Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-11
De Hedejorder, der enten tilhørte Kongen eller saaledes erholdtes til Skovanlæg, bleve, saavidt det lod sig gjøre, deelte til skovløse Sogne, om de end laae nogle Mile borte, hvilke bleve paalagte, aarlig at besaae 1/2 Deel med Træfrø, som forskaffedes dem, tilligemed Underretning om Behandlingsmaaden. Naar nu et saadant Sogn, efter dets Størrelse, erholdt 50, 100, 200 Tønder Land Hedejord, blev det allene 1, 2 eller 4 Tønder Land, som aarlig skulde besaaes, hvortil udfordredes, at der i hver Tønde Land skulde graves 6 a 7000 Huller. En Arbeider kan, paa de Aatets Tider, hvor intet Markarbeide falder, daglig grave slige 260 Huller, følgelig udfordres 25 af 28 Dages Arbeide for en Mand, og disse fordeelte paa et heelt Sogn, kunne meget vel overkommes. Det Værste var rigtig nok, sagde Oldingen, de Strækninger mod Vest, hvor de skarpe Vinde rase og hvor Træerne derfor ei kunne ventes, paa en Strækning af 1/4 eller 1/2 Miil at blive til anden Nytte, end med Tiden at tjene til Ly for de Øvrige. Med disse vilde derfor Jngen befatte sig, og Regjeringen maatte der lade besørge Besaaningen, hvilken skeete under kyndige Mænds Bestyrelse, og ved Hielp af de Militaire, som laae i Standqvarterer i aabne Kjøbstæder, hvor Garnisoner ei egentlig behøves. De fleste af disses Officierer bleve fordeelte, for at føre Opsyn med, at Hederne, saaledes som det var bestemt, virkelig bleve af Vedkommende behandlede, og paa det Landmændene ei skulde besværes med deres Anfordring, erholdt Enhver 2 a 3 Cavallerieheste, og en Cavallerist til sammes Oppasning. De til Arbeide Commanderede inddeeltes i Troupper af 120 til 130 Mand. Ved hver Troup var ansat en Officier, nogle Underofficerer og en Marketenter, der medhavde Telte og Proviant, og til sammes Transport Cavallerieheste. Alle øvrige Cavallerieheste, der ei paa denne Maade eller til Exerceer skolerne benyttedes, bleve udsatte paa Foer hos Landmænd til billige Priser, paa det Folkene, der ellers skulde passe dem, kunde bruges ved Skovanlæggene; og da det tillodes dem, der paatoge sig at foere Hestene, at bruge disse til Arbeide, ligesom for de saakaldte nationale Heste er bestemt, erholdtes Forringen meget billig mod hvad Hestene kostede at foere i Standqvarterene; det, som da sparedes, blev anvendt til Hielp til de ved dette Anlæg nødvendige Extrandgivter, ja dette, sagde Oldingen, gav endog Anledning til, at man siden den Tid har sat alle Cavallerieheste, som imellem Exerceertiderne kunde undværes, paa Foer hos Landmænd, hvorved betydelige Summer aarlig sparedes, og Hestene, istedet for at staae stille, bleve brugte til noget Nyttigt, for det Foer, de erholde; ligesom og et mindre Antal Mandskab ved Cavalleriet behøvedes at ligge i Standqvarteer. Hver af de ovenomtalte Troupper deeltes igjen i mindre Troup per, saa at en saadan daglig gravede de fornødne Huller i en Tønde Land. Naar almindelige Arbeidere brugtes, erholdt disse Betaling for hver 100 Huller, de gravede; det Halve af denne Betaling fik de Militaire, som Tillæg, foruden deres Lønning, og befandt sig ret vel derved. Til vedvarende Overtilsyn med Skovene, og til Fortsættelse af Plantningerne, blev op ettet eller fordeelt Jægercorps, hvis Over- og Underofficierer oplærtes i Forst- og Jagtvæsenet, ligesom fordum Feldtjægerne i Kiel, og af disse Jægercorps toges der i Tiden alle de Embedsmænd, som behøvedes ved Jagt- og Forstvæsenet. - Saavidt Oldingens Fortælling, hvilken af Andre for det Meste blev bekræftet.