JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-11-24
Blandede Efterretninger. J Berlin har Baron og Etatsraad Voght fra Al om Nysterne. tona tilligemed endeel andre Sagkyndige gjort Forsøg, paa Professor Hermbstadts Laboratorium med at udbringe. Gele af Been ved Hielp af den marumske Digestor. Man fik af 20 Pund friske Oxebeen 2 1/2 Pund meget reent og velsmagende Fidt og 104 Pund Suppe, eilder fuldkommen lignede Oxekiødsuppe. Det blev udbragt ved 2 Gange at koges og dertil brugtes 35 Pd. skal Træ. Med denne Suppe, hvortil kom grønne Urter for 2 Rd. 8 s., kunne 156 Mennesker bespises. a. J Hannover troer man, at der skal holdes en Kon lig, gres i Anledning af de hannoverske Anliggender; man gieldekaager og det ugrundede Rygte, at endeel af de fran læske Tropper skulle drages derfra.
Viborger Samler, 1803-11-24
Da Storsultanen er bange for fremmede Troppers Besøg paa Halven Morea, saa er ikke allene en Flaade stationeret der; men adskillige Provindsers Gouvernører maae og sende Tropper derhen.
Viborger Samler, 1803-11-24
Den russiske Keiser har ladet Storsultanen erklære. at han aldrig havde havt i Sinde at deele de tyrkiske kande i Europa med andre Magter.
Viborger Samler, 1803-11-24
J Barcellones Havn har og baade paa spanske og nogle hollandske Skibe samt i Staden selv yttret sig en smitsom Syge, som Lægerne kalde den sorte Brækning. Sundhedskommissionen har lagt de 4 spanske Skibe under Qvarantaine. J Mallaga selv anmærker man, at Smitten ej behøver Berørelse for at fænge; men at ofte Smitten udbredes uden Samqvem, fra et Skib til et andet, Jrringerne skal nu være bilagte mellem Marokko og Nordamerika.
Viborger Samler, 1803-11-24
J Genua hverves for den franske Marine. Corsika forstærkes vist nok, af Frygt for Englænderne. Adskillige franske Troppekorps ere marscherede fra Neapel tilbage til den italienske Republik. Englænderne have taget de faa Kapere, som fra den italienske Republik vare udrustede.
Viborger Samler, 1803-11-24
Viinhøsten er i Aar paa mange Steder meget riig. Saaledes har man i Gørtz og Gradiska avlet saameget, at man ej har Fade at lægge den paa I Kirkestaten havde man i October saa overordentlig stærk Regn, der foraarsagede saamange Oversvømmelser, at Paven lod giøre offentlige Bønner om Tørrevejr.
Viborger Samler, 1803-11-24
Indenlandske Efterretninger. J det sydlige Frankrig har Viinhøsten været overordentlig riig i Aar, og Vinene selv bedre, end sidste Aar. Priserne ere 30 til 40 Procent lavere. Brændeviin, der i Fjor kostede 36 Franker Centneret, faaes i Aar for 28 a 30 Fr. Men Fragterne ere derimod saa høje, at disse 30 Procent vil betales mere i Fragt, end sædvanlig.
Viborger Samler, 1803-11-24
Nu ere ogsaa alle Øvrigheder i Danmark og Norge, tilskrevne om, at foranstalte de fornødne Sundheds og Sikkerheds-Anstalter anvendte ved de fra Mallaga hiemkomne danske Skibe.
Viborger Samler, 1803-11-24
Efter Plakat af 18de d. M., skulle undvigte Slaver hendømmes til Rasp= eller Tugthuset i Kbhn. og de Forbrydere, som ellers inddømtes i Provindsernes Tugthuse deres Livstid, skulle herefter allene hendommes til Kiøbenhavns Tugthuus.
Viborger Samler, 1803-11-24
Ved Fæstningen Christiansøe under Bornholm, strandede den 18de Septbr. en Flensborger Jagt og blev sønderslaaet mod Klippen. Efterat først en Baad forgiæves havde søgt at rædde dens Mandskab, gik Commandanten Capitainlieutenant Kohl, fulgt af 4 Mand, ud i en Baad for at redde dem. Da de naaede Vraget, Sloges Baadens Aarer og Tolde itu og fyldtes med Vand. Nu ilede 2 andre Baade med 8 Mand ud for at redde Commandanten og med megen Livsfare lykkedes det endelig alle 3 Baadene at vende tilbage og redde Skipperen, hans Søn og 2 Matroser.
