JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Kønigsberg, den 18 Sept. J Landsbyen Schorschenen, i Amtet Fischhausen, er en Mand ved Navn JacobWisgand død i sit Alders 116 Aar. Da han var 90 Aar gammel, giftede han sig anden Gang, og i dette Ægteskab, avlede en ret munter Datter. Han havde et bestandig godt Helbred indtil 2 Aar for sin Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Reisende. Odense, den 23 Sept. Etatsraad Anchersen fra Jylland, til Kiøbenhavn, Vestindisk Capitain Hederich fra Kiøbenh. til Holsteen, den 24 dito Assessor Rested fra Kiøbh. til Jylland, den 27 dito Kiøbmand Dames fra Hamborg til Kiøbh., den 28 dito Kammerherre Pless med Frue og Svitte fra Siælland til Holsteen. Procurator Toftgaard, Hr. Nyborre og Hr. Holm fra og til Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Copulerede. Odense, den 27de Sept. Sr. Hans Witroch Kleinsmed, og Jfr. Anna Maria Brylle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Dødsfald. Odense, den 24de Sept. Sr. Jp Møller Mester Skræder 81 Aar gammel. I Bergen fra den 1ste Aug, til 2den Sept. Sr. Bartholvmæus Harboes Kiæreste, Mad. Bodil Harboe, 45, Aar. Ole Steens Hustrue i Sandvigen, Anna Sophia Lund, 70 Aar. Sr. Balzar Henric Smidt, 48 Aar. Skoleholder Christian Meunchhausen, 65 Aar. Magnus Berenzens Enke, Anna Maria Niels Datter, 53 Aar. Hillebrandt Omsens Enke, Mad. Helke Catharina Thode, 47. Aar. J Tronhiem den 2den Septbr. Hr. Major Møllerup. Paa Gaarden Eide i Ørelands Præstegield den 3die Sept. Mad. Martha Helkan, afg. Foged Rubergs Enke, 68 Aar. J Kiøbenhavn den 20de Sept. forrige Urtekræmmer Tham Frederichs Enke, Anna Maria, 53 Aar. Den 21de huj. Urtekræmmer Sr. Peter Ogelbye Møller, 40 Aar. Sr. Johan Christopher Grehn, Bogtrykker=Svend, 53 Aar. Christian Sommerfeldt, Mester Skræder, 64 Aar. Studios. Medicinæ paa Walkendorfs Collegio, Knud Lund, 2 Aar gl. Den 21de Sept. Mr. Mads Neergaard Hvas, Discipel af Mester=Lectien i den Latinske Skole, 19 Aar. Mad. Maren Hartwigs, afgangne Jens Hesselbergs Enke, 78 Aar. Sr. Henrich Giesler, 74 Aar. Mad. Maren Sørensens, Kiøbmand Johan Henric Scheffelers Hustrue, 76 Aar. Hr. Meyer, forhen Skibs=Capitain paa Vestindien. Sr. Niels Christensen Ettrup, Feldtskiær=Svend, 21 Aar. Maren, afgangne Lars Hansen Hiortelunds, Polerers Enke, 78 Aar, Den 22de huj. Præstens Hr. Volckersens Kiæreste, Berta Catharine Petersen, 42 Aar. Den 23de huj. Lieutenant Joachim Henrich Dincka, 60 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Bekiendtgiørelser. Skulle her i Landet eller andre Steder være Børn NB. eller andre Slægtninge af en ved Navn Johan Friderich Lovenaar, som for en Snees Aar siden skal have tjent som Rytter ved Regimenterne her i Fyen, vilde de jo før jo heller melde sig paa Odense Adresse=Contoir, hvor dem Ting af Vigtighed bliver bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Haver nogen i Odense betroed mit Post=Bud Johan Behr, en) ten Vahre eller andet i mit Navn, som ikke er bleven betalt, behager de derfor strax at give mig Regning, og for Eftertiden, vilde ingen betroe ham noget paa min Regning, uden min medfølgende skriftlige Begiering. Kierteminde den 20 Sept. 1775. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Proclama. di Ellinge Sogn og Bye, Winding Herred, Nyborg Amt er 2 ved Døden afgangen Kroemanden Jørgen Nielsen, som har havt i Fæste og Beboelse et Ronningesøegaard tilhørende Huus sammestæds, hvis efterladte Boe strax paa Dødsfaldet er tagen under lovlig Skifte=Behandling, og dens Formue, i Hensigt til den allerede anmeldte bortskyldige Gield, befunden af ringe Vilkaar. Thi giøres herved 3de Gange efter hinanden bekiendt, at Skiftets videre Behandling til Slutning og Endelighed, er berammet at foretages i Ellinge Kroe Tirsdagen den 19de December førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, til hvilken Tid og Sted, eller og forinden hos mig undertegnede, alle Boets Debi= og Creditorer, efter denne Advarsel, hver efter sin Pligt, ville lade sig indfinde, eller sig selv den Skade tilegne, som dem ved Taugshed og Udeblivelse maatte tilføies. Rønningesøegaard den 26de September 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Paa Høiædle og Velbaarne Frue Justitz Raadinde Rasches Vegne, som Skifteforvalter. Leth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
J Anledning De Herrer Magistrater i Odense, Deres Udmældelse, have vi 2de underskrevne antaget os den 6te hujus, Kiøbmand Sr. Peter Falenkams Boe og Eiende under lovlig Opbuds Behandling, saaledes, at ald hans Tilhørende er vorden registeret og forseilet til videre Medfart efter Lov og Forordninger: thi bliver samtlige bemelte Kiøbmand Falenkams Credi= og Debitorer herved indkaldede med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel at indfinde dem selv, eller ved Fuldmægtige i hans iboende Leie=Gaard, i Odense paa Overgade beliggende, saasom den 8de November og 20de December førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, for at anmælde og legitimere deres havende Fordringer, og betale hvad de ere skyldige, da enhver kan vente lovlig Medfart efter Boets Omstændigheder. Odense den 13de Sept. 1775. P. Rønnow. H. J. Troiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Auction. ancellie Raad Bekker i Svendborg og Med Arvinger, O efter hans Salig Frue, lader ved een eneste Auctiom, da et formodentlig antagelig Bud forventes, bortsælge en meget smuk og fordeelagtig Eiendoms Gaard i Lunde Sogn og Bye, Sunds Herred, Nyborg Amt, bestaaende af næsten 7 Tdr. Ager, Eng og Skovskylds Hartkorn, som skeer paa Gaarden Mandagen den 23de October förstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet. Gaarden er bekiendt for sine smukke Bygninger, indhegnede Jorder og gode Skovmaale &c. og har alle de Commoditeter, som en fornemme Familie kan finde sig tient med til Beboelse, af overflødige deel gibsede og meest betrukne malede Værelser, Remiser til 4 Vogne. Stald til 12 Heste med andre fornødne Huuse, alt indrettet og nyt opbygget for 8 Aar siden, item godt Pompe=Vand i Gaarden, en stoer og smuk Hauge med Alleer til og Lysthuuse i Skoven, Fisker=Damme, med meere, Kirken ligger tet ved Gaarden. Conditionerne bliver gandske favorable, og kan faaes til Eftersyn hos mig underskrevne. Svendborg den 26de September 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Til Kiøbs. A. Bekker. Kra Godt=Haabs Blik=Fabrikke ved Hadersleb er her til 2 Contoiret sendt nogle Casser Kreutz= og Futter=Blik, som sælges for godt Kiøb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Godt Skriver=Blik og gode Charlotte=Løg for 10 s. Pundet faaes her paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Hos Niels Jørgensen Nue, Karethmager boende uden NørrePort, kan faaes god Miød, Potten 10 sk. Jansk Sæde=Rug gandske reen, er at bekomme for billig Priis 2 hos Anders og Jørgen Esper i