JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
Den større Deel af det her anmeldte blev til, medens Danmark og Norge endnu udgjorde kun eet Statslegem. Udarbeidningerne have de aarsag for en stor Deel Hensyn paa begge Riger. Skjøndt Bogen nu skulde udgives i Danmark, har jeg troet, jeg saameget mindre burde rive det bort, der især eller endog eene angaaer Norge, som disse Riger endnu dog have - og til gjensidig Fordeel vel stedse bør stræbe at beholde Literatur tilfælles, og som de, uagtet det politiske Baand opløstes, have stedse saa mangfoldig i hinanden gribende oeconomisk giensidig Jnteresse. Jeg haaber, det Afhandlede vil kunne interessere og nytte begge Nationer. Desuden skjøndt jeg lever i Danmark, og har den Ære, i 35 Aar, indtil min Alders 60de, at have været Hans Majestæts Dannerkongens Embedsmand, har jeg ogsaa den at være født ved Dovrefjeldets Fod. Skulde der imidlertid være Danske, som et skjøtte om at eie de Bind, der skulle indeholde Reiserne i Norge, saa vil det staae dem frit, at frasige sig disse, da Subscriptionen overhoved ei skal ansees at forbinde nogen til at modtage flere end de første fire Bind, i hvilke deraf endnu intet vil forekomme. Ofte har jeg været opfordret til at besørge en samlet Udgave af hvad jeg har skrevet, hvilket jeg ei har burdet forstaae, eller har forstaaet, anderledes, end forsaavidt jeg havde Grund til at troe det erkjendt for ei uværdigt til at bevares fra Undergang, hvilket jeg dog selv erkjender, at det altsammen kun med omhyggelig Efterarbeidning vil kunne vorde. Siden Februar forrige Aar har Hans Majestæt min allernaadigste Konge givet mig det til saadan Efterarbeidning fornødne Otium. Jeg troer at burde erkiende denne mig viste Kongelige Naade som en Befaling, der gjør mig denne Anvendelse af den min Raadighed overladte Tid til en Pligt, som jeg efter Evne skal troligen stræbe at opfylde. Saavidt mine literariske Forsøg ere trykte, ere de, paa saa nær, adspredte i periodiske og andre Samlinger, det skjønne Vidensk. Selskabs, det scandinaviske Selskabs, Minerva o. fl. Overhoved ere de offentligen modtagne med en Velvillie, som har erhvervet dem for en stor Deel smigrende Udmærkelse, og Overbærelse med det meget, som kun derved er blevet upaatalt. Jeg vil arbeide det bedste jeg kan, paa at gjøre dem denne Velvillie saalidt mig mueligt uværdige. Af mine Skuespil ere sex offentligen forestillede med lønnende bifald, de fire mange Gange stedse for fuldt Huus. Kun tre af dem ere hidtil trykte. Tilsammen ville de, 9 i Tallet, med Prologer og andre sceniske Smaating udgjøre tre Bind. Af min Stærkodder er Oplaget, for mange Aar siden udsolgt. Denne tilligemed mine mindre Digte ville udgjøre to eller tre Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
De Fortællinger eller smaa Romaner, som læstes for tyve tredive Aar siden i Minerva, ere paa dansk neppe kjendte som mine. Oversatte paa tydsk ere af dem flere Udgaver adspredte. De ville udgjøre et Par Bind. De Taler, jeg, opfordret, ved mangehaande Leilighed offentligen har holdt, saavelsom en Mængde smaa Afhandlinger, hvilke med eller uden mit Navn ere læste i vore periodiske Samlinger, ville, saavidt jeg troer de bør bevares, tilsammen udgjøre en 4 Bind. - Det udførlige Skrivt om en Høiskole i Norge, for hvilket jeg i den hæderligste Concurrence 1796 vandt den da udsatte Priis, og som, skjøndt 15 Aar sildigere aldeles glemt, den Gang modtoges paa det hæderligste, vil tilligemed et Forsøg om en Opdragelsesanstalt i det afbrændte Veisenhuus Sted udgjøre et Par Bind. Tilsammen vil alt dette udgjøre omtrent en Snees Octavbind, hvert af 25 til 30 Ark, af hvilken Samlings Udgave de her tilbudne occon. statistiske Forsøg ere bestemte til at udgjøre Begyndelsen. Prisen