JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Wien den 26. Januarii. Den her nedsatte Hoscommission, som skal paasee, at alle Ting sælges for godt Kiøb, har nyeligen udgivet en nye Torve=Taxt, som fra første Februarii skal tage sin Begyndelse, og hvorved den fordærvelige Forprang. er sat saadanne Grændser, at de saa kaldte graadige Prangersker skal snart af sig selv, uden at tvinges dertil ophøre med at opkjøbe Levnets=Midler til høie Priser Keiseren har og nyelig ladet sig forlyde med, at han vil raade Boed paa den her værende Dyrtid og forebygge samme om den end og skulle koste ham nogle Millioner. Denne Commissions Handlinger finder heele Publicums Bifald. Hs. Majestæt Keiseren har efter Commissionens Forslag befalet Proviants=Forvalteren at giøre Forsøg med at lade maale Meel paa fleere Møller og dermed have nøie Opsigt, da man formoder, at der ved disse skeer stor Uorden. De her værende Hølersker blive efterhaanden uformærkt fremkaldte og for det første forbydes alle ugifte Qvinder, og de hvis Mænd drive et Haandværk eller anden Handtering, at befatte sig videre med Høkerie. Af saadanne Qvinder, der hidindtil have drevet denne Handel skal i Staden og Forstæderne have været over 9000. Det var unægteligt meget godt, om der saaledes overalt blev paa det skarpeste undersøgt: hvad der er Aarsaa i at Levnets Midler blive immerjort saa høit opdrevne for den Fattige, og om ikke den høistskadelige Landprang og Forprang er især det, der allermeest trykker Kiøbstæderne; thi naar der først blev sat Grændser for enhver Høker, saa kunde man giøre sig Haab om taalelige Priser, og da skulle den Rige ikke faae Leilighed til at drive det i Veiret for den Fattige.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Brussel den 23. Januarii. Den under Navn bekiendte Madame Pineau, befindes i angiven Fattigdom i Breda, hvor og hendes Elsker Hr. van der Noot stal tillige opholde sig incognito.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Da Lemmerne af Raadet fra Brabant reiste herfra til deres Hiem, kastede Folket Steene efter dem, fordi de, imedens Uroelighederne her vedvarede ikke havde udrettet noget til at stille samme.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Aalborg, den 11 Februar. Den 21. Januarii sidstleden er Studiosus Jens Michael Hertz allernaadigst kaldet at være Sognepræst til Norhaae Meenighed her i Stiftet.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
J de Kiøbenhavnske Lærde Efterretninger for Aar 1791. No. 3, læses følgende:
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
J Følge en Cancellie Skrivelse af 20. Nov. f.A. er under vor utrættelige Biskop Balles Opsyn og Medvirkning sammentraadt en kritisk Commission, som bestaaer af Justitsraad O. Malling, Capitain Abrahamson, Professor Rabbek, og de Herrer Edv. Storm og H.V. Riber. Disse Mænd, hvis Jndsigter, Smag og Virkelyst Publicum kiender, udvælge af alle de Palmer, vi allerede have, dem, som findes tienlige til det foresatte Øiemeed, og giøre med fælleds Overlæg enhver fornøden Forandring. At man tillige om muligt, kunde ved nye Palmer give Bogen en større Fuldkommenhed, ere adskillige af Landets Mænd, hos hvilke man torde forvente baade Evne og Villie til slige Arbeider, indbudne til efter deres Leilighed at forfatte Palmer passende for Landalmuen. - Alle Bidrag blive indleverede til Hans Høiærværdighed, og fra ham til Commissionen, som i hver anden Uge samles een Gang hos Biskoppen; Saasnart Selskabet troer at have naaet sit Maal, fremlægges Arbeidet for Publicum til offentlig Bedømmelse, førend der tænkes paa at befordre dets Brug paa Landet. Gravstrist. over afgangne Justitsraad Worm. Hospes, grod dico, paullum est. Asta et perlege. Dedit hen anica tellus hospitium Oshus, J ARI ORIII. Qvem optimum suisse Virum fatebere, Si das Hominis Bonaresse: Capientian, lustitian. Constantian, Gravitaten, Qvihus Virtutihuus mire qvantum, ercelluit.