JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Sverrig. De Sammensvornes Standhaftighed, i at nægte alt skal være afbrudt ved Papirernes Fremlæggelse for dem. Chrenstrøm havde i en Erklæring til Hofretten skrevet, at saa vist han vilde blive salig, skulde ingen kunde fremlægge noget skrivtligt til Beviis, men fik Convulsioner, da man forelagde ham hans egenhændige Planer. Da Papirerne formedelst Arm feldts Uforsigtighed ere faldne i Regieringens Hænder, saa ere alle de Sammensvorne desaarsag meget forbittrede paa ham. Det 11te Ark af Forhøret er nu allerede udkommet i Trykken. 4000 Rdlr. Specie loves i Rigstidenden til den, som kan levere Armfeldt levende. Regieringen er meget opbragt over det Neapolitanske Hofs uhørte Partiskhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Adskilligt. Paven har været i Livsfare paa hans Reise til de Pontiniske Moradser. En Person klædt som Maltheser-Ridder, nærmede sig ham, men arresteredes, man fandt Dolk og Brevskaber hos ham, hvoraf saaes, at han havde den Commission at myrde hans Pavelige Hellighed. Desuden er opdaget et Complot mod Regieringen af 700 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Senatet i Genua har erklæret, at ikke meere end 4 af de Krigførende Magters Skibe maae indløbe i Havnen, Frankrig undtagen, der maae lade indløbe ligesaa mange, som de øvrige Magter tilsammen. Den Spanske Minister har protesteret derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Et bevæbnet Americansk Skib seilede den 28de Mai op fra Elven. Man gav fra Vagtskibet Signal til Anholdelse med 2 blinde Skud. Americaneren tog det for en Hilsen og besvarede samme. Nu skiød man med skarp. Americaneren ligesaa, han gjorde en færm Vending, og da han var skudfrie, affyrede alle sine Kanoner mod Vagtskibet. En bevæbnet Baad med 20 Mand sendtes efter ham, men maatte med uforrettet Sag vende tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Da den forrige Præst Horne Tooke for kort siden sattes i Arrest i Tower, løsnedes Kanonerne i Anledning af en Høitidelighed. Tooke indbildte sig, at det skeede for hans Skyld, tog en halv Guinee, som han gav Underofficeeren med Begiering, at takke Artilleristerne for den ham beviiste Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Bekientgiørelser. Efterretninger om Weyle Kiøbstæd, kan faaes paa Post=Contoiret i Aarhuus, 2 Mk. Exempl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
En meget smuk og nydelig Gaard, saavel af Beliggenhed, som Bygning, der er indrettet til Beboelse, for et Herskab, eller anden honet Familie, anviser Forvalter Hofmann (i Harlev Mølle ved Aarhuus ), under Haanden at faae til Kiøbs. Gaarden ligger i den allerbeste Egn af Schanderborg Amt, med den allersmukkeste Beliggenhed, og med en betydelig Skov, Eng og Mark. eendeels omkring sig, hvis Eiendomme kan græsse og fodre over 40 Køer, foruden de behøvende Bester, samt Faar og andre Smaae=Kreaturer i adskillige Indhegninger. Liebhaberne ville behagelig melde sig med første, da den Faldbudne, skal blive foreviist og svare til langt større Skiønheder og Herligheder end her er ommeldt af Niels Hofmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Kiøbmand Schaaning i Horsens giver Anviisning hvor en god Tieneste paa Landet for en Grovsmed er ledig og strax kan tiltrædes. Han maae forevise paalidelig Attester om sin Duelighed, uden hvilke det ei nytter at melde sig, men naar han efter aflagt Prøve findes nyttig, kan han og vente at blive got etableret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Hvo