Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Udenlandske Efterretninger. (Fortsættelse af Efterretninger om Trondhjem; see No. 78). Om Stadens Tilstand og Privilegiernes Haandhævelse. 1677 var allerede en Jrring opkommet mellem Borgerne og Magistraten om Skatteligningen, som blev bilagt af Ove Bielke, da Herre til Østerraadgaard, ved Trondhjem, det Norske Riges Raad og Canceller, Assessor in Collegio status, og befalingsmand over Trondhjems Amt; Canceller Bielkes originale Brev findes og i Samlingen. Erindring fra Rentekammeret til Borgerne om at forsyne Romsdalen og Nordmør med Kornvare, at Almuen ei skal forgaae, 28 October 1684. Borgernes Supplik om Adskilligt og at dem maatte beskikkes til Commissarier C. F. Jrgens, Notarius ved Domcapitlet i Trondhjem, og Hans Efvertsen, Foged i Ørkedalen, samt Jens Lauritzen, Skriver, at leqvidere Stadens Regnskaber, 1686. Visse Borgere havde faaet Friheds Breve paa et vist Qvantum Skat aarlig at betale, men 1688 indløb Ordre, at de dem skulle fra sig levere. Kongelig Ordre om Udliggerborgere, 11 Aug. 1688. Handelen, til Røraas, given Enhver frie af Berghauptmand Schlanbusch 1689. Udkast af adskillige, Borgernes, Besværinger til Kongen. Udkast af 1701. Om Trondhjems Stad, dens Hande, m.v. Nordfarjægter vare der da i Trondhjem hjemmehørende 30. 1702 anlagdes Sag af Borgerne mod de uprivilegerede Handlende og Udliggerborgerne, hvorom en Pakke Papirer. 1708. Borgerne i Lille-Foosen (nu Christianssund) ind gave Supplikke til Kongen om Lossefrihed, hvilken blev dem 1681 betagen m.v. Borgernes Forestilling til Magistraten 1708, med Svar derpaa den 28 Februarii Borgernes Forestilling om samme Aars Skatteligning, den 26 Martii 1708. Til Statholder Wibe om Stadens Betjente, deres Løn, Forretninger m.v. 1708. Besværing fra Borgerne til Magistraten om Dagskattens og Krigstyrens Ligning 1712, som daglig har været 600 Rdlr. af Trondhjem. Den var ved første Repartering 1710, 600 Rdlr. daglig, for Aaret 21,900 Rdlr., blev siden noget nedsat. De i Tronhjem værende vare høiere ansatte i dette og mere. 1717 den 3 Martii begyndtes Jldebrand i den saakaldte Nordforgade; 21 Huse og 6 Brygger lagdes i Aske. En stor Deel af Jndvaanerne var da paa Levangers Marker. Ved Udflytningen tabte mange. Af Stadens Dagskat blev eftergivet 1000 Rdlr. og en Kollekt, i Norge, bevilget. Det øvrige af Dagsskatten var 8000 Rdlr. Borgerne i Ladestæderne svarte Skatterne lige med dem i Trondhjem. J Julii Maaned 1717 atter en Jldebrand, hvorved et heelt Qvartal næsten afbrændte. 1718 døde i Trondhjem - 3000 Mennesker. Fra Nytaar 1719 til 13 April døde i Vor Frue Kirke Sogn i Trondhjem, foruden Børn og Soldatere, 486. 1717 var Misvext; 1/2 af Accisen tillagt Fattighuset og et da indrettet Tugthuus. Domkirkens Jstandsættelse, efter Jldebranden 1719, kostede 4000 Rdlr. Mandtal blev optaget 1720 over Stadens Borgere, Betjentere, m. v. Landets Saver og derhos staaende Borødelagtes af Fienderne; mange Materialier bleve da forbrugte til Fæstningerne; Borgernes Søboder, og Pakhuse, paa Baklandet, nedrevne, meget Korn, Salt, Fisk m.v. ødelagt; af Soldaterne plyndredes meget og solgtes en Tønde Danziger Rug for 4 Mark, en Tønde Salt for 3 Mark. En Borger i Trondhjem betalte 5, 4, 300 Rdlr. i Dagskat. Trætte med Forsen (nu Christians sund, om Losning af Fede- og Kornvarer. Borgerne i Fossen og Molde vare skilte fra Trondhjem og henlagde under Landets Jurisdiction; den Borgerne i disse tvende Lossestæder 1722 givne Jndførsels=Frihed paa Korn ophævedes 1731, hvorom Ordre af 19 October. 1722 ladede 50 Skibe i Forsen. Fiskerierne mislykkedes næsten i 20 Aar. 1722 skede et stort Jordfald ved Staden, hvortil Materialier skulde kjøbes for 1854 Rdlr. Det skede ved Arrildsløkken. 1726 blev John Caltel, af England, tilladt at optage Skibe i Norge som Aar og Dag havde ligget under Vand, mod at svare 10 PC. af Værdien og det Fundne, naar Bekostningen var fratrukken; men af Guld, Sølv og andre Metaller 33 1/2 PC.; dog ei at befatte sig med det, ved Søndmør, strandede Ostindiske Skib.