JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-11-09
Da Hans Kongel. Majests ved allernaadigst udgivne Commissorium, dat. 8de Junii 1770. haver befalet os, ey allene at forrette Skifte og Deeling efter afg. Mad. Karen Friman, sal. GeneralTold Forvalter Gaarmans, men endog, i Fald der enten imellem Arvingerne indbyrdes eller mellem Arvinger og Creditorer dette Skifte angaaende, nogen Tvist og Jrring kunde forefalde, da dennem enten i Mindelighed at forene, eller og, for saavidt deraf ey for andre Retter er anhængiggjort og paakiendt, ved ende lig Dom og Sentenz efter Loven at adskille; saa vorder dette herved, foruden forhengivne Communication, ey allene til de Respective Arvingers Efterretning bekiendtgjort, men de blive endog tillge indkaldede at møde paa Arve=Tomten udi Bergen inden Tolv Uger efter at dette Proclama udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hinanden, behørig er averteret foruden andet for vedkommende Ober og Under=Retter her i Byen Publicerede Proclama, for at iagttage deres Ret ved Skiftet; til samme Tid og Sted indkaldes alle de som noget med Ret kunde have at fordre udi dette Stervboe, for at legitimere deres Fordringer med tilstrækkelige og lovgyldige Beviisligheder; hvorefter da alle og enher Vedkommende skal vederfares Ret efter Loven; endelig vorder ogsaa til forbemelte Tid og Sted indkaldede alle de, som til dette Stervboe er noget pligtig, for at anmelde saadant og afdrage hvad de ere skyldige, for derved at befordre Skiftets vedbørlige Slutning og til Endebringelse. Bergen, den 4de Septbr. 1770. C. Bager, H. Meyer, Etats Raad og Laugmand over Cancellie Raad og Bor Bergens Laugdømme. gemester udi Bergen.
Berlingske Tidende, 1770-11-09
De civile Skifte Forvaltere udi Stervboet efter afg. Mad. Susanna sal. Ulrich Würses, indkalder ved dette Avertissement udde til Forsendelse med Pdsten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender foruden anden lovlig Proclama for Retterne, samtlige den Afdødes efterladte Credi= og Debitorer, at indfinde sig for os til et lovligt Skifte inden Tolv Uger a Dato, enhver med den Legitimation og Rigtighed som Lov efter død Mand, æsker, hvorefter da enhver skal vederfares Lov og Ret gemæs.
Berlingske Tidende, 1770-11-09
Bergen, den 28de August. 1770. H. Høe. H. S. Heiberg. Endelig lader og den civile Skifteret udi Bergen ved dette Avertissement udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender foruden andet lovlig for Retterne Publicerede Proclama, bekiendtgiøre det Borger og Skipper Sr. Jens Lax her ved Døden er afg., og et lovligt Skifte efter ham foretaget, og des Aarsage indvarslet herved dettes Publication, bemelte Laxes efterladte Credi= og Debitorer at indfinde sig for os inden et lovligt Skifte Tolv Uger a Dato, enhver med den Legitimation og Rigtighed som Lov efter død Mand æsker, hvorefter da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. J. C. v. Gelmyden. H S. Heiberg. Harrier Simers Heiberg, Kongl. Majests, General=Auditeur, Bergen, den 25de Septbr. 1770. og Byefoged udi Bergen, og Jochum Dischingthun Kiøb= og Handelsmand sammesteds giør vitterligt; at som Hans Kongel. Majests ved Commissarium dateret 17de August. h. a. allernaadigst har beskikket os at forrette Skifte og Deeling efter afg. Didrich Fasmer, Kiøb- og Handelsmand her udi Bergen mellem hans efterladte Arvinger, samt at paadømme hvad Tvistigheder som maatte forefalde enten mellem Arvingerne indbyrdes eller mellem Arvingerne og Creditorer, for saa vidt deraf ey for andre Retter er anhængig gjort, og paakiendt; saa er det vi herved udi allerunderdanigst Følge deraf, indkalder alle de som noget udi dette Stervboe med rette kan have at fordre, eller og dertil findes giældige at de indfinder sig for os i det længste inden den Tid Norske Lovs 5 B. 13 C. 27 Art. determinerer, de første med nøiagtig Legitimation for deres Krav og de sidste med Betaling for hvad de til Boet findes pligtige, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret tilsiger. Bergen, den 27de Septbr. 1770. H. S. Heiberg. Jochum Dischingthuu.
