JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Den vel instruerede Skipper, eller fuldstændig Anviisning, hvad en Skipper har at lagttage a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Reimari naturlige Religions fornemste Sandheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Madame du Montiers Breve til Hendes Datter Marqvisen af tilligemed Sva A. D. rene 2 Deele =N. D. Gilblas af Santilene 2 D. Rdl. Mk. s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Rosensteen om Børne=Sygdomme og samT T .mes Helbredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Land Apothek. Unge Uglenspeil Wilhelmine, eller: den rige Kone i America 2 10 Ydmyg Begiering om Underviisning til de store Mænd, som ingen Diævel troer = = 14 Underviisning om Børns Opdragelse i alle Stænder. Ernestine, en rørende Historie = = 1 Moral for Fruentimmer Kong Knud den Helliges Historie Horsters Bibelske Historier. Opmuntring til Ungdommen, i sær til Confirmanter med det gyldne A. B. C. Disse Bøger kan og faaes indbundne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Doctor Wichmands Jordemoderbog kan nu igien bekommes for Jndbunden, Daalig Samtale med Gud i Bønner og Sange ved Beich, Ernesti Prædiken om Børnetugt hæftet Moralske Betragtninger over Mennesket. - Mag. Taubers Taller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Prof. Balles Gudelige Taler Sammes Afskeeds=Taler En Faders Breve til sin Søn dort Udtog af de Bibelske Historier til Ungdommens Brug, 4 i Skolerne ved Horster, 8 s. indb. 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
den 12.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Fortsættelse af Beskrivelsen over Nyborg. (See No. 27.) Byens Gader og Stræder ere: 1) Adelgaden fra Strand porten til Kirken. 2) Kongens Gade fra Kirken til Slottet. 3) Mellemgaden fra Slotsgraven til Byens Grav. 4) Pølsestrædet fra Mellemgaden til Kongensgade. 5) Kultorvet eller gammel Torv fra Kirken til Nørregade, 6) Torvet hvorigiennem Passagen er imellem Land og Strand porten. 7) Korsgaden fra Raadstuen paa Torvet tvers igjennem Mellem= og Kongensgaden. 8) Langs med Slotsgraven fra Torvet til Kongensgade, alle disse have været til førend Grevens Feide, 9) Nørregaden fra Torvet til Kultorvet. 10) Rebslagergaden fra Nørregade til Byens Grav. 11) Vægterstrædet fra Nørregaden til Nørrevold. 12) Nyenstad Østen for Byens Grav. 13) Skippergaden fra Adelgaden langs med Byens Grav til Nyenstad. 14) Voldgaden langs Volden paa begge Sider af Strandporten. 15) Peder Jægers Stræde fra Korsgaden til Voldgaden. 16) Store Steendamsgaden fra Landporten til Hovedvagten. 17) Lille Steendamsgaden fra Landporten til Vestre Vold; disse ere alle aalagde efter Gravens Feide, og de to sidste for faa Aar siden. - Foruden Kirken, den Latinske Skole, Raadhuuset og Fæstnings=Bygningerne, findes der 271 Gaarde og Huuse, deriblandt 8 grundmurede, taxerede i Brand=Cassen. for 23720 Rdlr., 8 store af Bindingsverk taxerede hver over 2000 Rdlr., 18 dito hver for 1000 Rdlr. 28 dito hver for 500 Rdlr., 134 dito hver over 100 Rdlr., og 75 dito taxerede hver under 100 Rdlr. - Raadhuuset er en Massiv og anseelig Bygning, opført 1586, af Qvader- og Muursteen, hvilke bleve brændte i Byens Teglovn i Korslykke, nu Nyemark kaldet. Da det trængte til Reparation blev dets forrige ziirlige Gavle 1737, efter Kongl. befaling afbrudte, og forandrede til Skraagavle og en Frontespice med Kongens Navn, Aarstal og Byens Vaaben. Byetinget og Arrest=Værelser