JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-27
Bekiendtgiørelser. Dybt nedbøiet undlader jeg ikke at tilkjendegive fra værende Slægt og Venner, at det har behaget Livets og Dødens Herre, efter 6 Ugers tiltagende Svaghed, den 23de d., at bortkalde til et bedre Liv, min inder lig elskede Mand, Mads Bønnelykke, Tobaks fabrikant og eligeret Borger af denne Stad, i hans Alders 64de Aar. J 22 Aar forundte Herren mig at leve det lykkeligste Ægteskab med ham, af hvilket 8te uforsørgede Børn begræde med mig hans Tad; 2de ere Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. allerede forud indgangne til Fredens Egne. Ligesaa virksom og redelig, som menneskekiærlig Borger, vil han mindes med Agtelse og længe savnes i Samfundet, som den der var Manges Trøst og Hielp, og ved sin Vindskibelighed aabnede Næringsvei for mange fattige Familier J sin huuslige Kreds den ømmeste Ægtefælle, den kjærligste Foder, vil hans Savn for stedse være es ligesaa uopretteligt som hans Minde helligt. Overbeviist og Enhvers Deeltagelse i min dybe og billige Sorg, frabeder jeg mig skrivtlig Condolence. Horsens, den 25de Mai 1823. Anne Margrethe Bønnelycke, født Hansen. Sørgengst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, at min inderlig elskede Mand, Forligelsescommissair og eligeret Borger Kjøbmand Johannes Bang. den 14de d. om Morgenen Kl. 6, efter 3 Dages Sygeleie, i hans Alders 56de og vort Ægteskabs 17de Aar, bortkaldtes herfra, efterladende mig og 6 uforsørgede Børn, hvoraf et døvstumt. Den Forfatning, hvori jeg med mine Uforsørgede befinder mig, er høist sørgelig Kun Haabet paa Forsynets Hjelp ved ælde Menneskevenner er min Beroligelse, og Overbeviisningen, at den Forklarede med Jordlivets Fuldbyrdelse høster Løn for sin retskafne, men ved Tids forandringerne, saa tunge Vandring, byder mig at takke den Alstyrende, for den ham tildeelte Hvile, hvortil han høilig trængte, dog flyde mine Taarer. Fredericia, den 24de Mai 1823. Mette Bang, fød Satterup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-27
Onsdagen den 28de Mai førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 foretages offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue over afgangne Jomfrue Grams Efterladenskaber, bestaaende af : en Dragkiste, endeel Gangklæder, endeel Sengeklæder noget Køkkentøi, m. v. Ved samme Auction bliver tillige bortsolgt en Kobberkjedel, et Kobber Brændeviinstøi en Destileerkjedel, en Kobber Gru kjedel, tilhørende Stervboet efter Feldt bereder Weiss og Hustrue, Aarhuus, den 26de Mai 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-27
Alleslags gode Kaaspianier faaes hos Fricke, Gartner hos Hr. Røe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-27
Hos E. Green paa Studsgade er nyelig arriveret, og sælges til billige Priser, fiin Caffe, fiin Meiis, hvid Havannah, og lys Pudersukker, Citroner, Risengryn, Svedsker, Rosiner, Corender, alle Sorter Speterie- og Urtekramvarer, samt endeel Galanterie Jsen og Nürnberger, Varer, m.m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
No. 76. Aar 1823. den 29de Mai. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst Stiftstidende. Aarhund,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Fædrelandet. Det maa glæde enhver Dansk, der elsker sin Konge, at see vor dyrebare Landsfader omtalt paa en skjøn Maade i udenlandske Tidender. Udgiveren gjør sig derfor en sand Fornøielse af at meddele fine Landsmænd følgende Artikel af det Berliner Tidsskrift: Der Gesellichafter odet Blatter for Geist und Heraf Professor Gubit: Hans Majestæt Kongen af Danmark har ved tvende nye Foranstaltninger givet Landmændene i Hertugdømmene Slesvig, Holsteen og Lauenborg et nyt Beviis paa Sin Omsorg som Landsherre og Sin faderlige Godhed. Ved den første af disse Foranstalt, ninger er der tilstaaet Landmændene en Eftergivelse af 25 Procent for Aaret 1823 af Grund, og Beboelses=Skatterne - sandelig en kongelig Nytaars foræring - og ved den anden en lignende Eftergivelse paa tre Aar, fra Juli 1822. Beboerne af hine ved Naturen