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Capientia. In vero vidende, sjusqve rationihus ad vit usum reperiundis, non Sili magis, qvam Suis et Allis, salutariter utebatur. Justitian. In dictorum faclorummere side et veritate, qvas vita ipsa cariores habehat, fandte servabat. Constantian. Neqve spe neqve metu impellendam, in maximis caussis, ægvabiliter, erercebat. Cravitat, Tanta erat, at lad cam faclus esse viderctur, Et vel in nutu resideret Autoritas, Qvibus. Fruditionis, Comitatis, Modestix, Facctiarum, Svavissima Commendatio accedebat. Fundus per XVI annos difficili et laborios, Scuor Anuusindets Macisrerto, Extremos langvescentis Etatis annos Dabat otio honestissimo et utilissimo, Cum Sapientie et Doctrine studiis vacans, Otium Juumad alforum Negotium Conferebat. Frat ille Wosutade Graris, qvæ per duo jam secula In Dania nostra floruit, Ex Stirpe mascula Ultimus. Titulum lyse virus posuerat Sibi, sticho, numento desumte, Sibi, qvaa riveret, jus, nihil antiqrius, suisse Gram at laudem hane verissimam et modestissimam horiens demereri posset, Eft ivero ejusmod : vor Allis hiesitus est, sat dini, cetera narret, Fama. Bonum novit Cimbria tota Virum. Natus erat d. XIV. Augusti mens. Ac. Al. Visit Annos LaxV, Menses IV, Dies VII. Prolem decedens nullam reliqvit. Sed Nominis, utinam et Virtutum! Hæredem, QviVormio Bono, Naturæ qvidem necessitudine Avunculo; Sed animi propensione plus qvam Patri. Hæc cum lacrymis polut O. W. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Den 10de hujus befandtes ved Cassens Aabning derudi indlagt i Bancosedler 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Døde. Den 28de Januarii. Hr. Stutamtmand Order i Oldenborg, han var fød i Anspach 1728 den 3 Februar, og havde tilforn staaet i Kongelig dansk Tieneste. Den 29de i Hadersleb, Hr. Regimentsqvarteermester Posselt, ved det Holmeenske Rytter Regiment. Den 31te, Hr. Søren Jørgensen til Broelykke i Fyen, i sit 56 Aar.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Den 2 hujus i Viborg, Enke Provstinde Birthe Cathrine Hylling, sal. Hr. Provst Halds Enke i Jdom, 35 Aar. Den 30te Januar her i Byen, Maren Jensdatters Søn, O. 2 Uger gammel.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Bekiendtgiørelse. J Tal Lotteriet er udkommen: I Altona 494 Tran. den 3 Februar. No. 12, 42, 33, 10, 84. De for ungende Trækninner ere i Kiøbenh. va i Wandsbech. Kra Pressen er her udkommet: Afbrudte Tanker, an i lediget af (S. T.) Hr. Christian Colbiørnsen, Deputeret i det danske Cancellie, General=Procureur og Assessor i Høieste Ret a. Hans Betragtninger over endeel af de Jydske Jorddrotters Klage til Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, med Motto: Eders Ord skal prøves, om J fare med Sandhed; thi hvis ikke, da ere J -- Speidere. Samme er paa Skrivpapiir her paa Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs indheftet, for 12 s. P. F. Wandall. Nr. 1 Paa Post-Contoirerne i Horsens, Randers og Aarhuus og i Viborg hos Hr. Klokker, Randrup, er ovenmeldte Picce ligeledes at faae til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Paa Aalborg Bogtrykkerie kan endnu bekommes tilkiøbs: Peder Nielsens upartiske Betænkninger og Bondestanden i Danmark Sturis Morgen og Aften Bønner Certepartier, Arkvis = = = 8 s. Bogviis Conossementer Danske Bogviis . 10 Mk. Arkviis Efterretning om Brødre Umtetet ved Grev Lynar- og det nye Establissements Oprettelse paa Christiansfeld.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Enroullerings Søelister, Boqvis Arkviis Erise eller Vestalen Mile=Viser, ganske nye imellem Kiøbstæderne i Jylland paa Skrivpapiir Patriotiske Samlinger alle udkomne 8te Hefter i Wandalls Samling af udkomne Kongel. Forordninger, trende Bind. 2 Rdlr. 64 s. Placater, Rescripter m. v. Geistligheden, angaaende, udi tvende Deele. (Det Smag paa Sandhed og Dyd te Skrift vorder fortsat) 1 Rdlr. 32 s. Gaarspil, det moersomme, oplyst ved de sædvanlige Flaurer med Underretning om Spillemaaden Krages Ode om Skovene. 