Viborger Samler, 1803-11-24
Skipperen har anmeldt denne ædle Handling for Admiralitetet og Hs. Majestæt har paa Cancelliets Forestilling tilkiendt Commandanten Capt. Lieutn. Kohl Guldmedallien for ædel Daad og enhver af de 12 Mand samme Medallie i Sølv.
Viborger Samler, 1803-11-24
En engelsk Fregat Carryfordt, der gik til Kattegattet for at opsøge nogle hollandske Kapere, er forliist paa Tidselgrunden.
Viborger Samler, 1803-11-24
Den franske General Berthier har været i Lübeck og har derfra gjort en Tour til Travemünde. Den tolvaarige Svendborger Mads Dam, en Ele re af Stadsmusikus Simonsen i Svendborg, har med Capellets bifald givet Concert paa Theatret i Kbhn. Glomstrup Hovedgaard paa Mors, med underliggende Bøndergods er solgt af Hr. Sand, til Capt. Byfoged Skønau i Lemvig, for 42000 Rd.
Viborger Samler, 1803-11-24
Befordringer og Afgang. Under det tydske Cancellie: Cand. Juris S. C. C. Waitz, i Flensborg, besk. til Underretsadvocat i Hertugdømmene. Følgende ligeledes besk. til Underrets Advocater i Hertugdommene: Cand. Juris J. N. Gløyer, af Jzehoe; Cand. Juris J. P. Hopp, af Flensburg; Cand. Juris C. F. J. Broeckel, af Kiel.
Viborger Samler, 1803-11-24
Under Generalitetet: Eleven ved det norske militaire Justitut, C. L. Hirsch, adn. til Desinator ved Jngenieurcorpsets Detaschement i Norge. v. Krogh udn. til Fænd, i det holsteenske Jnf. Reg., indtil videre, uden Anciennetet; v. Manbach til Strkjunker i Artilleriecorpset; Frikorporal Pullich til Cornet all. s. i Husarr.; charact. Pr. Lieut. v. Stricker, af det oldenborgske Jnf. Reg. til virk. Pr. Lieut.; Fænd. v. Brinkopf til Secondl. og Pr. Lient v. Herdal forsat i samme Egenskab til Grenadeercomp. samtlige i bem. Reg.; Capit. og Comp. Chef, af det fyenske Landværn, Greve v. Trampe, forflyttet derfra og ansaal. s. ved det søndre siælandske Landværne; Branddirecteur Gullan udn. til Secondl. i det schlesvigske Landværnr.; Commandeersergeant Neddigedell til Secondl. og Adjutant ved det vestrejydske Landværnr.; Kostkadet Burgstorff, efter Ansøgning, afgaaet fra Landkadet Comp. og C. v. Schøller i hans Sted udn. til Kostkadet.
Viborger Samler, 1803-11-24
Under Admiralitetet: Assistenten i TøihuusJnventariicontoiret, A. J. Lassen, besk. til Tøihuusinventarii- samt Tøihuus=Commissionsskriver; Copiist S.M. Lykke til Cancellist i Søeetatens 3die Departements Contoir, og H. C. Kieler til Copiist i Archipcontoiret. Under Rentekammeret: Justitsraad J. L. Lybecker, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Amtmandsembedet for Hjørring Amt, og den hidtil constituerede Amtmand for dette Amt, Justitsraad C. Blom, udn. til virkelig Amtmand for samme; Landinspecteur D. C. Kynde udn. til Amtsforvalter og Regimentsskriver for Frederiksborg Amt og District; Kasserer, Underretsdommer og Skriver, samt Skifteforvalter ved Blaafarveværtet, J. O. Schmidt, i Naade entlediget fra denne Tieneste, der igjen er forundt Forstskriveren ved Kongsberg Sølvværk, L. M. Schive; Copiist S. K. Boalth udn. til Fuldmægtig i det chistianssandske, bergenske, islandske, grønlandske, finmarkske og færøeske Contoir, Student H. Zeiner til Copiist i det kjøbenhavnske Contoir, samt Examinatus Juris L. Stiegaard og Student P. Kjerulf til Copister i førstnævnte Contoir.
