JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Spanien. Den 24de Octbr. har Dronning-Regentinden aabnet de Cortes=Forsamling, med en Tale, hvori Hs. Majestæt ønsker Forsamlingen til Lykke med Hensigten af dens Møde: for stedse at grundfæste Frihed, Orden og Retfærdighed i Staten." De ere kaldede - siger hun til en af de høitideligste Handlinger, forhvilke en National-Congres nogensinde var samlet. De komme for at revidere den Forfatning, som den spanske Nation har givet sig selv, og som den efter Aarhundredes Despotisme lykkelig vidste at haandhæve i den meest mordiske Kamp mod den meest colossale Magt i Verden; men var den første Angrebskrig frygtelig, da er den Krig, som nu ødelægger vort Fædreland, ikke mindre grusom og langt bittrere i sit Udspring. Ak, hvor store ere ikke de Vanskeligheder til at kunne udholde slig en Prøvelse. Derpaa taler H. M. om de fremmede Magters Venskab og Velvillie, især de høie Allieredes, der have undertegnet Qvadruppel=Tractaten. De andre Europas Magter yttre ogsaa et fredeligt Sindelav mod Spanien; dog have nogle af dem tilbagekaldt deres Gesandter, og Dronningen har truffet lignende Forholdsregler i Henseende til Gesandterne ved deres Hoffer. Begge Siciliernes Cabinet er det eneste, som har givet Grund til nye Besværing, dog er dette ikke foraarsaget ved noget fiendtligt Sindelav, eller har afbrudt de bestaaende Forhold mellem begge Lande. Blandt de tagne Forholdsregler for at sikkre Almeenvellet, regnes Nationalgarden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Jblandt de vigtige Gjenstande, har Statens nærværende Armod ogsaa forhindret Jndførselen af en ordentlig Retspleie. Angaaende Finantsernes Tilstand vil Ministeren forelægge passende Midler til deres Ophielpning. Alle Renter af den spanske Statsgield ere betalte (?) Regjeringen har imidlertid maattet gribe til den smertelige Nødvendighed at fordre en Understyttelse, af 200 Mill. Realer. For at ende Borgerkrigen, har man maattet gribe til en ny Udskrivning af 50,000 Md. og til at mobilisere Borgergaden. - Seiren har fulgt vore Soldater, de fiendtlige Bander, som ulykkeligviis ere trængte ind i det Jndre af Kongeriget, flygte for dem, uden at kunne sætte sig fast. Stort Uhæld afstædkommer ved disse Banders Omstrøifen, overalt efterlade de en pestilensisk Sygdom, og de afskyeligste Spor af deres Nærværelse. De ville strax skride til Forfatningens Reform, og med ligesaa fast som duelig Haand oprette Grundlagene for den nye selskabelige Organisation. Jeg giver som Dronning intet Forslag til et saa vigtigt Øiemeed, som Moder forlanger jeg intet, det lader sig ikke tænke, at den spanske Ædelmod vil nedsætte den constitutionelle Thrones Prorogativer til Jntet, under en uskyldig og faderlig Dronnings Barndom, hvilken er bestemt. til at indtage samme. Nationen og den civiliserede Verden venter af Eder en Grundlov, ved hvis Mellemvirkning den lovgivende Forsamling befries i dens Beslutninger fra al Overilelse og Lidenskabelighed o. s. v." Da Regentinden begyndte at oplæse denne Tale, skjælvede hun, ja hun vaklede endog, og man kunne ikke forstaae hvad hun sagde. Hun var bleg, men smuk og gratios. Den første Beslutning, som er fattet af de Cortes er: "at Marie Christine forbliver eene Regentinde, Regentskabsraadet er ophævet, og Don Carlos og Descendentere erklæres at have tabt al Ret paa Thronfølgen." De eneste vigtige Efterretninger fra Krigsskuepladsen, er 2de Telegraph=Depescher over Bajonne af 31te October som