der behøver Egetømmer enten til Huuse eller Broe, bygninger, kan bekomme samme hos Forvalter Rosenmeyer, ved Aakier naar det forud bestilles, og det for billig Priis, efter den Størrelse det skal have. Kiøbes Qvantiteter og til Søes herved Landet afhentes, kan det og ved Accord ten faaes frit om Borde leveret. Han kan og give Anviisning hvor et Partie vel tilhuggen Ege=Skibstømmer af Planker, Krumholtz og Knæer a. for billig Priis liggenparat til Forhandling. Uskyldig Tidsfordriv for Børn, 3die Deel, udgivet at Hr. Bonne Rønne, er at faae hos Chr. Schjæffer for 2 Mk. Exempl. I Horsens bliver til førstkommende Mikkelsdag 1794 til Leie at bekomme: Gaarden No. 451 beliggende paa Borgergadens Nordre Side. Gadehuuset bestaar af 4 Fag, og 2 Fag Qvistværelser; under Huuset er Kielder; og i Gaarden 6 Fag Udhuuse, med en Gaardplads af 3000 Alen. Til Gaarden hører en Kiøkkenhauge paa 500 Alen. Men den betydeligste Herlighed ved denne Vaaning er en større Hauge af 9000 Alen. J samme staar 40 gode Frugttræer, og paa en Jordeplads paa omtrent 1500 Alen, ere anlagt gode Asparges, 1, 2, 4, 6 Aar. gamle. Man ønskede at bortleie denne Eiendom til en habil og duelig Gartner; da man helst saae at Haugen kom i en Mands Hænder, som kunde giøre den saa nyttig baade for sig selv og Byen, som trænger til en kyndig Gartner, som den virkelig kunde blive; da dens Jord er af det beste Slags, den er indhegnet med et godt Plankværk, og ligger overalt for østlig og sydlig Soel, saa at man af de ældste Asparges Beder har kunne stikke 3000 a 4000 aar lig. Haugens Godhed kan Gartner Haman og bevidne, som i nogle Aar har haft den til Leie og Brug, men formedelst Forandring af Boepæl nu reiser herfra Byen. Gaarden saavel som Haven kan forinden af Liebhabere, tages i Øiesyn, og om Conditionerne kan man saavel skriftlig som mundtlig handle med Billedhugger Jens Hierne i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-11
Tirsdagen den 15de Julii førstkommende og Formiddagen Kl. 10, lader Eieren Kammerraad Marcussen opstille til offentlig Auction paa Isgaard begge sine Hovedgaarde Jsgaard og Qvelstrup paa Mols i Calløe Amt. 1) Til Salg, hver for sig uden Bønder, neml. Qvelstrup Hovedgaard, Hartkorn, frie Hovedgaards Taxt Ager og Eng 21 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. opraabes baade heel og i Parceller paa 2, 3, 4 a 5 Tdr. Hartkorn, efter forefindende Liebhabere, men Jsgaard allene i Parceller paa 2, 4, 6 a 8 Tdr. Hartkorn, altsammen med Hovedgaards Friehed, som foruden andre Herligheder, er Skatte= og Tiendefriehed. 2) Opstilles Ovelstrups Hovedgaards Avling til Bor forpagtning paa 9 Aar fra 1ste Maii 1795, uden Hoverie, tilligemed Græsning paa JsgaardsMark, og 3die opraabes endelig begge Hoved gaarders Avling, saavel Jsgaards som Qvelstrups. med underliggende Tiender, samlet, til Bortforpagtning paa 9 Aar fra 1ste Maii 1795 med Hoverie, alt under Reservation at approbere hvilke Budde han finder sig best tient med: Wistoft Kirke med Jus Patronatus, samt Kirke-Korn- og Qvæg-Tienden, bliver og samme Tid opraabt til Bortsalg, saavel samlet med Qvelstrup Hovedgaard, som separat, og tiener end videre til behagelig Efterretning, at i faldt Ovelstrup Hovedgaard kjøbes heel og udeelet, kan Rugsæden dette Efteraar og Vaarsæden næste Foraar blive lagt i Hoverie, ligesom og, den Liebhaber der kiøber 2 Parceler, eller i det mindste 4 a 5 Tdr. Hartkorn, kan vente Hielp af Hoveriet ved Vaarsædens Lægning næste Foraar, og den som tilforhandler sig 5 fulde Tønder Hartkorn, kan vente visse Fag Huus med, for en bestemt billig Betaling; thi ville de Lysthavende behagelig indfinde sig bemeldte Dag, Tid og Sted, da Auctions=Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Edel toft, den 29de Maii 1794. Fellum. