JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1824-03-22
J Hr. Captain og Bogtrykker Elmquists Læsefrugter for Febr. d. A. finder man et saare moersomt Uddrag af Landsbydegnen Morten Vinges Dagbog, der gaaer fra 1708 til 1753. Han var en Degnesøn fra Foulum i Thiele Sogn 2 Mile Østen Viborg - Denne brave Mand, der som Dreng stial sig til at lære Latin med Præstens Søn og at dennes Fader siden undervistes og overgik Præstesønnen, tragtede efter at vorde Præst til Thiele, ligesom Præstens Jens, der dog intet gad lære, meente at skulle blive biskop i Viborg. Men, da Præsten døde og hans Søn foretrak at vorde Jæger paa Thiele, blev Morten der Tjener - blev forliebt i Herskabets Datter; som eller den fornemme Grev Gyldenløve kom for at frie til. Jmidlertid fik ingen af dem den smukke Froken Sophie; hun løb tilsidst bort med Jægeren Jens. Morten Vinge fulgte sin Herres Søn til Kjøbenhavn som Tjener, Junkeren døde der 1711 af Pesten; Morten kom hjem - Herten døde; Morten gik til Kjøbenhavn og tog Militærtjeneste, stred i Skaane med Svensken blev fangen og endelig, efter lang Modstand og Fangen skab, gik han i Svensk Tjeneste mod Russerne, blev fangen og sendt til Siberien hvor han var mange Aar. Han kommer endelig løs, strandet paa Falster; modtages gjæstmild af Herskabet paa Corselisse og - seer der en tyk pialtet Lugekjelling i Haven, som er - den fordums beilige Frøken Sophie fra Thiele. Sieur Jens er hendes Ægtemage, har strøget Tydskland rundt med Hende og en et fordrukken Sviin. Endelig kommer Morten Vinge til Foulum hvor hans Forældte ere forlængst døde. Herren kaldet ham til Degn i Foulum 1753. Eieren var i Mortens Ungdomsdage en Ahrenfeld saavidt man kan skjønne af Hofmanns Fundatser, den der kaldte ham, General Lüttichau. Denne særdeles lærerige og høist interessante danske Historie, efter gammel Haandskrivt, har Hr. Pastor Steen Blicher i Thorning leveret og, Walter Scott ville let af den kunde avle mange Romaner.
Viborger Samler, 1824-03-22
Viborg. J Torsdags faaes her en Stork, der stod paa et Huus og altsaa kunde flyve; men da ingen siden er seet, er det muligt enten en fortidlig Forløber, eller og en tam. Vel have vi Tegn til Foraar imidlertid fros det temmelig stærkt i 24 Timer for nogle Dage siden. I Gaar var Luften tilsyneladende fuld af Snee efter et Par Dages skjønt Veit; Stærene flykkedes som mod Uveir og Baromettet har i flere Maaneder ikke staaet saa høit som i de sidste 3 Dage. - Vort Marked i Tirsdags udmærkede sig ikke, uden ved lav Priis paa Kornet, Rug Tønden 2 Rbd. 32 s., Byg 1 Rbd. 48 s., Havre 1 Rbd. Som Hestemarked betragtet, er det usselt. Her sælges overalt kun faa Arbeidsheste og af de gode gaaer alt til Randers. Lærreder og Smør vare dyre.
