JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. Ved allernaadigst Reskript af 25 Octbr. har det behaget Hs. Majestæt Kongen af Danmark, at lad Hr. Professor Johannes Voigt i Kønigsberg, som et Beviis paa allerhøieste Tilfredshed med hans Virksomhed for den Nordiske Historie, i Allerhøistsammes Navn overleveres Historiographen Suhms store Værk om Danmarks Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Den 14de Novbr. er fra Generalpostdirectionen udkommen en Plakat, indeholdende følgende paa Kongelig Resolution af 24 August d. A. grundede Bestemmelser: 1) a ingen Privat i Fremtiden maa afsende ufranquerede Breve, betegnede med Kongelig Tjeneste, til de Kongelige Kollegier eller Direktioner, som have umiddelbar Forestilling til Hs. Majestæt og føre det store Kongelige Segl, eller til Overøvrighederne, med mindre Afsenderen, paa Konvertets Forseglings-Side, under sit Navn har anført at dets Jndhold er æsket af nogen af de ovennævnte Authoriteter, og ikke angaaer nogensomhelst hans private Jnteresse, samt 2) at Korrespondence i Kongelige Tieneste Anliggender, mellem Attestberettigede indbyrdes, ikkun skal kunne fritages ved Attest fra Afsenderen, og altsaa ikke maa modtages til Forsendelse med Posten, med mindre denne Attest ved Jndleveringen medfølger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Det første No. af "Skjærsilden", hvis Udgiver er sat under offenlig Tiltale, havde følgende Jndhold: "Hvad er det Capit. Mørch, Compagnichef i Hs. Majestæts Livjøgercorps, nu har foretaget sig? – med Forslag til at lade ham ansætte ved den ægyptiske Armee. - Er det sandt, at det tal. udmiralitet har afslaaet den brødløse P. Ordrups Ansøgning om, at hans Forhold maa vorde undersøgt? – Vink til Kbhvns Commandant, Generalmajor v. Gruner, ei at falde til Despotisme, med Motto: Jeg frygter Eder ikke, J. Store, ere J. andet end Mennesker,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Om Torsdagsaften havde Conferentsr. Schmidt Phiseldeck været til Gjestebud hos Hs. Ex. Statsminister v. Seyestedt, og forladt Selskabet uden ringeste Tran, til Upasselighed. Men om Natten vaagnede han, klagede over Mavelmerter, sit strax efter Krampetilfælde, og døde endnu førend den hurtigt tilkaldte Læge indtraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
J Cancellieraad Hempels Avis læses: Det i Aviser No. 193 indførte Mindedigt over vor, kun alt for tidlig tabte Professor Rask, lyder i dansk Oversættelse saaledes, Over. Ralsk Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Mange Lærde have i Sprogkundskab erhvervet dem er Navn og Styrke, Ogsaa Du, ved dine udbredte Kundskaber, var og saare dyrebat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
J østerlandske Sprog, ville iføre eder Sørgedragt liig Natten; Naar Budskabet vilde sige - eders Dyrker er død - Rask er ikke mere! Forfatteren er, som Man desuden let gietter, den af sin udbredte Jndsigt i de østerlandske Sprog berømte og iøvrigt almeenagtede Katechet for den mosaiske Troessamfund, Hr. Cohen, som desuden i en særskilt Skrivelse til Udgiveren har tilføiet følgende interessante Oplysning: "Digtet et egentlig hebraisk. - Hvorfor jeg lod det sætte med latinske Bogstaver var til Erindring om den Afdøde, der i Løbet af Sommeren tilsendte mig et af ham opfunden Specimen til at skrive alle østerlandske Sprog med europæiske Bogstaver - et Middel, der, hvis det blev anvendt, vilde være saare nyttigt, deels for at de Skrifter, der udgives i disse Sprog, lettere vilde kunne trykkes og deels vilde de unge Studerende lettere kunne lære dem at læse. Desværre, er Manden gaaet altfor tidlig bort. Jeg kunde derfor ikke bedre hædre hans Minde, end med at følge hans Methode eller Opfindelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
