JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-03
En ugift Sweitzer, der kan bevise sin Duelighed, kan faae Tjeneste strax eller og til Skiftetid, naar han derom snart henvender sig til Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Den Vest-Siællandske Avis, eller: HERTISSES, Ugeblad. Slagelse. for landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg. Mandagen d. 6. September 1825. No. - ladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. ført Varg. Mandagen d. 6. September 1825. No. 72.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om den politiske Magt paa Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
J det 16de Bind af de nye geographiske Ephemerider findes følgende Oversigt af de 5 store Magters Statskraft, som for nærværende Tid ere de herskende paa Jorden: Europa indeholder 155,221 Qvadratmile, af disse er mere end de 3/4 i disse Magters Besiddelse. Jordens Overflade udgiør omtrent 2461,000 Qvadratm., heraf besidde de 3. Europas Folkemængde udgiør i 1825 næsten 210 Millioner; deraf staae 135 1/2 Millioner, altsaa ikke fuldkommen, under deres Scepter, og af hele Massen af Jordens Beboere, som omtrent udgiør 940 Mill. ere 264 Mill, eller omtrent 3/4 dem underkastede. Deres Jndkomster; men ogsaa deres Statsgield overgaae alle øvrige Staters paa Jorden og en af disse Magters (Englands) Krigsflaade alle Staters paa Jorden tilsammentagne; i det enkelte forholder det sig saaledes: Rusland har et Areal af 375, 174 Qvadratm. 53,768,000 Jndv.; en Statsgield af 505, 132,240 Gylden i Rigsbankdalere) en Armee paa 610,000 Mand i Fredstider og en Flaade paa 289 Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Storbrittannien har et Areal af 210,654, en Folkemængde af 137,640,530 Jndv.; en Statsgield af 3369,058,018 Gylden; en Armee paa 33,812 Mand og en Flaade paa 600 Krigskibe. Frankerige har et Areal af 10,744 Qvadratm.; 31,217,200 Jndb; en Statsgield paa 1,321,500,000 Gylden; en Armee paa 235,379 Md. og en Flaade paa 109 Krigskibe. Østerrig har et Areal af 12,153 Qvadratm.; 30,006,849 Jndv.; en Statsgield paa 680,000,000 Gylden en Armee paa 271,404 Md. og en Flaade paa 28 Krigskibe. Preussen har et Areal af 5014 Qvadratm.; en Folkemængde af 11,369,689 Jndv.; en Statsgield paa 287,101, 101 Gylden; en Armee paa 165,000 M. og ingen Flaade. Alle disse fom Magter, have tilsammen: et Areal af 613,740 Qvadratmile; en Folkemængde af 264011,268 Jndvaanere; en Statsgield af 6, 160,891,351 Millioner Gylden, en Armee af 1,345,695 Mand, og en Krigsflaade af 1035 Skibe. Af disse statistiske Resultater, fremgaae følgende Betragtninger: disse 5 Magter ere vel endnu de stærkeste paa Jorden; endskiøndt China, har en større Folkemængde end nogen af dem og det næststørste Areal efter Rusland; men det besidder kun en ringe Cultur og dets Jndvaanere mangle Mod og Tapperhed; det er kun sikkret ved sin Beliggenhed; men det kan dog let engang i Tiden blive et Bytte for Rusland eller den Brittiske Magt i Jndien. - De Amerikanske Stater ville snart komme til at staae ved Siden af disse 5 Hovedmagter. J Jordbundens Frugtbarhed overgaae de dem alle, og i Areal overgaae de fleeste af disse Stater disse 5 Magter paa Rusland nær. De Forenede Nordamerikanske Stater staae i Folketal allerede ved Siden af Preussen og ville snart overgaae det. Af disse 5 Hovedmagter er uden Sammenligning Rusland den mægtigste og farligste formedelst sit Areals Størrelse, selv naar de ufrugtbare Strækninger af det fradrages; formedelst Tilværten i sin Folkemængde, som