JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Da i øvrigt høibemeldte General har indmeldt til Hs. Majestæt, at Kapitain v. Arntzen, af den søndenfieldske Skieløber, Bataillon, ved flere Actioner særdeles har udmærket sig, og paa Grund deraf meget anbefalet denneværdige Officeer; saa har det allernaadigst behaget Hans Majestæt, som et Beviis paa Allerhøist sammes Naade og Tilfredshed, at avancere bemeldte Kapitain v. Arntzen til Major af Jnfanteriet Hovedqvarteret i Kjøbenhavn, d. 11 Juli 1808. F. Bülow. General=Adjutant og Chef for General=Adjutant=Staben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Om Fjendens Forlagelse fra Norsk Grund udtrykker er Privatskrivelse fra en i Aggershuus Stiftboesat Mand, som er fød i Danmark, sig saaledes: Fjendens hastige Fart fra Rødnæs blev tildeels fremskyndet ved det, at da Sneen optøede uformodentlig fremkom en slagen Vei over ellers utilgjængelige Steder, som han ikke havde ventet, og hvorpaa han ikke vilde oppebie vore Troppers Anmarsch. - Den Ære Kapit. Arrild Hvitfeld har indlagt sig, er stor i enhver Henseende, naar denne Affaire nærmere bliver sat ud af hinanden, vil man beundre Mandens Mod og hans Klogskab Norge er rigt paa Helte. - Nu veed vi, at den Svenske Armee mod Norge har været henved 20000 Md. og bestaaet af Dahls Regimenterne, Hertug Karls Livbrigade, der er sammensat af Grenaderer, Kyrasserer og Husarer. Vermelands Regiment og Vermelands Jægere, Uplands, Skaraborg, Bahus og Elfsborgs Regimenter, samt Wredes Grenaderer; foruden Artilleriet, alle under Kommando af Generalerne Armfeldt og Begesack. - Denne Armeer overvunden og manøvreret paa Flugt med maaskee neppe 300 Mands Tab fra vor Side, hvorimod Fjenden tildette Øieblik efter en meget moderat Beregning maae i det mindste have tabt 3000 Mand. Hvad Marscher vore Tropper have gjort, kan ingen gjøre sig Forestilling om, og hvor Svensken vilde frem fandt han strax et Korps for sig, der bød Respekt. Vor kommanderende General, Prinds Christian, beundrer saadanne magelse Tropper, og disse veed ikke, hvad de meest skal beundre hos ham, enten hans sjældne Uforsagthed eller hans Anfører-Talent, eller hans ypperlige Hjerte - Nordmanden gaaer saaledes fuld af Tillid og med sandt Mod til Strid. Han elsker ikke paa Skrømt sin Konge og sit Fædreland, og han er værd at regjeres af vor saa tilbedede Frederik Vl. - Saa god og velvillig som den norske Soldat er imod sin Fange, naar først Pardon er givet, saa stræng er han derimod i Striden, Ethvert Svensk detascheret Korps har bestandig været Bytte, og den Svenske Soldat seer nu Nordmanden imod sig med en ham ellers ikke egen Forsagthed. Kort sagt, i disse Fielde boer en Menneskeslægt, der er agtværdig i at Henseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Nedenstaaende Bekjendtgjørelse fra den ædle Olding Kongens og Fædrelandets Ven, Hs. Excellence Hr. General v. Krogh i Trondhjem, viser at man i Christianssund, med ægte Nordmands Aand har honoreret den Vexel, som vore kjekke Troppers Mod har trukket paa Norges samtlige Sønner: Med megen Fornøielse iler jeg at tilkjendegive mine kiere Medborgere efterstaaende Rapport til mig fra Hr. Major v. Brun i Christiansund, dateret den 21de Junii 1808. Deres Excellence giver jeg mig den Ære at melde der 19de d. M. om Morgenen Kl. 5 Slet, saae man fra Varden, ved Christiansund, ongefær 4 Mil ude i Havet, en Orlogsfregat at styre lige til Landet; efterat den var kommen nogen nærmere, saae man at den førte hollandsk Flag og omtrent paa 40 til 44 Kanoner; men da man har Tvivl om det var en Engelsk, hvilket man og siden blev overbeviist om, saa belavede man sig imidlertid til paa kraftigste Maade at tage imod ham. Samme Dags Formiddag Kl. 11 1/2 slet, var har allerede paa Skuds Distandse nær Kanonerne af Kronprindsens og