saa herligt begavede Egne lede i de sidste Aar, uagtet al Himlens og Jordens Velsig, nelse, af de trykkende, næringsløse Tider, og temmelig stærke Skattepaalæg, hvilke ugierne bleve anord, nede, men dicteredes af Nødvendighed. Saameget glædeligere maa det være disse haardt Trykkede, at Kongens ædle Godhed tildeels befriede dem derfra, saasnart kun Omstændighederne tillode det. Mod og Kraft til Arbeide vil derved igjen vende tilbage hos dem. - Jntet Folk kan rose sig af en mildere og mere skaansom Regjering end det danske. Kongen, høist simpel i Sine Fornødenheder - ligesom over, hovedet den hele Kongelige Familie, der heri følger Hans skjønne Exempel - bruger utrolig Lidet for Sig og Sin Hofholdning, ja man paastaaer vist ikke for meget, naar man siger, at mangen liden Fyrste bruger en større Pragt end denne Kongelige Familie, som kun har een Fornødenhed, nemlig den at gjøre vel. Ved dette saa dyderige Hof findes ingen Oppighed, ingen overflødig Pragt; men dog maatte især i de sidste Aar ei ubetydelige Paalæg indkræves, for at dække Statsudgifterne. (Som bekjendt har vor Konges Naade i denne Henseende udstrakt sig over hele Danmark, hvilket den tydske Forfatter ikke har tilføiet, fordi hans Hverv formodentlig kun er i hiint Blad at meddeele Efterretninger angaaende Hertugdommene.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Monumentet ved Sehestedt Dette til Hæder for vore tappre Krigere ved Schestedt opreiste Mindemærke paa den aabne Plads, hvor Veien deler sig til Kiel, Rendsborg, og Eck enforde, blev indviet paa følgende høitidelige Maade: Omkring i Monumentet var opmarscheret offenborgske, holsteenske og slesvigske Infanterieregimenter, slesvigske og lauenborgske Jægerkorpser samt et Batterie Sexpundere, hvorved ogsaa befandt sig de to den 10de Decbr. 1813 erobrede Kanoner. Generalmajor, Hertugen af Holsteen. Beck, som Høistkommandetende, havde ordnet den hele Høitid. Kl. 11 ankom Hs. D. Prinds Frederik af Hessen, der paa hiin afgiørende Dag kommanderede som General en Chef. Efter at den elskede Prinds var passeret hele Kredsen, hvor en tillidsfuld Hengivenhed fremlyste af hver Krigers Aasyn, spilledes Nationalfangen, medens samtlige Officerer forsamlede sig omkring Monumenet Derpaa fremtraadte Capitain v. Krohn af schlesv. Jægerkorps, R. af D., og holdt en særdeles skjøn Jndvielsestale. Efter dennes Slutning traadte Prindsen frem og forklarede med synlig Rørelse Dagens Hovedmomenter, og udbragte det første Fryde raad. Held Kongen, Velsignelse over: Fædrelandet. Det fælleds Hutra istemtes af alle Musikkorpser, hele Troppeforsamlingen gjorde, Løbrild og 27 Kanonskud tordnede. Det paa udbragte den paa Stedet kommanderende General, Hertugen, af Holsteen Bek: "Vore brave Vaabendte. dre af 10de Decbr. og deres tappre Anfør rer, hvilket ledsagedes af samme Glædesraab, Musik, Fyren og Kanontorden, hvorefter Prinds Frederik atter udbragte det tredie og sidste Fryderaab: Værge, Lære og Nærestanden Efter at have paamindet sine Vaabenbrødre om den hellige Pligt, paa Krigerviis at bevise de Faldne den sidste, Ære, overtog Prindsen selv Kommanden og lod hel Kredsen give en tildobbelt Salve, mellem hvilke der blæstes en Sørgemarsch og af Artilleriet foredes Minulskud. Efter sidste Stud holdt alle Tropperne med sænket Valden en stille Bøn, hvorefter Prindsen igjenovergad Kommanden til Hertugen. Nu desilerede, alle Tropperne omkring Monumentet og forbi Prinds Frederik til en grøn Eng i Nærheden, hvor der var beredt Vederqvægelse, Musik og Dands for Dem. For Officererne og de af Hs. D. til Festen Jnviterede var der dækket Taffel i en lang Løvsal. Her saae man Folk af alle Stænder sidde i Bunterad, som havde virket med for 10de Decembers Hæder. Paa Alles Ansigter speiledes Glæde og Høifølelse for Konge og Fædreland. Kl. 5 om Eftermiddagen gan Prindsen Ordre til Afmarsch, og da Tropperne desilerede fordi Hr. D. saae man Høisamme række hver forbiridende Anfører sin Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Monumentet er paramideformet, af Bornholmer