Viborger Samler, 1824-03-22
J Lordags var her paa Torvet mange Læs Sild, de kostede 24 a 32 s. Oelen. J Aarhuus og Horsens har man i denne Tid kjøbt dem af Baadene som bringen dem ventelig fra Fyen) for 16 a 18 s. Oelen. Derimod var her paa Torvet en større Sieldenhed, nemlig de saakaldte smaae Østersøiske Torsk og Flyndre, som vare komne fra Friderits til Aarhuus levende, og derfra bragtes hertil. Torskene ere i Aar større end sædvanlig, og fortræffelige af Smag nu de ere fulde af Rogn; Parret kostede 12 a 16 s.; en Snees smaae Flyndre 8 a 10 sk. Da Aarhuus er en saa vigtig Handelstad og ligger ved en vist nofiskerig Havbugt, er det meget paafaldende, at man ikke der har Fiskere, som give sig af med denne Fangst. Aarsagen dertil maae meest søges deri, at Søefatten betaler sig bedre. Men den gamle Søemand, der har trange Kaar med Familie, er dog bedre tjent med, at tjene sit Brød ved Fiskeriet saa nær Hjemmet, end at flakke om paa Søen eller intet fortjene. Det maae altsaa meest henregnes til gammel Skik og Brug og Ligegyldighed, at det ikke prøves; thi vist nok vil det i Tiden gavne en saadan Kjøbstæd som Aarhuus at fange dem i Mængde. Til Viborg, Randers og andre Stæder ville de altid finde vis Afsætning. Det kan overalt ikke være tænkeligt, at Havet deromkring skulle være berøvet Torsk og andre Fiskearter, især naar man veed, at samme Sort Torsk (Gadus Callarius) gaaer nu i Legetiden i store Flokke ind i Grenaae Viig og slaaes i Hovederne af de omboende Fiskere, der i Læsseviis før dem til Aarhuus; men som dog ikke ere der meget afsætlige, fordi man foretrækker de levende, da de saaledes slagne ere undertiden 3 Dage gamle, før de komme der - Fra Fyen og Agger i Thye ville vist nok nogle Fiskefamilier vorde velhavende og nytte Aar. huus, naar de forflyttedes derhen og forskaffedes første Gang de nødvendige Fiskeredskaber. Agerboenisær gaaer til Bunds ufortrøden, naar det gielder om at fiske - Han er som en And eller anden Vandfugl, stærk af Helbred og vant til at byde Søm Trods i høieste Grad. 2 Mile fra sit Hjem gaaer han hver Dag ud i Havet for at rygte sine Torske garn. - Sandskyer og Snefog hindre ham ofte fra at see Kysten; men han lader sig derfor ikke strække.
Viborger Samler, 1824-03-22
Det er ellers mærkeligt, at den mindre Torskeart, ikke kommer op i Nordsøen ellers fanges i det nordre Kattegat ved Jyllands Kysterne. Dog gives en Undtagelse i strenge Foraar med Overgiersken (Ga dus minutus) der i Stadil og andre vestjydske Fjorderundertiden fanges i Læsseviis og øses op med Skovl i Legetiden. Denne Torsk der kun er 6 til 7 Tom lang, smager fortreffelig, især har den en feed og meget velsmagende Lever. (Om alle Torskearterne kan læses mere og sees endeel afbildede i Justs Naturhistorie 4de Oplag. Vibra 1818, er 30 1 Ark stor med 155 Figurer) Herhid kan høre, hvad man nylig læste i et af vore Blade: At de tænkende Kinesere, samle Fiskerogn i Havet i Legetiden putte det i udblæste Æggeskaller med Vandet, tilstoppe dem og lade Høns udruge dem for siden naar Fiskeæggene har udviklet sig, at udsætte dem for Soelvarmen, og derved faae Sættefisk, som de siden sætte i Parker. Denne snue Maade leder til en nemmere hvor man vil forplante sieldne Fiskearter, nemlig at skaffsig levende Hanner og Huuner, f. Ex. af denne omtalte Torsk, lade dem gaae i store Hyttefade indtil Rognen er afsat tage Fisken ud og lade Rognen blive der, den vil da komme paa Havkantens Planter o. s. v. og frembringe levende Fisk om kort Tid - Thi Fisk trives allerbedst og blive allerhelst hvor de ere fødte.
Viborger Samler, 1824-03-22
Hollænderne og Englænderne have saaledes for man Aar siden forplantet den saa deelikate Østers til Jndien og andensteds og, sært er det, at man ikke hertillands paa Jyllands Østkyst, som disse tænken, de Folkefærd, inddæmmer Østersbanker, der ville være en Rigdomskilde for Efterslægten, ja endog giv Den der anlagde dem rigeligt Udbytte - Kund Peder Oxe føre Frøer fra Frankrig hertil, er det vel endnu mere vigtigt, at anlægge Ynglestæder for Østers, Torsk &c. paa Østerjyllands blide Kyster.
Viborger Samler, 1824-03-22
Paa tredie Onsdag i Faste prædiker i Domkirken Hr. Catechet Lund.