Prinds Carls Batterier, hvorfra han med saadan Eftertryk blev imodtaget, at han efter 1/2 Times Kanonade, ilende maatte flygte til Søes igien. Hverken Besætningen eller Byen leed den ringeste Skade af de siendtlige Skud. Besætninger paa de for ommeldte Batterier, bestod tildeels af det borgerlige Artilleriekorp og deels af den 1ste Landværnsbivisten, hvi Officerer og Mandskab udviiste baade Mod og Færdighed, der gjør dem megen Ære. Hr. Lieutenant v. Krause, som ved denne Leilighed var kommanderet med endeel Mandskab paa Høiden ved Prinds Carls Batterie for at beskytte samme mod en fiendtlig Landgang, forsikkrer, tillige med mange Andre, at have seet adskillige Kugler har rammet Skibet, samt at den ved Udseilingen bestandig blev pumpet. Tre af de opsamlede fiendtlige Kugler, som ere mig overbragte, veir en 29 Pund den anden 10 1/2 Pd. og den 3die en Kardærske Kugle. Trondhjem den 23de Juni 1808. G. F. v. Krogh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
J en Privatskrivelse om samme Affaire roses Capitainer ved Borgerartilleriet Hr. Manstrand meget. Jngen - hedder det - kom, Gud skee Lov, til synderlig Skade, da Fjenden skjød for høit imod os. Skrædder Brynd har faaet lidt Skade i Foden, Jacob Bolgen i Ansigtet, og een desuden, men det skeete allene ved vore egne Kanoners uforsigtige Afskydning, som ikke heller var at undre, de det var i største Skynding at Alt skulde skee, saasom Fregatten ikke vilde bie. Enhver tænker at den er reist for at samle Kammeratter og igjen besøge os. Gud give han kom han skulde faae Rap, thi her er en fortræffelig Stemning i den hele Bye som jeg ikke kan beskrive Demt. - Saaledes gjenlyde fra alle Norges Kanter stedse nye trøstende, oplivende Bekræftelser paa at Folkets Trofasthed og Mod overalt er det samme - At det eenstemmigen har svorer Havn og Had til den Nation, fra hvilken, som af Pandoras Æske alle Jordens Uheld udvælde - som med Guld tilkjøber sig Allierede, for siden med Troløshed at lade dem i Stikken, som gjøder sin Handel med Blod og paa gyldne Vægtskaale veier Fordelen af Menneskeslægters Undergang og Ødelæggelse!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Søndag Morgen den 19 Junii blev og af en Engelsk Fregat gjort Angreeb paa Kragerøe og dens Omegn, men da Batterierne strax forjog de udsendte 4 store Barkasser, nøiedes de med at røve i Udhavnene, og bemægtigede sig en gammel Jagt. En Smakke, som laae i Portøer, undgik ved Skipperen Jess Johannesens Hurtighed og Snildhed at vorde Offer, da han nemlig saae hvad der vilde skee bragte han ilende Seil og Jnventarium i Land og hugged derpaa Hul i Bunden paa Fartøiet, saa det sank under Fjendernes Fodder, i det Øieblik da de med Frydeskrig vilde bemægtige sig det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Det var den Engelske Brig Constant, som forleder tog Kaperen Hævneren. Han behandlede Kapitain Fin og hans Folk meget vel og forbød at tage deres Tøy. Har søgde at troste Fint med at han vilde gjøre alt muligt for at udverie ham, da han igjen kunde faae en Kaper og tage saa mange Svenske (ognes kaldte han dem, paa Dansk Gavtyve) han vilde, naar de kun ikke gik under Engelsk Konvoy. Kaperen og Folkene bleve af Briggen afleverede til Orlogskibet Orion, Kapit. Diron ved Raa Paa den Svenske Kyst er nu fuldt op af bevæbnede Skibe og Baade. Den 8de d. om Eftermiddagen kom 2 Fregatter og 2 Kutterbrigger samt 2 Kjøbmandskibe ned fra Østersøen og lagde sig ved Raa. En stor Parlamentærsup, kom den 9de fra et af de histovre liggende Orlogskibe, den vrimlede af Mennesker. En Officeer gik ud og modtog dens Brevskaber, siden fulgte 2de Færgebaade med og bragte 36 frigivne danske og norske Søefolk tilbage. Jblandt samme var en tagen dansk Kaperfører Selmer med Mandskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Af