JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Efterretninger om Fæstningen Cadix. (Slutning; see forr. No.) Vi have lært at kjende Luxen i Cadix, lader os nu betragte Kilden til samme, nemlig Handelen; imidlertid kan de omstændelige Efterretninger, som Townshend og Bourging have givet derom, og Tingenes nuværende Stilling, spare mig for al Skildring. En ødelæggende Krig med Frankerig, og en endnu mere ødelæggende med Engelland, har ganske tilintetgjort Spaniernes Handel. Brittiske Flaader have allerede i Aar og Dag blokeret deres bedste Havne, og brittiske Kapere krydse uophørlig ved deres Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Engellænderne havde i Sommeren 1797 søgt at blokere Cadix; de traf Spanierne uforberedte, og Forvirringen og Flugten var almindelig, og uden Mazaredos raske Beslutning var Staden, ganske gaaet til Grunde. Men siden den Tid ere de spanske Canoneerbaade blevne saa frygtelige for Engellænderne, at de intet nyt Angreb have vovet. Den spanske Flaade ligger ved Staden, ligge til Isla, og Engellænderne holde sig i Sydvest i en Afstand af to Søe-Mile. Saa indskrænket denne Blokade end han synes, saa forstaaer dog snart Listen at skime dens Strænghed, snart Politiken at formilde den. Hvad Listen angaaer, saa benytter man sig af de heftige Levantevinde, som blæse ud af Bugten, og i Almindelighed ere ledsagede med en Taage. Man lader da om Natten de bestemte Fartøier, saameget sikkrere løbe ud, da Engellænderne maae forandre deres Stilling. Paa denne Maade er ikke allene nogle Fregatter, men efterhaanden 60 Skibe gaaede til Amerika. Fragten for deres Ladninger er saa høi, og Salget af de sidste under visse Omstændigheder saa vist, at om ogsaa to Skibe tages eller forgaae, saa opretter det Tredies Ankomst dog Kapitalen og Fordelen. Hvad Politiken angaaer, saa lade Engellænderne af Frygt for Repressalier, eller andre Grunde, alle marokkanske Fartøier uhindrede indløbe, og af disse betjener man sig altsaa forat besørge en Deel af Indførselen, eller for at sende nogle Varer til de middellandske Havne. Jmidlertid synes dog de engelske og spanske Kabinetters Nærmelse, ved Bestræbelserne af det engelske Partie i Madrid, og det portugisiske Hofs Mellemhandling, ogsaa nu (Julii og August 1798) at have megen væsentlig Indflydelse paa Blokaden. Et dansk Skib ligger færdigt for at gaae med en stor Ladning til Hamburg; spanske Skibe forsynes med engelske Patenter, for at afhente fra Gibraltar Havanna-Tobak, som engelske portugisiske Skibe bragte derhen, engelske Officerer komme forklædte til Cadix, for at holde sig skadesløse for det kjedsommelige Skibslevnet, spanske Baade modtage deres Linned, og forsyne Flaaden med Viin og Frugter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Blandt de herværende fremmede Kjøbmænd af næsten alle Nationer ere adskillige tydske, deels hamborgske, deels bøhmske og augsburgske Huse. De første udgjøre den saa kaldte hanseatiske Nation, og nyde, i Kraft af ældre Forbund, større Friheder, og deele deres Forretninger imelmel Spekulations-, Commissions= og Vexelhandal. Det er den eneste Nation, som er nøie forenet i Cadix, og vedligeholde en egen Kasse for ulykkelige Landsmænd. Jeg nævner kun Brødrene Bohl, og Consulen Hr. Andreas Fesser.), for offentlig at bevidne dem for de øvrige fortrefselige Herrer Hanseater Følelsen af min Højagtelse og Taknemlighed. De bøhmske og augsburgske Huse ere kun ubetydelige i Sammenligning med de hamborgske, og sysselsætte sig, som i hele Spanien, med Detalhandel af Glasvarer. Jo mere Spanierne lære at kjende Handelsfordelene ved deres Land, des møre stiger deres Afskye for fremmede Kjøbmænd. Nødvendighedens Aag bliver under forandrede Omstændigheder trykkende. Jmidlertid synes dette Had mod ingen Nation saa offentlig, som mod den franske, fordi politiske og religiøse Grunde ingensteds bidrage saa meget dertil. Det synes virkelig at ligge i det spanske Hierarkies Plan, at bekæmpe denne farlige Nation ved Fanatismus. Man ødelagde derfor for kort Tid siden alle Helgenbillederne i et Kloster; man skjød Skylden paa Franskmændene, og Pøbelens Had gik over til Mishandling. Consulens nøiere Undersøgelse. *) Under det bekiendte Firma: Fesser og Springkhorn. skal imidlertid ikke have ladet nogen Tvivl tilbage om de sande Ophavsmænd. (Af : C. A. Fischers Reise i Spanien i Aarene 1797 og 98.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