Berlingske Tidende, 1770-11-09
Sorenskriveren og Skifte=Forvalteren over Ringerige og Hallingdahlen udi Aggerhuus Stift, Niels Michelsen, lader herved udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøre, at Christopher Ridder ved Hønefossen under Nordrehougs Præstegield paa Ringerige den 19de April sidstleden ved Døden er afgaaen, og Skiftet strax taget under lovlig Behandling, hvorved og Arvingerne deels ved Fuldmægtiger og deels personlig har alle anmelt sig; men da der ved Revision i dette Boets Bøger og Papirer er befunden, at den Afdøde har haft Regninger med adskillige baade i og uden for Sognet; og det med saadanne vil være fornøden at liqvidere førend Boet sluttes, eller i det Mindste ved Boets Creditorers Anmældelse i Skiftet, at ansee hvad Legitimation de kan have; saa indvarsles, som melt, alle de, som enten i dette meerbemelte Boe kan have at fordre, eller til samme være skyldig, at de dermed anmelder eller indfinder sig i Skifte=Sessionen i samme Boe, som den 26de Novbr. anstundende er berammet at holdes paa Arve Tomten, eller og inden saadan Tid, som Loven byder, hvorved Debitorerne i sær undgaaer de Bekostninger som et lovlig Søgsmaal ellers fordrer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Wager, den 25de Septbr. 1770.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Tyrkiske Grændser, den 8de October. Man taler alt om nogle Freds Forslag, som den Ottomanniske Port lader giøre, hvori den dog spænder Buen saa høyt, at de ey kan blive antagne. Porten vil ikke til at forskaffe sig Fred ved nogle Landes Afstaaelse, hvortil dog deres ulykkelige Omstændigheder synes at nøde dem. Storsultanen og Divan conferere flittig med de fremmede Magters Ministre i Constantinopel, og man smigrer sig med at de skal udfinde saadan ne Vilkor, hvormed begge Partier torde være fornøyede.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Jtalienske Grændser, den 18de October. Efter et Brev fra den Øe Zante, har den Russiske Escadre den 23de Sept. vildet føre sig Jevndøgns Ebbe og Flod til Nytte, og forcere Indgangen igiennem Dardanellerne, men den skal ikke have truffen den critiske Tidspunct, og formedelst Flodens Styrke, Vindens Magt og de fiendtlige Batteriers Jld være bleven nødt til at gaae tilbage, og Admiral=Skibet skal have faaet nogen Skade. J Følge sidste Efterretninger vente Russerne nu den Escadres Ankomst under Admiral Arf, som bestaaer af 6 Skibe af Linien, hvormed de da vil giøre et nyt Angreb paa Dardanellerne, men holde samme imidlertid bloquerede. Milicen paa Floden bestaaer foruden Russer af Albaner, Mainotter, Slavonier og andre Grædske Nationer. I Archipelags krydse nu en stor Mængde af Duleignotter og Algierer.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Cadix, den 9de October. Her ere ankomne med 2 Chebekker, Infanterie=Regimenserne Lombardy og Brobant, tilligemed mange Vaaben fra Barcellona. - Til Gibraltar er nyelig ankommen et Russisk Krigskib, der meenes at høre til den sidst fra Østersøen, komne Russiske Flode.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Neapolis, den 16de October. J Spanien skeer saa store Udrustninger, at næsten alle, som ikke ere besynderlig privilegerede, maa uden Forskiæl tage Krigs=Tieneste.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Genua, den 19de October. De Algierske Corfarer have nyelig opbragt adskillige smaae Spanske Skibe til Algier.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Genua, den 22de Octbr. Til Cadix er fra Callao di Lima ankommen det Spanske Skib, Diamant, med 649058 Styk von Achten og meget Kiøbmands=Gods.