bliver for Arket hvad der er det samme som forhen 4 Skilling dansk courant, det er 1, Styver Species, naar Coursen er 450 Procent, 14, 2 Rbs. N. V., Tabellerne særskilt, hvor saadanne følge. Et Bind paa 30 Ark vil saaledes koste 1 Rd. Sp. 4 1/2 Rbd. N. V. foruden Jndheftningen og Tabellerne, som for de her omhandlede Bind formodentligen bliver i det høieste en halv Gang mere, altsaa høist 1 1/2 Rd. Sp. til samme Cours 6 Rbd. 72 s. N. V. To eller tre Bind om Aaret vilde altsaa volde en Udgift er høiere end 3 til 4 1/2 Rdsp. aarlig for disse første Bind. Subscriptionen gielder for det første kunde fire første Bind, dog saa at de, som ei udtrykkeligen frasige sig Resten, ansees som at ville modtage ogsaa Reiseberetningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
De, som have den Godhed at samle Subskribenter, ombedes, at ville tilsende mig Subscriptionslisterne inden næste September Maaneds Udgang, med Anmeldelse, hvor Exemplarerne skulle afleveres og Betalingen modtages. Med Betalingen for ti leveres taknemmeligen elleve Exemplarer. Jeg haaber inden Aarets Udgang at kunne levere det første Bind. Tiden, og Prisen efter Størrelsen, og efter Numerairens da bestemmelige Værd 4 Sk. courant eller 1, St. Sp. pr. Ark, foruden Tabellerne i Forhold og Jndheftningen, skal hver Gang blive bekjendtgjort i Aviserne. Frederiksberg, d. 4 August 1817. Pram.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
Jndenlandske Efterretninger. Den af Hr. Prof. og Stadsbygmester Malling, udkastede og nu approberede Model til et Mindesmærke for den danske Søhelt Peder Tordenskjold, forestiller en Sarcophag af Egetræ, hvorpaa Udsiden læses, Dünekilen, Marstrand, og Elfsborg. Paa den ene Side findes Tordenskjolds Vaaben, og paa den anden hans Fødsels- og Dødsdag. Paa Baggrunden, som er af Marmor, sees Heltens Billed, hvorover der svæver en Ørn med udspredte Vinger, holdende Tordenkiler i sine Kløer. Under billedet er følgende Jndskrift: Søhelten. Peder Tordenskjold, Vice-Admiral Ham nævnte hans Konge med Hæder Hans Medborgere med Glæde. Hans Fiender med Skræk Danmark Aarbøger bevare hans Daad. Frederik den Sjette, Satte ham dette Gravminde. Paa begge Sider af Gravmælet ere anbragte Dannebroges Vimpler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
En af de fra Glückstadt i dette Aar udrustede Grønlandsfarere siges atter at have fundet Østerbøigden i Grønland aldeles fri for Js, over hvilken interessante Begivenhed nærmere Efterretninger ventes meddeelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
J Viborg er nylig død Fisker Morten Andersen Kok i en Alder af 97 Aar. Han var kuns 1 Aar sengeliggende. For den Tid havde han sine Sandsers fulde Brug, og kunde læse lige saa got som i sin Ungdom uden Briller. Paa hans Ansigt faae Man, mens han var oppe, end ikke Spoer af Alderdommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
Odense. Fredagen den 29 August holdtes Ordination i St. Knuds Kirke, hvorved H. H. Hr. Biskop Dr. Plum, Ridder af Dannebrog, indviede Hr. Jens Brinch til Sognepræst for Dreise Menighed. Den residerende Kapellan for St. Knuds Menighed og Præst ved Graabrødre, Hospital, Hr. Wiberg, intimerede over Joh. 17. 17. H. H. Hr. Biskoppen holdt sin Ordinationstale over Galat. 5. 22 og Hr. Pastor Brinch prædikede over 2 Tim. 2. 19.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