er neden under, og den store Raadstue Sahl 49 Alen lang og 16 Alen breed, oven over, hvor fordum blev holdet Brylluper. Derved er en grundmuret Tilbygning opført 1642, hvor Raadstuen. holdtes hver Onsdag, og hvor Byens Breve og Documenter forvares, der hænger Modellen af den Fregat, som Borgemester Peder Nielsen den ældre forærede Kong Christian IV. Neden under er Porten med Veierhuus paa den ene og Raadstue=Tienerens Vaaning med videre paa den anden Side. Jnden i Gaarden er 1763 opført en Bygning til Stadens Vægtere. Paa den Nordre Ende er et Brandhuus til Byens Sprøiter og Redskaber. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Om Katolske Klostere der i Byen findes intet i Donationer og Gavebreve, som ere fra Undergang conserverede. Dog skal Sognepræstens Residence paa Kirkegaarden dertil fordum have været bygt, da den og endnu har Navn af Brødrene, som der vare, og efter gamle Folkes Sigelse har der været en Gang under Jorden imellem Etatz=Raad Schmidts og Post=Stations=Gaarden, som Raadmand og Postmester Faber for ongefær 80 Aar siden har ladet ovkylde. Paa Volden er 1768, en Veirmølle opsat paa Hollandsk Maade, som maler tillige Grubbegryn. Her er og et Liimsyderie. - Consumptionen er nu omstunder aarlig 3500 a 3700 Rdlr. - Adskillige Love og Privilegier ere af Kongerne i fordum Tid forundte Nyborg Bye. Blandt disse synes mærkværdigst den af Kong Erich Christoffersen kaldet Glipping Aar 1271 givne Byelov, som indeholder 67 Artikler, og, efter sin Paaskrift under Peder Nielsens Haand, allersidst blev offentligen forelæst paa Raadhuuset Aar 1649. Nogle Artiklers Jndhold vil man deraf anføre til en Prøve, hvoraf kan sluttes, at Nyborgerne den Tid maa have holdet strængelig Huus og været fremfor andre ret haarde Dommere. Art. 6) hedder det: Naar en Giæst kommer til sit Herberge, skal han fange Huusbonden sit Vaaben at gjemme, men bær han det med sig derefter, skal han gielde Fogeden 1 Mark og Byen 1 Mark Pendinge, eller værge sig med Helgenes Eed, at han ei vidste, det var forbudet Hosbonden i Huuset skal sige Giesteen, det er forbudet at bære Værge i Byen. Giør han det ikke, da skal han gielde Fogeden 1 Mk. og Byen ligesaa meget. Men var Giesten paamindt, og bar sit Vaaben alligevel, da skal han med det samme Spyd, Sværd eller Kniv igiennemstinges. Art. 8) Urørende Gods skal ikke gives til Kirker eller Klostere, men er det saa, at nogen Mand vil give til sin Sielegave urørende Gods, da skal han sælge Byemændene det for Pendinge, og give dem til Kirker og Klostre. Art. 15) Hvo hinanden saargiør med Kniv, hans Haand, skal giennemstinges. Art. 21) Hvo som falske Pendinge, vitterligen fremfører og vorder dermed forvunden, miste sit Hoved. Art. 22) Hvo som vorder funden med falsk Honning, om han er Giæst eller Kræmmer, da skal han værge, sig med sine Skibmænd. Er han Byemand, da skal han skiære, (rense) og værge sig med 12 af hans Naboer paa begge Sider. Kan han ikke værge, sig, som sagt er, da miste sit Hoved, og det Honning skal kastes i en Jld, og brændes. Saa skal og alt forfalsket Gods, Sølv og alt det forfalsket er, kastes i Jld og forderves. Art. 29) Hvilken Qvinde, som stiaalet haver, og fortient med Tyvnet at hænges, skal, for hendes qvindelige Hæder, levende begraves. Art. 61) Naar en Skieppe, Rug kiøbes for 1 Mark eller 5 Øre, da skal Brødet veie 3 Mark og en halv, sælges for 2 Pendinge. Naar en Skieppe Hvede kiøbes for en Mark, da skal Brødet veie 12 Øre og Brødet gielde 2 Pendinge. Hvilken