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Venedig, den 19de October. J Følge Breve fra Constantinopel har Storherren sendt en Chians til Storvizierens Leyr ved Jsaccia paa denne Side Donau, med befaling at nedlegge Commando og maaskee tillige give sit Hoved fra sig. J bemeldte Hovedstad ere nogle Ministre afsatte, andre arresterede og endnu andre straffede med at forvises Landet. Det Tyrkiske Ministerium er yderst nedslaget over Tartarernes Affald og over de store Progresser, som General Græv Tottleden giør i Mingrelien. Alle Levnetsmidler blive fra Asien over Scutari bragte til Constantinopel. Moldavangi Bassa, som commanderer Dardanellerne, er igien nogenledes kommet i Stand af sin første Skræk, saasom de Franske Jngenieurers hielperige Hænder have temmelig befæstet disse Casteller. Desuagtet er man i Constantinopel endnu bestandig i Uvished, Frygt og Skræk, for Russernes videre Foretagende. Desaarsag har Reis Effendi confereret med nogle af de neutrale Magters Ministre og erklæret, "at Storherren gjerne vilde antage Freds Forslag, naar man ikkun paa hans Fienders Side ey forlangte nogen af hans Riges Provintser, og i sær dem, som de ansaae som allerede erobrede. - Den Tyrkiske Armee skal ved den ulykkelige Trefning den 1ste Aug. og den siden værende bestandige Desertion være saa meget svækket, at den ikke bestaaer af meere end 40000 Mand. Jsaccia er imidlertid stærk befæstet og forsynet med en stærk Garnison.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Livorno, den 19de October. Den 15de huj. ankom hertil et Dansk Krigskib fra Marseille, som efter Forlydende skal convoyere nogle Danske Koffardie=Skibe.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Madrit, den 12te October. Den 8de huj. har Kongen tilligemed Jnfanten forladt Slottet til St. Jldephonse, og igien taget til Escurial. De fremmede Consuler i Cadix have af Præsidenten og Directeurerne for det Vestindiske Huus faaet et trykt Skrift, hvori erklæres, at ingen Fremmed under deres Navn, eller deres Adresse, kan herefter lade komme Vahre eller Effecter fra America.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Paris, den 29de October. Fra Constantinopel har man Efterretning, at Russerne nu og have bemægtiget sig den rige og til deres Subsistance meget nyttige Øe Thaso, og fra Dardanellerne vide vi, med en Skrivelse af 10de Septbr., at den nye Capitain Bassa, Giaffer Bey, havde der forsamlet 7 Caraveller, 30 Galiother og en Mængde andre Tyrkiske Fahrtøyer.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Marseille, den 24de October. Det er, til Skade for den Ottomanniske Port, nu alt for vist, at Aly Bey har opkastet sig til Souverain over det heel store Kongerige Egypten, som bestaaer af 24 Provintser, at hvilke enhver i lang Tid er bleven regieret af en Bey, hvilke tilsammen tilligemed Bassa, som den Tyrkiske Keiser, som Overherre, pleyede at sætte i Cairo ligesom til Præsident for samme, forvaltede det heele Rigets Regiering. Aly er egentlig fød i Georgien, og som en Slave kommen til Egypten, hvor han først tiente hos en Bey som Tiener, men vidste at giøre sigsaayndet, at han efter hans Død svingede sig selv optil Bey. Han har siden hiulpet adskillige af sine Tilhængere til samme Værdighed, og havde alt for nogle Aar siden forskaffet sig saadan Anseelse, at Bassa til Cairo ikke meere formaaede imod ham. Cairo er Hovedstaden og Middelpuncter, for det heele Rigets Handling. Da Aly her havde ved Mag- og List bragt alt under sin Herredømme, at Porten selv var nødt til at see over med ham, saasom han dog ikke ganske endda aflagde Skin af Underdanighed, saa gik han for 2 Aar siden i Spidsen af nogle 1000 Mans til Ober=Egypten, og i sær tilden Provints Salde, som da stod under en mægtig Arabisk Fyrstes befaling, til hvilken de misfornøyede Store i Cairo havde taget deres Tilflugt. Det lykkedes ham, at adsprede Araberne, og kaste Scheuken eller deres Overhoved fra Thronen, hvorpaa han satte en Person af sit Anhang. Siden har han og bemægtiget sig det Land Yemen, eller det lykkelige Arabien, hvori Mecca og den Søehavn Gedda ved det røde Havligge, og det er ey tvivle paa, at jo hans Begierligheder, som Porten ved nærværende Krig ey kan standse, vil endnu gaae videre.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
