Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Over det nylig udkomne Skrift: De eneste sande og afflørede Grundaarsager til Bondestandens forarmede Tilstand, af Jacob Bruuns, forhen Landmand (som efter Dagen skal være en Pendonym) fældes heel forskjellige Domme. Mærkeligt er imidlertid følgende af Forfatteren meddeelte Prøve af et Fæstebrev for en Huusmand, som hvis Landet skulde have mange lignende at opvise, vilde være et sørgeligt Beviis for Forfatterens Paastand om Fæstebondens undertrykte Tilstand, og hvilken vil kaar lig Behandling af en Undersaat mod den anden, der ikke burde findes eet Exempel meere paa i vort Danmark. Her er Fæstebrevet: Jeg N. N. Herre til A. B. C. D. &c. Deres Kongelige Majestæts K. gjør vitterligt, at have stædt og fæst, ligesom jeg og herved stæder og fæster til N. N. det Huus i S. M. Sogn, som N. N. havde i Fæste; hvilket Huus der staaer for privlegeret Hartkorn, Ager og Eng - - 3 Fierdingkar; bemeldte N. maa nyde, og bruge og sin Livstid i Fæste beholde paa følgende Vilkaar: 1) Betaler og udreder Fæsteren til rette Forfaldstider og Steder alle af dette ham i Fæste overladte Huus med Tilliggende, paabudne og paabydende Kongelige Skatter, Kontributioner og andre Onera uden Undtagelse. 2) J Landgilde betaler Fæsteren aarlig 8, skriver Otte Rigsbankdaler rede Sølv til Mortensdag, saa leverer han og aarlig 4 Høner eller 8 Kyllinger, hvilket Herskabet vil, samt 40 Æg. 5) Forretter Fæsteren ugentlig Een Arbeidsdag, og aarlig 12 Sommerdage, 2 Dage i Korngulvene og 2 i Tørvestak kene eller paa Høstængene, alle Dagen naar og hvor forlanges paa hans egen Kost og med hans egne Redskaber. I ligeMaade skal Fæsteren aarlig uden Betaling, forrette et gaaende Løb til 1 eller lige lang Vei, eller og to korte Ditto til eller, og er Fæsteren pligtig herved at føre Kreature, eller andet, frem og tilbage, naar han derom tilsagt vorder. 4) Den Huset tilliggende Jordlod skal Fæsteren dyrke, drive og behandle forsvarlig, ikke noget af den bortleie, laane i Sæd, eller til Upligt bruge, og forpligtes Fæsteren, naar forlanges, at inddele Driftsmaaden med sit Agerbrug saaledes som det af Herskabet bestemmes. 5) Husets Bygning haver han stedse at vedligeholde saaledes, at det bestandigen kan befindes i god Stand, og ved Fratrædelsen eller Dødsfald afleveres uden Mangel. 6) Fæsteren betaler Bygningernes Forsikring i Brandkassen samt den aarlige Brandhielp med Forhøielse. Ligeledes betaler Fæsteren den aarlige Rigsbankrente til bestemte Terminer uden Deeltagelse af Herskabet som forbeholder sig Udbyttet, naar noget i Tiden finder Sted. Ei heller erholder Fæsteren, nogen Godtgjørelse i Landskatten eller andre herefter paabydende Skatter og Afgifter. Saa betaler og Fæsteren sædvanlige Skriverpenge, som for Tiden er 8 Rbs. Sølv aarlig. 7) Fæsteren eller hans Stervboe, er nu og i Tiden uberettiget til at fordre nogen Slags Hielp eller Godtgjørelse i nogen Henseende for anvendte Forbedringer paa Bygninger, Jordlodden eller Hegn m. m., men samme, saavelsom nye af Fæsterenopførende Bygninger, tilfalder Herskabet ved Frætrædelse uden Godtgjørelse. 8) Herskabet har Ret at kontrollere med Fæsterens Forhold og Jordbrug til Betryggelse og Fæstebrevets nøiagtige Opfyldelse, til hvis Sikkerhed Herskabet har første Prioritet og Parteret i alle Fæsterens navnlige Eiendomme uden Undtagelse. 9) Dersom nogen Tvistighed opstaaer imellem Fæsteren og nogle af mine andre Bønder eller Tjenere, hvad Slags, det end være maa, da skal Fæsteren andrage og voldgivSagen til min Bestemmelse, som skal være ham endelig forpligtende uden videre Søgsmaal. 10) Forpligtes Fæsteren aarlig at plante 10 høistammede Piletræer og 5 Frugttræer, samt lægge 15 Humlekuler, hvilket alt stedse skal holdes vedlige, og Fæsteren til den Ende pligtig at indrette en med varigt Hegn indelukket Kjøkken- og Frugthauge paa 4 Skpr. Lands Størrelse, samt for hver Piletræe som udgaaer, og ei strax, foruden de som aarlig skal plantes igjen plantes, at betale til Herskabets Disposition i Mulkt 4 s. og for hvert Frugttræe eller Humlekule 8 s., alt i rede Sølv hvilket efter enhver Advarsel igjentages, saafremt ikke Fæsteren strax opfylder sin Pligt derudi. 11) Det gjøres Fæsteren til Pligt, selv at beboe, dyrke og drive dette ham tilfæstede Huus og Jordlod i Overeenstemmelse med nærværende Fæstebrevs Jndhold, og han maa ei, uden Herskabets Tilladelse have Eiendom eller Fæste andensteds. 12) Det er Herskabet forbeholdt til enhver Tiid at bestemme nye Veie og Gangstier over Fæsterens Jorder uden Godtgjørelse til Fæsteren. 15) Hvad Magelæg som Herskabet maatte attraae med Fæsterens Jorder, skal denne være tilfreds med, naar saadant skeer efter Maal og Tart. 14) J Henseende til de Herskabet tilhørende og bestemte Tiender af den herved fæstede Jord, forbeholdes det Herskabet af reducere samme til en Kornsort saaledes at 1 Td. Rug regnes lige med 12 Skpr. Byg, og 1 Td. Byg lige med 12 Skpr. Havre, og omvendt, naar det bestemmes. 15) Da ved de senere Aars besværlige Tider, den for mit Gods indrettede Assurance-Anstalt for Kreature er standset, saa forpligtes Fæsteren at deeltage i denne Jndretning efter den trykte Konvention, saasnart Herskabet bestemmer at samme skal iværksættes paa nye. 16) Til ledige Gaardes eller andre Steders Drift og Hoverie forretter Fæsteren efter Tilsigelse aarlig Arbeide, som dog ikke maae overgaae 3 Gangdage hvert Aar. 17 Det gjøres Fæsteren til Pligt at søge N. Mølle med alt det Korn som han lader formale til sit Huusbrug, eller i Mangel deraf at levere paa samme Mølle dobbelt saa meget, Korn som Toldkarret kan udgjøre efter uvillige Mænds Skjønnende, dog at Fæsteren ingen grundet Aarsag skal have til Klag over Behandlingen ved Møllen, i hvilket Fald han skal andrage, samme for sit Herskab, og forholdes som forestaaende 9de Post ommelder. Ad.. 1822. er lissemente.