JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
No. 98 Løverdagen. den 16de Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Tiltre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Blandinger. Sultanen har nu, som Religionens Overhoved, ikke allene formeligt sat Vice-Kongen af Ægypten og hans Søn Jbrahim i Ban, men endogsaa udlovet en høi Priis for Den, som dræber dem. J Orienten pleier en saadan Forholdsregel altid at være virksom; Mehemed Alys Liv svæver derfor fra dette Øieblik af virkelig uafbrudt Fare. J Constantinopel heed det endogsaa, at endeel fantiske unge Muselmænd havde høitideligen givet hinanden det Løfte: at de vilde udrydde den troløse Pascha af de Levendes Tal. Porten har ved en Note underrettet alle i Constantinopel værende fremmede Gesandter om, at Mehemed er erklæret fredløs, hvorhos den tillige opfordrede de europæiske Hoffer til at forbyde deres Handelskibe at anløbe de ægyptiske Havne saalænge Krigen staaer paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Kan man troe foregivne Beretninger fra Alexandrien af 16de April, herskede der en høist sørgelig Stemning Cairo. Hver Dag faldt flere Hoveder, blot paa Angivelse af usle Spioner, som ordentligt dreve Handel med denne Forretning. Under Livsstraf var det forbuden af udtale Ordene: Constantinopel, Sultan, Syrien, Acre Jbrahim, Abdallah o. s. v. En Handelsmand, som udraabte syriske Løg, der ansees for bedre end de ægyptiske, blev strax et Hoved kortere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
For at kjølne Britternes Glæde var det Rygte udspredt i London, at saasnart Reformbillen var bleven sanctioneret vilde Kongen have sig et nyt Ministerium. Wellington fortsætter endnu sin Fremgangsmaade med den største Konseqvence. Nylig præsiderede han i Pittsk ubben (som bestaaer af lutter Torys), hvori Dronningens Skaal blev drukket med megen Beggeistring. Da Selskabet skiltes af blev det paa Gaden udpebet af Pøbelen. Tider,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
J London har en mærkelig Fadderstads funder Sted. Den preussiske Gesandt, Friherre v. Bülow, havde i Slutningen af f. M., da hans nyfødte Datter Dorothea Herminia Constantia blev døbt, følgende Faddere: Fyrstinde Liewen holdt Barnet over Daaben, og de øvrige Daabsvidner vare følgende mærkelige Personer: Fyrst Liewen, Fyrst Talleyrand, Hertuginden af Dino, Grevinde Grey og Datter, Lord Palmerston, Lord Fitzclarence. Sir Taylor, Friherre v. Ompteda og Gemalinde, Friherre v. Wessenberg, Grev Matuscewitz og endnu nogle andre Medlemmer af det diplomatiske Corps samt alle Medlemmerne af Conferentsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
En ung, smuk og meget velklædt Dame skjød sig forleden ihiel i de elysæiske Marker; i hendes Shawl fandtes et Testamente, hvori hun udsatte 1200 Fr. for sit Barn, og 400 for sin Pige, men hvor disse og Pengene findes stod der ikke, altsaa maatte Liget henlægges til Skue i – la Morge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Den 22de Mai afbrændte det navnkundige Barclays Øl=Bryggerie i London, det største i hele Europa, lige indtil Grunden. Denne Jldebrand var den skrækkeligste som man i mange Aar havde seet i London. Ølfadene bleve trukne op af Kielderne, og deres Jndhold, 2 a 3000 Barrels, anvendt til at fylde Sprøiterne med istedetfor Vand. (J dette Bryggerie blev der daglig brygget 12 til 1500 Fade, saameget som henved 20,000 Qvarter Øl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Livsforsikrings-Selskabet i Leipzig har ifjor asssureret 458 Personers Liv med 672,800 Rdr. og for 4 Dødsfald udbetalt 4300 Rdr. Til Begyndelsen af April d. A. var de Assureredes Tal stegen til 530, Forsikrings summen til 814,300 Rdr. og kun et Dødsfald godtgjort med 300 Rdr. Den Spekulation synes altsaa at svare Regning, endskjøndt i Almindelighed Jntet er vissere end Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