Odense. Capitaler, som anbydes. mod Pandt og gangbar Rente, kan 300 Rdlr. Børnepenge, udi forestaaende 11 Decembers Termin bekommes til laans, og nærmere Underretning faaes hos Hansen paa Holstenshuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Bortstiaalne Sager. Natten imellem den 17 og 18 September sidstleden imellem 2 og 4 Slet har nogle Skarns Mennesker bortstiaalet følgende fra mig Undertegnede: 3 Par Guld Ørenringe med hvide Steene, 2 Par Sølv Ørenringe, forgyldt med Steene, 9 Stkr. Guldringe med Steene, en Guld Signet Ring med en indfattet Charmiol med Navn C. P., en Sølv Æske af siligran Arbeide, et stort Gehæng Sølv Spænde Kiøbenhavns Prøve, 2 Par Nyemodens runde Skoespænder med et par Knæe dito Kiøbenhavns Prove, 8 Par Sølv Haandknapper, 3 Stkr. Sølv Hattespænder, siligran Arbeide, 2 Par Kaabe Hager Sølv forgyldt, et Par dito, af Facon som en Mussel, nogle Halsknapper af Sølv. Hvem som kan give nogen Oplysning til dette Tyverie, loves en raisonabel Doceur af det bortstiaalnes Eier. C. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Bøger. Guldsmed. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Dorte, dog tilstrækkelige Geographiske Tabeller, over de fire Jordens Hovedparter Europa, Asia, Africa og America, i Særdeleshed over Europa, bestaaer af 24 Tabeller foruden Jndledningen til Buropa, forfattede af Hr. Ludvig Boesen, Sognepræst for Rynkebye og Revninge Meenigheder i Fyen, til Una dommen Nytte og Lettelse for enhver Elskere af det smukke og nyttige Geographiske Studium, da man paa denne Maade kan have baade Grographie og Landkart paa een Gang for Øine. De koster paa Median Skriverpapir28 s. og paa Trykpapir 20 sk. R. Landkarter over Danmark, saasom: Generale Kart J. over Danmark illumineret 2 Mk. 8 s. Grundtegning over Kiøbenh. 28 s. Prospect over dito 24 s. General Kart over Siælland 2 Mk. Special Kart over den Nordre Deel 28 s. dito over den Søndre Deel 28 s. over Bornholm 24 s. Samsøe 20 sk. Møen 20 sk. Laaland og Falster 28 s. Fyen 2 Mk. General Kart over Jylland 2 Mk. dito over Aarhuus Stift 28 s. Wiborg Stift 28 sk. Aalborg Stift 28 s. og Riber Stift 2 Mk. A. Jndbundne Atlas, saasom: Schreibers i Qvart 7 Rdlr. 3 Mk. Homanns 22 Kart i folio 5 Rdlr. dito 18 Kart 4 Rdlr. Smaa i Futteral over alle Kongerigerne at bruge ved Aviis=Læsning 3 Rdlr. dito over Tydskland 1 Rdlr. Derforuden alle Slags Karter, foruden Kunst Globi, Terrestriis og Coelestis, Mathematiske, Steder og Miile=Vusere a 1 Mk. NB. Neies A. B. C. med illuminerede Kobber Skilderier 1 Rdlr. Dort Udtog af de Bibelske Historier til Ungdommens Brug, i Skolerne ved Horster. 8 s. Dierlig Opmuntring til Ungdommen, særdeles til Confirmentere, samt et gyldent A. B. C. 4 s. Vord=Læsning for og efter Maaltidet, med en gudelig Sang for og efter. 2 s. Nannestads Forvandtskabs Leed kan nu igien bekommes 2 Mk. 4 s. Lütkens Hellige Opmuntringer i Mødige Stunder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Moralsk Billed=Bog Comoedien, Henrich den Fierdes Jagt 1 8 Cornelier med Sinceri Noter Phædrer med dito Frorterung der Frage: derogirt das Danische Gesetz dem Artikels Brief und der Krigs Gerichts Jnstruction; d. i werden diese von jenem abgeundert, nedst einigen Anmerkungen for den Krigs Stand, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Da Confirmationstiden tilstunder vil man ikke undlade at bekiendtgiøre at Fresenii Communion=Bog faaes for 2 Mk. 8 s. indbunden