JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
J Jacobinercludden betragtes derimod Sagen mere alvorlig. Robespierre har der med største Jver declameret imod de Gruesomheder, som, efter hans Forklaring, begaaes af de Serviske Friecorps i Elsaf. Ved denne Beskrivelse, der vist nok har været forsvarligen overdrevet, snart i Forbittrelse. Han faaes Clubben snart i Graad giorde sit Malerie endnu mere interessant, ved ogsaa at forelæse Clubben den Engelske Erklæring, efter hvilken der tilbydes de Franskmænd Fred, som vende tilbage til Men han tillod sig da ogsaa den monarkiske Forfatning. at ledsage denne Forelæsning med de bitterste Anmærkninger; ligesom han ikke heller skaanede de i Clubben værende Skinacobinere, men raabte: "Jo, jo vi have vore Fiender midt iblant os. Med den røde Hue paa, indhyllede i det republicanske Sløer, og besoldede med udenlandske Penge, ere disse vore Fiender hundredefold farligere end den kiendeligste Aristorat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Wien, den 14 December. Som forlydes, har Marquis Lucchesini anholdet om frie Giennemmarch igiennem Bøhmen for nogle Preussiske til Rhiinstrømmen bestemte Regimenter, hvilket ogsaa strax blev bevilget. De fra Siebenbürgen til Rhiinarmeen bestemte Keiserlige Regimenter ere i fuld March derhen. - Bøhmen stiller paa nye 20000, og Gallizien 14000 Recruter, Jøderne iberegnede. Dog kan enhver Jøde for 130 Gylden kiøbe sig frie for Soldatertienesten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Brüssel, den 15 December. General Jourdans fiendtlige Armee har, i Stedet forde imod Vendee Departementet detacherte Corps, faaet en betydelig Forstærkning af nye Batailloner fra det saa kaldte Reqvisitions Mandskab. Jourdan har selv nyeligen været i Lille, hvorfra der efter en Conference med de der værende Commissarier blev afsendt Courerer til alle Grændsestæderne, for allevegne at udtage endeel af Garnisonstropperne. Fienden synes at føre en nye Expedition i sit Skiød, men som dog, efter al Sandsynlighed, vil lykkes ham ligesaa slet som de forrige. Prindsen af Coburg er allerede den 10de reyst tilbage til Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Altona, den 23 December. Det atter i forrige Uge udspredte Rygte om Landans Crobring er ikke heller blevet bekræftet. Men de nyeste Beretninger fra Manheim melde dog, at det med bemeldte vigtige Fæstnings Erobring nærmer sig mere og meere til Enden, og at man har gyldige Aarsager til at troe, at Landau om gandske faa Dage vil blive nødt til at overgive sig til de vidtberømte Preussiske Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Rygtet siger, at Churfyrsten af Trier, til sit Lands Forsvar, lader henved 12000 Bønder bevæbne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Kiøbenhavn, den 27 December. Under Dato Christiansborg Slot den 20 December er udgaaet en Placat for Norge, hvorved den, i Placaten af 16 Julii 1788 befalede, Godtgiørelse for Heste, som ihielslaaes, formedelst Befængelse af smitsomme og ulægelige Syger, indskrænkes til enkelte Tilfælde, m.v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Den 20 December er Mentz Paasche forundt allernaadigst Kongelig Confirmation paa sin Bestalling som Stads Adjutant i Bergen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
J Tallotteriets 696de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1794, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte ChristiansZistorie, som en Jndledning til Fierde Friderich ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. Jesus som den ene igien fundne kastelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig hiele, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Nibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, D. