Berlingske Tidende, 1804-02-24
Breve fra Jamaica melde, at i alt 8000 Mand, de Jndfødte og Planteurerne iberegnede, ere ankomne dertil fra St. Domingo. Jblandt Tropperne vare de overblevne Polakkere og Tydskere, som imod deres Villie vare sendte til Vestindien. Alle de sidste have taget engelsk Tieneste og ere blevne indlemmede i det 60de Regiment. Endeel Tropper ere blevne tilbage paa St. Domingo, men baade deres og Jndvaanernes Stilling er meget betænkelig. I Jeremibleve mange Hvide hængte, iblandt andre Mennou, Capitain paa Skibet Vigilant fra Nantes. J Port an Prince maae de Hvide, baade Mandfolk og Fruentimmer, arbeide paa Fæstningsværkernes Nedrivelse; de have ogsaa faaet Ordre, at nedrive Husene i Byen, hvorpaa de skulle transporteret til la Coupee, la Grande, Revlere og til den gamle Bye Cul de Sac. Alle franske og nordamericanske Skibe, som efter St. Domingos Rømning ankom til Port Royal, vare ladte med Ballast. Rochambeau overleverede Engellænderne blot tomme Skibe. St. Domingo er den eneste Bye og Havn paa hele Pen som de Franske have i Besiddelse, General Kerversan, som commanderer sammesteds, har bedet Commandanten paa St.Jago de Cuba, at sende de Tropper, der ere flygtede til ham tilbage, da han behøver dem til at forsvare denne Post, hvor han endnu har Levnetsmidler for nogle Maaneder. - Gouverneuren paa Jamaica har forlangt en Summa Penge af den der værende Assemble, for at kunne underholde et overordentlig Corps af 3000 Mand til Coloniens Sikkerhed; men denne Begiæring er bleven afslaaet paa Grund af Jndvaaner nes Uformuenhed til at udrede denne Summa paa en Tid, da Handel og Søefart havde taget en anden Gang. Jmidlertil har Gouverneuren følet alle Sikkerheds=Foranstaltninger for at forebygge de farlige Følger, som en saa stor Mængde franske Troppers Ophold paa Øen kunde have. Allerede det 17de Novbr. fik alle Fremmede, især de Franske, som ikke kunde stille tilstrækkelig Borgen for deres Opførsel, Ordre at rømme Øen, og de Franske bleve sendte til Ny-Orleans. Da Dessalines havde begyndt Underhandlingerne med General Rechambeau, udstedte han samme Dag fra sit Hovedqvarteer følgende Proclamation, som General Rochambean selv lod opslaae i Cap Fraacels samt sende til Notablernes Conseil: "Commandeuten en Chef for de Jndfødtes Armee til Borger=Jndvaanerne i Cop Francois. Borgere! De jeg i Dag har begyndt at underhandle med Overganeral Rochambenu og Rømningen af Cap Francois, saa er jeg derved bleven sat istand til at formindske den Bekymring, som kunde forurolige Eder veden slig Begivenhed. Den Krig, som vi til Dag have fortsat, har ingenlunde været henvendt med Jndvaanerne i denne ulykkelige Colonie. Jeg har tilbudet alle Jndvaanerne lige Beskyttelse og Sikkerhed; og ved nærværende Leilighed skulle J sie, at jeg vedbliver at følge samme Fremgangsmaade. Den Maade, hvorpaa alle Jndvaanerat i Jeremie, Cayers og Port an Prince ere blevne behandlede, forskaffer et sikkert Paat paa min Retskaffenhed og Ære Borgere, jeg ønsker, at de iblant Eder, som nødig forlade dette Land, ville forblive her. J skulle under mit Gouvernement nyde Beskyttelse og Sikkerhed for Eders Personer og Eiendomme. De, som have Lyst til at følge den franske Armee, hav Frihed dertil. Jeg har den Ære at være o. s. v. Dessalines. Repnaard, Præsident for Conseilet.