8 sk. Fabel om Lykke og Dyd porten af de udi indeværende Aar, fra Aalborg Magazin til retninger No. 3, 4 og 5 publicerede Licitation over Trans Efter høie Ordre bliver den udi de Aalborgske Jydske Efter den 15de Februarii, udsadt til førstkommende 16de Martii om Drammen bestemte 1937 Tønder Rug, der var berammet til Formiddagen Kl. 10 Slet, paa Aalborg Byetings=Stue at foretages, som bekiendtgiøres til alles Efterretning. Aalborg den 8 Februarii 1791. billige Erindringer i Anledning at Hr. Etats Betragtninger over endeel Jydske Jorddrotters Klage af De raad Chr. Colbiørnsens N. Reiersen, er tilkiøbs paa Aalborg Posthuus, heftet for 20 sk. ger til tidlig at bevare deres Uskyldighed, af J. H. Campe Høistnødvendig Underviisning og Advarsel for unge Li heftet 20 sk.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Doctoe og Professor L. Smith, indbunden a 16 i Communion Bog til almindelig Opbyggelse, udgivet at næstkommende, lader afg. Mads Schmidts Enke udi hen Torsdagen den 17de Februarii des iboende Sted i Skolegaden, stille til offentlig Auction : Endeel Jndboe, bestaaende af: Kobber, Tin, Malm, Mes stad, Træe, og Jerniano, samt endeel gode og fuldkom Mands Gangklæder, fiint Lintoi af Overe og Underskjorter ved en stor Deel meere som paa Auctionslædet benævnte Dag og Tid vorder bortsolgt. nyelig hidkomne Østers ere at bekomme hos And til Aaroe. hvor gode firke Christianer Andticier er at bekomme for bil og Priis, anvises af Hr. Andreas Aarde. Hos Skipper Niels Møller, og boendes Graven Rom. 102, er at bekomme til Kiøbs god Kommenqvavit til 24 estilling Potten. Begaaet Tyverie. en 5te Februari 179. L. om Aftenen Klokken. imellem 9 og Slet, have en eller fleere dumprillige og ufor stammede Mennesker opreis en Stige til øller Ende af det Huus som jeg beboer paa Frisenborg; Stigen er 10 Trin høi og en Bede er slaaen paa den erne Sidestang, at samme have de betient nu til at stiæle nogle Oste, men formedelst at ren falet paa Loftet og giorde Allarn, er formodentlig Tyven bleven hange, og har da imod sin Villie efterladt nogle Oste, tilligemed Stigen Eieren af samme kan derfor afhente den hos mig imod dette Avertissements Bekostning. Holst. De tvende Sandskuder, i Hunne som i som fra Blochhuus. hieman har at saal. Svend Jensen Bondrup og hang vinke været holdt og brugt i Fart paa Norge, og om hvilke udi de Aalborgske Jydske Efterretninger sidste No. 50, Ja, en at er bekiendtgjort at de skulle sælges, ere nu beliggende paa Vandet ud for samme Blochhuus, saa at Auctionen over dem er bestemmet at holdes næste Tiirsdag den 15de Februari Formiddag Klokken 10 Slet, udi Velædle Hr. Jens Svendsen Bondrups Boelig udi omtalte Blochhuus, og ved lamme Auction bliver end videre bortsolgt nogle Skibsbaade en Fiskekaage. Nørre Sundbye den 9de Februarii 1791. N. S. Haselbalch. efterhed og lovlig Renter, kan 1000 Rdlr. Umyndiges med den udi det Kongelig allernaadigste Rescript befalede Penge, bekommes til Laans til førstkommende Viborg Omslags, Termin 1791, hvo som saadan Capital maatte forlange, vilde behage at henvende sig til mig Underskrevne paa Oregaard. J. C. Foss. i gaards Oberformynderies Administration er staaende, blimundiges Arve=Midler 177 Rdlr. 1 s., som under Ons ver til Laans at bekomme til førstkommende Viborg Omslags Termin 1791, imod den udi det Kongenge Rescript af 10de Julii 17 89 befalede Sikkerhed og lovlige Renter. J. C. Foss.