Telegras=Rapporter erfares, at den Engelske Flaade, som igjen er afgaaet fra Gothenborg til Engelland, er seet i Nordsøen den 3die Juli styrende Sydvest. Fra Kronborg meldes den 11te Julii, at 18 Koffardieskibe ere afgaaede fra Landskrone Sydefter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Nu faaer vore Fjender endnu mere Aarsag til Ærgrelse, bragt den 10de d. af en Helsingørs Kaper fra Nordsøen. Den blev prajet af den dernede liggende Fregat. Den er baglastet og kommer fra London, forsynet med engelske Papirer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Natten imellem Mandag og Tirsdag sidst gjorde endeel Engelske Krigskibe Jagt efter nogle Fartøier og Baade fra Kjerteminde, som kom fra Sjælland og havde Viin, Salt a. inde; men fik saa varm en Velkomst af det kjække Artillerie her fra Landet, at de reent glemte at gjøre nogen Fangst, ligesom en Mængde Kugler, der af Fjenden sendtes i Land, ey heller gjorde mindste Skade. Det Nærmere om denne Affaire vil erfares af den forventende Officialberetning:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Den 9 Juli indbragte Kaperen Prøvestenen, den flinke Kapit. Kock, til Aalborg et amerikansk Brigskib, efter Udsigende baglastet fra Nyjorck, bestemt til Petersborg. Paa sit sidste Krydstog var denne Søemand i Besiddelse af en ladet Brig og en Galease, men maatte mod sin Villie slippe samme, da en Engelsk Kutterbrig kom dem til Undsætning. J 4 Timer og denne efter ham. Omsider var Kapt. Kock saa lykkelig at naae Læsøe. Den forbittrede Fjende gav ham et skarp Skud og vendte over Kock besvarede Hilsenen. Ved Trindelen tog han en Svensk Fiskerbaad med 3 Mand, satte dem om Bord i Kaperen og gik selv med 15 Mand i Fiskerbaaden. Kock og 2 af hans Folk vare iklædte Fiskerdragt: de øvrige laae tildækkede med Segl. Man styrede til Svenske Kysten. Her mødte ham en Konvoy, men han var ikke saa heldig at kunne erobre noget. Han gik nu ind ved Elfsborg, hvor han troede at gjøre Priser, men saae sig uformodentlig omringet af 70 til 80 armerede Skibe, han maatte altsaa for denne Gang opgive sin Plan og lagde sig nu til at siske uden for Skiere ne. En Fregat passerede ham, men formodede intet og lod ham ligge. Endelig vendte han tilbage til Lesøe, hvor Kaperen imidlertid var indløbet, tilbagegav Fiskerne deres Baad og lod dem fare i Fred, efter at have i Forveien modtaget deres Forklaring om alt hvad de vidste Sverrig angaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
J Søndags Eftermiddag den 10de observerede Lodsen Kjerteminde, Jens Olsen, en engelsk Fregat paa Høiden af Stavnshoved, som gik med Engelsk Flag og Bramseil paa halv Stang i 2 Timer, og i den Tid skjød enkelte Skud, omtrent hver Qvarteer; derpaa heisede den et hvidt og rødt, derpaa det Danske paa heel Stang i 10 Minuter, og saa atter det Danske i et Qvarteer; tilsidst det Engelske, hvorpaa den krydsede af Romsøe til. Mærkeligt, at det var første Gang, han har ogserveret det Danske Flag vaje aa de Engelske Skibe i Beltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Spanien. J Juntaen raadslaaes der endnu bestandig over Konstitutionsprojektet. Man troer, at Keiseren, saasnart dette ved Synet af en skjøn tremastet Amerikaner, som blev ind, er antaget, vil begive sig med stor Ceremonie i denne Forsamling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Hans katholske Majestæt har udnævnt Don Maria no Urqvijo til sin Statssekretair. Den forrige Konge er nu reist til Compiegne. Man forsikrer, at denne Fyrste, der nu seer sin Trang til Rolighed tilfredsstillet, er mere munter og fornøiet, end nogensinde tilforn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Blandede Efterretninger. Frankerig. Et Keiserligt Dekret forbyder alle tjenstgjørende Officerer at givte sig uden Krigsministerens skriftlige Tilladelse. Handle de herimod, skulle de afsættes, og kunne ikke vente Pension eller Militairbelønninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
