JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Hr. Du Mesnil, bekjendt i Literaturen, og hos os af sit Ophold her i nogle Aar, har i Stokholm havt ubehagelige og grove Fornærmelser i Anledning af to smaa Gulvtepper, der laae paa hans Gulv i leiet Boepæl, og som en svensk Kone paastod at være sine. Grove Politiebetjente har udviist et skammeligt Forhold mod ham, og bragt ham i Arrest, og i et heelt Døgn har han maattet sidde mellem grove Forbrydere. Det er næsten utroligt, at det Foregaaede, saaledes som forklaret, har kunnet skee i et cultiveret Land. Herredshøvding Hr. Theorell har, paa Du Mesnils Vegne, begiert Over statholderen etc., Hr. Friherre Edelereutz sat under Tiltale for de Embedsfeil, der af ham mod Hr. Du Mesnil ere udviiste. Hr. Theorell har, som Menneske og Verdensborger, og tillige som svensk Medborger, for at see sit Fædreneland fritaget for den Klage af fremmede Nationer, at det skulde være farligt at besøge Landet, anseet sig forpligtet at tage Sagen meget alvorligen; det er for vidtløftigt her at optage hans mærkelige Skrift, hvorfor vi maa henvise til Argus No. 52; hvor det kan læses, og hvor man tør haabe ogsaa at faae Overstatholderens Svar at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Nogle Engelske Ord. Et af Londons østlige Qvarterer heder White Chapel, og sammes Hovedkarakteer erholder det af det derværende Havnedistrikt, af Dokkerne, og af Jndvaanerne af de arbeidende lave Stænder. Den uhyre Stad London har i sine forskjellige Deele ogsaa en gandske forskjellig Karakteer, saa at man f. Ex. næppe skulde tro, man var i en og samme Stad, naar man fra Vestenden, hvor alt har en større eller mindre Karakteer af rige, arbeidsfri Nydere af Livet, eller formuende Arbeidere for disse, kommer til Borough, den sydlige Deel af Staden, hvor Fabriker og levende Handel har sit Sæde, og derfra igien til City hvor Forretninger udføres, derfra igjen besøger Spitalfield og Whitechapel, hvor man finder Fattigdom og Smuds hos de christelige Vævere, eller i de stinkende Jødegader, eller Havnesysler, og alt hvad derhen hører, samt velhavende Seilmagere og mange Slagtere. J Whitechapel og ellers i Themsens Nærhed driver Ja Tar sit Væsen. Med Ordet "Jack Tar bi tegner man in Abstracto en Matros, ligesom Tyskeren betegne en Haandværksbursch in Abstralmed "Bruder Bamberger. Langt mere bekjendt er "John Bull, da ingenlunde, som nogle have antaget, er et Skjeldsord, tvertimod betyder det en Englænder af gammelSkrot og Kierne, ærlig, ligefrem, plump, ligesom Tyskeren ofte bruger Ordet deutsch i lig Bemærkning, f. Ex. Ein alter deutscher Degenknops." Aviserne betjene sig af Ordet fornemlig naar de tale om Englændernes Sader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Der er en engelsk Avis, som valgte sig Navne John Bull, for i dens Begyndelse og i nogle Aar, medens vigtige Spørgsmaale, saasom om Katholikernes Emancipation, om Processen, med Dronningen o. s. v. vare paa Bane, at gjøre sig ret populair imod flere ny liberale Blade. Oprindelsen til Navnet Bull har man ikke kunnet opdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Ligesom John Bull almindeligen betegner en Englænder, saa betyder Sawney Bull en Skotlænder, og Paddy Bull en Jrlænder. Det sidste skal udledes af St. Patrick, Jrlands Skytshelgen. Beboeren i Wales hedder Tasse-Bull, af hans Skytshelgen St. David. Man kalder ham ganske kort Task, ligesom Jrlænderne PadsBerl. Conv. Bl. Febr. 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Den talentfulde Maler, J. W. Pieneman, Ridder af den belgiske Løveorden og Medlem af det Kgl. Selskab for skjønne Kunster i Gent etc., har forfærdiget et Malerie, i Oliefarve, forestillende Slaget ved Waterloo, 18 Fod høit og 27 Fod bredt, der erklæredes for et sandt Mesterstykke. Konstneren begav sig i Forveien til London, for at male Hertugen af Vellingtons og de under ham, commanderende Generalers og Officerers Portraiter, og benyttede denne Leilighed til at indhente de sikkreste historiske Efterretninger. Man seer Wellington i samme Dragt som han paa hiin Dag har, siddende paa sin Yndlingshest, som er bekiendt under Navnet "Kjøbenhavn. Men ikke allene denne Hest, men ogsaa de andre vigtigste Personers Heste ere ligesom deres Portraiter malede efter Naturen. Kongen af Nederlandene har kjøbt dette Malerie for 40,000 Gylden, og Selskabet for de skjønne Konster i Gent har, som et Beviis paa sin Tilfredshed, foræret Maleren en Guldmedaille med en Jndskrift, der udtrykker den velvillige Maade, hvorpaa Pieneman har tilbudet det Udstillingen af sit Arbeide til Bedste for de Fattige. (Kunstblatt Nr. 23.