JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Paris d. 21 Dec. J Gaar d. 20de Dec. modtog Keiseren paa Tronen, omgiven af Prindserne Stor-Dignitarierne, af Cardinalerne, Ministerne, Storofficiererne, Æreslegionens Stororne, og de tjenstgjørende Officierer, Senatet, som ved en Ceremoniemester og hans Aide blev fremført, af H. Ex. Overceremoniemesteren introduceret, og af H. Ex. Prinds Storvalgherren forestillet til denne Audience. H. C. Præsidenten Hr. Greve v. Lacepede førte Ordet paa følgende Maade: Sire! Senatet iler med, at nedlægge for D. Keis. K. Ms. Fødder Hyldingen af sine Lykønskninger til D. Ms. lykkelige Tilbagekomst til Deres Folkeslægter. – D. Ms. Fraværelse er altid et National-Uheld; Deres Nærværelse er en Velgierning, som opfylder hele det Franske Folk med Glæde og Tillid. D. K. K. Majestæt har lagt alle Grundlag til Deres store Riges Organisation, men der bliver Dem endnu mange Gienstande at befæste eller tilendebringe, og den ringeste Forsinkelse i vore Jistitutioners Fuldbyrdelse er en Nationalulykke. Medens D. M. Sire, var 800 Lieues borte fra Hovedstaden, i Spidsen for deres seierrige Armee, vilde Mennesker, undvigte fra Fængslet, hvor Deres Keis. Naade havde unddraget dem Døden, som de ved deres foregaaende Forbrydelse havde fortjent, forstyrre den offentlige Orden i denne store Hovedstad. Den ere blevne straffede for deres nye Misgierning. - Held Frankerige, Sire, hvis monarkiske Constitution beskytter det mod borgerlig Tvedrags sørgelige Følger, mod Partiernes blodige, Had og mod de skrækkelige Uordener, som Revolutioner drage efter sig. – Senatet, Keiserens første Conseil, hvis Authoritet kun existerer, naar Keiseren opfordrer den og sætter den i Bevægelse, er oprettet til dette Monarkies Vedligeholdelse, og Deres Trones Arvelighed i vort fjerde Dynastie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Frankrige og Eftervordenen vil finde Senatet under alle Omstændigheder trofast mod denne hellige Pligt og alle sammes Medlemmer ville stedse være beredte til at opoffre deres Liv for dette Nationalsikkerhedens og Nationalvelfærdets Palladium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Blandede Efterretninger. (Slutningen af Artiklen Frankrige i No. 104 forrige Aarg.) Fra Kong Joseph af Spanien er til Paris ankommen Depecher saavel til Keiseren som til Krigsministeren. Moniteuren lover ufortøvet at meddele nærmere Efterretninger om de Franske Armeers Marsch, der befandt sig fra Grændserne af Provindserne Valencia og Murtia indtil Tormes. Jmidlertid meddeles foreløbig en Jndberetning fra Kong Joseph til Krigsministeren, dat. Salamanca d. 20 Nov., hvoraf erfares følgende: D. 11te rykkede Kongen frem mod Abba der var besat af Fienden, og gik med ad Tormes, for at undersyge de side Steder og recognesere den engelske Armee. Den strakte sig fra Abra til St. Christoval, General Hill paa høire og Lord Wellington paa venstre. Da Fienden syntes besluttet til at antage Slaget, saa føiedes alle Anstalter til at gaae over Floden d. 14de. Fiendens Stilling var frygtelig og bestandig ved Arapiles. Gjennembrudt i sin Centrum kunde han maaskee vorde adskilt i to Dele og miste Halvdelen af sin Armee, men de Bemærkninger, som gjordes af Generaler, der kjendte Landet, bevægede Kongen at agere mod Fiendens høire Flanke, ved at gaae ved Galisanchoover Tormes. Man gik lykkelig over samme den 14de. Fiendens Observationsposter bleve optagne, og de 800 Mand, som holdt Abba besat, maatte rømme samme. Natten frad. 14de til 15de befandt Armeen sig paa venstre Side af Tormes. Høien ved Nuestre-Senorande Utera, blev d. 15de besat af Armeens og Centrumets Cavallerie (efterat en fiendtlig Division Cavallerie først havde villet besætte den) og Sydarmeens og Centrums Tropper ved Capellet Nuestra Sinora del Valbuena. Fiendens Bevægelser skjultes af en tyk Taage, paa hvilken der fulgte en uafbrudt Regn, der overordentlig vanskeliggjorde alle Bevægelser. Jmidlertid fandt adskillige Epplosioner Sted i Salamanca og bebudede Fiendens virkelige Tilbagetog. Cavalleriet fulgte d. 16de. Nogle 1000 Fanger, hvoriblandt mange Officierer, megen Bagage og mange Vogne ere faldne i vort Cavalleries Hænder. Siden Syd armeens Forening med Centrummet, hvilket har tvungen Fienden til at opgive sine Planer mod Norden, har hans Armee, uden Overdrivelse, mistet over 12000 M. ved Chinchille, ved Overgangen over Tajo, ved Burgos, ved Cabtzon, ved Tor mes, ved Mantilla &c. (Efter Hamb. Corr.