Viborger Samler, 1819-12-18
Kongen af Sverrig og Norge forpligter sig til at foreslaae Norges Storthing (som efter Bestemmelserne i Rigets Grundlov forsamles den 1ste Februar 1821) og derefter, i Kraft af nærværende Konvention og den endelige Liqvidation imellem Danmark og Norge, som samme indeholder, at lade udstæde de udforderlige Obligationer for de ni aarlige Afbetalings-Summer, som staae tilbage at udrede efter den 1ste Juli 1820, for at den hele stipulerede Kapital kan blive erlagt. For at tilendebringe enhver anden Liqvidation der er bleven en følge af den 6te Artikel i Kieler-Traktaten, ere de høie kontraherende Parter komne overeens om følgende Principer: a) at da Norge allerede har paataget sig at tilsvare den Masse af den forhenværende fælleds Banks Sedler, som var i Omløb i Norge paa den Tid, samme blev adskilt fra Kongeriget Danmark, hvilken Summa er mellem Kommissarierne paa det nærmeste anslaaet til 6 Millioner Rbdlr. Navneværdie, saa ansees Kongeriget Norge for at have fuldeligen erlagt sin forholdsmæssige Andeel af den fælleds Banks Passiva, saaledes at ingen videre Paastand i denne Henseende skal kunne gjøres til samme, hvorimod Norge uden Undtagelse beholder alle Adkomster til Gjeldsfordringer, som denne Bank maatte have i Norge; b) at den Summa : 1,032,640 Rbdlr. 37 s. Species, som Kongeriget Norge efter Storthingets Beslutning af 4 Juni 1818 har overtaget af den fælleds Statsgield, bliver at ansee for den eneste Gjeld af dette Slags, som Norge har at tilsvare. Derimod beholder Norge uden nogen Undtagelse alle den forhenværende fælleds Kongelige Regierings direkte Gjeldsfordringer i Norge. De dertil fornødne Adkomstbreve skulle uden Forbehold udleveres, forsaavidt de maatte befindes i den Danske Regjerings Værge, c) At Norge tilsvarer den forrige Regjerings Gjeld i løbende Regning til Norske Undersaatter. Den Danske Regjering overdrager derimod samme dens Tilgodehavender. i Norge i løbende Regning, saaledes at den Norske Statskasle beholder alle saadanne Fordringer paa dette Riges Jndvaanere, og bliver ansvarlig for enhver Gjeld af dette Slags, som hidtil ikke er bleven afdraget; hvorimod den Danske Statskasse beholder alle andre Gjeldsfordringer og bliver ansvarlig for alle andre Gjeldsposter af denne Art, som ere enten at indkræve eller at afdrage andensteds end i Norge, d) At i det Tilfælde der maatte forlanges en Balance, for at berigtige hvad der er forhandlet mellem Banken i Kjøbenhavn og den i Christiania indtil Udgangen af Aaret 1813, skal det Ansvar, som derved muligen kunde opstaae for den ene eller den anden af Parterne, ansees hævet, og ingenlunde forpligte til nogen Betaling i rede Penge. Dog undtages herfra saadanne Krav, som grunde sig paa løbende Regninger mellem begge Bankerne i Christiania og Kjøbenhavn, naar disse Regninger endeligen sluttes og opgiøres. e) A. med Hensyn til de Fonds, som i Særdeleshed tilhøre visse offentlige Kasser og Jndretninger, skulle alle saadanne, som udelukkende vedkomme Norge, udeelte tilfalde dette Rige, med de derpaa hvilende Forbindtligheder og Forpligtelser, og endvidere skal Norge have en forholdsmæssig Andeel, med de dertil svarende Forbindtligheder og Forpligtelser, i de Fonds, hvortil de af dets Jndbyggere, som allerede vare dette i Aaret 1814, have bidraget. Som særegne Fonds, der udelukkende tilhøre Norge, ansees: 1) Den Norske Krigshospitals Kasse. 2) Brændeviins Afgifts Kassen i Finmarken. 3) Fondet for norske Lodler, som befinde sig i Norge, 4) Det Nordlandske Kirke- og Skole Fond, (forsaavidt samme er egen for Norge, 5) Den Summa 100000 Rbdlr. Sølvværdie i Danske Statsobligationer, som Hs Danske Majestæt i 1811 har givet til Fondet for Universitetet i Christiania, og som skal erlægges umiddelbar efter at Ratisikationerne af nærværende Konvention ere udvexlede. Følgende ansees som Fonds, hvortil Norges Jndvaanere have bidrager, og som følgelig skulle deles forholdsmæssigen, efter en nærmere Overeenskomst mellem de gjensidige Kommismissairer, ifølge disse Fonds særegne Beskaffenhed: 1) Fondet for de Saarede og Faldnes Efterladte af 2 April 1801. 2) Det militaire Hjelpekond, oprettet ved Plakaten af 8 Juni 1803. 3) Den almindelige Enke=Kasse. 4) Søe=Qvæsthuus=Kassen. 5) Fondet ad nus publicos 6) Justitsvæsenets Fond, ifølge Forordningen af 25 Januar 1805 7) Cancellie-Fondet. 8) Den forrige Dansk Norske Armees almindelige Rente= og Pensions Fond. 9) General-Toldkammerets Extrafand til Understøttelse for trængende Betiente. Det følger af sig selv at den her antagne Grundsætning skal være anvendelig paa hvilkensomhelst anden Kasse eller Fond af samme Slags, som ikke navnligen er indbefattet i ovenstaaende, Optegnelse, f) At da Indskuddene i Tontinerne ikke kunne deles, ifølge disse Indretningers Natur, saa forbeholdes de Norske som deri ere Deeltagere, de dermed forbundne Fordele efter et billigt Forhold. Forsaavidt Overskuddet af disse Tontiner, efter Livrente=Besiddernes Død, befindes at være, ifølge Fundationerne, den Danske Statskasse forbeholdt, skal Norge i et billigt Forhold nyde sin Andeel af det forbemeldte Overskud, som i ovennævnte Tilfælde maatte tilfalde den Danske Statskasse.