(fortsat fra Gaars-Avisen.) Efter at Hs. Majestæt samt de kongl. Prindser og Prindsesser havde behaget at tage den efter Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand opkaldte Tegneskole for Haandværkere i allernaadigst og naadigst Øiesyn, begave de høikgl. Herskaber sig til Borgerskolerne. Ved Ankomsten i Domsognets Skole overraktes Hs. Maj. en Sang, som Allerhøists. allernaadigst tillod at maatte afsjunges. Derefter behagede det Hs. M. at lade Skolens første Lærer, Hr. Catechet Henneberg, examinere øverste Classe i Religionen, og derefter at lade Sig forevise Læseskolen i den indbyrdes Underviisning, hvor Allerhøistsamme Selv ved flere Tabeller undersøgte Elevernes Kundskaber. Hs. Majestæt havde derpaa den Naade, at tilkjendegive Sin særdeles Tilfredshed med Skolens Tilstand. J Frue Sogns Borgerskole blev Hs. M. ved Jndtrædelsen overrakt af en lille Pige en Velkomstsang, der ligeledes, tilligemed en Blomsterbouquet, af tvende andre smaae Piger blev overrakt D. Kgl. Høiheder Prindsesserne. Efter at denne Sang var bleven afsjunget tillod Hs. Majestæt at Syngeskolen blev foretaget paa den sædvanlige Maade, idet Eleverne under stem mig Marschsang gik til Nodetabellerne for at synge derefter, samt skrive Noder efter Dictata. Til Slutning blev en smuk Choralmelodie tostemmig udført af Eleverne. J Friskolen havde kgl. Kammermusicus Bay fra Kjøbenhavn, der, som bekjendt, efter allerhøieste Ordre, forrige Aar har indført en ny Syngemethode efter indbyrdes Underviisning i Rigets Stiftstæder, Seminarier, o. s. v. den Ære at præsentere denne Skoles Synge=Elever for den kongl. Familie, hvilke Hs. M. allernaadigst tillod at afsynge en Choral tilligemed en Velkomstsang. Derfra begav Hs. M. og øvrige kongl. Herskaber Sig til den med Skolerne combinerede Haandgierningsskole, hvor de fattige Pigebørn vare beskjæftigede med Strikning, Spinden og Syening. Hs. M. befalede i de øvrige Klasser at lade examinere i Religion, Regning, o. s. v. Til Slutning udførtes gymnastiske Øvelser. Alle disse Skoler havde den Lykke at erhverve sig Hs. M. allerhøieste Tilfredshed. Samme Lykke nød ogsaa de øvrige af Byens offentlige Anstalter, saasom Klostret, Hospitalerne, Arbeidsanstalten, Arresterne &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Efter at Hs. Majestæt i Gaar Formiddags havde endt Troppesamlingen med en Liniemaneuvre og derpaa følgende General=Revue, og ved en Armeebefaling tilkjendegivet samtlige Tropper Sin allerhøieste Tilfredshed, var der Afskeds-Cour for Officererne af de Regimenter som i Nat og i Morges skulde marschere bort igjen til deres Standqvarterer. Derefter blev der givet den sidste almindelige Audients. Efter Middagstaflet behagede Hs. M. at lade Sig forevise Byens Brandanstalter. Om Aftenen var der Jllumination i Riisskov paa den saakaldte Prinds Ferdinands-Plads, hvor man havde ventet de kgl. Prindser og Prindsesser, men da Føret ikke var godt, eftersom der henved Aftenstid var faldet et stærkt Regnskyl, fik man ikke denne Glæde. Jmidlertid havde dog en Deel Mennesker samlet sig derude, saa der var Dands baade i Salonen og paa ovenmeldte Plads, der blandt andet var prydet med tre i Luften svævende Transparenter, med Kongens, Prindsernes og Prindsessernes Navne. J Formiddags behagede det Hs. Maj. at lade Borgervæbningen passere Revne for Sig paa det store Torv, og derefter paa Raadhuset at lade sig forevise Embedsmændenes Protokoller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
J Middags Kl. 12 forlod Hs. Majestæt vor Bye, ledsaget af Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, samt Deres Excellencer Overkammerherre v. Hauch og Generallieutenant v. Bülow, a. &c. Udenfor Kongens Gaard havde forsamlet sig en talrig Skare af Mennesker som endnu engang vilde see den høitelskede Monark og bringe ham deres Afskedshilsen. Ved Byens Port stod Borgervæbningen opstillet og gav Hs. M. under Forbikjørselen et levende Hurraraab. Garnisonens Officeerkorps og et Detaschement Dragonereskorterede Hs. Majestæt til Stadens Grændse, hvor Magistraten og Byens Repræsentanter endnu engang sagde Allerhøists. det sidste Farvel for dennesinde. Lige saa længselfulde, som vore Hjerter sloge Drotten imøde, ligesaa trofast ledsage de Ham nu paa Hans Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