Bager herimod giør, skal bøde 2 Mark Pendinge eller og kastes i Fængsel. Skeer det, at Brødet en gandske Dag ei vorder fal paa Torvet, da skal Bageren bøde 2 Mark. Naar en Skieppe Rug kiøbes for mindre end 6 Øre, da skulle Brød vere 2 Mark og 2 Øre, og sælges for 2 Pendinge, a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Endnu vil man anføre et kort Udtog af nogle gamle Kongebreve Nyborg Bye forundte, saasom af Kong Erich Mendeveds 1299, at Vinding Herredsting skal holdes i Nyborg hver Onsdag. Kong Christopher I. 1320. at hvo som haver Nyborg Mænd noget at tiltale, da skal det skee paa deres Byeting. Kong Erich Pomeran1410, at Nyborg Mænd skulle have lige saa stor Frelse og Naade som Odense Mænd. Samme Konges Laasebrev paa Nyborg Byes Eiendom 1435, hvori Nyborg Bye til dommes Ullemose, Dreibeste og Fleskholm frie Græsgang, Jldebrand, og Overdrift, indtil Holtebøge, med deres frie Kaalhauge, hvilket Laasebrev Aar 1591, er fornyet af Rigets Cantzler. Kong Christopher I. 1446. om samme Græsgang, Jldebrand, Overdrift, Kaalhave=Rum, Byefred, Aarmarkeder, Kiøbmandskab, ulovlig Havnes Forbud, udenlandske Arvinger, Arrest, Borgemestre og Byefogder at sætte, Dæmninger at holde ved lige, og andet, i 25 Punkter. Samme Konges af 1446, at Borgerne skulle nyde Vandløb af Søen ind i Byens Graver, hvilket giver tilkiende, at Byen allerede var befæstet. Samme Konges Brev af 1447. at Smedde, Sudere, Skrædere, og andre Embedsfolk (Amts=Mestere) ikke maatte bygge og boe paa Landsbyerne i Vinding=Herred, undtagen ved Herregaardene. Kong Christiani I. Brev af 1457, at Nyborg Mænd maa skifte og deele deres Arvegods og Gulds Jord, paa samme Maade, som Riddere og Svenne her i Landet. At fremmede Kiøbmænd maa fra Byen bortføre toldfrie, hvis Gods de der ikke kunde sælge. At Borgemester, Raad og Byefoged maa leide med Slottets Embeds=Mænd for alle ærlige Sager. Kong Christian H. Brev af 1514, at ingen maa fra Landet indføre slagtede Faar og Lam, ikke heller Lands Øll i Tønder Tal. Kong Friderich I. Brev af 1525, at udenbyes Mænd skulle betale Bropenge af hvis Vahre de ind= eller udskibede, Kong Friderich H. Brev af 1573, at den Bonde, som er i Borgerens Gield, skal derfor stande til Rette paa Nyborg Byeting. Samme Konges Brev af 1580, at Gaarde, Huuse og Eiendomme i Nyborg skulle pantsættes, sælges og skiødes til Byeting, og ikke andensteds, men der at gives beskrevne. (Heraf sees, at Pante=Protocollers Brug, er temmelig gammel hos os) item Kong Christian 1. Brev af 1634., at ingen Borger maa hugge i Nyborg, Byes Eiendoms Skov, uden det af Borgemester og Raad bevilges. Samme Konges Brev af 1646, at i Nyborg. maa holdes et Heste Marked hver Onsdag, fra næste Onsdag for Fastelavn, indtil Philippi Jacobi Dag. Endnu erindres, denne Byes gamle Handel angaaende, at A. Hvitfeld beretter ved Aaret 1316, Kong Erich Mendeved havde da fastsat, hvad Told Kiøbmændene af den Nederlandske Stad Deventer skulle betale i Nyborg og Tornborg, det er Corsøer, nemlig af hver Pakke Klæde, som solgtes her i Riget, 1 Mark Kobber=Penge, og af hver Tærning Klæde 2 Øre. J Slagelse og Roeskilde mod Torgerhøk, skulle gives een Skilling Kobberpenge, men om intet solgtes, maatte Vahrene uden Told bortføres - Nyborg Byes Vaaben er to Taarne med en Muur og Port i Midten og oven over en seerkantet Stierne og en halv Maane. - Foruden Nyborg Byes Jndvaanere hører til Sognet den Bondebye Hiulbye og Hiulbyehuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Raskenberg Herregaard er nu henlagt til Aunslef Sogn; item den lille Øe Sproe imellem Nyborg og Corsøer. - Foruden vor Frue Kirke, som Nyborgs, og Hiulbyes Menigheds Sognekirke, har der været tre andre Kirker, nemlig 1) Gammel Kirken, som har staaet i Helgetofte neden for Slottet, hvor Byen først, førend Reformationen har været anlagt, den blev kaldet St. Helge; den var annecteret til Hiulbye Kirke. Præsterne havde derved et Stykke Jord, kaldet Præste=Haven, som imod Maaeskifte kom til Kronen. 