Berlingske Tidende, 1830-04-23
Efterretninger af blandet Jndhold. Den preussiske Statstidende indeholder en meget interessant Udsigt, af den ved fine videnskabelige Reiser, Undersøgelser og Værker, berømte Alexander Humboldt, om Jndeelingen af Amerikas Befolkning efter de forskjellige Sprog og de forskjellige Religioner. - Det engelske Sprog tales der af 11 Millioner, 647,000 Jndvaanere; det spanske af 10 Mill. 504,000; de indianske Sprog af 7 Mill., 593,000; det portugisiske Sprog af 3 Mill., 740,000; det franske at 1 Mill., 242,000; det danske, det svenske og det hollanske af 216,000 Jndvaanere. Af de 34 Millioner, 943,000 Jndividner, der udgjøre Amerikas hele Befolkning, tale altsaa 22 Millioner 349,000 europæiske Sprog, og af disse 15 Millioner 486,000 de romaniske og 11 Mill. 863,000 de germaniske, medens de indianske Sprog ikkun tales af 7 Mill., 593,000 Inddeelingen af Amerikas Totalbefolkning, efter de forskjellig Religioner, er følgende: 1) Den romerske catholske 8 folkning 22 Millioner, 486,000. I1) Den protestantiske Befolkning 11 Mill., 636,000; deraf a) i de forenede Stater, 10 Mill., 295,000; b) i engelsk Canada, Ny=Skotland og Labrador 260,000; c) i engelsk og hollandsk Gupana 220,000 d) paa de engelske Antiller 777,000; e) paa de danske, hollandske a. Antiller 84,000. III) Frie ikke christelige Jndianere: 820,000. I den nyelig udkomne Historie om Ægyptens Regeperatioaf Jules Planat, - først Officeer ved den franske Keisergardet Artillerie, siden Chef for Paschaen af Ægyptens Generalstab - fortælles, at ved et Maaltid hos Abdin=Bey, en meget forstandig Mand og en Ven af Regenerations=Systemet, Udtrykket Barbarer under Samtalens Løb undslap en af Gjæsterne, der vilde betegne det ottomanske Riges forskellige Folkeslag. "Hvad for staaer De ved Ordet Barbarer, spurgte Beyen smillende. Skadet betyde, at vi ere blodtørstige Mennesker, Fiender af alt Godt, eller ikkun Mennesker, der ere blottede for al Civilisation? - Vel veed jeg at man i Europa holder os for Cannibaler, for Mennesker uden Forstand; dog maae De lade mange af vore Jnstitutioner, der hos Dem vilde gielde for barbariske, og dog ikkun heelt maadeligen kunde erstattes med de bedste af Deres, vederfares Retfærdighed, naar De tage tilbørligt Hensyn til det Folk, over hvilket vi herske, til vor National=Viis og til Koranens Forskrifter. Nævn mig et Land, i hvilket Justitsen er saa prompt, Politiet saa virksomt, uden tillige at være Folke Plage. Nævn mig et Land, hvor den Fremmede nyder større Frihed end her. Saasnart en Saadan betræder vort Territorium, saa er han befriet for al vidtløftig og fortrædelig Politie=Jnquisition; han behøver end ikke sin Nations Consul, naar han foretrækker, at begive sig under vor Beskyttelse; han kan reise uden Pas føre Vaaben, bære Hat eller Turbar; med eet Ord: leve aldeles efter eget Tykke, uden at Nogen ændser det. J hvilket europæiskt Land hersker en saa uindskrænket Religionsfrihed, som i vort Hos os finde De baade græske og catholske Kirker og Jøde=Synagoger, der imod taales den mahumedanske Gudstjeneste ikke i Europa. (?) Deres Handel er fri paa alle vore Kyster; af de Varer, som indføres, betales kun 3 pCt. Told, og selv denne erlægges efter en meget overfladisk, næsten altid uregelmæssig Angivelse; egentlige Forbud kjende vi aldeles ikke. - De Herrer Franskmænd ere komne Skareviis, for at omrode vort Jordsmon og bortslæbe Mindemærker, som baade Tiden og vi havde agtet; de have oversaaet Ørkener, med Rov af Gravene. J Begyndelsen troede vi, at de beundrede disse Oldtidens Reliquier; men siden have de lige under vore Øine drevet Handel med disse. - Vore Skikke, vor Former er uforanderlige, fordi de ligesom vore Love stemme overeens med Climatets Beskaffenhed. Vi ere alvorlige og betænksomme i at vor Leveviis; de ere derimod vevre og letsindige, saa at de der ikke ere nøiere bekjendte med Europa i Almindelighed og med Franskmændene i Særdeleshed, kunde fristes til at holde dem for en tankeløs og inconsequent Nation.