General Menou er udnævnt til General=Gouvernør over Toskana, og forlader nu Turin, hvor han var meget agtet og elsket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Madame, Keiserens Moder, er med Kardinal Feschreist fra Paris, og har taget Veien til Lyon. J Genua kunde en Skarpretter ikke faae nogen til at staae Fadder til sit Barn; Kardinal-Erkebispen paatog sig da denne Forretning, og lod det døbe i sit eget Pallads. Den Franske Kaper Til sit, udrustet i Stralsund, gik den 14de Juni ud paa et Krydstog i Østersøen, og kom 3 Dage efter til Danzig med 7 Priser, som han havde taget paa Høiden af Pillau nogle Mile fra Land. Deres Ladning vurderes til over 4 Millioner Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Publicisten leverer nu de besynderlige Vilkaar, paa hvilke den Svenske General Klingspor i Finland tilbød at ville kapitulere. Han vilde ikke være Krigsfange, men uhindret sættes over den botniske Bugt med alle sine Tropper, dernæst forlangte han alle Svenske Fangers Udlevering, men var dog saa god at love, at Sverrig under nærværende Krig ikke vilde angribe Finland, naar Rusland forbandt sig til at tilbagegive samme i Freden! Grev Buxhovden forkastede, som bekjendt, disse latterlige Forslag, der no allene gjortes for at vinde Tid Jtalien. Den 11te f. M. bleve 7 af Deeltagerne i den bekjendte Krudterplosion hængte paa Torvet i Neapel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Man læser nu de Noter, der ere vexlede imellem Paven og den Franske Regjering, hvoraf sees at den hellige Fader har vægret sig ved at tiltræde en of= og desensiv Allian. ce med de øvrige Jtalienske Stater, hvoraf da Kirkestatens Besættelse og Regjeringens Forandring blev en nødvendig Følge. Dog skal Hans Hellighed intet miste af sine geistlige Rettigheder, men vedblive at være Biskop i Rom, saadan som hans Forgængere i de første 8 Aarhundrede vare Paven svarede, han var Fredens Fyrste, og vilde taalmodig bære sine Lidelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Holland. Kongen har foretaget sig en Reise igjennem Departementet Geldern, og meget nøje beseet Sluse, og Dige Anstalterne m.m., ved hvilken Leilighed H. M. bemærkede den høistskadelige Forsømmelse, at man sædvanligen udsætter at reparere disse vigtige Bolværker mod Havet til Vinterens Begyndelse. Allevegne bød han Øvrigheden, at fremme Vaccinationen. Men især glædede Kongens Svar alle Hollænderes Hjerter, da man yttrede den Frygt, hvori man havde svævet for at H. M. atter vilde gjøre en udenlands Reise: "Jeg har sagde Kongen, besluttet ikke oftere at forlade mit Rige. Vel er jeg ikke fød i Holland, men min Løbebane vil jeg ende der. Jntet skal afholde mig fra Opfyldelsen af mine vigtigste Pligter, da Jntet kan fritage mig fra samme. Den 4 Julii kom H. M. tilbage til Amsterdam. Tydskland. De Vestfalske Rigstænder havde den 6te d. M. Audienz hos Kongen paa Napoleonshöhe. H.M. sad paa sin Throne omgiven af Rigets Store, Præsidenten tolkede Stændernes Tak og Glæde, saavel over deres Sammenkaldelse, som over Hs. Majestæts faderlige Tiltale. J Særdeleshed, sagde han, er hele Nationen overtydet om, at det er hver Borgers Pligt at bære Vaaden for Fædrelandet; men den føler tillige en levende Glæde over det Haab, Deres Majestæt har givet, at Freden vil vedvare &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Breve fra Franken melde om flere Vandhvirvler, som den 28de Maj der have anrettet megen Skade paa Landsbyer, Broer, Veie &c. Under og efter dette Phænomen, var Luften opfyldt af en tyk Røg, og det nedfaldende Vands Varme var saa stor, at Thermometret, der i fri Luft stod paa 14, i Vandet viiste 15 Grader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