1505, mageskiftede Kong Hans Helgetofte fra Kirken til Kronen imod anden Jord i Nørre=Marken, 1528. kaldte Kong Friderich I. Niels Pedersen til Præst til Gaa mel og Hiulbye Kirke, men ved Grevens Feide, som skeede ved Kong Friderich I. Død, er Kirken med en stor Deel af Byen ødelagt. 2) Slotskirken, hvori blev prædiket efter Reformationen for Kongerne, Lehnsmanden og Slots betienterne, af Byens Sognepræst og Capellan, hvorfor Jacob Ulfeld tillagde Sognepræsten aarlig 3 Pund Rug og 3 Pund Byg, derefter har Capellanen været tillagt fri Kost og en Klædning, som vedvarede til 1570 i Axel Wisferts Tid, siden er der alene prædiket, naar det er begiert.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Ved Slottets Nedbrydelse er Kirken endnu tilbage, som bruges til Ammunition og Materialier. 3) Capellet, som Borgemester Mads Lerche og Burchard Hasse 1604. lod bygge paa vor Frue Kirkes Bekostning af Gammel og Hiulbye Kirkes tilbageværende Qvader=Steene, den stod i Hommel Vænget, hvor og var de Fattiges Kirkegaard, men samme Kirke blev 1665 efter Kongl. befaling afbrudt, og derved nu anlagt en Ravelin, Hiulbye Kirkes Beboere, blev efter Kong Christian Ul. Ordre 1555, befalet at søger vor Frue Kirke. (meere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Historiske Tildragelser paa Aarets Dage. 6 Julii 1372. Bispemøde holdes i Odense. 1648. Kong F. H. hyldes og giver den sidste Haandfæstning. 7 - 1637. Kong C. T. lægger den første Steen til Runde Taarn. 8 - 1716. Tordenskjold erobrer den Svenske GaleyFlode i Dynekilen. 1774. Grundstenen, lagt til nye Kongel. Cappel i Roeskilde. Juul slaaer den Svenske Flode i Calmarsund. Kong Knud den Hellige dræbes af Jyderne i St. Albani Kirke i Odense. 1606. Kong. C. T. kommer til Engelland. 11 - 1657. Kong. F. H. selv med sin Flode for Danzig. 1676. Landskrone indtages af Kong C. V. 12 - 1588. Kong C. W. skiænker 6000 Rdlr. til de Atstronomiske Indretninger af Tyge Brahe, paa Uranienborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Befordring. Under 28de April 1775 er Hof=Junker Niels Sehested, og under 10de Mai 1776 er Hof=Junker og Lieutenant Eggert Christoph von Wind allernaadigst beskikket til at være Kammer=Junkere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Den 11te April a. c. er Oberst=Lieutenant og General=Adjutant Carl Gustav Keiserling allernaadigst beskikket til at være Kammerherre. Den 22de Dito har Hs. Majest. allernaadigst udnævnt Kammer Junker Levin Jachim Baron v. Merheimb til Kammerherre. Den 14de Junii er Candidatus Juris Erich Christoph Kramer forundt Bevilling, at være Procurator for Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt Danmark og Norge. Den 26de Junii haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst bestilt Capitain Søren von Lange til Second Major ved det 1ste Syndenfieldske Dragon Regiment. Ligeledes er Capitain Vagtmester Jeremias Friderich von Langen paa Cronborg Fæstning benaadet med Majors Caracter af Jnfanteriet, med