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
J en Bedømmelse over den ny Udgave af Skuespillet Abellino i Kunstblatt hedder det; de berømte Stunden der Andacht kunne ikke være af nogen anden end 8schokke, hvor megen Umage, han end end giør sig, for at dølge det. Man kan kjende Autoren paa sin Pen ligesaagodt som Maleren paa sin Pensel, og allerede af den Stiil, hvori Stunden der Andacht" er skreven, kan man paa det bestemteste slutte at de nødvendigen maa være af 3schokke. Jeg vi indgaae hvert Veddemaal derpaa, og tilbyder den især de theologiske Tidsskrifter, der først nyligen have ladet sig afspise med det forslidte Eventyr, at den afdøde Præst Keller var Forfatter dertil. Jeg paastaaer 3schokke er Forfatteren, og venter nu Modsigelsen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Efter de nyeste Beretninger fra China bestaaer dette Riges Befolkning, ikke, som Macartney siger, af 333 Mill. Indbyggere, men af 148 Mill. Armeen tæller 1,228,000 Mand, hvoriblandt 800,000 Fodfolk, 400,000 Ryttere og 88,000 Søfolk. Keiserens Jndkomster, saavel i Penge, som i Korn, beløbe sig til over 5 Milliarder Franker. Sæden gjemmes i offentlige Magaziner, og man har altid et Forraad af 30 til 36 Mill. Sei (hvert Sei er 187 Pd.) Criminellovene ere endnu overordentlig strænge, ja grusomme. Dømmes en Kone fra Livet, saa maae Manden overvære Henrettelsen. For nogen Tid siden kunde en Mand ved en saadan Leilighed ikke undertrykke sine Taarer og fik derfor 50 Slag med Stokken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Den berømte Violinspiller Paganini lod sig nyligen høre i Wien. Den store Redoutsal var hver Gang fuld, saa man kan anslaae hans Indtægt til 30,000 Gylden W. W. Jngen anden Virtuos paa dette Jnstrument skal kunne sammenlignes med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Allerede nu er det saa usundt, at der i Høsten af 100,000 Indbyggere døe tolv dagligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Det er bekjendt, at Generalmynt-Guarden, Myntraad Loos i Berlin har der for egen Regning indrettet en Medaille Mynt, hvor Enhver kan lade præge Skuemynter til Erindring, om Begivenheder eller Personer. En saadan Erindringsmynt (Denkmünze) er præget i Anledning af den russiske Krigs-Erklæring mod Porten. Paa Forsiden er anbragt det meget lignende Portait af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, mid Omskrift Nicolas I. Totius Russiæ Imperal. Paa Bagsiden seer man en ung Helt i riddeligt Vaabensmykke, som de fordums Korsriddere. Han modtager Kampsværdet af den personligen forestillede christelige Religion, som og med Korset i dens høire Haand berører hans venstre Skulder, ligesom indviende ham til den forehavende hellige Kamp. Omskriften siger, med den hellige Skrifts Ord: Accinge semori gladium tum Heros. Pr. 45. 4. J Afsnittet staaer, Bell. Turc. indict d. 15 April MDCCCXXVIII. d. A. Tyrkerne erklæredes Krig d. 14 Apr. (gl. St.) 1828. Medaillen kan faaes i Sølv, eller i Bronze eller i en engelsk Composition kaldet: Nye Guld; og paa lige Maade faaes andre Erindringsmynter af samme berømte Konstner. Tvende Samlinger eller Rækkefølger ville efter udstædte Bekjendtgjørelser udkomme; den ene er Portraitmedailler af berømte tyske Læger og Naturforskere, til hvis Æreminde ingen Medaille endnu er præget, med gode Portraiter. Paa den ene Side bliver Portraitet givet med en Egekrands; paa den anden Side Emblemer og Omskrift. Den kongl. Geheimemedicinalraad &c. Hr. Doct. Rudolphi understytter foretagendet med sin særdeles Opmærksomhed og Veiledning. Der skal udkomme en Medaille hver anden Maaned, og man kan da subskribere paa en Aargang, eller 6 Stkr. uden at være bunden til den hele Række. Den første Aargang vil give Portraiter af følgende afdøde Læger og Naturforskere, Dr. Prof. Meckel, Prof. Reil, Prof. Klaproth, Prof. Wildenow, Prof. C. A. W. Berend og Hofapotheker I. C. Fr. Meyer. Den anden Medaille-Række skal indeholde alle preussiske Feltherrer fra Frederik den Stores Tid til vore Dage. Planerne, som udførligere udvikler dette, ere i Kjøbenhavn nedlagte i Hr. Musik og Konsthandler Lose's Kunsthandel i Gothersgade Nr. 348. Der faaes den førstnævnte Medaille i Anledning af den russiske Krigserklæring mod Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
De literariske Barbaresker i Tyskland: Det monarkiske Preussen har erhvervet sig store Fortjenester af Videnskaberne og Konster, ved at bringe næsten imellem alle tyske Forbundstater, en Convention istand, hvorefter fælles Forholdsregler skulle træffes, til Sikkerhed for literarisk Eiendom imod Eftertryk, men - hvo skulde troe det, de to Sedez-Republiker Hamburg og Frankfurt ved Main have gjort Modstræbelser i at medvirke til Udryddelse af Boghandel med stiaalne Varer. (Allg. Zeit. 28.) De ville altsaa midt i den tyske civiliserede Republik blive Barbaresker, Mitternachtsbl. 66.)Et nyt Skrift over Skakspil (Anweisung, zur Erlernung des Schachspiels mit besonderer Rücksicht auf diesenigen, denen das Spiel durch aus unbekannt ist, von F. W. von Mauvillon. 1827. gr. 8) vogter man sig naturligviis fra at kjøbe, naar man læser Bedømmelsen derover i Mitternachtsbl. (8). Vi kunne næppe, heder det, paastaae at det er trykt. Vist nok ligger det for os, sort, med Bogtrykkersværte paa hvidt, ja endog indbunden og opskaaren. Men paa en trykt, indbunden og opskaaren Bog gjør man dog billigen først den Fordring, forudsat at man kjender Sproget, at man skulle kunne uden videre læse og studere den. Det er ikke her Tilfældet; først maa man - som Forfatt, selv meget rigtigt bemærker - inddrage i Texten imod 200 Trykfeil, Tilsætninger og Forbedringer; men med denne Corrigeren og de egentlige Berigtigelser og Tillæg kan man have et temmeligt surt Arbeide i flere Dage, og dermed er Sagen langt fra ikke forbi. Skriftet har 19 lithographerte Blade med 526 Tegninger af Spillets Stillinger. Disse Tavler maa og gjennemgaaes efter en medfulgt Liste af Berigtigelser af de groveste Feil, førend Tavlerne kunne bruges. Berigtigelse er næppe muelig uden Omtegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
J Videnskabernes Selskab har Hr. Julia Fontenelle d. 12 Mai 1828 oplæst, en interessant Afhandling om Forbrændings Opstaaelse i det menneskelige Legeme. Han anfører 15 saadanne Tilfælde, og viser: at de Personer, der ere døde af en saadan Forbrænding, have for største Delen været forfaldne til umaadeligt Brug af spiritusse Drikke, at det sjeldnere har været Tilfældet med Mandfolk end med Fruentimre; at det i Almindelighed har været gamle Mennesker, ikkun en Patientinde af ung Alder, nemlig 17 Aar veed han at opgive; at Vand ikke formaaer at udslukke Flammen, men tvertimod synes at forøge den, og naar Flammen ophører, vedvarer den indre Forbrænding endnu, at For brændingen udvikler sig paa engang, og fortærer paa faa Timer Legemet. (Mere i Frorieps No tid. 443.)(En Selvforbrændelse af tvende paa eengang i Marseille i Aaret 1824, nemlig en Kone Hæfte d. A.) Norske Speciessedler. paa 90, og hendes Pige paa 66 Aar, begge formedelst Misbrug af en de Cologne og afbrændt Rødvin, fortælles i Bibliothek for Læger første J Dibdale Bank, omtrent 2 Mile fra Du ley, lever nu en lille Pige, Lucretia Knigt, som er 17 1/2 Aar gammel, men kun 30 Tommer høi og som ikke veier mere end 30 Pd. Hun leget som et Barn paa 12 Aar, og kan ikke tale et Ord. Faderen har endnu ti Børn, som lykkelig viis ikke ligne hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Juli 1828. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Specier solgtes til 13 Rbmk. - s. Bank-Disconto 4 pCt. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . .der. 157 1/2 158 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 106 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 61 1/2 - Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. 110 3/4 111 Sedler. 99 1/2 100 Rbd. r. S. - i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-08