Steen over 20 Fod i Høiden, hvilende paa et Fundament af sædrelandsk Granit. Jerngitteret derom, kring er at 12 Kanoner, som Hs. Majestæt har skjøn tet dertil. Jnskriptionspinderne ere af Bronce. Paa Forsiden imed Kanalen fres Krigens Emblemer til at bort Skjold, som i Midten bærer Kongens Navn, Den modsatte Side, som vender mod Danmark, henviser allene til Dagen: HESTE. D. den K. December. den øster Side fremviser Dagens med Lautbær, trende Antareres Navne: Ganeral en Chef, General Prinds Frede. sin af Hesten. dergaae Commandeurer: I. Brigade General Major von der Schulende. i blaa, Oberst v. Abereron. til belte Brigade. Oberst v. Waldeck. de ariilier. Obersilient d'Aubert. i Brigade General, Baron de Lallemand. Den vestre Side foreviger Navnene af de Corps, der havde den Lykke her at vove Livet for Fædrelandet. Tropperne. Artillerie. III Batterier Spundiger, ) combinerede af de dito Spundiger, ) Danske og Holsteenske Artillerie Brigader. Cavallerie. IIII Escadroner Holsteenske Rytter Regiment, Fyens lette Dragon-Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Holsteenske Husarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Polske Landsenerer. Infanterie. I Bataillon Dronningens Liv Regiment, Log II Bataillon Fyenske Regiment. I Bataillon IIldie jydske Regiment. l. II og IV Bataillon Oldenborgske Regiment. log II Bataillon Schlesvigske Regiment. II Bataillon Schlesvigske Jægere. I og II Bataillon Holsteenske Skarpskyttere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
De khvnske. Søndagsskolers Stiftelsesdag høitideligholdtes sidste 4de Mai i Frederikskirken. paa Christianshavn. Hs. Majestæt Kongen, Deres K. Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prindsesse Wilhelmine, Deres Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Prinds Frederik, Carl Christian samt Deres Høiheder Prindsesserne Juliane og Charlotte og Hs D. Prinds Wilhelm af Hessen Philipsthal beærede Høitideligheden med Deres Nærværelse. Den aabnedes med en Choral af Pastor Michelsen, hvorpaa Skolernes Overdirect ur Provst Holm, holdt en Tale. Dernæst uddeeltes Præmier til de Elever som havde udmærket sig ved Fremgang. Høitideligheden sluttedes med en Concert af Dilettanter og det kongl. Kapels Medlemmer. Concertens Text var Davids 65de Palme. (Søndagsskolerne have nu bestaaet i 23 Aar, i hvilken Tid 5799 Personer have nydt Underviisning : deri )
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Til Fuldstændiggjørelse af den i dette Blad No. 61. indførte Beretning om den nylige Krudt Explosion paa Frederiksværk maa tilføies, at ogsaa den anden af de ved Expissionen forulykkede Arbeidere døde Natten, efter. J Møllen var omtrent 1 1/2 Conter Krudt. Det hele Uheld er kommen af, at den ene af de nævnte Arbeidere der var gaaet hjem at følle Frokoste hjemme haver vexlet Fodtøi, og da han gik tilbage til Møllen, glemt at aftage sine Støvler, hvorunder det var Jernsom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Bekiendtgiørelser. I det vi herved have den Ære at offentlig iørt, at vi ifølge Hans Majestæts allernaadigste Commisse rium af 2den Mai d. A., som Skiftecommissaire. have taget den her i Staden afdøde Etatsraad og Kjøbmand Lauritz Kiellerups og efterlevende Enkefrues Boe under Skiftebehandling, undlade vi ikke tillige at bemærke, at der Mandagen den 16de Juni, og Torsdagen den 19de Juni næstk., om Eftermiddagen Kl. 2. samt fremdeles indtil videre hver Mandag Eftermiddag Kl., holdes Skiftesamlinger i Boet, udi sammes Gaard paa Hjørnet af Marenturesgade og Stranden, som at alle Jndbetalinger til Boet som skeer til andre Tider end ved de afholdende Skiftesamlinger blive at erlægge til Commissionens Formand, Justitsraad Kiellerup Vi nære derhos det Ønske, at Boets Creditorer en selv eller ved lovlig Befuldmægtigede vil lade møde ved de i Boet afholdende Sessioner, da der, formedelst Boets vidtløftige Handelsforbindelser, jevnlig vil indtræffe Tilfælde som kræve en hastig Afgiørelse. Aalborg, den 23de Mai 1823. J Kjellerup. N. Juul. J. Nielsen, Justitsraad og Over. Procurator. Kiøbmand og Forliggelsescommissair. kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
