Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-15
Udlandet. Med Hensyn til den Politik de store Magter ville iagttage, i Henseende til de schweitserske Anliggender, skrives der nu fra Paris under 1ste Marts: "Vel ere alle de store Magter, som have garanteret Schweiz Forbundsacten ernige i, at Diplomatien maae intervenere med væbnet Haand, naar de Radicale i den nærværende Kamp i Schweiz skulle beholde Overhaanden; men Meningerne ere deelle med Hensyn til den Maade, hvorpaa man skulle blande sig i Sagen. Tuilleriernes Cabinet forlanger udtrykkelig, at Can ten Luzerns Regjering enten ufortøvet tilbagetager Dekretet, hvorved Jesuitterne indkaldes, eller i det mindste stiller Borgen for at det ikke bringes i Udførelse. Den østerrigske Regjering betragter Frankerigs Forslag for ulovmessigt, thi ligesom Forbundsacten forbryder en Cantons Jndblanding i den Andens indre Anliggender, saaledes maae Diplomatien renoncere paa en saa van Jndblanding. Den østerrigske Statskantslet betragter Qvæstionen angaaende Jesuitterne for et Anliggende, hvori Diplomatien kun kan raadføre. Den preussiske Regjering skal dele Østerrigs Anskuelser i denne Henseende. For ikke af staae isoleret, skal Hr. Gutzot have sluttet sig til det engelske Cabinets Formening, at Diplomatien, for Tiden skal indskrænke sig til at gjøre Schweitser-Forbundsdagen en venskabelig Forestilling om at opgive Jesuitterne. Frankerig og Østerrig ville sorge for i Rom at forskaffe Forbundsdagenet tilfredsstillende Svar desangaaende. J Schweitz selv seer det for Tiden uroligt ud i mange Cantonner. Fra Wallis skrives under 2 Marts, at Rhoneflodens Strandbredder ere besat med en modil Colønne paa 300 Md. fra Canton Schweitz; 2000 Militser og Bønder fra Overwallis marschere mod Martinach, hvor de concentrere sig, og skulle forsvare Overfarten over Trient i Tilfælde af et Angreb. De wallisiske Liberale vedblive at strømme ind i Districtet, Aigle, for at flye det jesuitiske Parties Hævn Den franske Regjering har erholdt Depescher fra dens Gesandt i Madrid, som lade formode at en ministeriel Crisis vil finde Sted i SpaniMajoriteten af den Commission, som er en. nedsat for at bedømme Lovforslaget angaaende Tilbagegivelsen af de endnu usolgte Klostergodser til Geistligheden, har afgjørende erklæret sig i mod samme. Ministrene ere ogsaa i Geheimeconseilet blevne uenige om Dronning Jsabellas Giftermaal med Don Carlos's ældste Søn og om Dronning Christines Reise i Udlandet, En stor Deel af de Deputerede med Marquien af Miraflores i Spidsen hare aabenlyst erklæret sig for dette Partie, og den af ham inspirerede Journal paastaaer ligefrem, at det er det eneste Middel til at kunne befæste Dronningens vaklende Throne. Sandsynligviis ville de Ultra Christinos med Narvaer i Spidsen træde ud af Cabinettet, og deres Pladser igjen indtages med mere moderate Carlister, saasom Miraflores, Villuma o. fl. Paa de baleariske Øer, og især i Palmaa hersker megen Virksomhed, gamle Klostere blive indrettede til Caserner, Garnisonerne forstærkes, og Havneværkerne udbedres. Man angiver som Grund dertil, at Dronning Jsabella skal formæles med Prindsen af Asturien; og Dronning Christine med hendes Gemal Hertugen af Rianzares tage deres Residents i Palma Den ny Valglov, som er dannet efter den Franske, skal umiddelbar forelægges de Cortes.