JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-01-31
London, den 14de Januarii. Man har her faaet en Afskrivt af en mærkværdig Forestilling, som Hofraaden, Hr. Christian Jacob von Zwierlein, har den 16de i forrige Maaned, i Fyrstbiskoppen af LüttichsNavn overleveret ved den Keiserl. Rigekammerret i Witzlar, for at bevise Nødvendigheden af Hs. Majestæt Keiserens Mellemkomst i dette Lands Anliggender. Med Forundring, har man deraf seet, at den saa kaldte Patriotisme er udbrudt paa adskillige Stæder i Tydskland, hvorom Forfatteren udtrykker sig saaledes. "Siden den Tid at Oprørsaanden var drede ud fra Holland til Belgien og Frankrige og derfra til det Lüttichske, har denne Syge ei allene anstukket alle Folk ved Rhinstrømmen, men endog flere Egne i Tydskland. J de fleste vestphalske Bispedømmer og Stater ere Uroeligheder; i de churcelliske, trierske, mainziske, neuviediske, leyiske, krichingske og rhingrevelige Lande; i Fyrstendommene SalmSalm og Saarbrücken; i de pralziske, stragborgske og i Bipedømmet Basel ere de brudte ud, og af Landsfyrsterne (Maynz, Colln og Basel undtagne) paaklagede ved denne høieste Rigsret. J de bayerske, badenske, martembergske, hohenlohiske, chursachsiske, churbrunswigske og hildes heim ske Lande ere lige saadanne Giæringer brusede op. Der bliver altsaa ikke en eneste Rigskreds tilbage som jo trues med Opstand.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Warschau, den 15de Januarii. Fra Fyrst Potemkins Cancellie i Bender har man faaes Bekræftelse paa Efterretningen om Jsmails Erobring. Antallet paa de dræbte Tyrker, med Jberegning af Jndvaanerne, angives for 30180 Mennesker. Jblant de 12000 Fanger befinde sig 5000 Christne og Jøder. Tallet paa de tagne eller i Grund skudte Fartøier angives for 216. General Souwarows Brev til Fyrst Potemkin, hvori han tilmelde ham denne Erobring, var meget kort: "Murene og Folket,, siger han, have kastet sig for Hendes Keiserlige Majestæts Fødder, Stormen var mordisk og lang, Jsmal er erobret, og jeg har den Ære, herom at giøre Deres Durchlauchtighed min Compliment." – J Følge de nyeste Efterretninger fra Bender, vilde Fyrst Potemkin reise derfra og til Jsmail derpaa vende tilbage til Bender, og derfra igien gaae til Jassy, for sammesteds at trække i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Breve fra Constantinopel melde, at nogle bevæbnede russiske Fartøier have ladet sig see ved Indgangen af Kanalen, hvorved Frygt og Angest er bleven udbredet i den hele tyrkiske Hovedstad. - Privatbreve angive Russernes Forliis vel Jsmail for 5 til 6000 Mand. Tvende af deres Generale ere faldne og 3 saarede. Byttet, som Russerne have gjort er umaadeligt. Plyndringen har, som sædvanlig ved Storm varet i 3 Dage. Den ringeste Trosdreng ved Armeen har det mindste faaet 50 Rubler. Det Hele beløber sig til 4 M. lioner Rubler. General Ribas bestormede med sin Flotil- og derpaa værende Kosakker Vandstaden. Cavalleriet maatistige af. Nogle Gange bleve Russerne slagne tilbage, men de angrebe stedse paa nye. Stormen varede i 12 Timer. Seraskierens og Pachaens Fruentimre, som vilde flygte i Vands, faldt Kosakkerne i Hænderne, som delede dette Bytte imellem sig. Generalerne Potemkin, Gallitzin, Lase- og nogle Frivillige af Rang ere saarede. Adskillige fremmed Jngenieurer, som vare i Fæstningen, fandt der deres Gran Denne Begivenhed har her gjort et stort Jndtryk, og men frygter nu mere end nogensinde forhen for Krigens videre Udbredelse. - Fra Ostpreussen meldes, at adskillige Summe ere blevne anviiste til at sætte Pillau i en bedre Forsvarestand, og at svømmende Batterier skulle sammesteds anlægges.