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 21 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 21 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. hos Moses Tiende Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 5 Januarii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
(Af den Hempelske Avis.)¬ Der skrives nu i Almindelighed om det i Svang gaaende skadelige Landprangs Hævelse, men om ogsaa dette Onde blev i Medhold af de derom forlængst udgangne Forordninger hævet, ville det nok og være fornødent at lade undersøge ved paalidelige og upartiske Mænd overalt i Landet, hvad Forraad der er tilbage af Korn og Fødevare, fordeels og efterhaanden at kunne faae samme fremfor Lyset, og efter deres Mængde bestemme taalelige Priser; thi hvad gavnede det at Landpranget blev hævet, naar Landmanden, som nu i Almindelighed formuende, kunne tilbageholde Korn og Fødevarerne fra Axeltorvene for deres tilsammen trængende Borgere og Medmennesker. Skulde derfor det ene i Kraft af Lovene hæves, maatte og det andet uforgjængelig undersøges, og for Lyset tilveiebringes paa Axeltorvene, paa det Nøden for den Trængende hastigst mueligt, som billigt kunne blive afhjulpet, og dette synes at være menneske kjærligt og overeensstemmende med billighed og Lovgiverens Villie, og intet vilde vel være lettere end at sætte samme i Gang, naar saadant alvorlig blev Hensigten. Odense, d. 26 Decbr. 1817 P. Nyeboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Blandt de Uheld som plage Landet er unægtelig Landprangeriet et af de værste; – saaledes opkjøbes der 1 Lpd. Kleverfrøe for 50 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Hestekjød=Spiisningen er og probert i Faaborg - og af en 30 Familier befunden særdeles got og næringsfuldt. Dette skylder jeg Publikum at bekjendtgjøre. - Flere have ønsket mere af bemeldte Slags Kjød og det er glædeligt for Tænkeren at see den alt for meget indgroede Fordom saa uskyldig at vige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Sorgenfrie i Svaninge Sogn, d. 23 Decbr. Holm, Dyrelæge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officierer: 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 11 Contre-Admiraler, 10 Commandeurer, 13 Commandeur=Capitainer, 29 Capitainer, 36 Capitain-Lieutenanter, 50 Premier-Lieutenanter, 81 Second-Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet, 1 Contre-Admiral, 9 Commandeurer, 1 Commandeur=Capitain, 4 Capitainer. - Søe=Cadet-Corpset har sin Chef, 5 Subalterne Officierer, 1 Adjutant, 1 Auditeur, 17 Lærere, og bestaaer af 16 Cadetter (hvoraf 6 ere Underofficierer) med 100 Rdlr. Gage, 48 med 50 Rdlr. Gage, 7 uden Gage, i extraordinaire, og 31 indskrevne. - - Ved Verkstederne og Arbeiderne paa de Kongel. Holme ere ansatte: I Jnspecteur, 20 Mestere, 9 Mestersvende og 5 Skippere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Til latinskjuridisk Examen have i nærværende Qvartal fremstillet sig 11 Candidater. De dem til skriftlig Besvarelse forelagte Spørgsmaal vare følgende. Af Naturens Ret. 1. Hus jure dominia primum inter omines introducta sunt? (Med hvilken Ret er Eiendom først indført blandt Menneskene?) 2. Pericusum rei vendito sed nondum traditæen secundum principia juris nattrætoris est an venditoris (Er den Skade, som kan ramme en solgt Ting, førend den overleveres, efter Naturens Ret for Kjøberens eller Sælgerens Regning?) 