Corsaren, 1842-07-08
Veltalenhed. med stadigt Hensyn til Hr. Politichef Kjerulffs Tale ved Fugleskydningen d. 29de Juni. Det er ofte blevet forsikkret og søgt godtgjort med historiske Beviser, at Veltalenheden ikke kan blomstre uden politisk Frihed, navnlig referere sig disse historiske Beviser til de græske og romerske Republiker, i hvilke Veltalenheden, som en Tid formedelst Friheden naaede den høieste menneskelige Fuldkommenhed, nøiagtig sank i samme Forhold som Friheden. Hr. Politichef Kjerulff har imidlertid paataget sig at bevise, at den politiske Frihed kan undværes ligesaa godt for Veltalenheden som for mange andre Ting, og dette Beviis har han leveret aldeles practisk, idet han selv er fremtraadt som en veltalende Mand. Det er imidlertid naturligt, at hans Veltalenhed maa være af en anden Art end hine gamle græske og romerske Folketaleres; thi 1) talte hine til Folket imod Herskeren, medens Hr. Politichefen taler til Herskeren imod - forskjellige Ting. 2) Havde hine meget vigtige Sager at tale om, saasom hele Folkeslags Vel, Krig med mægtige Nationer o. desl. medens Hr. Overpræsident og Politichef Kjerulffs Emner, hvad Nationers Vel angaaer, har indskrænket sig til Kronprindsessens Landstigning, og betræffende Krig eller Fred, til Krig mod - Fuglen ude paa Skydebanen. Derfor er ogsaa selve Talens Detail noget anderledes hos ham end hos hine. De saakaldte oratoriske Blomster, Lignelser, frembragte hine gamle Mønstre ved at sammenligne Stort med Smaat: Staten sammenlignede de med en Familie eller endog med et enkelt Menneske og hans Lemmer; Hr. Kjærulff maa for at naae et lignende Maal, ligne Smaat med Stort og saaledes for Ex. tale om Fugleskydningsselskabet under billedet af en særdeles mærkelig og vigtig Jnstitution. Af hvilket Slags denne vigtige og mærkelige Jnstitution skulde være, synes Taleren ikke at have tænkt sig aldeles klart, tvertimod har han ved at lade dette forblive ubestemt ved at tale om Fugleskydnings-Selskabet som et mægtigt og herligt Samfund, kun svævende, dunkelt, ladet Plads aaben for Tilhørernes Phantast til i Tankerne at construere et eller andet saadant Samfund, hvorpaa hans Tale kunde passe. Jdet vi gjengive denne Tale, lade vi det derfor være os magtpaaliggende at tilføie ved Siderne smaae Havne, hvor Læserens Tanke efter at have fulgt Phantasien i dens Flugt, kan finde Hvile og Styrke. til at holde ud igjennem det Hele. Allernaadigste Konge! Mine høitagtede ærede Brødre! Med ærefrygtsfulde Følelser betræde vi i Dag den Plads, hvor høit mod Skyer staaer det Maal i, som skal afgive Beviis paa Brødrenes Vaabendygtighed J. Aar 1542 tog Danmarks haibaarne Konge og Herre, høilovlig Jhukommelse Kong Christian den Tredie, Brodernavnet? i det hellige Trefoldighedslaug i det danske Compagni, og beseglede ved denne sin Jndtrædelse den Pagt i, som Historien allerede dengang lærte en lang Række af Aar igjennem og i det mindste fra det 14de Aarhundrede at have bestaaet J. - Denne Begivenhed danner med Føie en stor og vigtig Periode i Broderskabets Historie, thi den Række af Konger, der efter ham har besteget Danmarks Throne, have næsten alle været Medlemmer af dette Brodersamfund og deres Exempel er fulgt af Landets ædleste og bedste Mænd, hvorved Broderskabet har dannet sig til et Foreningspunkt mellem de forskjellige Stænder i Staten, og hvor den simpleste Borger - lige med med den, der staaer Thronen nærmest, i festlig Lag kan tømme Glædens Horn , med den ophøiede Monark. 300 Aar ere nu henrundne, siden hiin Begivenhed indtraf, og endnu staaer Pagten i stærk og fast, vedligeholdt under Tidernes mange vexlende Begivenheder, der ikke sjeldent have rystet det og det kjære Fædreneland dybt i dets Jndre. - Det er ved Brødrenes Enighed og Samdrægtighed, at det saaledes har bestaaet, men ligesom der ei har manglet paa Exempler mellem Brødrene paa kraftig Daad og selvopoffrende Jver i i at befordre Broderskabets Tarv, saaledes har det ogsaa hos flere af Danmarks Konger nydt en kraftig Understøttelse og modtaget mange Beriser paa den Hyldest og Naade, hvormed det sande ægte Brodersind og Fædrelandskjærlighed, som stedse har besjælet Samfundets Medlemmer, erkjendes. Det har saaledes ofte seet Kongehuset her tilstede, ikke alene naar Begivenheder indtraf, der vakte Glæde og Deeltagelse for Kongen og Folket, men ogsaa ved Broderskabets aarlige Samlinger. - Det har fremdeles seet enkelte af Kongehusets Medlemmer i Spidsen for dets Anliggender i saasom høisalig Kong Frederik den Sjette, hans nulevende Dronning Marie Sophie Frederikke i, Deres Datter, Hds. - "Hvorhøit mod Sky staaer det Maal" - skal ikke betyde Andet end Fuglestangen. - imod Fiender, som vente, til man faaer taget