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Wien; den 15de Januarii. Jsmails Erobring er bekræftet; men denne for de Russiske Vaaben saa ærerige Tildragelse er større og vigtigere, end de første Efterretninger have forebragt den. Den 12te fik den her værende Russisk Keiserlige Ambassadeur, Fyrst von Sallitzin, en Coureer med følgende Skrivelse fra Feltmarskallen Fyrst Potemkin, dateret Bender den 3die Januarii: "Jeg har den Fornøielse, at give Dem, min Fyrste, den lykkelige Efterretning om Erobringen af Fæstningen Jsmail, som den 22de December ved en almindelig Storm blev indtaget. Fiendens Modstand og Haardnakkenhed har været overordentlig, men Hendes Keiserlige Majestæts Troppers Tapperhed og Mod har vidst at overvinde al Modstand. Den største Deel af Fæstningens talrige Garnison, som var udtaget af den fiendtlige Armees besle og endnu overblevne Tropper, har maattet springe over Klingen, og de, som af Tropperne og de øvrige Jndvaanere i Staden have kunnet blive reddede, ere gjorte til Krigsfanger. Paa Tyrkernes Side ere henved 24000 Mand dræbte, og Tallet paa de Fangne beløber sig til 10000. Først den anden og tredie Dag efter Bestormelsen krøbe de hobeviis frem af de underjordiske Huller, hvori de havde forstukket sig. Jeg føier hertil en Liste over de fornemste Tyrkiske Officerer, som ere faldte eller fangne. Tal let paa de i Fæstningen fundne Kanoner stiger til 300, at hvilke de fleste ere Metalstykker og af stor Caliber. En anseelig Mængde Seierstegn, hvoriblant 6 Hesterumper og 400 Fahner, tilligemed en stor Deel Mund- og Krigsprovision ere faldte i Seierherrernes Hænder. Vor Flotille har faaet nok en Forstærkning af 19 store, til Krig udrustede og Fienden fratagne Skibe, saa at den nu er næsten dobbelt saa stærk, som den var, da den løb ind i Donau. - Fyrst Carl v. Ligne, som har aflagt de herligste Beviser paa sin Tapperhed og militaire Kundskab, har faaet en Kugle i Laaret, dog er Saaret, ikke farligt, og han har allerede kunne lade sig bringe hertil. De Tyrkiske Officerer, som ere faldte, ere: 1) Pachaer, Seraskier Audosy Mehemmet, Pacha af 3 Hesterumper; Selim Pacha af 2 Hesterumper, Hadschi Mahmut, Mehmet at Kilia, og Lutfulla, alle 3 Pachaer af 2 Hesterumper. 2 Sultaner, Captan, Kasan, Bati og Achmet Guiren, dis uden 6 andre Officerer af forskiællig Rang. Antallet paa de fangne Officerer ere 11, hvoriblant Musti og Cadi af Jsmai befinde sig. Til Bender ere bragte følgende fangne Officerer, Muchasiz Mehmet, Pacha af 3 Hesterumper; Sultan Matni Guiren, Kerim Guirens Søn; Capudgi Pachi Hassan Beyen Søn af Seraskier Chan; Capidgi Pachi Nusul Emini og endnu 5 andre Officeter.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Af en Skrivelse fra Wien, den 15de Januarii. Foruden Fyrst Potemkins Efterretning i et Brev til den her værende Russiske Ambassadeur, har man endnu den Beretning, at General Suwarow har angrebet Fæstningen fra Landsiden og General Ribas med Flotillen fra Vandsiden. Tyrkerne fegtede som Løver, men efter 5 Timers Fegtning blev Fæstningen ikkedestomindre erobret. Russerne angive deres Forliis for 3000 Mand Døde og 2000 Mand, hvoriblandt mange Officerer ja endog 2 Generaler, skal være haardt saarede. Ved denne vigtige Erobring staaer Veien til Constantinopel næsten gandske aaben for Russerne, og de have fra Søesiden kun den eneste Fæstning Warna, og fra Landsiden Silistria at erobre. Storvistren, som ikke kunde vove, at komme Jsmail til Hielp, og maatte beholde Veien frie til Constantinopel, har strax derefter trækket sig tilbage over Silistria mod Hovedstaden. - Denne Tildragelse, at Jemail er bleven erobret, vil vist giøre en almindelig Fred imellem Keiserhofferne og Porten vanskelig, saasom Rusland nu mindre vil give efter. Den afbryder og Underhandlingerne i Szistowe, eller i det mindste sinker dem ved Storvistrens Fraværelse. Overhovedet begynder Udsigterne for Østerrige igjen at blive meget krigerske. - Den her værende overordentlige Gesandt fra Engeland, Grev