Anciennite fra 21de Oct. 1774. Den 27de Jun. er Hs. Durchl. Landgræve og Prints Carl af Hessen, Feldtmarechal, Statholder i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, beskikket at være tillige Gouverneur i Landskabet Nordre Ditmarschen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Sporgsmaal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Om den allernaadigste Forordning af 26 April 1776, i det den nævner Bønder og Huusmænd eller Jnderster, som skal betale 30 Rdlr. i Mulct, for hver Gang hos dem befindes Brændeviins Redskaber; Derunder, tillige forstaaes Selv Eiere, og saadanne der selv eier og beboer deres Gaarde, Herom udbedes et oplyseligt og grundet Svar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Skilderie. Der ere mange Mennesker, som læse meget, men læse ikke undtagen slette Bøger; Der ere andre, som gierne ville giøre Stads og føre sig fornemme op, men betale ikke gjerne; der ere andre, som gierne vil spøge og skiemte med andre, men selv kunne intet Spøg eller Skiemt taale; Der ere mange, som kalde sig Christne, men kiende dog ingen Gud. Jndfald. Da Moliere, den Franske Comoedie=Skriver var død, gjorde ogsaa mange slette Pocter Gravskrift over ham. En af disse overleverede Prindsen af Conde saadan en Gravskrift. Da Prindsen havde læst den, gav han ham den igien, sigende: Jeg ville heller have seet, min Herre, at Moliere havde gjort Gravskrift over Dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Kiøbenhavn, den 5te Julii. Foruden de Indretninger, som Hs. Kongel. Majestet efter Hs. Excellence Hr. General von Huths allerunderdanigste Forslag har til almindelig Nytte udi Giethuset ladet giøre, for at sammesteds kunde indløgeres ikke allene Styk Junkerne af Artilleriet, men endog holdes saavel Mathemmatiske og Militaire Forelæsninger for de Herrer Officierer af Garnisonen og andre efter disse Videnskaber begierlige, som og Styk=Junkerets Exammen, naar de blive Officierer: Saa er der og en meget stor Sal indrettet til andre Høitideligheder, og hele Huset blevet en Ziir for den skiønne Plads, det ligger paa End meere er paa det Kongelige Tøihuus en anden Jndretning til Forelæsninger over Artillerie=Videnskaberne, Mathemmatiken, Historien og Geographien for Styk=Junkerne, førend de blive Officierer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Den 8de Julii. De Høikongelige Herskaber agte næstkommende Fredag den 12te Julii at begive sig fra Fredensborg Slot til Slottet Jægerspriis, og der at forblive til den 26de hujus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
I Gaar ankom her paa Rheden 4 Russisk Keiserl. Fregatter fra Petersborg, hvoraf den ene fører Wimpel, og de andre Coffardie Flag, alle destinerede til Archipelago, paa den som fører Wimpel befandt sig den forhen i Russisk Tieneste staaende Hr. Contre Admiral Basballe, som agter her at forblive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Stockholm, den 28 Julii. Denne Dags Morgen er den Kongel. Wasahofrets Jndvielse høitidelig fuldbragt paa det Kongel. Slot. - Kongen har skiænket en Tienestepige Wasa Ordenens Erindrings=Penge i Guld, hvilken hun skal bære om Halsen som et Naadestegn, og dertil 1800 Daler K. M., hvoraf hun skal nyde Renterne indtil hun bliver gift, fordi hun i mange Aar har tient en fattig Enke med mange Børn, og ei har villet forlade hende i hendes Elendighed, men gjort alt hvad hun har kundet, for at komme dem til Hielp i deres Fattigdom, uagtet Enken, efter hendes Mands