Kjøbenhavns Børs d. 5 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 463, a vista 470. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 19 Rbdlr. 80 s. Paris 2 M. - . Spec. 475. Specier solgtes til 28 Rbmk. 8 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 106 1/2 pr. 100; Oblig. 92 1/2. Norske Rbksedler 25 1/2 a 26. Dito Species. - . Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. a 8 Mk. 8 s. - Disconto. 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende No. 69. d. A. læses følgende: "Trangen paa Candidater til geistlige Embeder bliver større og større. Den spores paa 2de Maader: ved Vanskeligheden i at faae de mindre ledige Kald besatte, og ved de ældre Geistliges hjælpeløse Stilling. Følgerne ere høist sørgelige. J et Land af Beskaffenhed som Norge er i Almindelighed det enhver geistlig Embedsmand tildeelte District af saa stor Udstrækning, at et le tigt Kald høist sjelden kan blive betjent af en Nabopræst. Dets Vacance føder saaledes en fuldkommen Vankundighed og denne Laster. Det alligevel maadelige Skolevæsen, som ikkun kan opretholdes ved Geistligheden, gaaer paa saadanne Steder med lige Skridt aldeles tilgrunde. Mangen Embedsmand kan i en høiere Alder forøvrigt besidde den Aandstyrke og legemlige Førlighed, at han i Almindelighed kan bestyre og paasee sit Embede, uden dog at være istand til at foretage alle de Reiser og Forretninger, som ere forbundne med hans Embede. Han valgte sig da forhen i denne Stilling en personel Capellan, og vedblev Embedet indtil Døden eller en fuldkommen Svækkelse kaldte ham fra Samme. Nu derimod nødes han til, enten imod Pligt at forsømme sit vigtige Kald, eller betynge Embedet med en Pension, der dog ikke befrier ham selv for en kummerfuld Alderdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Nyeste Arverleggadengarn. over Fjortende Aargang. No. 72. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 September 1817. Fire Dages Reise i Sjælland. (Fortsættelse; see forr. No.) Solen begyndte allerede at dale, og et Halvmørke var udbredt over de høie hvælvede Gange, da vi traadte ind i det ærværdige Tempel, der bevaret Mindet af een af Danmark største Mænd, den udødelige Absalon. Men kun i saadant et Halvmørke maa denne minderige Kirke beskues; for mig i det mindste vilde den have tabt meget at sit Værd, om jeg havde seet den i et blændende Middagslys. Sielen ønsker, naar den skal stemmes til høitidelig Alvor, velst Overgangen fra Dag til Nat; thi ligesom Søvnen er billedet paa Døden, saaledes er Natten de Dødes Dag, og Midnatten, efter den gamle enfoldige Tro, de Hedenfarnes Middag. Vil man nyde det sande Jndtryk af Sorøe gamle Klosterkirke, saa see man den i Aftenskumringen. Hvad det udvortes Øie taber, vil der indere vinde. Tanken dvæler helst i Skumringen ved Oldtidens længst hensmeltede Toner; ved Erindringen om Mennesker, som end kun leve i Qvad og Sagas Bog, og hvis Støv Graven allerede i Aarhundreder har dækket. Man kan ikke træde ind i denne Kirke, uden i Tankerne at henflyttes til Waldemarernes Old og ligesom see Danmarks kraftfuldeste Alder leve op igjen. Waldemar og Absolon, J. David og Jonathan paa Danske Slætter, Sex Aarhundreder ere henrundne siden J levede og virkede iblandt os, og end ere J os kjere og dyrebare. End væde vi eders Grave med vore Taarer; end slaae vore Hjerter saa ømt, saa sønligt for eder! Det første, som tildrager sig vor Opmærksomhed, er et meget Ort Træ-Crucifix, som hænger her. En andægtig Munk skal, som Sagnet fortæller, have baaret det paa sin Ryg, fra Rom til Sorøe, for at opfylde et Løvte, han havde gjort. Der findes intet Navn eller Aarstal derpaa, og om Sagnet siger Sandhed eller ei kan i Grunden være ligegyldigt. Endog som Selvbedrag ere saadanne Sagn ikke interessante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Af de Gravminder, som findes her, ere de mærkværdigste: Christopher den Andens med sin Dronning Cuphemias. Begges Billeder af støbt Malm, i Legemsstørrelse, med deres lille Datter imellem sig, ligge her paa brede Sandsteensplader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Ved de øvrige Gravminder ville