og 28 s. uindbunden. Anviisning til en Underdommers Forhold inden Retten ved Niels Wamberg, Byefoged og Byeskriver i Kragerøe, i Norge 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Professor Schyttes Staternes udvortes Regiering 1ste Deel 1 Rdlr. 8 s. 2den Deel 5 Mk. 8 s. Sammes Staternes indvortes Regiering 4de Deel 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Sange. Jer paa Contoiret kan faaes : Poliders Hyrde=Sange til hans er Kiereste. Landsbye=Pigernes Tidsfordriv heele Aarer igiennem. En flunker nye Smede=Viise, hvori bevises, at denne Profession er den umisteligste. 3 splinter nye Soldater=Viiser. Nye Han= og Hun=Reder Viise. Ære=Krands for den gudfrygtige Tieneste=Pige Susanna, og mange fleere Slags. Alle Stykket for 1 s. eller 3 for 2 s. Skilderier. Som forestiller alle Professionister: Smede, Muurmestere, Tømmermænd, Hjulmænd, Skoemagere, Skrædere, Handskemagere, Hattemagere, Bogbindere, Bogtrykkere, Slagtere, Plattenslagere, Sadelmagere, a. Konger og Dronninger a. Den kiække, færme og fiinke Landsoldat, den gudfrygtige Bonde, a. a. 2 s. Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
ber,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Danmark, Norges, og Provinesernes Vaabener. 1. Danmarks Vaaben er 3 blaa kronede Løver udi guult Feldt. 2. Norges Vaaben. En guld kronet Løve med en krum forsølvet Hellebard i Kloerne udi rødt Feldt. 3. Det Cimbriske eller Jyllands Vaaben. En blaa Løve over 9 røde Hierter udi guult Feldt. 4. Det Gothiske og Vendiske Vaaben. En guldkronet flyvende Drage eller Lind=Orm udi rødt Feldt. Nu omstunder tillegges dette Vaaben i Særdeleshed de 2de Øer Fyen og Bornholm og bruges i disse Provintsers Faner og andre offentlige Jndsegle. 3. Det Slesvigske Vaaben. Tvende blaa Løver i guld Feldt, eller v. v. Tvende guule Løver udi blaat Feldt, som brugtes for 200 Aar siden. 6. Det Holsteenske Vaaben. Et tredobbelt hvidt Nelle blad med 3 Sølv=Nagler udi rødt Feldt. 7. Det Stormarnske Vaaben. En Sølv=Svane med en Guldkrone og Halsen udi rødt Feldt. 8. Det Dytmarske Vaaben. En Sølv=Rytter i Harnisk paa en hvid Hest med et draget Sværd udi rødt Feldt. 9. Det Oldenborgske Vaaben. Tvende røde Bielker udi guult Feldt. 10. Det Delmenhorstiske Vaaben. Et guld Kaars (fordum et hvidt Kaars) udi rødt Feldt. 11. Det Femmerske eller lille Cimbriske Vaaben. En guld Krone udi blaat Feldt. 12. Det Jslandske Vaaben. En hvid kronet Fisk udi rødt Feldt, NB. Det Øselske, som var en sort Ørn udi blaat Feldt, og det Gullandske et hvidt Lam, holdende en Fane med et hvidt Kors udi rødt Feldt, bruges nu ikke, siden disse Provintser ere forlorne. De 3 Guld=Kroner i blaat Feldt, som skal betegne Danmark, Norges og Sverrigs Forening under Dronning Margrethe, har været i Brug længe for bemeldte Forening; thi de findes i Kong Erich Glippings og K. Erich Mendveds Segl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Naar en Hollandsk Vasker=Kone har sammensøgt sit Lintøi, saa tager hun det Stykke for Stykke, og indsmører det paa adskillige Steder med grøn Sæbe. Derefter legger hun det ned i en Vaske Balle eller Saae, paa hvilken der ikke er nogen Tap, som paa vore Byge=Saar, og dekker et grovt Klæde derover, som kaldes Aske=Klædet. Jmedens det skeer, koger en Kiedel med Vand, hvorudi man har kommet Aske; og naar Asken er vel igjennemkogt, slaaer man Vandet af igjennem det udbredede Aske=Klæde i Vasker=Ballen, da Klædet giør