JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Da der er al Grund til at formode, at Deres Høivelbaarenhed, der som saakaldet fungerende Directeur ved det Classenske Fideicommis betydelig indvirker paa Bestyrelsen af dets falsterske Godser, har saa stor Aversion for, ikke Naturalhoveriet, det var Synd at sige, men for dets Afløsning, at De umager Dem for at oversee de Artikler i offentlige Blade, som Tid efter anden antyde de Skridt patriotiske, for Kongens Ønske og den offentlige Stemme opmærksomme, Godseiere, gjøre for at fremme et Anliggende, enhver Fædrelandsven maa ønske jo før jo hellere ordnet over hele Riget, ville vi, ved denne directe Tilskrivt, henlede Deres Opmærksomhed paa, at man, senere end vort Jnserat i denne Tidende No 128 for 1ste hujus, har læst, at Hoveriet til Sæbyholm i Lolland er afløst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Vi tilføie, at vi, saa ofte en lignende ny Begivenhed indtræffer, skulle tillade os, paa samme Maade at bringe den til Deres Høivelbaarenheds Kundskab, og vilde det være os kjære om vore Meddelelser maatte bidrage til at Fideicommisset, som nu er den sidste og eneste Hoveribruger paa Falster, ikke skal komme til som saadan at staae ene i Lolland-Falsters Stift. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
I Stifts-Avisen No 131 føres Anke over Gartnerstrædets Ufremkommelighed for Gaaende, ligesom ogsaa over Landeveien fra Frisetoldbod til Kringelborg; hvad det Førstnævnte angaaer, da har flere dersteds boende Grundeiere efterkommet dette Vink, men da Nogle endnu staae tilbage med Oprensning paa begge Sider af Veien, saa var det ønskeligt, at dette maatte skee forinden Frosten indtræffer. – Da det neppe er troligt, at den omtalte Landevei hører under Comiteen for Nykjøbings Omegns Forskjønnelses Functioner, men derimod vistnok under Amtet (?), saa er der ingen Tvivl om, at Vedkommende paa bedste Maade, idetmindste paa den ene Side af Landeveien, vil sørge for, at der bliver anbragt en Gangsti nogenlunde lignende den hensigtsmæssige Trottoir fra Slotsporten til Kraghauge. Ved at berøre disse tvende Gjenstande, tillader man sig tillige at gjøre Comiteen for Nykjøbings Omegns Forskjønnelse opmærksom paa, om det ikke var muligt at anbringe nogle Afvisere paa den ved Comiteens egen Omhu anlagte Gangst paa Strandveien, der nu næsten er nedkjørt, for i Fremtiden at afværge denne Uorden. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
AVERTISSEMENTS. At Redacteuren af Bladet Korfaren, J. Lind under Dags Dato er sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til nogle i bemeldte Blads J3 indførte Artikler, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frd. 27de Septbr. 1799 § 18.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Det Kongelige Danske Cancellie, d. 19de November 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Bøger. Conversationslexikon for alle Stænder af Joh. Nik. Høst er nu udkommen complet og faaes saavelsom alle af Alvild Th. Høst udgivne Skrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Tillige haves et Udvalg af S. Hempels Forlags Artikler, hvoriblandt den ofte omspurgte nye Udgave af Götsches Læsebog for Almueskoler. Alt til Bogladepriis. Subskription modtages paa Almuesvennen, tredie forbedrede Udgave, der vil blive i 2 Dele og udgjøre imellem 24 og 30 Ark a 4 s. Ligeledes faaes sort og rødt Lak til Fabrikpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Fortegnelse over S. Hempels Forlagsskrifter faaes gratis hos Bogbinder J. Madsen i Nykjøbing, Handelslærling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
