Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Det herfra sidst meddeelte Jnserat i Aarhuus=Aviser, blev læst med ualmindelig Jnteresse, og paa offentlige Steder var stærk Rift efter at faae den at læse eller høre dens Jndhold. Den Omstændighed, at aldeles Jngen har fordristet sig til at modsige noget eneste Ord i samme Artikkel, er vel tilstrækkelig Borgen for dens fuldkomne Paalidelighed i enhver Henseende. Men paafaldende er det, at denne Artikkel ikke har kunne forundes en Plads i Aalborg egen Avis, der dog optog et andet Jnserat herfra, saavelsom ogsaa den paafulgte saftløse Correction. J Jnteresse skulde den vel sagtens kunne maale sig med adskillige af de i Avisen optagne Artikler. Skulde det være afFrygt for at støde eller mishage Enkelte, da var det en yderst beklagelig Mangel paa Selvstændighed. Skulde det være af egne Hensyn, da var det ubilligt at lade Publikum undgielde derfor. At undertrykke bemeldte Artikkel er nu umuligt, og skulde dette have været Hensigten, da er den aldeles forfeilet, thi Stykket har allerede havt saare talrige Læsere og Afskrivere. Blusmagerierne begynde at blive altfor hyppige i den sidste Tid, og siden Branden hos Theils og i den gloende Ovn, har det begyndt med at brænde i Doctorens Gyde, Rygade, paa Graven og i Kattesund, dog paa alle disse Steder uden at komme til egentligt Udbrud, skjøndt det skeete ved Nattetider; men i Søndags, 1ste October, Kl. 11 om Aftenen, opkom pludselig en høist frygtelig Jldebrand, ogsaa i Doctorens Gyde, hos en Architect Broks Enke, som holdt et Slags Dame=Jnstitut. J et Øieblik var hele Huset omspændt af Luer og Trappen i Brand. Enken og en halvvoxen Søn indebrændte og Levningerne af den fandtes om Morgenen derpaa, under Ruinerne, derimod lykkedes det fire Soldater, der, ligesom hun, sov ovenpaa, at redde Livet ved at styrte sig med stor Fare ud igjennem Vinduerne, men med Tab af Vaaben, Klæder, Penge og Alt uden Natskjorterne. Ligeledes kom Enkens Medarbeiderinde og deres Pleiedøttre lige fra Sengen ud paa Gaden, hvor det var ret tragikomisk at see dem vandre afsted i Uskyldighedens sneehvide Klædebon, det bare Linned. Allerede begyndte Jlden at gribe fat i Naboernes Gavle. Faren var overhængende, især da der i Nærheden var store Forraad af Hør, Hamp, Kul, Tjære, Olie, Brændeviin m. m., men det hurtigt tilstædekomne Brandcorps var heldigt nok ved uovertræffelige Anstrængelser, Raskhed og Conduite og ved Sprøiternes ypperlige Anbringelse og Brug ikke allene at redde Nabogaardene, men endog hindre Jlden i ganske at fortære det brændende Sted, saa at Skaden blev ubetydelig, thi Husets Eiere, de Kjellerupske Arvinger, ere meget rige Folk, de Jnde brændtes Kroppe ere begravede i christen Jord, og de paa de undslupne Exmøer afsviede Haar voxe vel ud igjen. Ved denne og foregaaende Jldebrande bidrog Stiftamtmandens Nærværelse meget til at oplive Folkets Jver, Vand nok forefandtes i Nabolavet og i Østeraa, saa de vandløse Sluffer ingen synderlig Uorden kunde afstedkomme. Blandt andre ulykkelige Tildragelser i denne Tid mærkes, at en Matrone fornylig hængte sig i Arresten, at en taabelig vanskabt Tiggerske druknede ved Gammelmølle, samt at en Gartner paa sin Hjemvei fra Aalborg til England (et Huus yderst paa Aalborg Mark) blev paa alfare Vei, en Fjerdingvei fra Aalborg, ved høilys Dag, overfaldet og lemlæstet af formummede Banditter. Nytorv brolægges i denne Tid, og da dette Arbeide allerede varer i flere Maaneder, kan man just ikke sige om Brolæggerne, at de rask krybe tilbage. At opbrukne Brostene ligge paa Torvet i store Dysser uden derved anbragte Lygter, har i mørke Aftner givet mange braadne Pander og løsslagne Tænder baade for Mennesker og Heste. De overalt paa Fortovene opkastede Barrikader af smaae Pikkestene kunde i Jldebrandstilfælde og ved andre Leiligheder være meget til Hinder, men man haaber at de dog ville være bortskaffede inden Hestemarkederne i den tilstundende Vinter. – J Budolphi Kirke er forauctioneret Skriftestole, Altergangs=Apparater, det til Kirken fordum skienkede Jerngitter foran Alteret m. m., dog troer man ikke at Kirken for det Første skal aldeles nedlægges, skjøndt der vel neppe kan være to Meninger om, at Aalborg, efter Religiøsitetens nuværende Stade, jo meget godt kunde behjælpe sig med een Kirke, ja vel endog med een Præst, hvilket sidste har Erfaringen for sig fra afvigte Januar.