JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-02-01
2 Kasser Caneel . . 244 Pd. 2 Fade Risengryk . . 3116d. 20 Fade Rom. Macerer de trykte Fortegnelser faaer nogle Dage forinden Auctionen Hans J. Herlow. hos Mægler. Toverdagen den 9de Februarii, bliver ved Auction paa Börsen i Middag standen 3die og sidste Gang til Bortsælgelse opraabt: Fregat kibet Devotion, Kobberforhudet, drægtig circa 160 Commerce Læster med dets Inventarium, en ved Hr. Capitain & Jensens Plads beliggende. Atigkibet Ceræ, drægtig eren 80 Cammerelæster med den lare tarium, nu paa Strømmen ud for Vestindisk Handels Pakhuus beliggende, som af Capitain fl. r. Bødker med Kapet Logeren le Revenant, i For ning med Captain P. Larsen förende Kaper=Loggeren Admiral Steen Bille, hertil ere in bragte og vaa Over-Admiralitet retten prildømte. Til samme Tid og Sted bortsælges : Det af Capitain Ols Andersen med Kaperen læge en hertil opbrages og i Over-Admiralitetsretten priisdomte Kurskib athrine Elisabeth, drægtig 19 Commerce=Læster med det, Inventarium, nu paa Strømmen ud for Vestindisk Ha deels Pakhuus beliggende. Conditionerne og Inventarii Listerne ere forinden til Eftersyn hos Mægle Hans J. Herlöw.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Udenlandske Efterretninge
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Paris, den 20 Januarii. Moniteuren af 19de dennes indeholder General Grev Suchets Beretning til Krigsministeren om Tortosas Beleiring og Erobring, hvormed fulgde Brigadegeneral og Ingenieur-Commandant Roquiats udførlige Dagbog. Strax efter Leridas og Meqvinenjas Jndtagelse trak det 3de Corps sig til Egnen ved Tortosa. Beleirings-Redskabernes Trønsport gi kuns langsomt fra Haanden, fordi Vandet stod saa lavt i Cbro. Først midt i December kunde Angrebet begyndes for Alvor. Artilleriet harde mange stedse tilbagevendende Vanskeligheder at overvinde, for at bringe Beleiringsparken over paa den anden Side af Cbro. Batteriernes Indretning blev meget hindret ved en frygtelig Jld fra Fæstningen, som især nedskjød alt paa høire Bredde. Batte riet No. 1, 50 Favne fra Fortet Orleans, blev opkastet ved høi lys Dag og gandske aabent, ved Hielp af Geværild som rettedes imod Skydehullerne. General Bale, Officererne, Kanonererne viste utrættet i Jver. Den 19de Decbr. ved Dagens Anbrud, begyndte 45 Jldsvælg i i 10 Batterier paa begge Bredderne en Jld, som inden 2 Timers Forløb fik afgiørende Overmagt, og snart bragde hele den angrebne i Fronts Jld til at tie. Broen, som forbandt et Broehoved med Fæstningen, blev ødelagt og Fienden maatte forlade samme, hvorpaa vi tøge det i Besiddelse. Den 30te skiød Slottet allene endnu, og den 31te sættnedes vor Jld, da den slet ikke mere blev besvaret. Parapeterne vare nedskudte, Skydehullerne ikke meere istand til at bære Kanoner, og 2 Brescher foran i Fortet Orleans og Pladsen begyndte. Man var alt nedsteget i Fæstnings-Graven og Mineuren gjort fast paa Hovedvolden.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Saaledes var Forfatningen, hedder det i General Suchets Beretning, da en hvid Fane blev opstukken fra Slottet og Morgenen tidlig den 1ste Januar. Da alle Fiendtligheder ophørte ved dette Tegn, bleve Voldene snart fyldte med Soldater og Jndvaanere. 