London, den 19de og 23de October. De Lords, som hidindtil have haft det store Segl, skal endnu beholde det, og Lord Manssield, som igien er kommet op af sin sidste Sygdom, skal være Talere i Overhuset. Med Posten fra Lissabon har man erholdet Efterretning, at de Engelske Kiøbmænd behandles langt bedre i Portugal, end forhen; at man har lovet at den Kiøbmand, som er bleven arresteret, skal saae en fuldkommen Erstatning, og at alle Sager skal i Mindelighed blive bilagt te. J Tirsdags Aften havde Lord Weymouth en lang Samtale med den Spanske Minister, og denne skikkede endog samme Nat en Courier til Madrit, som skal hente nye Forholds=Ordre. Rygtet gaaer, at Hoffet til Madrit har i Sinde at forlade de Falkland, ske Øer, saafremt de blive neutrale. Spanierne have gjort Fæstningsværkerne i Havanna næsten uovervindelige. De have byg adskillige Batterier, og besat dem med svære Kanoner. De have og ved Havnens Jndløb anlagt nye Forts, og plantet der mange Kanoner, saa at intet Skib uden stor Fare kan gaae der forbi. - Onsdags blev sagt, at den Spanske Ambassadeur havde faaet Befaling fra sit Hof, at antage enhver Forholds=Regel, hvorved vor Hof kunde blive overbeviist om hans Konges fredsommelige Tilbøyligheder. Der skal sendes en ny Courier til Madrit. Frank har udtrykkelig vægret sig ved at afstaae fra sin Neutralitet, i hvor dan Sagerne end falde ud imellem Storbrittannien og Spanien, Hvad Stridighederne imellem Storbrittannien og Spanien angaaer, da er det endnu ikke mueligt, med Vished at sige, hvor for et Udfald samme vil faae, vil man domme efter vore Udrufninger, som i Steden for at aftage, langt meere tiltage, da synet Hoffet ikke at gjøre sig Regning paa at faae den Erstatning, som det forlanger. Det har og al Anseende til at samme ikke lover sig meget af Frankrigs Mellemhandling, og at man troer, at blive vaer, at i Steden for at see et Forliig befordret, Sagerne ikkun blive forhalede, hvorved Spanien vinder Tid, men Storbrittannien kan geraade i Fare. Desaarsag fordobbler vort Hof sin Activitet, at det kan være færdig at gribe til Vaaben, dersom Spaniens Beslutning skulle tvinge samme dertil. - Men det som falde enhver som høyst mærkeligt i Øynene, er den pludselige Maade, hvorpaa vore udrustninger ere begyndte, hvorfore mange troer, at vort Ministerium maae dertil have havt langt stærkere bevægende Aarsager, end de Sager angaaende Falklands Øen, Manille Ranzion, og det i sidste Krig tagne Franske Compagnieskib Dude Penthievre, hvilket Spanien under Paaskud, at det af vor Armateur Antigallican var under Kanonerne af Cadix bleven angreben, vægrede sig ved at udlevere. - For desmeere at haste med de Krigskibes Equipering, som først skal gaae i Søen, lader man det ikke blive ved at antage allene ovede Matroser, men man tager med det gode og med Magt alle dem, som ansees for Tienstdygtige, og ved Admiralitetet er man Dag og Nat i Arbeyde dermed.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Den 26de Oct. Den Romersk Keyserl. Gesandt, Græve vor Belgiojoso har, formedelst nogle fra Wien erholdte Depecher, har mange Conferencer med vore Ministre, hvilke Depecher og tildeels have givet Materie til de til St. James holdte Raads=Forsamlinger. Siden er og af Hs. Excellence afsendt en Courier til Wien og vort Hof har ligeledes ladet afgaae Depecher til Wien, Peters borg og Berlin. Alle disse Depecher angaae Forslag til Forlig imellem Rusland og Porten. Skulle den sidste alvorlig være til Sinds at giøre Forliig, og desaarsag ikke vægre sig ved at giøre de Offere som ere fornødne til at fyldestgiøre Retfærdighed, og giøre Freden bestandig, saa vil man paa vort Hoffes Side vist anvende al muelig Flid paa at befordre dette Forlig. Dog kan man omdiffe Underhandlingers Fremgang endnu intet vist sige; da det beder, at det heele Bourbonske Huus vil tage Deel i denne Mellemhandling, og saasom det synes, at denne Handel og Forliget imellem os og Spanien staae i en Slags Forbindelse sammen, eller i det mindste paa samme Tid skal bringes i Stand. - J hvordan og Følgerne af begge nys ommeldte Underhandlinger maatte blive, saa har vort Hof, som man hører, fast besluttet, at anvende alle tienlige Midler paa at tilfredsstille Gemytterne i vort America, paa det at