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af OpeThorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Sielens aandelige Lyst-auge, udi hvilken en Glidelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa- og over de 7 Kong Davids Poeniteentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne gandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Godt Maculatur-Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Kiøbenhavns No. da bom Post-Tidende. ligninMandagen, den 30 December. erladser ugentlig 4de Stasker at vansoser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Paris, den 16 December. Medens der over hele Frankerige dagligen henrettes en beskrivelig Mængde Mennesker, har Revolutionsgeneralen Konsin gjort Begyndelsen med den skrækkelige Scene i Lion. Han lader nemlig, af de til Opoffrelse eengang besteinte 4000 Ulykkelige, 50 af Gangen sætte bagbundne i en Jolle, hvorefter Touget kappes, Jollen gives Rohnestrømmen til Priis, men skydes derpaa strax i Grund af nogle dertil plantede svære Kanoner. Overhovedet lader Convent Commissairen Collot Herbois Decretet om Lions Ødelæggelse iværksætte med alleryderste Strænghed; og man troer, at de af Jndvaanerne, som blive skaante for Døden, skulle flyttes andensteds hen, og denne forhen saa blomstrende Stad i Bund og Grund ødelægges, for ved dette gyselige Exempel at holde det sydlige Frankerige i Tæmme; da man af de nyere Beretninger maa frygte, at det ellers vilde blive Conventet for voxent. Af samme Aarsag gaaer Conventet ogsaa med yderste Strænghed til Værks i Bordeaux, hvor det tvungne Laan meenes at indbringe over hundrede Millioner. Man har Natten til den 2den hujus atter arresteret 200 af de anseeligste Kiøbmænd, og ogsaa belagt det hele der værende store Skuespillerselskab, som bestaaer af 86 Personer, med Arrest, paa Grund af, at det havde opført Contrarevolutions Stykker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
J Gaar blev den forrige Hertug du Chatelet henrettet. Dødsdommen beskylder ham for at have været Formand for den Complot, efter hvis Plan der den 10de August 1792 blev fra Thuillerierne skudt skarpt paa Folket. Man var endog saa barbarisk, at mishandle ham paa Henfarten til Guillotinen. En hvid Fane, som var bundet til Karren, og som slæbte bag efter den, havde Pøbelen i Forveien tilsølet i Rendestenen, og med den saaledes besmuurt ham i Ansigtet, da han kom ud fra Conciergeriet, at han var ganske ukiendelig. Jmidlertid leed har baade Spotten og Døden med den største Standhaftighed, og hans anseelige Formue af 400000 Livres aarlig Rente kommer nu National-Skatkammeret tilgode. Foruden ham bleve 3 Fruentimmere guillotinerte; de to, fordi de havde været Medskyldige i Dubarrys Forræderie, og den tredie for at have ført royalistisk Snak. Denne sidste blev sin Plan saa troe, at hun i det sidste Øyeblik raabte: I Gaar blev BanquereLudvig den Syttende leve!"ren Perregaux arresteret. Velfærdscommissionen, hvis Tid var forløbet, og som man derfor troede, vilde undergaae nogen Forandring, vedbliver uforandret. Ja det som mere er, man har fundet det raadeligst, under nærværende Omstændigheder, at tage det Decret tilbage, hvori de bemeldte Commission tiltænkte Forandringer virkeligen vare bestemte; thi man frygtede med god Grund, at enhver Nyehed af dette Slags vilde nu være saameget farligere, som Folket, der just fra denne virksomme Commission havde hentet sin Revolutionsaand, derved vilde sættes i en skadelig Uvished om hvad der var Ret og ikke Ret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Efter Robespierres Paastand er den bekiendte Anacharsis Cloots og alle i Jacobinerclubben endnu tilbageværende Udlændinge, Adelige, Geistlige, og Banquerere excluderte. Rygtet siger, at Cloots allerede er arresteret, fordi han selv tilstod at have staaet i Bekiendtskab med den henrettede van der ven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Communeraadet har besluttet, at Kongens Søn skal herefter have meere Lys i sit Værelse i Templetaarnet, og at de for Vinduerne anbragte Skraabræder til den Ende skulle borttages. Den bekiendte Convent Deputerte Dumont, har i Abbeville aabnet et Tempel for Fornuften, og deri døbt et Barn paa den nu gieldende republicanske Maade, som blot bestaaer i at svinge Nationalfanen over Barnet. – La Roche de Joquelin, een af Royalisternes fornemste Anførere i Vendee, er giort til Fange og bragt til Angers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Hagenan, den 16 December. J Gaar og i Dag angreb Franskmændene atter Greve Wurmsers hele Linie, lige fra Lembach til langs med Rhiinen, men bleve overalt drevne tilbage. Det Keiserlige Forliis beløber sig til nogle hundrede Døde og Saarede, hvilket dog er meget ubetydeligt i Forhold til