J Anledning af Engellands Maade at føre Krig paa opfriskes nu Mindet af Sandwich's bekjendte Angreeb paa den Hollandske Koffardieflaade i Bergens Havn i Aaret 1665, og bevises at fredelige Stæders Overrumpling er ældgammel Engelsk Krigsmaneer. Archenholz anseer i Mai Heftet af sin Minerva et Fransk. Russisk Angreeb paa Ostindien for mueligt og udførligt skjøndt han mener at man i Engellændernes umiddelbare Provindser vilde finde alvorlig Mod af selve de Jndfødte. der slet ikke her leve, eller, hvilket kommer paa eet ud, ikke troe at leve i nogen undertrykt Tilstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Preussen. Den Østpreussiske og Litthaniske Landdeputation bekjendtgiør, at den for at lette Krigs=Kontributionernes Betaling har foranstaltet, at forarbeidet Sølv kan modtages istedet for Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Indenlandske Efterretninger. J denne Uge har Hs. Kongl. Majestæt holdt SpecielNynstring over følgende Regimenter, i Mandags over Kongens, i Tirsdags over Norske Livregiment; i Onsdags over Prinds Christian Frederiks, i Torsdags over Danske Liv og Holstenske Regiment og i Dag over Marine og Kjøbenhavns Regimentet. Dette sidste gjør nu allerede Vaattjeneste og udmærker sig ved god Holdning og Raskhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Fra afvigte Mandag af har Armeen aflagt den dybe Sorg for høisal. Kongen. Floret er aftaget Faner, Standarter, musikalske Jnstrumenter og Portepeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
De i Attaken den 16 Mai, - skrives fra Bergen - mellem 5 af vore Kanonjoller og den Engelske Fregat Tartar faldne 4 Matroser, bleve den 18 d. M. fordede paa Korskirkegaarden, under Folkets almindelige Deeltagelse og Enthusiasme. Ligene bleve baarne af Kanonjollernes Mandskab fra Fæstningen, hvor vor brave Kommandant General=Lieutenant v. Hesselberg havde foranstaltet dem hensatte i sine egne Værelser, og hvorfra et frivilligt stort Følge af alle Stænder ledsagede dem til Graven. Efter Gravfæsten holdt Sognepræsten til benævnte Kirke, Hr. Hjort Stuvitz, en til Dagens Anliggende passende og og rende Tale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Den i Trondhjem kommanderende Gen. Krogh og Stiftamtmand Angell have udsat 50 Rd. for den, der beviisliggenopgiver Ophavsmanden til noget falsk Rygte Krigen angaaende. Cours afdanske Bankosedler mod Spec. d. 11 Juli 65 pr. C. Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Mandagen den 18 Julii om Formiddagen Kl. 10 bliver der holdt Auktion over nogle Græslodder, hvilket foretages hos Gaardmand Niels Jørgensen i Høibye. Bruun, Ritmester og Depot=Kommandeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Onsdagen den 20 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver paa Odense Raadstue foretaget offentlig Auction overden Sognepræsten for St. Knuds Menighed tilkommende Anpart Korntiende for indeværende Aar af efterfølgende Odense Byes Kjøbstæd Jorder. 1. Af de bortforpagtede Jorder i forreste Roerskov. 2. Af de 2 Gaarde i Boelbroe saaog Hyrdehuset, samt de 2 Steder i Snapind og Vegnmands=Løkken. 3. Af de ved Vindegaden værende Hauger og Løkker. 4. Af de uden for Vesterport og paa den store Heed værende Løkker og Hauger. 5. Af adskillige uden for Møllebroeport beliggende Løkker. Hvilket alt nærmere paa Auctionsstedet og ved Konditionerne skal blive bestemt og opgivet. Odense den 14 Juli 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Hvor et velindrettet Huus i Nærheden af Odense er at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes næste Fløttetid, derom giver Adressekomtoiret nærmere Efterretning. 15 Juli 1808.