melde, at Carlisterne have paa Grund af General Esparteros Anmarsch ophævet Beleiringen for Bilbao, og General Egnja er rykket denne imøde. Det hedder ogsaa, at Gome skal være slaaet og have mistet 1200 Md. Fangne; men det har ikke bekræftet sig, det hedder meget mere, at han har kastet sig i Cordovas Bjerge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Indenlandsk. Til de Kongelige Tafler Tirsdagen den 1ste De vare henved 300 Personer indbudne, deriblandt samtlige Professorer ved Kjøbenhavns Universitet, saavelsom alle Hovedstadens Sognepræster, Cappellaner og Catecheter. Ved Kongens eget Taffel sad Rector Magnificus, Fakulteternes fire Decani samt de fra udenlandske Universiteter hertil indbudne Professorer. - Onsdag Aften var en Souper arrangeret paa den Kongelige Skydebane, hvortil samtlige nye creerede Doctorer vare indbudne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Det var i Aaret 1657, den 24de Octbr., at Byen Fredericia blev overvældet og indtaget af Svensken; men paa den danske (Trinitatis Kirkegaard, stødte Fjenden paa nogle Compagnier jydske Dragoner, som hverken ville tage eller give Pardon, hvorfor de fast Alle bleve nedsablede, og fik deres Grav hvor de stode. Deres Død kom imidlertid Fienden dyrt til at staae: to Svenske faldt for hver enkelt Dansk. - Saavidt, Historien. At opbevare Mindet om denne Heltedaad forbeholdtes vor Tid. En simpel Jordplet dækkede hidindtil de Tappres Been; men den 24de Octbr. 1836 reistes dem en smukt udarbeidet Bantasteen, hvorved Hs. Høiærv. Hr. Pastor Gude i Manges Overværelse holdt en skjøn, til Gjenstanden passende Tale, hvorefter de, under høistegen Commando af Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian, opmarscherende Militaire gave en tredobbelt Salve. Monumentet bestaaer af en svær Granit, paa hvis overste Flade er anbragt et stort, frit staaende, Spidsen nedad vendende støbt Sværd, hvis Haandtag danner et Kors. En Blomsterkrands støtter sig til Sværdet. Paa Stenen er en Plade anbragt med følgende smukke Jndskrift: Den 24de October 1657. Pryd, høie Heltesværd, de Kiæres Grav, Hvem Døden Jntet var mod Pligt og Ære; Den Krands, erkjendtligt Borgersind dem gav, Til sildigst Efterslægt et Minde være."(Veile Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
J Kiel har der atter været Jldebrand. Dennegang afbrændte en Bagergaard paa Torvet. Det er nu vitterligt, at flere af disse Jldebrande ere Brandstifteres, Værk. Dennegang var Jlden anlagt af en Bager dreng, som ikke syntes godt om at være længere hos sin Mester. Den næstsidste Jldebrand var paasat af en ung Tienestepige fra Landet, som var drevet dertil af en uimodstaaelig Hjemper. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Fortsættelse af de i f. No. anførte Mænd, Hs. M. har benaadet med Ridderkorset af Dannebrogen: Hr. W. v. Søderberg, Captain og Compagniechef i det 3die Jydske Ins.-Regim. Hr. C. A. v. Schepelern, Capt. og Compagniechef i det Jydske Jæger=Corps. Hr. S.F. Henriques, Krigsraad, Regimentschirurg ved det Sjællandske Jæger=Corps. Hr. J. H. Bang, Provst og Sognepræst til Domkirken i Roskilde, samt Provst for Sømme og Voldborg Herreder. Hr. C. N. Is sem, Sognepræst til Øster= og Vester=Assels. Hr. N.T. Fangel, Sognepræst til Gudum, Lillevorde og Seil flod. - Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn er ialt 73 benaadet. - Under 28de Octbr. er endvidere skeet følgende Avancement: Under Admiralitets= og Commissariats-Collegiet: Commandeurerne Stiboldt og