Københavns Adresseavis, 1791-10-31
Da jeg nu i en Tid af 8te Aar, har efter min egen Formues Omstændigheder fabrikeret her i Odense forskiellig Slags uldene og linned Tøier, som vel er bekiendt, Aarlig og Tid efter anden stedse forbedret og tiltaget derudi, ligesom Gud har betroet mig Hielpemidler til; men da jeg ikke med min egen Formues Virkekreds er i Stand til at præstere paakommende Leverancer, i alle Dele at holde Prisernes Facilitet saaledes, som Drivefiederen til Hande tens Forstørrelse udfordrer. Beskuer hist og her fattig Folkemængde, hvora endeel endnu ved min Bestyrelse meere kunde settes i Arbeids Fort enester; men som jeg med om Falelse maa lade passere Revne, og lade den Steen ligge, som jeg ikke kan løfte. Forskiellige Slags Arbeider og Tøier, som fra andre Lande hentes, og ligesaa got og let hos os kunde giøres og skaffes, ligger alt som i et tans Mørke. Ja, adskillige her i Dannemark avlede Materialier og Producter, som herfra udsendes, bliver i forarbeidet Vare, igjen hidsendt mod kostbar Gienbetalin, - og hvad har vi og vore egne Lands Medmenneskeer unge og gamle da fortient ved dette - maaskee, naar 2de Mennesker har fortient noget derved, 20ve, ja flere derimod tilsidesat fra Arbeids Fortienester. - Til hvad har vi derved dannet den almindelige Ungdom - hvormed sees endeel af disse at være beskieftigede - hvad Got har vi med vores anbetroede større Pund viist mod vore egne fattige Medmenneskeer (a) Hvo vil vel negte at Tallet paa de saa kaldede almindelige Mennesker jo ere de fleste Lemmer i Staten, og følgelig da, jo mere disse svagere Lemmer bliver af de stærkere understøttet, opmuntret og veiledet til Kundskabers Erhvervelse, Arbeiders Dannelse og Fortieneste, jo mere befordres og udbredes Held og Lyksalighed over det hele store Stats Legeme. (b) Unegtelig derfor, er Fabrikers Anlæg i Land og Steder, af hvad Navn og i hvad Fag det er, virkelig til stor indvortes Nytte i Staten, naar disse rettelig bruges og drives. Gud veed best hvad jeg mangen gang ved mine svagere Kaar har tænkt, naar jeg paa endeel af den store Kreds har anvendt men Opmærksomhed paa adskillige Fabrikers Anlæg, Fremme, Ende, o. s. v., læst adskillige Skrifter med ForSlage, Klager, Anraab om Fabrikers Anlæg m.m. Jeg har kuns seet, læst og tænkt; imidlertid har Erfarenhed lært mig, sligt lader sig ikke giøre Mirakelviis. Nu, da jeg med Glæde skuer det giennemtrængende Lys antændt i saa mange store Mænds Hierter, der fremskinner og forædler Tanken saaledes, at de med hverandre sige, Lad vore egne Landsvare og koste lidet meer af Førstningen, end hines - meget deral koster dog ikke meer - det er og lige meget - lad Værket først blive hiulpen i Floer, saa falder naturligviis Priserne lettere, og Arbeiderne forbedres efterhaandens Jmidlertid seer og med Glæde vore egne Lands Producter hos os selv dannet og tilbered i mange nyttige Skikkelser - vores egne fattige Medmenneskers Velfærdt - vores egen Ungdom og Alderdom giver alt meer og meer derved dannet og de fordret til Kundskaber og Arbeids Fortieneste - Pengene ruller og imellem os selv - Vi laane kuns med den ene Haand - Samler ind igien med den anden. J dette nu, da jeg skuer de beste Udsigter til Varenes Afsætning - Øiner store og ædle Mænd, som med brændende Jver byder at biedrage til mit saa længe tragtende Maal, og veltænkende Anlægs Befordring. Opmuntres og fordrister jeg mig at frembyde en Subskriptions Plan til et større og almeennyttigere Fabriks Anlæg her i Odense, hvorved jeg agter at fabrikere Klæde og Frakketøier, diverse Sorter Tøier til Underklæder, deels af Linned, Bog fuld og af vores egen Lands Uld i Synderlighed, Floneller, Svanebayer Ryer, Ride og Stalddækkener, Gulvtæpper a diverie Bonitet og Mynster, hvortil imod sædvanligt bliver gjort Anlæg til at forfærdige engelske og bengalske Tæpper af forskiellig Smag, diverse Sorter Hvergarns Tøier og Dynevaar, fine og grove nyttede Strømper m. m., som jeg efterhaanden seer best tienlig og brugelig for Statsmanden, Borgeren, Bonden og Dagleieren, ligesom og Arbeiderne enhver for sig efter forskiellig Aar, Legems Styrke og Genie kan være eller blive best dannet til Og det er ikke at tvivle om, naar de høi Kongl. Herskaber allernaadigst vil biedrage noget til samme, at jeg jo maa naae det Maal jeg sigter. Var mine Vilkaar og egen Evne stor nok til at gavne efter den Drift mit Hierte føler, vilde jeg mindst anmode om noget Laan dertil, hvormeget dette Fabriks Drift vil virke i det almindelige, hvormeget det vil udbrede nyttige Arbeidere, skal Tiden fremvise.