vi ikke længe opholde os, da denne Kirkes Mærkværdigheder saa ofte tilforn ere beskrevne, og en blot Gjentagelse deraf kun vilde kjede de Læsere, som allerede ere bekiendte dermed. Kun to Ligstene maa jeg endnu nævne. Den ene ligger ligge for Indgangen, uden at der findes andet derpaa end en brudt Abbedstav. Det Halve af Stenen ligger indenfor Kirken, og paa den anden Halvdeel staaer Muren. Sagnet fortæller, at derunder hviler en Abbed, som døde medens Processen i Anledning af en af ham begaaet Kirkeforseelse stod paa, og at han derfor kun halv om halv, efter Døden, optoges i Kirkens Skjød. Forholder dette sig virkeligen saa, da maa hans Død være indtruffen paa en Tid, da den Deel af Kirken endnu var under Bygning. - En anden mærkelig Ligsteen af Marmor findes i den midterste Gang over en ved sine Pillegrimsreiser mærkværdig Klerk ved Navn Jonas. Han er udhuggen paa Stenen i den Tids Pillegrimsdragt med en Ibskal paa Brystet. Han havde valfaret 1 Gang til Jerusalem, 3 Gange til Rom og 1 Gang til St. Jago i Campestolla. Paa hans Ligsteen findes intet Aarstal, og man veed ikke med Vished om han har levet i det tolvte eller trettende Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
J den stille BedehalDer, hvor fordum Bøn og Amme Tøde i de Frommes Lag, Muur og Bielker styrte sammen Med det frygteligste Brag; Der, hvor Himmeltoner stemte Hjertet til andægtig Fryd, Hvor man stedse Støvet glemte Ved det feire Orgels Lyd: Der sig vilde Flammer vælte Som et oprørt Luehav, Snoe det tykke røde Bælte Om Skialm Hvides lause Grav, Skuer og fra eders Grave Fromme Asser, gamle Skjalm, Eders Andagts runde Gave. Brænder som den tørre Halm, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Afskeedserindring ved P. C. L. Afreise til Vestindien. Fædrenelandet mister i Dig en af sine dærveste og braveste Forsvarere. Du aflagde flere Prøver paa, hvad Mod, Kraft og den sande Borgeraand kan frembringe og udrette. Din Daad, som Søkriger og duelig Sømand, vil af retskafne Medborgere ikke miskjendes eller forglemmes, saalænge Danskhed og Danneaand ikke ansees som en tom Lyd, og Fædrenelandet vil ikke nægte Dig det billige Krav, Du har til det. Naar Du under en langtbortliggende Himmelegn, kaster et Blik og en Tanke tilbage paa Dit Fædreneland, da erindre Dig Dine tilbageblevne Venner, og iblandt Dem, den Kammerat, der, ligesom Du tænkte og følte for Sandhed, Ret, og det Godes Fremme. Den 8de Septbr. 1817. L. A. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Indenlandske Efterretninger. Sognepræsten til Udbye Menighed i Fyen, Hr. Hans Egede Saabye, er den 31 August sidstl., i en Alder af 72 Aar, afgaaet ved Døden. Han var i endeel Aar. Missionær i Grønland, og udgav i forrige Aar et interessant Skrift under Titel: Brudstykker af en Dagbog, holden i Grønland i Aarene 17701778, af hvilket Skrift i de sidste Numere af Skilderiets forrige Aargang er leveret nogle læseværdige Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Ved de endnu levnede Ruiner af Gurreslot fortsættes Gravningen, og nogle Medlemmer af Commissionen for Oldsagers Opbevaring have nyligen taget samme i Øiesyn. Man er nu bleven paa det fuldkomneste overbeviist om, at det i Historien saa mærkværdige Waldemarske Slot af dette Navn virkeligen har staaet her. Man har opdaget Ringmure, en Trappe af Muursteen &c., og de tydeligste Spor af, at denne gamle Kongeborg i egentlig Forstand er bleven hæriet med Jld; thi der findes endnu hele Lag af Aske. - Skovegnen omkring Gurre er meget romantisk. Slottet blev bygget af Waldemar Atterdag, der egentligen havde sin Residents paa Vordingborg. Det har ogsaa været Opholdstedet for denne Konges Frille, Tovelille, et smukt adeligt Fruentimmer fra Rugen. Et Sagn fortæller, at da hun