Schonheider benaadede med Contra-Admirals Characteer. Commandeurcapt. Wulff og Holst tillagt Commandeurs Characteer. Captainerne de Falsen, Cederfeldt og Lütken meddeelt Commandeurcaptains Characteer. Captainlieutenanterne Turen, Sandil, Zarthmann og Paludan tillagt Captains Characteer. Premierlieutnanterne Bruun, Stampe og Secher tillagt Captainlieutenants Characteer. Secondlieutnanterne Paludan, Gotlieb og Lemming, meddeelt Premierlieutnants Characteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Under Landmilitair=Etaten: Generalmajorerne v. Friboe, og v. Krag benaadede med Generallieutn. Characteer. Oberstlieutnanterne v. Stricher og v. Düring tillagt Oberst Characteer. Majorerne A. C. Albrecht, Greve af Lüttichau og J. C. M. v. Frohbohse, tillagt Oberstlieutenants Characteer uden Anciennitet. Adjutant hos H. K. H. Prinds Christian Frederik, Capt. C. P. v. Bruhn, meddeelt Majors Characteer med den ham forbeholdte Anciennitet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Den Londonske Tidende Courier af 11te De gav af Staffordshire Advertiser den Efterretning, at en fiinklædt ung Mand, efter Udseende en Udlænding, 24 til 25 Aar gammel, der reiste som Passageer paa en Stage-Coach" fra London til Manchester, har den 8de skudt sig paa en af Sationerne, og at man hos ham har forefundet 5 til 600 Louisd'o rer, Doubloner og fremmede Bancosedler, samt Adressekort fra forskellige Personer, og et Brev i det portugisiske Sprog. Dette har i Kjøbenhavn bragt paa den Tanke, at denne Selvmorder maatte være den ofte omtalte Bedrager, hvorfor der er skrevet til Engeland om nærmere Oplysning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Skrædermester Jacobi i Kbhvn, anbefaler sig med en særdeles hurtig Expedition. Han tilbyder sig f. Ex. at expedere en heel Klædning paa 8 a 9 Timer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Fra Viborg Tugt- og Forbedringshuus efterlyses en til Straffeanstalten paa Livstid for Tyverie og Jndbrud fra Møgeltønder og Ballum Birks Jurisdiction afleveret Tugthuusfange Jens Jensen, som Aftenen den 26 Octbr. har fundet Leilighed til at undvige. Han er efter Signalementet 23 Aar gl., 65 Tommer høi, har lyseblaae Øine, mørkt Haar, er skarp af Ansigt, med et levende Udseende, har en høi hvælvet Pande, en lige skarp Ræse, der viser mod høire Side (en Modsætning til det Lige), har lange Hænder (altsaa i mere end figurlig Forstand, med lange Negle (der dog vel kunne forkortes), taler Dansk og er begavet med en god Forstand. (Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Den i Viborg for Tausen opreiste Mindestøtte blev høitidelig afdækket paa Reformationsfestens anden Dag. Høitideligheden begyndte og endte med en ved Støtten afsjungen Choral, der var forfattet af Biskoppen. Monumentet, der er opreist bag den Ligsteen, hvorfra Tausen forkyndte den evangeliske Lære, er forfærdiget af Professor Freund i Kjøbenhavn af Bremer Sandsteen, og viser i et Marmor Basrelief Tausen med Bibelen, i Haanden forkyndende Ordet. Paa den anden Side er en smuk Jnskription.