JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Journal de Smarne fortæller, (formodentlig som Exempel paa hvilket Barbari der endnu existerer i Ægypten), at da en af de rigeste Kjøbmænd i Alexandrien, Kaid Jsmael Aga, en Tyrk, for nogle Dage siden overraskede en til sit Harem hørende ung hvid Slavinde i utilladeligt Forhold, lod han hende binde og lagde med egen Haand saa længe gloende Kul paa forskjellige Dele af hendes Legeme, indtil Døden gjorde en Ende paa den Ulykkeliges Lidelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J Neapel havde Vinteren siden Begyndelsen af Marts Maaned atter indfundet sig i sin hele Strenghed; og, hvad man næsten ikke kan mindes for dertillands, det har i to hele Dage sneet uophørligt Midt under det stærkeste Sneefog slog Lynilden den 26de Marts ned paa Kuppelen af Kirken San Maria di Porte Salvo, splittede den af og ødelagde Kirkens hele indre Marmorbeklædning, hvorhos alt Kirkesølvet, og øvrige Metaller, saavelsom Klokkerne, smeltede. Den derved paa Kirken anrettede Skade anslaaes til 10,000 Ducati. Til al Lykke var Kirken netop i samme Øieblik tom, hvorimod maaskee mange hundrede Mennesker i den vilde have fundet deres Grav, naar Ulykken var skeet en Time før, da det just var en Festdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J England anstilles for Tiden Forsøg med et gandske nyt Slags Dampskibe, som, efter hvad der indtil nu har viist sig, vist vil faae et heldigt Resultat. Denne Opfindelse bestaaer i, at hele Maskineriet er anbragt i Kjølrummet, hvor et horizontalt Hjul bevæges ved Dampkraften og, idet det virker paa en fra Boven indkommende og gjennem Skibets Agterdeel udgaaende Vandstrøm, sætter hele Massen i en forholdsviis hurtig Bevægelse. Ved den meget simple Anvendelse af Haner paa Apparatet, kan Skibet vendes i hvilkensomhelst Retning, sagtne eller forcere Farten, og lade denne skee baglænds. Man antager, at denne Opfindelse, hvorved hverken Hjul eller nogensomhelst ydre Maskindeel sees, vil frembringe en total Revolution i Dampskibsfarten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Den engelske Dronnings Ægteskabscontract har i denne Tid været forelagt Parlamentet. Jfølge samme lover Dronningen sin Gemal 30,000 Pd. Sterl. aarlig, hvad enten han overlever hende eller ikke; men deraf skal Prindsen udrede alle sine personlige Udgivter og selv bestride sit Establissement, uden at han, som Gemal, har videre Rettighed til Dronningens Eiendomme. Børnene af dette Ægteskab skulle opdrages efter de storbrittaniske Love, og ingen af dem kunne gifte sig uden Souverainens Samtykke. (Tory Bladet Ager taler i forblommede Udtryk om en fremmed Grevinde, der havde indlogeret sig i Bonstreet og afsendt Portneren med et Brev til en ophøiet Person og med et andet til Lord Melbourne, hvorpaa denne Sidste strax havde indfundet sig hos hende meget forlegen. Siden var hun flyttet til Windsor, hvor en Pengemand havde tilbudet hende 40,000 Pd. Sterl. som Laan, ifald hun vilde lade en vis Sag fare.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
For ikke længe siden begav det sig i London, at en elegant Cabriolet med en Kudsk i Livree henimod Aften holdt udenfor Politibureauet i Qvarteret Maryllebone. En høist smagfuldt og riigt klædt Lady i de bedste Aar steeg ud og bad om en kort Samtale med Politi=Jnspecteur Tidman, som just havde Tjeneste. Hun blev indladt til ham, og efter nogle Præliminarier og blufærdige Hentydninger rykkede hun Politiofficianten paa Livet med Hensigten og Vigtigheden, af sit Besøg. Hun erklærede, at hun eiede en aarlig Jndkomst af 3000 Pund, og at hun havde fattet den Beslutning, blandt de Herrer ved Politiet at udvælge sig en Ægtemand. Jmidlertid - tilføiede hun lang somt: Dem finder jeg ikke stor og stærk nok, men jeg vilde være Dem meget forbunden, om De vilde tillade mig, at tage de andre Herrer paa Deres Contoir nærmere i Øiesyn - maaskee kan Een af dem være efter min Smag." Politi=Jnspecteuren kunde naturligviis ikke føle sig smigret ved den giftelystne Skjønnes Hjerteudgydelse, og bad hende desaarsag gandske alvorligt, ei at forstyrre Politiofficianterne i deres Embedsforretninger. Med synlig Forstemthed, vendte Damen tilbage til sin Cabriolet, og kjørte tilet andet og tredie Politibureau, bestandigt i det Haab at finde en Mand ved Politiet, som var efter hendes Smag. Om hun fandt ham, fortæller Times, som indeholder denne Historie, ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