Viborger Samler, 1803-11-24
Under Finants=Collegium forrige Fuldm. den ophævede Skatkammerdirectionssecretariat, J. H.C. Holm, udn. til Secretair, Bogholder og Revisor ved Skatkammeradministrationen, og Copiist i Finantscollegiets Secretariat. S. Møller, til Fuldm. ved bem. Administrations Secretariat.
Viborger Samler, 1803-11-24
Bekiendtgiørelser. Til Sikkerhed for Søfarten til og fra Tronhiem er paa Aanæs Panten indrettet et Lanterne Fyr, som for Frentiden skal brænde aarligen fra 1ste September til 15de April begge inclusive, fra en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Dette for tændes for første Gang den 1ste Januari 1801.
Viborger Samler, 1803-11-24
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende følgende: Denne Lanterne er anbragt i en rød malet Huusbygning paa den nordligste Kant af Agnæs Ponten, ungefær 60 Fod over Vandet, og tæt østen for den liden Bugt, hvor Agnæs Gaarden ligger, og ikke over 600 Alen fra samme Gaard. Ringstuen eller den farlige Klippe østen for Agnæs Pouten, ligger i Ost 1/2 Syd fra Fyret, ungefær 200 Favne og Gaasefluen eller den vestlige Klippe ved Agnæs Porten ligger tillige med Øelands Kirke i Nr W fra Foreratkurat en Kabbellængde eller 362 Alen fra det. Den Garten ligger i W. N. V., og Herregaarden Østerraai N. N. O. fra Fyret. Naar nu Skibe, som komme Vesten fra og vil til Tronhiem, have Øen Garten i Nord fra sig, see de sikkert Foret paa Annæs, og kan store Cours ind efter, indtil de have Fyret i Syd fra sig paa Compasset, og da holde af lige paa Fyrer, og styre til Landet, til de komme det nær paa 30 Favne, og saa seile langs dermed, da de med Sikkerhed passere Ringstuen eller den østlige Klippe, som ligge i N. Otto 1/2 nordlig fra Pynten 120 til 130 Favne. De Skibe, komme Østen fra og vil Vesten efter, kunne, naar de have Fyret i W. 1/2 Syd, sikkert holde at og seile Cours ud efter. Naar Skibene have Modvind og Fyret i Sigte, kunne de, saalænge Veiret er seilvart, sikkert krydse, til Dag kommer, og saalænge, som Sneeveir og Tykning tillade at see Foret.
Viborger Samler, 1803-11-24
Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer den 15de November 1803. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup, Fuldm.
Viborger Samler, 1803-11-24
At den i forrige Avis Nummer indførte Landstingsdomi Sagen Pastor Rømmer contra Niels Larsen Berg og Anders Jensen i Vester=Ferring, bliver indstevner til Højesteret, finder jeg mig anlediget herved at bekiendtgjøre. Lemvig d. 22de Novbr. 1803. F. K. Skønau. Sidste Løverdag er ret uden for St. Mikkels Port tabt et Skjøde og en Contrakt, tilhørende Anders Jensen Kiellerup, i Hørrup Sogn. Eieren beder Finderen at aflevere samme i Hørrup Mølle, som derfor gierne betaler en billig Findeløn.
Viborger Samler, 1803-11-24
(Hermed følger Tillæg.) Døde. Kbhu.: Oberst Niels Thodal, 68 A. Jomfr. Fochardine Vith, 73 A. Mad. Magretha Müller, fød Thostrup. Odense, Frue Marie Margerethe Neuspitzer, fød Riegelsen, 74 A. Aalborg. Anne Jørgensdatter, 52 Aar. Viborg, Jomfrue Sophia Magdalena Graae, 66 A. Niels Thomasen, Juul, Consumtionsbetient, 42 A. Avlsmand Tho ger Pedersen, 43 A.
Viborger Samler, 1803-11-24
Fortsættelse af Nørre Jyllands Landstingsdomme Nr. 2. for October Maaned 1803. Liersgaard. Mads Laursen med fleere af Aabye Sogn Fogh. cumbeneficio panvertalismed Birkedommer Møller af Birkelse. Kiendes for Ret: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande; Udi Sagens Omkostninger for Landstinget bor Appellanterne Mads Laursen, Kand Jensen, Bodil Nielsdatter og Christen Mouritzen, een for alle og alle eller nogle for een, betale 16 Rdlr. til Birkedommer Møller, inden 15 Dage efter denne Dams lovlige Forkyndelse, og som Tabende strax 2 Rdlr. her til Domhuuset efter Placasen af 23 Januar 1762, alt under Justitiens Tvang. Sagen, som her ved Landstinget for Appellanterne har været beneficeret, befindes ikke ingen Maade opholdt.