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Fra Odense skrives under 8de De J Fredags druknede her en Bondekarl paa en underlig Maade. Efter Sigende kom han fra Hunderup og vilde gaae over den brede Aae, ventelig for at gjenskye over til Qvægmarkedet, der holdes paa Heden, istedetfor at gaae igiennem Byen. Han satte Stokken for sig, og var med et Hop ude i Dybet. En Person, som saae det, lede til og kastede et Bræt ud til ham; men paa den ene Haand nær var han alt under Vandet, og formaaede ikke at tage imod Hielpen. - Midt under en Skylregn i Loverdags Aftes omtrent Kl. 6 viste sig i Sydvest en kegleformig lys Støtte paa Firmamentet, som varede over en halv Time, inden den forsvandt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Et lignende Phoenomen bemærkedes i Oldenborg den 15de October om Aftenen mellem Kl. 8 og 9 paa den vestlige Himmel. Man saae nemlig ogsaa der en Jldseille, som nedentil var bred og løb spids opad, lig en Pyramide, og stod ligeledes i meere end en halv Time uforandret paa samme Plet. Lignende Luftsyn har man i dette Efteraar seet i flere Egne af Tydskland, Belgien og det nordlige Frankerig. (Hp. Av.)J Overup paa Falster afbrændte Søndagen den 23 October et Huus aldeles tilligemed den indavlede Sæd, og endeel Bohave. Manden og Konen var i Kirken da Ulykken skeete. Ligeledes afbrændte Tirsdagen derefter en Fæstegaard i Staurebye tilligemed alt Mandens Korn, Jndboe og Vogne. Ved et Ungdomsgilde hos en Gaardmand i Idestrup Natten imellem den 23 og 24 October overlæssede en ung Knøs paa 19 til 20 Aar sig i den Grad med Brændeviin, at han døde deraf om Morgenen. - Det er en sørgelig Kiendsgjerning, at Drukkenskab, der var begyndt at blive et sjeldent Syn, atter paa nogle Aar er tiltaget i en frygtelig Grad blandt Almuen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Hr. Pastor Koch i Wodder har atter taget til Gjenmæle imod Hr. Pastor Hass i Ribe Stiftsaviis og viist, hvorledes en saadan nordamerikansk Kirkefrihed, som han anpriser, ikke kunde indføres hos Os, uden at forvolde en fuldkommen Forvirring, ikke allene i Manges timelige Sager, men ogsaa i Stat, Kirke, og Via denskab. Naar Hr. Pastor Hass finder det latterligt, at Nogen vil foretrække sin egen timelige Fordeel for Andres Frihed og Menneskeret, svarer Hr. Koch: Hvis saa var, vilde en stor Deel af Verdenshistorien yde et uudtømmeligt Stof til Latter. Jeg for min Part finder det ingenlunde latterligt, men vel beklageligt, Under Forlangt Jndrykkelse, læses i Hemp. Avis No. 199 følgende: Det var ønskeligt, om Fyens nye Stiftamtmand i disse Dage vilde tage Broearbeidet, i over Aaen ved Willestofte og Kluset (under Veivæsenets Bestyrelse) i Øiesyn. - Han vilde sikkert ved at erfare, hvorledes man i Vand, Snee og Morads der føler og øder Kræfter, samt udsætter saavel Menneskers som Kreaturers Helbred og Lemmer, samt op kjører Veiene ved Steen=Transporter, faae den Overbeviisning, at det er uforsvarligt, saaledes som det skeer, at behandle Landmanden. - Jøvrigt skal jeg om faa Dage offentlig bringe til Publicums Kundskab høist mærkelige Oplysninger om den uforsvarlige Maade, Veibestyrelsen endnu i Aar, uagtet de alvorlige Anker over samme, vover at behandle Landmanden paa. Marialyst den 3 Novbr. 1836. C. H. Hansen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Kjøbenhavns Børs den 4de Novbr. 1836. Cours. Hamborg 2 M. - vista 200; 1/2 Species 202, Specier solgtes til - Mk. - s.; B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Speier 175 1/2 a 176 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 49 1/2 a 49 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCto. kgl. Obligationer (uden Renter) 90 a - Rbd. i Sedler.; (. Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Ved Tallotteriets 1309 Trætn. i Altona udkom: 44, 41, 16, 87,21.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 10de De, Kl. 5 Aften, fristede viden tunge Skjæbne at miste ved en blid og rolig Død, vor eneste kjere, uforglemmelige Datter, Karoline Cathrine Overgaard. Hendes dyrebare Minde og vor dybe Sorg ville vi trøste, i Haab om at gjenfinde hende hos Faderen i Evighed. Skaregaard den 11te November 1336. J. C. Overgaard. K. M. Overgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Til Salg en Himmel=Seng med Udtræk og complet Omhæng anviser Avis=Expeditionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-13