En Franskmand, Louis Fisse, gik for ikke længe siden paa Jagt efter en Bjørn, som anrettede store Ødelæggelser i Nedre=Pyrenæernes Departement. Han traf den, just som den faldt ind i en Hjord og røvede et Lam. Bevæbnet med en Dobbeltbøsse, angriber han den, og tvinger den til at slippe sit Rov. Opmuntret ved dette Held, vedbliver han at forfølge Bjørnen, og indhenter den ved en steil Klippe. Truffen af to Skud, vender den sig rasende mod Jægeren, der kjækt ventede sin frygtelige Modstander. Nu begyndte en lang og fortvivlet Kamp; stillende sig paa Bagbenene, søgte Bjørnen at omklamre sin Fiende, medens denne, ved Hielp af sit Bøsseløb, stedse bragte Dyret ud af Ligevægt. Endeligen glider Fisse med det ene Been; Bjørnen griber ham i sine Kløer, og aabner sit skummende Svælg over hans Hoved. J dette Øieblik griber Fisse, med sjelden Aandsnærværelse, Udyrets Tunge og redder sig derved fra den tru ende Død. Begge de Kæmpende styrtede nu ned idet de holdt fast paa hinanden, og trillede hen til Randen af en Afgrund. Svækket af en heel Times Kamp, samler Fisse sine sidste Kræfter, river sig løs, og giver Bjørnen et Stød, saa den styrter i Afgrunden. Men Seiren var dyrt kjøbt, thi Fisse var bedækket med Saar. Kongen har givet ham Æresmedaillen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J Troyes levede en Kjøbmand Huchard, hvis Fader og Bedstefader vare døde i deres 54de Aar, den 16de Januar. Sønnen, som ikke var overtroisk, lagde kun liden Vægt paa dette sælsomme Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Endnu om Aftenen den 15de Januar indbød han i det muntreste Lune nogle Venner til den 17de, og tilføiede smilende: Hvis jeg ikke døer imorgen." Om Morgenen den 16de blev han syg, og var død inden Aften, just i samme Alder som Faderen og Bedstefaderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Det franske Selskab til Jndustriens Opmuntring, har udsat en betydelig Præmie for Besvarelsen af, hvorledes Jgler paa den bedste Maade kunne forplantes i Frankrig. Der anføres, at der aarlig i Frankrig forbruges 23 Millioner af disse nyttige Dyr, og at Besværligheden ved at indføre dem har bragt dem i en umaadelig høi Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Forleden hændtes det i Paris, at en fireaarig Dreng styrtede ned fra tredie Sal i Armene paa en Forbigaaende, uden at Nogen af dem kom til Skade. Drengen fattede sig strax, og løb ufortøvet op i Huset igjen, men Vandreren, en Mand fra Landet, var ganske konsterneret, og kunde længe ikke komme til sig selv igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Et Pariserblad bemærker: "Meyerbeer, den største Componist, Racheel, den største dramatiske Kunstnerinde; Mad. Garcia, den største Sangerinde, Henry Herz, den største Claveerprofessor - og dog har Jødesynagogen i Paris endnu ingen forgyldt Kuppel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J de trykte merkantilske Beretninger fra London, af 10de Februar 1840 hedder det: "Paa Grund af Dronningens Formæling har der idag Jntet kunne gjøres i Smør. J Ungarn begynder man nu at fabrikere Sukker af Græskar. 