paa Ventepose Mølle i Grevskabet Hardenberg havde en Svend for nogle Dage siden det Uheld, at Drivhjulet tog sat i hans ene Haand, saa at Armen bliv paa flere Steder knust lige op til Skulderbladet. Først da den Ulyttelige kom med hele Overkroppen ind i Værket, standsede Møllen, som gik for sagte Vind. Han blev vel bragt i Live fra Møllen; men om han end lever, bliver han dog altid en Krøbling. (Hemp. Av.) Slagelse, den 24de Novbr. Den i forrige Avis anmeldte Jldebrand skal, efter Forlydende, have været paa Hovedgaarden Aggersvold i Holbekamt. - Jaftes ved Avisens Slutning, saaes atter her i Byen, en temmelig stærk Jldebrand, som, efter Forlydende, skal have været paa Hovedgaarden Wedbyegaard, Hr. Assessor Neergaard tilhørende, omtr. 2 Mile her fra Byen. (Vestsjæll. Ap.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Den 3die Septbr. sidstl. er i den Kongl. Landsoverret i Viborg Varde Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorved Christian Langesen Tarv, for anden Gang begaaet Tyveri, er tilfunden at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
S. D. er ligeledes Ribe Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorefter Anders Christensen Grumsen for 3die Gang begaaet Tyveri bør straffes med Fæstningsarbeide paa Livstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Ved Tallotteriets 1373 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 26. 61. 70. 53. 20. Ribe Førstkommende Onsdag den 5te December ordineres i Domkirken. Hr. Cand. Theol. J. H. Brandt til Sognepræst for Grindsted og Grene Menigheder, P. Koefoed til Sognepræst for Verkasse og Heinsvig Menigheder, P. C. Tillisch til Sognepræst for Ballum Menighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Hr. Brandt prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Prædikanterne. I Domkirken: 1ste Søndag i Advent, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
J. Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
AVERIISSEMENT. Fra Pressen er udkommen: Diana, et Tidsskrift for Jagtelskere, udgivet af Jagtvenner. 1ste Binds 2det Hæfte. Jndhold: 1) Jagthunden. J 1. Almindelige Betragtninger over denne Dyreslægt. 2) Urfuglen, Urhønsjagten. 3) Bøssens Ladning; Krudt; Hagel; Forladning; om Apparaternes Anvendelse eller den egentlige Ladning. 4) Boucaniernes Jægerliv. 5) Jagthistorier og andre Jaaten vedkommende Noticer: Forunderlig Frelse; en ægte Rævestræg; særdeles Jagtiver; Degnen og Maaren; Lykken vender sig ofte om; ulykkelig Begivenhed paa en Parfortjagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Om Overformynderievæsenet i Danmark (Kjøbenhavn undtagen.) En Haandbog for Overformyndere, udgivet af H. F. B. Tørslew, Fuldmægtig. Disse Bøger kan erholdes hos Hr. Fuldmægtig O. Arent i Ringkjøbing, Hr. Førstelærer Simonsen i Fredericia; Hr. Bogtrykker Hertz i Veile, Hr. Boghandler Rosenkilde i Kolding og hos Bogbinder Termansen, i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Alle og Enhver som maatte formene sig at have noget Krav paa efterfølgende under Skiftebehandling staaende Boer nemlig: 1. efter Aftægtsfolkene Peder Olesen og forhen afdøde Kone Dorthea Nielsdatter af AllerunBye i Sueum Sogn. 2. efter afgangne Jndsidder Lars Nielsen af Hau borg i Guldager Sogn, bliver herved overeensstemmende med Pl. 26de October 1792, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres i benævnte Boer havende Krav; ligeledes indkaldes Arvingerne efter fornævnte afdøde Aftægtsfolk med Aar og Dags Varsel til at melde sig og legitimere deres Arve Stads Herredscontoir paa Giellerupholm den 28de November 1832. Neess. p. t. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Da die Wittwe des verstorhenen biesigen Kausmanns und vormaligen Gehullen und Gevollmachtigten auf den Amtstube Andreas Petersen und der Vormund den nachael ssenen Tochter desselden, die Erlassung eines Proclams, der vielsachen Geld und Geschaftsverbindungen megen, vorin der Verstordenen gestanden, fur noth vendig und nutzlich erachten; so verden hiedurch alle und jede, velche an den verstordenen Kaufmann, vormaligen Gehulsen und Gevollmachtigten auf hiesiger Amtsude Andreas Petersen in Lügumeloster und dessen, Nachlatz aus ingend einem Grunder Anspriche und Forderungen zu haben vermeinen, von Gerichtsmegen aufgefordert und befelligt innerhald 12 Wochen vom Tage der letten Verkundigung dieses Proclams beom Proiessions Protocoll auf hiesiger Amtstube ihre Forderungen, und Ansprüche sub poena præclusi et perpetui silentii anzugeben, die ihre Ansprüche und Forderungen begrundende Documente zu produciren und beglandte Abschritten davon zurücksulassen, auch sofern sie Ansvartige sind procuratores ad acta zu bestellen, und hiernachst das Wittere zu gewartigen. Lügumeloster Birkvogte d. 10 Septbr. 1832. Mever, als constituitter Birkrogt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