En confirmeret Dreng med gode Skolekundskaber, som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget, naar Vedkommende aflægger en billet paa Adressecontoiret, mærket H., hvorefter nærmere Aftale kan træffes. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Skulde Nogen her i Stiftet ønske en paalidelig og expedit Commissionair i Kjøbenhavn, kan Adressecontoiret give nærmere Underretning om en saadan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Et fem Octavs Fortepiano anvises tilkjøbs. af Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben kjøbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. L. Wilcken og J. N. - J. Gottschalck i Lunddahl i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Nysted. H. P. Ditzel i Vor B. H. Pohler i Nødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Tredie Assemblee i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
bliver Fredagen d. 4 December om Aftenen Kl. 7, 4de Assemblee bliver Søndagen den 27de December, hvorom det Nærmere skal blive averteret. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Lollands Falsters Stift Tidende. No 140.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Søndagen den 29 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Jndenlandske Efterretninger. Den i Kjøbenhavn bestaaende, saakaldte slesvigske Forening har i Trykken nylig udgivet den første Aarsberetning om sin Virksomhed. Man seer deraf, at Foreningen alt har stiftet et stort Antal danske Læseselskaber i det nordlige Slesvig. Der paastaaes, at Hs. Majestæt Kongen selv, det kongelige Landhuusholdningsselskab, Trykkefriheds-Selskabet, det classenske Fideicommis og flere høit staaende Privatmænd særdeles have interesseret sig for denne Forening, der saaledes ikke fattes de fornødne Hjælpemidler. (Kieler Correspd. Bl.) Vi ville til Ovenstaaende tilføie følgende os fra Kjøbenhavn meddeelte bemærkninger: Der er een Mand, som ikke er nævnet i denne Beretning blandt dem, som have gjort sig fortjente af Selskabet. Det er Bondesønnen fra Holst, den vakkre Nis Hanssen. At dette ikke er skeet, er meget forklarligt, da han selv er Medlem af Bestyrelsen. Men fordi Bestyrelsen ikke har kunnet nævne ham, bør han ikke glemmes. Enhver, der kjender noget til Selskabets Virken, veed ogsaa, at de tre Fjerdedele af Arbeidet har hvilet paa ham, at det er hans ufortrødne Anstrængelse, hans uegennyttige Opoffrelse, som det fornemmelig skyldes, at Selskabet har udrettet, hvad det har. Han kan have begaaet Misgreb i sine politiske Bestræbelser, og Jngen er vist villigere til at erkjende dette end han selv; men selv hans værste Modstandere skulle ikke kunne nægte ham den Borgerkrands, som tilkommer ham for den Enthustasme og Energie, hvormed han har arbeidet forat udbrede Folkeoplysning."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Ved Aftenunderholdningen i Odense, den 22de dennes, havde et talrigt Publicum første Gang Leilighed til at see det herligt fornyede og forskjønnede Theater. Skjøndt man gik derhen med store Forventninger, havde Kunstneren Troels Lund dog sørget for, at disse skulde blive overtrufne, især beundrede man Forteppet med den skuffende Guld bordt med Fryndser saavelsom Decorationerne i den pragtfulde romerske Sal. Aftenunderholdningen aabnedes med en Prolog af Hr. P. Petersen. (Hemp. Av.)J Bornhoved, Segeberg Amt, har et Fruentimmer i Natten til den 10de de, født et Barn i Dølgsmaal og efter Fødselen skaaret Halsen over paa Barnet og skjult det under noget Straa i Haven, hvor det næste Dag blev fundet. Hun har strax tilstaaet Forbrydelsen, og hendes Forfører, der menes at have havt Deel i Udaaden, er ligeledes (Segeb. Ugebl.) arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