Fiendens, thi i een eneste Redoute, som af de Keiserlige blev erobret, fandt man over 200 Fiender døde, foruden de Saarede og Fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Elsas, den 17 December. Prindsen af Condes Hovedqvarteer er nu fra Schweighausen, hvor det ikke længer var mueligt at holde det ud imod den angribende Fiende, som næsten hver Dag blev forstærket med friske Tropper, forflyttet til Beinheim. Prindsens Corps havde i forrige Uge mistet over 200 Adelsmænd, hvoriblandt Generalerne Geld, Vandrenil og Martiignac. Den nye Position ved Beinheim er dækket med nye Forskandsninger og Redouter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Rastadt, den 17 December. J de sidste 8 Dage have vi af og til hørt en meget stærk Kanonade fra Rhinkanten. Den 10de og 11te, da den var allerstærkest, skal Affairen have været ved Hage nau, hvor Franskmændene med Magt vilde bryde igiennem Linierne, løb fire Gange forgiæves Storm, og mistede henved 5000 Mand. – Fra Hagenan flygte mange Familier derhid. Hertugen af Bourbon og de Keyserlige Generaler Prindsen af Waldeck, Hotze og Mezaros, som alle ere blesserte, have ladet sig bringe herhid, og Greve Wurmser skal selv være meget syg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Wien, den 18 December. J fuld Overbeviisning om, at dette Aars ligesaa mærkværdige som lykkelige Feldttog maa, næst Gud, tilskrives Armeernes roesværdige Forhold, anseer Keiseren det for sin væsentlige Pligt, derfor at yde den Almægtige tilbørlige Takoffere, og til den Ende at anordne en almindelig Bededag. Tillige har Keiseren overdraget Hofkrigsraadet at bevidne Armeerne Mand for Mand, fra Generalen til den Gemene, Hs. Majestæts fuldkomneste Tilfredshed og Tak.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Brüssel, den 19 December. De fiendtlige Streifetog imod vor hele Grændse vedvare endnu. Jsær viser det i Nærheden af Ryssel forstærkede fiendtlige Corps sig meest virksomt. Fra Willem ved Baisieur bortførte det den 11te paa eengang 43 Vogne med Kornvarer, ved Templaue overrumplede det en Hessisk Postering af 45 Mand; men ved Menin blev det da ogsaa ret eftertrykkeligen taget i Tieneste. Desuagtet angreb Fienden atter den 12te adskillige Keyserlige Posteringer ved Baisteur, hvorfra han vel ligeledes blev drevet tilbage, men fandt dog Leylighed til at føre en stor Deel Kornvarer og alle Slags Qvæg bort med sig. Fra Dünkirchen vovede han sig samme Dag Nieuport paa halvanden Miil nær, bortrødede alt hvad deromkring var at faae, og endte med at stikke Kirken i Adynkerke i Brand. Den 13de angreb Fienden en Keyserlig Jæger Piquet i Nærheden, af Valenciennes, men vovede sig siden alt for vidt, hvorved 150 Mand bleve af de Keiserlige Tropper nedsablede, 400 tagne til Fange, og følgeligen meget saa undkom. Den 14de trængede Fienden sig frem i 3 Colonner imod Ypern, Fournes og Nienport, drev alle de Alliertes Forposter tilbage, og plyndrede og opbrændte adskillige Landsbyer De ulykkelige Grændsebeboere flygtede over Hals og Hoved med deres Qvæg og Heste til det Jndre af Landet, indtil de Keyserlige Tropper den 15de fik rykket sammen, for at standse Fiendens videre Fremgang. Man troer ogsaa, at den Engelske Armee af samme Aarsag har maattet rykke frem igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Frankfurt, den 20 December. De sidste Beretninger fra Manheim stemme der over tens, at Franskmændene trække sig i stor Mængde til den Anweiler Dal, og have allerede gjort adskillige frugtesløse Forsøg paa at bryde igiennem. Man har ogsaa siden havt den Efterretning, at de virkeligen havde angrebet Arveprindsen af Hohenlohe i bemeldte Dal, men vare med et betydeligt Forliis drevne tilbage. Saa hedder det og, at Preusserne have med frit Forsæt forladt to Skandser ved Dann, for at lokke Fienden ind i Dalen; hvilket ogsaa var faldet ud efter Ønske. - Prindsen af Hohenlohes Position skal være een med de stærkeste for nærværende Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Fra Maynz bliver der atter transporteret en Mængde svært Skyts til den Preussiske Armee, hvoraf man slutter, at Landau endnu engang skal bombarderes, for saameget des snarere at formaae Besætningen til at overgive sig. Preusserne have nyeligen borttaget et betydeligt Antal Stude i Nærheden af Landau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