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Udi Sagen anlagt af Marschandiser Darry mod Skoemager Salomon Jensen og Hustrue, betræffende en Kobber=The maskine og deres fornærmelige Udeladelser angaaende Darysborgerlige Agtelse i Fortiden, er inden Odense Byetingsret den 16 Novbr. 1807 kjendt for Ret: 1. At Skoemager Salomon Jensen bør til Marschandiser Dary at tilbagelevere den af ham bekomne Kobber=The maskine i samme Stand som han modtog samme eller i Mangel deraf betale 6 Rd. skriver sex Rigsdaler. 2. At de af Salomon Jensen og Kone brugte Udeladelser og Udtryk, om og imod Marschandiser Dary og Hustrue, bør at ansees som utalte, døde og magtesløse, uden at komme dem til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte. 3. At Salomon Jensen bør erstatte Dary dette aftvungne Sogsmaals Bekostninger med 6 Rd. skriver sex Rigsdaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Hvilken Dom under den hos Salomon Jensen begyndte Exetutionsforretning af 12 Juli d. A. af ham blev indfriet Odense den 12 Juli 1808. C. F. Day.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-15
Rettelse. J Avisen No. 107, Side 426, 2den Spalte 10de Linie fra oven: Løvebane, l. Løbebane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-18
Krigs-Efterretninger. Det vigtigste, de fremmede Tidender levere for denne Antikel, indskrænker sig fornemmeligen til Engellands Deeltagelse i Spaniens Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-18
De Depescher, der meldtes at være ankomne til London, fra den Engelske for Kadix krydsende Flaade, indeholdt intet af Betydenhed, uden hvad sidst (Side 434) er anført. General Spencer havde endnu ingen Landgang forsøgt, og Admiral Purvis korresponderte endnu med Gouvernøren Marqvis Socorre, da Depescherne den 29 Mai afsendtes. Man tabte imidlertid ikke Haabet, og fandt den neget naturligt at Kadix's Jndvaanere toge i Betænkning at indlade Engellænderne i deres Havn, saasom Begiven. hederne i det nordlige Spanien den Tid endnu vare dem ubekjendte, de altsaa ikke kunde være forvissede om den øvrige Nations Bistand. Men Haabet skuffede. Den Engelske General bragte siden i Erfaring, at man havde lagt den Plan, at lokke ham og hans Tropper i Fælden, hvorpaa han af Forsigtighed trak sig tilbage uden at miste een eneste Mand. Dog - hvad der mislykkes et Sted, kan lykkes et andet. Derfor har man bestemt Expeditonen under General Wellesley til at gjøre et nyt Forsøg; derfor sender man fra Woolwich hele Ladninger Flinter, Patroner a. til Ferrol, Vigo og flere Havne. Dette sidste fortæller den Franske Moniter, og, er den rigtigt underrettet, kan man med temmelig Vished forudsee, at der vil blive sørget for disse Flinters og Patroners Annammelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-18
En fra Sicilien til Neapel ankommen Krigsfange har medbragt følgende Underretning om denne des Forfatning. De Engelske Tropper paa samme beløbe sig ikke til 10,000 Mand. De ere blot bestemte til Øens Forsvar, og fordeelte paa dens østlige Kyster. Ferdinand har ikke 9000 Mand, paa Benene, og disse leve i største Uenighed med Engellænderne, der, endog for nylig med Stokkeprygl udjog nogle Sicilianske Officerer af Messina. Et Landvarn er opbuddet, men yderst foragtet. For at sætte det lidt mere i Kredit har man ansat den fornemste Adel - og deriblandt en stor Deel Børn, som Oberster ved samme, og berøvet Linietropperne de faa duelige Officerer, de endnu havde tilbage Rygtet om Gantheaumes Udløb med den Franske Flaade, udbredte en almindelig Skræk, og Hoffet, allerede vant til at flygte for enhver Fjende, gjorde sig i en Hast reisefærdigt. Men neppe var denne Flaades Bestemmelse bekjendt, fø Frygten forvandlede sig til den meest overmodige Stolthed. J Øvrigt berettes, at en Engelsk Fregat er under Parlamentærslag ankommen fra Portsmouth til Triest, men at Jndholdet af dens medbragte Depescher endnu er ubekjendt.