3. Libertas civilis in quo consistit er quomodoilla differt a licentia? (Hvori bestaaer den borgerlige Frihed, og hvorledes adskiller den sig fra Lovløshed.) 4. An jure gentium indictio belli est necessaria? (Er Krigserklæring nødvendig efter Folkeretten?) Af den Romerske Ret. Quomodo differunt jus romanum er jus patrium qnod successimum fratrum et fororum unitateralium, (Hvorledes adskille de romerske og Fædrenelandets Love sig i Henseende til Halv sødskendes Arv?) Af Fædrenelandets Lovkyndighed. I. Hvem ere Overformyndere paa Landet, og hvori ere disses Forretninger forskjellige fra Overfor myndernes i Kjøbstæderne? 2. Har den 4de §. i Forordningen af 14 Jan. 1771 aldeles betaget Børn deres Odelsret til det Gods som af Forældrene er solgt for de bleve fødte, eller hvorvidt strækket sig bemeldte Forordnings Bud? 3. Kan alle Servituter erhverves ved 20 Aars Hævd. 4. Kan nogen i de danske Stater straffes for en Misgierning som er udøvet i et fremmed Rige, H. Have Grever og Friherrer endnu som Amtmænd, Ret til at forrette Skifter, Sognepræsten Hr. C. V. Hertel har stiftet et Legat, som skal bære Navn af Aarhuus Domkirkes Legat til Byens Fattigvæsen og dens Cathedralskole. Renterne af en Capital af 800 Rdlr. skulle komme Aarhuus Kjøbstæds almindelige Fattigvæsen tilgode, og Renterne af 500 Rdlr. skulle aarligen uddeles som Flittighedsbelønninger til 3 af Cathedralskolens Disciple.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Betalingen for Reisendes Befordring i Danmark er fra 1ste Jan. 1813 forhøiet saaledes: For ethvert Par Forspændsheste eller stor Holstensk Vogn med to Heste: J Kjøbenhavn og Helsingøer, 6 Rdlr. 3 Mk. Milen, i Roeskilde og øvrige Steder paa Hovedrouten til Kolding, denne begreben, samt i Kjøge, Assens og Ribe 6 Rdlr.; paa de andre Stationer i Sjælland, samt i Veile og op rige Steder paa Hovedronten til Aalborg over Horsens og Aarhuus, ligeledes paa Hovedronten, fra Gaabense til Nakskou over Nyekjøbing 5 Rdlr. 3 Mk.; paa de øvrige Stationer i Fyen, paa Smaaserne og i Jylland 3 Rdlr.; i Colding og Ribe til et Sted i Hertugdommene 6 Rdlr. 3 Mk.; for en enkelt Hest til Stafet eller Forspand betales paa alle de anførte Steder 4 Rdlr. 2 Mk. pr. Miil, for en mindre Vogn betates i Roeskilde og de øvrige Steder paa Hovedrønten til Colding &c. 4 Rdlr. 2 Mk.; paa de andre Stationer i Sjælland &c. 5 Rdlr., og paa de øvrige Stationer i Fyen &c. 4 Rdlr. 3 Mk. pr. Miil, i Kolding og Ribe til et Sted i Hertugdommene 5 Rdlr. 2 Mk. Kongelige Obligationer ere i disse Dage blevne stærkt søgte og betalte med adskillige PC. Avance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Geheime Conferentsraad Johan v. Bülow til Sanderum Gaard i Fyen, har skjænket en Capital af 4000 Rd. for at bidrage til det botaniske Studiums Fremme, især forsaavidt Fædrenelandets Planter angaaer, samt for at give den for hans Bekostning begyndte Jndretning, hvorved Studerende, som høre botaniske Forelæsninger, med Hensigt at erhverve sig grundige Kundskaber deri, eller som gjøre Botanik til deres Hovedstudium, Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Da den reformeerte Menighed i Aaret 1720. boesatte sig i Fridericia, bestod samme af 16 til 18 Familier, og nu udgjør den 100 Familier, ligesom og de Fødtes Antal fra 1722 til 1812 beløber sig 1062 og de Dødes til 541. Endeel Familier ere uddøde. Som en Sjeldenhed anføres, at een blandt Familierne der i Aaret 1720 boesatte sig der, hvis Stamfader var Pierre Honore, er voxet til 28 Familier og indeholder 120 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Odense, d. 1 Jan. Det Anlæg, som ifølge Kongelig allernaadigst Privilegium er forundt General Major Greve Ahlefeldt Laurvig og GeneralMajor v. Juel, at lade virke Sukker af Runkelroer og producere Brændeviin af Brakfrugter, har nu begyndt sin Virksomhed i den til sligt Brug opførte Bygning i Tranekier, og man venter med første at kunne fremvise Prøver af Fabrik Varene og at blive istand til Afsætning, som da nærmere vil vorde bekjendtgjort. (Jversens Avis.) Aalborg, d. 25 Decbr. Ved ædte Medborgere er skeet et Sammenskud af Rug, hvorved Rugen kan overlades til de mere formuende Jndvaanere for 10 Rd. Skp. Fremdeles er ved vor virksomme og for de Fattiges Nød ømt følende Øvrighed, bevirket en Subscription af Kornhandlere og Flere formuende Jndvaanere, hvorved det er bleve muligt at overlade de Fattige, trængende og uformuende Jndvaanere indtil videre I Skjeppe Rug for 7 Rd. 4 Mk. 8 s., og Fritagelse for Transport og Undermaals Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
