Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-07-12
Man har kun meget faa Kareter i No Tatta, efterdi Europæerne, som allene benytter sig af dem, kommer meget sjelden derhen. Men man har ellers Vogne, som ere meget artige og beqvemme til at reise med. De samme ere paa Bunden flade og lige, og har paa Siderne en Liste eller Kant 4 Tomer høy, og oven, runden om, gemeenligen 8 Stiver, nemlig en i hvert Hiørne og en paa hver Side. Jmellem disse Stiver, eller Støtter, er trakt Læderremme, at man ikke kan falde ud. Nogle som vil giøre Bekostning derpaa, har isteden for disse Støtter, Stiver af Elfenbeen. Bunden er belagt med et smuk Tæppe, hvorpaa de, som reise igiennem en Stad, sidder efter den Østerlandske Maade. Nogle, naar de vil reise paa Landet, lade den med en slet Himmel overtrække, for at afværge Solens heede. Denne Maskine har ikkun tvende Hjul, som ere ikke større end For-Hjulene paa vore Kareter, de gaaer ikke paa Siderne af Vognen uden for, som her, og har aattekandtede Feller, som iblant er ikke beslagen med Jern. Hyre-Kareter at reise med, kan man om Dagen have for 25 Styver, eller en halv Krone, men de ere ikke saa magelige, som vore Kareter, efterdi de ikke henger i Remmer Hjulene paa de Vogne eller Kareter, som bringe Kiøbmændenes Gods over Land, ere gjorde af et heelt Stykke haardt Træe, og disse Vogne bliver trokket af 8 eller 10 Oxer, J Tatta bliver de skiønneste Palentiner gjorte, som findes i hele Jndien. Der er en Art af Kareter, som staae paa fire Fødder, og har paa hver Side et Nekke 4 til 5 Tommer høyt, og ved hver Ende et Rygstykke, ligesom paa en Barne Vugge. Denne Maskine, som henger paa en Bambus Stang der er 4 til 6 Tommer tyk, er i midten aaben og gehvelvt, formedelst tvende Træer, som er naglet fast ved begge Ender af Fødderne, og oven til forsynet med Ringe, hvortil man kan med Strikker binde Stængerne fast. Den er overalt bedækket med et Stykke Callico eller rødt Sarsche, naar der er kun et gemeent Qvindmenneske der; men naar der sidder et fornemme Fruentimmer derinde, er den overtrokken med Fløiel, naar man frygter for Regn, saa er Dækket af Voxdug. Neden paa Bunden, bliver der lagt Matter eller Bolster hvorpaa man sidder eller ligger. Nogle af deres Pakankius ere overtrokne med Sølv=Pladder, andre ere kun malede med Blomster, og runden om besadt med forgyldte Kugler, eller Knapper, og ere gemeenlig meget dyre. Denne Bambus allene koster undertiden 100 Kroner; men Portørerne, som behøves to til hver Ende, kan man have om Maaneden for 9 eller 10 Skilling hvoraf de kan leve. Jndus Floden er ved Tatte, næsten en Miil, og fra den ene Side til den anden 6 Favne dyb. Strømmen er der ikke saameget rivende, thi den løber ikke over halv tredie Miil i en Time, den har mange Slags Fiske, og i Særdeleshed de beste Karper. Landet bliver af Jn dus Flodens Oversvømmelse i April, Mai og Junii Maaneder gjort frugthare. Paa denne Flod kan de med deres Skibe, som de kalder Kaftis, og ere af adskillig Størrelse og Skikkelse, komme lige op til Kashmir, de største af dem kan føre henimod 200 Tønder. De ere flade i Bunden, og har Kamre paa begge Sider fra Stavnen til Bagdelen, som gaaer 2 Fod uden for Skibet, og et hver af disse Kamre er et Kiøkken og et hemmelig Aftrit; disse ere for Fornemme Reisende, og den underste Deel af Skibet er for Kiøbmændene, som og har deres visse Afdelinger. De har kun en Mast og et fiirkantet Seyl, men naar Vinden er dem imod trækker de Skibet. op mod Strømmen. Paa saadan Maade kan der gaae 6 til 7 Uger hen paa en Reise fra Tatta til Lahur, som de, naar de gaaer tilbage igien, kan giøre i 1830 undertiden i 12 Dage. Reisende finder aldrig nogensteds bedre Magelighed at reise til Skibs, end her. Det skulde blive vanskeligt at finde Mundingen af Sindi, dersom ikke sammestæds, over en Mahomedanisk Helliges Grav, var opbygt et høyt Taarn, som kaldes Sin di Taarnet, og stedse holdes hvidt, da det skal forestille et Vare=Tegn eller Grændse=Steen. Jndløbet af Floden, er smaal, og med høyeste Vande ikke over halvtredie Favne dyb. Dette er ikkun en liden Arm af Jndus Floden, som taber sit Navn i dette Land, hvor den bliver kaldet Divelli eller de 7 Mundinger, endskiønt den ved mange fleere løber i det store Hav.