Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-19
J Aaret 1783 blev den, efter det Heinekinske System, ordnet i tolv Classer, men den siden den Tid skeete Forøgelse gjorde en sildigere Anordning nødvendig, hvorved det Heinekinske System vel ligeledes blev lagt til Grund, men blev udvidet til 24 Classer med 118 Underafdelinger. Dette System, der svarer til de fleersidige Synspunkter, under hvilke man kan bruge en saadan Samling paa en fortrinlig Maade, er fuldstændigen opgivet i Notice des estampes exposees à la bibliotheque du Roi &c. Paris 1823, og kan tjene til en beqvem Ledetraad ved egen Anordning. Cabinettet indbefatter nu 1200,000 Blade i 6000 Bind og Portefeiller. Af hver Classe blive adskillige fortrinlige Mærkværdigheder i hiint Skrift kort antydede. Alle Classer ere saa rigt udstyrede, at naar undtages Dresden og Hertug Albert af Sachsen Teschens Cabinet, maaskee ingen anden Samling kan sammenlignes dermed, og det Endenlandske findes i en Fuldstændighed, der opvækker Beundring. 207 ere, som særdeles Mærkværdigheder, i Glas og Ramme og udstillede til offentlig Beskuelse. Af Sieldenheder findes her: det berømte Træsnit af den hellige Christoph med Aarstallet 1423 (hvis Ægthed imidlertid underkastes Tvivl i Dibdins tour. 11. 143145, da Aftrykket i det mindste bestemt er af en anden Plade end det af den ægte, som Lord Spencer eier); det hidtil eneste Blad af Finiquerra, forestillende den hellige Jomfrues Kroning; af den ubekiendte Mester fra 1466 findes 8 Blade, og deriblandt eet, den hellige Jomfru med det lille Barn Jesus og den hellige Catharina. Ringe Konstfortjeneste, men dobbelt Nationalinteresse har et Blad af den ældste franske Kobberstikker, Jean Duvet, hvorpaa Henrich II. og Diana befinde sig, af hvilken sidste de nuværende franske og engelske Konst- og Bog venner gjøre saare meget, paa Grund af hendes Kjerlighed til Konst og Literatur. Ved Byen Marieburg, ved Floden Noget, i Vestpreussen, ligger det gamle befæstede Slot af samme Navn, anlagt førend Byen selv. Den bele uhyre Bygning bestaaer egentligen af tre Slotte: Høi- og Middelslottet, som ere befæstede for sig, og Forborgen, som er adskilt derfra ved Volde og Grave. Men alle tre have igjen ydere befæstninger, og Høislottet kunde saaledes kun bestormes og tages, naar Fjenden var kommen over en femfold befæstning. Høislottet, den ældste Deel, er bleven færdig 1276, Middelslottet opstod der nogle faa Aarti sildigere, da den tydske Ordens Høimester-Sæde blev forflyttet herhid, og et nyt stort Rum blev nu Forborgen. Endnu sildigere blev den østlige Fløi af Høislottet forlænget, og der Graven, et Fattigcapel og en Slotskirke anlagt. J Aaret 1803 udgav den preussiske Hofbygningsinspecteur Fr. Gilby et af 19 Blade bestaaende Kobberværk om dette mærkværdige Slot, og 1823 Büsching en historisk Beskrivelse derover. Forfatteren fører os gjennem alle Gemakkerne omkring i denne Ridderborg. Man kommer strax ind i en Korsgang, der løber omkring den stir kantede Bygnings Gaardplads, man seer den gamle Capitelsahl, hvor engang Væggene vare prydede med Høimesternes Billeder, og derunder deres Navne og Riimskrifter; i Slotscapellet ere alle Zirater og Figurer af brændt Leer; Slotskirken bestaaer kun af et Chor, hvis Hvælving hviler paa Consoler, smykkede med Statuer. Paa den østlige Side af Høislottet staaer et colossalt Mariebillede af ophøiet Musivarbeide, og af 25 Fods Høide i en indvendig forgyldt, og uden til blaa, med Stierner besaaet, Niche. Jntet Land i Verden og ingen Tidsalder skal kunne opvise Mage til saadan Mosaik. Mellemslottet er den vigtigste Deel af Bygningen. Det Hele danner en Qvadrat, hvis nordlige og østlige Sider for størstedelen allerede ere ødelagte eller ombygte; thi hvad der endnu lader sig istandsætte, stræber man stedse mere at give sin oprindelige Skikkelse. - J Aaret 1822, da Kronprindsen af Preussen befandt sig paa Marienburg, fandt her en mærkelig Fest Sted. Det var første Gang, efter 360 Aars Forløb, at en tydsk Fyrste atter gav Taffel i den saakaldte store Ramler (uden Tvivl den fordums Spisesahl ved høitidelige Leiligheder, da Skænkebordet og Bænkene rundt omkring endnu findes der).¬