J Edinburg udkom i forrige Aar: "En Skildring af Mosquito Kysten, indbefattende Gebetet Poyais a., med nogle Efterretninger om dets Frembringelser, dets bedste Dyrkelses maade a., fortrinligen bestemt til Brug for Nybyggere, ved T. Strange ways, Capitain ved det første Poyer indfødte Regiment og Adjutant hos Hs. Høihed Greger, Cazique af Poyais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
J engelske Tidender fortaltes nyligen, at Swedenborgs Hjerneskal var blevet stiaalet udaf Ligkisten, men for kort Tid siden bragt tilbage og atter henlagt blandt de øvrige Been. Med denne Tildragelse er Sammenhængen følgende. Swedenborg døde i London 1772 og blev bisat i een af det svenske Gesandtskabs Capels Hvælvinger. En Tilhænger af Sweden borgs Lære, en født Americaner, formaaede Graveren i Gesandtskabscapellet til at aabne for ham den dobbelte Kiste, hvori Smedenborgs Lig var blevet bisat; Swedenborgs troende Discipel lod sig imidlertid nøie med at betragte Beenradet, men forgreb sig ingenlunde derpaa. Da siden Galls Hjernelære blev bekjendt i Engelland, faldt en af Galls Tilhængere paa, at det af Swedenborgs Hovedskal nøie maatte kunne udfindes, hvorledes Jndbildningskraftens Organ paa Ydersiden af Skallen udtrykte sig. Galls Discipel formaaede Graveren til, mod anstændig Betaling, at tage Swedenborgs Hovedskal hjem med sig. Efter Besidderens Død tog en Ven af denne, der kjendte Sagens Sammenhæng, Pandeskallen til sig, afviste Arvingerne, der erklærede den for deres Eiendom ganske, paa Grund af Besiddelsens Uretmæssighed, og sørgede for, at Hjerneskallen, efterat der var gjort en nøie Afstøbning deraf, igien blev lagt i Kisten. - Men slige Misbrug, der ikke forunde de Dødes Been At i Graven, ville nu forebygges ved de i Lon von nyopfundne Ligkister af støbt Jern. Disse Kister ere saaledes indrettede, at man ikke kan komme til Ligene, uden at sønderslaae samme, noget, som medtager mere Tid, end den meest behjertede Tyv, uden Fare for at opdages, kan anvende derpaa. J London og Egnen der omkring gives der imidlertid ikke flere end 30 Kirkegaarde og Begravelsespladser, hvor man betjener sig af Jernligkister. Men da saadanne Kister ikke, som de af Træ, raadne, følgeligen paa de Steder, hvor der staaer en Jernkiste, ikke i langsommelig Tid nogen anden kan faae Plads, saa maa der betales for Jorden til en Jernkiste 7 til 21 Shilling mere end for et Liig, der lægges i en Trækiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
J et af Dr. J. Wolfram udgivet Skrift: Magnetismus og Immoralitet, et Bidrag til den medicinske Praxis's hemmelige Historie, fortælles, at en Læge, som formedelst maanetiske Curer var kommet i fortroligt Bekjendtskab med en Frøken, havde ladet sig henrive af Sandselighed. Følgen deraf var, efter hiins Erklæring, et Svangerskab, der gav Anledning til, at man forlangte af Lægen, at han skulde ægte Frøkenen, men at han kun var at formaae til, fordet første at forlove sig med hende, og da efter 6 Maaneders Forløb Frøkenen kom i Barselseng, med et dødfødt Barn, blev han anklaget af Faderen. Som Bilæg findes Recepter, hvilke Lægen skal have forordnet Frøkenen, nemlig, som de tre tilføiede Doctorerklæringer udvise, for at bevirke Abortus. Den første af disse Erklæringer anføre Grunde for, at denne Hensigt ikke kan tillægges Lægen; de to andre yttre det dog temmelig bestemt, men fremsætte tillige det Spørgsmaal, hvorfor Lægen ved Svanger