Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-18
Som mærkeligt Bidrag til Oplysning om Maaden hvorpaa Veibestyrelsen fremdeles behandler den fyenske Landmand, tillader jeg mig at offentliggjøre efterstaaende: Som høit og lydeligt udtalt, saavel af mig, som mangen Landmand, er megen Kraft bleven spildt og megen Ulemppaaført de Veiarbeidspligtige, derved at man i adskillige Aaringer aldeles ikke forud er bleven underrettet og Grundforbedrings-Arbeide af Rentekammeret var paalagt, og i saa Fald hvormeget, samt at Arbeidet sjelden er bleven paabegyndt førend i den travle Høehøst. - Med Grund kunde man vent at Vedkommende, efterat denne Bestyrelsesgreens betydelig Mangler, saa alvorligen som skeet er, ere blevne paatalte, vilde have holdt sig Veianordningen (der udtrykkeligen paabyder pa det betimeligen skal bekjendtgjøres de Arbeidspligtige hvad Arbeide der for det løbende Aar er dem paalagt, efter betimelig til Rentekammeret indsendende Overslag fra Veimesteren, paa det at Landmanden derefter kan indrette sit Agerbrug, samt at Arbeidet skal udføres paa de beqvemmeste Aarstider") efterrettelig. - Dette er imidlertid ligesaalidet skeet i Aar som de for regaaende Aaringer, Arbeidet er paa adskillige Steder i Aa endog paabegyndt saa sildig, at Jordarbeidet først er bleven beordret udført i de sidste Dage af Juni og Julii Maaneder dette var f. Ex. Tilfældet med en Veistrækning der af nye Aar er anlagt imellem Odense og Villestofte Bye, som blef tildeelt 9 Sogne, iblandt hvilke St. Knuds Sogn, hvorunder Undertegnede som Veiarbeidspligtig sorterer. - Langt ud paa Sommeren den 17 Junii bleve vi endelig (uden forud at være communicerede at vi skulde have Grundforbedringsarbeide Aar) beordret til at udføre Jordarbeidet paa denne Veistrækning, og da dette Arbeide omtrent ved Kornhøstens Begyndelsvar udført, bleve samtlige Sogne beordrede til ved Deputationer, at møde paa Veistrækningen for at modtage efter Anviisning hver sit Stykke til Steen- og Gruuspaafyldning. Ved dette Møde havde man ventet Veimesteren tilstede, hvorimod der paa hans Vegne mødte en Veiopsigtsfører, der ved at anvise ethvert Sogn sit Stykke Vei til Steen- og Gruuspaafyldning, tillige gjorde os bekjendt med, at der paa det samlede Strækning skulde sættes 3 almindelige smaae Steenkister. - Derimod vidste han ikke med Vished, om Villes tofte Broe skulde af nye opsættes, da der endnu dengang ikke var begyndt at kløve Steen til samme. Til de smaae Steenkister skulde vi transportere Flug= og Dæksteen, og selv anskaffe og levere Paksteen, samt levere Haandlangere til Sætningen men om vi skulde have med Broen at gjøre, hvis den skulde omsættes, vidste han ei med Vished, dog formodede han at vi skulde gjøre Arbeidet til samme. Da Kornhøsten om faa Dage efter dette Møde maatte paabegyndes og efter dens Tilendebringelse, der efter den Tvefærdighed hvormed Kornet var kommen af Jorden, endog under gunstigt Veirligt vilde trække langt ud paa Efteraaret, Rugsæden umiddelbart derefter maatte nedlægges, i Forening med at Steenene til Broen endnu ikke vare kløvede, gjorde dette tilsammen os det indlysende, og maatte gjøre det indlysende for Enhver, endog med de meest indskrænkede Evner, at dette Arbeide vilde blive at udføre hvis det i Aar skulde forrettes, paa en Aarstid, der (ihvorveden næsten udelukkende i de senere Aar til Landmandens ubodelige Skade er bleven afbenyttet til Broers og Steenkisters Sættelse) kun lidet var passende for saa besværligt et Arbeide som en stor Steenbroes Sættelse i og over et Aaeløb, i Regn Snee og Morads, i de korte Efteraarsdage - bleve samtlige Sognes Deputerede, hvoriblandt alle