Viborger Samler, 1803-11-24
Ved Hiemtings=Dommen ere de af Apellanterste i en til Kongen indgiven Klage anbragte indelse, mod Jndstævnte mortificerede; og enhver af dem dømte at betale 4 Mk. til Aabre Sagens Fattige. No. 3. Stabel. Debr. Lorentzen et Keller i Hals, mod Hr. Kiersgaard. Lieutenant og Postmester Duus sammesteds. Kiendes for Ret: den i denne Sag afsagde Hiemtings Dom bør ved Magt at stande, Jndstævnings Omkostningerne betale Lorentzen et Keller, een for begge til Lieutenant Duus med 20 Rdlr., saa bør de og bøde til JustitsCassen for unødig Trette 6 Rdr. 4 Mk., samt til Dom huuset efter Placaten strax 2 Rdlr. 4 Mk., som alt efterkommes og udredes inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Justitiens Tvang.
Viborger Samler, 1803-11-24
Sagen angaaer 762 Rdlr., som Hiemtingsdommen til finder Citanterne at betale til Jndstevnte. No. 4. Burland. Thomas Madsen i Uttrup mod Christen Guld Møller. bek af Sønder Tranders. Kiendes for Ret: Hjemtingsdommen bør ved Magt at stande, og Appellanten betale til Jndstevnte denne Jndstevnings Omkostninger for Landstinget med 12 Rdlr. og til Domhuuset som Tabende 2 Rdlr. alt inden 4re Uger, efter denne Doms lovlige Forandelse under Lovens Adfærd. Ved Hjemting dommen en Appellanten tilpligtet af sin paaboende Gaard at betale Jndstevnes Hustrue en vis aarlig Aftadt. (De øvrige følge.)
Viborger Samler, 1803-11-24
Bekiendtgiørelser. Dersom nogen har den 3die Come af Sums Danmarks Historie fraaret og indtil 1035, og den 1ste Deel af Heibergs Comoedier, for Betaling at overlade til een, som ejer de øvrige Dele af samme Skrifter, da bedes de, som har disse manglende Dele, og for hvem samme er unyttige, at overlade disse, og dermed behagentlig at melde dem i Bogtrykkeriet, som derfor betaler hvad billigt er.
Viborger Samler, 1803-11-24
Maren Michelsdatter, som for et halvt Aar siden tiente hos en Kiøbmand Overbech i Kjøbenhavn, hvor hun efter eget Sigende ogsaa blev kaldt Jomfr. Møller, og som i dette sidste halve Aar har tient hos mig, er nu ikke længer i min Tieneste, som hun i Utide forlod, hvorfor enhver advares, ikke at betroe dette gammelagtige Fruentimmer noget i mit eller min Kones Navn. Strax efter hendes Bortreise den 24de October d. A. savnedes følgende af en Kiste, til hvis Oplukkelse en Tyvenøgel var brugt; Et Par blaarlærreds Lagner, Mkt. C. S. 4. Et Par fine hørlærreds Pudevaar Mit. C. S. 4. To fine hørlærreds Særke, Mkt. C. K. 6. En fiin Hørgarns Dug, usyet, omtrent 7 Alen. Et fjolet Stor tærnet silkebomulds usømmet Halstørklæde. En halvslidt brun silkebomulds Kjole, 5 a 6 gamle, meget fine hørlærreds Særke, Navnet udslidt. 9 Alen grovt Hørlærred. 8 Pund hæglet Hør, bunden i Krandse. Omtrent 2 Alen Blaarlærred. 11 1/2 Al. Sirtskattun, hvid og rødt i Bunden, med siolette store Blomster. Et hvidt Kaninskinds Underfoder til en Fruentimmer=Pelts, fret som en Trøie, foret med hvidt Lærred. Omtrent et Pand fiint ubleget Bomuldsgarn. Omtrent 4 Alen fiint Hørlærred. Et Par laadne Skindskoe.
