Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-17
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. J det Brittiske Underhuses Møde den 30te Mai giorde Hr. Holme Sumner, Repræsentant for Grevskabet Surrey, det Forslag, at der skulde udnævnes en Committee, som skulde undersøge de indkomne Bønskrifter i Anledning af Kornbillen; han var af den Mening, at der skulde fastsættes et høiere Maximum for Hveden, for at beskytte Landmanden og hindre Jndførselen af udenlandsk Korn, - Mange Medlemmer af Huset, selv af Ministerial=Partiet, vare af den Mening, at dette Forslag vilde blive forkastet uden Stemmesamling og forlode Huset i Begyndelsen af Debatterne; men imod Forventning blev den langvarig og meget alvorlig. Hr. Baring og Hr. Robinson Præsident for Handelsministeriet, modsatte sig Forslaget af alle Kræfter; men Hr. Vestern og flere Medlemmer understøttede det, og da man endelig Klokken 2 om Natten skulde vorere paa det, saa fandt man, til Modstandernes Forundring, at 150 Medlemmer vare for og kun 100 imod det. Hr. Baring, sagde, at denne Beslutning havde sat Landet i en farlig Tilstand, og han haabede, at alle de, som vare af samme Mening, som han, vilde nøie iagttage den Commissions Forhandlinger, som nu skulde nedsættes. Lord Castlereagh beklagede ogsaa meget Udfaldet af denne Forhandling, sagde, at det var ham aldeles uventet, og erklærede, at det vist ikke var blevet saaledes, dersom ikke mange af Husets Medlemmer havde forladt Huset i den Tanke, at det ikke var kommen til Stemmesamling. Den 31te Mai kom Sagen paa nye for; man debatterede med stor Heftighed, endelig forenedes man dog om, at lade Kornbillen blive uforandret, og at indskrænke Commissionens Forretninger til at undersøge og forebygge de falske Angivelser som finde Sted ved Kornets Middelpriis. Skatkammerkantsleren erklærede forresten i dette Møde, at han havde i Sinde i Aarets Forløb at reducere den funderede Gield fra 39 og til 28 Millioner; han var forresten ikke at formaae til endnu at aabenbare sin nye Financeplan (eller hvorfra Jndtægterne skulle komme til at dække Renterne af den nye Gield.) – J Mødet den 1ste Juni giorde Lord Castlereagh Forslag til at forlænge den saakaldte Alien Bill eller Acten mod Udlændinger paa to Aar, og at afskaffe den Ret til Naturalisation, som Udlændinge erholde ved at komme i Besiddelse af Skottiske Stocks, vel, sagde han, er denne Act bleven meget sieldent anvendt, men den er dog nødvendig for Landets Sikkerhed; thi Udlændingernes Antal i England har taget meget til siden 1818, og beløber sig til 25000 Personer, hvoraf de færreste ere ankomne i Handels Anliggender. J Tider som de nærværende, hvori en saa overdreven Tilbøielighed til Revolution finder Sted, er det vistnok fornødent at holde et paagen Øie med Udlændingernes Foretagender. Der forlanges kun, at de skulle, naar de lande i England, lade sig indskrive hos Politiet og modtage et Kaart af det; forresten kan enhver Udlænding komme til England uden Pas, og reise frit hvorhen i Landet han lyster. General Wilson modsatte sig dette Forslag med Varme, og paabberaabte sig den Behandling, som var udviist mod Generalerne Gourgand og Savary og GrevindeMontholon; men desuagtet gik Forslaget igiennem med en Majoritet af 86 Stemmer. – Det hedder i en privat Skrivelse fra London: at Parlamentet har i Aar et besværligt Arbeide; den ene Næringsstand ligger i Strid med den anden; alle ville vælte de offentlige Byrder fra sig, og Parlamentet bliver overlæsset med Bønskrifter fra alle Sider Det er ikke godt under saadanne Omstændigheder at vide hvad det rette er og hvem og hvorledes man skal hielpe; desuden er Englands Statsbestyrelse nu bleven en saa konstig Maschine, at man ængstes ved at røre ved den. Man forundrer sig over, at det gik saa let af i Underhuset med at faae en Civilliste paa 1,057000 Pund Sterling bevilget, og at det har forkastet ethvert Forslag til at indføre Besparelser i de forskiellige Grene af Administrationen. Hele det Engelske Folks, og man kan sige, hele Jordens Opmærksomhed er spændt paa to Ting først ved hvilke nye Paalæg vil Skatkammercantsleren kunne dække Renterne af den nye funderede Statsgield, og for det andet, ville de Brittiske Øers Fortienester og Jndtægter i Fremtiden tage til eller af i disse Spørgsmaales Besvarelse ligger en Nøgle til Fremtidens Begivenheder. Paa Ricardos Plan, at decretere en uhyre Formueskal for i 10 Aar at afbetale 2/3 af Statsgielden tænkes nu ikke mere.