Død, opsagde hende, sin Tieneste. Adskillige andre høie Personer har og giort denne gode Pige anseelige Foræringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Fra Bøhmen, den 29 Jun. For nogen Tid siden blev en vis Dame, som havde faaet Anstød af Melancholie, af hendes Gemahl sendt til Pr til hendes Forældre, for at lade hende eurere. Disse overgave hende til Doctor R. som en Dag lod hende gandske afklæde, sætte i et BadeKar, bundt hende fast dertil, og overøste hende med 5 store Kurve fulde med smaastødt Iis, som han tog af Jis kielderen, og derpaa kom en Mængde Citron=Saft, og i denne Tilstand lod hende sidde i 5 Timer, ja, lukte kammeret i Laas, at ingen, ikke engang Grevinden, hendes Moder, maatte komme til hende. Derpaa gik Doctoren bort Men da han om 5 Timer kom igien, og aabnede Dørren, var den arme Grevinde død i Jisen. Men, i Steden for at Doctoren skulle brugt de sædvanlige Midler, for at komme saadanne til live igien, faldt han selv i Afmagt, men saasnart han kom til sig selv igien, satte han sig i sin Vogn og reiste bort. Den 19 Junii blev den unge Grevinde begivet. Hendes Forældre ere utrøstelige, og blive af alle be lagede. Man vil formere Doctoren en Process. Men hved hialp det, om man end vandt den? – Den unge, Grevinde blev dog skilt ved sin Melancholie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Wien, den 26 Junii. Ved den sidste ulykkelige Ildebrand i Warasdin har en Kiøbmand i den Stad Agram ei langt fra Warasdin udmærket sig ved en Handling, som fortiener at bekiendtgiøres: Da en Borger i Warasdin saae sit Huus i Lue, og saae intet kunde reddes, saalede han sin Hest, og reed til Kiøbmanden i Agram, af hvem han havde kiøbt sine meeste Vahre. – Fætter, sagde han heele Marasdin ligger i Aske og al min Eiendom med. Vi ere alle Staadere. Vi kan ikke allene ei betale vor Skyld, men ikke heller kjøbe nye Vahre, efterdi vi ingen Penge har. - Du bedrøver mig, min Ven, svarede den anden; men giv dig tilfreds. Hvad du for fremtiden behøver, giver jeg dig paa Credit, og hvad du er mig skyldig, giver jeg dig efter. Jeg er vis paa, at du vilde bevise mig lige Skiæl i lige Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Paa en Tid af nogle Uger har man indhentet over 300 Landstrygere, som hørte til en stor Bande af Røvere og Spitzhubere, som i lang Tid havde forruroliget Folk paa Veie og Stier. Hovedet for denne Bande gav sig ud foren Rigs Baron, og logerede hos en anseelig Mand her i Hovedstaden, men som ei kiendte ham, efterdi han syntes at leve gandske ordentlig. Han holdt en ordentlig Brevvexling med sine Underhavende, hvori han beordrede snart en snart en anden at stiæle, og gav dem Anviisning. Disse venter nu paa deres Straf, og man søger flittig efter fleere, for at udrydde saadant Pak. Ulykkelige Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Kiøbenhavn, den 5 Julii. Sidstafvigte Søndag imod Aften, kom en Mand need i en Kielder paa Amalienborg, fik et Slag, og strax døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
J Mandags druknede en Plige i en Park paa Blege Dammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
