Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-03-22
Blandede Efterretninger. I det at de Spanske Kolonier paa denne Maa(Af Samme Blade) fortrinligviis bleve Biergværks Kolonier, laae allerede Parts. Keiseren har befalet at der i Hamborg Anledningen til den Handelstvang, man paalagde Dem. skal bygges en Fregat, en Brig og en Corvette. Hvorledes havde man her, uden at være inconseqvent, I Hamborg er udkommen en Forordning som kundet tilstaae Fremmede frie Omsætning, Kom end Skibsfarten og Fiskefangsten i Floderne og paa Kyster, og de egentlige Handels Fordeele med i Betragtning, ne af Over=Ems, Eld= og Veser=Mundingernes Del forbleve de dog meget Underordnede; det egentlige partement. i Hovedøiemerke var at bringe hine Landes Guld og Sølv Den 10de Marts ankom H. K. H. Storhertugen, til Spanien, og kun derhen. Ogsaa i Spanien maa af Vürtzburg til Frankfurt. Den næste Dag vilde man vel have indseet, at Koloniernes Opkomst ingene, han fortsætte sin Reise til Paris. lunde derved befordredes; men Koloniernes Opkomst, Berlin. Generalchirurg Mursinna og Ge i sædvanlig Forstand, skulde heller ingenlunde være Øieheime=Over=Finantsraad Palm havde den 5de Marts medet. Ligesom Kolonierne skulde levere alle Deres begge tjent med Udmærkelse i 50 Aar. Som et siel Skatte til Spanien allene, saaledes vilde og Spanien dent og mærkværdigt Tilfælde blev en Fest høitiligholdt ene levere Dem alle Deres Europæiske Fornødenheder. med almindelig Deeltagelse. Paa denne Maade var den stolte, paa Pavens ForEn Hr. Dandolo bekiendegiør at af modne Sukæring og grusom fuldendte Erobringer grundede, Byg ker=Erter, tørrede og brændte i 20 Minuter over en sagte ning af det Spanske Herredømme paa hiinside det Ar Jld og malede, erholder man det bedste Kaffe Surolantiske Ocean forganiseret, og, hvad der er mærkværdige gat. 2 Lod af disse Erter meles med 1 Lod indisk nok, vedligeholdte sig i næsten 3 Aarhundrede indtil Kaffe, giver 6 Kopper meget velsmagende Kaffe. Drik Udløbet af de første Ti Aar i det nittende Aarhundrede. ker man det med Melk behøves slet intet indisk Kaffe. Nu synes der Tidspunct at være kommen, da De i 3 Aarhundrede undertrykte Amerikanere vil tilbagevinde Det Spanske Amerikas fremskridende Revolution, se Deres Frihed og Rettigheder. Pave Alerander den forrige Avis (fortsat.) 6te havde ligefrem paastaaet, at De ikke vare virkelig Disse forskiellige Klasser dreve og næsten udelukkende Mennesker, og selv et Concilium havde nægtet de nye forskiællige Beskiæftigelser, og saaledes opstod her en Jndianere Menneskelighed. Den Jdee at en Hedning sand Kaste Inddeeling, ved hvilken man kunde betragte en Jndianer, ingen Eiendomsret har, at Han er i de de Hvide som en Art Adel men som igien deelte sig i høiste at agte lige med de store Dyr, skildte disse Udde indfødte Familier (Kreoler), og de nye Ankomne, kelige ved Deres Koner, Deres huuslige Roe og De(Chapettons), hvilke næsten altid vare i Besiddelse af de Jordbrug, og drev Dem voldsom ned i Jordens mo vigtigste Poster. Ulykkeligviis fandt Spanien snart Jndvolde. Bleve Disse, Tyranniet undflyen Trang til at sætte Jndvaandringerne fra Moderlandet dianere grebne, var Døden Deres visse Lod. (Andre vare aldeles forbudne) under en strengt Poli henrettede Dem ikke allene med Vaaben og Jld, tie; Dette har Den at takke for Vedligeholdelsen af lige Hidshunde bleve regelmæssig afrettede og mil Dens Koloniers Afhængighed. underholdte, for at synderslide de gienstre Benyttelsen af disse skiønne Lande blev vist nok næ Vilde. sten allene indskrænket til at oplede de