En lang Rad af Aar ville Himlen endnu bevare os denne faderligtsindede Konge, som aldrig lever nogen Dag, uden for at betegne den med Arbeid for Sit Rige og med Velgierninger mod Sit Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
En Time efter Hs. M. Kongens Afreise begav Sig Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand samt begge de kongl Prindsesser, ledsagede af en talrig Suite, hvoriblandt ogsaa de to svenske Officerer, ombord paa det kgl. Dampskib Kiel, ført af Capt. Krieger, og forlode os ligeledes, under Salut fra Havnebatteriet og en DD. KK. H. ledsagende Lyst Kutter (hvorpaa Grev Bernstorff fra Fyen befandt sig), Jægerkorpsets Paradering paa Skibsbroen og Borgervæbningens Musik, samt Hurraraab fra den ogsaa her forsamlede Folkemængde, som naadigst blev besvaret af Prindsen og alle paa Skibet værende Herrer. Ligesaa jublende som den 5te Junius oprandt, ligesaa stille daler nu den 16de. Kun nogle enkelte Fremmede ere endnu tilbage af den Vrimmel som har opholdt sig her i denne Tid, saa det næsten ikke mere er at mærke, at her endnu i Aftes havde været en saa stor Con flux af Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
De to svenske Officerer vare: Capitain Baron Silfwerskjøld, Chef for Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrigs Artilleriestab; og Lieutenant v. Dahl, Ordonnantsofficeer hos forbemeldte Hs. K. Høihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Under Hs. Maj. Kongens Ophold her i Byen saae man Allerhøistsamme fleregange, klædt i en simpel Overkjole, at spadsere tilfods med de kgl. Prindsesser, og saaledes at besøge Rees Have samt Oberst v. Høegh Guldbergs smukke Anlæg udenfor Byen. Majorerne v. Lillienskjold af Slesvigske Cuirasserer og Wedell Wedellsborg af Fyen ske Dragoner ere allernaadigst blevne forundte Oberst lieutenants, og Ritmester v. Tersling, Postmester i Aarhuus, Majors Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Ved Mødet den 13de Juni, som af de jydske Deeltagere i Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser blev holdt i Aarhuus, valgtes en Committee for Jylland, bestaaende af 7 Medlemmer, nemlig: Grev Chr. Frys til Frysenborg, Ritmester v. Friis til Lyngbyegaard, Ritmester v. Benzon til Benzon, Ritmester v. Flindt, Capitain v. Riegels, Justitsraad Bindesbøll, og Ritmester, Baron Juel Wind Den 29de Juni holder Committeen en Forsamling i Aarhuus, for at tage nærmere Bestemmelse for Selskabets Virksomhed i dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Bekjendtgjørelser. Herved bekjendtgjøres, at der Onsdagen den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, bortsælges ved offentlig Auction her paa Contoiret et Forliig, et Død boe tilhørende, ved hvilket Gaardmand Christe Pedersen af Nielstrup, i Wivild Sogn, har forpligtet sig til, i 15 paa hinanden følgende Aar, ved Kyndelmisse hvert Aar at levere 4 Tdr. Rug i Randers og hvorefter er leveret for de 5 første Aar. Randers, den 5te Juni 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter af Jomfrue Kirstine Jensen, bliver det af hend beboede og til Overformynderiet pantsatte Sted, beliggende under No. 59 paa Adelgaden heri Byen, bestaaende af et Forhuus paa 9 Fag og 6 Fag Udhuus, med tilliggende Hauge og et Stykke Tørvejord paa Byens Mark, stillet til offentlig Auction, Mandagen den 2den Julii næstkommende Kl. 10 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Samme Dag bliver, foruden bemeldte Jomfrue Jensens egne Efterladenskaber, nemlig: en Dragkist- og endeel Fruentimmer Gangklæder, endvidere forauctioneret de afdøde Kammerraad Leegaards testammenrari ske Arvinger