At Gaardmand Hans Petersen Marsk i HuusumBallum efter Amtets høie Resolution af 23de f. M. er ertlæret for umyndig, og at vi undertegnede som følge deraf ere beskikkede som hans Værge, dette bringes herved til offentlig Kundskab. Ottersbøll og Badsbøl-Ballum d. 6te Novbr. 1832. Niels Feddersen. Th. N. Thygesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
NB. J de trende første Bekjendtgjørelser stod Hans Petersen Munk, istedetfor Hans Petersen, Marsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Ved Proclama som læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg og inden Jerlef og Brusch Herreders Ret, ere alle og enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter Aftægtsmand Frederich Jonassen og Hustrue Anne Bentzdatter af Refsgaard Mark i Egtved Sogn, Weile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger tillige indkaldte, med lovligt Varsel, til at anmelde og ligitimere deres Arveret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23de Novbr. 1832. Oxendell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Ved Proclama, som læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg og inden Jerlet og Brusch Herreders Ret, ere alle og enhver, som have Noget at fordre i Stervboet, efter forhenværende Gaardeler Johan Kver og Hustrue Maren Poulsdatter i Starup Bye og Sogn, Veile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger tillige indkaldte, med lovligt Varsel, til at anmelde og ligitimere deres Arveret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23de Novbr. 1832. Orenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
- Söndagen den 2den Decbr. opfoA. H. M. res Comedien: Fornuftgiftermaalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Af Herr L. Michelsens Fabrique i Aarhuus. er mit Oplag i disse Dage bleven forsynet med Vintervare, bestaaende af, Bogs, Peleriner, Pelsstøvler, Kasketter, Pelskravet til Herrekjoler m. m. Ribe d. 27 Nodr. 1832. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-30
Rettelse. J forrige Avises 3die Colenne, sidste Svalte, 9de og 10de Linie i. n., sted: Luden at høre og sec." istedet for Luden at høre og see den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
aller: Kongelig privilegerede. naadige. Stifts Rider. Avis, Adresse og med Brevposter. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmar, Tirsdagen den. No. 97. 4de December. ved N. S. Hypoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Udenlandske Efterretninger. Holland og Belgien. Endnu d. 25de var Jntet foretaget ved Antverpen. Marskal Gerard havde forlagt sit Hovedqvarteer til Borger bout, og den franske Hær, hvis Styrke af belgiske Blade angives til 60,000 Md. og 120 Kanoner, gjorde en dobbelt Bevægelse, i det Hovedstyrken rykkede mod Antverpen; men et Corps af 25,000 Md. marscherede imod den hollandske Grændse, saaledes, at dets høire Fløi skulde støtte sig paa den belgiske Hær. Denne Bevægelse var foranlediget ved Efterretningen om, at 45000 Hollændere, som stode imellem Breda og Bergen op Zoom, gjorde Miner til en Diversion. Man troede, at Opfordring til at overgive Citadellet vilde skee d. 26de og Operationerne tage deres Begyndelse d. 27de. Franske Jngenieuter havde beregnet, at Beleiringen kunde vare i 30 Dage; men man ventede at Chasse vilde give sig, naar han i de første Dage havde tilføjet Fienderne saa megen Skade, som muligt. Om man ikke deri har gjort Regning uden Vært, vil Tiden vise. De franske Prindset besøgte Antverpen d. 24de, for at besee Stadens Mærkværdigheder, og