2 Parlementairer kom ud og bleve mig forestillede; de overleverede mig et Brerfra Gouverneuren, som bemyndigede dem til at giøre mig Forslag, Chefen for min Generalskab, Adjutant=Commandant St. Cyr Nugues bragde mit Svar med Hovedbetingelsen for en Capitulation til Staden, Han fandt i Gouverneuren en svag Mand, omgivet af 2 a 3 Overhoveder, som delede Magten imellem sig og forlangde, uagtet de overgave sig, at sendes til Tarragona; i andet Fald vilde man have 15 Dages Betænkningstid. Dette blev ikke tilstaaet og man sagde dem at de ikke skulde opstikke nogen hvid Fane mere, med minde de ligefrem vilde overgive sig. Da min Adjutant kom tilbage erfarede Soldaterne med Fornøielse denne Efterretning, og forlangde med høit Skrig at føres til Storm, jeg lovede at det skulde skee næste Dag. Bombe og Haubits-Jlden begyndte om Natten paa nye paa Staden og Slottet; Mineuren fortsatte sit Arbeide. Den 2den om Morgenen skiød et overordentlig Hast, i den bedækkede Vei, paa Gravens Contrescarpe oprettet Batterie, i en Frastand af 15 Favne. Fra Time til Time i blev Breschen videre. 3 hvide Faner bleve paa eengang opstukne. Jeg befalede et fordoble Jlden overalt. Kl. 2 var alt færdigt til Storm. Jeg lod General Harispes Brigade gribe til Vaaben i Transche-Forbindelserne, og opstillede Transche Vagternes Elit Compagnier i Co lønner for at bestige Breschen. Parlementairerne kom igien; men jeg havde forbuden at imodtage nogen, med mindre man indvilgede, som Parlementairertikel, at en af Stadsportene strax blev overleveret til Grenadererne. De betænkde sig. Jeg traadte frem, ledsaget af Generalerne og adskillige Officerer, og befalede at lade Vindebroerne gaae ned Soldaterne adløde. Jeg gik ind, lod Vaabnene strække, og gjorde Ofsicererne og Gouverneuren Bebreidelser for deres Opførsel Dagen før. Jeg lod Grenadererne rykke ind. Om Eftermiddagen Kl. 4 defilerede i en Garnison af 8000 Mand som Krigsfanger, nedlagde 9 Faner, hvoriblandt 1 som Kong Georg havde foræret Byen Tortosa, og tog derpaa umiddelbar Veien under god Escorte til Saragossa. Belerings=Armeen var 10000 Mand stærk. Dens Tab bestaaer af 300 Mand, hvoriblandt adskillige haabefulde Officerer.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
J Fæstningen fandtes 177 J dsvælg, 300,000 Kugler, 6500 Bomber og Haubitser, 110,000 Pd. Krudt, 5000,000 Pd. Blye, 1,400000 Infanteriepatroner, 9000 Flinter.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Den til Lorient ankomne amerikanske Skonnert, thi Flash forlod de forenede Stater den 16de Decbr. Man ventede endnu bestandig der paa den engelske Regierings Beslutning i Henseende til Cabinetsordrene. Den 12te Januar udløb 9 spanske Skibe fra Havnen i Bajønne6 af dem ere bestemte til Bilbao, 1 til St. Sebastian, 1 til Bermes og 1 til Mandaca.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
London, den 15de Januar. Følgende Breve fra Portugal læses i Dag i vore offentlige Blade: Lissabon, den 29de Decbr. "Jeg kommer i dette Øieblik fra Leien. Marschal Bresford er gaaet over paa den anden Side af Tajo, tæt ved det Sted de Franske have besat. Fiendens Forstærkninger, bestaaende af 18000 Mand, forventedes den 26de i St. Thomar; man havde troet, de Franske den Dag vilde have foretaget noget vigtig.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