Elgin, har endnu bestandig Samtaler med Keiseren og Fyrst Kaunitz, og har atter i denne Uge afsendt en Coureer til London. C. S. J dette Øieblik indløb fra Szistowe den Efterretning, at de mæglende Magters Kongresministre har ladet Fyrst Potemkin spørge, om han tilstod ommeldte Congrested, Szistowe Neutralitæt, Men herpaa have de faaet til Svar, at han, Fyrst Potemkin, ikke vidste af nogen Fredscongres, og at hans lette Tropper havde Ordre til at opsøge Fienden overalt, hvor de kunde finde ham. Han raadde derfor Ministrene, for ikke at være udsatte for nogen Ubehagelighed, at forlade det fiendtlige Gebet saa hastigt, som mueligt.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Kiøbenhavn, den 31te Januarii. Afvigte Løverdag den 29de Januarii, Hans Majestæt, Kongens høie Fødselsdag, var Cour ved Hoffet, derefter det Kongelige Taffel til Middag 35 Couverts, hvorved opførtes Taffel=Musique af Hr. Kammer=Musikus Kirchhoff paa sin Harpe. Foruden det Kongelige Taffel var til Middag et Marskale=Taffel i Apartementsalen paa 80 Couverts og Rosen 30 Couverts. Til Aften Apartement i Riddersalen, og det Kongelige Bunterads-Taffel i Skilderie=Galleriet 112 Couverts, og Marskals-Taffelet i Apartementsalen 120 Couverts.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Endnu vedvarer her et usædvanligt mildt Veirlig. Jorden er frie for Frost og beqvem til at graves. Alle Vexter fremskyde. Gyldenlakken har store Knopper, ja nogle saavelsom Liskoyer ere udsprungne uden drivende Midler. Træerne have store Knopper; Hyldetræet er færdigt at udbryde, og Markerne ere grønne.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Under 17de November f. A. har Hs. Kongel. Majestæt, allernaadigst beskikket Copiisten udi Bergverks Directorii Contoir, Jens Kaalund, til at være Material=Forvalter, ved Sølvverket Kongsberg, og under samme Dato er i hans Sted allernaadigst udnævnt Berg=Candidat Johann Georg, Madeling til Copiist.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Livreente=Societeterne in Annis 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningen, anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang, indkommer, og om Døde fald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst, ved de udstædende Beregninger, skal foraarsages, samt at Liv renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrente paa Post=Kontorerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=At tester paa det Postkontor, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Postkontor er beordret disse Attester samlede og paa engang til Geneal=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3 gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Postkontor, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke der blive betalte; men maa her i General=Postamtet ved Kommissionairs affordre dem, eftersom slige Livrenter allene engang om Aaret, og ikke oftere, paa Postkontorerne til Betaling blive anviste. General=Post amtet, den 31te Januarii 1791. Den 5te December afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 4de December, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Barom. Therm. Vinden. 24 Januarii. 28 1. o. 4 1/2 Varme. V. 25 - - 28 1. o. 5 - - V. S. V. 26 - - 128. C. 9. 5 3/4 - - V. 28 o. 6 4 3/4 - - V. 29 - - 27 11 6 6 1/2 Kulde. V. N. V. 30 - - 27 5. 7. 