JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Da Natten imellem 1ste og 2den d. M. Hr. Major Jngversens saakaldte gamle Gaard og Niels Jensens Gaard i Biuff ere brændte, og Udbetaling i denne Anledning vil blive at udrede af Veile Amts Brandassurance Selskabs=Medlemmer, saa finder Undertegnede sig foranlediget til, at indkalde alle Medlemmer, for begge Afdelinger, til et extraordinairt Møde i Veile hos Hr. Gjæstgiver Brandt Tirsdagen den 3die December d. A. om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Da Adskilligt i denne Anledning kan være at forhandle, ønskes Forsamlingen saa talrig som mulig. Hvolgaard, den 10de November 1844. Dreckling v. 1. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Til Friskolen heri Byen söges en Hjælpelærer, der maa kunne tiltræde sin Plads ved Nytaar. Lönnen vil blive 20 ½, samt Kost og Logis frit hos Hr. Skolelærer Wolter. De, der attraae denne Ansættelse, anmodes om, helst personlig, at henvende sig til Pastor Fönss. Aarhus, den 13de November 1841. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Da jeg efter i flere Aar at have arbeidet i Hovedstaden og der lært Alt til Klodsmagerprofessionen henhørende – nu har nedsat mig her i Byen for at drive denne Profession, saa tillader jeg mig herved at anbefale mit Udsalg af Galoscher a., ligesom og af LæsteskjærerArbeide, til Brug for de Herrer Skomagere. Det vil stedse være mig magtpaaliggende at levere solid og smukt Arbeide til de billigste Priser. Min Bopæl er i Kjælder Etagen af Hr. Commissionair Hansens Gaard paa Vestergade. Aarhuus, den 14de Novbr. 1844. ærbødigst J. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Dame-Galoscher, af bedste Slags, med laqueret Læder, elastiske Remme, fra 5 til 6 Parret (hvad der af den Slags gaaer itu inden et Aar, bliver gratis gjort istand; dito Børnegaloscher fra 3 til 4 Parret, simplere Sort af Fidtlæder billigere, og disse Sorter i større Partier til videre Forhandling endnu billigere, faaes hos J. Lauritzen, boende paa Skolegade No. 36, 2den Etage, hos Hr. Kjøbmand Lind. Hör, 2, 3 a 4 Bds. directe fra Libau, er arriveret og sælges billig hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Fiint poleret Jagtkrudt og Hagel i alle Numere, samt Percussions-Rætter, ere at faae til billig Priis hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Nye russiske grönne Ærter, Castanier, Lindser, hv. Bönner, Carry, Soya, fiin Løveland, samt flere nye Urtekramvare, faaes billig hos J. A. Prior, Fede Trondhjemske Sild ere at saae J. A. Prior, Riger Hør,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
extrafiin, hvid og graae Drojaner Rakitsker af udmærket Qualitet, saavelsom Thiesenhauser og Badstuben, er arriveret, og sælges i Forening med vor Libauer Hör i Partier til særdeles billige Priser, Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Christiansfeldter Formelys af bedste Qualitet faaes billig hos Röse & Cerdes
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Udmærket fedt Studekjød faaes hos Slagtermester W. Küster ved Mølleporten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
En brugt Undervogn, ikke altfor stor, önskes tilkjöbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
En ny ternet Parapluie er tabt paa Veien herfra Byen til Moesgaard. Finderen bedes aflevere Samme, hos Hr. Gjæstgiver Larsen eller paa Moesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
J Torsdags Aftes er, paa Veien fra Frederiksgade, til Vesterport, tabt et Piberør med hvid Mundspids, og en nedhængende Pibehytte, hvilket imod en passende Douceur bedes afleveret paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-15
Søndag Aften synge de baierske Natursangere hos Gjæstgiver Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