De Generaler, som havde erholdet Tilladelse at vende tilbage til Engelland (Cotton, Stewart, Coleman) og i Morgen vilde begivet sig ombord, have erholdet befaling at indfinde sig ved Armeen. Om 2 Dage forvente vi store Begivende er.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Lissiden, den 31te Decbr. J de sidste 2 Dage ere skeete store Bevægelser ved Armeen. En Deel af Artilleriet har faaet en anden Bestemmelse, og Officererne ere befalede at indfinde sig ved deres Regimenter. Massen har erholdet betydelige Forstærkninger over Almeida, og man troer ved Armeen at Lord Wellington igien maae trække sig tilbage i sin forrige Stilling. - Allerede den 11te dennes erholdt Lord Liverpool Depescher fra Lord Wellington med Cormoran, som forlod Tjo den 31te December. De vare daterede Cartero den 30te December. Af samme erfares at Forpostfægtninger er det eneste der har fundet Sted ved Armeen, siden de sidste Depeschers Afsendelse. Begge Armeer have endnu deres forrige Stilling og ifølge Aarstiden vil det, efter al Sandsynlighed, endnu i flere Uger være en Umulighed at kunne foretage sig noget. Masser af havde slaaet 3 Broer over 3 ere og erholdet en Forstærkning af 15000 Mand. Flere vare endnu hvert Øieblik i Vente. Ligeledes har Lord Wellington faaet Forstærkning. Privatefterretningerne vare modsigende. Efter nogle skulde Massen være betænkt paa at trække sig tilbage; men andre forsikkre at hans Stillinger forkynde et almindeligt Angred paa den allierere Amet.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Lord Wellington skrev under 22de December til Den Percira ForgaFienden beholder endnu sin forrige Stilling i Santarem og har ingen betydelig Bevægelse foretaget sig siden min sidste Deresche. Han vedbliver at samle Fartøier paa 3 ere og har allerede slaaet Troer over denne Flød." Fienden har sat Jld paa adskillige Huse i Møntreal, fordi en Lieutenant af det 4de Jæger Regiment havde borttaget en Drivt Oxer og dræbt 2 franske Soldater i denne Stad.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Efter Breve fra Cadix er Marschal Soult marscheret mod Sevilla til, sandsynlig for at forstærke Messina.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Paa Lloyds Koffehuus vidste man den 14de at 2 Frigetter vare udløbne fra Brest.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Skibet the Bulwark, som ankom den 19de til Cadix, skulde have medbragt 7 Millioner Piaster, men havde ikkuns 5 Millioner inde, hvoraf 1,500,000 vare til Regieringen og 35000,000 til Kiøbmænd. Skibet havde foruden disse Penge mange andre kostvare Artikler ombord. De nye Medlemmer af Regentskabet have befalet de gamle at forlade ei allene Cadix men endogsaa Øen Leon. Man har anviist dem de Provindser hvori de kunne nedsætte sig. Vi see af de senere Breve at de allerede have forladt baade Fæstningen og Egnen. Denne Baridrivelse har opvalt den største Uvillie og stærke Forestillinger hos Folket.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Cadix, den 24de Decbr. Vi have erholdet Efterretninger fra Amerika. De ere, ligesom de forrige, naunstige. De med Bulwark ankomne Penge ere langt fra ikke tilstrækkelige til vore Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Den 15de begyndte de Franske at skyde fra Haubits=Batteriet ved Cabejuela. Det lykkedes dem at kaste adskillige Bomber paa Hofrito let Lys Nurgeres og Skuespilhuset, som ligger næsten midt i Staden. Hver af disse Bomber veiede 72 Pd. Dette Forsøg blev først igientaget den 19de og 20de.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Cadix, den 18de Decbr. I Løverdags kastede de Franske 7 a 8 Granater ind i Staden. 3 faldt næsten midt i Byen; dog have de blot beskadigeret Huus. Disse Granater ere næsten gandske fyldte med Blye og indeholde ikkun lidet Krudt, hvorfor ogsaa blot 2 ere sprungne.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Cadix, den 24de Decbr. Den nye Opfindelse af de Franske gjør desværre stor Virkning. Dis Granater ere et Slags Kastevaaden, som forhen er bleven opfunden at en Spanier, og som de Franske nu have fundet og forbedret i Arsenalei Sevilla. De nedfalde i Staden 30 Secunder efter at man har bemærket Jlden af den Bombekiedel, hvorfra de bleve skudte.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