Rettelse. i Banco. i Sedler. L. Sterl. J Nr. 63 S. 842. L. 8 Fader l. Mo
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 56. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Juli 1828. Noget om Forfølgelsen og Efterstræbelsen, som nogle navnkundige og lærde Talere have været underkastede. Forfattet. Hans Christian Claussen, Sognepræst for Nordbye Menighed paa Fanøe. (Fortsat fra No. 52.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Endnu nogle Exempler paa at berømte og navnkundige Talere og lærde Mænd, have døiet adskillige Krænkelser og været udsatte for haarde og ublide Domme, og hvorved deres Levedage ere blevne forkortede. Fra 1704 1730 var Saurin ansat som fransk reformeert Præst i Haag. Om han har Bastholm fældet denne fordeelagtige Dem: Jeg kiender ingen større Taler end Saurin, ingen som han vidst at være lykkeligere i at foreene det Grundige og Skiønne med hinanden, ingen som han vidst saavel i den samme Tale at beskæftige Forstanden, Villien, Lidenskaberne og Indbildningen tillige. ) Og da *) Geistlige Talekonst S. 334. Saurin desuden af Naturen var udrustet med en sielden legemlig Veltalenhed, saa fandtes hos ham Alt hvad der udfordres til en stor Taler. Derfor naar han prædikede, havde han et fuldt Auditorium, der bestod af Personer, henhørende deels til den høiere, deels til den lavere Folke classe. Men den Agtelse og Kiærlighed Saurin, som Prædikant forhvervede sig, forvoldte ham og mange Misundere og Efterstræbere, saa at det gik ham i en vis Henseende som Spener, hvis gudelige Bestræbelser opvalde ham en Deel Fiender blandt de Geistlige; thi Spener var elsket, og det er nok at være elsket for at blive forhadt. De forfulgte, de forkietrede ham. - Sligt mødte og den af Mange agtede og elskede Saurin, nogle Aar førend hans Død udgav han en Afhandling, hvorudi paastodes, at en Nødlogn under visse Omstændigheder var tilladelig. Dette foranledigede adskillige Strids skrivter. Nogle holdt med Saurin; Andre vare imod ham; de sidste gik i deres Heftighed og Forbittrelse saavidt, at de gandske og aldeles tilsidesatte den Tolerance, Sagtmodighed og Lemfældighed, som den christelige Religion formaner til at udvise, naar man har med Anderledestænkende at giøre. Midt under Kampen døde Saurin 1730, d. 30 Dec. 63 Aar gam*) Kort Udsigt over den aabenbarede Religions Historie af Bastholm S. 248. mel, og derved endtes Striden. Nogle mene, at de Krænkelser og Ubehageligheder, som denne Strid medførte, fremskyndte Saurius Død. Adskillige Digte bleve udgivne, da han var død, og i disse stikles paa hans Fiender og Modstandere, der beskyldtes for at have været, som man siger, en Pind til hans Liigkiste. Det være mig tilladt at nedskrive et Par Vers herom; de findes anførte i Saurius Levnets Beskrivelse, og som er sat foran den 3die Deel af Saurius Prædikener, oversatte i det tydske Sprog af A. G. Rosenberg. Seh ich das harte Schicksal an Was der der Neid har angerichtet So mercke ich gleich und denke daran, Was der bekannte Fabel dichtet: Das auch ein schlechten Stich der soverachten Mücken, Den tapfern Lowen selbst zu Grabe konnte schicken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Ein eingig schönes Wort was SaurinsZunge sprach Schlug ere Reden stets durch seine Kraft, darnieder. Jhr send nun mehr befreyt von diesem Unge mach; Den Schwan ist endlich todt, qvakt nun ihr Frische wieder!