At den over Rasmus Pedersens Stervbo gaard i Laasbye publicerede 3die Auction, ikke bliver afholdt Desdagen den 9de Juli, men derimod Tors dagen den 10de Julii næstt. Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning. Skanderborg den 22de Mai 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Mandagen den 2den Juni næstt., Eftermiddag Kl. 2 og følgende Dag ved samme Tid, foretages Auction over den afg Kjøbmand Peter Jordans Stervboe tilhørende Varebog loning, bestaaende af Alenvare, en Jsentramme Auctionen holdes i Steendegaar den paa et store Torv. Trykte Cataloger ere at bekomme mod 8 s. Etlæggelse, naar man henvende sig til Raadmand Disen. Aarhuus, kan 24de Mai 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Efter Vedkommendes Requisition bliver den Christen Hansen til hørende og paa Den Endelave beliggende Selveiergaard, der staaer for Hartkorn, Ager Eng 3 Tdr., stillet til 3de offentlige Auctioner, det afholdes saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 14de Juni den 28de dito Føden - dito bage paa Aarhuus Raadhuus om Formiddagen Kl. 11, og 3die Auction mand gen den 14de Juli. første om Formed gen Kl. 10 i ovennævnte Gaard. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og Jorderne gade. Den aarlige Udsæd er tirca 4 Tdr. Rug, 10 Tor Opg 3 Tdr. Havre og 3 Tdr. Etter. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Hr. Procurator Nielsen i Aarhuus. Denne Betiendtgjørelse skeer saavel til Lysthavendes som i Overensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, tillige til Pantetreditorernes Efterretning. Hads Ring Herreders Contoir, d. 20de Mai 1823. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Afgangne Jens Sørensen Keisers og ligeledes afdøde Enke Sidsel Sørensdatters Stervboes Gaard i Lyngbye, Sønder Herred, af Hartkorn, 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., agtes bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes de 2 første paa Edeltoft Raadstue, og den 3die paa Gaarden selv i Lyngbye, til følgende Tider 1ste Auction, Mandagen den 16de Juni, 2den - dito den 30te dito, og 3di. - Onsdagen den 16de Juli. første, hver Dags Formiddag Kl. 11. Ved 3die Auction bortsælges tillige Stervboets Jndbo og Besætning. Lysthavende indbydes og Panthaverne tjene dette i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. til Efterretning. Edeltoft, den 10de Mai 1823. Stockfleth. Torsdagen den 26de Juni 1823. dito den 10de Juli og dito den 24de dito hver Dags Formiddag Kl. 11, bliver foretaget Auction over den afg Laurs Jensens Boe tilhørende Gaard i Sæden Bye, Mellerup Sogn, Støvring Herred, Randers Amt, hvis Jorder staae for Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr. 3/4 Alb., samt en bemeldte Boe tilhørende Parcel i Tvede Kjær, samme Herred og Amt, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr. Fr. - De to første Auctioner afholdes paa Randers Raadhuus, men den sidste i Gaarden, hvor da saa bortsælges Besæring. Jnd og Udboe Nørhald, Stødring og Gal hen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 12te Mai Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Efter Begjering af Landvæsenscommissair Lands. overretsprourator Rød paa vedkommende Udlægshavers Vegne bliver Gaarden Dulund i Sørslev Sogn, af Hartkorn fri Hovedgaaeborart Jordskyld 20 Tdr. 3 sk. 2 Alb, og Skovstyr, 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., stillet til 3de Auctioner som afholdes saaledes: 1ste Gang Fordagen den 20de Junii, dito den 4de Juli og aden - 3die - dito den 18de Juli, næstk, hver Dags Forandtag Kl. 10 De 2de første Auctioner holdes paa Lysgaard og Hies Herredets Contoir, men 3die Auction holdes paa Gaarden selv. Paa Grunden er circa 50 Tde Land, god, deels Ege-, deels Bøge Skov. Bygningerne ere særdeles gode og alle af nyt opførte kun for 22 Aar siden. Markerne ere gode og Situctionen er overordentlig skjøn. Besætningen udgjør sædvanligen 60 a 80 