- Jforgaars beærede Prindsen af Wallis Lord Holland med sit Besøg. Han havde en Conferents med ham, som varede næsten 2 hele Timer. Samme Dag havde ogsaa Lord Holland, som ligger syg af Podagre, Besøg af Lorderne Dundas, Landerdale og Lewison Gower, samt de Herrer Whitebread og Tjerney, og General Finatrik. Publikum er i megen Urge formedelst Hs. Majestæts Sygdom Man veed at Kongen bestandig ønskede at der maatte tages saadanne Forholdsregler, at han, hvis den forrige Sygdom atter skulde komme over ham, da ikke skulde være nødt til at afgive sig med Regierings forretninger, for han igjen var kommen sig.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Ministrene have igaar erholdet Depescher fra Lord Wellington, der i gaae til 30te December. Han havde afsendt en fornem Officeer med dem. Vi have med det samme erholdet Aviser fra Lissabon til den 31te Man siger at begge Armeerne endnu bestandig staae gandske uvirksomme opstillede imod hverandre; men at de Franske lave sig til igjen at agere offensiv, saasnart Aarstiden og Veiene tillade det. Dette kan imidlertid ikke let skee for i Begyndelsen af Marts, da Veien formedelst det vedvarende Regn ere i den Grad slette, at man umuelig i Engelland kan giøre sig nogen Forestilling derom. J Marts Maaned kunne Armeer først igien agere. Jndtil den Tid have vi altsaa intet andet at frygte end Bortødslingen af vore Penge. Vi maatte være glade hvis det 2 Maaneder sildigere kunde blive ved disse Udgivter.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Hvis det er sandt at Lord Willington har tilkiendegivet Ministrenat han, med største Sandsynlighed om et godt Udfald, havde kunne levere Massena et Slag ved Tørres Vedras, imod at tabe 15000 Engellændere (et selv efter Ministrenes Tilstaaelse alt for betydeligt Tal for vores Befolkning); hvad lykkeligt Udfald kunne vi da nu have i Vente naar Fiendtlighederne paa nye begynde. Dette er et Spørgsmaal af megen Vigtighed. Thi vidste man at vor Befolkning ikke tillod af opofre saa mange Mennesker for at tilkiæmpe os en Seier over vor modige Fiende; hvad Ret have vi da til at indlade os i Slige Fortagender.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Linieskibet Colossus, paa 74 Kanoner, Capitain Alexander, som Fredags ankom til Portsmouth, forlod Cadix den 18de forrige Maaned, og havde Depescher til Regieringen fra Contreadmiral Sir Richard Krats, General Graham og den engelske Minister i Cadix Hr. Wellesley. Ved dets Afreise samlede Fienden Kanonschalupperne i Tracaderog Canal og syntes at ville giøre et Angreb. Colossus efterlod Linieskibet Milford paa 74 Kanoner, som førte Admiralslaget, Capitain Kittoe; Norge paa 74 Kanoner, Capitain Raimer; St. Albans paa 64 Kanoner, Capitain Brace; Slopperne Ieobia og Ephera, samt Cutterne Hardy og Dart i Havnen ved CadixColossus holder Qvarantaine, fordi det er et af de Skibe, som sidst blokerede Toulon. J Løverdags afleverede det de Brevskaber det havde med fra Cadix. Mørseren paa Bombeskibet Artna er sprungen, imedets man bombarderede de fiendtlige Verker i Baven ved Cadix. 15 Mand bleve derved dræbte og flere saarede.