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Vindagen den 7de Martii bliver paa Raadhuuset ved Lictation den eller de Mindstbydende tilslagen: 1.) en nye 2 Etagier hør, arundmuuret Bygnings Opførelse med sin Indretning, bestemt til et Arbeidshuus og Spin den Skole for denne Byes Fattige. ) Kirkens overste Blye=Tages Om Engelse. ) et unt grundmuuret Natmandshuus eller Boelig; endvidere bliver samme Dag og Sted ved Auction opbuden for det et grundmuuret Porttaarn til Nedbrydelse og hvoraf Materialierne tilhører den Høistbydende. Thi ville de Lysthavende samme Dag og Sted indfinde sig. da Conditionerne, Tegninger og Overslage, nogle Dage forinden kan erbeide til Eftersyn hos Sognepræsten og Magistraten i Randers. Den 3 Februarii 1791. Credi= og Debitorer mette matareid. i Stervboen efter afgang. Harding, Sal. Adam Hansens, som sidstleden 23. Jnnuarii ved Døden afgik i Anrup, ville behage til 6te Ugersdagen at anmelde, hvad de i saa Maader maatte være skyldig, eller have at fordre i Børt, da Hr. Provst Rosenkilde sammet stæde, sligt paa Arvingernes Vegne har antaget sig dets Afgiørelse. Astrup pr. Hobroe den 4 Februarii 1791. N. R. K. hos ung er te Ryslæders Stole af engelsk Facon, 6 hollandske dito slettet med Spanskrør i rørret, 6 dito lettet i Ryggen med udstoppede løse Sader, at bekomme af forsvarlig tør Træe for billig Priis. Niels Roholt, i Møllergaden Nr. 361.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Auction. af Katholms Hovedgaards Ar Forpagtningen 100 a 210 Tdr. Udsæd, enkelte Tiende at opt. 1610 Tønder Hartkorn, Hørbierring 3 a 400 Læs, samt Besætning af 140 a 150 Stkr. Køer med fornødne Tyre, Bæster, Faar og Sviin din Sommeren, foruden et Parlie Sinde om Vinteren, lader Eieren Kammerherre Rosenden stine til offentlig Auction Fredagen den 4de Martii førstkommende Klokk. 10 Slet Formiddag paa bemeldte Katholm i Aarhuus Stift, Calscommt, Sønder Herred, paa de Conditioner, som strax kan faaes til Eftersyn hos Eieren, og tillende, naar det Friftlig pr. Aarhuus maatte forlanges. Mandagen den 14. Martii og givt. førstkommen. 9 Formiddag holdes offentlig Auction over afgangne Mad. me Poulsens Stervboe tilhørende Effetter udi Jndstrup. bestaaende af Sølv, Tin, Kobber m. v. et engelsk 8te Dags Stueuhr i smul Foutteral, Speile, Borde, Stole, Kakkelovne, Sengestæder og Senneklæder, Linter og Gangklæder, Køer, Faar og Sviin a. Thi ville Lysthavende benævnte Tid og Sted sig behagentligen indfinde, da Auctionen efter bekiendtniørende Conditioner vorder fremmet. Jetsmarch Præstegaard, den 1. Febr. 179. Bonders.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
P. M. T. Huurup paa Wisborggaards Gods, bliver Efter afgangne Enke Mette Andersdatter i Skiftet til agtende Slutning foretaget udi Stervboestædet 12te ligersdagen den 2den Martii førstkommende; som herved tilkiendegives Arvingerne. Credi= og Debitorer til Efterretning, da Boets fattige Tilstand er ævner at give anden Jndkaldelse. Wisborggaard den 18 Jan. 1791. Poulsen. Fuldmægtig. beliggende i Grønbek Sogn paa Lande Ans Kroe, gien imellem Aarhuus og Viborg, ble ver Tirsdagen den 8de Martii førstkommende om Formiddagen Klokk. 10 Slet, stillet til offentlig Bortforpagtning paa 5 eller 9 Aar fra 1ste Maji 1791. Med Kroen følger foruden Kroehold tillige den Rettighed at handle med grove Vare, samt ligeledes Hartkorn 4 Tdr. 5 Skp. 2 Fdk. uden Hoverie og Landgield, saavelsom nogle Huse i Byen m. v.; alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstædet i Ans Kroe vorde bekiendtgjort. Viborg den 20de Januarii 1791. Tolstrup.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Auctions Directeur.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres: At Mandagen den 14de Martii førstkommende, bliver formodentlig den sidste Skifte: Samling holdet paa Læsøe, efter den den afdøde Sognepræst Sal. Hr. Morten Bechmann, da dette Skifte, naar uforventede Forbindringer ikke skulle indløbe, bliver sluttet. Viborg den 6. Januarii 1791. Adtrup.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