døde paa dette Slot, anbragte hendes gamle Moder et Elskovstønder af saa stor Trolddomskraft paa Datterens Legeme, at Waldemar ikke kunde afsee det af bare Kierlighed, og lod Liget stedse bære efter sig. Omsider fandt een af hans Hoffolk, der var kjed af at flæbe det lugtende Liig saaledes omkring, dette Tønder, og fra nu af gaf Kongen ikke mere seet det, og befalede at begrave det; men han fattede saa megen Godhed for Hofbetjenten, at denne stedse maatte være om ham. Da Betjenten nu ogsaa blev kjed heraf, saa nedgravede han Tønderet i en Mose ved Gurre. Kongens Kierlighed hæftede sig nu til dette Sted, og han opholdt sig der Dag og Nat. Ved denne Leilighed skal han have sagt: at han gjerne vilde lade vorHerre beholde Himlen, naar han ikkun maatte beholde Gurre til sin epige Bolig. Overtroen antog nu, at Waldemar gaaer endnu bestandig paa Jagt i Skoven ved Gurre. Det er let at indsee, at det var Munkene, der udspredte saadanne Sagn, for at sværte hans Minde. Gurre Slot havde endnu 1626 Joh. Ranzau til Lehnsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Af de smukke Svaner, der pleiede at svømme i Canalen i Frederiksberg Hauge, er nu kun en eneste tilbage. De øvrige ere døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
J Anledning af Efterretningen om den Pille af St. Nicholal Kirkes Rumer, der nedstyrtede og knusede fem Slagterboder, siger Hr. Hempel i sin Avis: "Det var altsaa ikke at undre over, at Graabrødre Taarns Nedkastning her i Odense ogsaa kunde beskadige den tilstødende Hospitalskirke. Denne udvides nu ved Tilbygning af nogle Fag og forsynes med en brandfrie Gavl, ligesom en 4 Alen høi Muur af Kirkens nordre Side bliver staaende som Hegn for Hospitalets Bygninger. Med Kirkens øvrige Nedrivning gaaer det ellers saa rask, at der endnu kuns staaer nogle Piller af den østre Ende, samt den nederste Deel af Yder muren mod Sønden og Vesten, En af Thisteds betydeligste Handlende, Hr. Skønau, som i afvigte Vinter og Foraar gjorde store Affairer, især i Korn, har i disse Dage seet sig nødsaget at ophøre med Betaling og ansøgt om Kongelig beskikkede Realisations=Kommissarier, dog saa, at han midlertidigen sikkrer enhver Kreditor for det fulde Krav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Viborg, d. 3 Septbr. Høstveiret er endnu særdeles ugunstigt. J Torsdags, Fredags, Lørdags, Søndags og Mandags og den halve Tirsdag, var det Regn, der især de 2 Dage var meget stærk. Torden hørtes af og til. J Dag er det dog Tørreveir. Da mange jage stærkere med at høste Kornet baade umodent og vaadt, end skee burde, er den Skade, dette vaade Veirligt volder, uberegnelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
J Søndags 8te Dage var endnu meget Hør ude paa Landet herfra og til Randers. Paa Viborg, Torv var sidste Lørdag nogle Læs nyt Rug til Torv, som kostede 14 a 15 Rbmk. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Som bekjendt, relse Storkene almindelig fra vore Egne den 24de August, da der den 25de August er en stor Sieldenhed at see nogen. Men dog ere her i Byen 2 Par blevne tilbage i Aar, fordi Ungerne ikke vare flyvefærdige, saa det ugunstige Veirlig og mueligen har finket dem i deres Forretninger. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 453, a vista 400. Amsterdam 2 M. 418, a vista . . London 2 M. 19 Rbdlr. 32 s. Paris 2 M. - . Spec. 46. - Specier solgtes til 28 a 28 1/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 105 1/2 a 106 pr. 100; Oblig. 93 1/2. Norske Rigsbanksedler 25 1/2. Dito Species. 21. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