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Newyork, den 11te December. Jblandt de Stykker, som i Fredags forelæstes i Congressen var ogsaa følgende Skrivelse fra vor Statssecretair af 15de November 1810 til vor Minister i London. Hr. Smith til Hr. Pinner. Min Herre, Efter Deres Fremstilling af den engelske Regiering, Forhold, i Henseende til Hr. Jackons Eftermand, i Deres forskellige Skrivelser, især i den som Hornet overbragde, hvis Afreise ikke syntes Regieringen at være en passende Leilighed nok til at henlede dens Opmærksomhed paa denne Gienstand, anseer Præsidenten det ikke længere passende, at de Forenede Sterer vedblive at holden Repræsentant i London, der beklæder en Ministers Værdighed, De ville desaarsag, hvis ikke en Efterfølger er udnævnt Hr. Jackson i denne Egenskab, ved dette Brevs Modtagelse ansee Deres Forretninger som suspenderte og tage Deres Afskeeds-Audiener, efterat have overdraget Gesandtskabets Sager til en Mand, som dertil kan ansees duelig. I Betragtning af Aarstiden, i hvilken denne Ordre maaske kunde komme i det Tilfælde at giøre sin Virkning, og Muelighed af en til fredstillende Forandring i Systemmet af vore Forhold til Storbrittanien, overlader man til deres egen Bestemmelse og Veldefindende hvad Tid de ville vende tilbage til de Forenede Stater. Smith.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Erklæring fra Folke=Repræsentanterne i VestflorideEnhver veed med hvilken Troskab dette Lands Jndvaanere have adlydet deres losmæssige Overherre, saa længe de havde Haab om, af ham at erholde Beskyttelse for Person og Eiendom. Uden at forttage nogen Forandring i den nærværende Regiering, Grundsætninger have vi i Forbindelse med vor første Øvrigheds Person, taget visse Foranstaltninger for at vedligeholde Rolighed i dette Land. Vor eneste Hensigt ver at forekomme de os truende Ulykker. Vor Gouverneur havde opmuatmt os til dette Skridt, i det han høitidelig tilsaade os sin Hielp og Medvirkning; men derved søgde han ikkuns at forberede vor Undergang, i det han bestræbte sig for at forlede os til at overtræde de af ham sauctionerte Forordninger. J en Stilling som intet Haab mere lever os om at blive beskyttet af Moderlandet, forraadt af Gouverneuren hvis Pligt det var at sørge for vor Sikkerhed, ere vi nu selv nødtvungne til at tænket paa samme, i det vi løskyndige os som en fri og uafhængia Stat fra al Lydighed i mod en Regiering, som ikke meere kan beskytte os. J Følge dette erklære vi, ovennævnte Repræsentantere, i det ad tage Gud til Vidne paa vort oprigtig Sindelag, de forskellige Distrieter, af hvilke Vestfiorida bestaaer, som en frie og uafhængig Stat, og give alle, hvem dette angaaer, herved tilkiende, at de have Ret til at give sig selv en Regieringsform, hvilken de holde for den bedste, at slutte Traktater, giøre Handelsindretninger, og overhovedet udøve alle de Forretninger, som tilkomme en Souverain og frie Stat, i det vi erklære alle Acter for ugyldige, som, efter denne Erklæring, maatte udgade fra nogen som helst anden Anthoritet. Vi indbyde alle fremmede Nationer til at agte paa denne Erklæring, for at erkiende vor Uafhængighed. Vi Vestfiorides Jndvaaneres Representantere forpligte os til, i vore Constituenteres Navn, at bringe denne Erklæring i Udførelse - skulde det end skee med Fare for vor Formue og vort Liv. Besluttet i Forsamlingen i Staden Baron Rouge, den 26de Sept. John Rhea, Præsident A Steele, Secretair.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Pressarg, den 19de December. General Sals har den 19de November erobret den bulgarske Fæstning Gurgusserza paa Serviernes Grændse efter 4 Dages Modstand. Over den halve Deel af Besætningen fandtes dræbt eller saaret. Fæstningen er overgivet til en servisk Kommandant og 80 Tyrkiske af Servier beboede Landsbyer gjorte til dens Distrikt. - Overgeneral Kammenske er nu i Ruschtschuck.