skabet har forordnet Midler, der antages for at befordre Menstruationen. Til Slutning meddeles den Efterretning, at ingen lovlig Grund til Anklage mod Lægen findes. Men i et andet Skrift: Breve over Magnetismens lægelig Praxis og Skuffelsens Farer (hvis Forfatter kalder sig Ludvig v. Voss i Berlin indeholdes en Stadfæstelse af Kiendsgierningen; og derhos en Berigtigelse af Omstændighederne, i det, efter den i samme anførte Fortælling, med tilføiede Breve og Actstykker, Frøkenen havde givet Anledning til Handlingen, og hine mistænkelig gjorte Midler for Krampe, Forstoppelse, Blod o. s. v. aabenlyst og uden Dølgsmaal ere blevne forordnede med hans og Patientindens Navn paa i Apotheket. Det bliver fremdeles godtgjort, at Midlerne, førend den Tid, Frøkenen, havde gjort Lægen bekjendt med sit Svangerskab, allerede vare forordnede; at Lægen overhoved ikke kunde have havt den Hensigt, at bevirke en Abortus, da han havde forordnet de paa Uterinsystemet virkende Midler i saa smaa Dele, at de kun kunde virke som Aabning givende og krampestillende; at han overhoved havde havt Aarsag til at paatvivle Svangerskabet, som hidrørende fra ham; at han ved et Væv af Intriguer var blevet aftvunget et Ægteskabsløfte, hvilket han, efter den tvetydige Nedkomst, ikke ansaae sig mere for forpligtet til &c. - Den sande og egentlige Sammenhæng med denne Historie ville vi ikke her undersøge, men lærerig og advarende bliver den dog altid for Forældre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
I Quarterly Revier for Febr. d. A. læses en skarp og dadlende Recension over O'Meares Værk: "Napoleon i Landsforvisning, eller Røst fra St. Helen." J denne Recension erklæres Meares Paastand, at Napoleon var født d. 15 Aug. 1769, for falsk. Vi have, siger Rec., i Art. XI af vort XXIII Numer leveret en Udskrift af Kirkebogen, der viser, at han var født d. 5 Febr. 1768, og vi godtgjorde ogsaa med omtvisteligt Vidnesbyrd, at han havde forfalsket, ikke blot sin Fødsels Datum, men ogsaa sit eget Døbe= og Tilnavn, saavelsom hans første Kones, som hans hele Families Navn. Hans Forfalskninger i Henseende til hans Gemalinde og Børn, skeete ene af Forfængelighed, paa det de nye Navne maatte passe bedre til de Keiserlige Titler end de, som de havde faaet i Daaben; men han forfalskede sin egen Fødsels Datum, fordi Corsica endnu ikke var forenet med Frankrig i Februari 1768, saa at han ikke engang var født under fransk Herredømme. Denne Forening fandt Sted i Begyndelsen af 1769, og derfor satte Buonaparte sin Fødsel i hiint Aar, og valgte den 15de August for sin Pete, fordi den Dag var vacant for en Helgen, hvorfor St. Napoleon blev indskudt, og det desuden var den Dag, da Ludvig XIII. havde helliget Jomfru Marie, og allerede af den Aarsag var en Nationalfest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
En berømt Advocat i Strasburg testamenterede det derværende Daarehuus 100,000 Fr. med det Tillæg."Af Daarer har jeg faaet det, og Daarer giver jeg det."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Kjøbenhavns Børs, d. 10 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 81 a 81 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 27 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
(Jndsendt fra Landet.) Det var at ønske, at ved ind- og udgaaende Skippere, der anmeldes i Statstidenden, alle Ting ei saaledes blandedes tilsammen, men at hvad hver Skipper førte, strax blev sat bag efter hans Navn og Sted, som paa ingen Maade med noget Bogstav forlængede Tingen, f. Ex. Dirchs fra Liverpool, Salt, Kork; Rohde fra Porsgrund, Sild, Jern. Ligeledes udgaaede: Møller til Porsgrund, Caffe, Victriol, Byg Thomsen til Petersborg: Muursteen, Allun og Sukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 82. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 October 1823. Et paafaldende Exempel paa Forstillelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
