JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Hos Sognepræsten i Stubbekjøbing har man Juleaften stiaalet hans Præstekjole, der, indsvørt i en Serviet, laa paa et Bord i Forstuen. P. i ved nøiere Undersøgelse har Tyven formodentlig befundet, at hans Fangst var ikke let at afsætte, og at den kunde bringe ham i Fare, hvis Aarsag han havde kastet den fra sig paa Landeveien, hvor den fandtes igjen anden Dags Morgen. - Natten imellem første og anden Juledag var der gjort Jndbrud i Herreds Kirke, ligeledes paa Lolland, Kirkeblokken brudt, op, og de i samme værende Penge (Storstedelen, Enesteskillinger) bortstiaalne. Ogsaa Viborg Stiftstidendes Redacteur og Udgiver har nu seet sig i den Nødvendighed, at maatte klage til Cancelliet over sin Cenfor, der har strøget en indsendt "Annonce", uagtet denne, efter Redacteurens Overbeviisning, hverken indeholdt noget Usømmeligt eller Skadeligt"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Den af Viborg Avis optagne Efterretning om de kongelige Domainers Forøgelse med Gaarden Hald erklærer nu Kjøbenhavns Aftenblad for urigtig, og tilføier, at denne Eiendom ikke er kjøbt, og at ei engang Underhandlinger derom ere indledede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Da de fleste Jldebrande vistnok opstaae ved skjødesløs Omgang med Jld og Lys, hvorfor Lovgivningen har fastsat streng Straf, men som maaskee er saare Faa bekjendt, saa fortslaaes i Aarhuus Avis, at Forordningen desangaaende skulde hvert Efteraar indrykkes i de offentlige Tidender og enhver Huusbond paalægges, stedse at være forsynet med et Exemplar af Samme, hvormed han jævnlig havde at gjøre sit Tyende, bekjendt. Bemeldte Forordnings Ord ere disse: "Vi have allernaadigst fundet for godt at befale og forbyde, at Jngen, være sig Tjenestefolk eller Andre i Kjøbstæderne eller paa Landet, maa understaae sig at ryge Tobak i Stalde, Lader, paa Hølofter, ved Tækning, Korn, Ho eller Halms Behandling, eller paa andre saadanne Steder, og ved let brændende Materialier, hvoraf nogen Farlighed kunde være at befrygte; men om nogen sig hermed forseer eller paa anden ligesaa grov Maade udviser nogen uforsvarlig Skjødesløshed eller Omgang men Jld eller Lys, skulde de uden al Naade dømmes paa 1 a 2 Aar, om det er en Mandsperson, til Fæstningsarbeide, om det er en Qvindesperson, til Spinde eller Tugthuus, omendskjøndt ei mindste Begyndelse til nogen Skade eller Fare sig deraf har reist; men skulde der nogen Skade være bleven foraarsaget, da skulle de derfor dømmes paa Livstid efter befindende Beskaffenhed; befindes det at Huusbonder i Kjøbstæden eller paa Landet have seet igjennem Fingre dermed, eller at have havt Videnskab derom, uden at have angivet det for Vedkommende, og de skjellig kunde overbevises, da skulle de efter Øvrighedens Sigtelse erlægge en Mulct til de Fattige af 10 til 200 Rbd. hvergang de maatte betræffes herudi at hav taget Forsømmelse, endog om aldrig nogen Skade of saadan utilladelig Tobaksmøgen, eller skjødesløs Omegang med Jld og Lys var paafulgt etc.