De afhostede Agre vrimlede af det fra Græsgangene i Fjeldet hjemhentede Qvæg. - Denne meget vakkre, livfulde og frugtbare Plet er imidlertid kun liden, og hvor man ellers rundt om den halvanden Miil lange 1/4 til 1/2 Miil brede Søe vender Synet, øiner man intet andet end nogen Ufrugtbarhed. Ganske vist er her i Fjeldhukkene mange Steder, der maaskee ere, men vist ved den her anvendte, Cultur vilde blive ligesaa skjønne og frugtbringende som denne Plet. Men trættet af henved 5 Miles langsomme Reise i en Ørken, siden man forlod det vakkre, men endnu mindre Helleland, og da, hiin Side samme, Jedderen der skjuler sin Frugtbarhed bag Stene og Lyngbakker, og virkeligen bestaae for en saa stor Deel af golde Moser, Vandsteder og Flyvesand, finder især den nord fra hidreisende Lundebygden naturligviis elyseisk. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Willna, d. 5 Dec. Cavalleriet af Marschallerne Hert. af Regos og af Bellunos Corps har ikke liidt saaledes som det Cavallerie, der kom fra Moscou. Dette Cavallerie var det, der gjorde saa glimrende Angreb mod Tschitschagoffs Armee. Fyrsten af Schwarzenbergs og March. Hert. af Tarent have ligeledes endnu et skjønt Cavallerie, og disse forenede forskjellige Tropper yde endnu et imposant Syn. - Dagligen see vi ankomme Forstærkninger af Mandskab saavel som Transporter af Munition og af Remonteheste, der ere bestemte for den store Armee, som ved denne Understøttelse i Slutningen af Vinteren vil være i fuldkommen Stand igjen. Preussen, Sachsen, Mecklenburg, Frankrige, Jtalien, Polen, Bayern og hele Rhinforbundet, der ere forenede i eet og samme politiske System, yde en saadan Masse af Hjelpemidler af hvert Slags, at der kun behøves en let Anstrændelse, for at forene alle fornødne Midler til afgjørende Operationer mod Fienden. Jøvrigt have vi hos os selv Midlerne, til at bestride de nødvendige Fornødenheder. Magazinerne og Arsenalerne ved Niemen ere fyldte. Polen vil gjøre alle de Anstrængelser, som dets Ære og dets Velfærd kræver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
En Conføderation af 80 Millioner Europæer har sendt os sine Legioner. Vi selv udgjøre 15 Mill. Polakker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Warschau, d. 16 Dec. Vor Tidende indeholder følgende: Man venter her en Division Franske Tropper under Divis. Gener. Grenier, som tilligemed andre Tropper udgjør over 50,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Augsburg, d. 21 Dec. J Gaar er Divis. General Grenier opbrudt herfra med Hovedqvarteret til Nürnberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
London, den 18 Dec. J Underhusets sidste Sæde fremkom Skatkammer=Kantsleren med et Budskab fra Prindsregenten til Barren angaaende Subsidier, der skulde bevilges Rusland. Hr. Whitebread modsatte sig samme, paastaaende, at det var rigtigere at Huset bevilgede Understøttelser for de Ulykkelige i Engelland og bidrog til at lindre Armoden i Storbrittanien. Sir Francis Bur dette sagde, at under Tingenes nærværende Stilling, var Budskabet en Fornærmelse for Folket. Discussionen blev efter Skatkammerkantslerens Begjering udsat til næste Dag. – Fra Sicilien berettes, at Dronningen har begivet sig til St. Marquerite i de sydlige Dele af Øen. Man forsikkrer at Lord Bentinck skal afløses af Gener. Murray i Commandoen over Tropperne paa Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Følge