Viborger Samler, 1824-03-22
Bekjendtgjørelser. En af de for Møllerne befalede nye justerede 15 Lispunds Bidmer, er for en særdeles billig Priis at erholde hos Carl Ring i Skive.
Viborger Samler, 1824-03-22
Paalideligt Havefrø af tidlige Mandopper og 3 andre Slags Sukker Erter, Gulerødder lys- og mørkgrøn høi, og lavstammet Grønkaal, Radiser og flere Sorter, sælges i Partier til billigste Priser hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1824-03-22
Auction. Mandagen den 12te April førstkommende Formiddag Kl. 9, bliver, i Continuation af de den 17de og 31te Decbr. f. A., samt 17de Januarii d. A. over Eiendommen afholdte 3de Auctioner, Tviis Mølle Tviis Sogn, Ginding Herred, Ringkjøbing Amt, der staaer for Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skpr. Hovedgaardstaxt, samt den Møllen tilliggende Gaard, Tviis Minde kaldet, med paastaaende Bygninger og tilliggende Mark jorder, af Hartkorn 1 Tde 5 Skpr., ligeledes Hovedgaardstaxt, tilligemed det ved Møllen værende Inventarium, efter Begjæring af Skifteretten i Justitsraad Wissings Boe, som Dom og Udlægshaver, da det gjorte Bud paa Eiendommen ikke er approberet, stillet til en 4de Auction, som holdes i den bortsælgende Eiendom, hvor Conditionerne da erfares. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 16de Marts 1824. Fugl.
Viborger Samler, 1824-03-22
Auction. Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Enkefrue Qvists Boe, bliver Løverdagen den 3die April førstk., Formiddag Kl. 10, paa Raadhuset, afholdt 4de Auction over følgende Sadelmager Mobergs faste Eiendeele, nemlig: 1) Gaarden No. 373 i Graven her i Byen, og 2) 2de Agre i Vesterriis, af Areal c. 26094 - Al. hvilke Eiendomme den 19de Novbr., og 3die Decbr. 1822. samt 16de Jan. d. A. have været stillede til 3de Auctioner. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes, og ere forinden til Eftersyn hos Hr. Landsoverretsprokurator N. Lykke her i Byen. Viborgs Auctions Contoir, den 16de Marts 1824. Gundelach.
Viborger Samler, 1824-03-22
Auction. Efter Begjæring af Stiftsøvrigheden, bliver Løverdagen den 3die April førstkommende Formiddag Kl. 9, paa Raadhuset afholdt 5te Auction over Avlsmand Søren Rasmussen Lindums Fallitboes faste Eiendeele, nemlig: 1) Gaarden No. 172 i St. Mikkelsgaden her i Byen, og 2) en Hedetoft ved Exerceerpladsen, indeholdende c. 12 Tdr. 2 Skpr. Sædeland. hvilke Eiendomme den 2den, 16de og 30te Septbr. samt 25de Novbr. f. A., have været stillede til 4 Auctioner. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Viborgs Auctions-Contoir, den 16de Marts 1824. Gundelach.
Viborger Samler, 1824-03-22
Tirsdagen den 30te Marts førstkommende. Formiddag Kl. 11, bliver den, Niels Christensen Tinggaard forhen tilhørende, men for resterende Skatter m.v., den Kongelige Kasse tilkjendte, Gaard, at Hartkorn 5 Tdr. i Rilum, Aasted Sogn, stillet til 5te offentlige Auction, alternativ til Bortsalg eller Bortleie paa 1 a 2 Aar. Conditionerne, der for Liebhaverne ere særdeles favorable, blive bekjendtgjort ved Auctionen, som afholdes i Gaarden selv, ligesom de og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Salling Herredets Contoir i Skibe den 12te Marts 1824. Rosenstand.
Viborger Samler, 1824-03-24
udenlandske Efterretninger. London.
Viborger Samler, 1824-03-24
13de Marts. Hs. Maj. Kongen gav i Onsdags stor Audients og Cour - Hans Udseende vidnede om Sundhed. Blant de fremmede Ministre kom den franske Grev Poligna første Gang til Hove i stor Stads - Efter Couren drog Hs. Majestæt tilbage til Vindsor.