Sognefogder, enige om ved Stiftamtmanden at lade forhøre, om Rentekammeret havde paalagt os at forrette dette Broearbeide, hvilket vi betvivlede eftersom den Bekjendtgjørelse, der, som foranmeldt, var samtlige Sogne ihændekommen Dagen for man mødte for at modtage Veistrækningen til Grundforbedring, kun indeholdt, at vi skulde forrette Arbeidet ved de paa samme forefaldende almindelige Steenkister, og ikke en Tøddel tydede hen paa at vi skulde have det besværlige Broearbeide. - Undertegnede, der og var tilstede ved Mødet paa Veistrækningen, paatog sig, efter Samtliges Ønske, hos Stiftamtmanden at søge den berørte Oplysning, hvorhos det blev vedtaget, idet Tilfælde den dengang constituerede Stiftamtmand Hr. Justitsraad Ridder Reimuth skulde være af den Formening, at vi vare pligtige at forrette berørte Arbeide ved Villestofte Broe, jeg da øieblikkelig skulde foranstalte en Jndstilling til Rentekammeret forfattet, hvorved man haabede at Broearbeidet skulde blive udsat til næste Aar (saa meget mere som Broen godt kunde staaet over til næste Aar som den var) og da udført paa meere beleilig Aarstid og som et ualmindeligt Arbeide blive bekostet af Veikassen, saa meget mere som Stenene, der vare nødvendige til Broen, maatte være saa store, at de skulde transporteres paa Knubvogne og hentes 2 1/2 Miil borte. Efter denne Anmodning fra samtlige Sogne, begav jeg mig endnu samme Dag til den constituerede Stiftamtmand, som, efter fra min Side paa det nøiagtigste at være gjordt bekjendt med Gienstanden, for min Sendelse, med hans noksom bekjendte Forekommenhed og Jver for det almene Vel, undersøgte Rentekammer=Resolution for Veiarbeidet, hvorpaa han forsikkrede mig, at intet Broearbeide var paalagt de 9 Sogne som havde Veiarbeide ved Villestofte Broe; dog yttrede han det Ønske at jeg indfandt mig hos ham Morgenen efter, da han dog i dette Mellemrum vilde tale med Veimesteren Hr. Capt. v. Recke desangaaende. Dagen derpaa indfandt jeg mig hos Hr. Justitsraaden, der forsikkrede mig, at vi med Hensyn til det omtalte Broearbeide kunde være ganske rolige da Capt. Recke tillige havde sagt ham, at sligt ikke skulde blive os affordret, da ingen andre Broer end Klusebroen skulde omsættes i Aar og at vi ei skulde have med den at gjøre, men derimod Bønderne fra Sletten. Da jeg imidlertid endnu antog at Hr. Justitsraaden, muligt kunde have taget feil af Corpus delicti (Veimesteren, ihvorvel han ikke efter sin stilling er synderlig befaren, kunde jeg ikke vel antage var vildfarende) betegnede jeg nok engang Broen og dens Beliggenhed, som Veibetjenten havde yttret Formening om, at vi skulde gjøre det ommeldte Arbeide til, og fik det bestemte Svar: at de 9 Sogne, hvoriblandt St. Knuds Sogn og Hunderupbye vare, ikke for i Aar skulde have noget Broearbeide, hvorhos han paa min Forespørgsel om jeg maatte underrette samtlige Sogne om, at vi vare frie for Villestofte Broe, svarede ja det bemyndiger jeg Dem til hvilket jeg og strax gjorde. Glæden over Visheden for at vi ikke skulde udføre et saa byrdefuldt Arbeide varede imidlertid ikke længe; thi i Slutningen af Kornhøsten indfandt sig hos samtlige Sognefogeder en Mand, Rabye=Skræderen kaldet, bekjendt som Veientrepreneur, Tørvekjører for Hr. Capt. Recke, fra hans Tørvemose til Landets Kjøbstæder, samt Leverandeur, af Fachiner, kort sagt en Mand der er megen igaaen, som Bonden siger, med Capitainen, med en Skrivelse, hvorefter alle af Sogne paalagdes enten at forrette Arbeidet til Villestofte Broe, samt oprense Aaløbet en lang Strækning, eller betale en Sum af omtrent 350 Rbd. foruden en Deel Haandlangerarbeide, hvorpaa de alle svarede at de ingen af Delene