Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-26
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst til Forelæggelse for Rigsdagen approberet efterstaaende af Ministeriet udarbeidede. Udkast til en Grundlov for Kongeriget Danmark og Slesvig: I. 81. Regjeringsformen i Kongeriget Danmark og Slesvig er indskrænket-monarkisk. Kongemagten er arvelig. § 2. Den evangelisk- lutherske Kirke er, som den, hvori den overveiende Deel af Folket befinder sig, at ansee som den danske Folkekirke og nyder, som saadan, Understøttelse af Staten. 83. Den lovgivende Magt er hos Kongen og Rigsdagen i Forening. Den udøvende Magt er hos Kongen. Den dømmende Magt er hos de anordnede Domstole. II. §4. Den i Kongeloven fastsatte Arvefølge er fremdeles gjældende. Den kan kun forandres efter Forslag fra Kongen og med den forenede Rigsdags Samtykke, hvortil udfordres 3/4 af de afgivne Stemmer. 85. Kongen kan ikke uden Rigsdagens Samtykke tillige være Regent i nogen anden Stat end Hertugdømmerne Holsteen og Lauenborg. 86. Kongen skal høre til den evangelisk lutherske Kirke. 87. Kongen er myndig, naar han har fyldt sit 18de Aar. § 8. Kongen kan ikke tiltræde Regjeringen, forinden han i den forenede Rigsdag har aflagt følgende Eed: "For den almægtige Guds Aasyn lover jeg at holde Grundloven for Kongeriget Danmark og Slesvig." Dog kan denne Eed alt aflægges af Thronfølgeren, naar han har fyldt sit 18de Aar. 8 9. Bliver Kongen ude af Stand til at regjere, sammenkalder Statsraadet Rigsdagen. Begge dens Afdelinger træde sammen, og naar den saaledes forenede Rigsdag med 1/4 af de afgivne Stemmer anerkjender Nødvendigheden, udnævner den en Regent. § 10. Er der Anledning til at frygte for at Thronfølgeren ved Kongens Død vil være umyndig eller af anden Grund ude af Stand til selv at regjere, bestemmes ved Lov en Regent, og et Formynderskab anordnes af Kongen. Regenten kan ikke deeltage i Formynderskabet. 811. Regenten aflægger den for Kongen foreskrevne Eed og udøver, saalænge Regentskabet. varer, i Kongens Navn alle dennes Rettigheder; dog kan han ikke foreslaae Forandring af Arvefølgen. 812. Er Kongen død og er Thronfølgeren fraværende, eller har han, skjøndt myndig, ikke aflagt Eed paa Grundloven, eller er han umyndig, uden at Regenten er udnævnt og har aflagt Eed, eller uden at Formynderskabet er ordnet, eller er der ingen Thronfølger, sammentræder Rigsdagen uden Sammenkaldelse 14 Dage efter Kongens Død. J Mellemtiden føres Regjeringen af Statsraadet. 8 13. Er Kongen umyndig, uden at Regent og Formynderskab er bestemt, udnævner den forenede Rigsdag Regenten og beskikker Formynderskabet. § 14. Er der ingen Thronfølger, udvælger den forenede Rigsdag en Konge og fastsætter den fremtidige Arvefølge. 8 15. Kongens Civilliste bestemmes for hans Regjeringstid ved Lov. Derved fastsættes tillige, hvilke Slotte og andre Statseiendele skulle henhøre til Civillisten. (Om Civillisten for den nuregjerende Konge vil en allerhøieste Bestemmelse blive meddeelt Rigsforsamlingen). 816. For Medlemmerne af det kongelige Huus kan der bestemmes Apanager ved Lov. Apanagerne kunne ikke uden Rigsdagens Samtykke nydes udenfor Landet, medmindre alt bestaaende Kontrakter hjemle Saadant. (Sluttes.)- Den omtalte Adresse til Rigsforsamlingen, der i Kjøbenhavn ligger til Underskrift, lyder saaledes: "Danske Rigsdagsmænd, Det er faretruende Dage for Danmarks ydre Stilling og indre Udvikling, i hvilke J af Folket ere valgte for at medvirke til en lykkelig Ordning af Forholdene. Vi bringe Eder vor tillidsfulde Hilsen ved Begyndelsen af Eders Gierning. - J meer end et halvt Aar har Danmark kæmpet for sin Ret og sin Ære mod et troløst Oprør, imod en ubeføiet og overmodig fremmed Jndblanden. En Vaabenstilstand, er afsluttet; men dens for vort Fædreland lidet gunstige Vilkaar true, uagtet vor Regjerings bestemte og høitidelige Erklæringer med Forandringer til det Værre, og ved den er hidtil kun bevirket, at en Deel af det danske Rige er given til Priis for Vold og Uret. De blodige Forhaanelser imod vore slesvigske Brødre ere et nyt Opraab til den danske Enighed og Kraft, Tingenes sande Tilstand er for os endnu en Hemmelighed For Eder maa Sløret drages bort, og naar Underhaandlingernes Resultat er blevet Eder forelagt, have J at bidrage til Forviklingernes Løsning ved at tale det mægtige Ord fra Folket. Skjøndt vi derfor mangle de nødvendige Forudsætninger for at kunne udtale os for Eder om Sagens Enkeltheder, saa ønske vi dog, at J skulle fornemme, med hvilket Sind vi endnu betragte dette vort Velfærds-Anliggende. Vi ønske vort Fædreland Fred. Kunne vi derfor vinde denne med Bevarelse af Fædrelandets Ære og dets fremtidige Bestaaen, da søger den. Men, kan den ikke opnaaes paa disse Betingelser, da modtager disse Ord som et nyt Vidnesbyrd om, at den Villie og Kraft, hvormed Folket har kæmpet for at føre Danmarks Sag igjennem, endnu er levende i os. Det danske Folk har reist sig i ædel Begeistrig og tilbudt Alt, for med Ære at føre Kampen for sin Ret. Det er langtfra, at Alt er modtaget. Vi gjentage vort Tilbud. Vor Kamp for Danmarks Ret er ikke ført til Ende, førend Folkets dybe Kræfter have rørt sig. Dette fornyede Tilsagn om vor faste Villie til ikke at opgive vor Ret, bede vi Eder, Medborgere, i fornødent Fald at bringe til vor Konges Kundskab. Minder Regjeringen om, at den maa styrke sig i Tillid til Folket; thi først da vil den folkelige Sag seire. Balth. Christensen anerkjender i Loll.-Fst. Av.