er uforholdsmæssig større end alle øvrige Staters, formedelst sin dækkede og uangribelig Beliggenhed, fordi det indeholder en Mængde ucultiverede, til Lydighed vante Nationer, som staae under en oplyst Regiering; formedelst Regieringsformens Energie og fordi det har ingen farlige Naboer. Den Stærke finder sig villig i at man vil sætte ham en Skranke; han føler Tilværten af sin Kraft og smiller af den. - Hertil kommer, at Rusland har forholdsviis den mindste Statsgield og den mindste bekostelige Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Det Brittiske Riges Statskraft er vel for Øieblikket meget imponerende; men den kan ikke udholde nogen Sammenligning med Ruslands. Dets Areal og Folkemængde er kun et Blendværk, thi den største Deel af begge befinder sig udenfor Enropa, er kun vigtig i pecuniær og commerciel Henseende og istedet for at forstærke Rigets Kraft udkræve de Opopfrelse af Rigets Kræfter for at forblive det underkastede. De Brittiske Lande i Europa have kun en dobbelt saa stor Folkemængde som Preussens paa et Areal af næsten samme Størrelse saa at de ikke kunne tiltage betydeligt endnu, uden at komme i Misforhold til dets Produktions-Evne som altid er voveligt. Det Brittiske Riges Resourer ere store, men dets Stasgield er ogsaa 3 Gange saa stor som Frankerigs og 6 Gange saa stor som Ruslands. Dets Styrke bestaaer i dets Beliggenhed; dets Rigsdom og dets overveiende Søemagt. Men dets Coloniers Beliggenhed i Ostindien og Amerika er udsat for Fare; dets Europæiske Landes Beliggenheds Sikkerhed beroer paa deres Omgivelse af Havet ved dets Søemagts Overlegenhed; men i Fredens Skiød uddanne Rusland, især siden Finlands Acqvisition, Frankerige og de Forenede Nordamerikanske Stater sig til frygtelige med det rivaliserende Søemagter. Ogsaa trues dets Søemagts Overlegenhed med Fare af Dampskibe nes Opfindelse og den militaire Brug, som kan giøres af dem i Tiden. Dets Rigdom beroer paa dets Jndustrie og dets Colonier; men disses Besiddelse er mislig og usikker, og hiin er udsat for en farlig Concurence, hvilken Tingenes Gang paa Jorden har gjort endnu meere farlig. Den største Borgen for Vedligeholdelsen af dens politiske Overvægt er grundet i dets Jndvaaneres Characteer og udmærkede aandelige Fortrin; Men de Forenede Nordamerikanske Stater ville som et nyt England blive dets farligste Rival.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Preussen er den svageste af de 5 store Magter og dets mægtige Naboeskab nøder det til forholdsviis for store Anstrængelser, og kun dets historiske Anseelse kan stille det ved Siden af de øvrige store Magter; men denne har ogsaa været stor siden Friederik den andens glimrende Periode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Østerrig har ligesom Preussen forlidet Areal til at det i Tidens Følger kan holde Skridt med Rusland og den stærke Mands Anseelse taber sig, naar han staaer ved Siden af Kiæmpens. Frankerige kunde vise sig i samme Forhold, naar den stod i samme Nærhed med denne Magt; men dets Afstand giver det større Vægt og dets Beliggenhed ved Havet større Resourceer; disse opveie dets Statsgields Storhed; det vil altid komme til at staae i Spidsen for det vestlige Europa, og forandre Forholdene sig engang saa maa det ogsaa tænke paa at udvide sin Magt. Dets politiske Anseelse forøges ved at det kan giøre Regning paa et varigt Venskab med England; med mindre dette skulle blive jaloux paa dets Handel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Vor Tidsalder udviser det mærkværdige