tilhørende Effecter, som hun har havt til Brug, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe Speile, Sølv, Kaabber, Messing, Tin, 2 Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, samt endeel Dækketøi, m.v. Conditionerne ville blive Lysthavende kundgjorte ved Auctionen, som holdes i ovenmeldte Sted No. 59. heri Byen. Skanderborg, den 12te Juni 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i følgende Stervboer: 1) Efter Anders Christensen Kollerup og Hustrue Kirsten Jensdatter af Faarup By og Sogn; 2) efter ugift Fruentimmer Karen Madsdatter af Borup Bye og Sogn, 3) efter ugift Fruentimmer, Kirsten Marie Rasmusdatter af Borup By, Hadslund Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel Arvingerne efter de under No. 4 nævnte Afdøde, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Det bemærkes at Samlinger i alle Boerne ere berammede at afholdes her paa Contoiret, den 20de Juli og 7de September d. A., hver Dags Eftermiddag Klokken 2. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den Wesenberg. 7de Juni 1832. Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Conventualinde i Støvring gaards Kloster, Frøken Engel Cathrine Lassen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for mig, som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Det bemærkes, at Skiftesamlinger ere berammede at afholdes her paa Contoiret den 13de Juli og 2de September d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 1ste Juni 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Boet efter afdøde Gaardmand Søren Nielsen i Taastrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig, som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Det bemærke, at Skiftesamlinger ere berammede at afholdes her paa Contoiret den 13de Juli og 2de September d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 1ste Juni 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
At en Stiftesamling efter afdøde Degn Jens Graver i Voldum er berammet at afholdes herpaa Contoiret Mandagen den 2den Juli, Kl. 11 Formiddag, bekjendtgjøres herved til Arvingernes og øvrige Vedkommendes Efterretnig. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den Wesenberg. 1ste Juni 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Ved den næste ordinaire Samling i Dødsboet efter Amtsprovst Plesner af Ørsted, der afholdes her paa Contoiret den 2den Tirsdag i n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 sl., vil blive taget under Overveielse en Begjæring fra Enken, om at erholde noget maanedligt til Huusholdningens Førelse i Naadensaaret, i Overeensstemmelse med Rescriptet af 18de October 1754.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
J Anledning heraf indkaldes samtlige Boets Ved kommende at møde til den Tid, for at afgive deres Enklæring, da de som udeblive ansees at samtykke ud hvad der bestemmes. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 13de Juni 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Løverdagen den 30te denne Maaned Kl. 11 Formiddag bliver paa Herredscontoiret i Brædstrup afholdt en Skiftesamling udi Forpagter J. Chr. Madsen fra Vaabensholm, hans til Skifterettens Behandling op givne Boe; hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824. Det bemærkes, at en ikke uvigtig Sag for Creditorerne vil komme under Ventilation, samt at Boet muligt samme Dag bliver optaget til Slutning. Thyrsting, Wrads Herreders Contoir, den 9de J Hr. Cancellieraad Wit, Juni 1832. tusens Fraværelse. P. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