No 211. den 16de November. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede. Kongelig allernaadigst StiftsTidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Blandinger. Ved Ludvig Philips Jnvestitur som Ridder af Hosebaandsordenen forefaldt en interessant Scene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Da Ordenskantsleren nemlig kom til den Deel af Ceremonien, hvor den nye Ridder opfordres til, at afgive den Erklæring, at han aldrig vil føre nogen uretfærdig eller vanhellig Krig mod Ordenens Souverain, afbrød Kongen Kantsleren og udraabte gientagende med særdeles Eftertryk: "Nei, det skal jeg aldrig!" Sildigere yttrede Kongen det Ønske, at erholde en Afskrift af Ordenseden, for at han, som han udtrykte sig, punktligt kunde efterkomme dens Forskrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Et temmelig snurrigt Eventyr er nys tilstødt en ung Landseneer i Paris. Fra det tredie Galleri i Skuespilhuset lyttede han til Auber's "Sirenes" forførerske Toner. Galleriet var fuldt; Tilhørerne vare i egentlig Forstand, sammenstuvede. J en saa sammentrængt Situasion sluttes hastigt Bekjendtskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Den galante Landseneer havde en smuk Naboerske ved hver Side, og snart var han hvad man kalder indgaaet med dem Begge. Den Ene af dem havde et lille Barn paa Skjødet. Efter den første Act forlod hun sin Plads og gik ud, idet hun bad sin Veninde holde Barnet saalænge. Teppet gik op; den anden Akt spilledes tilende. Hun kommer ikke igjen. Nu bliver hendes Veninde urolig. Hun maa vist være bleven angreben af et Jldebefindende", sagde hun til Landseneren: "jeg vil gaae ud, for at see til hende. De har nok den Godhed, kjære Nabe, at passe paa den lille Dreng saalænge." Soldaten tager med Fornøielse Barnet paa Skjødet; Damen gaaer ud . . . . og kom ikke igjen mere. Vi henstille til Naturforsternes Afgjørelse, hvorvidt det er sandsynligt eller muligt, hvad en Reisende fortæller om Professor var Grusselback (?) i Stockholm. Revue britannique, fremstiller Sagen saaledes: "Nysnævnte svenske Lærde er ved den Omstændighed, at Skruptudser kunne leve Aarhundreder, maaskee Aartusinder, indsluttede i Stene, foranlediget til Betragtninger over Livsevnens Betingelser. Efter 29 Aars Grublen og Studeren, efter mangfoldige Forsøg med omtrent 60,000 levende Skabninger, navnligen Kryddyr, vovede han et Experiment med et Menneske. Hans Fremgangsmaade er denne: Gradeviis næsten umærkeligt, ladet han Temperaturen synke saa dybt, at Jndividet stivner af Kulde, uden at noget Organ bestadiges. J denne Tilstand, paastaaer han, kan et Jndivid holde sig i Aarhundreder, ja Aartusinder; og naar det da pludseligt kaldes tillive afsin lange Søvn, vil det kunne vandre ligesaa frisk paa Jorden, som det var, dengang dets Livskraft, sattes i Dvale, Physikeren var Grusselback er temmelig utilgængelig; thi han vil endnu ikke, at hans Arbeider skulle komme under offentlig Omtale. Den omtalte Reisende lykkedes det imidlertid, at faae Adgang til ham. Dog maatte han underkaste sig mang foldige Betingelser, og kom ikke ind i Professorens Laboratorium, men kun i en Forsal, hvor den Lærde syssesætter sig med sine Forarbeider. For det blev ham tilladt, at træde ind, stak Professoren ham i et Overtræk af Kautschuk, og han maatte tage en med Glassine forsynet Maske paa, for at enhver Forhøielse af Temperaturen kunde holdes ude. Han traadte ind i et rundt Kammer, hvori der vel faldt Lys ovenfra, men gjennem Vinduer, som vare farvede med Kobberoxyd. Grusselback anstillede nu, i hans Paasyn, flere interessante Forsøg. Navnlig experimenterede han med en Slange stiv og kold, som Steen, laa den paa Jorden, men efter faa Minuters Forløb blev den, efter at være vædet med et pirrende Middel, saa munter, som om den nys var bleven fanget. Professoren forsikkrede, at den i sex Aar havde ligget i livløs Tilstand. Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
blandt alle de Gienstande, som fandtes her, var der Jntet, der i den Grad vakte den Reisendes Opmærksomhed, som en delig Pige paa omtrent 19 Aar. Hun var bleven dømt fra Livet som Barnemorderske; men ifølge Regjeringens Befaling var hun bleven overantvordet til Professoren, for at han kunde anstille sine Forsøg med dette menneskelige Væsen. Hun var bleg, men lignede forøvrigt en roligt sovende Pige, skjøndt hun, efter Physikerens Udsagn, allerede i to Aar havde ligget i aldeles stivnet Tilstand. Først naar fem Aar ere forløbne, vil han kalde hende tillive og gjøre sin vidunderlige Opdagelse almindelig bekjendt.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