De fra Viborg indløbne Efterretninger - heddet i Fædrelandet – ere af den Beskaffenhed, at de, naar de komme til almindelig Kundskab, i høi Grad ville forøge den Adkomst til Nationens Taknemmelighed og Beundring, hvorpaa vore brave jydske Brødre alt have erhvervet sig saa retfærdigt Krav. Denne hæderlige Forsamlings faste og værdige Holdning og den Arbeidsdygtighed, den har udfoldet, danner en høist interessant Modsætning til den slesvig-holsteen-angustenborgske Forsamling i Slesvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Den for det oldnordiske Museum utrættelige Justitsraad Thomsen har nu ogsaa indrettet et lidet Tøihuus, bestaaende af lutter oldnordiske Vaaben. Det er anbragt ved Siden af det store militaire og tager sig høist interessant ud. Hs. Maj. Kongen tog det forleden Dag i Øiesyn og yttrede sin høieste Tilfredshed dermed. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Ole Kollerød efterlader sig en af ham selv skreven Biographi paa 128 Foliosider, hvori han fortæller en Mængde interessante Tildragelser af sit Liv, men ogsaa blamerer adskillige Folk. Han har betroet sit Manuskript til Capitain Agerholm i Stokhuset, og har ønsket det udgivet efter (S. Bl.) sin Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Elev af det kgl. Kunstacademie, Hr. Rademacher er reist til Viborg, for at aftegne Dhrr. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Stænderdeputerede. Fuldblodshingsten Joung Moses, der for nogle Aar siden i det Hertugelige Augustenborgske Stutterie havde kostet atten hundrede Species, blev d. 19de dennes stillet til Auction og opraabt til 180 Rbd. Men de talrige Auctionsgiester gjorde al(Veile Avis.) deles intet Bud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Kjøbenhavnsposten meddeler, at ligesom dens Tirsdagsnumer af 24de dennes er bleven lagt under Beslag, saaledes har Cancelliet beordret Sag anlagt mod Redact, paa Grund af en i Bladets Mandagsnumer indført Artikel, betræffende Stændernes Behandling af det kongelige Lovudkast til en Anordning om Ophævelse af den Bønderkarlene. hidtil paahvilende Forpligtelse til at tage fast Tjeneste, saalænge de forblive ugifte, og de private Forslag om Selveiendoms Fremme. - Kjøbenhavnsposten for den 26de dennes (Torsdagsnumeret) er ogsaa bleven lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Den 24de dennes døde, efter et kort Sygeleie, en af vor Hovedstads agtede Medborgere, Etatsraad Waage-Petersen. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det har endnu ikke viist sig, hvilken Stilling Deputeretkammeret vil indtage ligeover for Kongen; man er derfor i spændt Forventning efter Udfaldet af Debatterne om den Adresse, der skal overgives Kongen som Svar paa Thron talen. Pairskammeret har efter en kort, men levende Debatte næsten eenstemmig antaget et Adressendkast, som næsten kun er en Gjenklang af Thron talen og altsaa ganske i Ministeriets Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Tydskland. De franske Blades fjendtlige Stemning imod Tydskland og de stærke Rustninger i de franske Grændseprovindser, have foranlediget de fleste tydske Regjeringer til at berede sig paa en mulig udbrydende Krig, som dog for det første ikke synes at være at befrygte. Men især er det tydske Folk kommen i en ophidset Stemning, og de fleste tydske Blade kappes om at overgaae hinanden i heftige Udfald mod Frankrig, og opraabe den tydske Nation til med Kraft at tilbagevise de den formeentlig tilføiede Forhaanelser, ja tale endog om at tilbageerobre de Provindser ved Rhinen, som Tydskland for henved 200 Aar siden har mistet. J Forbindelse dermed staae en Deel Arrestationer, som ere foretagne i de tydske Rhinprovindser. De fængslede Personer – for største Delen Haandværkssvende, dog i Frankfurt ogsaa nogle Mestere – skulde staae i Forbindelse med hemmelige Selskaber, i Frankrig, der agtede ved en udbrydende Krig at bruge dem til