J Zwebrücken vil man have hørt franske Officerer forsikkre, at deres Armee havde Ordre til at slaaes saalænge indtil Landau var undsat, om det endog skulde vare den hele Vinter og koste den halve Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Hertugen af Brunsvig har sendt den Keyserlige Cordon, som hver Dag trues af Franskmændene, en Forstærkning af 6 Batailloner. Ved Hagenau anseer man en afgiørende Træfning for uundgaaelig. Hertugens Armee er omkring Lautern saaledes posteret, at den inden 12 Timers Forløb kan rykke frem i fuld Slagtordning. Alle Skandser blive istandsatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Leipzig, den 21 December. Man melder fra Basel, at de foreenede Magter nu mere end nogensinde drive paa, at Basel og de øvrige Schweitzerske Cantons skulle erklære sig for deres Partie, eller at de dog i det ringeste tilstaae de allierte Tropper frie Gjennemmarch paa Baselsk Grund, og forbyde Udførselen af alle Mundprovisioner til Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Haag, den 21 December. Hertugen af York er fra Armeen ankommet til Brüssel, hvorimod Arveprindsen af Oranien igien begiver sig til Armeen, for Vinteren igiennem at forblive i sit Hovedqvarteer i Lüttich. Hertugen af Brunsvig har opsagt sine i Hollandsk Sold staaende Tropper, og faaer den May Maaned tilbage. – Vor blesserte General van der Duyn er, som fransk Krigsfange, død i Ryssel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Ostende venter man med største Længsel paa Efterretning om Engelskmændenes iværksatte Landgang i Bretagne, for strax at sende 4000 Hesser og 700 Keiserlige Husarer derhen, ifald de Engelske Operationer skulde trænge til denne Understøttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Den Engelske Gesandt i Schweitz, Lord Fingerald, har den 30te November i Bern insinueret de 13 Cantons en Note, hvori han advarer dem for en vis Himbert, som det parisiske Convent vil sende til Schweitz, for at bringe dem til at erkiende den franske Republik. Noten sluttes saaledes: "Kongen, min Herre, er alt for overbeviist om Schweitzer Cantonernes Klogskab, til at bære ringeste Tvivl om, at de jo ville afvise disse alle Nationers fælles Fiendes Jnsinuationer med den fortient Foraar Aalborg, den 21 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Udi afvigte Kirkeaar ere udi Aalborg Stift copulerede 770 Par; Fødte Drenge 1241, Piger 1206, deriblandt 156 Uægte, tilsammen fødte af begge Kiøn 2447. Døde Mandkiøn fra 6 til 10 Aar 454, fra 10 til 20 Aar 37, fra 20 til 30 Aar 31, fra 30 til 40 Aar 57, fra 40 til 50 Aar 68, fra 50 til 60 Aar 106, fra 60 til 70 Aar 139, fra 70 til 80 Aar 135, fra 80 til 90 Aar 52, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen døde af Mandkiøn 1084. Døde Qvindekion fra 9 til 10 Aar 387, fra 10 til 20 Aar 38, fra 20 til 30. Aar 51, fra 30 til 40 Aar 68, fra 40 til 50 Aar 80, fra 50 til 60 Aar 89, fra 60 til 70 Aar 134, fra 70 til 80 Aar 143, fra 80 til 90 Aar 60, fra 90 til 100 Aar 8, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen døde af Qvindekiøn 1058, i alt døde af begge Kiøn 2142. Altsaa ere i hele Stiftet 305 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 21 Par Tvillinger; 79 Børn dødfødte, i Bierbye Sogn paa Morsøe, et Barn født i 7de Maaned og levede i 2 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Jblandt de Døde: Ved Aalborg 5 druknede. I Hellevad 1 og i Ugilt i druknede. Ved Hiøring et Barn druknet af Vaade. J Harritzlef Sogn druknet i en Aar. J Lendum Sogn 1 Barn druknet i en Rende. J Hørbye Sogn 1 Barn druknet i en Grav. J Wuust Sogn 1 Mand druknet. J Kiættrup Sogn 1 druknet. J Hordum Sogn 1 Pige druknet af Vaade. J Aalborg 1 hastig død, sammesteds 1 hængt sig. J Hellevad Sogn 1 hængt sig. J Jngstrup Sogn 1 Mand ihielslagen af Lynild. J Asdahl Sogn 2 Drenge paa 5 Aar døde meget pludselig af giftige Rødder. J Wolstrup Sogn 11 i sit 90de Aar ved fuldkommen Helbred indtil Døden. J Wreilef Sogn i Kon 95 Aar gammel med fuld Brug af Sandserne. J Kollerup Sogn 2 fattige, som vare blevne henførte til Sognet. Ved Thisted 1 funden død i Bredden af Liimfjorden. Paa forskiellige Stæder 58 døde af Børnekopper, 6 i BarselSeng. 