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Af Lollands Falsters Stiftstidende seer Man, at Bønderne i Krogbange, Bruntofte, Øverup og Stubberup Byer have begyndt at gaa ind paa Skolelærer R. Sørensens Plan og tegnet sig til en Actie Forening for "Jndkjøb af større Landeiendomme til Udstykning. – Forleden Løverdag Aften Kl. 11 bleve 2 Gaardmænd og 1 Boelsmand fra Ettrup, en Miilovei fra Slagelse, arresterede ved Udkjørselen, af denne By, fordi de havde overfaldt Politibetjenten og paa en voldsom Maade sat dem op imod og forgrebet dem paa Vægterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Fra Odense skrives under 3die Januar: J Løverdags døde i det herværende Hospital et 66 aarig Fruentimmer, hvis Fornavn var Mette Marie; hun var født i Brendekilde her i Fyen og blev her idag begravet i Odense med de simple Ceremonier, der altid saa byggeligt følge med de Fattiges Begravelser. Hun havde efter en Broder arver 800 Rbd. og derfor kjøbt sig ind i Hospitalet. Spørger Du Danmark, hvem Mette Maries Broder var, saa svare vi, det var den afdøde, verdensberømte Professor Rask.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Den graae Mand skal, efter Forlydende fuldkommen helbredet, nu være kommen paa fri Fod.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
J Landsbyen Gug, en halv Miil fra Aalborg, er udbrudt en Sygdom blandt Hestene. En Mand havde pludselig mistet 4 Heste. Øvrigheden har truffet fornødne Foranstaltninger for at forebyggeSmittens videre Udbredelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
At de i Hof= og Statscalenderen for 1846 meddeelte Tabeller over Told- og Consumtions-Jndtægterne sees, at disse betydeligt ere stegne, skjøndt baade Told- og Consumtions Salserne deels ere nedsatte deels ophævede ved de ne Anordninger siden 1838.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
De Provindstæder, hvor Jndlægten har været over 100,000 Rbd. ere følgende: Odense 155,000 Rbd.; Randers 135,000 Rbd., Aarhuus 131000, Aalborg, 129000 og Helsingøer 102,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
J Veile Avis læses følgende Tilbageblik paa 1845 eller Jammer i Jubelen, (fril efter iseboer Ugeblad). Tivolifrakker og Tivolisokker, Tivoliactionairpantalons. Tivoliscurbart og Tivolilokker,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Tivolihatte, Pariser FasonsTivoliviber og Tivoliqvaster, JTivolirutschbaneprimatobak, Tivoliskovor og Tivoliplaster, Tivolisvovlstikker og Tivolilak, Tivolikraftprøvebaandtag og Hammer, Tivoliactietegningsstabe, Tivolijubel og Tivoliammer, Alt har vi faaet – kun Udbytte ei, Den franske Krigsmarine har lidt et omfindtligt Tab, ved Krigsdampskibet Papiins" Forlis. Dette Dampskib var paa 160 Hestes Kraft, og brugtes til at transportere Tropper og Brevpakker til Afrika. Det er forliist norden for Mazagan, Skibet gik til Grunde og med det Halvedelen af det ombordværende Mandskab og Passagerer. Blandt de Døde er Hr. Marey Monge den franske Consul i Magador, en Missionair Hr. Fiscerant. Capt. Fleurie de Langde o. fl. De Dødes Antal var 75, de Ræddedes 76. Af hele Skibets Officiercorps har kun en Volenteur, ræddet sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Søeskader. Aalborg Stiftstidende meddeler flere interessante Data om Skibet "Henriette Cathrine, Capitain Glims Stranding ved Blokhuus, hvorved 7 Fiskere omkom, som vilde rædde Besætningen, og tilskrives fortrinlig Herredsfogden Hr. Ammitzbølls Energie og utrættelige Vedholdenhed, at Mandskabet blev ræddet, da han styrtede sig selv i de skummende Bølger, og det lykkedes ham staaende i Vandet til Halsest at rædde den paa Vraget Tilbageblevne i Nødens Øieblik. Kuffen Dorthea", Capitain Fischer var med Slagside indkommen læk til Fanøe. To Navnebrætter ere inddrevne i Nærheden af Thisted, paa det Ene stod Elisabeth, og paa det Andet Clara & Hermann. Skibet "Thorvaldsen", Cpt. Handgaard bestemt fra Kjøbenhavn til St. Thomas var den 28de Decbr. ikke langt fra Beachy-bead stødt paa Skibet "Aurora fra Riga, hvorved det Sidste blev gjennemskaaret og kantrede, Besætningen paa een Mand nær blev ræddet. Briggen "Elisabeth, bestemt fra Sunderland til Rouen er strandet i Bugten ved Dungenes og Mandskabet omkommet. Barkskibet "Marie Elisabeth, Capitain Gundberg fra Middelhavet med Salt, og det hannoveranske Kusskib Johann Hermann, Capt. Niehuus fra Randers med Rug til Rotterdam vare strandede ved Ameland. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