den Tieneste, at den Aske holdes tilbage, som maatte være løbet ud med Vandet. Man finder tienligt, ikke at tage for meget Vand i Forhold af Lintøiet. Efterat man har slaget det kogende Vand paa Tøiet, saa dekker man Vasker=Ballen til, og lader den saaledes staae stille i det mindste i 5 eller 6 Timer. Efter denne Tids Forløb trækker man Lintøiet op igien, og Sæber det ind med Haanden, ligesom man ellers pleier at giøre med det fineste Lintøi og med Kniplinger. Dernæst skyller man det ud, og sender det ud paa Blegen. Blegen er en Græsfuld Plads, som gemeenlig er indhegnet med Grøfter, og undertiden med Gierder. Jgiennem saadan en Plads løber, efter dens forskiellige Størrelse en eller flere Kanaler, som ere saa dybe, at man kan øse Vandet derop af med en Skovl, uden at giøre Vandet oprørt af Dyn den. Langs med disse Kanaler bliver Lintøiet udbredet paa Græsset, og man vander det 2 eller 3 Gange om Dagen, eller faa A. C. bliver tørt. Denne Vanding skeer med en Vandskovl, hvormed Vandet lader sig kaste langt nok bort, for at befugte og vaadtgiøre meget Lintøi. Naar nu Lintøiet er hvidt nok, saa dypper man det i blaat, og skikker det derpaa til Vasker=Konen igien, som, naar det er Lerreder, søger efterhaanden at tørre det, for at udstryge og glatte det. Denne Maade at vaske og at blege paa, er som man seer, langt fra ikke saa møisommelig som den, der bruges paa mange andre Steder, og borttager heller ikke meere Tid. Mange Borgere har en Bleg i deres Haver, ja vel endog inde i deres Gaarde. Det synes, at man paa mange Steder her i Landet kunde ligeledes anlegge saadanne Blege med mindre Bekostning end andre, og de Bekostninger, som man derved maatte komme til at giøre, skulde altid med Fordeel. erstattes dobbelt igien ved den færdeles store Fornøielse, at faae sit Lintøi fuldkommen hvidt, ogsaa, at det kunne vare længere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Placater. Paa det saavel de, der sende Penge med de agende Poster, kunde være saa meget meere forsikrede om sammes Modtagelse paa Posten, som og Postmesterne, at ikke meere skal fordres, end hvad virkeligen er bleven imodtagen; saa bliver den til saadan Ende gjorte Foranstalting herved almindeligen bekiendtgjort, nemlig: At, naar enten Penge, Banco Sedler, eller noget af særdeles Værdie indleveres til Befordring, med de agende Poster, da, saasnart det i den paa Post=Contoirerne værende antoriserede Protocoll er bleven indført, bør Afsenderen eller Bringeren, som Afsenderen selv maae være forsikret og, saadant i Protocollen egenhændigen underskrive. Da det i øvrigt staaer Afsenderne frit for, om de enten til deres egen nærmere Efterretning, eller og for med den ridende Post at tilskikke den, Pengene sendes til, herom end ydermere ville lade sig meddeele Postskriverens Attest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
General=Post Amtet, den 12 Sept. 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Fra det Kongel. Rentekammer er under Dato 19 Sept. udgivet en Placat af følgende Jndhold: I Henseende til den Priis, hvorudi Rugen paa nærværende Tid befindes, og paa det samme til Brødbagning fornødne Korn skal ikke, formedelst dets Anvendelse til andet, ei saa nødvendigt Brug, blive for kostbart, har det behaget Hs. K. M. allernaadigst at befale: At, ligesom Brændeviisbrænden af Rug allerede udi denne Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn ved Placat af 29 Nov. 