de agte at være tilstede under Beleiringen, hvis ellers ikke deres Nærværelse bliver fornøden andetsteds. Fra London ere adskillige fornemme Personer ankomne, for som "Liebhavere, at være Tilskuere ved Beleitingen. Disse Liebhavere ere formodentlig hjærtelig kjede af, at det varer saalænge, inden Dækket gaaer op og Forestillingen begynder, og de vilde vel reent tabe Taalmodigheden, dersom ikke nogle Smaascener allerede vare opførte, som Forspil. Den delgiske Major Kalluwaarts blev nemlig forleden skudt af Hollænderne, da han vilde iagttage deres Arbeide med at gjennembryde, Digerne ved Fortet Lieskenshoek, og nogle Cavalleristet, som en Dags Tid efter vilde tage de samme Anstalter i Øiesyn, fandt ligeledes en skarp Modtagelse. Kommer der bare ikke en Kurre paa Traaden imellem Franskmændene og Belgierne selv; det er ikke reent frit, at der jo hersker nogen Spænding, og Orangisterne ere meget virksomme, for at forøge den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Fra Paris mældes, at betydelige Vanskeligheder ere, med Hensyn til Citadellets Belerring, indtraadte mellem Kong Leopold og Marskalk Geratd. Marskalken har nemlig, efter modent Overlæg, yttret for Kongen, at Angrebet maatte skee fra Stadens Side, dersom Beleringen ikke skulde vare i flere Uger og koste 5 a 6000 Md. Kongen har dertil svaret, at han fast havde besluttet ikke at give Gen. Chasse nogen Anledning til at bombardere Antverpen, da Citadellet vilde være for dyrt kjøbt, dersom Staden derfor skulde lægges i Aske. Vilde Marskalken ikke opgive denne Plan, skulde den belgiske Armee, understøttet af den franske Feldthertes Jndsigt, selv foretage Beleringen. Hertil har Marskalken repliceret, at han var kommen for at anføre Franskmænd, ikke Belgier, og at han under saadanne Omstændigheder først maatte indhente sin Regjerings befalinger. Virkelig sendte Marskalken en af sine Adjutanter til Paris, hvilken efter 4 Timers Ophold igjen vendte tilbage til Hovedqvarteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Dhrr. Pescatore og Thorn ere d. 25de blevne udvextede mod hinanden. - Den 2den December, den nittende Aarsdag efterat Kong Wilhelm i sin Hovedstad paa ny knyttede sin og sit Huses Skjebne til det nederlandske Folk, skulde, efter kongelig Opfordring, holdes en Kirkefest, til hvilken hele Landets Menigheder skulde forsamles, for at neddede Himlene Velsignelse over Fædrenelandet og Herrens Hjælp i Farens Stund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Frankerig. Hvordan det egentlig hænger sammen med det Pistolskud, som forleden truede Kong Ludvig Philips Liv, er endnu ikke opklaget. Dagen efter blev en fordægtig Person fængslet, men hvem han er, veed man ikke. Nogle give ham eet Navn; Andre et andet: Nogle sige, at han er en Tømmermand; Andre, at han er en jutidisk Student. Han selv nægter haardnakket Gjerningen, og Demoiselle Boury har heller ikke tet kunnet kjende sig ved ham. Denne 19aarige Dame beskrives som smuk og aandrig; men ellers stemme Vidnesbyrdene om hende heller ikke overeens. J nogle Blade holdes pathetiske Lovtaler over hende; men Oppositionsbladene fortælle en noget ondskabsfuld Historie om hende. For tre Uger siden, saa lyder deres Fortælling, kom hun til Hovedstaden, for, om muligt, at bringe 40,000 Fr. tilveie. Først gik hun til Hr. v. Rotschild, men forgjeves. derefter henvendte hun sig med en Ansøgning dirette til Kongen; men da hun til sin store Forundring intet Svar fik, saa - reddede hun Majestætens Liv. Da denne Fremstilling af Sagen ikke endnu er bleven gjendreven, finder den en Deel Tiltro, og der findes Mange, som mene, at det ikke hænger saa ganske tig tig sammen. Dronningen var saa heftig angreben af Skrækken, at hun i to Dage næppe kunde tale et Ord. Paa Prindsesse Clementine havde det ogsaa gjort saa dybt et Jndtryk, at man ikke var uden Bekymring for hende. - J de Deputeredes Kammer har Oppositionen lidt et lotalt Nederlag derved, at Hr. Dupin den ældre den 21de med stor Majoritet valgtes til Præsident, og Dagen efter Dhrr. Beranget. Etienne, Benjamin