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Stockholm, den 26de Januar. Hs. Majestæt Kongen har under 17de dennes tilskrevet Justits cantsleren saaledes : "Endskiøndt Vi Tid efter anden have befalet et anlægge Sag imod de Officerer ved den finske Armer, som, efter formodning have gjort sig skyldige til Ansvar for begangne Tienestefeil, og hvorved - da det slet ikke faldt Os ind at mistænke disse forhen svenske Officerer for mere eller mindre end Tienesteftil - Vi haabede at give i det mindste flere af dem Leilighed til at lægge deres Uskyldighed for Dagen; saa ville Vi dog - eftersom Hs. Keiserl. Russiske Majestæt har erklæret at bemeldte Officerer vare indbefattede med iblandt deres Tal, som, enten ved Gierninger eller Tænkemaade, have under Krigen udmærket sig til Hs. Keiserlige Majestæts Fordeel, og saaledes ved den 11te Artikel af den i Fredriksham den 17de Sept. 1809 sluttede Fredstraktat, ere betryggede mod al Rettergang og Tiltale - det Vi ønske paa det nøiagtigste at opfylde Vore Forbindelser imod Hs. Keiserl. Russiske Majestæt, herved forordne, at al videre Fortsættelse af den ved Vores naadige Remisser til Eder af 24de Marts og 6te Maji 1808, samt 15de Februar og 8de Marts 1810 befalede Anke saavel imod de Officerer af den finske Armee, som af en eller anden Grund, uden lovlig Aarsag, ere blevne tilbage efter Armeen, som ogsaa imod Smeaborgs og Swartholms Overgivelse til Fienden og Aarsagerne til den i Seiwis den 18de Marts 1809 indgangne Capitulation, nu skal ophøre; dog skal det være enhver i Anledning heraf tiltalt Officeer tilladt for den svenske Domstol at beviisliggiøre at de dem tillagte Feil i Tienesten ere ugrundede. Hvilket herved tilkiendegives Eder, ligesom Vi ogsaa ved særskildt naadig Skrivelse af Dage Datum, derom har underrettet Krigs-Hofretten. Vi befale Eder Gud naadeligen. Carl.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen i Sverrig har i en Skrivelse til Videnskabernes Academie i Stockholm befalet at Hs. Kongelige Høihed Kronprindsessens og Arveprindsens Navne skulle indføres med store Bogstaver i den svenske Almanak, ligesom Kronprindsens allerede ere blevne det; og er da saaledes fastsat at Eugenia indføres den 10de Februar, Bernhardina den 22de April, Desider den 23de Maj, og Osaar den 1ste Decbr. Kronprindsens Navne staae i følgende Orden. Johan den den 24de Junii, Frans den 4de October og Joseph den 19de Marts. Det forrige Academie della Crusca i Florer; er bleven gjenoprettet ved et Decret af 19de Januar. Det skal bestaae af 12 Midlemmer, som Keiseren første Gang udnævner, paa den udenlandske Ministers Forestilling, og tillige af 20 corresponderende Medlemmer. Det skal fornemmeligen beførde Revisionen af den italienske Ordbog, samt vaage over Sprogets Reenhed og undersøge de Priisskrivter, som ere indkomme til Besvarelse af de ved Decreterne af 9de April 1809 og 13de Januar udsatte Priisspørgsmaale.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Andenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 2den Febr. Endeel Jis har sat sig fast langt med Siellands Kysten.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Helsingøer, den 3die Febr. Langs med danske Kysten og her i Havnen er en Deel Driviis, og noget sees ogsaa i Sundet. Jgaaer ankom Passagerer hertil fra Helsingborg.