Norske Intelligenssedler, 1771-02-27
Nordske Jntelligen No. 9. Onsdagen den 27 Februarii 1771. Underretning om en fordeelagtig Maade at brygge Øl, hvorved man af een Tønde Malt skal tilveiebringe sex Tønder forsvarlig godt Maaltids, eller saa kaldet Bord-Øl. J. L. Maltet, som maa være vel gjort af godt Byg, males saa grovt, som mueligt, dog saaledes, at ingen heele Korn findes deriblandt. §. 2. Aftenen før man om Morgenen vil begynde sin Brygning, mæltes eller fugtes det med koldt Vand, saa at intet tørt findes deriblandt; hvilket hielper til Maltets Deeles Opløsning, og siden befordrer det Hoved-Øyemærke, at tvinge Kraften af det. F. 3. Morgenen derpaa begyndes Brygningen, da man opkoger en Kiedel med reent Vand, med eller uden Ener-Riis, efter Enhvers Godtbefindende, af 3 Fierdingers Rum, hvilket man sydhedt kommer paa det om Aftenen fugtede Malt, arbeyder det vel ved Omrøring med en ved Brygning brugelig Spade eller Mæske Rør, dækker det til, og lader det staae 2 Timer at trække Kraften af Maltet til sig, og synke; Den klare Urt øser man varlig af, kommer den i et dertil tienligt Kar, og dækker den til, at den kand beholde Varmen og Kraften hos sig. J. 4. Jmidlertid har man kogende Vand i Kiedelen til reede, hvilket man, ligesom forrige Gang, kommer paa Maltet, rører vel om, dækker det vel til, og ligeledes lader det staae 2 a 3 Timer at trække Kraften til sig, og sætte sig; øser saa den tynde Urt sagte af, som forrige Gang, og kommer den i et Kar for sig selv, indtil den er blevet saa kold som, eller har lige Varme med den første Urt, da de kand blandes tilsammen. Jmedens dette forrettes, koger man lige Maal og Mængde af Vand; hvilket H. 5. koghedt kommes paa Maltet, vores vel om, dækkes til, staar 3 Timer, paa Maltet, og siden øses af i et Kar for sig selv, indtil det er blevet ligesaa koldt som de 2 forrige Urter, da det kand kommes til samme. Medens denne tredie og sidste Trækning gaar for sig, laves Rosten tilrette, hvorpaa man kommer Maltet, med den Urt, som er tilbage derved, lader samme løbe igiennem Rosten, og blander i den anden samlede Urt; Og dette tilhobe kaldes Hoved Urt. s. 6. Samme Hoved-Urt kommer man nu i Kiedelen, og lader den faae et godt Opkog, bærer den saa kogende, som den er, paa Roste-Karet, og lader den gaae saa mange Gange igiennem Rosten, ved at tappe den af, og øse den paa igien, indtil den har faaet sin fuldkomne Klarhed, vogtende sig imidlertid, at man ey rører Roste-Karet af Stædet; thi derved kand Rosten bringes i Uorden og stoppes, at man bliver nødt til at lægge den om, og derved foraarsager sig en Hob unødvendigt Arbeyde. Det er en Hoved-Observation, at, hvis man vil spare Arbeyde med at lade Urten ofte gaae igiennem Rosten, maa man ey vente sig klart Øll; thi, som Urten er i Klarhed, saa bliver og Øllet siden. §. 7. Medens Hoved-Urten gaar igiennem Rosten, maa Kiedelen ey være ledig; thi i samme koger man saa meget Vand, med eller uden Ener-Riis, som den kand rumme, hvoraf man Tiid efter anden kommer noget paa Rosten, og dermed fortfarer, saa længe der er nogen Sødhed i Maltet, men ey længere; tagende tillige i Agt, at Vandet stedse er koghedt; thi ellers kunde Maltet kaste sig, eller blive suurt, og man savne den fuldkomne Kraft og Nytte deraf, som er Øyemærket. Man tapper af, og slaar igien paa Rosten, saa længe til Urten er fuldkommen klar, da denne saaledes samlede Efter- eller Anden-Urt kommes i et Kaar for sig selv. H. 8. Jmedens man ved Rosten er i Arbeyde med at samle Efter-Urten, koges 2 Marker af den beste Humle i gandske lidet Vand; og det saa længe indtil den er næsten tør, da Hoved-Urten slaaes dertil, for at koge med Humlen noget over en Time, hvorefter den sies i Gang-Karet. 5. 9. Siden koges Efter Urten og en Time med samme Humle, og ses til Hoved-Urten. H. 10. Derpaa koger man saa stor en Mængde godt reent Vand, at det tilligemed Urten maa kunde udgiøre 6 Tønder; hvilket man kommer koghedt iblandt Urten, rører det vel om, og lader det staae at svales. 5 11. Naar det er maadelig svalt, kommes fornøden Giær derudi, hvorpaa det dækkes til, og gaar saa længe, til det er nok, da det kommes paa Tønder, og er færdigt. Den, som forlanger stærkt Øl, kand tage Efter=Urten for sig selv, og spare paa Vandet ved sidste Blanding. Har Maltet, Vandet og Humlen været gode, forsikkrer man, at de belovede 6 Tønder sundt og godt Øl ey skal mangle, foruden, at, om nogen vil tillige have Spis-Øl, kand der siden øses koghedt Vand paa det udtrokne Malt, og faaes 1 a 1 1/2 Tønde deraf, ligesom Maltet har været godt til Christiania den 27 Februarii. J Dag blev udi vor Frelseres Kirke af Hans Højædle Høiærværdighed Herr Biskop og Doctor Friderie Nannestad ordinerede til det hellige PræsteEmbede følgende: Catechete Abraham Møller til Residerende Capellan til Ascher Præstegield i Bragernæs Provstie. - Helle Herzug til Personel-Capellan til Enebachs Præstegield i Nedre Rommeriges Provstie. - Truels Stranger til Personel-Capellan til Waaler Præstegield i Nedre Borgesyssels Provstie. - Og Erich Leganger til Personel-Capellan til Nanne Af Ordinandi prædikede Hr. Stranger. stads Præstegield i Øvre Rommeriges Provstie.