Skuespil af en stor Balance i den politiske Vægtskaal; dog kan man abne hvorledes Lodderne ville forskyde sig i Fremtiden. Hvilken Tidsalder skal faae at see denne Ligevægt forstyrret, thi at den engang vil blive det hører til Loven for Gangen i de Jordiske Begivenheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Culturen. Ogsaa de Nederlandske Colonier stige i Culturen, og Handelen opblomstrer der i denne lykkelige Fredens Periode. J Aaret 1516 fik Nederlænderne Øen Java igien; dengang indbragte Toldindtraderne kun 117,842 Gylden; men i 1824 vare de stegne til 2,399,943 Gylden. - Ogsaa fra fin Sydamerikanske Colonie Suriam har den Nederlandske Regiering under 21de Juni d. A. modtaget meget behagelige Efterretninger: Skibsfarten, imellem Staden Paramaribo og Moderlandet og Nordamerika var meget livfuld. J Aaret 1824 vare 78 Nederlandske Skibe afseilede derfra, som foruden andre Artikler havde udført næsten 6 Millioner Pund Caffe, over 22 Millioner Pund Sukker, 71380 Pund Cacaoso. s. v. Veirligets Beskaffenhed bebudede den største Frugtbarhed, og man kunde ikke erindre sig noget Aar, hvori derhar været en saa stor Overflødighed af Levnetsmidler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Jkke saa gunstige lyde Efterretningerne fra Rusland angaaende dets Chinesiske Handel, store Forraad af Varer ligge opdyngede i Magazinerne i Kiatcha. (Skulde den Russiske Regiering engang faae ifinde at udvide sine Besiddelser til Amurfloden, saa vilde dens Jndflydelse paa China blive langt større og dens Siberiske Besiddelser erholde et langt høiere Værd).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Den Russiske Regiering, som vedbliver med ustandselig Virksomhed at arbeide paa at befordre Rigets indvortes Flor, giør alt mueligt for at befordre dets indvortes Handel, 20 indenlandske Canaler ere allerede bragte i Stand, og man kan seile hele Riget igiennem fra Petersborg til det Sorte og det Caspiske Hav, Keiseren har nu givet Ordre til at grave 3 nye Canaler: een som skal tilveiebringe en directe Forbindelse imellem Moskva og Wolgafloden; en anden hvorved Schesnafloden, skal forbindes med den nordlige Deel af Dvinafloden, og hvorved Archangel kan bringes i en directe Forbindelse med St. Petersborg, og hvorved Rigets nordligste Provinser kunne erholde den korteste, beqvemmeste og sikkerste Afsætnings-Vei for deres Producter til Østersøen. (Denne Canal maae blive et Hovedmiddel til at ophielpe PetersborgsHandelsflor, og en tredie, hvorved Niemen og Meichselfloden skulle bringes i Forbindelse med hinanden igiennem Kongeriget Polen og Forbindelsen tillige aabnes igiennem Lithauen og Curland til Havnen Windan, Sukkerraffinaderiernes Opkomst har længe været et Formaal for den Russiske Regierings Bestræbelser. Overbiergmesteren Carl Baird i St. Petersborg har nu opfundet et Middel til at raffinere Sukkeret med Damp i et lufttomt Rum, istedetfor med Jld, og med en langt ringere Varme end ved den sædvanlige Maade at kaage det paa; denne Methode har desuden flere betydelige Fortrin for den ældre; thi Sukkeret bliver derved aldrig forbrændt, og man erholder derved 6 til 10 PC. mere end paa den sædvanlige Maade; det bliver renere og hvidere; der bruges kun halvt saameget Brænde dertil og Kaagningen gaaer langt hurtigere fra Haanden. Den hidindtil brugelige Tilsætning af Oxeblod og brændte Knogler bliver ganske overflødig ved denne Operation: thi den stærke Damphede træder istedet for denne Tilsætning. Hr. Baird har erholdet et Keiserligt Privilegium, paa Rettigheden