Viborger Samler, 1824-03-24
Fra Brasilien vil man vide, at dette Land begynder at handle med Moderlandet Portugal om Fred. Brasiliens nordlige Provindser ere urolige.
Viborger Samler, 1824-03-24
Paris. 12te Marts. Prindsessen af Conde er endelig ved Døden befriet fra sine langvarige Lidelser. Under Revolutionen maatte hun, landflygtig i 20 Aar, opholde sig i Tydskland Rusland og England - Hun døde 10de Marts d. A. og var født 1757 i October.
Viborger Samler, 1824-03-24
Den 12te Marts blev Prinds Cambaceres begravet - Under Ludvig 16de, var han Parlements raad i Toulouse - Han blev 71 Aar gl.; hans endnu levende Broder er General. Fra 1792 af var han ansat som Convents Medlem. Jrlandske Bulls. (Det samme som Gaskonader og Molboehistorier) En Jelænder spiste en Gang med Fornøielse en Æbleposter med nogle Qvæder i. Ih! sagde han, kunne et par Qvæder allerede give den en saa fortræffelig Smag, hvor opperlig maatte da ikke en Æbleposter af lutter Qvæder smage!
Viborger Samler, 1824-03-24
En Anden saae en Gang i et Værtshuus en Koblave Aal til, som bevægede sig efterat Jndvoldenvare tagne ud af dem. Det maae jeg sige, sagde han, iblandt alle Dyr, som jeg nogensinde har seet, lever dog Aalen længst efterat den er død.
Viborger Samler, 1824-03-24
En fattig Jrlænder, som en Gang blev kaldet frem for Retten som Vidne, blev spurgt, hvormed han beskjæftigede sig, Da Tiderne vare gode, svarede han troeskyldigen, saa var jeg Forpagter, men nu, da jeg ikke har noget at bestille, saa gaaer jeg i Dagleie.
Viborger Samler, 1824-03-24
Det er bekjendt, at det Engelske ParlamentslemHume fik for en Tid siden et Brev fra en Jrlænder hvori han bad ham om at opgive sin Adresse, thi han havde noget som han vilde skrive ham til om Mærkeligheder.
Viborger Samler, 1824-03-24
J Aaret 1816 vare Søeravnene c: Skarven, Kulpelikanen (Pelicanus carbo) blevne saa talrige i Bøgeskoven ved Godset Neudorf i Holsteen tæt ved Østersøen, at den holsteenske Landstegjering gjordes opmærksom derpaa og befalede Overretten i Glückstadt at vælge en Commission, der kunde udfinde Midler til deres Udryddelse - Resultatet blev, at da disse Fugle havde saa uhyre formeret sig fra 1810 af, da Fiskerne først bleve 2 vaer, der udlagde 2 Kuld Unger og drog bort og Efteraaret; men kom med slere af samme Familie tilbage igjen, saa at de 1816 tegnedes for 20000, der i 83 gamle Bøge havde Reder fra Kronens Begyndelse til de yderste Toppe klækkede Ungen ud 2 Gange aarlig og fik hver Gang 6 a 7 Unger; saa kunde der da 20 Reder tegnedes paa hvert Træ, hver Sommer udklækkes 16, 600 vakkte Børn. Disse Slughalse hentede Karper af et Pds. Vægt op af en 5 Favne dyb Park - og, mærkeligt, de gad ikke engang selv bygget Reder, men bemægtigede sig andre Fugles, sventelig Ravnes og Kragers) - Over jægermesteren Greve Brockdorff, der eiede Neudorff. udfandt nogle unge Mennesker, der paatage sig at nedrive alle Rederne; de fik for hvert Træ 1 Rd. Courant. Redskaberne dertil kostede 11 Rd. 24 s. Overretten i Glückstad betalte dem. Denne Operation foretoges i Efteraaret 1816; næste Aar bleve, de faa som kom, skudte og 1818 saaes vel en enkelt; men Reder byggede de ikke. Dog skal en anden Colonie af disse Slughalse have indfundet sig i Loit mark ved Sliefjorden. Den store Skarv eller Søravn, der er ganske sort med lang smal Hals, bruger mani England og Kina ofte til at tage ud med i Baade for at fiske; ved en Jernring lagt om Halsen, hindrer man den fra at sluge Fiskene. Den kan go gjøres tam. Man har mindre Afarter Skarver af Størrelse som en And. Ved Norges, Jslands og Siberiens Kyster, ere deres vanligste Opholdstæder." 1) See Justs Naturhistorie Pag. 245.