de seneste Efterretninger fra vore Armeer i Spanien var Lord Wellingtons Hovedqvarteer den 25 Nov, i Frenada. - Foruden de Krigskibe, der ere underveis til Halifax, have endnu følgende faaet befaling at støde til Admiral Warren, the Ramillies paa 74 Can., Cumberland paa 74 C., Sybille paa 38 C., Calipse, the Jndian, the Ara be, og 4 andre smaa Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Paris, d. 24 Dec. H. M. holdt d. 22 Dec. en Administrations og et Financeconseil. - Hert. af Friaul, Palladsets Stormarschal, er ankommen her d. 21de fra Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Berlin, d. 12 Dec. Siden nogle Dage ere mange Tropper passerede her igjennem Staden. Der kjøbes en Mængde Heste for Armeen. Leverandeurerne betales med rede Penge. 10,000 Franske passerer i disse Dage igjennem Stettin til Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Paris d. 21 Dec. I Gaar holdt H. M. fra om Middagen til om Aftenen Kl. 6 et Conseil angaaende Ansøgninger om benaadninger, og et andet angaaende den indere Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Breve fra Willna af 8de d. M. berette, at Armeen i denne Stads Magaziner har fundet Alt hvad den behøvede af Levnetsmidler, og at Soldaten allerede glemmer Strabadserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Wien d. 19 Dec. Fyrsten Kurakin, forhenværende Russisk Ambassadeur, er i Slutningen af November ankommen her. - Der gives nu allene i Wien 156 Silkefabriker. - Foruden det hemmelige Selskab, der nyligen blev opdaget, og som blot syntes at være et Frimurer=Selskab, er endnu Politiet kommet efter et andet hemmeligt Selskab. Det overlod sig til grove Udsvævelser, der ikke kunne taales. Sagen undersøges for Domstolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Fra Harvich berettes under 9 Dec., at, i Følge Telegraphen, 7 Russiske Krigskibe, og en engelsk Brig, der ledsagede dem, passerede forbi denne Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Den ny Fyrste af Moldau, Carl Callimachi, er ankommen fra Bucharest til JassyNewyork d. 19 Oct. Krig med Algier. Ombord paa Skibet Alleghany i Søen d. 25 Julii. Min Herre, Jeg har den Ære, at melde Dem, at Skibet Alleghan, d. 17de d. M. ankom fra de forenede Stater til Algier med en Ladning Skibs og Militairmunition for Regentskabet, i Følge Tractatens Bestemmelse. Da samme allerede havde begyndt at losse sin Ladning, modtog jeg fra Deyen et Budskab, hvorved han erklærede mig, at han ikke vilde antage Ladningen, erindrende, at Gjenstandene hverken vare af saadan Qvalitet, eller af saa stor Qvantitet, som han havde ventet; at Skibet altsaa ufortøvet maatte afseile fra Algier, og at jeg selv og alle andre americanske Borgere, som befandt sig i Algier, strax skulde forlade Staden. Jeg brugte hver passende Forholdsregel, for atter at tilveiebringe en god Forstaaelse, men forgjeves, og jeg er i Morges med min Familie og alle andre Borgere fra de forenede Stater afreist fra Algier. – D. 13de d. er en Escadre af Krydsere afseilet fra Algier, og har styret til Vesten. Den bestod af 5 Fregatter, 5 Corvetter, 2 Brigger, 1 Goelette, 1 Roegalei og af 6 Canoneerchalouper. (undert.) Tobias Lear. (Hr. Lear er d. 4 Aug. ankommen i Bugten ved Gibralter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Blandede Efterretninger. Engelland. Parlamentet har bevilget 140,000 Matroser og 31,400 Søesoldater for indeværende Aars Tjeneste. - For Lord Wellington foreslog Castleragh foruden en Takadresse Jndkjøb af Jordegodser til 100,000 Pd. St. for ham og hans Arvinger. Han omtalte de foregaaende Takadresser af Parlamentet til ham. Burdett talede vel noget herimod, men det blev dog eenstemmig antaget. Efter Hamb. Corr.) Sælhundsfangst. - J den sydlige Hemisphære er nyelig en Øe opdaget omtrent ved den 54de Grad sydlig Brede, den er kaldet Masquarrin Øe (Alvsquarry Island) efter en Engelsk Gouverneur i det sydlige Asien. Denne Opdagelse hor været meget heldig for Salbundsfangerne i de sydlige Polarlande. De have fanget ved denne Øe over 50,000 Sælhunde i et Par Maaneders Tid. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Regjeringen i Aachen har afkjøbt Hr. Pradier hans hemmelige Middel mod Gigt, og Jndenlandsministeren har ladet samme bekjendtgjøre i Sundhedstidenden. Samme bestaaer i Mecca Balsom 6 Qvintin, rød Chinabark 1 Unze, Safran 1/2 Unze, Salvie 1 Unze, rektificetet Alkahol 3 Pd. Meccabalsomen opløses i Trediedelen af Alkaholet, og de øvrige Ting i de øvrige 10 Trediedele i 2 Gange 24 Timer, hvorpaa begge Opløsninger filtreres og rystes tilsammen. Til Brug bliver denne Tinctur opblandet med 2 til 3 Gange saameget Kalkvand. Den lidende Deel omvikles med et Omslag af varmt Hørfrøe, som er lagt fingertyk i en Serviet og maa være meget klæberig. Er Omslaget færdigt, saa varmt som den Syge kan taale det, gydes omtrent 3 Unzer af forbeskrevne Tinktur derpaa, hvilken stryges overalt paa Omslaget, saaledes at den udbreder sig overalt, uden at indsues, og saaledes lægges det paa det lidende Lem, hvilket omhyggelig omvikles dermed, og endelig indhylles tæt i Flonel eller Gummitaft, og omskiftes med Nyt efter Omstændighederne hver 12te eller 24de Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
(Alt. Merk.) Vox lærde Mag. og Rector Schiønning fortæller i en Beretning om Uaar i det Trondhjemske Selskabs Skrifter, at Aar 1224 var Frosten saa stærk om Vinteren i Norge, at Havet frøs til saa langt man kunde see fra en høi Klippe, saa at mange Skibe frøse til, og Folkene, som maatte gaae fra dem, vare 2 Dage underveis, for de komtil Lands. Aar 1294 var Frosten saa haard, at man kjørte og reed over Jsen fra Jylland til Opslo. 1306 frøs det saa stærk, at Jsen i Øresund, var 15 Alen tyk. Alle Sundene i Danmark laae tilfrosne i mere end 14 Uger. Endog i Tydskland, og Frankrige skal Frosten have været ligesaa stræng, som i Norden. 1323 ved Kyndelmissetid frøs det saa stærkt at Østersøen laae i 6 Uger, saa man kunde ride over Jsen, hvor man vilde. Man havde endog paa Østersøen opsat Herberge for Reisende. 1399 kjørte man over Jsen imellem Danmark og Stralsund. 1423 kjørte man over Jsen fra Preussen, Mecklenborg og Lübek til Danmark. samme skete 1326, 1441, 1459, 1496, 1554 og 1699.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Osentlige Blade ere nu opfyldte med en vidtløftig Artikel om et Optrin, imellem den bekjendte dramatiske Skraaler Geoffroy, og den tragtske Skuespiller Talma, paa Theatret Francais du Paris d. 9 f. M. Geoffroy har ladet dette Optrin offentlig bekjendtgjøre, og paastaaer, at Talma i et Slags Raserie, var kommen op i den Loge, hvori han befandt sig, og opført sig usømmelig imod ham. Talma har taget til Gjenmæle, og forsikkrer, at det var Geoffroys bittre Udfald imod ham i sine Critiker, der havde bragt ham i Harme, og at han blot var kommen op i Logen for at vise Recensenten bort, ikke for at prygle ham. (Efter Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Corresp.) Gener. Balleysteros er bleven afsat fra sin Post, som Øverstcommanderende over den 4de Armee, og Generalcapitain over Andalusiens fire Kongeriger. J hans Sted er udnævnt Don Joach, Virues, Brigadeer i Armeen. Trods hans Erklæring imod at sendes til Ceuta, en Bestemmelse, der forekom ham at være ligesaa vanærende, som skadelig for hans svagelige Helbred, skal han dog sendes did. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
Engellænderne bruge nu de Americanske Vilde mod de forenede Staters Tropper. Hvo som veed, med hvilken Grusomhed disse Barbarer føre Krig og med hvilken Færdighed de forstaae at scalpere deres Fiender, kan ikke andet end sukke over den i fordums Dage saa høit priste og nu saa dybt siunkne brittiske Moralitet. (S. Bl.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 21 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 21 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.