At Samlinger i Boet efter afgangne Baron Jørgen Rosenkrantz til Sophiendahl afholdes pa mit Contoir heri Byen den sidste Onsdag i hver Maaned om Formiddagen Kl. 10, og at Decision i Henseende. til den imellem den Afdøde og Hustrue, Baronesse Rosenkrantz fød Reedtz Thott, oprettede Æg tepagt m. m. vil blive afsagt Onsdagen den 29de August næstkommende, kundgjøres herved, overeensstemmende med Placaterne 2den Juni 1819 og 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 12te Juni 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Ved Proclama som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de som i navnliMaade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfru Kirstine Jensen heri Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne TidsForløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere Arvingerne efter bemeldte Afdøde indkaldte med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 12te Juni 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Formedelst Eierindens tiltagende Aar og svagelige Helbred, kan Constantinsborg Hovedgaard, i Orms lev Sogn under Ring Herred, i Aarhuus Amt, fortiden underhaanden faaes tilkjøbs. Gaarden - hvorfra der kun er 1 1/4 Miil til Aarhuus, ligger i Jyllands smukkeste og frugtbareste Egn, nær en Ferskvanes fiske rig Søe, paa hvilken dens Producter kan transporteres til Aarhuus - har frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 27 Tdr. 3 Skp. 1 Alb., Skovskyld 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb. og ufrie Jorder 2 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb. Skovskyld 3 Fkr., med et Areal af over 500 Tdr. Land geom. Maal, hvoriblandt henved de 190 Tdr. næsten overalt ere forsynede med Skov af fuldvoxne Ege og Bøge. Under Gaarden, der drives uden Hoverie, hører Konge-Korn- og Qvægtiende af Ormslev Sogn, hvis matriculerede Hartkorn udgjør 11 Td. 6 Skpr. Hidtil er denne Tiende hævet i Kjærven. Stedets velvedligeholdte Bygninger, ere samtlige for ikke mange Aar siden af nye opførte, og Stuehusets Værelser smagfuldt indrettede. Jordbunden i Marken, hvor Mærgelbesuden findes, er af fortrinlig Beskaffenhed, passende til al Slags Sæd, Græsning og i kraftfuld Tilstand. Jndavlingen af Enghøe udgjør aarlig 2 til 300 Læs, og de saare betydelige Moser kan hvert Aar afgive 300 Læs Tørv til Salg. J Haugen findes flere sjeldne Partier. Jagten og Fiskeriet er anseeligt. De yderligere Oplysninger der maatte ønskes om denne, uden Overdrivelse ualmindelig gode Eiendom, erholdes deels ved Eftersyn, deels hos Krigsraad Anfeldt i Aarhuus; og om Vilkaarene hvorpaa Salg kan skee faaes Efterretning, ved personlig at henvende sig til Procurator Hald i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
En Gaard i Hørning, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fk. 2 3/4 Alb. og Skovskyld 1 Fkr. 1 Alb. med indkjøbte Tiender, og hvorpaa kan holdes 16 a 20 Fæekreature, 6 Heste og 16 Faar, som har er aarlig Udsæd af 8 Tdr. Vintersæd, 16 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre og 2 Tdr. Bælgsæd, Høeavlen er aarlig 50 a 60 Læs samt har fornøden Tørvejord, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Man behage derom at henvende sig til Jens Pedersen Leth. Eieren
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Paa Fiskergade No. 504 syes moderne Dame Straahatte. Gamle omsyes, vaskes og bleges for billig Betaling hos A. Krog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Paa Veien fra Wilhelnsborg til Rathlousdal er tabt en grøn Silke Parasol i Voxdugs Fouteral. Finderen heraf anmodes at aflevere samme hos Hr. Cancellieraad Lanng i Aarhuus mod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-16
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-19
No. 99. Tirsdagen. den 19de Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts - Tidende. Tiltalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-19