J Frankrig har man i f. M. skudt en Kongeørn. Denne ædle Fugl har et Guldhalsbaand, hvorpaa læstes følgende Jndskrift i gothiske Bogstaver: "Caucasus patria, Fulgur nomen, Badinski dominus mihi est; 1750. (Kaukasus er mit Fædreland, "Lyn mit Navn, Badinski min Herre.) Denne herlige Fugl, som altsaa vilde være henved 100 Aar gammel, er sendt til Museet i St. LoJhvor almindelig Brugen af Kautschuk end er, ville dog følgende interessante Angivelser være Mange ubekiendte. Kautschuk er Saften af et Træ, som voxer i Brasilien og Mexico, hvor det danner store Skove. Træet naaer en Høide af 40 til 50 Fod, for det skyder Grene. J Begyndelsen seer Saften ud som Mælk, og Negrene drikke den gjerne. Efterhaanden størknes den. Gummelasticumsgaloscher forfærdiges paa selve Stedet af den friske Saft. Skomagerne drage nemlig ud i Skoven med deres Læster, tænde et Baal, øse Saften over Læsterne, og holde dem til Røgen, hvorved den hastigt størknes. Dette gjentage de til tolv Gange, indtil Massen er tyk nok. Saaledes komme Gummiskoene til de forenede Stater, hvorfra de, i store Masser, udbredes over hele Verden, Man har i London opdaget flere falske 100 Pd. Stles Noter, der skulle være fabrikerede i Paris, og over Antwerpen indførte til England. Antallet af de Londonerbanken præsenterede falske Noter skal ikke overstige 10; derimod have Falsknerne gjort gode Coups i Paris, hvor i den sidste Uge over 40 saadanne godt eftergjorte og endog med Vandziffte forsynede Noter ere anbragte hos Pariser-Banquiers. Nu har man saagar faaet en tredie Christi Kjortel, og denne befinder sig i Kongeriget Hannover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
J Middelalderen bevaredes den i Domkirken i Bremen; men da Prinds Valdemar af Danmark som Munk trak sig tilbage til Klostret Lockum, tog han, blandt andre Reliquier, ogsaa den sande Christi Kjortel med sig, og den forvares endnu den Dag idag i Kirkemuren i Lockum. De hannoverske Biskopper behøvede altsaa ikke at spadsere til Trier med deres Hjorde; de kunde have det mageligere hjemme hos sig selv. Gjennem Medzidor kom for kort siden en Polak, Galeievsky, som, efter den polske Revolution, udvandrede til England og her har arbeidet saalænge i en Staalpennefabrik, at han er bleven næsten blind J sin Fortvivlelse over, ikke meere at kunne forsørge sin Kone (en Jrlænderinde) og tre Børn, vender han tilbage til Litthauen, hvor han eiede to store Godser, og hvor hans Moder endnu lever. Til hende vil han overgive sine Børn, og derpaa vil han, naar hans Proces er endt, vandre til Siberien med sin unge Kone, som vil deele hans Skjæbne. En gammel Russer, som i Slaget ved Ostrolenka gik over til Polakkerne, og ligeledes hellere vil døe i Siberiens Bjergværker, end i Udlandet, ledsager den polske Familie, som man med Veemod saae vandre videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
J Landsbyen Selchow, en Miil fra Storkow, har en Præst, som er meget undet af sin Menighed, været ansat paa trettende Aar. Forleden Aften lader han sin Bøsse og gaaer ud at skyde en Hare. Hans Svoger, en Godseier i Nærheden, har anmodet ham om, at have et Øie med Skovtyvene, og underveis træffer han en Saadan, som er i Begreb med at fælde et Træ. Præsten raaber ham an, men han griber Flugten. Præsten bliver ivrig og sætter efter ham; men i Farten gaaer hans Bøsse af, og Skovtyven styrter, ti Skridt foran ham, truffen til Jorden. Fuld af Angst og aldeles raadvild løber Præsten hjem. Morgenen træffer ham endnu i den samme piinlige Raadvildhed; han gaaer igien ud i Skoven. . . den Skudtes Liig ligger der endnu. Nu var hans Beslutning fattet. Han iler til Stor kow, melder sin Ulykke for Superintendenten, og skynder sig derpaa til Berlin, for at overantvorde sig til Kammerretten. Hos Hr. Dirion, En af de rigeste Godseiere i Egnen ved Schlettstadt, vare, for kort siden, tre Arbeidere sysselsatte med at mase Druer. Bedøvede af Druedunsten faldt de i Kopen. Dirion litte hid, for at redde dem, men faldt selv, truffen af et