4 1/4 Varme. V. Fra den 22de til 29de Januarii ere her i Staden copu erte 16 Par, fødte Drenge 29, Piger 37, tilsammen 66. døde Mænd 16, Qvinder 15, Drenge 13, Piger 8, til sammen 52; ere altsaa 14 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svaghedder: Alderdom 9, Barselseng 2, Brystsyge 7, Forraadnelsesfeber 1, Hidsig Feber 4, Hoste 2, Hævelse 1, Jnflammation 1, Kopper 1, Krampe 2, Slag 1, Svindsot 10, Tænder 1, Tærende Syge 1, Uangivne Svagheder 4, Ulykkelig Hændelse 3, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Aviser. Det har behaget den alvise gode Gud ved en salig Død at bortkalde min elskelige Mand, Hr. Agent Søren Simesen, den 21de d. M. i hans Alders 80 Aar; hvilket jeg herved har den Ære at tilkiendegive hans og mine høistærede Venner og Familie. Forvissende om deres Deeltagelse i min med 2de Sønners store Hiertesorg, frabeder jeg mig Condolation. Randers, den 23de Januarii 1791. A. S. Sommerfeldt sal. Simesens.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Det har behaget Gud den 8de Januarii d. A. at bortkalde ved Døden min Svigerfader, Hr. Justitsraad Søren. Brinch, her i Flekkefiord, i sit Alders 70 Aar; hvilket Dødsfald jeg herved har den Ære ærbødigst og sørgeligst at bekiendtgiøre alle hans og mine Paarørende og Venner, frabedende mig al skriftlig Condolation, som ikkun vilde giøre mit Tab desto smerteligere. Knud Hielm. Den 28de Januarii d. A. har det behaget Gud at lade mi føle det haardeste Stød og den største Bedrøvelse i Livet, i det han efter en kort Sygdom ved Døden bortkaldte min fromme gode Mand, Ditløv Bechsted, Hof=Violon og Organist ved St. Nicolai Kirke. Hans og mine Venner, for hvilke dette meldes, ville, uden skriftlig Beviis, forund mig deres Hierters kierlige Condolence. S. M. Greiz sal. Bechsteds. Greve til en udenlandsk Ven om Danmark af Raadmand 2 Dreyer, have nu forladt Pressen og selges i Commissiohos Agent Gyldendal boende i Klarebodene No. 9, i Kiøbenhavn, for 5 Mk. paa Trykp. og 7 Mk. paa Skrivp. Fra Pressen er nu færdig: Anviisning til det Franske Sprog, e) for Studerede og Ustuderede af Jens Deichmann, og selges for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivp. hos Agent Gyldendal i Klarebodene No. 9, kan og faaes indbunden for 4 Mk. indtoget, Syngestykke i 2 Akter, til Brug for den Kongelige Skueplads, af P. A. Heiberg, faaes hos BogtrykkeHolm i store Fiolstræde No. 218 for 24 s. heftet 4 s. mere. Willige Erindringer, i Anledning af Etatsraad Colbiørnsen, Betragtninger over endeel lydske Jorddrotters Klage, at D. N. Reiersen, faaes tilkiøbs for 16 s. heftet hos BogtrykkeHolm i store Fiolstræde Nr. 218.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Nin engelskedanske Grammatik er nu færdig og faaes hos Bog i handler Malling i Springgaden Nr. 34, begge Bind for 7 Mk. paa Tryk og 10 Mk. Skrivp., og et enkelt Bind for 4 Mk. 8 s. paa Tryk= og 1 Rdlr. Skrivp. Hvori Underviisningen for dem, der ville lære dette Sprog paa en nem og grundig Maade, sluttes. Dette Arbeid er ikke allene origmalt, men overgaaer og i Fuldstændighed og Exemplers Mangfoldighed alle hidtil hos brugelige engelskidanske Grammatiker, som enhver ved Sammenligning kan overbevise sig selv om. De, som har faaet det første Bind, det engelske Sprogs Udtale, behage at lade det andet Bind, den engelskedanske Grammatik, indeholdende Sproglæren selv, afhente hos Forlæggeren. Tode.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Af det Historiske Bibliothek for alle Stænder er udkommen firEs Nummere eller Hefter, som bestaaer af 12 Ark godt Papiir og heftet i Omslag, og indeholder: Altibindes af Meisner; Omden i Morgenlanden herskende giftige Vind, Saimaa; Den anden Sara, eller de syv Mænds Koner: Det Brandenburgske Huus; En ædel Handling af nogle engelske Damer: Tapperhed, Velfortient Straf for den førteste Falsthed; Den Redeligsindede Det sande Mod, beviist ved en ædel Handling; og nogle Anstdoter, foruden i tredie Hefte noget fra Udgiveren. Hvert Hol koster 8 s., altsaa disse 4 Hefter 2 Mk. Hver Uge udgaaer den saadant et Hefte, som bestaaer af 3 Ark heftet, og er at faae hos Bogtrykker Popp paa Rosengaarden No. 115 første Sal. Kalsk Politik og slette Administrationer kappes med Tiden e) nes Fordærv at ødelægge Stater. Et Arbeide, dikke ret af den sunde Fornuft, bekræftet af Erfaring, og enhver Regent, enhver Minister, ethvert tænkende Menneske helliget. Af Carl Manderfeldt. Sælges bestandig paa Postpapiir for 24 s. Exemplaret paa dansk eller fransk, hos de Herrer Boghandlere, Agent Gyldendal i Klareboderne, Bu paa Nørregade, Hegelund i store Færgestræde, Steinman paa Kongens Nyetorv, og paa alle Børsens Boglader.