5 døde Personer opskyllede af Havet. Ved Seierslef ligeledes 2 opskyllede af Liimfjorden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Altona, den 25 December. De nyeste Beretninger fra næsten alle franske Søe- og Handels Pladser melde om voldsomme Behandlinger imod de der etablerte Kiøbmænd. – J Dunkirchen havde man arresteret 13, af hvilke de 7 anseeligste og rigeste vare henrettede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Kiøbenhavn, den 30 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Vinden. 23 Decber. Varme. 27. II. 9. S. O. N. O. N. O. 28. 4. 5. 1 1/2 Kulde. N. O. Udi afvigte Uge, fra den 21 December til den 28 De, cember, ere i denne Kongelige Residence-Stad copulerede 15 Par. Fødte Drenge 36, Piger 31, tilsammen fødte 67. Døde Mænd 12, Qvinder 9, Drenge 10, Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 5. Falden til døde 1. Flod 1. Galdefeber 1. Jnflammation 1. Koldfyr 1. Kopper 8 Nærvesyge 1. Orm 1. Slag 8. Steensmerte 1. Svindsoet 1. Tærende Syge 1. Uangivne Svagheder 5. Tilsammen døde 43. Altsaa 24 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1794, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-30
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
Kiøbenhavns Aar No. No. nu huus. Paul, Post-Tidender, paa mupital. Fredagen, den 3 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
Rom, den 7 December. Hs. Hellighed er nu igien fuldkommen restitueret fra sin Upasselighed, og bivaanede i Forgaars en høytidelig Messe. – Natten til den 4de hujus døde Cardinal-Vicarius Colonna i sit 69de Aar. Han blev den 24 September 1759 udnævnt til Cardinal af Clemens den Tredie og ved hans Død er da nu den niende Cardinalshat blevet vacant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
Udtog af et Brev fra Genua, den 9 December. Det Rygte, at Algier havde erklæret Dannemark og Sverrig Kriig, var ogsaa kommet herhid. Men det var falskt og aldeles ugrundet. Derimod have de her i Nærheden krydsende Engelske Fregatter bragt de danske og svenske Skibe, som kom fra Lissabon, Cadix &c., og vare bestemte til Genua, til Livorno, under det Paaskud, at vores Havnvar bloqueret. Men ogsaa dette Paaskud er aldeles falskt. Vor Havn er ikke bloqueret, og vi see hver Dag Genuesiske Skibe komme herind med Kornvarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
Da nu de Engelske Fregatter lade disse Skibe frit løbe ind- og ud, saa maa deres førstnævnte Forhold imod de danske og svenske Skibe enten ansees for Misforstand, eller og for en i alle Henseender uretfærdig Behandling fra Engelands Side. Jmidlertid ere vi Genuesere gandske roelige, og have besluttet at haandhæve vor Neutralitet, det koste hvad det vil. Vi frygte Jngen, og ville være i Stand til at give enhver det behørige Svar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
Verona, den 11 December. J Morges hidkom Greven af Provence med tre andre Herrer og 11 Domestiquer. Prindsen vil her oppebie Courerer fra Madrid og Toulon, for enten at gaae til sidstmeldte Havn eller til Spanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
Fra Jtalien, den 12 December. J Livorno har man arresteret en piemontesisk Oberst, som man fornemmeligen tilskriver Stadens og Fæstningens Nizzas Overgivelse til Franskmændene. Han skal længe forklædt have opholdt sig i Kirkestaten, formodentligen for derfra ved Leylighed at reyse hiem. – Man troer, at han, efter Begiering fra Turin, vil blive udleveret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
London, den 20 December. Uvisheden om Greve Moras Expedition har i nogle Dage været ligesaa stor som forleden om Greve Howes Flaade. Snart hedder det, at Greve Moira ligger endnu ved Jersey og Guernsey, snart forsikkrer man, at han virkeligen er seylet til den franske Kyst, og snart, at han er ved Cap Carteret gaaet i Land paa Normandie-Kysten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-01-03
J Oppositionsbladene findes derimod, efter Sædvane, modsatte Efterretninger. Næste Postdag kan man formodentligen melde noget Tilforladeligere. - Lord Ho wes Flaade ligger for største Deelen i Torbay, og indtager frisk Proviant. Det Oppositions-Rygte, at der skulde herske Misfornøyelse iblant Officererne paa hans Flaade, fortiener ikke at troes.