Grønkaal a 4 Mark pr. Hundrede anvises fra Apotheket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
No. 125. Ao. 1836. TISTID Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementende, eller: Den nordtimbrilke Tilthuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 15de November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Politiske Nyheder. Spanien. Carlistanføreren Gomes vedbliver endnu at forurolige Dronningens Tropper; med 13000 Md. angreb han den lille Stad, Almaden, der kun var forsvaret af 1500 Md. under General Flinter; da det imidlertid ikke kunde forebygges, at Fienden trængte ind i Staden, trak Generalen sig med sine Tropper tilbage til en nogenlunde befæstet Bygning, og holdt sig der til Aftenen den 24de Octbr., da han saae sig nødt til at overgive sig. Go meg satte derpaa Jld paa Staden og lagde den i Aske, deels af Hævn over de ved Angrebet, lidte Tab, og deels for at tilføie den spanske Regjering et omfindtligt Tab, da der i Almaden gaves flere Bygninger, som hørte til de derværende rige Qvægsølvminer; endnu samme Dag rykkede han bort derfra, og man meente, at han stod mellem Talavera og Toledo, som kun er en halvanden Dags Marsch fra Madrid, hvor man, som en Følge deraf, ikke var uden Bekymring for et Besøg af Gome, saa meget desmere som Madrid er blottet for Militaire og forsvares kun af Nationalgardister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Madrider Gazette af 28de October publicerer i et overordentligt Tillæg en Depesche fra General Alvarez, hvoraf man erfarer at han har den 24de f. M. total slaaet Carlistchefen Sanz, og adspredt hans Troppecorps; Fægtningen er forefalden ved Sasas i Nærheden af Avilez. Sanz selv synes at være undkommen. Man har ogsaa officielle Beretninger fra Bajonne af 31te f. M. som bekræfte, at Beleiringen for Bilbao virkelig var ophævet. Da Carlisterne er fore at General Espartero var ankommen til Ordunna, drog en Deel af deres Artillerie til Galdacano og Resten tilbage til Zumudir, men vedblev at holde Høiderne ved Bilbao besat, og havde besluttet med 12,000 Md. at oppebie den fremrykkende Espartero, som den 31te om Aftenen ventedes for Bilbao.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Jtalien. Fra Turin skrives under 25de October: J de sidste Dage bemærker man at Politiet er i megen Virksomhed. I Gaarmorges fortalte man, at Abbed Rapelli, paa Tilbagereisen fra Frankerig og Schweitz var bleven arresteret i Mailland. Natten derpaa, bleve her vel 20 Arresteringer foretagne; blandt de Arresterede nævner man Lægen Valeine og Søn, en Abbed Marochetti, Kjøbmand Michael Due og Advokaten Rageschi. Det lykkedes Brødrene Cantara, ligesom i Aaret 1830 at flygte. Ved en Beretning fra Udlandet, hedder det, skal en Sammensværgelse være opdaget, og hine Arresteringer være en Følge deraf. Ogsaa i Genua og Alessandrig have Arresteringer funden Sted. Den lille Republik San Marino, hvorom man sjelden hører noget, havde i Anledning af det Allibeauske Attentat, sendt de Franskes Konge en Lykønsknings