til i 10 Aar udelukkende at betiene sig af denne Opfindelse. At Silkeven kan ligesaagodt drives i den største Deel af det Preussiske Monarkie, eller i alle de Egne af det hvori Moerbærtræer kunne voxe, som i Mailand eller Piemont og afgive et ligesaa rigt og godt Produkt som i hine Lande har Hr. Bolzanii Berlin beviist ved et Forsøg i det Store; han har nemlig produceret 1000 Pund godt spunden Cocoes og kan deraf erholde 100 Pund fiin Silke, som ske staaer tilbage for den bedste Silke fra Overitalien (imidlertid maae dog herved bemærkes: at Kongerne Frederik den 2den og Frederik Wilhelm den 2den i et Tidsrum af 50 Aar anvendte forgiæves over en Million Rigsdaler paa at ophielpe Silkeavlen, især under Ministeren Greve von Herzbergs Bestyrelse; thi i den kolde Vinter i 1798 forfrøs næsten alle Moerbærtræerne; ogsaa lykkedes det ikke dengang at producere Silke af en god Bonitet.)(Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
J Marokko har Krigen ogsaa raset; Keiseren har tilfægtet sig ved Meqvines en Seier over de oprøriske Stammer, og har til alle store Stæder sendt afslagne Hoveder i tusindeviis; i Tanger er Seieren bleven celebreret med Kanonsalver; det gaaer med de orientalske Magter, som med Ulvene, de ødelægge sig selv af og til, saa at de kunne aldrig blive ret farlige paa Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Krig og Uroeligheder have i det sidste Aartiende været Halvøernes Lod; de have raset paa den Jtalienske, og rase endnu paa den Bagindiske, Tyrkiske og Pyrenæiske Halve. J Portugal er det vel saa taaleligt roeligt, dog ikke meere end at de Brittiske Krigskibe paa Tajofloden have i den sidste Tid seet sig nødsagede til at holde sig i en meget activ Stilling, da nye Symptomer af Factionsaanden have bevæget Englænderne til at fordobble deres Aarvaagenhed. To nye Fregatter skulle støde til den Engelske Flaade paa Tajofloden. - Dronningen har faaet Tilladelse til at forlade Klosteret i Qveluz, og at beboe Slottet Ramalhav. Men i Spanien er det for Alvor galt, eller forat betiene sig af et moderne Udtryk, placat galt. Derfor ere ogsaa Franske Jnfanterie=Regimenter inden den 20de August ankomne til Bayonne, tilligemed 5 Generaler, som Moniteuren beretter. Oprørerne i Spanien havde den 18de udplyndret Diligencen fra Madrid imellem Sali nas og Vittorin og giennempryglet en Courer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
J England har man faaet Efterretninger om, at de 10 Franske Leire ved Perpignan og Bajonne skulle tilsammen udgiøre 28000 Mand og staae beredte til at rykke ind i Spanien dersom Omstændighederne skulle udkræve det. Rygtet gaaer, at Hoffet har vakket i sin Resolution, at Hr. Jeg har villet tage sin Afskeed, men at Kongen har tilsidst erklæret sig for hans System pardonneret sin Broder Don Carlos og hans Gemalinde Princessen af Beira; men tillige tilkiendegivet dem, at han maatte afreise til Frankerige og Jtalien og hun til Portugal. Den indvortes Tilstand har været En eller er endnu i en desperat Tilstand. Munk har i Madrid holdet en offentlig Præken om, at man skulde udnævne Jnfanten Don Carlos til Konge i Fordinands Sted, uden at han blev forhindret der af Politiet. De Carlistas, som ere modererede, give deres Foretagender den Vending, som at de gaae ud paa at befrie Kongen fra det Fangenskab, hvori Ministeriet holder ham; men dette begynder nu ogsaa at bruge Alvor mod Uroes stifterne, nemlig Geistligheden og dens Militair mangfoldige Arrestationer ere i Midten af August forefaldne i Madrid, i 4 Dage ere over 60 Munke satte fast. J St. Jldesonso, hvor Kongen opholder sig maae besynderlige Ting være passerede;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