At der siden den i Avisen af 17de Desbr. f. A. under 14de meddeelt Agger-Skibsliste ingen senere fra Canalen er indløben, ligesom ogsaa at de der for udgaaede anførte Skibe "Emma N. Hansen, De tvende Brødre" J. T. Sønnichsen, Peter& Anne C. R. Nielsen og Trine Clisabeth. A. T. Nielsen, ikke kom ud, men retournerede her til Thisted formedelst varm Last og maatte oplosses; bekjendtgjøres herved paa Forlangende. Sluppen, Haabet Skipper Graves Pettersen, som den 21de f. M. forlod Curhavn, er indkommen for contrair Vind til Østerriisøer den 28de f. M., efter at have været tæt under Canalen, men maattet vende om igjen. (Redact.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Døde. Kjøbenhavn: Enkefrue Contre-Admiralinde Anne Margarethe Jessen, f. Erichsen; Enkefrue Oberstlieutenantinde Jørgine de Sene, forhenværende Høker Lars Jacobsen; Caroline Kirstine Mathiesen; kongelig Esteffet Nielsens Kone, Margrethe Nielsen; J uliane Marie Seidelin, f. Gutzet; Marie Trier; London, Grosserer Jeremias Dick. Cathrine lyst ved Leire Cancellieraad, Birkedommer og Landvæsenscommissair Peder Nørgaard, Usserød: Benet te Marie Olsen. - Nakskou; Mad. Mariane Clod, f. Grønlund. - Aarhuus. Captain Jens Jørgen Ambrosius, Greve de Fædder-Carisins; Skomagermester Niels Jpsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
(Jndsendt. Da jeg forgangen Dag stod og udførte et Arbeide paa min Mark, blev jeg gandske uventet overfaldet af et Menneske ved Navn Lars Mortensen fra Thisted, som uden Aarsag overfaldt mig paa Stimands Maneer, tog mig i Haaret, og mishandlede mig saaledes, at jeg stod i Fare for at miste mit ene Øie og at flere Dele af mit Ansigt vare næsten ukjendelige. Mon det er saadanne pasløse Personer tilladt at strøise omkring Land og Strand, og at overfalde et Menneske, der intet ondt veed sig bevidst, Flarup den 5te Januar 1846. Niels Søndergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Auction. Efter Communalbestyrelsens Begjæring bliver paa Raadstuen i Thisted Mandagen den 9de Februar næstkommende Formiddag Kl. 10 afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen af den her ved Byen beliggende saakaldte Kronens Mark i 2 Lodder, hver paa noget over 100 Tdr. Land geometrisk Maal. Forpagtningen vedvarer i 25 Aar og Tiltrædelsen skeer den 1ste April d. A. Loddernes Hartkorn er for den ene 5 Tdr. 2 Fdkr. og for den anden 4 Tdr. 2 Fdkr. Conditionerne ville om 14ten Dage findes henlagte til Eftersyn paa Raadstuen i Thisted, hos Gjæstgiver Petersen i Aalborg og Trap i Nyekjøbing, samt i Fjerritzlev, Kold bye og Adbye Kroer. Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Thisted den 8de Januar 1816. Nellemann, Den 3die Februar næstkommende om Efter midd. Kl. 2, bliver paa Raadhuset i Thisted, afholdt en Generalforsamling af Actionairerne i Dampskibet Hebe", hvor da vil blive fremlagt Regnskab for Skibet til 31te De, hvorefter der vil paa hvile Samme en Gjæld af c. 1700 Rbd., til hvis Dækning Actionairerne ville blive opfordrede at anvise de fornødne Midler. Der vil tillige blive taget Beslutning om den fremtidige Bestemmelse med Skibet, som forinden det atter kan sættes Fart, maae forsynes med nye Kiedler, ligesom ogsaa eftersees paa Skroget og Maskinerie, hvortil antages at ville medgaae et Beløb af circa 4500 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Da der saaledes ved denne Generalforsamling vil komme vigtige Spørgsmaal under Afgjørelse, ønskes den saa talrig som muligt, og indkaldes herved Actionairerne til at give Møde nævnte Tid og Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Committeen for Dampskibet Hebe. Thisted, Nykjøbing og Aalborg den 6 Jan. 1846. Falbydelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
En hollandsk Veirmølle med 2 Meel qværne, 2 Grubeqværne, og tilligende 28 Alen grundmuret Vaaningshuus, kan underhaangen faaes tilkjøbs. Tiltrædelsen kan blive efter Kiøberens Behag. Det Nærmere erfares og Handelen, afsluttes med undertegnede Eier. Lyngs Mølle, Thyholm den 2den Januar 1846. Laust Johannesen Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
En confirmeret Dreng fra Landet af skikkelige Forældre og som har gode Skolekundskaber, kan blive antaget i en Manufacturhandel til 1ste Marts d. A. Adresse-Contoiret anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Dansk malet Sennep, Kakkelovnssværte, store og smaae Vadskespampe, raffineret Lampe-Olie faaes hos D. C. Eggert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Nye Cathrineblommer, raspede og uraspede Krakmandler, store Confect Rosiner, ostindisk Carrye, Cajennepeber, Soya saavel paa Flasker som Pægleviis sælges billig hos D. C. Eggert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Extra god Brændeviin, samt gammel Viin kan erholdes til billig Priis hos D. C., Eggert Fiin Hvedemeel, Sagmeel, Riismeel, Kartoffel meel, Perlegryn, fiin holsteensk Havregryn, Perlesago og diverse Sorter Risengryn faaes hos Chr. M. Schiellerup. Grøn Olie-Sæde a 3 Rbd. pr. Otting, erystalSoda 6 s. pr. Pd., 5 1/2 Mk. pr. Lpd. faaes hos Chr. M. Schiellerup. Gammel St. Cr. Rom 4 Mk., Arrak 3 Mk., hvid fiin Punsch Extract 36 s., bruun Extract 30 s., hvid og bruun St. Cr. Rom 24 s., Genever 2 Mk. og Mallurt Bitter 2 Mk., alt pr. Bouteiller faaes Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
En skikkelig og fiin Pige kan erholde Condition til 1ste Mai. Redactionen anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-10
Undertegnede tillader sig at fremsætte en Bøn paa de Fattiges Vegne, til dHrr. Bagere, nemlig denne; om disse ikke godhedsfuld maatte kunne finde Anledning til at forhøie Vægten paa deres Rugbrød, eller lade denne komme til at nyde Forbedring; skulde Kornpriserne ikke staae i den Stand, at saadant kunde foretages uden nogen Skade, saa foreslaaes: om ikke en Blanding i Brødet af Klid eller andet Kornaffald kunde finde Sted til Vægtens Forøgelse, saaledes at et større Qvantum kunde komme ud, som jo dog egentlig kunde være god nok til at fylde i en sulten Mave. Thisted den 31de Januar 1845. N. Chr. Kjær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Aar 1846. Nr. 6. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis g Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 13de Januar Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Udlandet. Fra London skrives under 3die Januar. J Dag ere Medlemmerne af den Londonske Corporation med Lordmajoren i Spidsen, reiste til Windsor for at overrække Dronningen Commuualraadets Adresse, hvori der forlanges Tilladelse til fremmed Korn-Jndførsel i alle Kongerigets Havne. Deputationen bestod af 100 Personer. Ogsaa de fleste Cabinetsmedlemmer havde denne Dag begivet sig til Windsor, for at bivaane en Beraadslaaelse hos Ministeren Sir R. Peel. Man er svændt paa at erfare Dronningens Svar, dog man tvivler ikke paa at det vil folde venskabeligt ud, men man troer ikke at Hun vil yttre sig med Bestemthed om Kornindforselen. At der ogsaa kan være nogen Betænkelighed ved paa engang at tilstæde en frie Kornindførsel, seer man deraf, at ved Afskaffelsen af Korntolden, vil Grundeiendommene i Storbrittanien selv og alle Markproducter og Kornsorter falde betydeligt; Bladet Morning-Herald beregner dette Tab for Grundeierne til den ubyre Summa af 851,750,000 Pd. Sterl., som er mere end den engelske Statsgjæld; og angiver desuden Tabet paa Jordproducterne aarlig til en 137,500,000 Pd. Sterl. - Paa Øen Guernsen foretages i denne Tid flere befæstigelser, især foranlediget af, at den franske Regjering for Tiden lader den lille mellem Jerlev og ved den franske Kyst beliggende Øe Chausey befæste med 3 store Forter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Fra Berlin skrives under 5te Januar. De Underhandlinger, som den danske Minister Grev Reventlow-Criminil har fort om en ny Tractat, angaaende Sundtolden, har ikke ledet til noget J Resultat, meget mere er en Standsning i samme indtraadt, da Hr. Reventlow fra Kjøbenhavn il har søgt om ny Jnstruxioner saasom han ikke kunne indvilge i de preussiske Befuldmægtiges Fordringer; man troer ikke at det danske Cabinet er tilhøielig til at antage Preussens Fordringer, da det i intet Tilfælde vil afslutte en længere Tractat end til Udgangen af Aaret 1851. Mat troer derfor, at Underhandlingerne ville forblive frugtesløse, og den for længere Tid siden udløb ne Tractat, vil blive fulgt, saalænge indtil Tildragelser indtræffe, som ville begunstige en afgjøtrende Handlemaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Hr. Sauzet er bleven Præsident for det franske Deputeredeskammer, han har holdt en Tale, som de franske Blade paastaae er ligesaa intetsigende, som Throntalen. En Yttring af Ministeren Hr. Gutzot med Hensyn til den udenlandske Politik, er ikke uvigtig; han sagde nemlig, at omendskjøndt Throntalen tang i Henseende til Forholdene med Nordamerika, saa va dog Cabinettet bered paa at meddele fyldestgiørende Erklæringer desangaaende under Adresse debatten, og skjøndt det var overeensstemmende med Frankerigs Politik, at der paa det amerikanske Continent dannede sig uafhængige Stater, ønskede det derimod ikke en Universal-Republik, u i gesaalidet som i Europa et Universal-Monarkie. Denne Politiker saameget mere mærkeligere, som den er stridende lige mod de nordamerikanske Staters politiske Anskuelser; thi den Ny-Yorker Herald af 16de Decbr. melder med Hensyn til den nordamerikanske Gesandt Mr. Slideels Regotiationer i Mexico, at disse ikke allene dreie sig om Californiens Kjøb for 20 Mill. Dollars; men ogsaa om et nyt Project, nemlig om en Forening af begge de store Republikker, og en Annexation af Mexico til de forenede nordamerikanske Stater, eller de forenede nordamerikanske Staters Annexation til Mexico; dette ville blive en Republik uden lige. Jntet staaer en saadan Forening i Veien. Grundlagene derfor ville være de samme, som ved Floridas, Texas og Louisianas Jndlemmelse, og denne Plan ville stedse være fordeelagtig for de mexikanske Provindser. Det kommer nu an paa om den mexikanske