Sigte med Stangriffel paa en Anlægspæl. - "navnet" burde være understrøget; thi det var naturligviis kun Ravnet. - Pagt. - ! - der er rig nok til at lunne være Medlem og ikke er altfor "simpel" en Borger; thi i sidste Fald falder han igjennem ved Ballotteringen. - Har Glæden nu ogsaa Horn? - Pagten! - O. "kraftige Daad og selvopoffrende Jver", anvendt paa et Fugleskydningsselskab! Du fortjener en saadan Lovtale. Hvilken Lovtale kunde nu først "enkraftig Daad og selvopoffrende. Jver" for Folkets Frihed vente sig af Kjærulffs Mund! - ved at bære et grønt Baand. som Fuglekonge. - Det er ikke uvigtigt, at foran Marie Sophie Frederike, som Kongl. Høih. Hertuginde Wilhelmine Marie, og den nærværende nærmeste Arving til Danmarks Kongetrone Hs. Kongl. Høih. Kronprinds Frederik Carl Christian. Af flere af Danmarks hedengangne Konger har Broderskabet modtaget Bekræftelse paa dets Jnstitutioner - og Indretninger, og af Kongerne Frederik den Anden, Christian den Fjerde, Frederik den Femte og Christian den Syvende er det blevet tilstaaet adskillige Friheder og Benaadninger. Kongerne Christian den Tredie, Frederik den Femte og Frederik den Sjette have ogsaa viist sig som Samfundets særdeles Velyndere og Beskyttere, da den Første skjænkede Broderskabet den Kjæde, som skulde pryde Formanden ved Broderskabets høitidelige Sammenkomster, og da den i Tidens Løb gik tabt, fornyede Dronning Marie Sophie Frederikke Gaven ved at skienke en ny, som hun selv indviede, da hun som Broderskabets høie Foresatte bar den i Aaret 1836 J. Af Kong Frederik den Femte modtog Broderskabet den Skydeplads, det nu er i Besiddelse af og derhos Lettelse i de Byrder, der tidligere paahvilede Broderskabets Formand, og om Kong Frederik den Sjettes Gavmildhed bevarer Broderskabet endnu dyrebare Erindringer hos sig. Og nu mine Brødre, vor nærværende høit hædrede Monark, vort Lands kjærlige Konge og Fader, ogsaa han er indtraadt i Rækken af vore Velgjørere, thi han har udmærket vor 300aarige Jubelfest ved en stor og kongelig Gave -. Med den inderligste Taknemmelighed og Deeltagelse maa Broderskabet betragte denne; thi den afgiver ikke alene for os et hædrende Beviis paa, hvorledes vor Konge bedømmer os og vor Færd -, men den vil ogsaa Tidernes Løb være et Historiens Mindemærke om den kongelige Bevaagenhed, der vistes vort Samfund. Det er saaledes et hæderligt Oldtidens Minde, opfostret i den dunkle Fortid og pleiet og fredet af de paafølgende Slægter, der fra Slægt til Slægt er gaaet over i vor Varetægt. Der paaligger os derfor og den hellige Forpligtelse, efter yderste Evne at styrke og vedligeholde det, paa det at vi hædret, agtet og uplettet kan overlevere det til vor Efterslægt. - Det kan kun skee, naar sand og ægte Borgersind og Enighed, varm Fædrenelandskjærlighed, og trofast Hengivenhed mod Kongen og hans Slægt besjæler Samfundets Medlemmer i, og hver Broder altsaa, der føler Kraft og Villie hos sig til at opfylde disse den retsindige Mands ikke svære Forpligtelser, han træde ind i Broderrækken, der nu vandrer hen til den Plads, hvor Dagens Arbeide skal udføres i, og naar han da efter fuldendt Dagværk begiver sig derfra ud paa den Vei ,, som Forsynet har anviist ham her i Livet, da medtage han derfra det levende billede af hine Fortidens dyrebare Minder, hvorved han vil føle sine borger- og fædrelandsfindede Forsætter styrkede og befæstede. Naar da engang efter Naturens evig uforanderlige Love vor Slægt er bortvandret fra Jorden, da vil Historien give os det samme hæderlige Vidnesbyrd om Borgersind og Fædrelandskjærlighed, som den allerede har tildeelt vore Forgjængere -. - Det evige Forsyn tage vort Broderskab under sin hellige Varetægt, det holde sin beskyttende Haand over vort kjære Fædreland, til hvis Vel vort Broderskabs Lykke og Tilværelse uadskillelig er knyttet, og det velsigne og bevare vor Konge og hans Slægt, i hvem vort Samfund, seer sine kraftigste Støtter!" ikke længere er Dronning, udelader Hr. Qverpræsidenten "Hds Majestæt", medens alle de øvrige Medlemmer af Kongehuset samvittighedsfuldt faae "Kgl. Høihed" foran. - Justitutioner! - hvilke kostelige archæologiske og antiqvariske Oplysninger her og i det Følgende! - et Taffeluhr. - som ikke alene bestaaer i at styde til Fuglen men ogsaa - til Skiven. - ellers kan man ikke flyde til Fuglen. - Fuglestangen. - Vesterbro. - i Politichef-Værdigheden? i (Nu lyses Velsignelse over Forsamlingen) - Amen! Efterskrift: Det blev i et Redactionsmøde, hvori denne Artikel discuteredes, anført, at det vilde see stygt ud med de mange Kors deri, og at man hellere burde bruge Stjerner. Redactionens Majoritet erklærede sig dog for Korsene, eftersom det ret var en Tale til at korse sig over.