Viborger Samler, 1803-11-24
Enhver Oplysning om dette Tyveri modtages med Taknemlighed af Sand, Sognepræst paa Venøe og af Tidemand Klubvært i Viborg, som lover en resonabel Douceur. Vende d. 8de November 1803. Sand. Paa Vestervig Closter og Bodumbisgaard pr. Thisted, ere 194 Stkr. Staldstude at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar. Liebhaberne behager at henvende dem til S. T. Hr. Lieutenant v. Svindt, som i Eierens Fraværelse behageligst foreviser Vahrene, fremlægger Conditioner og afgiør Handelen.
Viborger Samler, 1803-11-24
Efter Maal faaes tilskaarne Vinduesruder af bedste Sort Kronglas for billigste Priis hos Snedker Holstebroe den 10de Novbr. 1803. Andr. Sep. Thuusgaard.
Viborger Samler, 1803-11-24
Lærebøger og Almanakker ere atter at faae hos Just. Barations-Maarns-L1817 for Commandeurer af Landværnet, faaes paa Bogtrykkerie, Viborg; Bogen for 1 Rdl. 72 Skl. og Stykket for 8 Sk.
Viborger Samler, 1803-11-24
Følgende Bøger og Forlagsartikler, (med Rabat af 16 Procent mod kont. Betaling.) Just, A. F. Digte, Skrop. 64 s., Trkp. 48 s. Hemmelige Efterretninger om Satans H. b. 24 s.
Viborger Samler, 1803-11-24
Afhandling om de i Danmark voxende Pile ter og deres Dyrkningsmaade, h. 12 s. Haandbog for den læsende Ungdom, indb. 30 Fortællinger 1ste Bind, indeholdende en i misk Historie om Holger Laxmand, 1 R. Fortællinger 2det Bs i Hefte, som fortaler Jacob Vipstierts Historie, 24 s. Naturhistorie om Dorene. Et Udtog til Ny te for Begyndere og Menigmand. M. 107 oplysende Afbildninger paa de sieldnesDyr, saavel af Pattedyr, som Fugle, F. ske og Krybdyr, V. 1 Rd. 10 s. i Mk. terie 84 s.
Viborger Samler, 1803-11-24
Om Søeslaget paa Kbhns Rhed 1801, h. 6 Grundtegning af hele Jordkloden med Beskrivelse over dens Lande, illum. 6 s. A. Naturhistoriske Tabeller No. 15, med Dyrfigurer, illuminerede Stk. 3 s., sort Stk. 2 s. J Bogviis bedre Kiøb. ABe indb. Trkp. 6 s. Historie om Doctoren der opvakte Døde, 4 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1803-11-24
Følgende nye Bøger: Professor Pelts Forsøg til en Handelslære med Hense til Danmark, Vb. 84 s. Historisk Fortælling om Daskes Tapperhed og Trofasthed i Land= og Søekrige, ved Statsraad Graah, heft. 20 s. Faber, P. D. Sange for Landboe-Ungdommen, indb. 18 s. Salzmans Morali for Børn fra 8 til 10 Aar, indb. 64 s. Bondephiloskifie, samlet af Hallager, indb. 64 s. Fischers Reise fra Amsterdam over Madrid og Cadix til Genua i Aaren, 1797 og 98, heft. 32 s. Huusholdningskalender 180 4 s. Remers Verdenshistorie, anden Deel, heft. 1 Rd. 10 sk. Mærkværdige Begivenheder i det attende Aarhundrede, af Versel, 2den Deel, indb. 50 sk. Romanstre, ger af P. Handrup, h. 1 Rd. 12 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1803-11-28
No. 95.
Viborger Samler, 1803-11-28
London den 11te November. De heftige Stormvinde volde, at vore hist og hersitioneerte Skibe nu maae tænke paa at forlade deres loster. Enkelte Skibe ere saaledes allerede hiemkomr. Sidney Smith er kommen fra den hollandske Kyst et Yarmouth. Matrospresningen vedvarer endnu ligetengt; man mener den gielder et stort Angreb paa choulognefiotillen. Embargo er der dog ikke lagt paa skibene. Paa Kysterne er man i denne Tid ofte sat Allarm og Angest, da man har sagt Franskmændene om, og fra Sandgate og Folksione flygtede allerede lange Familier, da man paa en Kyststrækning af 30 gelske Mile signaliseerte Fienden. Et af vore Blade, udskylde denne Frygt med de store Anstalter Fienden, ser, der dog endelig maae betyde een Ting.
