Viborger Samler, 1834-03-25
De almindelige Discussioner over Udkastet til Associationsloven ere dagligen fortsatte i de Deputeredes Kammer og først tilendebragte den 14de d. M. Oppositionen har viist sig langt stærkere, end Ministeriet synes at have ventet, og mange Deputerede af erkjendt moderate Anskuelser have uden Betænkning erklæret sig imod Forslaget i dets nuværende Skikkelse. Bignon erklærede Udkastet for et Product af Regjeringens Frygt, deels for Udlandet, deels for dens egne Undersaatter, og meente, at ingen Regjering i Europa havde mindre Grund til Frygt for Udlandet, end den franske, der havde det uskatteerlige Fortrin frem for andre, at finde Forbundsfæller, i alle Nationer. Hvad Regjeringens Forhold til Nationen angik, da ansaae Taleren det for afgjort, at en Regjering, der allerede havde bestaaet i 4 Aar, og overstaaet de haardeste Prøver Kompen mod Republiken ved St. Meri, mod den hvide Fane i Vendeen var sikker paa sin Varighed, naar den ikke ved egne Feilberedte sig sin Undergang. Hr. Merilhou spurgte, om det var sandt, at man havde faaet et Vink fra Wien, at undertrykke den revolutionaire Bevægelse i Frankrig. Allg. Zeit. havde paastaaet dette; men han kunde ikke troe, at Regjeringen i den Grad havde nedværdiget sig. Den 15de traad Hr. Berenger, hvem man anseer som Formand for de moderate Medlemmer, der ere ophøiede over enhver Partindflydelse, op med et Amendement af følgende Jndhold: "Associationsretten anerkjendes som Princip. Denne Ret indskrænkes 1) ved den Forpligtelse for enhver Association, der danner sig, at underrette Øvrigheden om dens Statuter og Formaal, 2) ved den Rettighed, der tilstaaes Mairen paa ethvert Sted eller en Afsending fra ham, at bivaane enhver Forenings Forsamlinger, 3) ved den Magt, der overdrages Regjeringen, ufortøvet at opløse enhver Association, der synes den farlig, uden derfor at skulle aflægge Regnskab til Andre end Kamrene, men dette i den første Session, der følger ovenpaa en saadan Forholdsregel." Efter Forlydende skal der ogsaa forelægges Amendements over Pairskammerets Jurisdiction, Juryen og Lovens Varighed. Man længtes i Paris efter det den 17de forestaaende Mode, hvori Berengers Amendement skulle afgjøres. Man troer, at le tiers parti vil slutte sig til det, og at navnligen Hr. Dupin vil træde og derfor Constitutioner og Temps antage sig det med Varme, ogsaa Messager erklære sig derfor. Le Temps angriber med stor Bitterhed i Forveien Medlemmernes Opførsel af den yderste Opposition, der sandsynligviis ville stemme med de Doctrinaire mod Amendementet. Jfølge Le Moniteur beløber den nyforlangte Credit sig til 1 1/2 Mill. Fr. Som Grund til denne Fordring anførte Jndenrigsministeren Nødvendigheden af, at have et vaagent Øie med Factio nerne. - Soult har endeligen maattet give efter for Budgetcommissionen og indvillige i en Reduction af 35000 Md. Jnfanterie og 15,000 Md. Cavallerie; der skal nemlig af Jnfanteriet afskediges Halvdelen af den 4de Reserve=Bataillon, og af Cavalleriet en Escadron af hvert Regiment; herved bliver den hele Classe for 1826 befriet for Tjenesten. - La Qvotilienne melder efter en Skrivelse fra Stuttgart, at Forslaget til en Formæling mellem Hertugen af Orleans og en Prindsesse af Würtemberg er forkastet af det derværende Hof. - Et høist ubehageligt Tilfælde er indtruffet. under Jersen, hvor det kom til en Strid med de engelske Fiskere, hvori en af de sidste faldt. Jfølge franske Beretninger havde Englænderne yppet Tvister; derimod melde Englænderne, at Striden begyndte fra fransk Side, og tilføie (rigtigt nok Alt efter en privat Mands Udsagn), at de forbittrede engelske Sømænd omringede den franske Orlogscutte, entrede den, og opbragte den til Jersen. En engelsk Cutter er afseilet fra Portsmouth, for nøiere at undersøge Sagen og i Nødsfald beskytte det engelske Fiskerie Spanien.