En af de mærkværdigste, men tillige rædsomste Begivenheder i den europæiske Statshistorie er Maria Stuarts Henrettelse. Den er saa bekiendt, at det vilde være overflødigt, her at gjentage den. Men mindre bekjendt, i det mindste af hendes egne Ord, er den Forstillelse, som Elisabeth ved denne Leilighed udviste. To af Engellands største Historiegrandskere, Hume og Robertson, have skildret den ulykkelige Marias Levnet og Endeligt med en sand Mesterpensel. Et vigtigt Bidrag til hendes Forfølgerinde Elisabeths Characteristik, er blevet leveret i det nyligen udkomne fjerde Bind af Nyt dansk Magazin. Det er nemlig denne Dronnings Brev til Kong Frederik den Anden, angaaende Marias Henrettelse (med en Fac Simile af hendes Navn, modtaget af Kongen paa Skanderborg, d. 23 Marti 1687, altsaa 41 Dage efter Henrettelsen, som fandt Sted d. 7 Febr. f. A. Brevet er skrevet paa Latin, og lyder paa Dansk saaledes: Høibaarne Fyrste og meget kiære Broder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Blandede Efterretninger. J Svensk Literatur-Tidning No. 1, f. 1823. recenseres Sveriges og Norriges Stats-Calender. for 1822 og Hof-Calender f. f. A. - J fremmede Statscalendere, siger Rec., udgjør Calender-Literaturen ikke sjeldent en vidtløftig Artikel. Hos os er den sammenligningsviis blevet ganske indskrænket, siden det Kgl. Videnskabers Academie, ikke længe efter sin Stiftelse, fik sig forundt Rettigheden, ene at udgive baade Almanakken og Calenderen, hvormed begyndtes 1749. Denne udelukkende Rettighed, som Vidensk. Academiet besidder, har formodentligen ogsaa fra denne Calender længe afvendt den offentlige Drøvtelsesret, hvorvel man ikke sjeldent har befundet den beheftet med alt for mange og mærkelige Feil og Mangler. Man har troet, at det værdige Samfund, til hvilket Regjeringen har betroet denne Calender-Redaction, ikke derpaa synes at lægge den Vægt, som Alt, fra det større til det mindre, hvilket fra en offentlig Autorisation fremtræder i det Almindelige, har bestemt Ret til at fordre. - Med tilbørlig Agtelse for det resp. Samfund, som Fædrenelandet skylder saa mange Forbindtligheder, have vi helliget Literatur=Tidningens første No. til en Undersøgelse af Hof= og Stats-Calenderen for. 1822. Vi vide meget vel, at disse Calendere i sig selv ei ere andet end et Mosaikarbeide, sammensat af de særskilte Optegnelser, som det er paalagt vedkommende Autoriteter at levere. Men deres Trykning besørges vel ikke saa ganske mekanisk, at Redactionen lukker Øinene for alle Feil og Urigtigheder. Enkelte Udgivere vilde ei vove at behandle Almeenheden saaledes, af Frygt for, at maatte overlade Marken til dueligere Medbeilere. Det skulde gjøre Rec. Ondt, om denne Calenderudgivning, saaledes som den en Tidlang behandledes, skulde paaberaabes som et Beviis paa Monopoliers Skadelighed. Rec. anfører derpaa en Deel Feil, som findes i Calenderen, f. Ex. at Geheime-Conferents-N. J. v. Bülow og Overhofmarskalk Hauch nævnes blot som Storkorsriddere, istedetfor Riddere af Elephanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Gudsbespottelse. Die Weltgeschichte ist das Weltgericht! Schiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Naar sit Mordstaal Robespierre slynger Mod Enhver, som ikke Bøddel er, Naar: "Nu love Alle Gud!" han synger Over vilden Pøbels Rædselfærd: Da bespotter han Algodheds Gud, Haaner frækt Fornuft og Pligtens Bud. Naar Dominicus til Baalet ringer, For, i Tro, at kvæle Sandheds Røst; Naar Loyola Clerkedolken svinger Mod den store Henriks ædle Bryst: Da bespotte de Algodheds Gud, Haane frækt Fornuft og Pligtens Bud. Naar Pilater Uskyld lade myrde, Stemple Skjændselfærd som Keiserdaad, Kalde Folkeulven Folkehyrde, Helligt - Voldsmænds Pharisæerraad; Da bespotte de Algodheds Gud, Haane frækt Fornuft og Pligtens Bud. Naar med Pinnebænk Neroner lønne Ædel Heltekamp af trofast Folk, Lade Kraft og Mod og Retfærd stønne Under Leietrælles Morderdolk Da bespotte de Algodheds Gud, Haane frækt Fornuft og Pligtens Bud Dog end lever Herren i det Høie Kun et Blik - og Kloder hvirvles hen Alt han skuer end med Faderøie. Timen slaar - hans Rige staar igjen, Nattens Jette styrter i sit Sværd: Dobbelt klart er Dagens Morgenskjær! Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Kjøbenhavns Børs, d. 14 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 82 a 82 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Disconto 5 pC. Sedler 60 1/4 s. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 10000 Ro Tyvende Aargang. No. 83. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Løverdagen den 18 October 1823. Om der asiatiske Compagnie. ad
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
(Jndsendt.) Fulde 15 Aar ere forløbne, uden at Jnteressenterne i det danske asiatiske Compagnie have faaet noget Udbytte, endskjønt det har i den Tid havt betydelige Indtægter, som stor Leie af dets Værft, Pakhuse m. m.; 7 pC. Recognition af tvende private Chinafarere; 40,000 Rbd. r. S. aarligen i Renter af Kongl. Obligationer, foruden andre ved Salg af et Skib, en Plads med Pakhuus, Materialier, Cargaison og andet; Compagniets Tilgodehavende hos Handelshuset Frail Palmer & Comp. i Indien, førend Krigens Udbrud, bestaaende i Anfordringssedler eller saakaldte Promissory Noter, i Alt 490,000 Sicca-Rupier eller 471, 154 Rbd. r. S., ere af den engelske Regjering igjennem den danske Statsminister for det udenlandske Departement Directionen for Compagniet blevne tilstillede, for at hæve Betaling med Renter 8 pC. p. A.; de paa Batavia ved Skibet Kronprindsen, og dets Cargaison udbragte 360,000 Rbd. r. S., hvilke i Aaret 1809 hos det derværende Gouvernement bleve deponerede, ere af den nederlandske Regjering blevne anerkjendte at betales i 10 Aar, fra 1822 af, med 6 pC. p. A. af den forløbne Tid, som aarligen udgjør i Renter 21,600 Rbd., men hvor meget der, Capital og Renter af disse 2de sidste Poster er indbetalt, eller kan være bestemt at indbetales, sammentaget, ere Jnteressenterne uvidende om; Compagniet har udredet og faaet hjem for egen Regning tvende Chinafarere og en Ostindiefarer siden 1818, og alt dette uagtet hedder det hvert Aar Jnteressenterne faaer Jntet, Generalforsamlingens Referations-Protokol og den opgjorte Status, som i Aaret 1815 allerunderdanigst er indgivet til Hs. Majestæt, hvilken er undertegnet af den Tids Directeurer, Revisorer, Decisorer og Sex dertil valgte Interessentere, beviser Sandheden af det Anførte. Vel har Compagniet, efter Negotiebetjenternes Sigende, betalt sin Gield i China, beløbende sig til omtrent 100,000 Specier r. S.; det har ligeledes, efter Referatet for Jnteressenterne, af dets indenlandske Gield betalt i Juni 1818, som ere blevne opsagte, 114,950 Rbd. S. V., men det eiede ogsaa dengang Kgl. Obligationer for over 2, 100,000 Rbd., hvoraf over de Halve ere solgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Compagniets Gield i Holland, 990,000 Fl., eller Rbdlr. r. S. 742,500, maa for det meste kunne dækkes med det, som det har tilgode hos den nederlandske Regjering, og den indenlandske Gield kan dog ikke være af stor Betydenhed, da en saa betydelig Deel allene er betalt i Juni 1818, formodentlig er siden den Tid ogsaa endeel bleven opsagt og betalt. Følgelig kan Comp. ikke være i en maadelig Forfatning; hvor skulde Pengene være blevne af Det lønnende Personales Gage kan ikke have beløbet sig aarligen til saa meget, som Indtægten har været. Tidsomstændighederne ere af den Beskaffenhed, at det er Pligt at foretage en Forandring, og ikke lade Interessenterne gaae tomhændede, indtil der er samlet 400 Spec. til hver Actie, som er deres oprindelige Værdie. Naar kommer den Tid, Vel har Compaarlig maattet udrede Renter til den Gield, som det skylder i Holland, men saa er ogsaa dets Tilgodehavende betydeligen formeret ved de mange Aars Renter, som det havde henstaaende, og