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Ved Kongelig allernaadigst Rescript under 6te Junii er det allernaadigst fastsat, at Sognefogderne fortrinligen, naar de selv ønske det og ansee det fordeelagtigt for sig, samt, for saavidt de dertil erkiendes kyndige, skal bruges ved følgende Forretninger. 1. Sognefogden skal ved ethvert forefaldende Skifte i hans Sogn af vedkommende Skifteforvalter bruges til den erne Vurderings= og Vitterligheds=Mand, saa bør han og ved Skiftet nyde det, som Lovens 1 25 24 tillægger Skifteforvalterens Tiener efter Boets Tilstand. 2. Skulle Sognefogder bruges til Tarations=Mænd, ved Markers Udskiftning af Fælledskab. 3. Ligesaa til det Slags Taxationer, som Forordningen af 8de Junii 1787 befaler ved Fæste=Forandringer paa Bøndergaarde og Huuse paa alle de Steder i Sognet som ei henhøre til det Gods, hvorunder en saadan i Sognefoged maatte være Fæstebonde, og endelig : 4. Til Taxationer af Bøndergods, som sættes til Pant for Børnepenge eller andre publiqve Midler. Aarhuus. Den 14 Junii afgik herfra til Callundborg Smakskipperne: Lars Hansen med Heste og Stude for Sr. Christen Torst. Peder Rasmussen med Heste for Sr. Anders Rasmussen, og Jessen med Heste for Sr. Wolf Jens Thurøe ligger nu for Bordt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
At det har behaget Gud sidstafvigte Tirsdag d. 10de, Junii ved Døden at bortkalde fra mig og smaa Børn min uforglemmelige Mand Hr. Peder Recz, Sognepræst til Christrup og Hornbech, det bliver herved sørgeligst bekiendtgjort for Slægt og Venner, hvis Condolation frabedes af C. C. Schmidt Sl. Reczes Christrup Præstegaard d. 13de Junii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Udenlandsk. Krigen. J Flandern befæste de Franske stærk Cor tryck og Menin og de Allierede Ondenarde. Det er en Vanhæld for de Allierede, at de maae sende Detaschements fra Flandern til Hennegau, for at hindre Jndtrængelse fra Sambre. Den franske General Carbonnier havde efter hans Nederlag den 24de faaet Forstærkning og Artillerie fra Philippeville, nødsagdede General Schrøder at gaae tilbage d. 27de over Sambre og saaledes opgive Anfaldet paa Thuin, forcerede, uagtet baade Kaunitzes og Schrøders Modstand, Overgangen, trængde frem r. 28de i 3 Colonner og indtog paa den anden Side af Sambre de samme Poster han havde havt for den 24de, bemægtigede sig d. 29de Byen Bersilly, hvorfra han drev de Keiserlige tilbagetil Bettignes og angreb Fæstningen Charleroy, som han beskiød indtil 2den Junii om Aftenen og lod ved Hielp af Garnisonen i Manbenge angribe den Keiserlige Post mellem Charleroy og Møns. Uagtet han med Forliis af 1000 Mand var dreven fra Bersilly fortsattes dog Beleiringen. Keiseren reiste selv til Hennegau og indtraf i Nivelles d. 1ste Junii. Efterat General Alvinz var kommet til med Forstærkni, af 15,000 Keiserlige, 5000 Engelænder og 80 Kanoner, toges Hovedqvarteer samme Aften i Goffelies. Keiseren tog den gandske Linies Positioner i Øiesyn og giorde Anstalt til almindeligt Angreb d. 3die Junii. Hovedmagten drog sig mod Fleurus, hvor de den anden Junii om Aftenen alt havde Fienden lige imod sig. Jndtil ud paa Natten varede Skiermydslerne, den 3die ved Dagens An brud blev det meere alvorligt især ved Nivelles. Keiseren