J Tongern, i det Lüttichske, er man, ved at anlægge en ny Konstvei, stødt paa mange romerske Oldsager, hvoriblandt et Jdol af smukt Arbeid udmærker sig. Krukkerne have vedligeholdt deres Glasur og meddeelt den Jord, der omgave dem, samme. Man stødte ogsaa paa den gamle romerske Landevei, der var saa fast, at den kun med yderste Magt kunde, gjennembrydes. Det Fundne bringes til Haag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Den 23 Maji døde den berømte Mineralog, Kgl. Sachs. Bergraad og Prof. i Mineralogien og Bergvidenskaben ved Bergacademiet i Freyberg, A. G. Werner, i en Alder af 67 Aar. Han blev paa Kongelig Bekostning meget høitideligen begraven i Domkirken i Freyberg. Hans Gravsted skal i Fremtiden hedde Werners Ruhe (W. Hvile), og paa samme skal oprettes et Monument. Meusels bekiendte Lexicon over tydske Forfattere fra 1750 til 1800, er nu sluttet med det femtende Bind. J hele Værket ere ikke anførte færre end 6280 Forfattere!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Det indtræffer ofte, at nogen kan erklæres for at være for gammel til en eller anden Post; men det hører sikkerligen til sande Sieldenheder, at man imod en iøvrigt kaldsdygtig Mand ikke har andet at indvende, end at han er for - ung. Jmidlertid er dette dog Tilfældet med den bekjendte Dr. Witte. Da han i forrige Aar komtil Berlin, og i en Alder, hvor man ellers først pleier at begynde de academiske Studier, vilde erhverve sig Ret til at holde Forelæsninger paa det derværende Academie, ved de i Loven bestemte to Forelæsninger, satte man sig meget derimod. Da man beskyldte ham for Uvidenhed, især i Jurisprudenz, saa foranledigedes han derved til at udgive nogle juridiske Afhandlinger, som, efter hans første beskeedne Beslutning, ikke skulde trykkes førend efter nogle Aars Forløb. De bestaae af to juridiske Afhandlinger og een Jnauguraldissertation, ved hvilke han, efter Recensentens Dom i Leipziger Liter. Zeit. No. 184 f. d. A., har godtgjort sine Jndsigter i den romerske Retsvidenskab. Derpaa udkom en officiel Erklæring fra det juridiske Facultet i Berlin, hvori det hedder: at Facultetet, i Dr. W. Ungdom har fundet en saa afgjørende Hindring for hans nuværende Læreforhold, at kun en usædvanlig Grad af videnskabelige Kundskaber og Selvstændighed kunde overveie denne Hindring 2). Det troede ikke at finde disse Fortrin i de fremlagde Prøver, og ansaae det for ønskeligt, at Dr. W. ikke fremtraadte som Lærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Ministeriet for det Jndere billigede denne Dom, men vilde, at Dr. W. ved Raad, ikke ved Forbud, skulde afholdes derfra. Da Dr. W. vedblev sin Paastand, saa paalagdes ham, at holde to Prøve Forelæsninger, den første i Facultetet, og den anden offentligen; ved den sidste tilkjendegav et stort Antal Studerende deres Mishag som af egen Drift anføres ikke) og kun ved Decanus's gjentagne Bestræbelse blev det, efter Facultetets Forsikkring, mueligt, at tilveiebringe Rolighed. Sagen blev nu lovligen undersøgt og derpaa afgjort. Dr. W. har nu udgivet et aftvunget Svar paa det juridiske Facultets forhen nævnte Skrift, hvori han gjennemgaaer dette Facultets Fremfærd imod ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-09
Ved den saakaldte Hamburger Thor, der fører fra Hamborg til Altona, betales hver Aften i Portpenge, fra Kl. 9 til 10 fire Schill., fra Kl. 10 til 11 otte Schill. og fra Kl. 11 til 12 tolv Schill. Da Deres Majestæter, vor allernaadigste Konge og Dronning, nyligen glædede Altona, med Deres allerhøieste Nærværelse, deeltoge saa mange af Hamborgs Jndbyggere i denne almindelige Glæde, at i et Par Aftener vandrede saa mange Mennesker frem og tilbage igjennem Hamburger Porten, at der indkom i Hamborg 10 til 12,000 Mk. Banco i Portpenge. *) Altsaa skulde Dr. Witte, ene fordi han er for ung, besidde endog flere Kundskaber end om han var gammel. - Hvilket Raisonnement af et heelt Facultet!"