Orleans eller Rocou. Dette Slags Farvematerial er, naar det kommen til os, en tør, mørkebruun eller guulrød Dei, og Træet hvoraf det tages, kaldes af Amerikanerne, achiot eller uden, af Hollænderne orelland. Det er lidt større og har meere Lov end Kirsebær = Træet, Barken er bruunrød, men Bladene store og haarde. Det blomster 2 Gange om Aaret, og bærer Skaller med Pigger, paa, hvori der ligger Kiærner, som ere overtrukne med en rød Hud, og af denne Hud tages Farven. Kort efter at de Amerikanske Colonier vare anlagte, var dette Nockonad Orleans en af de første Producter man frembragte. Det fik Navn af en Officeer Orleans som først vovede sig op af Amazonfloden, og samlede Frøet til denne Vext paa Strandbredden. Naar Skallerne ere moedne plukkes de af, Kiærnerne tages da ud og kommes i store Vandkar, indtil de begynde at giæres; i dette Vand arbeider man dem om med Trækieppe, indtil Huden gaaer af dem. Derpaa kommes det altsammen i et Sold, som holder de faste Dele tilbage, og lader udflyde en tyk, brunrød og ilde lugtende Saft; denne Saft gaaer i en Jernkiedel for at kaages; men under Kaagningen maae den bestandig skummes, indtil der intet Skum meere er tilbage. Nu kommer det anden Gang i Kiedelen, og kaager i 10 til 12 Timer, men omrøres stedse med et Træ, for at intet deraf skal sætte sig fast. Naar det har kaagt nok, og begynder at blive haardt, lader man det blive koldt, og giør Kager deraf, som pakkes stærk paa hinanden i Fade. Der gives 2 Slags Orleans, den vaade og den tørre. Den 1 Februarii. første skietter ingen om, men den tørre er enten i fiirkantede eller runde Kager, har en lys Farve, og lugter som Violrod. Den bruges til at sætte PommerantFarve paa Silke, Bomuld og Linned, men da man har fundet at den ikke er bestandig, er det paa nogle Steder forbudet Farverne at bruge den. Malerne bruge den til Vandfarver; man kan give forfalsket Chocolade en mørk Couleur dermed, farve Smør og Vox guult, og Kokkene bruge den ogsaa til at giøre Supper gule. Hollænderne bringe den fra Suriname, Portugiserne fra Brasilien, Spanierne fra Nye Spanien og de Franske fra Antillerne. Paa St. Domingo er en af de ældste Plantager, som forsyner det meste af Enropa.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
Bourdeaux den 22 Januarii. Fra Martiniqve har man ubehagelige Efterretninger; mange Huuse ere ødelagte og opbrændte, Caffe Buskene ere oprykkede; de Sørte ere satte i Frihed og stride bevæbnede imod deres Herrer. Frankrig maae nødes til paa nye at erobre denne Øe om den ellers vil beholde samme Eiendom, den giver aarlig en 20 til 25000 Fade Sukker, 8 Millioner Pund Caffe og nogle tusinde Baller Bomuld. Derfra vil altsaa komme lidet af disse Producter til Europa. - Mange vil maaskee vide at benytte sig af Leiligheden, især om de har lært Handelen hos hiin Hollænder, som man fortæller om, der handlede med Caffebønner, og havde en anseelig Deel af dem i Forraad, at han skrev til en at sine Correspondentere strax efter det store Jordskielv i Martinique. Jeg er bange for, at Ulykken ikke har været saa stor som man har udspredt den at være.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
London den 28 Januarii. Udsigterne ere siden i Forgaars blevne krigerske og Udrustningerne vedvare daglig, man holder disse for en Følge af de fra Berlin sidst indløbne Depescher, hvilke have foraarsaget længe vedvarende Raadsamlinger. -
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
Vore Handlende vil formodentlig benytte sig af Leiligheden, for at bringe alting i høi Priis, og det gjør enhver der besidder Elsit de Commerce -J sidste Krig fortæller man, at een af vore Kiøbmænd som nyelig havde kjøbt endeel Provisioner, som han agtede at sende til Amerika, og hørte, at Rygtet alt havde sluttet Freden, sagde sukkende: ach, gid dog den kiære Krig maatte kuns endnu vedvare lidt længere.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