at vække indvortes Uroligheder og Forvirring i Tydskland – Fra Berlin skrives, at man der lever i spændt Forventning efter Opfyldelsen af den nye Regjerings Løfter, og at den første Begeistring meget har sat sig. Det pietistiske Princip søger at gjøre sig gjældende ligeover for Kongens sande Fromhed; i Lovgivningen hersker megen Forvirring. Jngen - hedder det – tvivler og Kongens ædle Villie. Men saalænge det Princip ikke bliver opgivet, at Besværingen over Autoriteter tilsendes selve Autoriteterne, og det sidste Ord bliver givet dem, hvorefter da Afgjørelsen følger, saalænge er der i en ikke constitutionel Stat endnu ingen Garanti for sand Velfærd forhaanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Tyrkiet. Den franske Flaade er nu virkelig ankommen til Toulon, og Mehemed Ali saaledes aldeles overladt til sig selv. Fra Krigsskuepladsen i Syrien lyde Efterretningerne som sædvanligt modsigende, thi medens den tyrkiske Statstidende melder fra Constantinopel, at de ægyptiske Tropper, efter at have afbrændt deres Leir og Magaziner, have trukket sig tilbage fra alle faste Puncter modden syriske Ørken, skrives der fra Alexandrien, at Jbrahim endnu stod i sin faste Stilling i Dalen Balbek og var de Allierede overlegen, hvilket synes at bekræftes derved, at der endnu skal sendes 10,000 Mand fra Constantinopel til Syrien. Man kan med temmelig Sikkerhed antage, at Jbrahim ikke opgiver Syrien for han har tabt et Hovedslag, hvis Udfald dog kan være meget tvivlsomt, især dersom det lykkes ham at trække det ud, indtil Aarstiden tvinger den allierede Flaade til at forlade Kysten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
I Anledning af Adressediscussionen i det franske Pairskammer gav Hr. Montalambert, som nylig er kommen fra Constantinopel, følgende Skildring af Mehemed Ali, Mehemed Ali ligner Rusland; ligesom dette giver han Civilisationens Opfindelser til Priis for Barbariets Genius, og regulariserer Despotiet. Udskrivninger, som formindske Befolkningen, de vildeste Confiscationer, Verden har seet, Monopel paa al Handel, al Agerdyrkning, systematisk Foragt for Menneskelivet: det er de Velgierninger, hvormed denne Civilisator, som med 3 Millioner Undersaatter vil underholde en Armee paa 240,000 Mand, lyksaliggjør sine Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Blandinger. J et norsk Blad læser man Følgende: "Det er en bekjendt Sag, at Skuespillere ere et ikke mindre irritabile genus, end Digterne fra gammel Tid have Ord for at være; men sjelden vil vel Udbrudet af krænket Forfængelighed og Anmasselse af denne Art findes drevet til en saadan Høide, som den, det bergenske Publikum nyligt har maattet døie af en Troup, der for Øieblikket giver Forestillinger der i Byen. Denne Diervhed overgaaes, om muligt, kun af Taktløsheden og Forknyttelsen hos det Publikum, der tager tiltakke med Saadant. En forstandig og dannet Theaterrecensent i Bergens Stiftstidende havde fundet sig foranlediget til at protestere mod, at man satte en Skuespillerinde en Mad. Werligh), hvis Talent han ellers lod vederfares fuldkommen Ret, ved Siden af Fru Heiberg. Heraf tager hendes Mand Anledning til Klager over inhuman Kritik o. s. v., og fortæller Publikum i Aviserne kort og godt, at hans Kone desaarsag vil trække sig tilbage fra Scenen, dog saa, at hun endnu skulde vise sig een Gang. Ved denne Forestilling var det nu, hvorved det efter Beretningen i Bergens Stiftstidende" gik til som følger: "J Søndags spillede Mad. Werligh for sidste Gang, ifølge Adresseavisens Theaterbulletin, og, som man kunde vente, for fuldt Huus. Publikum var henrykt over hende, applanderede hende idelig, baade naar hun kom ind og forlod Scenen, og kaldte hende endelig frem. Teppet ruller op, og Mad. Werligh