27 Centner give 1 Centner Sukker. En Ager kan frembringe 4 Gange saamange Græskar som Roer. Græskar af 400 Pds. Vægt ere ei sjeldne i Ungarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J Stettiner-Avisen læses følgende moersomme Avertissement: J Swinemunde søger Staden en Gjordemoder, der ikke maa være for gammel, men dog ikke heller ingenlunde for ung, saadan midt imellem Begge, blot det ikke er nogen Udlænding. Skulde hun ikke have Lyst til at bosætte sig i Sminemunde, saa haver dette Jntet at betyde, naar man blot i en Afstand af tolv Mile kan giøre sikker Regning paa hende, og hun vil forobligere sig til, altid at blive hjemme, for at hun strax kan være ved Haanden, naar jeg eller Andre maatte behøve hende. Pregel, Badelæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Madame Seraphine Luftmann, en Elev af Rappo, giver i denne Tid Forestillinger i Wien. Hun bærer, paa sit Legeme, 16 store Stene, der tilsammen veie 1500 Pund, uden at denne Vægt generer hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Kongen af Preussen har bestemt 40,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
til Oprettelsen af en Vandlægeanstalt ved Freienwaldau, 7 Miil fra Berlin, der snart skulde paa begyndes og om muligt endnu i dette Aar fuldendes. Tillige nævnes som den sandsynlige Jnspecteur ved dette nye Establissement en preussisk Officeer, Falken stein, der tidligere var opgivet af Lægerne, men ikke destomindre fuldkommen helbredtes ved Brugen af Vandeuren i Grafenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Forleden kom en fattig Kone fra Altona til Porten ved Hamborg med et Stykke Kjød, som, da hun ikke afgav det til Accise, blev anholdt. Konen stak i at græde, sigende, at det altid skulde gaae udover de Fattige, at man derimod lod de Riges Tjenestepiger passere, uagtet de slæbte hele Kurve fulde, og at der nu netop kom en saadan en bag efter hende. Betienten lod hende da gaae og anholdt virkelig den nys angivne Pige, som indfandt sig strax derefter med en lukket Kurv med Kjød. Da denne var lukket med Hængelaas, lod hun den staae, gik sin Vei og sagde, at nu kunde de henholde dem til hendes Huusbond, der havde Nøglen til Kurven og som strax skulde indfinde sig. Dermed var Portbetjenten tilfreds. Men noget efter at Pigen var forsvunden i Folkevrimlen, lød der en spæd Stemme fra Kurven. Betienten blev frapperet, brød den og fandt til sin Forhauselse et stort Stykke Kjød, men lys levende – det var et smukt og velskabt Drengebarn. Den rige Pengevexelerer Stresow i Hamborg er død i denne Tid. For kort siden - siger et fransk Blad – gik en usselt klædt 80aarig gammel Mand over Slotspladsen. i Stockholm, men da Slotsvagten ansaae ham for mistænkelig, arresterede den ham, og bragte ham paa Hovedvagten, hvor han blev visiteret. Man fandt hos ham en Ansøgning til Kongen og et lille Sølv kors ved et gammelt hvidt Baand, som han slet ikke vilde give fra sig. Men kort efter lød Trommen, og Kongen forlod Slottet. Den Fremmede styrtede, nu pludselig ud af Døren, kastede sig for Kongen, og sagde, i det han holdt Korset for ham: "Deres Majestæt har vundet saamange Slag og faaet saamange Kors, at De sikkert har glemt det Første, som De har modtaget i Deres Liv. Jeg gav Dem det og vil bringe Dem det igjen før De døer." Denne Mand var Skolelæreren i den By, hvori Bernadotte var født. Kongen modtog ham meget naadig, og skienkede ham en Pension; men denne Godhed rystede den gamle Mand saaledes, at han døde faa Dag derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J Skaane er nylig passeret Følgende: En Ritmester Lundblad ved Kronprindsens Husarregiment havde indaccorderet nogle, Regimentet tilhørende Heste til Udfodring paa Hyllinge Gaard, i Nærheden af Helsingborg, tilhørende Lieutenant v. Qvanten. Ritmester Lundblad var imidlertid bortreist uden at betale den accorderede Fodringssum, og da Hestene kort før Eskadronsmødet fordredes tilbage, svarede Lieutenant v. Qvanten, at han ikke udleverede dem førend Betalingen blev erlagt. Da kom en Lieutenant ved bemeldte Regiment, ved Navn v. Schantz, med 16 Husarer til Hyllinge, for at hente Hestene, og skal da v. Qvanten vægrede sig ved at udlevere dem, have givet Husarerne Ordre til at tage dem med Magt, hvorved Stalddørrene bleve opbrukne og Hr. v. Qvanten og hans Folk haardt mishandlede. En Undersøgelse af Sagen er nu paabegyndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Ved at optage den i de fyenske Aviser nylig fortalte Begivenhed fra Jldebranden i Høime (see d. Bl. No. 58) er "Dagen" kommen til at tænke paa en anden, endnu mere comisk Redningshistorie, som engang tildrog sig i det Slesvigske, hvor det dog ikke var Jld, men Vand, man havde at befrygte. Ved en stor Oversvømmelse i Aaret 1436 steeg nemlig Vandet i Tønningen saa høit, at det gik ind i Husene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