Viborger Samler, 1824-03-24
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs Cours den 19de Marts. Hamborg 2 M. 245, a vista 248. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Mk. Obligationer (uden Renter) 86. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter). eller 128 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. Sølv. Disconto 5 pCt.
Viborger Samler, 1824-03-24
Kiøbenhavn, den 19de Marts. Søndagen den 14de Dennes er anlagt Hofsorg for den afdøde Konge Victor Emanuel af Sardinien, som bæres i 4 Uger, og for den afdøde Prindsesse Marie Anne af Bayern i 8 Dage Hs. Majestæt Kongen har under 18de f. M. allernaadigst resolveret, at de Reserver, som henhøre under Udskrivningsmassen til den staaende Hær, og som ere oplærte i den forbedrede Høravl paa Jnstitutet Lykkensæde i Fyen, samt have fremlagt Di missions-Attest fra Jnstitutet som udlærte, og aarlig for Sessionen bevise, at de fortsætte den af den lætte forbedrede Hør= og Hampeavl, samt engelske Heglemaade, og i det sidst forløbne Aar i det mindste have besaaet 1 Tønde Land vel drevet med Hør og 1 a 2 Skpr. Land med Hamp, maae fritages for Udskrivning til den staaende Hær og med 26 Aars Alder overgaae til Forstærkningsbataillonerne og ved samme behandles lige med de plougdrivende Huusmænd.
Viborger Samler, 1824-03-24
At den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn er tilskrevet om at foranstalte den suspenderede Birkedommer og Skriver ved stav Ludvig Baden, der allerede ved Hirschholms Birketingsdom af 12te Juli 1822, er funden skyldig i Overtrædelse af Forordningen af 27de Septbr. 1799, sat under Tiltale for Misbrug af Trykkefriheden, det bekjendtgjøres fra det Kongelige danske Cancellie; ligesom det og bringes til offentlig Kundskab at Action er beordret anlagt imod Hofboghandler Becken og Bogtrykker Kiøpping ifølge Forordningens §. 20.
Viborger Samler, 1824-03-24
Den 15de d. M. døde Conferentsraad Peder Wormskjold, Deputeret i Rentekammeret og for Financerne, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i en Alder af 74 Aar. Han havde studeret i Sorøe, og især lagt sig efter Cammeralvidenskaben. J den for Landbosagen nedsatte Commissions Acter læses en Afhandling fra hans Haand, denne Sag angaaende. Ogsaa har man af ham en trykt latinsk Tale paa Kongens Fødselsdag. Han var rørig og virksom lige indtil sin høje Alderdom, og man saae ham næsten hver Morgen gaae fra sin Bolig i Frederiksbergaller ind til Staden. - Hvad Familien Wormskjold angaaer, da nedstimmer den fra en Thuringsk Slægt, af hvilken indkom Jørgen Womb, gift med Margr. Biorn, hvis Søn, Jørgen Ernst, var med ved Hyldingen i Odense 1580. Af den formodes at nedstamme Henrich Christian Worm til Bramminge, Secretair i det danske Cancellie, som blev adlet 175, med Tilnavn Wormskiold.