Viborger Samler, 1803-11-28
Man taler og store forestaaende Forandringer i Rinisteriet, ved tilkommende Parlamentforsamling, er, ifald de blive sande, kunne bidrage til Fredens bienoprettelse; fordi man mener, at Mr. Addington, til tilbyde Oppositionsmanden Hr. Fox, der saameget der Freden, Plads i Ministeriet; Sheridan, der siver paa denne Fores Ansættelse, mener man og liver paa Ministerpartiet og bliver Søe Etatens Skat bester, som Tierney nu er. Da Addington paa den Maade hylder Oppositionen; saa kand man ej ange, at Hr. Pitt igien skulde træde i Ministeriet. Statsekretæren Lord Havkesbury forlader og denne Post og gaaer som Pair ind i Overhuset.
Viborger Samler, 1803-11-28
Hr. Robson, fransk Krigsfange og Oppositionsbedlem i Parlamentet, der paa sit Æresord er tilladt na nogen Tid at reise til England, har medbragt til legieringen her en Ansøgning om Understøttelse fra de sange trængende Engelske, der holdes fangne i Frankrig. Han har og ved Subskription søgt at samle noget til dem; som han vil bringe med sig, naar hans Tilladelse er ude. Man mener Regieringen lader bekiendtgiøre "at den ej udvexler nogen af de herværende fran, ske Fangne, før Engl. i Frankrig ere satte i Frihed.
Viborger Samler, 1803-11-28
Sygdommen i Nevcastle, udbreder sig i de høiere Deele af Staden og næsten ingen af de Syge leve. Lægerne angive Taagen som dens Aarsag. Vore Skibe have erobret: 1) een af en fransk Kaper under Spanien tagen engelsk Hvalfanger fra Sydhavet, der havde General Baird fra Ostindien ombord, 2) den franske Kanonbaad No. 86, taget den 8de November 4 Mile sønden Calais. Dens Bemanding er en Lieutenant, 27 Soldater og 6 Matroser, den førte en 18 og en 8 pundinger, foruden Mandskabets Haandgevæhrer fandt man en Kasse med Vaaben og mange lange Pike. Den engelske Brig, der tog den, gav den adskillige Gange det glatte Lag; som dog hverken dræbte eller saarede een Mand, da Skibet stak saa dybt, at Skuddene ej kunne ramme; men den stod og Fare for at forgaae i Storm, og seilede maadelig. Soldaterne vare stærke velklædte Folk; men endeel vare søesyge. Den blev bragt til Deal; hvor Hr. Pitt netop var, og han var ombord paa den. Den franske Flaade i Ferrol ligger seilfærdig. En Paketbaad fra Jamaica medbringer Efterretninger fra Domingo der naae til den 24de September; de lyde saaledes "Mange Hvide have forenet sig med Negrene: Cap er omringet af en Armee af Negere og Hvide paa 18,000 Mand. Cheferne for denne Armee, have begiært Munition af den engelske Admiral ved Jamaica, da de saa vilde tage Staden og overlevere Engl. den. Jndvaanerne i Jeremie havde nedtaget det franske Flag, antaget Titel af uafhængig Regiering og ansøgt at handle paa Jamaica. En fransk Feluke og en Skonert fra Domingo ere fundne og tagne af en engelsk Fregat. De ombord værende franske Familier, havde Mangel paa alt. Vi have taget den franske Kaper, General Moreau, paa 26 Kanoner og 210 Md. samt opbragt 12 Skibe fra Jeremie til Jamaica. Paa disse 12 Skibe var den franske General Fressinet og 400 Soldater, der havde rømt Jeremie og agtede sig til Cap. Et engelsk Linieskib var siden seilet til Jeremie, der gav Anledning til mange Formodninger. Ved Cap var strandet en engelsk Fregat, som Engl. selv havde opbrændt. Midt i August laae paa CapsRhed seilfærdige 3 franske Fregatter, 1 Brig og 40 Kofardiskibe. Forresten meldes desuden det Bedrøvelige: at den gule Feber endnu raser i adskillige Egne paa denne ulykkelige Øe.