kommer og spørger, om det var hende eller hendes Mand, der raabtes paa; i sidste Fald maatte hun oplyse, at hendes Mand ikke var tilstede, men skulde strax blive hentet, men i første Fald traadte hun frem, for at fortælle Publicum, at hun var bleven paa en saa høist beklagelig Maade behandlet her i Byen af en Recensent, som endog havde villet gjøre hende til det meest anmassende Kreatur, ved at tillægge hende den Tro, at hun skulde være ligesaa stor Kunstnerinde, som Fru Heiberg, hvem hun erkjendte at have seet, men funden at staae langt over sig; hun apostropherede Recensenten skarpt og forelagde tilsidst et skjønsomt Publicum til Overveielse, hvem der var et uartigt Barn, som Recensenten i Dagsnumeret, havde kaldt hendes Mand, enten Stadens Recensent (siel) eller hendes Mand, der ansaae hende for sin bedste Skat. Hun gjendrev endelig vor Formeening om, ikke at tillægge hende nogen Deel i Hr. Werlighs plumpe Adfærd, med det slaaende Argument, at hun i alle Henseender havde været enig med sin Mand, og saaledes har den samme Skyld som han, hvorefter hun tog Afsked fra Publicum, Og hvad gjorde nu dette? – det var forstummet af Forbauselse, indtil nogle saa matte Hænder vovede at applandere, men da skete en almindelig Hyssen, som, nogle Minuter efter, besvaredes fra Theatret med et beregnet eller et ikke beregnet Skud."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Om det franske Dampskib Phoenix's Undergang ved et engelsk Dampskibs Paaseiling, har man nu en omstændelig Beretning. Skibene mødtes i Søen mellem Havre og London, begge dreiede deres Roer, for at seile forbi hinanden, men for Til digt, Brittania løb mod Phoenix's Styrbordside, som blev sønderknust lige ned til Vandgangen. Strax bleve Skibenes Baade firede ned, paa hvilke man lykkelig reddede alle (40) Passagerer og hele Mandskabet. Endnu for disse kom over paa det andet Skib sank Phoenix. Det ligger med hele sin Ladning af Vare og Gods, 20,000 Pd. St. værd, paa en Dybde af 35 Favne. De fleste Passagerer sov, da Ulykken skete. Jngen fik andet reddet end deres Liv. Capt. Lifort viste den største Aandsnærværelse, og forlod ikke Skibet førend Alle vare frelste, hvorpaa han ved et Toug maatte lade sig glide ned med største Livsfare. Nogle Damer faldt i Vandet, men bleve alle reddede. To Franskmænd i den forreste Kahyt sov saa fast, at Vandet allerede var steget saa høit som Bordet i Spisesalen, da man ogsaa fik dem reddet. Ladningen bestod for Størstedelen af Talg, og dette menes at have holdt Skibet op saalænge indtil Passagererne bleve frelste. Den franske Minister Guizot har ved dette Skibbrud mistet Alt: Eqvipager, Garde rober og Papirer. Han kom, som man veed, fra sin Gesandtskabspost i London.) Han skal i denne Anledning have sagt til een af sine Venner: "Jeg har kun et Lommetørklæde, for at begræde det Øvrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Den persiske Gesandt indfandt sig i disse Dage med sin Dragoman til en Concert i den forrige Musardske Sal i Paris, og begyndte pludselig at interessere sig for en foran ham siddende Dame, der, af den lette Sort, koquetterede med ham. Perseren afvikler endelig sit eget indiske Shawl fra sin Turban og befaler Dragomanen at overrække Damen det. Foræringen bliver naturligviis modtagen med gratiens Tak. Men uventet kommer Damens Elsker, geraader i Raseri over, at hun har modtaget Foræringen, og vil tvinge Perseren, til at tage den tilbage. Da erklærede Dragomanen ham meget bestemt, at den muselmanske Lov forbyder Tilbagetagelsen af nogen Foræring, og Damen maa beholde Shawlet. Da hun næste Morgen gaaer til den bekjendte Shawlshandler Ficheel, for at erfare den omtrentlige Værdi af Gaven, byder denne hende paa Stedet 11,000 Francs, derfor. Man kan tænke sig, hvormeget mangen Pariser-Dame nu længes efter et Møde med den persiske Gesandt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Forleden gav en Hr. Watson i Paris en Concert, hvori han med Mund, Hænder og Fødder spillede 5 Jnstrumenter paa eengang, nemlig to Harmoniker, to Violiner og en Violoncell. Buen, til Violoncellen var befæstet ved hans høire Fod. De