I Tirsdags druknede en Skoemager=Svend i Sorte Søe uden Stadens Vester Port.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Reisende. Odense, den 5 Julii. Etatsraad Ryberg og Søn, Professor Brunning og Frue og Jomfrue Søster fra Kiøbenhavn til Friderichgave, den 8de dito Hof=Junker Cederfeldt fra Kiøbh. til Erholm, Greve Caspar v. Moltke fra Jylland til Glorup, Kongelig Stuttmester fra Kiøbh. til Sønderborg, den 9de dito Kiøbmand Hundewad fra og til Holsteen, Kniplingskræmmer Klingenberg fra Norge, hiem til Tøndern, Hestehandler Byberg fra Siælland til Jylland, Ritmester Friis fra Siælland til Jyllan, den 11 dito Lieutenant Lassen fra og til Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Kiøbenhavn, fra den 1 til 5 Julii Udpasserede: En tatraad Müller til Tydskland, Lieutenanterne Kønemann, Pflug, Wium, Braes med Frue alle til Holsteen; Lieutenant Brockmann til Aarhuus; Kammerjunker Haxthausen til Norge; Kammerjunker Schøller til Paris. Jndp. Kammerherre Bülow med Familie fra Frederichshald; Capitain Gruner fra Jylland; Brigadier Halling og Lieutenant Brommer fra Jylland; Kammerherre Scheel fra Fyen. Skibs og Calonie Chirurgus v. Løwendahl fra Straat David i Grønland. Fændrik Grægetopf i Hannoversk Tieneste og Student Schwabe fra Rostok, Etatzraad Moth med Familie fra Engeland, Kiøbmand Buhring fra Bordeaux, og Hector Lorenz Klatt fra Rusland, logerende alle hos Schmidt ved gl. Strand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Dødsfald. Odense, den 2 Julii, Jørgen Bondemand Felbereder 46 Aar, den 5 dito afg. Christian Møller Pottemagers Datter, Anna Maria Christensdatter, 4 Aar gl. J Bergen Mad. Petriche Maria Bøssing, Kiøbmand Hr. Henrich Rasmussens Kiereste, 43 Aar. Kiøbmand Sr. Jochiin Friel, 42 Aar. Mester Knapmager Sr. Joh. Herm. Brunning 60 Aar. Sr. Jochims Schrøders Kiæreste, Mad. Wibeche Wormhuus. Paa St. Croix, Hospitals Forstander Blochs Hustrue. Den 8 Mai Hr. Bingel, Planteur. Den 9 Mai Hr. Oberlovts Dischingtyn. J Eckernførde Hr. Andreas Kamphøvener, ToldForvalter. J Aarhuus den 27 Junii Hr. Assessor Friderich Otto Brand de Crevecoeur, Doct. Med. og Land=Physicus, 67 Aar. J Aalborg den 2 Julii Sr. Nikel Scideel i Worsøe, forhen Farver, 32 Aar. I Hasseriis den 3 hujus Johan Dietrich Johansens Hustrue, 40 Aar. J Kiøbenhavn den 22de Jun. Mad. Kirstine Margrethe Camstrup, afg. Pedel Høysgaards Enke, 75 Aar. Den 28de f. Mad. Anna Catharina Lawins Enke, fød Wittrog, 83 Aar. Den 29de e. Hans Pedersen Rohde, Brændeviinsbrænder, 67 Aar. Den 1ste Julii Sr. Gerhard Ferdinand Gerken, Copiist i General Toldkammer Canceliet, 27 Aar. Christen Raunstrup, Kiøbmands=Karl, 34 Aar. Den 30 Junii Jfr. Anna Maria Lynge, 6 Aar. Den 1ste hujus Sr. Andreas Ballum, Skriver paa Brand Cassen, 27 Aar. Den 4 huj. Hans Hansen, Lynning, Rebslager Mester, 57 Aar. Den 5 hujus Hr. Johan Lebrecht Stubenrauch, Præst ved den tydske reformeerte Meenighed, 70 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-12
Bekiendtgiørelser. Da Degnen for Brahetrolleborg og Krarup Meenighed Sal. Niels Faber hans Stervboe ei formaaer at udstæde Proclama; Saa advares herved eengang i Odense Adresse Aviser den Sal. Mands Creditorer og Debitorer, saa mange, som ikke alt har mældet sig, at de vilde give mig som Skifteforvalter i Boen, med allerførste, Efterretning og samme deres Credit eller Debet. Auctionen over hans efterladte Effecter er berammet at holdes den 24 Julii førstkommende Kl. 8 Formiddag. Nørre Brobye, den 8 Julii 1776 par Odense. Johannes Mule. Provst i Sallingherred. get ypperlige Madame Pompadurs Tand=Pulver, som styrker Tandkiødet, reenser Tænderne for Viinsteen, gjør samme hvide, samt forekommer Tandpiine, naar man dermed rasker Tænderne 3 Gange om Dagen; Morgen, efter Middagsmaaltidet, og om Aftenen, faaes her paa Adresse-Contoiret Portionen for 12 s. Dansk.