Lungeslag, ned i Kypen. De tre Arbeidere bleve igjen bragte tillive; Hr. Dirion derimod trak man op som Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Den berømte Digter Nicolaus Lenau, der i denne Tid er i Besøg i Stuttgart og i nogle Dage havde viist Spor af Forrykthed, har pludseligt faaet et Anfald af deltrium tremens. J den blotte Skjorte sprang han ud af et Vindue, og løb over Gaden med det Raab: "Ud i Friheden vil jeg Kongen af Preussen har befalet, at der til alle Kirker i Berlin skal anskaffes Basuner, for at en Psalme hver Søndag kan accompagneres med dette Jnstrument, eftersom dette vil have en opløftende Jndflydelse paa Gudstjenestens Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Til en fornem Mand i Berlin kom forleden en ham ganske fremmed Barbeer. Hvad vil De?" Balbere Dem." – "Jeg har allerede een Barbeer; – Nei, De maa lade Dem gaae de med Gud." balbere af mig, for jeg har igaar spilt med Deres Balbeer, og da han ingen Penge havde meere, spillede vi om vore Kunder, og saa vandt jeg Dem. Den unge Folkedigter Wilhelm Hocker (Weinmakler i Hamborg), der adskillige Gange har været tiltalt, betalt Mulcter, udstaaet Fængselstraf osv. osv., opholdt sig for en Tid siden i Berlin, hvor han erholdt en Jnjurie Proces med en Musicus. Den kongelige Stadtgericht, afsagde følgende mærkelige Dom: Anklagede, Wilhelm Hocker, idømmes, formedelst mindre og større Verbal-Jnjurier, samt ogsaa fordi en Musicus er at regne iblandt den høiere Borger stands Personer, men en Viinkyper til Personer af den lavere (niedern) Borgerstand, en Mulct af 10 Tyl." Denne Dom appellerede Hocker og erholdt nu følgende Bested af den kongelige Kammergericht",at, da en Viinkyper ikke hørte til den lavere Borgerstands Personer, men var at regne iblandt den høiere Borgerstand, efter foreliggende scriptis begge Dele, Anklagede ogsaa synes at have en høiere Dannelse end Klageren, var Straffen at nedsætte til det Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Kong Oscar har i Sverrig en viid Mark for Reformer. Den hele Forfatning og Statsorganisation er her saa gammel og ormstukken, som i – flere europæiske Stater. Paa Rigsdagen tæller Adelen flere Medlemmer, end de tre øvrige Stænder tilsammen; thi der er 12 til 1300 adelige Familier og hver af dem kan sende en Repræsentant. Præstestanden holder gjerne med Adelen; thi den tærer, ligesom denne, paa Borgerens og Bondens Marv. 3000 Geistlige have en Jndkomst af henved 4 Millioner, og hele Statsbudgettet andrager kun 11 Millioner. At den forrige Konge, Carl Johan, skjøndt selv udgaaet fra Folket, har forstaaet at gjøre sig undet af Adelen, beviser hans Hofstat, der talte 14 Overkammerjunkere (1811 var der kun 3), 9 Kammerjunkere (III. 34), 37 Hofmarskalker (1811. 11) og 179 Kammerherrer (III. 11). Kong Carl Johan førte, i sine sildigere Aar, en mærkværdig Levemaade. Han blev liggende i Sengen til om Eftermiddagen Kl. 4; dog arbeidede han i Sengen. Mod Aften tog han sin blaae Overkjole paa og gav Audients. J Dagens Løb drak han et Par Kopper Bouillon. Ved Midnatstid lod han servere et splendid Maaltid, det eneste han holdt i Dognet. Strax derpaa gik han tilsengs, og sov øieblikkeligt ind Fra Efteraaret indtil Foraaret forlod han aldrig sit Værelse. Om Sommeren derimod lod han sig daglig see paa Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
J Glückstadt er Alt i levende Bevægelse, for at byde Englænderne Haanden til den projecterede store Dampskibs-Communication. En Comitee er her bleven nedsat i denne Anledning, og af de seneste Beretninger fra England erfarer man, at man sammesteds ogsaa staaer i Begreb med at oprette et Actie selskab til Udvidelse og Forbedring af Glückstadts Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