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Ved Kongel. allernaadigst Bevilling, dateret 10de Decbr. 1790, er det bleven hos underskrevne Execures Testamenti som tillige allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier efter Velbaarne Hr. Christen de Linde, som døde paa Blostrup under Dronningborg Amt, tilladt, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborg Samler, og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, tud pæna præclusi & perpetui silentii. 3de Gange efter hinanden, at indkalde alle dem, som formen sig at have noget at fordre, af hvad Navn, eller i hvad Tilfælde være kunde efter velbemelte Hr. Christen de Linde, og at saadan Jndkaldelse maae have samme Kraft, som et, efter Loven, udstædt Proclama, hvorfore vi og, i Medhold af allerhøystbemelte Bevilling, herved 3de Gange efter hinanden, ud pæna præcluh & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalder alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre, af hvad Navn, eller i hvad Tilfælde være kunde, efter meer velbemelte sal. Hr. Christen de Linde, dermed at fremkomme for os udSkifte=Commissionen, som holdes paa bemelte Bidstrup, og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb, som bliver Eet Aar og Sex Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato at regne, hvilken Tid og Dag en Skiftesamling atter i Stervboen paa bemelte Bidstrup bliver holdt. Hovelberg pr. Randers, og Kieldkier pr. Weyle, den 4de Januarii 1791. H. Esmarck, H. S. Steenstrup. Provst og Sognepræst for Hovelberg Eiere af Kieldkier. og Grandslev Menigheder.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
J Følge mig Kongel. allernaadigst forundt Bevilling af 24de Decbr. afvigte Aar, indkaldes herved, sub pæna præclut & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som til Byefogden i Lemvig kunde formedelst Byens offentlige Midler have nogen Fordring, hvad enten samme maatte reyse sig fra slut tede eller usluttede Skifter, Arvemidlers Krav eller Berigtigelse Umyndiges eller publike Midlers og Stiftelsers Administration, ligesom og de, der til Herredsfogden og Skriveren i Skodborg og Vandfuld Herreder kunde have nogen Fordring i Anledning af Dokumenters Tilstædeværelse eller Udlevering, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forskrevne TidForløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Lemvig, der 14de Januarii 1791. Gustav Ludvig Baden, Byefoged i Lemvig og Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg og Vandfuld Herreder.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
J Følge Hans Kongel. Majests. mig under 14de hujus forundte allernaadigste Bevilling, indkaldes herved ind pæna præclun & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter min Son Peder Christensen Nyeboe, som døde her i Holstebroe, i hvoraf saadan Krav end maatte derivere, Jntet undtagen, dermed at melde sig hos mig her i Holstebroe inden forskrevne Tids Forløb, og samme med lovgyldige Beviser godtgiøre. Holstebroe, den 17de Januarii 1791. Christen Larsen Nyeboe; Kiøbmand i Holstebroe.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
