Københavns Adresseavis, 1761-03-20
Slutning. af Tanker i Anledning af de Jydske Heders Bebyggelse og Dyrkelse. Jaatte vi lyksalige Danske dog taknemmelig no i vide at skattere det Fortrin, som vi bliver værdigede af det Guddommelige Forsyn fremfor saa mange andre Folk ved den allerelskeligste Konges vise og fredsommelige Regiering! Maatte dog alle misfornøyede Klagemaal ophøre iblant os. Hvor let havde vi kundet blive indviklede i den nærværende Krig, Man behøver ikke at være underrettede og Cabinettets Hemmeligheder, og man kan dog vide, uden meget Eftertanke, at der maae være skeet Forsøg nok, for at indflette os i de krigende Magters Stridigheder. Man kan ogsaa let forestille sig, at det kunde ikke falde vanskeligt for en Regent, naar han ikke holdt Fredsommelighed for sin ædelste Roes, at tage Deel i Krigen under saadan en Forevending, at Publicum, som ikke kan trænge igiennem til de offentlige Foretagenders hemmelige Drivefiedre maatte vare tilfreds med saadan en Slutning og billige den, omendskiønt der endda maatte reyse sig megen Ulykke deraf for Staten. Men vor Konges og hans troe, gudfrygtige, kloge og redelige Raadgiveres fornemste Omhue er denne, at giøre os lykkelige ved Fredens Velgierninger, og dog foralle Tilfælde efter vore Kræfters Forhold at være saa udrustede, at Riget kan have den tilbørlige Anseelse iblant andre Nationer, og kan haabe, under den Almægtiges Bistand at blive beskyttet for alle Farer. Alle giøre sig Umag for at formere Rigets indvortes Kræfter, og dersom mange af dets Lemmer ikke selv formindskede samme ved den tiltagende Yppigheds og Ødselheds Uordener, saa skulde visselig Regieringens velgiørende Hensigter blive opfyldte i en høyere Fuldkommenheds Grad. At jeg ved et Exempel skal oplyse det, som jeg siger: maae da vi ikke glæde os, naar vi overveyer, at vi i vor Konges Stater snart skil kunde see en nye Provinz opkomme, og maaske inden færre Aar, end man formedelst mange Vanske ligheder kunde haabe, som nu lykkelig ere overvundne formedelst Regieringens Viisdom og Bestandighed i fælledsnyttige Foretagenders Fortsettelse? Begyndelsen er gjort med de store Jydske Heders Bebyggelse, og Dyrkelse, og saadan en Begyndelse, som spaaer og love 17. Kiøbenh. Adresse=Contoirs Efter lover overordentlig meget. Da jeg intet inderligere ønsker, end at Dannemarks Lykke, maae med dets Jndvaaneres Dyd bestandig stige høyere, saa maae jeg tilstaae, at intet har i lang Tid foraarsaget mig saa megen Fornøyelse, som den Efterretning, jeg for nogle Dage siden fik, om dette ypperlige Foretagendes Fremgang. Paa Ahlheden, som er over tre Mile lang og halvanden Miil breed, ere to store Landsbyer indrettede, og det endda i et Aars Tid. Den første, som nu kaldes Friderichshede, men ellers Havendahl, bestaaer af tresindstyve Gaarde, hver af dem har halvtredie Tønde Hartkorn, foruden Græsning til anselige Skæfferier eller Faarchiorde. Tredive Gaarde ere allerede opbyggede, og den heele Bye bestaaer for nærværende Tiid af tredive Familier af omtrent to hundrede Siele, lutter Pfaltzer, som her har fundet en sikker Fristad for Forfølgelses Aanden. Husene ere anselige, alle af got Muur og Bindingsverk. Halvdelen af den dertil hørende Hede er oppløyet med Oxer, og bliver i dette Aar 1761 først besaaet med Boghvede. Den anden Bye Frederichshøy, ellers Grønhøy kaldet, er indrettet til halvtredsindstyve Gaarde af lige Størrelse, og bestaaer af sex og tredive Familier, for hvilke man allerede har opbygget atten Huse, omendskiønt de først ere ankomne i Aprilmaaned 1760.