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Batteriet Trekroner, den 3die Febr. I Gaar indkom en preusisk Galease, lastet med Hvede og bestemt til Tronhiem. Den er allene anløbet Rheden her, for at forsyne sig med mere Proviant.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Kiøbenhavn, den 4de Februarii. Mandagen den 4de Februar blev Hs. Majestæt Kongens Fødselfest, høitideligholdt ved Universitetet, hvis Rector, Statsraad og Professor Bugge, holdt en Tale, som afhandlede Forbedringerne ved Søekysternes Forsvar og udi den militaire Opdragelse og Dannelse under Frederik den Slettes Regiering. De Premier, som for afvigte Aar af de Studerende vare vundne, bleve bekiendtgjorte, nemlig: 1) For det medicinske Spørgsmaal af Rasmus Emilius Bruun. 2) For den mathematiske Opgave af N. F. B. Schiern. 2) For det historiske Spørgemme eft Salemen Selvmensen. Jndydelses Programmer, forfattet af Professor Thorlacius, fremstillede en Skildring af Eri den Røde, som i det 10de Aarhundrede opdagede Grønland, og afhandlede denne berømt Nordmands Levnet, Charakteer og kortienester.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Fredagen den 1ste Februar forelæste Hr. Professor Ørsted i det Danske Videnskabers Selskab Fortsættelsen af sin Undersøgelse om de første Grunde til al hemisk Virkning.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
J Morges hændtes den Ulykke, ved Knippelsbroe, at Hesten for i Eenspændervogn blev skye formedelst et opstaaende Bret, og slog Jernrækværket ned, hvorved den styrtede ned i Canalen og trak Vogn et Kudsk med sig. Denne sidste fandt sin Død paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1811-02-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 8de Januarii er HerredsFoged i Nørvangs og Torrild Herreder, under Veie Amt, Kammerraad A. Stranstrup, udnævnt til virkelig Justitsraad. Den 20de, Legationsraad D. Manthey, Ridder af Dannebrogen, til Geheime Legationsraad med virkelig Etatsraads Rang. Den 23de, Byefogden, i Hasle paa Bornholm, M. Arboe, Byeskriver i Nexøe, P. Jespersen, og Byeskriver i Rønne, P. H. Barclay, Dannebrogsmand, til virkelige Cancellieraader. Den 26de, Justitsraad og Branddirecteur J.E. v. Ditten til virkelig Justitsraad. Den 28de, Generalpostdirecteur, Storkors af Dannebrogen, Kammerherre Hauch, første Deputeret i General Land Oeconomie- og Commerce Collegiet, Storkors af Dannebrogen, Kammerherre Schestedt, og Deputeret i Admiralitets- og Commissariats Collegiet, Storkors af Dannebrogen, Kammerherre Grev Knuth, udnævnte til Geheime-Conferentsraader med Rang i 1ste Classe No. 13. Ligeledes ere følgende, udnævnte til Conferentsraadet: Statsraad og Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Ridder af Dannebrogen, D. G. Moldenhaver, Statsraad og Deputeret i Rentekammeret M. Fridsch, Etatsraad og Deputeret i samme Kammer, M. v. Essen, og Statsra de samt Høiesterets-Assessor, Ridder af Dannebrogen, P. Feddersen. Ligeledes til virkelige Statsraader. Justitsraad og Hof-Jnspecteur M. Nielsen, Justitsraad, Zahl=Kasserer og Ridder af Dannebrogen, C. D. Linde, Geheime Kabinets=Kasserer F. C. Bugge, Livmedicus, Archiator og Ridder af Dannebrogen, D. Brandis, samt Kabinetssecretair, Justitsraad og Ridder af Dannebrogen, P. Jessen. Den 1ste Februar, Rector vid Kiøbenhavns Kathedralskole, Pafessor N. L. Nissen, tillagt Rang i 5te Classe No. 8; Sognepræst for Nimtoft og Thostrup Menigheder i Aarhuus Stift, J. C. Hahn, udnævnt til Sognepræst for Brabrand og Casted Menigheder i samme Stift.