En derværende Borgermester, Ande Dethleffs, vidste ikke noget bedre Sted at redde sig til, end sit største Bryggerkar, som han krøb ned i, i det Haab at Vandet ikke skulde naae dets Rand. Borgermesteren ahnede imidlertid ikke, hvilken anden Fare han derved kom i, thi Vandet steeg saa høit, at Karret blev flot, drev ud af Huset og seilede ned af Gaderne. Lidet nyttede det kun, at Borgermesteren raabte om Hjelp. Hans Undersaatter hørie vel Raabet og sprang til Vinduerne, men hvad var herved at gjøre; de kunde kun vride Hænderne i Fortvivlelse og – lade ham seile. – Det usædvanlige Fartøi tog nu sin Cours ind i Eideren og ud af Havet til, saa Borgermesteren efter al menneskelig Formodning var uden Redning, men Skjebnen vilde det anderledes, og landsatte det ved Busum i Dithmarsken, hvor Bønderne med megen Forbauselse trak Borgermesteren ud af Brygger karret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
J Husumer Wochenblatt læses følgende Manebrev fra en Skrædder: Forglem ei mig, i Dine Klæder fine, Paa Glædens lyse Vei. Du siger rigtignok de ere Dine, Men kom med Penge, ellers er de Mine, Og det af Rettens Vei. Derfor - forglem mig ei. Forglem mig eil Jeg har Dig crediteret Blot paa Dit Contrafet; Dig som en Greve har jeg udstafferet, Dog har Du hidtil skjændigt mig fixeret: Betal mig inden Mai Forglem, forglem det ei. Forglem mig ei. Jeg venligt Dig indbyder Til Møde paa min Vei. Naar Du paa Bal, ved Rendevous Dig fryder, En bonlig Hvisken i Dit Øre lyder: Betal mig inden Mai Forglem, forglem det ei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Forlangt Jndrykkelse. Hr. Senator P. Nielsen i Flensborg, hvis sjeldne Jndsigt og utrættelige Virksomhed det fornemmeligt skyldes, at et uberegneligt fædrelandsk Anliggende er kommen til Orde, ikke blot i Publikum, men ogsaa for Kongens Throne, bringes herved en offentlig Hylding af taknemmelige Medborgere. Længe leve Hr. Senator Nielsen Og snart blomstre Handel og Samfærsel ved den Flensborg-Husum Tønningske Jernbane!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Bekjendtgjørelser. J Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, L. C. Grune, er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til tvende i bemeldte Blads No. 107 for indeværende Aar indførte Artikler. Det Kongelige Danske Cancellie den 21de April 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Det behagede det alvise Forsyn, den 15de April, at bortkalde vores trofaste, ømme Moder og Svigermoder, Else Marie Hjernøe, fød Aarestrup, i hendes Alders 59de Aar, efter flere Aars tiltagende Brystsvaghed, og 4 Maaneders haarde Lidelser. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Paa egne og Sødskendes Vegne S. P. Bentzen. K. Bentzen. S. P. Bentzen. fød Mahle. Cirque Olampique i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Med kgl. allernaadigst Tilladelse vil det hertil Staden, ankomne Kunstberider-Selskab have den Ære Søndag og Mandag Aften at give Forestillinger, hvis Jndhold erfares af de trykte Placater. Skuepladsen er i den ny opførte Circus paa Hr. Agent Meulengrachts Plads i Grønnegade. Pladse nes Priser ere: Logerne og første Plads 3 Mk., anden Plads 2 Mk. tredie Plads 1 Mk. Børn under 10 Aar betale paa første og anden Plads det Halve. Indg. aabnes Kl. 6, Begyndelsen skeer Kl. 7. Carl Hoffmann 3 Stelle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Licitation. Fredagen den 1ste Mai førstkommende bliver Brolægningen af 500 Qvadratfavne af Holstebroe Kjøbstads Nørregade offentligt bortliciteret paa Byens Raadstue, hvor tillige Conditionerne erfares; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Holstebroe Byfogedcontoir, den 13de April 1840. C. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Overretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen afdøde Enkemadame Anne Sparre, fød Sparre, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Tirsdagen den 12te Mai, 16de Juni og 14de Juli d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 11te April 1840. G. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Ved Proclamaer, der læses inden vedkommende Over og Underret, ere Creditorerne i Stervboerne efter efternævnte Afdøde, nemlig: 1. Gaardmand Anders Christensen Baath og efterlevende Enke, af Udbyneder By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, og 2. Gaardmand og Muurmester Christen Nielsen, og efterlevende Enke af Gjerlev By og Sogn, Gjer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviislev Herred, Randers Amt, liggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 18de April 1840. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Maren Nielsdatter og forhen afgangne Mand, Fæstegaardmand Mogens Nielsen af Brøndum Bye, Hvornum Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 18de April 1840. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Ved Proclama af Dags Dato ere Alle og Enhver der maatte formene sig at have nogetsomhelst Krav paa Dødsboet efter afdøde Gaardeier Jens Buch i Søebye, Sønder Herred, Randers Amt, og forhen afdøde Hustrue Maren Johnsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tabet af deres Ret, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for Undertegnede, som af de myndige Arvinger er committeret til at modtage deslige Anmeldelser. - Hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Sønder=Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 15de April 1840. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst ved den kgl. Lands=Overret i Viborg og Bjerre Hatting Herreders Ret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi min afdøde Hustrues Frue Generalkrigscommissairinde Helene Beckers fød de Thygesons og mit fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Barsel, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for mig, hvem Boet er extraderet til fri Raadighed. Thyrsbek, den 11te April 1840. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Torsdagen den 7de Mai førstkommende, Klokken 11 Formiddag, afholdes Licitation i Herredernes Rets Locale, paa Horsens Raadhuus, over Oplægning og Fornyelse af en Deel af Blytaget paa Hvirring Kirke, nemlig 9 Fag paa Høikirkens nordre Side, med Tillæg af Blye og Materialier. Overslaget, som er paa 943 Rbd., er tilligemed Conditioner til Eftersyn paa mit Contoir, og bekjendtgjøres paa Licitationsstedet. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 18de April 1840. Bernth. Til en ny Afdeling for saavel theoretisk som practisk Underviisning i den den 7de Januar d. A. oprettede Dannelsesanstalt for unge Piger, der ønsker at udvide de tidligere erhvervede Kundskaber og danne sig til Lærerinder, ønskes endnu nogle Deeltagende. At Underviisningen i denne paatænkte ny Afdeling muligt tager sin Begyndelse 1ste Mai, tjener til Underretning for dem, der have meldt sig, som og for dem, der muligt endnu maatte ønske at deeltage i samme. Man behage at henvende sig til een af Dhr. Directeurer: Stiftsprovst Tryde, Etatsraad Buch, Professor David, Pastor Visby og Grosserer Brandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
