Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Et Brev fra Sognepræst, Ridder Abel i Gierrestad meddeler hans Erfaringer om Agerkaalens Anvendelse som Fødemiddel. Brevet lyder saaledes indrykket i Budstikken: "Aarene paa disse Grændser, siger Hr. Pastoren, vrimle i Aar af Agerkaal. Til Søbemad veed jeg den ofte i Huusholdninger er brugt, og at den kan anvendes som Tilsætning i Fladbrød, derpaa gjorde den for alt Godt saa varme Hr. Grosserer og Ridder Heuch i Kragerømig nylig opmærksom, men at den endnu med størst Fordeel kan anvendes til Grød, derom er det, jeg i disse Dage har faaet den glædeligste og fuldeste Vished. Her er den simple Behandlingsmaade: Naar Agerkaalen er optagen, afplukker man alle Blade og udstaaende spæde Skud, og endeligen en Deel af Toppen og de gule Blomster. Om Kaalen allerede har sat Frohuse, skader ikke, naar de endnu ere unge, og anvendes med. Saa meget man for eengang vil bruge, hakkes derpaa ret fiint og koges, helst ved Omrøring, indtil det nogenlunde jevne sig, derpaa koner man Meel i efter Behag, giver det nogle friske Opkog under idelig Stampning, og Maden er da færdig. Ved Halvdelen Agerkaal og den anden halve Deel Meel beholder Grøden næsten fuldkommen sædvanlig Grød smag, og kun den grønagtige Farve røber Forskjellen. Jeg, min Kone og Børn spise denne Grød med Smag, jeg har fremsat den for flere af Sognets fornuftige Mænd, og i Morgen samler jeg Sognets trængende Huusmands=Koner, for at lære dem Tilberedelsen og opmuntre dertil. Vel har Mangelen her, Gud skee Tak, hidindtil ikke været stor, hvilket især skyldes Værkseier og Kjøbmand, Carstensens nidkjære Bestræbelser, men for den Fattige maa ethvert Hielpemiddel være velkomment, og hvad den mere Formuende sparer, vorder hans lidende Brødre til Deel. For at have Forraad af denne Kaal, maa man nu uopholdeligen indsamle en betydelig Deel, afplukke Blade, Top og Blomster - maaskee Stænglerne kunne ogsaa anvendes som forhen er meldt, og henlægge det paa et skyggefuldt Sted. Naar Alt er vel tørret, ned pakkes det i Fjerdinger eller andre Kopper, og bruges siden, naar det er lidt udblødet og hakket, som behov gjøres. - Til Fladbrød er Tilberedelsen den samme, kun at man koger Kaalen til den bliver tykkere, og da, efterat den er bleven kold, knøer Meel deri. Min Erfaring er for ny til at meddele flere Resultater, hvad der er anført, er paalideligt, og af alle anpriste Nødmidler kjender jeg intet saadant. Lieutn. Gram, Secretair i Sogneselskabet for Stods Præstegields Vel, har paa Bye Gaard ladet bekoste en Skjætte eller Liinopgjørelse Maskine, som drives med Vand og hvorpaa oparbeides i een Dag 30 Traver. Maskinen betjenes af 2 Mennesker ved Bragningen og 4 ved Skjætningen, hvoraf kun den, som forstaaer Maskinen, behøver at være voxen. Man haaber, at denne gavnlige Indretning meget vil befordre Liin- og HampAvlens Dyrkning der i Egnen, da Besværligheden, og Bekosteligheden ved sammes Oparbeidning til Hegling hidtil har været Aarsag, at Dyrkningen kun har været sielden og i det smaa. - Ogsaa har Len. Gram ladet forfærdige en Tærske Maskine, hvis Mechanisme bestaar af 6 større og mindre Hjul, 4 Trisser, 1 Tærske Cylinder, 2 riflede Valtser og 2 Halmrystere, som bringe Halmet fra Maskinen til et Aflula, og til Kornets Reengjørelse en Viftemaskine, samt 2 grove og en finere Harv. Blandt de Præmier, som Selskabet for Stods Præstegield har udbetalt i Aar, ere 30 Rdlr. til Gaardmand Anders Aasved og hans Kone, som paa deres Vielsesdag, forrige Host, begge vare iklædte hjemmevirkede Klæder, og havde ikkun indbudet til Brylluppet 7 Par Gjæster, der alle toge bort om Aftenen. Bonden Peder L. Fjeldhougen, vandt den af Major Lyng udsatte Præmie af 15 Rdlr. for den Huusmand, der i et Aar ikke fælder noget levende Træ til Brænde for sit Huus og Gjærde om sin Jord, men allene benytter Affald i Skoven. – J Aar har dette Selskab udsat Præmier for de fleste og bedste Børster, forden fleste og smukkeste Mandshuer, for Forfærdigelsen af de fleste Dosin Bordknive og Gafler, forde fleste Hundrede Sy=, Stoppe- og Knappenaale, for de fleste Par Sko med Træsaaler, for Forfærdigelsen af de fleste og smukkeste Kurve, Æsker, Løber, Øser, Skeer &c., for Anlæggelsen af et Teglbrænderie, der i det mindste kan til Prove fremvise 5000 gode Tagsteene, for den Huusmand, som dibler eller planter den største Mængde Sædekorn i næste Foraar, og behørig luger og renser i det mindste 1/1 Tønde, for den bedste Humlehaves Jndretning, for den, som 1812 fældede de fleste vilde Dyr, dog ikke mindre end 2 voxne Bjørne og 5 Ulve, for den, som avler de fleste Gulerødder, hvide og grønne Kaalhoveder, for den, som forplanter ægte Kokopper fra Koen paa Mennesket, for den, som avler det meste og bedste Hør(Lin) og lader det forarbeide til Hegling, for den fortrinligste Affødning i eget Opælde af Hesteraen, for den, som opsamler den største Deel Heste, Ko= og Svinehaar, og forfærdiger den største Mængde af Tømme og Reb eller Krølhaar.