Skrivelse. For kort Tid siden, indtraf igjen en Skrivelse fra Kong Ludvig Philip i de meest huldrige Udtrykke, som lover den kongelig Beskyttelse, men tilføier den betingelse, at man bortskikker de sig der opholdende Flygtninge, 8 i Tallet. Men herpaa har den lille Republiks Gonfaloniere svaret, at man ikke kan opfylde Kongens Ønske, da det er stridende mod Forfatningen; hine Mennesker opførte sig roligt, og opholder sig der med Borgernes Samtykke, som desuden med Magt ville modsætte sig deres Fordrivelse. Fra Neapel blive Efterretningerne mere foruroligende, da Cholera ikke allene viser sig i Neapel, men i alle omkringliggende Landskaber og Øer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Frankerig. Fra Stratsburg skrives under 5te Novbr., at Forhøret angaaende det omskrevne Complot fortsættes bestandig. Hidtil var ingen af Stratsburgs Jndvaanere befunden at være indviklet i dette Anliggende. Det er en Sandhed, at den hele Oprørshistorie, synes at staae gandske isoleret for sig, og alt viser, hvor lidet Haab, de havde om at faae noget Medhold af Jndvaanerne her. En Oberstlieutnant, der opholdt sig i Stratsburg, og som stod i Begreb med at begive sig til Schweitz, var bleven arresteret. Man fortæller, at Kong Ludvig Philip selv, skal, da han erholdt Depeschen fra Jndenrigsministeren om dette Oprør en miniature have yttret: "Linsense jenne homme, il est a plaindret, det ubesindige unge Menneske, han er at beklage)!", og besynderligt er det, at Prinds Louis Napoleon, der havde nedsat sig i Schweitz, og stod som Officier i schweitsersk Tjeneste, kunde falde paa et saa uoverlagt Project. - J Paris har der længe været talt om en Ministeriel Modification, og den forrige Minister Hr. Thiers er nylig bleven hjemkaldet fra hans Udenlandsreise, og havde strax efter hans Ankomst den 24 Octbr. havt Audients hos Kongen, og havt en Conferents med Marskal Gerard; det hedder at disse Mænd skulle bringe et nyt Ministerium i Stand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Polen. J Warschau er udstædt en Forordning af Fyrst-Statholderen, hvilket tillader de tilbageblevne emigrerede Polakkeres Koner, at gifte sig, endskjøndt deres Mænd endnu ere i Live, og denne Forordning tilstaaer endnu oveni Kjøbet Saadanne mange Begunstigelser – man vil imidlertid formene, at ikke mange polske Damer, hvis Mand leve, ville nedlade sig til at benytte sig deraf. De Russere, som indgaae en saadan Forbindelse, erholde en Statsbetiening, hvis de ikke allerede ere ansatte, og en bedre Post, naar de allerede ere placerede. Men en Polakkerinde, som ægter en Russer, maae dog med alle de Børn, hun har fra det forrige Ægteskab, gaae over til hendes anden Mands Confession. Aarsagen til denne Forordning gav en Geistlig i Nærheden af Warschau, der havde viet en russisk Officeer til en Polakkerinde, hvis Mand opholdt sig som Flygtning i Frankerig, og som derfor af sin Biskop blev suspenderet, Præsten klagede da til Statholderen, som gav ham Ret, afsatte Biskoppen, og lode hans Eiendomme confiscere. (Hb. R. Zeit.) I Hamburg var der den 10de De, ingen Spørgsmaal efter Rug. Byg blev derimod søgt, fornemmelig for Engeland. J Havre blev der ogsaa gjort nogle Speculationsopkjøb fra Landet. Byg noteredes til 50 a 55 Rdr. og dansk Havre til 38 a 45 Rdr. Cour. Ærter fra 76 a 95 Rdr. Cour. pr. Læst. (N. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Jndenlandst. Fra Kbhvn, skrives under 8de De Vi kunne i Dag have den store Glæde at melde vore Læsere, at Hof= og Stadsretten ved en igaar afsagt Dom ikke blot i eet og alt har frifundet Hr. Overlærer Hage i den mod ham anlagte Trykkefrihedssag, men at den endog har paalagt det Offentlige at udrede alle af Auctionen flydende Omkostninger. Hr. Hage - Theologen, Philologen, Historikeren, Botanikeren, Statsoekonomen, Handelsmanden - har selv fort sin Sag for Retten, og har saaledes givet et nyt Beviis paa den Alsidighed, hvortil denne rige og stærke Aand har udviklet sig. Hans eclatante Frifindelse er en af de betydningsfuldeste Seire, den danske Presse har vundet gjennem en af sine dygtigste Talsmænd, en af sine ædeste Repræsentanter; den vil derfor vække almindelig Glæde blandt alle Trykkefrihedens Tilhængere, og hvad der vel næsten vil sige det samme, blandt alle Venner af denne Mands dybe Retsindighed og omfattende Talent. (Kbhvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Cancelliet har bifaldet det af Cenfor lagte Beslag, paa Kbhvnsp. Nr. 308. Bladet indeholdt ikke an 4 siger Redact. – end nogle meget uskyldige Bemærkninger om Forbudet imod den Constitutionelle." Om de Skridt - tilføier den - vi agte at foretage for at forsvare vor og dermed hele Pressens Ret imod en saadan Fremgangsmaade, skulle vore Læsere i sin Tid blive satte i Kundskab."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
I Kjøbenhavnsposten Nr. 310 læses "Nogle Bemærkninger angaaende Tilstanden paa Islands Vester amt af Hr. Agent G. Scheving fra Bredebugt (en oplyst og vakker Mand, som for nogle Dage siden kom igjennem Odense paa en Reise til Jylland.) Forfatteren beklager, at Kongens Øiemed med Stænderforsamlingen: "at oplive Almeenaanden, synes endnu kun ufuldkomment at være opnaaet med Hensyn til Island, og støtter sin Paastand paa det Beviis: at ikke en eneste privat Proposition til noget, Jsland angaaende Lovbud er fremkommet i Stænderforsamlingen. Til flere paapegede Mangler høre, at over Forvaltnings- og Bestyrelses=Maaden i en vis Rep (Commune,) bestaaende af 8 Bøndergaarde, hviler et uigjennemtrængeligt Mørke; at Ydelsen til Fattigkassen og Fattiglemmernes Forsørgelse bestemmes og inddrives, mildest sagt, brevi manu; at Ønsket om at Repstyreren vilde lade en Udskrift af Protocollen circulere imellem Yderne af Tiende og Extrapaalæg, gjentagne Gange er bleven af slaaet; at saavel Hoved som Biveie henligge Aar forAar aldeles uforbedrede; at Embedsmændenes Opholdssteder ligge saa ubeqvemt, saaledes boer Amtmanden, paa en Udpynt imellem Faxebugten og Bredefjorden, omtrent 16 Mile fra Landets Alfarvei, og at Island, i det Hele taget, og Vesteramtet maaskee i Særdeleshed, vedbliver at være et Slags terra incognita, saavel for Fremmede overhovedet, som og tildeels fra dem, fra hvilke Forbedringer i Folkets Tilstand nærmest (Hp. Av.) pleie at udgaae a.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-11-15
Under 19de Octbr. er emaneret en allerhøieste Plastat, hvorved det fremtidig bestemmes at Valgdirecteuverne til Provindsialstænderne ikke skulle tillægges Diæter efter deres Rang, men Dæten bestemmes til 4 Rbd. Sølv. Det gjøres ogsaa der Valgdirecteurerne til Pligt, ved Udnævnelsen af Valgmedhielpere at henvende sig til saadanne Mænd, som formodes at ville udføre det overdragne Hverv, uden Udgift for Districtet; og endelig skulle de enkelte Valgbestyrelsers Medlemmer kunne for Fremtiden ikke fordre Godtgjørelse for deres Reise til det Møde, hvor i Følge Forordn. af 15de Mai 1834 Valgets endelige Afgjørelse skal finde Sted.