samme, i Fald en Krig skulle opkomme imellem os og andre Magter, maatte af Kiærlighed og Nytte være beredvillige til at understøtte os, saavidt mueligt. Dette skal være en af den forestaaende Parlements Forsamlings første Forretninger. Hoffen har og alt ved besynderlige Anordninger draget Omsorg for, at America, hvorimellem og den Middellandske Søe er en stærk Skibsfart, kan være sikker for den smitsomme Sygdom. - Jmidlertid erfare vi, at Udrustningerne saavel i Franske som Spanske Havn. drives næsten med ligesaa stor Jver, som hos os, og at man for nogle Dage siden i Dunkirken har indskibet 1000 Centner Kanon, Krud til Spanien. Hs. M. Kongen har i den afdøde Marquis von Granbys Sted beskikket General Conway, Oberst ved det blaa Garde Regiment til Hest, hvorfor denne Herre i Forgaars kossedHs. Msts. Haand. Den samme Ære havde i disse Dage alle nye Admiraler og Skibs=Capitainer. - Til Gibraltar ere adskillige Engelske Krigskibe ankomne, og den der værende Flode bestaaer nu af 12 Skibe af Linien, foruden Fregatter. Siden denne Forstærkning ere de Franske og Spanske Krigskibe blevne borte af den Middellandske Hav. Der ere og mange Skibe fra America ankomne med Korn, saa at der er en stor Overflødighed af Levnetsmidler. - Aarlige Udgifter i Krigs= og Freds=Tider under følgende Kongers Regiering. 5 Aars Krig under Kong Wilhelm Dronning Anna 5, 105, 585 Stl. . Kong Georg 11.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Kong Georg III. 9 Aars Fred under Kong Wilhelm. Dronning Anna Kong Georg 1. Kong Georg 11. Kong Georg 111. til 1 Den Nationale Gield ved Julen 1 Voxen i 11 Aar = Af Parlementet bevilget i disse 11 Aar 130, 737, 850 Dette giør aarlig Summa 185, 681, 900 Man seer heraf Kong Georg 1. Sparsommelighed, thi endskiønt han ingen udenrigs Krig havde, saa havde han dog en indvortes Rebellion at undertrykke.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
London, den 30te October. Breve fra Lissabon melde, at Premier=Ministeren offentlig har erklæret, at det var Portugal ligemeget, enten den handlede med Engelland eller ikke, og at han selv ønskede, at af Handel med Engelland maatte blive ophævet. Breve fra Gibraltar melde at 4 Russiske Transportskibe ere tagne af Algiererne, som nu have en stærk Flode, der krydser i det Middellandske Hav.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Den 2den Nov. Oberste Boyd, Gouverneur af Gibraltar, har berettet Hoffet, at Spanierne have opkastet nogle nye Linier bag Gibraltar. - Den Storbrittanniske Soemagt bestaaer nu af 250 Krigskibe fra 10 til 100 Kanoner, hvoriblant ere 150 Skibe af Linien, af hvilke det mindste fører 50 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Haag, den 30te October. Man veed af tilforladelige Efterretninger, at alt hvad Rygtet hidindtil nogle gange har udspredet, saavel om nogle Dardanellers Erobring ved de Russiske Skibe, som om sammes allerede skeete Fart gjennem Canalen til Havet Marmora, er aldeles ugrundet. Hr. Valentin Humphrys, som i den fra Smirna til Græven af Orlow afsendte Deputation, befandt sig som Deputeret fra det Engelske Faktorie, har erfaret, endog om Bord paa den Russiske Admirals Skib ved den Øe Lemmes, at man paa Russisk Side ikke havde i Sinde at fortere Passagen igiennem Dardanellerne, førend i tilkommende Foraar, og at man vilde lade det blive ved allene til den Tid at bloquere samme, for at forhindre Provision at blive bragt til Constantinopel. Hr. Humphrys, som fra den 4de til 9de Aug. har haft adskillige Samtaler med bemeldte Græve og hans Officierer, deels til Skibs, deels til Lands, hvor Græven endnu da gjorde sig al Umage for at erobre Slottet, har og den 3die Aug. talt med Admiral Elphingston ved den Øe Jmbros. Han havde ligeledes sagt ham at Dardanellerne allene skulle holdes bloquerede, og tillige meldet: At, da Constantinopel fra denne Side af var at ansee som en beleyret Stad, Krigs=Reglerne ikke tillade ham at taale at den havde den mindste Forening med Søen. Det har og, efter Hr. Humphrys Beretning, ikke den ringeste Anseende til