J Gaar Morges indtraf en Coureer hos den Franske Minister med vigtige Depescher fra den Franske Regiering, og man siger, at den har medbragt den Efterretning, at en Fransk Esqvadre skal være i Begreb med at afgaae til Vestindien for om mueligt at stille Oprøret paa Øerne, hvilket dog neppe lader sig giøre uden med eftertrykkelig Magt. Der siges, at Port-Rojalskal være lagt i Aske. Der stal være fastsat en nye Regieringsform i Canada, og den skal være følgende: Provindsen skal inddeles i tvende Gouvernements og den herskende Religien skal i den ene være den Catholske, og i den anden den Biskoppelige=Engelske; Rettens Forvaltning skal være indrettet paa den Engelske Maade, og Oberst Si med bliver den nye Gouverneur, dog saaledes, at han skal staae under den hidtilværende General=Gouverneur kord Dørchester. Lord Greville har med nogle Medhielpere udkastet denne nye Regieringsplan, og man formoder, at den ved forestaaende Parlements Forsamling, bliver fremlagt.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
De Republikanske Amerikaners Expedition imod Jndianerne paa de Vestlige Grændser er falden ulykke lig ud, og endtes med et ganske Nederlag. Breve fra Nye-York bekræfte, at et Baghold skal have været Aarsag til denne Ulykke. Den Amerikanske General efter at han havde lagt tre eller fire af de saa kaldte Jndianske Stæder i Aske og slaaet adskillige Tropper, forfulgte Jndianerne saavidt at han tilsidst ved sin Tilbagemarch blev lokket i dette Baghold. Jndianerne brækkede igiennem Amerikanernes Linier og hug ned for Føde alle baade Officerer og Gemeene. De sidste værgede sig tapperlig, men Overmagten var alt for stor, Fra Boston i Amerika meldes, at dens Handel udbreder sig mere og meere. Fra et eneste af de herværende Handelshuuse er i kort Tid afsendt og udført 2000 Fade Potaske, 3000 Tønder saltet Oxe og Spine=Kiød, 70,000 Pund Smør, og 20000 Skiepper Erter og Bønner. Fra Nye=Pork er 45000 Tønder, saltet Oxe=Kiød udskibet.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
Wien den 2 Februar. Offentlig Blade angive Russernes Afstand fra Constantinopel siden Jsmails Erobring for 18 stive Søe mile eller 36 smaae Landmile. Disse Blade afkorte Veien alt for meget; thi naar man paa Schrambles store Kort over den russisk tyrkiske Krigs Skueplads maaler lige Linie fra Jsmail til Constantinopel, saa har man 66 tydske eller geographiske Mile, af hvilke 15 gaae paa en Grad; men naar man beregner Kromningerne af Veien til Lands, saa finder man 85 tydske Mile Fra Jsmail til Silistria ere 30, og fra Jsmail til Adrianopel 66 tydske Mile. Fra Jsmail til Warnere 38 Mile. Marchen fra Jsmail til Constantinopel, er ikke saa let, som mange troer, Veien gaaer igiennem en Udørken af 25 Mile, paa hvilken man aldeles ingen Levnetsmidler finder, og kuns hist og her en ussel Hytte, Dersom Russerne altsaa ville fortsætte deres Operationer imod Tyrkerne, saa behøves en Flaade, som maae følge dem og forsyne dem med alle Nødvendigheder, hvilket torde falde temmelig vanskeligt paa nærværende Aarstid.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
Haag den 1. Februarii. Det stormende Veir har foraarsaget stor Ødeleggelse paa Søen. Jmellem Holland og Cherbourg er allene 20 Skibe forulykkede, og imellem Ostende og Bouglogne ere 400 døde Legemer opkastede paa Stranden. Skibet Prindsesse Sophia Magdalen som førtes af Capitain Becker og var bestemt fra Hamborg til Barcellona, er med Forliis af Stænger og Roer indløben til Harwich.
Jyske Efterretninger, 1791-02-18
Kiøbenhavn den 7 Februarii. I Dag blev Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag høitidelig holdt paa Universitetet, øverste Auditorum, hvor Rector Magnificus Hr. Doctor, og Prof. Theol. Moldenhawer holdte i Overværelse af Deres Kongel. Høiheder Kronprindsen og Arveprindser, og Hs. D. Prindsen af Augustenborg samt et talrigt Auditorium en Tale, som indeholdte: en Bekiendtgiørelse om, at herefter aarlig paa Hs. Kongel. Majestæts Fødselsdag blive af Universitetets Durchl. Patron heitidelig uddeelte Premier for de beste Afhandlinger af de her Studerende, og blev da med den varmeste Taknemmelighed handlet om de ønskelige Følger, som kan haabes af slig naadig Omhue for Universitetet. For og efter Talen blev opført en Cantate.