Viborger Samler, 1824-03-24
J Hr. Hempels fyenske Avis No. 41 læses under Jndsendt følgende: "Da ethvert Lem af Borgersamfundet, efter Evne, bør bidrage sit til det Almindeliges Jnteresse, saa har jeg ogsaa efterlænkt, hvorledes jeg, ved enten at nytte eller fornøie kunde fyldestgiøre denne min Pligt mod mine Medborgere. Som jeg nu aabenhjertigen maa tilstaae, at jeg har forsømt Tiden til at erhverve mig saadanne Kundskaber, hvormed jeg kunde nytte, saa maa jeg indskrænke mig til at fornøie. Ved Jagttagelser har jeg overbeviist mig om, at der for Mennesker ikke gives nogen uskatteerligere Fornøielse, end den, at sværte sine Medmennesker og at see dem sværtede; altsaa har jeg (for tillige at fornye min Stammefadets Minde) opreist en Støtte, paa hvilken de som ere besielede af Bagvaskelsens ædle Jver, kunde tilfredsstille denne Naturens Nødtørft. Jeg skulde derfore tjenstligen anmode Enhver, som føler denne elskværdige Drift til at sætte en Klik paa Næstens gode Navn og Rygte, saa lumskeligen i Nattens Skummelhed at klistre sine Anmærkninger paa denne af mig opreiste Støtte. Aabenbare Skurker, som Tyve og slige Krabater, ønskede jeg forskaanede, da disse omsnusende Væsner have Leilighed til at skaffe sig mangen Underretning om private Forhold, der kan bidrage til min Hensigts Opnaaelse, og da Man desuden ikke maa lægge sig ud med Fanden, for ei at have Fortræd af ham, og endeligen fordi Tyven og jeg paa en Maade ere Kolleger, skjøndt hiin (hvilken Paastand jeg haabet enhver Skjønsom vil billige) er mig subordineret: thi at stiæle Eens gode Navn og Rygte, kræver dog langt større Behændighed, og volder et føleligere Forliis, end at rapse noget timeligt Gods. Støtten er let at finde, da den staaer lige ved det Gadekiær, hvorfra Byens uvorne Drenge gjøre sig den uskyldige Fornøielse at overstænke de Forbigaaende med Snaus, og da den desuden aldeles lignet en almindelig Kag, naar undtages, at paa dens Spidse er udhugget Byens Vaettegn, en Skade, med Underskrift: Skadefrihed." Skaderup den 20de Marts 1828. Pasqvinden Vagre.
Viborger Samler, 1824-03-24
Aalborg, den 22de Marts. Endelig have ved ogsaa seet Sørgespillet Jutta, hvis Roes har uddredt sig fra Kongestaden rundt omkring, og hvis Forfatter beskeden holder sig skjult. J Sandhed et blomstrende Sprog! - Stykket gaves i Aftes af Steiners Selskab i Drammatikens Locale, som Benefice. Huset var næsten fuldere end da Blanca gaves, hvor til fornemmelig den megen Omtale i offentlige Blade har bidraget; men Parterret lignede ogsaa, hvad Heden angaaer, ganske en Bagerovn. Jutta gaves efter Anmelderens Formening ret fortrinligt. Hr. Bigum, som Kongen, var paa sin Plads, og Mad. Frank som Jutta, modtog for sit særdeles udmærkede Spil, de første Klap og Bravoraab. Decotationen i første Act hvor Dannerhoffet er forsamlet, tog sig nydeligt ud og Scenen gik iøvrigt godt En Epilog blev til Slutning fremsagt af Hr. Bigum. Paa Onsdag spiller Selskabet for sidste Gang og reiser herfra over Hobroe, (hvor det agter at give nogle forestillinger) til Viborg.
Viborger Samler, 1824-03-24
Døde. Kiøbenhavn: Grosserer J. Christensen jun, 42 Aar; Kjøbmand C. C. F. Theil (fra Kotsøer) 41 Aar; Snedkermester Johan S. Svartz; Bundtmager Joachim Fred. Goldberg, 59 Aar; Bogholder og Casserer forhen Parykmagermester, Hans Jensen Møller; Mad. Sabine Henschell f. Hage, 35 Aar; Ane Clisab. Mathisen f. Moderup 58 Aar; Værtshuusholder og Assistent ved Liighærerne. Jacob Hansen Nybye, 35 Aar; Krigscancellie Secretair Hans Bruun, 40 Aar; Farver J. D. Blumenthal; Peder L. Hornbech 80 Aar. Jægerspriis: Kgl. Gartner H. C. Poulsen. Mariboe: Klosterfrøken i Vemmeltofte Sophie C. v. Wallmeden. Wedellsborg, Frue Kammerherreinde Fred. Vibekke Bülov, fød Commesse Wedell Wedellsborg. Nye kjær paa Bornholm: Jørgen A. Bræmmer. Horsens: Kjøbmand Gert Hansen Prip, 29 Aar; Mad. Giedske Bergendahl, f. Nicolaisen, 37 Aar. Aalborg: Musicus Henrik W. Lychegaard, 28 Aar.