lod i 3 Collonner Fienden angribe paa alle Punkter fornemmelig ved Fleurus. Følgen var, at Beleiringen ophævedes og de Franske maatte inden Kl. 10 Formiddag retirere tilbage over Fløden. Tabet paa begge Sider vedstes endnu ei, men Kl. 11 holdt Keiseren sit Indtog i Charleroy og blev som Stadens Befrier med Jubel modtagen og om Aftenen var den gandske Stad, illumineret. Kaunitz og Schrøder ere kaldede fra denne Armee, over hvilken General Alviney har faaet øverste Commando. Medens dette gik for sig ved Charleroy borttog Geneneral Beaulien adskillige franske Poster i Egnen af Namur, som derved skaffedes meere Sikkerhed. Samme Dag vente Keiseren tilbage til Bryssel, hvor alle Provincernes Stænder forsamles til en Raadsforsamling, som man meener, ei at have mindre vigtig Gienstand, end at den Belgiske Nation skal opstaae en Masse mod de Franske. J Dornich sagdes den 2den Junii, at Pichegri lader sit svære Artillerie bringe tilbage til Bryssel. Om han vil drage sig ud af Flandern eller anfalde paa et andet Sted vil Tiden lære. Et fiendtlig Anfald af 12 a 1500 Franske paa Fort Knoche i West Flandern er viist tilbage. J Ostende lander en Forstærkning af 11000 Britter, hvoraf 4000 allerede vare ankomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
J det Luxemburgske drage de Franske sig tilbage fra Arlon og Marche en Famine, Gen. Blanchenstein havde dog efter de sidste Beretninger ei endnu kundet foreene sig med Beaulien. Ved Rettraden afbrænde de Franske adskillige Slotter og Byer og tage med sig Heste, Qvæg og alle Levnetsmidler. Den 31te Mai snappede en Officeer Baron Maldiny en Transport af 20000 Faar, 400 Oxer og meere Provision fra de Franske ved Krigslist, han fik udspredet at en Trop Keiserlige Ryttere var re over Hovedet og i den første Forvirring anfaldt han med 5 Ryttere Escorten, som han nedsablede undtagen 13, der gjørtes til Fange. Enhver af Jndvaanerne fik sit tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Efterat de Franske ved Rhinen ere drevne tilbage til deres egne Grændser standse de der værende allierede Armeers Operationer, indtil det ved Kongressen i Bryssel bliver afgjort, hvorledes de Preussiske Tropper skal bruges. Jmidlertid har Preusserne under Anførsel at Møllendorf indsaget megen Skræk i de Franske. Man ret paa deres tilfærdige Flugt for dem. Man meener, har seet endog Generaler og Officeerer at kaste Gevæbat en Deel deraf skal til Armeen i Nederlandene. Det er bemærket, som en Sieldenhed at de Franskes Disposition var ved Kanserslautern meget regelmæssig saa at Preusserne tilsidst maatte fordrive dem med Bajonetten. Mangel herpaa formedelst Generalernes Ukyndighed og Foragt for en oveordentlig Krigskonst koster ellers mange 1000 Franskmænd Livet, da de tænke, at kunde udrette alt med Mængden. General Braulien sto ved Adouin ei langt fra Namur og Blanchenstein ved Arlon, 9 a 10,000 Preusser ere komne til Trier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
J Spanien skal de Franske tilligemed Staden S. Laurent have faaet det beste Kanonstøberie i Landet; og derved et Forraad af 40,000 Kugler og 5,000 Bomber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
