Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-28
Kiøbenhavn den 21de Januar. Ved Udgangen af Aaret 2823 var Antallet af Syge i det Kgl. Frederiks Hospital 334. J Aaret 1824 ere indkomne 2699. Tilsammen 3013. Deraf ere: Udgaaede 2487. Døde 219. Tilsammen 2706. Altsaa var Sygeantallet den 31te Decbr. 1824 307. Foranledigede ved de grundløse og falske Rygter, som ere bragte i Omløb, have Dr. Horne manns Tilhørere nu under Titel: "Pastor Thisted, i Regentskirken udgivet en troe historisk Beretning om det Passerede ved en Forelæsning i Regentsens Auditorium den 2den December f. A., da Hr. Thisted efter endt Forelæsning leverede Docenten Dennes Skrift: "Afhandlinger henhørende til Philosophie, Moral og Theologier tilbage med de høit og tydeligen udtalte Ord: "Den Bog er taabelig nok Hr. Professor!" Denne høist inhumane Adfærd af en Hospes blev derefter af Tilhørerne andraget for Konsistoriet, og af dette sendt til Hr. Professor Hornemanns Erklæring; men da han ingen videre fyldestgiørelse forlangte, faldt Konsistoriets Resolution saaledes, at det af foranførte Aarsager vel ikke fandt Grund til Sagens videre Paatale; men med Deeltagelse erkiendte den gode og ærklære Tænkemaade, som af Tilhørerne var lagt for Dagen i den indgivne Forestilling. Professor Hornemann anfører i sin Erklæring, der er skrevet i hans 74de Aars Alder og hans 51 Lære emb=Aar ved Universitetet, at Pastor Thisted er bekiendt for at være en heftig Bestrider af Fornuftens Brug, og ganske nyelig har for sit Forhold, som saadan, været Straf underkastet." Om det fornærmede og paa det Sted pøbelagtige Udraab af Pastor Thisted, hedder det i Beretningen: "Forhauselse og Foragt bandt vore Læber, Agtelse for Stedets Værdighed vore Hænder. Kun en af vore Midte nedlod sig til at spørge Hr. Thisted, hvi han torde være uforskammet nok til at fremføre slig haanlig Tale saa høit, Men ellers blev hverken i Ord eller Gierning værdiget Hr. Thisted, Hensyn. Han selv ilede styndsomst ud paa Ga(Hempels Avis.) den."J Hempels Avis af 17de Januar d. A. læses følgende under Rubriken Jndsendt: Da de sidste Stormvinde have foraarsaget saavel i Kiøbstæderne som paa Landet, og især paa Kirker og fritstaaende Bygninger større eller mindre Skade paa Tegltagene, anseer jeg det for Pligt at anprise følgende simple Maade at forebygge samme paa. Man lade nemlig Tagsteen stryge med 2 Hager - Stenene i sædvanlig Form – med en Hage paa Bagsiden, 10 1/2 a 11 Tommer fra den anden Hage; saa at den ene Hage kan slutte til den, som hænger paa Lægten, med et Hul igiennem dem begge, hvorved de kunne sammensurres enten med Staaltraad, et Søm eller en Træpind, efter Hullets Størrelse. Vil man ydermeere for større Sikkerheds Skyld slaae et lidet 3/4 Tomme Som paa Læg ten, for dermed at fastgiøre Staaltraaden, ville sikkert aldrig Stenene paa dette Sted blæse af. Bekostningen vil med det anførte Staaltraad og Som samt Arbeidsløn, omtrent beløbe sig til 3 Rbd. pr. 1000 ved et nyt Tags Omlægning. Videre bør Rygningsstenen paalægges i Segeberger eller Lüneborger Kalk, og Rygningsstenen godt lædskes, førend samme fyldes og paalægges, og ei strax rides paa – som her er Skik – men øieblikkelig forskiælles. Naar et Tag behandles paa anførte Maade og er af god Kalksteen velbrændte Tagsteen, kan det staae i Mands Minde. Og hvad vilde ikke vindes derved i Forhold til den ringe Udgift – NB. Tilberedelsesmaaden ved ovennævnte, hos os kun lidet kiendte, Kalk, er jeg villig at underrette Vedkommende om, ligesom og Modellen til de omtalte Steene er til Eftersyn hos mig. Odense, den 12te Januar 1825. Bardram, Muurmester.