Nyheder fra Udlandet. Oprøret i Paris. Den blodige Ramp er endt, Regjeringen har seiret ved Troppernes Udholdenhed og Troskab, men dyrt er Seiren kjøbt, thi en Deel af Staden er bleven ødelagt, og der hersker Sorg i mange Familier. Den 6te Juni om Aftenen Kl. 9 vare Oprørerne slagne, og da Kongen kort derefter passerede igjennem de endnu paa Gaderne mylrende Folkesværme, blev han modtaget med det Raab: "Kongen leve! "Oprører, tilføies der var i høieste Grad, vildt, rædsomt og blodigt, men dets Undertrykkelse vil skaffe Regjeringen en større Magt, ligesom det har tjent til at forhøie Agtelsen for Kong Ludvig Philip, der under denne blodige Begivenhed har udviist et stort Mod og høi Grad af Aandstyrke." Uophørligt var der vedblevet at strømme friske Tropper ind i Staden, saa Liniemilitairets Antal beløb sig til 50,000 Md. hvormed 20,000 tro Nationalgardister havde forenet sig. Ved disses Mod og Tapperhed blev maaskee hele Frankrig reddet. Thi at man i St. Mariakirken, som blev indskudt ved Kartætsker og erobret med Bajonet, havde fundet et heelt Oplag af hvide Faner og Standarter, var et Beviis paa, at man under Republikanismens Maske havde havt i Sinde saasnart det lod sig gjøre, at udraabe En af Carl X Familie til Frankrigs Konge. For destobedre at kunne skjule deres Hensigter, bare de røde Huer og andre flere republikanske Emblemer for at blænde Regjeringen og Folket, og saaledes at kunne desbedre handle eftersom omstændighederne bød det. Der er saaledes ingen Tvivl om, at Oprøret i Marseille samt Urolighederne i de vestlige og øvrige Departementer ere udrugede af den styrtede Kongefamilie og grundlagte efter Tiltretereret een og samme Plan. Det er at frygte for, at denne afskyelige Borgerkrig endnu langt fra ikke er endt, men saameget tør man haabe, at det Nederlag som Rebellerne have lidt i Paris, vil være dem en dygtig Lærepenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-19
Fra det øvrige Frankrige haves derimod endnu kun ubehagelige Efterretninger: Oprøret i Vendeen udbreder sig meer og mere, 2400 Chouans havde bemægtiget sig Staden Chateaubourg i Jlledepartemen tet, adskillige Districter ved Nedre=Loire ere i fuld Opstand, ligesom og hele Egnen mellem Angers, Mans og og Rennes. Som Følge deraf ere Departementerne Se vers, Maine, Vender og Loire, et Landstrøg med over halvanden Million Jndvaanere, erklæret i Beleiringstilstand. (Den borgerlige Øvrigheds Magt underlagt den krigerske.) J Strassborg havde man ved Telegrafdepescher faaet den vigtige Efterretning: at der den 5te om Morgenen var udbrudt et betydeligt Mytterie i Staden Metz. - Om Hertuginden af Berry fortælles, at da man nylig havde raadet hende til at forlade Vendeen, havde hun erklæret: at enten vilde hun trækkes i en Triumphvogn eller lægges i en Liigkiste. Da Posten forlød Paris gik der det Rygte: at hun var bleven gjort til Fange i Vendeen. Regjeringen havde givet Ordre til at hun skal behandles som Rebellerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-19
Tydskland. Gjæringen i Rhindayern er ubeskrivelig, og begynder nu ogsaa at udbrede sig mellem Soldaterne. Mange Districter betale ingen Skatter mere, og Skattekræverne slaaes til Krøblinger. Overalt i Rhinkredsen, selv i de allermindste Byer, er der opreist Frihedstræer eller Faner med de gammel tydske Farver. Ved Hambacherfesten skal den vildeste Partieaand, have fundet Sted. Det synes ikke den er gaaet saa meget rolig af som der fortælles, thi fra Stuttgardt høres nu at flere Borgere fra denne Stad havde pludseligt forladt Festen fordi Dr. Wirth og Fl. havde forkyndt deres Beslutning at tilveiebringe Eenhed i Tydsklands Forfatning, og for at tilveiebringe dette foresloges, at der en bestemt Dag skulde foretages en Opstand i alle Germaniens Gauen (Tydsklands gamle Jnddeelingsmaade), hvortil Enhver paalagdes at virke i sit District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-19
Cholera er udbrudt igjen i Wien; det raa kolde Veir menes at være Aarsagen dertil. J eet Huus i Leopoldstadt var der død 7 Personer. J Paris døe endnu hver Dag en Snees Personer deraf. J Dublin er den aftagen, men i Limmerik og flere andre irlandske Byer raser den skrækkeligt. Jfølge Privatbreve skal den være udbrudt i Brüssel. Fra Halle har den kastet sig ind i det Erfurtske, og kan saaledes lettelig Syd fra gaae ind i det Hannoverske.