J Jtalien blive de ved at giøre Fremgang. Efter Beretning fra Genua under 17 Maii skal de have indtaget Ceva, som dog en anden Beretning modsiger Turin skal være erklæret i Beleiringsstand og have tyde Garnison. Forunderligt, om det er sandt som tillig meldes, at Genueserne har sendt en betydelig QvantiteSølv, som de har faaet for Korn af Frankrig til den Keiserlige Mynt i Mayland, og at de ei vil levere meer Korn, førend de Franske har betalt dem endnu tilgode havende 2 Millioner Livres. Bastia skal efter en Beretning være overgaaet til Engelænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Til Søes har de Franske for nærværende Tid Overmagten. J Canalen sees deres Flode at bravere England i 4 Divisioner. Admiral Howes store Flode giø dem slet ingen Uleilighed, man veed ei engang hvor han er. Han kan dog umuelig være seilet bort med 3 Linieskibe, for at fange Krabber paa de Spanske Kyster, De Franske benytte hans Fraværelse, som de ei kan fortænkes for. Den 1ste Junii vedste man i London, at de havde taget 32 Hollandske og 14 Engelske CoffardiSkibe tilligemed 2 Fregatter som escorterede samme Admiral Montagne hvem Howe havde sendt med 6 Linieskibe, for at geleide den Ost- og Vestindiske Flode til en vis Høide, havde taget dem tilbage, men maatte igien overlade dem til den franske Overmagt og var glad til, at han selv med sine Skibe den 31 Maji slap ind til Plymouth. Frankrig. En Person navnlig Henrich Admirasom forhen havde tient Familien Bertin, havde foretaget sig at myrde Robespierre og Callot d'Herbois. Ha fandt kuns Leilighed til at angribe den sidste en Nat har kom sildig hiem, men tvende Pistoler, han satte Calot paa Brystet, sloge klik. Denne fik da Leilighed af raabe Allarm og en Vagt kom, men Admiral gik ind i sit Værelse; thi han boede i samme Gaard som Callo- og ladede sin Flint hvormed han og truede at skyde den som nærmede sig. En Laasesmed Geoffroi spranimellem, for at skytte Callot og befalede Admiral i Netionens Navn at lægge Geværet, men i samme Øi blik brændte han løs og saarede Geoffroi i Skuldren dog ikke dødelig. Nu arresteredes Admiral. Man faldt strax paa, at Morderen var bestilt af udenlandsk Fiende og Barrere giettede paa Pitt, men under Forhøret befandtes, at Admiral havde handlet af egen Drift og en Termerisk Jndbildning om, at han ved at dræbe disse hende Morder-Engle kunde giøre Fædrenelandet er stad Tieneste og rædde mange Menneskers Liv, som i Frankrig daglig føres til Slagterbænken. Jntet gi ham endnu mere til Hierte end at det skulde mislykkes og han forlangte intet Forsvar for sig. Conventen lader daglig spørge om Smeddens befindende og Sectionerne i Paris har nu nøiere forbundet sig, at holde Vagt omkring Robespierre, Velfærds=Udskuddet og de andre Navne i Conventen. National Palais, hvor onventen forsamles, skal paa det skiønneste udziires. Man mærker, at uagtet den paastaaende Liighed er dog en udvortes Glands fornøden til at vedligeholde Folkets Agtelse for de Personer som forestaae Regieringen. Convents=Handlinger. Den 14de Mai var Qvintidi, en Dag for Petionister. En Deputa tien fra Nantes offererede et Skib paa 44 Kanoner, og 15 Jacobiner Ryttere. Nogle Sectioner erklære. de, at de hos sig havde afskaffet Folks=Selskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Den 15de Maji meldtes nye Priiser fra Rochesort, den 10 Maii et Skib 250 Tdr. taget paa Farten fra Cadix til London med 100 Kister Sukker, 11781. Sække Cacao, 100 Oxehuder 10 Pakker Farvetræ og 2 dito Jndigo. Fire Viinsade og nok en naabnet Kiste. Et engelsk Skib paa 10 Kanoner bestemt til Neger handel. Fra Marseille den 11te Mai, en spansk Brigantine med 100 Fade Sardeller og 2600 haarde Piastre. Fra Brest, den 12te Maii, det engelske Skib Dronningen 800 Tdr. med Sukker og Madera viin. En spansk Brig opbragt til Rochesort, 80 Tdr. med adskillige Vare, et dito 70 Tdr. med 