da Sikkerheds-Juntaen, hvis Møder Hr. RecachoOver=Politie-Jntendanten, bievaaner, uagtet saa foruroligende Symptoner have viist sig i Madrid, har været i 3 Gange 24 Timer i Permanenz. Flere Personer, som have sat i Fængsel, som mistænkte forat være Kongens Fiender ere blevne løsladte, præsenterede for Kongen og modtagne af ham med Naade. General Cruz, som engang var under en saa haard Anklage, har i flere Timer havt en hemmelig Samtale med Hs. Majestæt. Garnisonen i St. Jldefonso er bleven forstærket med en Bataillon Schweitzere; man taler om at et Complot er opdaget hvis Hensigt var at myrde Hr. Zeg; andre sige, dog er det ei vist, at Hr. Recacho har opfanget en Coureer med Depescher til de Carlistas fornemste Anførere, hvorved Planen til at afsætte Kongen, deportere en Mill Mennesker af Spanien og confisqvere deres Eiendomme, er bleven opdaget. De nyeste Efterretninger fra Madrid fortælle, at Gen. Bessieras har den 16de Aug. hemmelig forladt Staden for at sætte sig i Spidsen for Oprørerne, og udføre den Plan at befrie Kongen af Ministeriets Fangenskab. Dagen derpaa gjorde 3 Compagnier, som laae i Jatafs fælleds Sag med ham, han marscherede med dem til Briehuega. Men General-Greve Espagna blev strax sendt imod ham med 4000 Mand og 4 Kanoner. Kongen har derpaa den 17de udstædet i St. Jldefojo et meget skarpt Dekret imod Rebellerne, hvori de trues med at skydes, naar de ikke strax underkaste sig; de 8 Compagnier skulle nu ogsaa være vendte tilbage til deres Pligt. Midt under disse indvortes Uroeligheder tænkes dog paa den saa paatrængende Expedition for at frelse Cuba. General Egnja holder i Ferrol og Corunna det unge Mandskab, som er blevet presset til Søekrigstienesten indspærret i Arresterne og Kanoner ere opplantede uden for Dørene, nogle Krigskibe ere afgaaede til Cadix for i Ferrol at tage Tropperne ombord; men den nye Jntendant paa Cuba Hr. Pinillos har gjort Regieringen opmærksom paa tillige at afsende det eneste Orlogsskib som Spanien endnu har tilbage nemlig Guerrero, for at dække Expeditionen imod Columbiernes og Mexikanernes Søendrustninger; da den ellers let kunde falde i deres Hænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Blandinger. J det Franske Tidsskrift Archives generales de medicine 1824, August, meddeeler Chirurgen Bertrand i Carbonne en Beretning om en Kone, 44 Aar. gammel, som paa det venstre Jssebeen havde et Horn, som hun bestandig skar af med en Pennekniv, dette Horn sad i Hovedets ydre Bedækninger, det blev tilsidst Tommer stort, og han udskar de paa hende; hun levede 7 Aar efter den Tid, men Hornet kom ikke igien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Det Spørgsmaal har ofte været fremsat: om Fordøielsen, naar man har spiist, bliver bedst befordret ved Rolighed eller ved Bevægelse, af anstillede Forsøg med Dyr vil man nu have udbragt det Resultat: at for stærke og sunde Mennesker er det ikke godt efter Maaltidet at overgive sig til Rolighed; men at man derimod maae tilraade Mennesker, som have en svag Mave at holde sig roelige en eller to Timer efter de have spiist, uden at beskiæftige sig med andet end med Samtaler eller en let Lecture, thi aandelig eller legemlig Anstrængelse vilde forhindre Nervernes Virksomhed, som er nødvendig til Fordøielsen. En stærk rystende Bevægelse er isærdeleshed skadelig, da den forrykker Næringsmidlerne fra deres Stilling og afbryder den Virksomhed, som efterhaanden udsætter de forskiellige Portioner for Mavesaftens Paavirkning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