at Skibsfarten fra og til Constantinopel før Freden igien skal blive aabnet, uden saa var, som han føyer til, at de - støde til Tyrkerne. Græv Orlow har da haft hos sig ikkun 5 Skibe paa 66 Kanoner og Rhodus paa 60, som er erobret fra Tyrkerne, tilligemed 4 a 5 Armateurs paa 26 Kanoner, ligesaa mange smaae Skibe besatte med Zantii, og nogle Grædske armeerte Barquer, og paa Landet for Slottet har han brugt mange irregulaire Tropper af Albaneser, Mainotter, Græker, Slavonier. Admiral Elphingstons Skibs Division til Dardanellerne Bloquade har da allene bestaaet i et Skib paa 84, 2 Skibe paa 76 og 2 Fregatter paa 40 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Stockholm, den 27de October. Man veed endnu ikke vist, paa hvilken Dag de K. Printser skal tiltræde Deres udenlandske Reyse. Saadant beroer paa de Efterretninger, som med sidste Post ventes fra Hs. K. H. Prints Carl, og hvor snart samme kan naae de Svenske Grændser. Her er ellers i disse Dage overalt talt om at denne Reyse for det første endnu bliver udsadt, da der saavel her til Lands, som Udenlands, yttrede sig adskillige vigtige Betyde ligheder; men alt dette er vel hidindtil ikkun at agte for et løs Rygte, da Deres K. Høyheder daglig lader fortfare med de udfordrende Anstalter til saadan Reyse. - Hs. K. H. vor Kronprints skal antræde sin Reyse under Navn af en Græve af Gothland, og Prints Frederich Adolph under Navn af en Græve af Øland. De skal møde Prints Carl paa hans Hiem reyse i Christianstad. Herfra er nylig afgaaen til Amsterdam en Expresser med Obligationer fra Stats=Contoiret til de Herrer Hoppe og Horneka, som have forbundet sig til at fournere Kronen med de udi den Summe af 3 Millioner, som samme lader negociere, manglende 1600000 Rdlr. - Til Gothenborg, Carlscrone, Stockholm, Abo og paa den Øe Gothland blive bygte Huse for de fra mistænkte Stæder kommende Vahre og Mennesker, som derudi skal holde Quarantaine. Rygtet om Mangel og Dyrtid paa Korn i en stor Deel af Europa, tilligemed det Forbud, som i adskillige Lande er skeet paa sammes Udførsel, torde let bevæge Commerce=Collegium til at ansøge om Forbud paa Brændeviinsbrænden, hvorved man aarlig kunde spare 60000 Tdr. Korn, som forbruges til sammes Brænding. Den store Mængde Jern, som England nu trækker ud af Rusland, har anseelig formindsker Udførselen paa vores.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Den 30te Oct. Den Sulte, som skal geleyde Deres K. Høyheder, holder sig reysefærdig, uden endnu at vide den Dag, Reysen skal skee. Deres K. Høyheder vor Kronprints- og yngste Prints have nu med Deres talrige Følge antraadDeres udenlandske Reyse. Paa den Efterretning at Prints Carl skulle ankomme til Stralsund, er Oberste Græve af Donna tilligemed alle Officiererne af det Sønder=Skaanske Cavallerie Regiment reyste til Østad, for der at modtage deres høye Chef.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Lemberg, den 16de October. De Tyrkerne fratagne Kanoner og andre Sager ere bragte igiennem Pohlen til Rusland, deriblant var og en Russisk Feldt Slange af Sigismund August. De som komme fra Armeen forundre sig over Dødsfaldene i de her værende Egne, da, som de sige, alt der er sundt.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Moldau, den 16de Octbr. Den Romanzowske Armee skal ikke før drage i Vinter=Qvarteer, end efter Brailows Jndtagelse, hvis Beleyring er overdragen til Græven af Bruce.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Petersborg, den 18de October. Hs. K. H. Prints Henrich af Preussen begav sig den 13de huj. til Hoffet, og spiste hos Hs. M. Keiserinden. Den 14de spiste Høystsamme hos Hs. Keyserl. H. Storfyrsten, den 16de blev opført den Opera, Antigone, som Hs. K. H. bivaanede.
Berlingske Tidende, 1770-11-12
Mietau, den 24de October. Som Ordet gaaer, saa skal Rusland give 1500 Mand til at drage den Cordon imellem Litthauen og Curland, hvilke tillige med de Hertugelige Curlandske Tropper skal besætte Grændserne fra Polangen til Dunaburg. 4 Contumatz og Jndladnings=Stæder ere bestemte.