Delesserts og v. Schonen til Vicepræsidenter. Hvormeget nu end Oppositionsbladen raabe, og hvor ilde de end spaae, finder dog dette Resultat mange Velsindedes bifald O. 23de tiltraadte Dupin Præsidentskabet, takkede Kammeret for den Ære, der var ham vederfaret, og holdt en Tale, som fandt, og som fortjente at finde bifald. Til Secretærer valgtes Dhrr. CuninGridaine, Ganneron, Martin og Felix Real, af hvilke den Sidste hører til Oppositionen. Medlemmerne af Commissionen, som udnævntes til at forfatte Addressen, ere tilhobe Ministerielle. Franskmændene ere dog altid sig selv lige: Under Afstemningen ved Secretærvalget faldt en Rude fra et Vindue i Loftet ned paa en af Bænkene. "Var det et Pistolskud?" raabte en Stemme, og hele Kammeret brast i Latter. - Hertuginden af Berry har en beqvem Bolig paa Slottet Blaye; hun gjør daglig Spadsereture og nyder al den Frihed, som man efter Omstændighederne kan tilstede hende; hvorfor hun og ganske har gjenvundet sin naturlige Munierhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Portugal. D. 14de Novbr. Kl. 6 om Morgenen, gik 1500 Rd. af Oportos Garnison under Anførsel af Oberst Schwealbach, over Floden, deels for at forstyrre de fiendtlige Batterier, deels for at proviantere Staden fra Villanopa. Dette Foretagen de kronedes med held, hvortil Klosteret Serras Kanoner og et Udfald, som 300 Md. af dets Besætning gjorde, væsentlig Bidrag. Miguelisterne maatte vige; 280 Fanger faldt i de Constitutionelles Hænder; hines Tab af Døde og Saarede blev anseet for meget betydeligt, medens derimod disses kun ansloges til 600 Mand. Efterat Hovedhensigten. Oportos Proviantering, var opnaaet, trak Obersten sig i bedste Orden tilbage til Staden. Paa samme Tid gjorde en Afdeling Matto ser og Marinesoldater et Forsøg mod Massarel los, hvor Miguelisterne havde oprettet to Batterier, Søfolkene sloges med Tapperhed, men mistede deres Capitain og maatte, da Fienden i større Antal rykkede frem, kaste sig i Baadene. Krigskibene aabnede derpaa en beftig Jld, forat dække deres Tilbagetog. D. 16de, imellem Kl. 4 og 5 om Morgenen begyndte Miguelisterne et frygteligt Bombardement med Granater og congrevske Raketter. Hvad de derved udrettede, meldes ikke; derimod omtaler en senere Efterretning et nyt og lykkeligt Udfald fra Oporto, hvorved dog de nærmere Omstændigheder heller ikke ere bekjendte. D. Miguels General Sta. Martha har erklæret Duerofloden i stræng Blokadestand og oprettet Batteriet ved Floden, forat beskyde saavel "Rebellernes" Skibe, som Fremmedes, der ville bringe disse Tropper eller Proviant. Dog skal en Skrivelse fra Lord Palmerston, hvori der truedes med at Admiral Parker skulde paa Lissabon hævne enhver Fornærmelse imod brittiske Personer og Eiendomme, ikke have forfeilet sin Virkning. - Grev Villaflor er udnævnt til Hertug af Terceira. At O. Pedro har taget Overcommanden, har vakt almindelig Tilfredshed; men Miguelisterne skulle være høist forstemte, siden D. Miguel igjen har forladt Hæren og er, ilde tilmode, reist tilbage til Combra. Det hedder, at Gen. Excelmans ventes til Oporto, og at man, naar han først er ankommen, vil gaae offensivt tilværks. - Oberst Cotton organiserer i Jrland et Corps for Donna Maria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Spanien. J Paris vare en Deel foruroligende Rygter udbredte om Tilstanden i Madrid, men disse ere gjendrevne ved de sidste Efterretninger fra denne Hovedstad. Derimod lod det til som om Dronningen frygtede for at være gaaet for vidt i sine Reformer; thi en lang Artikel i Hoftidenden erklærede formelig, at de sidste Foranstaltninger vare emanerede fra Kongen selv. Om Sammenkaldelsen af Cortes hørtes Intet, og Grev d'Espagna var endnu i Catolonien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Blandinger. Den 14de November døde i Paris den berømte Skribent Say, Professor i Statsekonomien. - Pavia er den berømte Angtom Scatpa død i sit 34, Aar. Veien under Thomsen henstaaer endnu ufuldendt, og det et at befrygte, at den maaskee aldrig vil blive fuldført. Compagniets Directeur havde henvendt sig til Regjeringen om et Laan af 150,000 Pd. Ster.;men det var bleven afslaaet, og der vilde desuden ialt udfordres 248,000 Pund, for at sætte den i fuldkommen passabel Stand. - Den Sum, der allerede et forbrugt, er 156,680 Pd. Sterl.; 600 Fod ere færdige, men 700 staae endnu tilbage. De allerede udførte 600 Fod have kostet 82, 313 Pd. mere, end den hele Sum, som oprindelig var bragt i Overslag; men saa maa bemærkes, at Bygningen er længere, større og langt massivere, end man først havde gjort Regning