De Engelske Blade omtale med Forundring en Soldat, som et i Maaltid har kunne fortære 15 Pund Kiød, 2 Pund Tællelys og 10 Boutailler. Porter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Jndenlandske Efterretninger. Jndustriens Fremme maa glæde hver sand Fædrelandsven. Hr. Jsrael Carl Wulff, Klædefabriqveur i Randers, forfærdiger nu de for Tiden saa moderne Cashemirs Dameshavler, der i alle Henseender, saavel i Bonitet som Farve, ligne de udenlandske, og koste kun det Halve af hvad disse koste. J saa Fald er det at haabe, at vore Damer ville være saa patriotistsindede, at foretrække de indenlandske for de udenlandske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Løverdagen den 6te Aug. afreiste den hidtilværende Kongelige franske Charge d'Affaires Hr. Baron Elis. Decazes med Familie til Paris, efter at den Franske Legationssekretair Coulomb, der før har været ansat i samme Egenskab ved Hoffet i Madrid, og nu skal fungere som Kongelig fransk Charge de Affaires i Ministerens Hr. Marqvis de St. Simons Fraværelse, var ankommen til Kiøbenhavn den 27de f. M.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Auctionen over Logernes Abonnement paa det Kongl. Theater var iaar meget fordeelagtig for Theatrets Kasse, og indbragte 1422 Rbdl. 3 Mk. mere end ifjor, da Jndtægten i det Hele var 54,975 Rbdlr. 5 Mk., hvorimod samme nu beløb sig til 56,398 Rbd. 2 Mk. Men da der iaar skal spilles hveranden Onsdag fast, kan Jndtægten dog i Grunden kun ansees for at være lidet større end ifjor, saa meget meer som de forhenværende Pladsloger i 1ste Etage iaar tillige bortaboneres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Aarhuus cirkulerer for nærværende Tid en Jndbydelse til at tage Aktier i den projecterede Dampskibsfart imellem Jylland og Kiøbenhavn. Den Sum, der skal udredes hertil anslaaer man til 70,000 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
En uden for Nørreport boende Tømmersvend har forleden Dag saaret sin egen Kone med en Kniv, og er arresteret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Den 20de kiørte Reebslager Ziero i Nakskov i Marken, og havde sin Søn, som var 6 a 7 Aar gammel, med sig. Da Ziero havde læsset Vognen med Hør, gik Hestene, ham uafvidende, frem- og da Drengen, uden at Nogen observerede det, i samme Øieblik opholdt sig under Vognen, gik denne over ham. Han reiste sig vel, men sagde blot: "Fader, jeg kan ikke see Dig, klagede over Smerten i Maven og døde strax.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Som der meldes fra Thisted, blæste sammesteds den 4de August en stærk Storm, og uagtet Vinden var Sydost og har fra Land, brød Vesterhavet, dog atter igiennem ved Aggers over i Liimfjorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Odense. Den fra Nyeborg efterlyste Slave er paagrebet i Stige her ved Odense og ført tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Ledige Embeder. Nimtofte og Thostrup Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rbd. – Auditeur og advocati regii Embedet paa St. Croix.