De Forældre, i Provindserne, der maatte ønske en ældre Datter optagen ovennævnte Dannelsesanstalt, eller en Yngre i mit private Jnstitut, kan for samme erholde Kost og Logis. Magdalene Buch, Khvn. Snaregade Nr. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Kludesamlere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Undertegnede er bleven befuldmægtiget fra Eierne af Strandmøllen, til at indsamle Klude til deres Papiir mølle, hvorfor nogle Kludesamlere kan blive antagne, naar de snarest henvende dem til mig. Ebeltoft den 24de April 1840. Ørting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Bataillonschirurg Friis er flyttet fra det militaire Hospital paa Frederiksgade til Gourden No. 587 paa samme Gade hos Sadelmager. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Franske og engelske Sirtser, i allerneste Mønstre, glatte og sigurerede Silketøier, trykkede Jaconets, Chalg-Schowls og Tørklæder, Silke- og Flors-Langschawls og Tørklæder, moderne Rosenbobinetter, Parasoller, coul. Strag til Hatte m. m., er i disse Dage arriveret og sælges billig hos N. & M. Lordrus. Til Bortsalg er henlagt: 6 a 800 Alen smukke Sirtzer til 20 Skilling Alen hos N. & M. Lusaris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Et Partie fine Klæder, især tjenlig til Sommerfrakker, til 21 a 22 Mk. Alen, gode sorte Silketørklæder, Pariser Halsbind, Atlas- og Piques-Veste, Rasmager-Trøier, uldne & Bomulds Underbeenklæder, m. m., er arriveret hos N. 8 M. Lustrus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Blegede 5 ublegede Tvister, samt coulde, fra No. 10 til 20 i prima Qvalitet, kan erholdes billig hos N. & M. Lustrus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Det bemærkes, at vi med Tirsdags Posten, fra Hamborg imödesee et smukt Udvalaf allerneste Mouslin de Laines.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Det har i sin Tid været bragt til Publicums Kundskab, at følgende 6 Hingste, nemlig: Belluno, efter Ancubus, Young Incubus, efter Samme, Hors, efter Honnibal, Benjorsk, efter Partisan. Young Canopa, efter Canord, og Berngdotte, efter Sultan. ere, ifølge Kongelig Resolution af 19de December 1838, til den jydske Hesteavls Forbedring blevne indkjøbte for som Landbeskelere at overlades til Private for Jndkjøbssummerne. Da der er opstaaet Tvivl om, hvorvidt disse Hingste behøve at indbrændes ved Stutteriebesigtigelserne for at betragtes som stutteriedygtige, bekjendtgjøres ifølge allerhøieste Befaling herved, at, ligesom de af Regjeringen til Landbeskelere bestemte Hingste, hvad enten de afgives fra det Frederiksborgske Stutterie eller paa anden Maade anskaffes, ere, ifølge de gjældende Anordninger, anseete lige med de ved bemeldte Besigtigelser indbrændte Hingste, dette saaledes ogsaa vil være Tilfældet med de heromhandlede 6 Hingste, saa at de Fol, som falde efter samme, have Adgang til de ved Placaten af 25de Februar 1837 anordnede Præmier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Directionen for Stutterievæsenet og Beterinairskolen den 28de Marts 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Hos Undertegnede, paa Vestergade, kan et Par unge Piger nyde Underviisning i Modepynt, og antages paa fordeelagtige Vilkaar saasnart som muligt. Samme Sted staaer en Sopha til Salg. M. Seeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Calde Post har den 21de d. M. tabt en lille Papiirsæske, som han skulde medtage fra Aarhuus, hvorpaa stod. Jacobine Christine Hendriksd. Følle m.m., og hvilken ikke savnedes, for han kom til Skjødstrup. I Æsken laae et Haarbaand med Guldlaas, 4 Alen lyserøde Baand, 2 smaae Tøiblomster og 4 Rbmk.; hvilket den retsindige Finder, imod en god Douceur, bedes at aflevere til Hr. Dreiermester Liisberg paa Fiskergade i Aarhuus, eller til Undertegnede. Folle Mølle, den 24de April 1840. Th. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Paa Søndag prædiker Hr. Cand. theol. Schmidt til Høimesse i Hospitalskirken og til Aftensang i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-25
Hermed et Heelarks Følgeblad om Brandassurance for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-27
ad No 68.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-04-27
Mandagen den 27de April. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede AarhanStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.