vilde. Derefter bleve Sognefogderne beordrede at møde ved Broen, hvor da Hr. Capt., forelæste dem en meget vidtløftig Beregning, og søgte at gjøre dem det indlysende at det var yderst godt Kjøb man kunde slippe Arbeidet for, kun et Sogn indvilligede i at betale ved dette Møde, hvorimod efter Sigende flere Sogne, efterat de paa forskjellige Maader skal være bearbeidet senere skal have tilstaaet ved deres Sognefogeder at betale, skjøndt adskjellige af Mændene, benægte at have indvilliget i sligt, med mindre alle Sogne og in Specie St. Knuds deeltog i Betalingen, hvilket dette Sogn ikke har gjort, da det har vægret sig saavel for at forrette Arbeide til Villestofte Broe, som at betale for Samme, men kun allene tilstaaet, naar Rugsæden var lagt at forrette dets Andeel af det almindelige Steenkistearbeide. - Hvad var naturligere end at alle Sogne henvendte sig til mig, som havde bekjendtgjort at Stiftamtmanden havde fritaget os for Broearbeidet, og at jeg harmfuld over saadan Historie begav mig igjen til den constituerede Stiftamtmand. Denne begav sig øieblikkelig til Capt. Recke, som afgav den korte Besked, at vi ikke vare paalagt Broearbeide, men at Arbeidet ved Villestofte Broe var kun Steenkistearbeide, hvilket Rentekammer-Resolutionen paalagde Sognene. At der over Aaeløbet dengang stod en Broe, og at der i Mands Minde har staaet en Broe, som kaldtes Villestofte Broe, er hver Mand, der har befaret Landeveien der løber over samme, bekjendt, og at en Overkjørsel over en Aae (vel sandt at de smaae Aaeløb) der fra Bunden af bliver sat med store Steen, som maa transporteres paa Knubvogne med 4 Heste for (alt i nogen Tid, i disse Dage og fremdeles, sættes der paa denne Broe, ved hvilket Arbeide der maa gaaes i Vand og Morads af de stakkels Huusmænd, der maa gjøre Haandlanger-Arbeide), 2 a 2 1/2 Miil fra Stedet i en næsten aldeles opkjørt Vei, med 2de Løb, hvert Løb 5 Alen i Vidde, Længden er 14 Alen, kan kaldes en almindelig Steenkiste, og Arbeidet paaligge de benævnte 9 Sogne efter Rentekammer-Resolutionen, vil vistnok ingen, der er begavet med sund dømmekraft, antage. Efter det Ovenanførte entrerede Capitain v. Recke med Rabyeskræderen. om Arbeidet ved Broen for de 8 Sognes Vedkommende (Enden vil iøvrigt vise om og hvorvidt disse Sogne betale Pengene) og at St. Knuds Sogn ikke blev forglemt med Hensyn til Arbeidet ved de smaae Steenkister, overlader jeg Publikum selv at bidømme, ved at fremsætte paafølgende smukke Historie. Den 21 October indløb nemlig til Sognefogden, Knud Nielsen, i Hunderup, efterstaaende ordrette Skrivelse: Efter Velbaarne Hr. Kapitain og Veimester v. Reckes Ordre, behager Sognefogden for St. Knuds Sogn, at tilsige til førstkommende Tirsdag den 25 dennes 5 Vogne, som hver kjører 3 Alen Flugsteen, og 5 Vogne, som kjører hver 2 Alen Dæksteen, disse 8 Vogne afgives af Bolbroe Bye; ligeledes af Hunderup Bye 5 Vogne, kjører 5 Alen Flugsteen til hver Læs, og 5 Vogne hver 2 Alen Dæksteen; disse Steen ere til en almindelig lille Steenkiste af Aabning 1 Alen, 12 Alen lang, hvilket tilkommer Sognet at udføre efter deres Hartkorn. Vognene møde ovenanførte Dato, Morgen Kl. 7 ved Villestofte Bye, hvor en Mand følger med for at paavise Ste"nene; Sognefogden giver personligt Møde. Tillige kunne Hunderup og Bolbroe Bye deele Steenkisten. Til Haandlangere og Udgravning, afgives af Hunderup 6 Mand, af Bolbroe kan det ikke bestemmes, paa Grund af deres udordentlige Folk. Til hver Bye bliver at levere 3 cub. Favn Pflaster og "Paksteen, som kan kjøres af 16 Læs i det Hele. Dette er det hele Steenkistearbeide, som der skulle udføres af St. Knuds Sogn. - Odense, 24 October 1836. Bang.