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Befordringer og Afgang. Den 10de August er Exam. jur. N. B. Thordsen beskikket til Prokurator ved Underretterne i Aalborg Stift, Den 12te Sognepræst for Rimtofte og Thostrup Menigheder under Aarhuus Stift, M. N. Bøller, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte hans Embede. Sognepræst for Vorning, Qvorning og Hammershøi Menigheder i Viborg Stift, J. G. Blicher, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlede get fra sit Embede: Cand. Theol. J. A. Lassen, beskikket til Sognepræst for Qværndrup Menighed i Fyen; surnummerair Secretair ved Protocollerne i Høiesteret, Kammerjunker, Va en F. F. Bretton, til virkelig Protokol-Secretair Retten; Districtsmedicus C. Leth til Landphystrus i det søndre Siællandske Landphysicat. – Den 2den August d. A. er Adjunkt ved Nyekiøbing Cathedralskole, chaldemose, efter Ansøgning, allernaadigst entlediget med Pension.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Døde. Professor, Ridder J. B. Møller, Rector ved Helsingøers lærde Skole, den 23de August. – Assistent i Auctionscontoiret i Kiøbenhavn, P. Beder, 74 Aar, den 22de August. – Bogholder i det Kongelige Danske Cancellie, N. S. Bierrum, den 25de August.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Grosserer H. P. Clausen, den 26de August, i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Kiøbenhavns Torvepriser, den 2 Septbr. Rug, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. 86. Gcons. Flesk, Lpd. Rbd. Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Fierdingen 11 Rbd. - Mk. a 14 Rbd. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Kjøbenhavns Børs, den 2 Septbr. 1825. Cours. Hamborg 2 M. – a vista 210. Spec 212. Denaden Septbr. 1824, 238.) Disconto. 50 Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 2 s. (Jkjor2 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s. Kgl. Oblig. (uden Renter 3 1/2 a 94 Rbdlr. Sedler. Jfior 91. Nationalabank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 105 1/4 a 104 Rbdlr. - Dito i Sedler 109 1/4 a 110 1/2 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Dito dito til 4 Procent 93 a 98 3 – Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2 a 100. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2 a 100. – 3 Procent Engelske Laan, ved Wilson & Compagnie 69, beregnet i Bco. til 14 Mk. pr. Pund Sterling. - Norske Rigsbanksedler 193 a 193 1/2. (Jstor 160.) Svenske Sedl. 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Efterretninger fra det Kongelige Landhuusholdning Selskab &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
(Fortsat.) Præsoc Amt. 5. Gaardmand Anders Severinsen i Næsbye ved Næsbyeholm, 60 Rbd. Sedler aarlig i 5 Aar; under Tilsyn af Amtsprovst Flemmer i Alsted. Aalborg Amt. 6. Gaardmand Anders Larsen Bundgaard i Vesterhalne, Vadum Sogn, Kiær Herred, 40 Rbd. Sedler aarlig i 5 Aar; under Tilsyn af Landinspekteur Birch paa Bjørnkjær. 7. Gaardmand Jens Jensen Hersom i Molberg, Østerhornum Sogn, 60 Rbd. Sedler aarlig i 5 Aar, under Tilsyn af Panor Schiønning i Aarestrup. Randers Amt. 8. Gaardmand Niels Jensen King i Mellbye, 40 Rbd. i 5 Aar; under Tilsyn af Dannebrogsmand Knudstrup Røve Mølle. 9. Skolelærer J Brøgger i Aalsrode ved Grenaae 30 Rbd. Sedler aarlig i 3 Aar, samt en Nordamerikansk Plov; under Tilsyn af Overkrigskommissair, Rid de Jngerslew paa Rugaard. Skanderborg Amt. 10. Kirkesanger og Skolelærer Rasmus Randlow i Taaning, Voer Herred, 30 Rbd. Sedler aarlig i 3 Aar; under Tilsyn af Pastor Rosing i Horsens. Ringkjøbing Amt. 11. Huusmand Christian Peder Birch i Sønderfelding, Hammerum Herred, 30 Rbd. Sedler aarlig i 5 Aar, under Tilsyn af Pastor Engelken. De øvrige Agerdyrkere, som have ansøgt om Driftshielp, og som ikke her ere nævnte, have nu for Tiden ei kunne komme i Betragt ring.