ædle Metaller, Jndenlanske Eftereen. hvis Rigdom, især Sølvets, oversteg al Forventning (Af Collegialtidenden.) Vel vare de ikke mindre rige paa andre Producter, men Under 7de dennes har Hs. Kongl. saa længe Brugen af Cochenille og Jndigo til Farden. naadigst udnævnt, Medlem af Providaf Kaka, Tobak og Kinabark, enten endnu ikke var besionen for Kongeriget Norge, Kiøbm. kiendt eller dog lidet indført i Europa, kunde De ikke mann i Christiania til Ridder af D. være nogen vigtig Gienstand for Handelen. Metaller, Under 14de dennes har Hans Majen nes Opfindelse blev overladt Privatpersoner imod en til tilladt, at de af Ordenskapitulets Øs Kronen erlæggende Afgivt, hvoraf opkom de mange ere enten Militaire eller Geien Boesættelser i det Indre af Landet; men Jndførelsen, denshøitidelighederne bære en 3die af en konstmessig Biergværk drivt skede først meget Sølvtraads Knapper og en S. langsom. Disse Arbeider i Biergværkerne og de faa om Krave og Opslag. anlagte Plantager var det, der, for at skaane Pedertil I Andledning af at Høi skikkede Jndianer, ledede til Neger=Jndførselen fra havde behaget at tilbagegive. Africa, og gav den gruelige Slavehandel, fornemmelig eid indsat Fange sin derveefter Las Casas Forslag, sin Tilværelse. Vel dreve Stiftelsens Kirke afvigte 7 Spanierne den ikke selv; men Regieringen sluttede en en særdeles høitide Maa Dage=Contract (Asstento) om Jndførelsen af et bestem fanger af begge Kivare, al Slaver med fremmede, som dertil bleve lokkede indtaget den dem vee delen. telsens Direkteur. M. Tinebrogen, ved Altersøen og fremkaldte Fangen, om skulde giengives sin Ære oplæste derpaa den Kongl. Aslutning, hvorefter han holdt en kraftfuld og fyndig ale til Fangerne, med saadant Eftertryk og Jnderligved, der noksom vidnede om, hvormeget hans Følelser stemmede med hans Ord. Han opmuntrede heri de øvrige Fanger til, ligesom den Ærliggjorte, ved Flietighed, Stilhed og Lydighed mod deres Foresatte at giøre dem værdige til vor gode Monarks Naade, der ikke glemmer end den usleste af sine Undersaatter. Derpaa fremførte han Fangen nærmere til Alterfoden, hvor fra Stiftelsens Præst Hr. Pastor Gesner holdt en Dagens Anledning meget passende og rørende Tale, efter hvilken Fangen skriftede og nød Sakramentet. Atter fremtraadte nu Hr. Direkteuren og i Korthed paamindte meerbemeldte Fange om, fremdeles at vise en lot Forhold, og opmuntrede de Øvrige at tage ExempeEfter denne til forbedret Opførsel, hvorpaa et i Tugthunet paa Levetid inddømt Fruentimmer fremkaldtes for Foden, hvor hendes Frihed forkyndtes hende, da den nu værende Justits=Sergeant havde forpligtet sig til at te hende. Den hele Handling sluttedes med en kort Plalme. - Hs. Exell. Hr. Geheimeraad og KancelliePræsident Kaas, Storkors af Dannebrogen, Hr. Etatsraad og Kancellie Deputeret Knudsen, Ridder af Dan brogen, Hr. Pastor Massman, Ridder af Dannebrobehagede, foruden en talrig Forsamling af Sta agtværdige Mænd, at beære den hele Handling deres Nærværelse. Alle Stiftelsens Over= og Unjente vare ligeledes overværende. - Ovennævnte fest blev den 13de høitideligholdt i Kirken ved Taler af Hr. Direkteuren og Hr. Pastor Gessagede med passende Kirkesange. Tillige forer samtlige ærlige Fanger Hs. Kongl. Maj. ning, i Følge hvilken endog den høiststrax mk ved god Opførsel kan vente Lindring i Kaar, mueligt derefter Frihed, og saaAmfundet som et forbedret, brugbare. tilbagegivet. - At en Handling. Høitidelig Maade, sikkert vil efter me Direkteurs gode Hensigt efterlanok paa Fangerne i Hensyn til deres i Fremtiden, kan ikke paatvivles.