2 hujus her i Byen Kiøb, og Handelsmand Hr. Jacob Kiellerup, og Jomfr. Elisabeth Berlin.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Døde. Den 27 October i Horsens, Sognepræsten Hr. Niels Frimaat68 Aar; han blev beskikket til adjungeret og succederende Sognepræst sammesteds 1749. og blev virkelig Sognepræst 1752. Den 28 i Aarhuus Farversvend Sr. Niels Fogh, 23 Aar.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Den 27 Octob. her i Byen Muurmestersvend, Søren Pedersen, 36 Aar. Den 29. Podemester, Svend Jensens næst yngste Søn, Jens, i sit 4die Aar. Den 30, Matros Niels Jensens Søn, dødfødt. Den 2 hujus afg. Skipper Lars Linds yngste Søn, Peder, halvanden Aar.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Den Kiøbenhavnske Post for i Løverdags, ankom først i Onsdags Aften, og den sidste er udebleven.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Bekiendtgiørelse. fra Odense Adresse=Contoir haves i Commission at 2) sælge: Araspes og Panthea = = 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Professor Seydelitz Tale paa Kongens Fødsels=Dag 1784. 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Professor Bytzovs Tale paa Kongens FødselsDag 1785, om Fælledskabets Ophævelse = 10 s.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Professor Taubers Tale om Opofrelse for det Almindelige. Koppens Afhandling om Jesu Fyldestgiørelse. 1 Mk. 8 s. Birchs Tanker om en Prækens Egenskaber 1 Mk. 2 s.
Jyske Efterretninger, 1785-11-04
Tvende Skole=Taler = = 1 Mk.