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Jblandt Theologerne, skriver Pastor Tage Christian Müller, var Saurin den første, der bestred Augustins Mening, i en Afhandling our les mensonges. Skuffet Vindesyge og lav Misundelse indviklede den fortiente Mand i Stridigheder, der af hans Modstandere førtes paa saa uædel en Maade, at hans Ro forjagedes og hans Død paaskyndtes. Siden blev hans Mening antagen af Mange, og var den herskende i den Leibnitz; wolfiske Skole og blandt Endaimonisterne."*) Nu omstunder findes der ikke *) S. Afhandlingen over det Spørgsmaal: Er enhver Usandhed under alle Omstændigheder utilladelig, Jnd saa lærde og agtværdige Theologer, der paastaat Nødlogn, der er forsætlig Afvigelse Sandheden, under visse Omstændigheder er ladelig, nemlig naar ingen Skade flyder der men derimod en uundgaaelig Ulykke afværg der vilde have reist sig ved Sandhedens til Bekiendelse. 2) Man seer heraf, at den Men man for et hundrede Aar siden i Almindelig holdt for falsk, urigtig og anstødelig, nu om stunder erklæres for sand, rigtig og uskadelig Fra Aaret 1588 til 1693 var Arminiuansat som Præst i Amsterdam, da hans Vardelvar ustraffelig og exemplarisk, og han derhos besad ypperlige Talegaver, saa var han almindelig agtet, undet og elsket, og som geistliEmbedsmand levede han i god Forstaaelse mede Kirkebetientere, han var sat i Forbindelse med. Jmidlertid vovede Arminius at yttre Henseende til det evige Naadevalg saadanne Tanker og Meninger, som ei stemmede overeent med det i den reformerte Kirke antagne herskende Lærebegreb. J Følge dette Lærebegreb, forfattet af Calvin, troes, at Gud efter en vilkaarlig Beslutning har bestemt nogle Menneske til Fordømmelse, og andre til Sallighed. Derimod troede Arminius, at Guds Naade formedelst Christum var almindelig for alle Mennesker, og lærte, at Mennesket kunde imodstaa den Guds Kraft, som arbeidede paa hans Forbedring. Nogle holdt med Arminius, men flere vare imod ham, og ansaae hans yttrede Mening som farlig og skadelig, der reiste sig, den Anledning en heftig Allarm, men som dog blev snart neddæmpet ved Øvrighedens Mellemkomst, saa at Arminius for største Deelen levede udi Fred og Roe i de femten Aar, da han var ansat som Præst i Amsterdam, men en ublidere Skiæbne ventede paa ham. Arminius, der i allene var en veltalende Mand, men derhos de sad megen Lærdom og Belæsenhed i Forening med en god Portion Skarpsindighed, blev i Aa ført udi Værket: Videnskabelige Forhandlinger til Siællands Stifts Landemode 3die Vinds 1ste Hest 9. Struensees theologische Moral. S. 715. Tr. 1765. ret 1603 kaldet til Professor udi Theologien ved Universitetet i Leiden. Her opvaagnede paa nye Striden i Henseende til Naadevalget; især havde Arminius en heftig Modstander udi en Professor ved Navn Gomneus. Efter Ordre fra Generalstaterne bleve adskillige Forsamlinger holdne udi Haag, og hvorved Arminius og andre flere mødte. Disse uophørlige Stridigheder, og de dermed forbundne Sindskrænkelser, udtærede og svækkede Arminii Legeme i saa høi en Grad, at han faldt udi en Sygdom, hvoraf han døde 1609 d. 19 October, 49 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Som nu de nyere Theologer i den reformeerte Kirke forkaste de ældres Lærebegreb om det ubetingede Naadevalg, saa seer man og Exempler paa, at lærde og samvittighedsfulde Theologer udi den evangeliske lutheriske Kirke nuomstunder udi en og anden Punkt tænke anderledes end de ældre og for lang Tid siden hensovede Theologer. J Aaret 1729 udgav daværende Sognepræst for Nordbye Meenighed her paa Fanøe Jens Brasen et Skrivt, betitlet; Den vildfarende, og Guds Ord modstridende Meening, som mange have havt i forrige Tider, og haves endnu af mange i disse Tider, nemlig : at Hedningene blive salige uden Christi Kundskab og Omvendelse til ham; af Guds Ord og den hellige Skrivt med vores reene evangeliske Læreres Vidnesbyrd igiendrevet; forinden dette Skrivt kunde blive trykt, blev det igjennemlæst af Thura, daværende Biskop over Ribe Stift. Denne lærde Mand og navnkundige Digter anbefalede samme paa bedste Maade, til det theologiske Facultet, og en Professor J. Steenbuch gav Tilladelse til dets Trykning. Approbationen til bemeldte Skrivt yttrede Biskop Thura denne Meening: "Det kan ei vides, ved hvad Vei endog de Allerviiseste, og i deres Levnet og Omgiengelse Allerskikkeligste blandt Hedningene, skal kunde indgaae til det evige Liv, saalænge den eeneste og rette Vei til Saligheden ved vor milde Gienløsers Fortieneste og blodige Død er og bliver dem ubekiendt. *) Expediebat qvasi ægre sauciæqve Reipublicæ reqviescere qvomodocunqve, ne vulnera curatione ipaa re scinderentur. Florus I. 3, c. 23.