J Hamborg er man høiligt forbittret over disse Skridt, og navnligen udøser man sin Harme over Abraham Bauer, der skal have fattet den første Jder hertil. Man udskjældet ham for en Forræder imod hans Fødeby Hamborg. Ussings Andragende om Statseenheden, har fremkaldt en levende Bevægelse, eller hvad man nu kaldet Røre; – vel uden Tvivl ikke i Slesvig og Holsteen selv, men desto meere i de der udkommende Blade. Overalt tales om "Uebergriffe", "Jncorporationsversuche", "Machinationen" u. s. v. Justitsraad Klenze forsikkrer i "Jtzehoer Wochenblaat, at Ussing gyder Olie i Jlden, forvirrer Tilstandens endnu mere, og maaskee saaledes, at Uroligheder tilsidst kunne udbryde. En anden Autor, Fr. Hedde, forsikkrer i det kielske Correspondenz-Blatt: "Wir wollen uns nicht incorporiten lassen!" – "Og en Ørsted – vedbliver han kan overtale sig til at billige en saadan Plan, at true med energiske Forholdsregler og provocere Magten, Thi, hvad var det Andet end en krænkende Voldsgierning, dersom man vilde forbyde Discussionen, undertrykke Pressen, og paabyde almindelig Taushed? – Men man kan kneble os Munden – man gjøre os stumme, hvad har man vundet derved, Maae vi ikke sige hvad vi føle, saa vil den bittre Følelse af Vrede og Undertrykkelse brænde desto smerteligere, indtil den med Voldsomhed bryder frem." – Samme Blad mener desuden, "at den tydske Forbundsforsamling ikke vil kunne tie til en Forholdsregel, der gaaer ud paa, midt i Freden, at incorporere et Stykke af Tydskland i et andet Rige, og fratage en anerkjendt Forbundstat dens forfatningsmæssige Ret i de allervigtigste Henseender." –"Det Ussingske Andragende skrives fremdeles fra Rendsborg i Jtzh. Ugebl. – saavelsom den kgl. Commissarius Ørsteds paafaldende Yttringer have her opvakt stor Sensation, og er for Øieblikket næsten udelukkende Gienstand for Samtalen. Med største Spænding seer man de Skridt imode, som den holsteenske Stænderforsamling under saa overordentlige Omstændigheder vil see sig foranlediget til at gjøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
De i Adressen indeholdte Yttringer forslaae nu ikke til at møde slige ligefrem udtalte JncorporationsTendentser; hele Slesvig Holsteen maa opløfte sin Stemme og indgive til allerhøieste Sted en almindelig Lands=Protest mod slige skrankeløse, vore Lands rettigheder forhaanende Anmasselser af de Danske."(Khvns. Aftenbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
En Deputation er reist til Kjøbenhavn for at erholde Concession til en Jernbanes Anlæggelse imellem Apenrade, Haderslev og Aarssund. De nødvendige Midler dertil ere tilsikkrede Foreningen af solide hamborgske Handelshuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Fra Odense Herredscontoir efterlyses en Fange, der er bortgaaet aldeles nogen, da alle hans Klæder vare ham fratagne om Natten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Paa Taasinge forulykkede i afvigte Uge Møllebygger Andersens saarige Søn ved at falde i en Tønde med Mask, hvor han fandtes staaende paa Hovedet og aldeles uden Liv. Tanggaard i Fyen er solgt af Hr. Steensen til Hr. Bülow paa Søbesøggaard for 24,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Under den orkanagtige Storm, som rasede den 2den og 3die de, skal der paa Slien, i Nærheden af Cappeln, være forulykket to med Smør ladede Skibe, og da nogle Smortønder allerede ere drevne i Land, er det desværre at formode, at Størstedelen af Mandskabet har fundet Døden i Bølgerne. J Eckernfordes Havn blev et Skib kastet op paa Stranden. Kirketaarnets Spiir ned(Flensb. Av.) blæstes. Den gamle, gjære Sømand, Fyrinspecteur W. F. Born, der, efter at have tumlet sig omkring paa alle Verdens Have, omsider med et nedbrudt Helbred havde fundet en rolig Havn ved Fornæs Fyr, har i disse Dage kastet sit Anker i en endnu langt bedre Havn - Evighedens (Rd. A.) Minde. om Magdalene Birgithe Callsen, død i Flensborg den 24de October 1844. Du er ei meer, Du kjære, gode Pige; Tungt rinder veemodstaaren paa vor Kind. O, kunde Du saa tidlig fra os vige! Hvi gik Du alt til Gravens Hvile ind Det tunge Smertensleie Du omskiftede Med lune Grav, hvor evig kun er Fred. En Engel blidt med Palmen Lindring vifted, Og førte Dig til Himlens Sallighed. Stands Taaren, J, som bleve her tilbage, Da hun ved Englens Haand Jer brat forlod Alfaders Villie kan J ei randsage; Thi han er stor og viis og evig god. Jeg Eders tunge Sorg tilfulde fatter, Den Klage, som fra Hjertets Dyb udgaaer, J have tabt en Søster – kjærlig Datter, J hendes første Ungdoms faare Vaar. Dog lad os dølge Længslen i vort Hjerte; Den vi begræde bærer Englenavn En liden Stund, og endt er al vor Smerte, Endt er hver Trængsel, endt er Hjertets Savn. Nu tumles hun ei om paa Livets Bølge; Hun er alt landet i den sikkre Havn, Hvorhen vi ogsaa engang skulle følge Og slutte den Forklarede i Favn. C. R. Novbr. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Bekjendtgjørelser. Dybt nedbøiet af Sorg, bekjendtgjør jeg herved for fraværende Slægt og Venner, at det behagede det alvise Forsyn, i Gaar Morges Kl. 8, at bortkalde til et bedre Liv min inderlig elskede og uforglemmelige Kone Cathrine Marie Therkildsen fød Thorup, i hendes Alders 58 Aar, efter 1 Aars tiltagende Svaghed. J 33 Aar var hun mig en tro og kjærlig Ledsagerinde paa Livets Bane, og mine 2 Døttre begræde med mig Tabet af en om og kjærlig Moder. - Horsens, den 11te Novbr. 1844. Jens Therkildien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Assemblee i Kallundborg. Söndagen den 2de November förstkommende afholdes Assemblee i Klubben "den borgerlige Forening. Billetter afhentes hos Kaufmann. R. Kaufmann. Fr. Melchior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Førstkommende Onsdag den 20de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Herz, afholdt Auction i Gaarden Nr 42 paa Skolegade heri Staden, hvor da bortsælges: en Confur- og Stege Jndretning med Bageovn, Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, Servanter, Spilleborde og andre Borde, Speile, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Linned og Gangklæder, samt Bringtøi til 2 Par Heste, med Mere, Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te Novbr. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Efter Begjæring af vedkommende Eier foretages Auction ved nordre Side af denne Byes Havn, Løverdagen den 23de dennes og Eftermiddagen Kl. 2, over en Deel gammelt Tømmer, Planker, Brædder, Spiger og Jern bolte, Alt Rudera af et forliist Jagtskib. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 16de Novbr. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Efter Begjæring af vedkommende Jnteressenter foretages Auction Mandagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over Jagtskibet "Adonis", for Tiden beliggende i denne Byes Havn, med staaende og løbende Redskaber, efter Jnventarieliste, der ved Auctionen vil vorde fremlagt; Conditionerne, der ligeledes ved denne ville vorde bekjendtgjorte, kunne ogsaa forinden erfares hos Kjøbmand J. F.W. Røse heri Byen, og Skibet, med Jnventarium, forevises af Skipper Basse. Auctionen holdes ombord paa selve Jagten, der efter Opgivende lader circa 350 Tdr. Korn. - Aarhuus Byfogedcontoir, den 13de Novbr. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Da Arvingerne i Boet efter Agent Røgind og senere afdøde Hustrue ikke have fundet Anledning til at approbere det ved 4de Auction, den 5te dennes, skete høieste Bud paa de bemeldte Bo tilhørende Jordeiendomme paa Aarhuus Mark, circa 25 Tdr. Land, bliver en 5te Auction over disse afholdt paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 26de dennes, om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der ved selve Auctionen, efterat Hammerslag er givet, vil blive meddeelt Underretning om hvorvidt det skeete høieste Bud kan vorde approberet eller ikke. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te Novbr. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Tirsdagen den 3die December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter Kammerraad Landinspecteur Hans Ulrik Oxholm af Moeballegaard i Kattrup Sogn, for, blandt Andet, at tage Bestemmelse med Hensyn til en af Kjøberen af Stervbogaarden nu gjort Jndbetaling paa Kjøbesummen m. m. hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Berneh. November 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-16
Skov-Auction. Mandagen den 25de November afholdes Auction i Sophiendals søndre Skov over endeel paa Roden staaende Bog; deriblandt flere tjenlige til Gavnings- og Træskotræ. Auctionen begynder Kl. 10. Mødestedet er, som sædvanligt, ved Indgangen til Skoven. Rosenkrantz.