nu er bragt i Rigtighed. Og da desuagtet Directionen har modsat sig Forslaget, at betale Jnteressenterne 5 pCt. af Actiernes Værdie, efter Conventionens 40 s., saa øines intet andet Middel, end at nogle Jnteressentere, i Særdeleshed af de, som eie en betydelig Deel Actier, ville sammentræde, for at aabne en Subskription til at Actie-Eierne kunne tegne sig for Realisationen, hvortil, efter Octroiens Indhold, udfordres Totrediedele af Actiernes Antal. Beklageligt er det, at saadan en colossalsk Bygning, stiftet af Christian den Fjerde, skal gaae til Grunde, da den har sat og kunde sætte mange Mennesker i Levebrød; men det er ligesaa og meere beklageligt for de ulykkelige Interessenter, naar det, efter et saa langt Tidsrums Forløb, nu da Hovedposterne ere komne i Rigtighed, vedbliver at hedde Jnteressenterne faae Jntet. - Der beroer Vel og Vee derpaa. Dog, hvad hielpe Klagetoner, Haanden lagt paa Værket, saa faaer den Qval Ende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Den pantsatte Jomfru.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
(Jndsendt.)At vide, hvorledes det ifjor her i Kjøbenhavn udkomne Skrivt: "Versuch uber die Flüsse und ihre Bildung zu Handels straten im Continent von Europa und durch dasselben, von Ch. A. Villaume, nebst einer Tabelle v. Karre, er blevet bedømt i Leipziger Literat. Zeit. og i neue allgem. geograph. Ephemeriden, turde maaskee ikke være uden Jnteresse, da dette Skrivt har fundet endeel Subscribenter her i Byen, men endnu, saavidt vides, ikke er blevet bedømt i noget af vore Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Den første Recension (Leipz. L. 3. Decemb. 1822, S. 2534) lyder i dansk Oversættelse som følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
J Fortalen gjør Forfatteren Rede for Hensigten med dette lille, men indholdsrige Skrivt. Flodseiladsen (Flusschifffahrt) er tilstrækkeligen bekjendt som Befordringsmiddel for den indenlandske Handel, mindre er den det, betragtet som dannende store Handelsveie, hvilke tidt kunde være Søveiene at foretrække. Saavidt han veed, har endnu Jngen betragtet Contientets Floder under Begrebet som Transportveie paa Continentet, eller fremstillet dem som saadanne i deres Sammenhæng, tilligemed de udførte og manglende Forbindelses-Canaler. Hans Hensigt er, med Udviklingen af denne Gjenstand tillige at levere Kjøbmanden en Haandbog, hvorefter han kunde indrette sine Forsendelser." Han vil have dette lille Skrivt anseet kun for et Forsøg, imidlertid er det i det Hele lykkets saa godt, at Recensenten maa ønske at see denne Skifte fuldstændigere bearbeidet af Forfatteren selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Forf. inddeler Værket i følgende Afsnit: 1) Flodseiladsens tiltagende Vigtighed, sammenlignet med Søfarten. - 2) Udsigt over Flodernes Gebeet (Flusgebiete) paa Continentet, og de dem adskillende Høiestrækninger (Hohenzüge). 3) Den vestlige Flodseiladses System. Ved enhver Strøm har Forf. bemærket dens Udspring, Stedet, hvor den bliver seilbar, Længden af dens Løb, dens Dybde, dens mærkeligste Grunde (Untiefen) og dens Munding, samt Side-Caualerne. Rec. havde ønsket, at derved var anmærket, hvor Beseilingen begynder med Baade og flade Fartøier, og hvor med større Fartøier. S. 26 læs der Rhone istedetfor die Rhone. 4) Den østlige Flodseiladses System. - 5) Beskrivelse over de seilbare Flodveie i Weser- og Donauflodens Gebeet. S. 101 burde under Artikel Aller ogsaa Okerfloden være omtalt, da den virkeligt er seilbar fra Brunsvig til dens Udløb i Allerfloden, men benyttes ikkun slet. 6) Udsigt over det, der mangler til en almindelig Flodseilads i Europa's Continent. Ret, har fundet lidet at erindre ved Udviklingen af disse Afsnit. Kortet har han ikke faaet; det udgives maaskee særskilt. Tabellen over de seilbare Floder i Europa's Continent, efter deres Gebeet og over deres Forbindelser, er udarbeidet med Omhyggelighed.