Viborger Samler, 1803-11-28
Den 4de November mønstrede man i Dublin 6000 Volontører. Man havde sat adskillige arresterede Jnsurgentere paa fri Fod; men endnu sidde allene i Kilmanhams Fængsler 370, og nylig har man arresteret et Complot, hvori vare 9 Soldater af Militsen.
Viborger Samler, 1803-11-28
Paris den 14de November. Førstekonsulens Ophold ved Kysterne forlænges, og han ventes nu ei saasnart tilbage, som man i Førstningen troede. Jmens Angrebet skeede den 5te paa Boulognes Rhed, uddeelte han selv befalingerne paa Kysten, og Admiral Bruix, der for sin Sygdoms Skyld ej kunne taale at ride, fulgte ham i en Kareth. Søeministeren kom til St. Malo den 7de November, han havde kiørt saa stærk, at to Vogne vare gangne itu Han hvilede kuns i 2 Timer, besaae Verfterne og gav strax den derliggende Flotille Ordre til Afreise. Samme Dag skulle 180 Seilere afgaae derfra til Boulogne. Den 9de højtideligholdt mange den nærværende Consularregierings 4de Aarsdag. Samme Dag forærede Maler Bree fra Antverpen Mad. Bonaparte et allegorisk Maleri, hvorpaa Førstekonsulen staaer ved Havkanten støttende sig paa en Verdenskugle, og seende hen til det med truende Skyer omgivne England. Over Førstekonsulen seer man i en klar Sky Parcerne omvinde hans Levetraad med Blomster og Laurbær. Endnu den 10de Novbr. var Bonaparte i Boulogne og man talede ikke om hans Afreise. Hver Dag saae man over 100 Skibe paa Rheden. Den Barakke, hvor Førstekonsalen boer, ligger paa en Høj, hvorfra man kan oversee alt; Admiral Bruix har sin ved høire Side af Bonapartes. Kysterne ere overalt beplantede med Mørsere af en ny Opfindelse; De veje 8000 Pd. ; og skyde Kuglerne meget langt. J Stormen om Natten til den 8de bleve 5 gamle platte Fartøjer, slagne itu mod Stranden. Af Besætningen omkom en Fierdedeel. En af vore Kanonbaade tog Engl.; men den de Stormen nødte tillige de fiendtlige Skibe til at søge Søen. Man regner alle de forskjellige Skibe som skal bruges til Landgangen for at beløbe sig til 5000. At meen forstærkes endnu, og Flotillen er fra Havre af forstærket med 60 Skibe. Da man nedgrav Første konsulens Feldhuus ved Boulogne, fandt man en Strids øre, formodentlig har den tilhørt den romerske Arme som overfaldt England.
Viborger Samler, 1803-11-28
J Anledning af engelske Blade siger Monitøren, at England har søgt i Berlin, Cassel og Brunsvig af kjøbe Geværer til tredobbelte Priser for at forsyne de res Volontører; men at de ingen have kunne saae.
Viborger Samler, 1803-11-28
En fransk Kaper, som af Engl. var opbragt til Sicilien, er paa den franske Gesandts Forestilling i Nepel atter udleveret.
Viborger Samler, 1803-11-28
Mad. Lectere er nu i Morsontaine formælet med Prinds Borghese.
Viborger Samler, 1803-11-28
For de Militære har Krigsdepotet udgivet en Beskrivelse over Englands, Skotlands og Jrlands Steder, Floder &c.
Viborger Samler, 1803-11-28
Haag den 15de November. Boulogne er Samlingspladsen for Toget mod England. At Divisionen fra St. Malo og 2 Halvbrigader fra Dunkirken ere komne der, giver Aarsag til mange Gisninger. Den 18de Novbr. venter man Bon parte til Ostende.
Viborger Samler, 1803-11-28
J Mallaga var Sygen endnu ei standset den 26de October. Handelen laae stille; thi de fornemste Jndvaanere vare flyttede paa Landet.
Viborger Samler, 1803-11-28
Livorno den 1ste November. Hertil ere komne endeel Skibe, som vare bestemte til Genua. De ere bortviiste derfra ved engelske Krigsskibe, hvoraf 2 Linieskibe, 8 Fregatter og 4 Kuttere og endeel Kapere strengt blokere Genuas Sørkyster. De gave dem tillige befaling allene at gaae til Livorno, og de derliggende neutrale Skibe fik Ordre, inden 14 Dage at gaae derfra.