1959 Cent aner Stokfisk, 25 Stkr. og 28 Qvart Fisketran. Jndberetning læstes fra Folks Repræsentanter ved NordArmeen Richard og Choudien angaaende en Seier over Clairfait den 10 Mai som fortrængtes fra Moucrontil Doornick og Mont Trinite, og den 12te en nye Seier ved Cortryk. Ligesaa Beretning fra Ardennen Armeens General Charbonnier, at Divisions GeneralMarcean havde den 10de Maji indtaget Thuin og dre, vet Østerigerne tilbage til Fontaine IEveqve. Den franske General Hardy, som under Marceau commanderede Avantgarden, havde især udmærket sig. Den 16de Maji. Jacobinerne geleidede af en Flod Borgere og Borgerinder fremstillede sig for Conventen, for at ønske den til Lykke med Decretet om Decade=Fester. Man vilde sagde Taleren blant andet, udflette Ideen om Guddom, for at tilintetgiøre Dyden, der ikkuns blev et Skyggebillede, det Høieste Væsen en Digt og Døden en skræksom Afgrund. Man havde fordunklet alle Begreber, som Naturen har indplanter, i Menneskenes Hierter, men Conventen har nu erklæret, at det Franske Folk erkiender det høieste Væsen. Præsidenten Carnot svarede: En stoer Philosoph har sagt, at liden Philosophie fører til Guds Fornægtelse, men en fuldstændigere Philosophie fører tilbage til Troen paa Gud. Lykønskningen og Svaret decreteredes trykket og omsendt i hele Republiqven. Couthon holdt derpaa en fyndig Prædiken om Guds Tilværelse og Sielens Udødelighed. Efter hans Forslag erklæredes Jacobinerne for Nationens meest fortiente Mænd. Man har da indseet Nødvendigheden af Religion, og at Regiering uden den ei kan bestaae. Nationen har med Glæde modtaget den tilbagekaldede Religion, som den nu tør offentlig være bekiendt, og det er ei at tvivle paa, at der jo findes mange som reedelig fortrøste sig ved Sandhederne om Gud og Siælens Udødelighed, hvilke den uforfalskede christelige Lære vil blive særdeles velkommen og formodentlig til sin Tid af dem erkiendt og antaget, naar de faaer indseet den naturlige Religions Utilstrækkelighed til at berolige dem. Man venter nu Jndretningen af en offentlig Gudstieneste, som en Følge af Decretet; i hvordan den end bliver, vil dog formodentlig al Spoer af den catholske Gudstieneste i Frankrig blive udslettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Den 17de Mai. Maignet, Folks Repræsentant i Rhone=Mundingens Departement har indberettet en Ulykke, som er skeet i Staden Bedvin, hvor Jndvaanerne har ladet Friheds Træet omhugge. Da ingen af Jndvaanerne angav denne Forbrydelse mod Folks Majestet, saa har Maignet sendt Tropper derhen og overgivet alle Jndvaanere til Revolutions Tribunalen, samt forordnet, at Byen skal, efterat de meest strafskyldige ere henrettede, afbrændes til Grunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Denne grusomme Jntolerance har fundet Conventens ganske bifald, saavelsom og den tillige indkomne Beretning fra Stads=Raadet i Rouen, at man ved en Natten fra den 12te til 13de Maji anstillet Huus Visitation har der arresteret 400 fordægtige Personer. Beretning læstes at man i alle Egne af Frankrig, hvor der er saaet, forventer en riig Høst. Et Medlem i den militaire Commission i Rennes meldte, at nogle Royalister, som vilde bemægtige sig Staden Rennes, vare nedlagte, forlangte og, at 1200 Røyalister, som der ere i Fængsel, maae gives snar Proces - henviist til Velfærds= og Sikkerheds=Udskuddet. Pariser-Departementet aflagde nu og sin Lykønskning til Conventen i Anledning af Religions=Decretet. En Borger Lamblet, fra Corbeil offererede National=Skatten 360 Livres, der