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Indenlandske Efterretninger. Censur - som foraarsager at Avisen udkommer sildigere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Fra Pressen er bl. A. udkommen: en offentlig Epistel fra Statsr. Thaarup til Grosserer Nathanson, - i Anledning af dennes Skrift om Danmarks Handel og Finanser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
J Tøndern blev det for flere Aar siden besluttet, at anlægge en Kirkegaard udenfor Byen (til dens Brug alene), og paa samme en til Beværtning bestemt Bygning hvorved Anlægget, der vel kunde have været udført med 200 Rdlr., skal have kostet omtrent 8000 Rdlr. Denne Sum er, ifølge "Sparesystemmer", voxet til henimod 16,000 Rdlr. Man har nu besluttet at sætte Lavinen en Grændse; men man er nenig om Beboerne af Slotsgrunden og Landsbyerne Emmerschede og Tost m. fl., der søge Byg ens Kirke, og benytte den gamle Kirkegaard, kan hvorimod de proteste - paalægges at deeltage i de store Bekostninger ved den ny. (Sk. Av.) D. 26 faldt i den Kogl. Lands Overret samt Hof= og Stadsret Dom i Sagen, Cappellanen ved vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, Hr. Carl Holger Visby contra Magister actium Jacob Christian Lindberg. Ved denne Dom blev kjendt for Ret: "De af Hovedeitanten, Capellanen ved vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, Hr. Carl Holger Visby, under nærværende Sag paaankede, af Contracitanten, Magister artium. Jacob Christian Lindberg, i et trykt Skrift betitlet: "Maanedskrift for Christandom og Historie", 2det Bind 3die Hefte, om Førstnævnte brugte fornærmelige Udladelser bor døde og magt tesløse, og bør Contracitanten for sit i denne Henseende udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv. Ligeledes bør paa den anden Side de af Contracitanten paaankede, af Hovedeitanten i dennes trykte Ugeskrift: "For praktisk Christendom" 1831. No. 52, og i Jndlæg af 2den Januari d. A., om Contracitanten brugte fornærmelige Yttringer være døde og magtesløse, hvorimod Hovedcitanten iøvrigt bør for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Contrasøgsmaalets Omkostninger ophæves. Derimod betaler Contracitanten til det Offenlige Rettens Gebyhr, Skripersallarium og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som under Hovedsøgsmaalet skulde have været erlagt og forbrugt, saafremt Sagen ikke for Hovedeitantens Vedkommende havde været beneficeret, samt til Hovedeltantens befalede Sagfører, Prokurator Hansteen, 25 Rbd. i Salloir. (Kbhp.)At Hr. Hellesens omtalte Oversættelse af Skriftet 3de farlige Bekjendtskaber, er konfiskeret paa Grund af dens usædelige Jndhold, stadfæstes i det sidste No. af Literaanttidenden. - Den, som vandt de 50,000 Rbd. ved Klasselotteriets sidste Trækning, skal være en temmelig velhavende Mand af Haandværkstanden, som aldrig for har spillet i Lotteriet og dennegang ved Overtalelse, saa at sige, havde ladet sig tvinge dertil. (Veile Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
Det spanske Gesantskab i Khvn, indbyder de hertillands muligen forefundne Landsmænd, som behøve at nyde godt af Amnestiet af 15de Octbr., at melde sig hos Samme, eller hos det spanske Konsulat i Helsingøer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-04
D. 29de forrige Maaned om Aftenen er paa en Trappe i Kjøbenhavn funden et levende Pigebarn omtrent 3 Maaneder gammel, paa hvis Bryst var hefter en Seddel, hvorpaa stod skrevet, at dets Fader og Meder vare døde, og at dets Bedstemoder ei vidste Livetsophold.