Høveder Dette kundgjøres herved i Følge Placaten af 22de April 1817 til saavel Panthavernes som Lysthaven, des Efterretning. Lysgaard Hids Herreders Contoir, den 20de Mai Holstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Efter gjentagen Regosition fra Raadmand og Peliticassistent Olsen i Aarhuus som committeret af Directionen for den almindelige Enkekasse, og i Følge Forliig og Udlæg agtes Silkeborg Hovedgaard med underliggende Eiendomme opbuden til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: Mandagen den 30te Juni dito den 14de Juli, og dito den 28de dito næstt, hver Dags Formiddag Kl. 10, første og anden Auction paa Tingstedet her i Byen, men 3die Auction paa Gaarden selv. Bemeldte Eiendomme bestaaer af følgende: 1) Silkeborg Hovedgaard, beliggende i GierniHerred, Aarhuus Amt, staaende for Hartkorn, Hovedgaardstaxt Ager og Eng 24 Tdr. 4 Skpr. og Skovskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. a) Silkeborg Mølle, hvortil er betydelig Aalefangst, skyldsat for 17 Tdr. 3) Bøndergods, Jordskyld 34 Tdr. 7 Skpr. Fdkr. 1/2 Alb. Bøndergods Skovskyld 8 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 4) Tiendeydende Konge-, Korn og Qvægtiende Linaae og Them Sogne af Hartkorn 126 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdk. 2 1/2 Alb. 5) Tiendeydende Kirke, Korn og Qvægtiende i Them Sogn af Hartkorn 52 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb. 6) Kirketiende Afgivt i samme Sogn af Hartkorn, 175 Tdr. 5 Skpr. 2 Them Kirke, samt de paa Hovedgaardens og Bøndergodsels Grunde rærende begyd lige Skove Auctionsconditionerne ville forinden første Auction være til Eftersyn hos Raadmand Olsen i Aarhuus. Denne Publication skeer i Overeensstemmelse med PlaUdgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. caten af 22de April 1817, saavel til Lysthavendes som Panthavernes Efterretning. Skanderborg, den 26de Mai 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Ved Proclama som vil blive læst for vedkommende Over= og Underretter, ere alle og Enhver som maatte have noget at fordre udi Gaardmand Søren Jensen, paa Holmstoel Mark, Skonnerup Sogn, Girin Herred, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel il inden foreskrevne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at at melde og beviisliggjøre deres formentlige Krav paa Boet, for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 13de Mai 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Ved Proclama som vil blive læst for vedkommende Over= og Underretter, ere alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Rasmus Pedersen i Laasbye, Giern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til under Tabet af deres Fordringer, inden forestaaende Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 13de Mai 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-29
Ved Proclama af 1ste denne Maaned, som er læst ved Sønder og Mols Herreders Ret, og som tinglæsees ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Proprietair Otto Christopher Mønsted med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Edeltoft, den 10de Mai 1823. Stocksleth. Arvingerne efter afdøde Else Cathrine Lund og forhen afgangne Mand, Kystbefalingsmand Jens Nørager af Nimtolt Mølle her i Nørre Herred, vorder herved, med Aars og Dags Varsel, overeensstemmende med Placaten af 5te Juli 1822, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Boets Skifteforvalter. Ved denne Leilighed indkaldes herved tillige med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver som i nogen Henseende maatte have noget at fordre efter forannævnte Else Cathrine Lund sal Nøragers, til at fremkomme og beviisliggjøre deres havende Krav heri Boet, Grenaae, den 24de Mai 1823. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
No. 77. Aar 1823. den 30te Mai. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst le Stiftstidende. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