var givet ham som Understyttelse for det Tab han havde lidt ved at afgive 5 Sønner, 1 Vogn og 3 Heste til Republiqvens Tieneste. Han erklærede sig ei at være saa trængende, at han behøvede denne Hielp, men gav den tilbage med Ønske at Republiqven og Lovene, maatte holdes ved Magt - han fik Ærebenævnelse i Protocollen. Den 18de meldtes, at man igien havde brændt Assignatter for 28 Millioner som med forhen brændte giør 2107 Million, 952,117 Livres. Efter CambonsBeretning ere i Circulation Assignater for 5,898 Miil, lioner 952, 117 Livres. Af National-Godserne er indløst 1153 Millioner 553,383 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Engeland. Assecuranz Priserne stige daglig formedelst den megen Søeskade de Engelske lide af franske Caperc. J Jrland har de saa kaldte Defenders gjort en skrækkelig Allarm og plyndret nogle Forpagtere. Man maatte sende Militair mod dem og det kom til ordentlig Bataille. De indsluttedes i Staden Bellinaugh, og da de endnu skiøde af Husene isattes Jld paa Staden, og Anføreren fangedes, hvorved Tumulten blev stillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Polen. Generalissimus Kosciusko har forordnet et National Conseil, som er inddeelt i 5 Departements, nemlig for de udenlandske Affairer, Finantsvæsenet, Militairvæsenet, National-Opdragelsen og Politiet, En Skoemager Kilinsky har yttret megen Fortrydelse over, at han ei herudi er placeret. Kosciusko har resolveret, at Kongen maa gives Notice om hvad der foregaaer i Conseilet og at hans Raad maae komme i Betragtning, hvorfor Kongen i en meget forbindtlig Skrivelse har takket ham. Grev Potoki er sat i Spidsen for det udenlandske Departement og han har notisiceret det for alle de fremmede Ministre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
En Preusisk Oberstlieutenant von Hinrichs har Natten mellem den 26de og 27de overfaldet en Trop Polakker, som under Anførsel af Confoederations=GeneralKarsky nærmede sig det Preussiske Polen. Anføreren med 5 Officerer og 80 Mand bleve paa Stedet, Resten fangedes eller adsplittedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Adskilligt. Keiseren reiser til Wien, men ventes snart igien tilbage til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
J Canton Freyburg har nu 60,000 Kiøbsted og Landfolk bevæbnet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Til Coblenz er ankommet en stor Mængde Beleirings Skyts for Preusserne. Man meener det skal bruges ved Saar Louis og Thionville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Af de bekiendte svenske Procesacter sees, at Baron Armfeldt havde udseet sig selv til at være Overstatholder i Stokholm, og Medlem i Conseilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Hertugen af Brunswig har saa vidt mueligt bundet Hænderne paa sig selv og efterkommende Hertuger, at Landet ei skal bebyrdes med unødvendig Gield, hvorved Regieringer har til ruineret deres Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-14
Bekientgiørelser. Alle de uden for Bondestanden, hvis Betaling endnu resterer for hvad de kiøbte paa Auctionerne i Trige Præstegaard den 10de 11te 12te Februarii samt 29de April sidst, anmodes at afgiøre samme ufortøvet med mig som Jucassator, thi ellers udsættes baade de og jeg for videre Uleilighed. Søften Præstegaard, den 14de Junii 1794. P. L. Mulvad. Den forhen i disse Tidender anbudne Smeddeplads, som skulle haves Anviisning paa hos Hr. Kiøbmand Schaaning i Horsens, er nu besat, og følgelig nytter det ingen dertil meere at melde sig.