(8 1/45) J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 13de Januarii, læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 17de Ejusdem d. A., indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i Hørkræmmer Carsten Christensen Bruuns Fallitboe, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden forbemelte Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, den 20de Januarii 1791. Steendrup. Rothe. Beckmann. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret giøre vitterligt: at i allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 7de hujus, som allernaadigst tillader. at Curatorerne for St. Petri Tydske Kirke her i Staden, ved Stævning til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, som 3de gange indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, maae med Aar og Dags Varsel, indkalde den eller de, som maatte have i Hænde en af Kleinsmed Lars Møller her i Staden under 17de Decbr. 1784 til bemelte Kirke udstædte Pante=Obligation, hvorpaa resterer Capital 3150 Rdlr., og hvorfor Curatorerne under 10de August forrige Aar over ham have erhvervet Dom, dermed at fremkomme, samt deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen forinden saadan Tids Forløb dermed skulde indfinde sig, maae der paa bemelte Obligation tages Mortifications Dom, og den derefter af Pante=Bogen udslettes, samt efter Begjæring af Curatorerne for St. Petri Tydske Kirke her i Staden, bliver herved saaledes med Aar og Dags Varsel indkaldet den eller dem, som kunde have bemelte Pante=Obligation, som er læst i denne Ret den 20de Decbr. 1784 i Hænde, dermed at fremkomme, samt deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre for os udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Mandagen den 16de April 1792, og, om nogen imod Formodning skulde melde sig, vil Citanterne have deres Ret reserveret, men om ingen til bemelte Tid skulde fremkomme med denne Pante=Obligation, at samme da ved Dom skal vorde mortificeret, samt Obligationen siden at være ugyldig, hvor den maatte forefindes, og derefter imod Citanternes Qvittering paa Dommen af Pante=Bogen at maae udslettes, alt efter Citanternes nærmere Demonstration og Paastand. Til Bekræftelse under Hof= og Stads=Rettens Segl og Justitz=Secretairens Underskrift. Kiøbenhavn, der 22de Januarii 1791. (L. S.) Horn.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
P. A. Peder Hougaards Enke i Farre, agter formedelst Alderdom og Svaghed Mandagen den førstkommende 7de Mar til, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction at bortsælge hendes eiende og i Farre Bye, Giern Herred, Silcheborg Amt beliggende saa kaldede Farre Hougaard, Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og Skovskyld 2 Skpr. 2 Fdkr. med 6 dertil værende Huse, med Gaarden følger Herligheden, som ved Accordt er Enken overdraget af Hr. Over Jnspecteur Bagge paa Frisendahl. Denne Farre Hougaard er saavel bekiendt af sine Herligheder, at den ei behøver anden Roes, den er forsynet med overflødig Tørvejord og Skov især i den for sig selv indhegnede saa kaldede Krarup Eiendom, ei allene til Fornødenhed men og til Salg, har god Jagt af smaat og stort Vildt i dens Jndhegninger; dens Marker ere fra al Fælledskab udskiftede og de fleste indhegnede, dens Bygninger ere i god Stand; til Gaarden kan saaes aarlig 19 Tdr. Rug, 25 Tdr. Byg, 60 til 70 Tdr. Havre, 4 Tdr. Boghvede og 3 Tdr. Ærter, avles aarlig 150 Læs Høe, foeres og græsses 16 a 20 Bæster, 80 a 90 Fæehøvder og 120 Faar. Conditionerne, (hvoriblandt er ogsaa denne, at den største Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden til Terminen 1792) ere fordeelagtige, og kan faaes til Eftersyn hos Enken i Høver her i Sognet, paa Stervboestedet og hos mig. Saasnart Gaarden til Fornøielse er bortsolgt, for retages samme og følgende Dage i Gaarden Auction over Stervboets gode Besætning af Bæster, Køer, Stude, Faa og Sviin, samt Ind- og Udboe, som alt er god men vidtløftig at opregne. Stoering Præstegaard ved Aarhuus, den 20de Januarii 1791.
Berlingske Tidende, 1791-01-31
Enken Mette Povelsdatter med Laugværge, M. Thistrup.