1774, indtil videre er forbuden, saa skal det og være alle og enhver, baade i de andre Kiøbstæder udi Danmark, saavel som de, efter Forordningen af 2 September 1773, til Brændeviinsbrænden berettigede paa Landet her i Riget, aldeles forbuden, fra næstkommende 1ste Novbr. og indtil Hs. M. allernaadigst anderledes tilligger, at brænde Brændeviin af Rug, malet eller umalet, under Vahrenes Confiscation, samt 10 Rdlr. Mulct for hver, og for hverGang som nogen befindes herimod at handle, og lige Straf skal den eller de Møllere være undergiven, som betrædes at grøtte eller straae Rug til Brændeviinsbrænden, af hvilke, haavel Confiscationer, som Mulcter, Angiveren nyder den halve Deel, og de Fattige den øvrige halve Deel. Skulle og nogen paa Landet, som til Brændeviinsbrænden er uberettiget, handle imod dette Forbud, forfalder han ei allene udi foranførte Straf, men undgielder endog for utilladelig Brændeviinsbrænden efter bemeldte Forordning af 2 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Under Dato Fredensborg den 21 Sept. h. a. har Hs. K. Majest. allern, udgivet i det tydske Sprog en Placat, hvorved bekiendtgiøres: at Hs. Mst, deels formedelst Formeerelse af de i Hertugdømmene Schleswig og Holsteen oprettede Facance og Steentøis Fabriker, deels som de paa disse Fabriker forarbeidede Vahre ere befundne forbedrede og gjorde smukkere, har til deres videre Fremgang, og til at befordre sammes Afsættelse, allern. fundet for got, i begge Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, i Herskabet Pinneberg og Grævskabet Rantzau, at fornye det Forbud paa Indførsel af fremmede Fasande Vahre, og udenlandsk Steentøi af 11 Februarii 1768, tilligemed den Placat af 10 April 1770, hvorved det under bestemt Straf er forbudet, at falholde og sælge alle fremmede Fajance Vahre, og andet derhen hørende Steentøi, saasom Engelsk, Frisisk, Stetiner, Dels ter og deslige, malet og glasseret, eller hvad Navn det have maae, som og de Hollandske Muurstene, eller saa kaldte Klinker, derhen at skiærpe sidstmeldte Placat af 10 April 1770, at foruden den paa alle Slags fremmed Fajances og udenlandsk 6. Steentøis Sælgning satte Straf af Confiscation, og en de confisqverte Vahres Værdie første Gang liig, men hver Gang siden fordobblet Penge Mulct til Hs. Msts. Fiscum, skal af Sælgeren hver Gang betales 50 Rdlr. til Angiveren, som Kiøberen selv og maa være.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Befordring. Den 19 Aug. er Studiosus Hans Crone allern, beskikket at være residerende Capellan i Faaborg. Capellan Hr. Johan Wilhelm Kannevorff ligesaa at være Sognepræst for Jdom Meenighed i Riber Stift. Sognepræst Hr. Christopher Budde ligesaa til Tingvolds Præstegield i Tronhiems Stift. Den 23 Aug. er Procurator Christian Wosemose, allern, confirmeret at være Laugsskriver ved Skipper Lauget i Kiøbenhavn, samt Søe=Retsskriver. Capellan Hr. Ole Høfding ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Marvede, og Hyllinge Meenigheder i Siælland. Den 30 Aug. er Studios. Johan Jacob Kirchheimer allern, beskikket at være Sognepræst for Borre Meenighed paa Møen. Den 7 Sept. er Capellan Hr. Owe Christian Broch allern. beskikket at være Sognepræst for Gryttens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 13 Dito er Studios. Hans Clausen ligesaa beskikket at være Tydsk Præst for Colonisterne paa Ahlheeden, i Jylland. Den 20 Dito er Studios. Poul Sinding allern. confirmeret