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Om Arminii Liv, Levnet og mødte Fataliteter kan læses Bayles historisch-kritisches Worterbuch 1ste Deel udgivet af Suhl S. 210,219. Trykt i Lübeck 1779.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Indenlandske Efterretninger. Den 23 f. M. døde i Jtzehoe Doctor Johann Gottwerth Müller, i sin Tid een af de meest yndede tyske Romandigtere, hvis Skrifter, ligefra Ringen (1777) til Selim den Lykkelige, hvis Skjebne ikke svarede til Tittelen, ere alle oversatte paa Dansk. (1777.) Siegfried von Lindenberg (1779) og Emmerich vidnede unægteligen om meget Talent til at fremstille comiske Characterer og træffende satiriske Skildringer. Men den store Opmuntring, hans første Arbeider fandt, forledte ham, som saa mange Andre, til at gjøre Forfatterskab til en Levevei, og fra nu af at udtvære sine Jdeer ved alt for vidtløftige moralske Betragtninger. Han var født 1744.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Blandede Efterretninger. Singaporsk Censur i Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Den engelske (ja just den engelske Regjering har under 20 Febr. 1827 forbudt alle Journaler i Singapore alle Anmærkninger over det ostindiske Kompagnies ærede Direktions eller andre med Regjeringen i Ostindien i Forbindelse staaende Autoriteters Forholdsregler og Foretagender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
Den høivise Magistrat i Hamburg har i Dec. 1827 paa Handelstandens Andragende forbudt saavel Liste d. Børsenhalle, som og "Neue Zeitung, under vilkaarlig Straf at optage Handelsberetninger over denne Handelsplads saasom de almindeligen ikke ere autentiske. (Mitternachtsbl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-12
J Modezeitung Nr. 43. d. A. fortælles, at i Sverrig, ja selv i Danmark, ere i mange Egne Landsbyerne aldeles ophævede. Man finder kun enkelte Gaarde, der omgives af de til Godset hørende Jorder og Enge. Kun sjeldent forvilder i en saadan afliggende Gaard en Reisende sig. (Man mærket nok, at denne Meddeler har hørt eller læst noget om Udflyttergaarde, men i Danmark har han neppe været.) Provisatoren Sgricci. Han talte, siger Simond i sine Reiser i Jtalien og Sicilien med sin vante Kraft og til sine Tilhøreres største Beundring; men imidlertid maa man tilstaae, havdes der Øinene vaade af Taarer, saa vare de ogsaa lukkede af Søvn. Sgriccis Sørgespil ere virkeligen temmelig lange, og hans Declamation syntes mig, skjøndt fortræffelig, for eensformig og lidenskabelig. Hans Tilhøreres Bevægelse kan ikke altid holde sig paa samme Høide, som hans og, efter forgjeves Anstrængelser, overlader man sig til en Tilstand af Hvile og Adspredelse. Et ungt livfuldt og følsomt Menneske, hvis Sind ikke var af den Natur, at han saaledes kunne blive tilbage, og som bestandigen havde fulgt Digteren gjennem hans hele historiske Sørgespil, vendte sig, da han hørte sin Nabo paa høire Side sagte snorke, med en Følelse af Foragt til den modsatte; men Naboen paa den venstre Side sov ogsaa, i sin Forundring vendte han sig til sin Fader, der sad bag ved; han sov Ved dette Syn maatte Undseelsen og Vreden giøre Plads hos ham for det Latterlige i dette Optrin, og den hele øvrige Deel af Aftenen kunde han ei gandske overvinde en Lyst til at lee, der ikke er mindre smittende og mere angribende end den søvndyssende Kraft. Alt dette forringer desuagtet ikke i nogen Henseende den Beundring, man føler for dette Menneskes mirakuløse Talent, som improviserer et dramatisk Digt i Vers, en lang Tragvedie, efter et opgivet Æmne, hvortil han kun behøver ti Minuters Overveielse.