Kongress vil indlade sig derpaa, Frankerig, og Engeland ville vel neppe tillade en saadan Forening, i Fald de kunne forhindre samme. Ny Yorker Blade fortælle, at en Hr. Edwards var ankommen fra Buenos Ayres til de forenede Stater, for i Præsidenten Rosas Navn at forlange de nordamerikanske Fristaters Hielp mod den engelsk franske Jntervention, men Præsidenten Polk skal have erklæret, at en saadan Jnd griben i fremmede Nationers Anliggender, var stridende mod de forenede Staters politiske Grundsætninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Fra Paris skrives, at Nytaarsgratulationerne ved Hoffet havde fundet Sted, den apostoliske Nuntius holdt ved denne Leilighed en høist smig rende Tale, hvori han blandt Andet siger: Den næsten underbare Vedvarenhed af den europæiske Fred, er et feirende Beviis paa Deres Majestæts høie Viisdom." Fra Paris meldes ogsaa at den danske Charge d'Affaire Baron Brockdorff havde den 31te Decbr. overrakt Kongen den forrige Gesandt Baron v. Kosses Tilbagekaldelsesskrivelse; man siger at den danske Regjering skal paa Reclamation af den franske Gesandt, i Kjøbenhavn endelig har indvilget i at betale de 300,000 Franks Gield, som Hr. v. Koss skal have efterladt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Der skrives fra Thorn under 30te Decbr.,at man der skulle være kommen paa Spor efter en politisk Sammensværgelse, som skulle udstrække sig til Stratsburg, Preussen og Thorn. Samme Dags Eftermiddag Kl. 3 skal man have grebet en Mand paa Taget af et Huus, i det Øieblik han var i Færd med at anlægge Jld. Forterne uden for Staden og paa hiin Side Weirelen ere blevne provianterede. J Staden Thorn selv var Garnisonen bleven forstærket og 4 Kanoner blevne opkjørte paa Torvet foran Hovedvagten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
J Mainz er Nytaarsaften passeret en skrækkelig Begivenhed. En Soldat har ved høilys Dag, midt paa Gaden, myrdet sin Kjæreste, en Tjenestepige. Hun stod i Gadedøren med et Barn paa Armen, da han kom til hende, og forlangte, at hun skulde give ham tre Gylden, som han nødvendig skulde bruge. Hun forsikkrede, at hun ikke eiede dem, hvorpaa han trak Sablen, og huggede først den ene Haand, hvorved Barnet faldt paa Jorden, og derpaa den anden af hende, hvorefter han med et tredie Hug kløvede hendes Hoved, saa at hun faldt om i sit Blod og kort efter opgav sin Aand. Morderen ilede derpaa hen til Rhibroen og styrtede sig i Floden, men blev levende trukken op igjen og arresteret. Hvad ville vore Skomagere sige dertil, naar de erfare, at deres sidste Time er slaaet, Emanuel Stolwil i Edinburg har opfundet en Maskine, der fabrikerer Sko og Støvler af Læder, Tøi og Klæde for Herrer og Damer. Vel see de fabrikerede Fodbeklædninger endnu noget raae ud; men Opfinderen af denne Maskine imigrersig med det Haab, at forbedre den om kort Tid. Disse Sko og Støvler ere Totrediedelen billigere end de sædvanlige. En Støvlemaskine forfærdiger daglig 12 Par, en Skomaskine daglig 30 Par.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