Viborger Samler, 1824-03-24
Ledige Ambeder. Sognekaldet i Kjøbstæden Ærørskjøbing, 260 Rbd.
Viborger Samler, 1824-03-24
Nidløle Sognekald i Sjælland, 84 Rbd. Kaldet er blandt dem, som allernaadigst er forundt Lettelse i Skatter.
Viborger Samler, 1824-03-24
Befordringer og Afgang. under det danske Cancellie: Den 12te Marts er Legationssekretair ved det Kongelige Gesandtskab i London, Kammerjunker F. H. A. Clauswitz, udnævnt til Geheime Legationsraad med virkelig Etatsraads Rang.
Viborger Samler, 1824-03-24
Under General-Toldkammer- og CommerceCollegium: Den 15de Febr. er T. Bachelier udnævnt til Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 17de, Krigstancelliesecretair, N. C. Friess, til surnummerair Controlleur ved Maleværket i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1824-03-24
Under Generalpostdirectionen. Den 2den Marts ere 1ste Fuldmægtig i Directionens danske Secretariat I Obdrup, Fuldmægtig i Slesvig Holsteen Lauenborgske Secretariat J. H. Aschenfeldt, og 2den Fuldmaglig i Secretariats Contoiret for Land og Vandtransporsvæsnets Sager T. Lange, forundte Postlecretairs Caracteer.
Viborger Samler, 1824-03-24
Copulerede i Viborg den 19de Marts, UngkarJens Ditlevsen og Enkekone Bodil Jensdatter.
Viborger Samler, 1824-03-24
Bekjendtgjørelser. Med Hensyn til adskillige Tilbud om Leverancer, af større og mindre Partier Lærreder af indenlandsk Tilvirkning af forskjellig Brede, indkomne fra flere Steder i Landet, finder Commissionen sig foranlediget til herved at bekjendtgjøre: at de til Militair brug fornødne blegede Hørlærreder til Skjorter, skulle være fire og et halvt Qvarteer, og de ublegede Blaarlærreder til Underfoder fire og et halvt eller fem Qvarteer brede, og at Lærreder af ringere Brede, aldeles ikke modtages.
Viborger Samler, 1824-03-24
Kjøbenhavn i Commissionen for de Kongelige militaire Uld=Manufacturer, den 2den Decbr. 1823. Rømer. Bertelsen. Collin. Peterson.
Viborger Samler, 1824-03-24
Jndkaldelse.
Viborger Samler, 1824-03-24
Tirsdagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 10, ville Hartkorns Eierne af denne Kjøbstads Jorder behage at møde paa Byens Raadhuus, for, i Overeenstemmelse med Forordningen af 6te Februar d. A, som den 23de f. M., her ved Jurisdictionen er tinglæst, og som ved Mødet vil vorde oplæst, dens 2den 8, at erklære, om de, til Liqvidation i de af dem for indeværende Aar erlæggende Kongelige Skatter, ville levere Rug og Byg, eller Rug istedetfor Byg, eller Hvede istede for Rug og Byg, eller Havre istedetfor Byg, eller om de ville frasige sig Leveranten.
Viborger Samler, 1824-03-24
Det bemærkes: at enhver af Byens Hartkorns Eier forbindes ved, hvad der vedtages ved de Mødendes fleste Stemmer, og at Størrelsen af de Stemmegivendes Hartkorn, og ikke de Stemmegivendes Antal, vil gjøre Ad slaget til den Bestemmelse, det vorder tagen. Skulde Størrelsen af de Stemmegivendes Hartkorn for og imod Leveranten blive lige, vil den Beslutning, som Magistraten, efter sin Formening om hvad for Byen er gavnligt, tager, gjøre Udslaget, hvilket og vil blive Tilfældet, hvis Jngen møder til Stemmegivningen. Viborgs Magistratur, den 22de Marts 1824. Gundelach. Da der, saasnart skee kan, skal forfattes en ny Jnventariiliste over det dramatiske Selskabs Dragter og andre Selskabet tilhørende Ting, ligesom ogsaa et Catalog over sammes Bøger og Koller, saa indvarsles de, som have noget deraf i Hænde til, inden iværende Maaneds Udgang, at aflevere saadant til mig. Viborg den 24de Marts 1824. C. M. B. Ørum.