Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-07-22
Den 16de dennes om Eftermiddagen afseilede det her i Renden liggende keiserlige Russiske Com(Dagen.) pagnieskib til Petersborg - Uveir. J Søndags Aftes lidt efter Kl. 9. trak et Tordenveir, ledsaget af vedholdende og usædvanligen stærke Lyn, op over Kjøbenhavn. Uveiret kom Syd fra, trak over Kjøge=Bugt, henover Amager, langs med Stranden og Dyrehaven over mod den Skaanske Kyst. Lynglimtene fulgte meget hurtigt paa hinanden, ofte 3 til 4 af Gangen uden noget tilsyneladende Mellemrum, og de vare saa stærke og gjennemtrængende, at hele Horizonten syntes at staae i et guult og svovlblaat Flammehav. Dyrehaven var snart forladt, og paa Dampskib vilde naturligviis Jngen befordres i saadant Veir. Vi have ikke erfaret, at dette Uveir har foraarsaget nogen Skade. (Samme Uveir rasede i Sorø og Slagelse.) (Dagen.) Polle manometre. Med en af Commandeur Falbe hertil bragt Fransk Ovn af dette Navn har der paa Christiansborg Slot i denne Tid (efter Ursius Magazin) været anstillet Forsøg til Sammenligning med de sædvanlige Danske Jern Kakkelovne. Den Franske Ovn havde den Fordeel, at den vel antændt kan brænde i 3 til 4 Timer uden Tilsyn, at Jldstedet er saaledes tillukket, at det ikke kan afstedkomme Jldsvaade, at Røgen fortæres, inden den gaaer i Skorstenen, og derfor afsætter saa liden Sod, at Kakkelovnen kun behøver at reengjøres hvert Halvaar, at Ovnen kan henstilles, hvor man vil i Værelset, og Røret gives Udflugt gjennem en Muur eller et Vindue fra saadanne Værelser, som ikke staae i Forbindelse med en Skorsteen, hvorhos endeligen den Fransk Ovn udfordrer mindre Brændsel. Men paa den anden Side har denne Ovn den Ulempe, at Jlden ikke er saa fri i samme, som i Vindovne og Camin, og at Luften i Værelset derfor ikke tilstrækkeligen fanges Derfor kan den Franske Ovn ikke anbefales til Brug i Herskabsværelser, men er derimod meget passende i offentlige Bygninger, Contoirer osv., hvor der kun varmes visse Timer af Dagen, ligesaa i Corridorer, paa Trapper o. d. J Paris bruges denne Slags Ovne, fremfor andre, i Hospitaler, Caserner og lig(Dagen.) nende Bygninger. Baptisterne. Den forhen nævnte Gaardmand Rasmus Jørgensen i Pelykkegaarden og en Smed Anders Madsen Hansen i Cimmerbølle ere komne i en praktisk Vanskelighed ved deres særegne Tro. Begges Hustruer ere komne i Barselseng, den ene i September 1840, og den anden Nytaarsdag 1811, Børnene skulle nu været døbte efter vor Lovgivning, men da Forældrene vægrede sig ved at foretage noget Skridt dertil, har Øvrigheden paalagt dem de befalede ugentlige Mulcter, for hvilke er gjort Udpantning i deres Eiendele. De have ansøgt om at fritages for disse Tvangsmulcter som i dette Tilfælde ikke svarende til Hensigten, men erklærede, at de ingenlunde vilde modsætte sig Øvrighedens Foranstaltninger og Jntet havde imod, om Øvrigheden selv vilde lade Børnene dødes efter de almindelige Regler, kunat de (Forældrene) ikke troe at burde selv gjøre Noget dertil, hvorfor de have ansøgt om, at hvis denne deres Vægring for active Deeltagelse maatte ansees som en Overtrædelse af Loven, de da maae tiltales og dømmes. Dette Andragende er endnu ikke af(Dagen.) gjort. Uveiret. Den eneste Skade, vi have erfaret, at Uveiret i Søndags har afstedkommet, er, at Lynilden har dræbt en Ko i Nærheden af Jægersborg.