at være Sognepræst for Schullelew og Selsøe Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Johan Sebastian Cammermeier ligesaa beskikket at være residerende Capellan ved Korskirken i Bergen. Byefoged Friderich Christian Wormstrup ligesaa at være Byefoged i Aalborg. Den 21 Sept. haver Hs. Kongl. Majest. allern, bestilt Commerce Secretaire og Fuldmægtig Marcus Westerman til virkelig Secretaire for General Land=Oeconomie og Commerce=Collegii Norske Secretairiat. Jndfald. Den Franske Almanak tilholdt engang en meget stoer Formørkelse i Solen, hvilket indog saadan Skræk i Bønderne, at Præsten neppe kunde afløse saa mange, som kom for at skrifte hos ham. Han fik derfor det Jndfald, at han sagde til dem af Prædike Stolen: Mine Børn, J behøver ikke at skynde Eder saa; thi Formørkelsen er udsat i storten Dage. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Odense. Sidstafvigte Søndag bleve her i Stadens Kirker ved den gudelige Confirmations=Act af den tilvvoxende Ungdom confirmerede: i St. Knuds Kirke under Hr. Professor og Dr. Nannestad 2 Drenge 7 Piger, i Frue Kirke under Hr. Salomon von Haven 8 Drenge 2 Piger og under Hr. Seidelin 5 Drenge 4 Piger. Tilsammen 28. Den 24 Sept. Sibstl. om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, nedkom Hendes Naade Frue=Grevinde af Knudt til Gyldensteen med en ung Greve, og befinder begge sig vel, til det Høigrevelige Huuses og mange fleeres Glæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
J Onsdags den 4 Oct. blev det sædvanlige DionystLandemode holdet her i St. Knuds Kirkes Consistorio.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
Da af Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Ramus, ved en ziirlig latinsk Tale, til Provster bleve indsatte, neml. Deres Velærværdigheder Hr. Lauriz Balslew Sognepræst for Guldbierg og Sandager Meenigheder til Provst over Schønbye Herred; Hr. Lauriz Næraae, Sognepræst til Frue Kirke, Svendborg til Provst over Sunds Herred; og Hr. Mogens Lacoppidan Sognepræst for Søebye og Thurup Meenigheder til Provst over Baag Herred. Over Artiklen de Baptismo prædikede Hr. Provst Clausen, og havde til Text: Til. 3, 4. 5. Exord. Es. 12, 3 deraf blev forestillet 1) Personerne, som ere berettigede til at øse Vand af Salligheds Kilder, nemlig alle og enhver, som dertil have Lyst, og tillige Aarsagen, hvorfore alle ei vil komme til Salligheds Kilder at øse, fordi de dertil ei befinder sig tørre, trængende og tørstende. 2) Hvad der forstaaes ved disse Salligheds Kilder, nemlig Christi slagne Vunder. 3) Hvad der af disse Kilder kan og skal øses, nemlig Vand, som er Christi rensende og vederqvægende Naade. 4) Maaden, paa hvilken skal øse, nemlig med Glæde, og ei længere, som i det gamle Testammente, under Græmmelse og Trældoms Frygt, 5) Karrene at øse med, som ere trængende Hierter, giver han selv uforskyldt. Exegesis: Tit. 3, 45. Thema. Daabens store Nytte og Fordeele. Dispositioner: 1) Den døbte Siæls Helliggiørelse og Ren telse fra Synd og Ureenhed, som fødes ureen og vanhellig. 2) Jndlemmelse i Guds Kirke og Christi Samfund og den Christne Kirke. 3) Naadepagtens Oprettelse med den døbte Siæl, og Forbindelse imellem Christum og Siælen, som døbes. 4) Befrielse fra Døden og Dievelen og Oversættelse i Christi salige Rige, 5) En virkelig og nærværende Sallighed, og tillige en Forsikring om en større, som forestaaer, om den Døbte ellers bliver i Pagten og den ikke bryder.