J nogen Tid har det sælsomme Rygte været i Folkemunde i Berlin, at der i denne By befinder sig en østerrigsk Pige, af hvis Ryg der er udvoxet en anden menneskelig Skabning. Professor Dieffenbach har nu undersøgt denne Pig og yttret for sine Venner, at han aldrig har seet et sjeldnere Naturspil. Pigen er fjorten Aar gammel, fuldkommen sund og frisk. Et mandlige Been med Fod er voxet ud af hendes Ryg. Benet viser nemlig stærkere Muskler, end qvindelige Been i Almindelighed have. Efter nøiagtig Undersøgelse foreslog Professor Dieffenbach Pigens Fader, at ville borttage Benet; men deri vilde han ingenlunde samtykke, da det er hans Hensigt, at reise omkring med Pigen og lade dette sjeldne Natursvil see for Penge. For kort Tid siden myrdede i Kirken de Gerolomini i Neapel en Geistlig den anden i Sakristiet, idet han skar Halsen over paa ham med en Barbeerkniv. Kirken er lukket, det Helligste er baaret bort, og Kirken maa synes. Gjerningsmanden er fængslet, og man er meget forbittret over det Skete.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Indenlandsk. Hs. Maj. har allernaadigst tilladt, at de af Nationalbanken i Aaret 1819 udstædte Sedler paa Eet Hundrede Rigsbankdaler maae indkaldes, for at sættes ud af Omløb, og at bemeldte Rationalbank maa istedetfor de ældre Sedler, der casseres og tilintetgjøres, sætte Sedler efter en ny Jndretning, lydende paa Eet Hundrede Rigsbankdaler, i Omløb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Criminal- og Politiretten har afsagt Dom i en Sag mod Arrestanten Reinhard Falster, Handelsmand, først i Hillerød, og derefter i Roeskilde, hvor han var falleret. Han havde gjort sig skyldig i Falsk, idet han paa 9 af ham paa Kæmmer Krag i Hillerød, trukne indenbyes Vexler, havde tegnet Accept i dennes Navn, disse Vexler, hvis samlede Beløb udgjorde 1015 Rbd., havde han derefter ved Endossement udgivet til forskjellige Personer i Kjøbenhavn. For dette Forhold blev Arrestanten idømt en Straf af 5 Aars Forbedringshuusarbeide, foruden Erstatning til de falste Verlers Modtagere. Kongens Tjeneste gaaer for Guds Tjeneste, siger man; men at der ogsaa gives andre Tjenester, der gaaer for Guds Tjeneste, derpaa har man havt et Exempel i den sjællandske Kjøbstad Storeheddinge, hvor der Søndagen mellem Juul og Nytaar ingen Gudstjeneste kunde holdes, efter Sigende, fordi der om Aftenen skulde være Bal i Byen. Der skal kun have indfundet sig to Tilhørere i Kirken, for hvilke Præsten Hr. Ovesen, der er Capellan pro persona hos Sognepræsten, Provst Birch, ikke fandt sig foranlediget til at prædike. For hundrede Aar siden vilde denne Historie have givet Anledning til en Provsteret, Mulcter og Kirkestraffe, men nu er man dog, Gud være lovet, kommen saavidt, at man erkjender, at Gudstjenesten maa være en frivillig Sag, og at det ikke nytter at drive Folk i Kirke; men mærkeligt er det dog, at et saadant Tilfælde kan indtræffe i en Kjøbstad med 1000 Jndvaanere, og et Landsogn med (Th. Av.) 4 Bønder byer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Sognepræsten i Storeheddinge er Provst Birch, en særdeles velbegavet Mand, der blev tilbudt Lollands-Falsters Bispestol ved næstsidste Vacance, et Tilbud, han ikke fandt sig foranlediget til at modtage da Storeheddinge Præstekald er mere indbringende end (Loll. F. St. Td.) Falsters Bispestol.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Det Constantinske Fide Commis, som saa kort Tid blev nydt af Grev Ambrosius de Fædder i Aarhuus, er nu ved dennes Død gaaet over til Fædder nes nærmeste Slægtning, Kammerjunker H. S. Barner, Fuldmægtig i Rentekammeret, der saaledes erholder en aarlig Rente af 8000 Rbd. Dette Fide Commis hidrører iøvrigt fra Conferentsraad de Fædder, der under Christian den Syvende var Politimester i Kbvn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-13
Jfølge Privatbrev er Agent Carstensen den 21de Decbr. bleven viet til sin Cousine, Miss Mac Ewing i St. Mariakirken i Florents.