Nyheder fra Udlandet. Krigen i Spanien. Londonertidenden the Times meddeler følgende Privatberetning fra Paris af 15de Mai; Mina har aldeles overlistet sine Modstandere, saavel de franske som de spanske Royalister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
En Depesche af 10de d. er idag indtruffen hertil fra Marskal Moncer, hvori der meldes, at der har møde den franske Armee et Uhæld. Det var Feltherrens Plan, at tvinge Mina til en Træfning i Vichs Omegn, eller fordrive ham til Barcellona. J denne Hensigt maneuvreerte alle den fransk spanske Armees Divisioner i ti dele Dage. Den spanske General mærkede Hensigten, og forstyrrede den aldeles. Jstedetfor at trække sig tilbage over Olot og Castelfollitil Campredon, som der i Begyndelsen blev sagt, vendte han sig til Høire af Ripoll til, drev Romagose, og en Division franske Tropper (man siger Donadicus, foran sig, og marscheette med størstedelen af sin Stridshær til Berga. Han kan nu som han vil marschere frit til Arragonien, begive sig til Lerida og tage Cerdagnadalen i Besiddelse eller falde den franske Armee i Ryggen, for hvilket sidste man dog frygtet meest. Denne dygtige Maneuvre vækker Brundring hos selve hans Modstandere. Curial, Eroles og Denadien have faaet Ordre til at redressere deres begangne Feil, men hidtil har det været dem umuligt da Mina og hans Tropper ere vant til Bjergene og deres Klima. Da Regieringen kun har faaet disse Efterretninger fra Katalonien, saa ere ingen Details blevne Publikum meddeelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
Girona, den 7de Mai. Marskal Moncey har ladet Trediedelen af sin Hær blive staaende ved Figueras, hvis Garnison gjør dristige Udfald og tvinger vore Tropper til Aarvaagenhed, for ikke at vorde overfaldne. Marskallen synes at have bestemt sig til at blive her i nogen Tid, indtil han faaer meer Forstærkning, saa han med Kraf kan fremme de begyndte Operationer. Om disse ville hastig lykkes eller ei, derom er man i stor Uvished, thi Jngen kan udgrunde Minas Plan, og uagtet man kun finder ringe Modstand, saa mærker man dog ingenlunde til at Fjenden svækkes, ved dens idelige Marscher og Man uvrer bringes vore Tropper i saadan Forfatning at vi, som havde 20000 Mand at sætte imod ham, nu efter go Miles Marich nyne han 12000, thi ved den uafladelige Omslakken have vi maattet lade endeel blive tilbage paa alle Hovedkommunicationspunkterne saavelsom for de befæstere Byer vi faae bagved os. Minas Styrke forøges derimod fra flere Sider, især fra Barcellona der sender ham betydelige Forstærkninger, hvorimod vi, selv her hvor man saa vel har imodtaget os, endnu ikke har seet en eeneste Overløber, som vil gjøre fælleds Sag med os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
Bahonne, den 15de Mai. Siden igaar haves her den vigtige Efterretning, at Hs. K. H. Hertugen af Angouleme har behaget, ved et Budskab til General Mina, at opfordre denne General til at underkaste sig, og ikke forlænge en saa ulige Kamp, hvis Resultater kun ville vorde fordærvelige for de konstitutionelle Armeer, og deslængere forbindre King Ferdinands Befrielse samt Fredens Gienoprettelse i Spanien. G. d. D.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
Parisermoniteuren meddeler følgende Tolegrafdepesche, dateret : Frande, den 15de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-30
Hs. K. H. Hertugen af Angoulemes Hovedqvarteer er idag indtruffen hertil. General Oberts Division indtræffer imorgen til Siguenza. Den hellige St. Ferdinandsdag, den 24de Mai, haabede Hertugen ved sit Indtog at feire i Madrid. Hertugen af Reggiøs Fortropper staae ved Duero. Disse Ord ere ogsaa de eneste man hører om denne General Armeekorps, om hvilket der ligesom om Molitors forresten ikke tales i de franske Beretninger, hvorover Pariserne have Grund til at være misfornøiede. Saameget fortælles der som vist, at de Franske ikke skulle rykke videre frem end til Madrid, hvar de blot ville indsætte en ny Regiering, og derpaa overlade Royalisterne selv, at erobre de sydlige Provindser. Dog skulle disse Tropper lønnes med Penge, som skulle laanes under Frankrigs Garantie.