Berlingske Tidende, 1776-01-08
London, den 19de December. De Fordeele, som Provincialerne for noget siden have erholdet i Canada, blive bekræftede. Fortet Champlain har den 18de Oct. overgivet sig til Major Brown. Garnisonen er bleven gjort til Krigs=Fanger, nemlig Major Stopford, Capitainerne Price og Goodwin, Lieutenanserne Hammen, Schutleworth og Harrison, Capitain Alge, hvis Skib var forulykket i Søen, og 76 Under-Officeerer og Soldater, foruden Commissaire Colough, 1 Chirurjus, og 5 Franske, som ere fangne i Long Geel, hvor 150 Canadier under Rouvilles Commando vare blevne jagede paa Flugt. - Denne Erobring har formedelst den Mængde Provision og Munition, som man der har fundet, befordret Fortets St. Johns Jndtagelse, for hvilket Løbegraven blev aabnet den 1ste Nov. om Morgenen. Henimod Aftenen og General Mantgomeri ophøre med Attaquen, for at er are den i Fortet commanderende Major Prestons Forslag, 3 Dagen derpaa den 2den Nov. blev Capitulationen underkreven. Garnisonen, som bestoed af omtrænt 600 Mand, er bleven gjort til Fanger, og sendt for det første til Ticonderoga. Provincial=Armeen begav sig den 3die Nov paa Marchen mod Montreal. Samme Dag fik man Efterretning fra St. John, at et Detaschement af 7000 Americaner var nær ved Longueil, 18 Miile fra Fortet St. Johns, stødt mod General Carleton, Gouverneuren i Canada, som med 800 Mand marcherede, for at undsætte Fortet og ophæve Beleyringen. De havde angrebet bemeldte General, slaget ham, og tvunget ham til at vende tilbage til Montreal med Resten af sit Corps og med et Forliis af 25 Døde, 50 Saarede og mange Fangne, hvoriblant vare 2 Jndianer. Et Brev fra Bristol af 14de huj. melder, at et Detaschement, som man havde sendt fra Boston til Nye York, er og bleven taget til Fange i Nye Jersey, da Capitain Hastings Skib, paa hvilket det var embarqueret, var den 16de Oct. strandet paa Kysten af sidstmeldte Provinz Nye=Jersen. - Førend de Americanske Tropper have erobret Fortet Champlain, have samme i la Praire slaget et Partie af General Carletons Anhang. Deres Kanoner have og boeret en stor Skonert paa Champlain Floden i Grund. Udi Fortet ere fundne 2 Fahner. J Fortet St. John have Provincialerne fundet 17 Metal Kanoner, hvoriblant 2 24 pundige, 2 Haubitzer, adskillige Mørsere og Cohorns, og et anseeligt Antal Jern Kanoner. Besætningens regulaire Tropper vare 500 Mand, de øvrige vare Canadiske Volonteurs, hvoriblant nogle Canadiske Adelsmænd af Fransk Herkomst. Fortets første Bombardering skeede den 28de October under General Woosters Anførsel. General Montgomeri ankom selv for Fortet samme Aften. Natten derpaa begyndte man at opkaste et Brystverk paa en Høy, og der blev anlagt et Batterie af Kanoner og Mørsere, som tilligemed et andet paa den østlige Side af Floden bestandig spillede, indtil Commandanten sendte en Officeer til at capitulere. J Dag har man igien adskillige Nyeheder fra America, iblant andre: at Americanerne have optaget mange Transportskibe med Qvæg, som gik til Boston, og at de Kongel. Skibe havde derimod skudt nogle Pladser paa Kysterne af adskillige Colonier i Brand. - Det heder nu at Hoffet vil ingen flere fremmede Tropper tage i Sold. Man taler her om adskillige Alliancer, og man vil deraf forkynde et Uveir, som skal bryde løs over hele Europa.