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Handelsefterretninger. London den 16de November. Idag havde vi en betydelig Tilførsel af engelsk Hvede; og da det meste deraf, som Følge af Veiret, var meget fugtigt, gik det meget trevent med Afsætningen. Nogle af de bedste Partier fandt Kjøbere til omtrent samme Priis som i Dag otte Dage; men de andre Sorter var det vanskeligt at blive af med til et Afslag af 2 pr. Otr. J fremmed Hvede gjordes saare lidet til rigeligere 1s. pr. Otr. lavere. Der tilbødes et betydeligt Qvantum Byg, og da der ikke viste sig Spørgsmaal maatte Eierne sælge billigere. Dog vilde bedste Malt-Qvaliteter neppe kunnet være kjøbte lavere, hvorimod de ringere Sorter maae noteres 1–2 s. pr. Otr. billigere. Af Havre kom ikke meget; men da der var meget tilovers fra de tidligere Tilførseler, gik det langsomt med Afsætningen, og der kunde ikke betinges bedre Priser end for otte Dage siden. - Bønner viste sig sparsomt, og holdt de forrige Priser. - Erter uden Liv, og turde være at faae til 1. lavere pr. Otr. imod sidste Mandag. – Stettin den 16de November. Kornvarerne vedblive at falde i Priis. God 129-130 Pd. Markisk og Ukermark Hvede er solgt, deels paa Torvet, deels endnu flydende, til 4547 Rd., noget simplere Vare til 12 14 Rd. Rug in laco 30130 Rd. og nu vanskelig dertil at sælge, pr. Foraaret forlanges 32 Rd. Priserne paa Byg ere meest trykkede, man kan nu neppe erholde 22 Rd. for godt 109–110 Pd. Forpommersk Vare. Pom. Havre i smaae Partier, 19 120 Rd. – Erter smaae, 33 a 34 Rd.; store 38 Rd. - Den 18de Novbr. Torvepriserne ere: Hvede 3943, Rug 2930; Byg 20-22; Havre 1820; Erter 3239 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Grosserer Wulff Hartvigsen i Helsingør har erklæret sig fallit. sig fallit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Nykjøbings Skibsliste fra 21de til 28de November. Jndklarerede: Skipper R. Raahauge af Marstal, fra Norge, baglastet; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, fra Stege med Korn; Fromhein af Blankenese, fra Rendsborg, baglastet; D. Kruuse af og fra Corsøer, baglastet; J. Hansen af Marstal, fra Lübeck med Stykgods; E. A. Bøye af Marstal, fra Norge, baglastet. udklarerede: Skipper R. Raahauge af og til Marstal med Egetømmer og Planker; O. H. Rasmussen af Corsøer, til England med Korn; J. Albertsen af Marstal, til Flensborg med Korn; C. Albertsen af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; A. W. Schrøder af Nykjøbing, til Kiel med Kartofler og Korn; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Flensborg med Korn; M. Clausen af Marstal, til Flensborg med Korn; M. C. Wølffel af og til Flensborg med Korn. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Vi have i nærværende Blads s 138 seet en Vælger paa Falster fremsætte nogle Yttringer, der synes at forraade tilfredshed med, at vi i vor Opfordring til det 16de Valgdistricts Vælgere, de mindre Landeiendomsbesiddere, i denne Tidendes No 135 have tilladt os en Sammenstilling af Overretsprocurator Balthazar Christensen og Bankdirecteur, Profesfor Bang i Kjøbenhavn, ved at navngive dem Begge, som Mænd, der besidde de for en dygtig Deputeret fornødne Qvalificationer. Dette har benævnte vælger ikke ubetinget villet underskrive, og har derfor i sit Jnserat, der røber Forkjærlighed for Bang, anført, at saadan Sammenstilling var mindre heldig.