JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-01-30
Rigsdagen i Frankfurt, den 23de Jan. Efteren kort Debat besluttedes Afstemning over de i Gaarsdagens Numer meddeelte Minoritetsbetænkninger. Før Afstemningen discuteredes det Spørgsmaal, om man enten først skulde stemme om Keiserværdighedens Arvelighed eller om det Princip, der indskrænket Overdragelsen af Ovexhovedets Værdighed til den korteste Tid. Omsider bestemmes med 270 Stemmer imod 216, at der først skal afstemmes om det arvelige Rigsoverhoved. Minoritets betænkningen Nr. 1 (om den arvelige Værdighed) bringes til Afstemning, og ved Navneopraab forkastes det med 263 Stemmer imod 211, 10 Medlemmer afholdt sig fra Afstemning. For Antagelsen af Nr. 1 stemte hele Ministeriet; for Forkastelsen stemte Kraft fra Nürnberg, Mittermaier, Rømer fra Stuttgart, Schmerling, Welcker, Wydenbrugt og alle de østerrigske Deputerede. Minoritetsbetænkningen Nr. 2, der vil overdrage Regjeringsmagten til en Fyrste for dennes Levetid, forkastes med 413 Stemmer imod 39. Samme Skjebne rammer Minoritetsbetænkningen Nr. 3, som for en Tid af 12 Aar vil lægge Regjeringsmagten afvexlende i Hænderne paa Preussen, Baiern, Hanover, Sachsen, Würtemberg og Østerrig. Det afslaaes med 442 imod 14 Stemmer. Betænkningen Nr. 4, ifølge hvilket Regjeringsmagten overdrages et Overhoved i 6 Aar, forkastes ogsaa med 264 imod 196. Umiddelbart efter Afstemningen over det første Forslag udbrød fra Gallerierne en Bifaldstorm, som Præsidenten imidlertid snart gjorde Ende paa. Derefter kommer til Afstemning et af Neugebauer stillet Andragende, ifølge hvilket Værdigheden kun bestemmes paa 3 Aar. Ogsaa dette forkastedes med 304 imod 120 Stemmer. Det næste Møde bestemmes til den 25de Jan.
Viborger Samler, 1849-01-30
En Frankfurter-Correspondent yttrer om denne resultat løse Afstemning: "at Tydskland meget vel kan forenes under en fælleds Regjering som Forbundsstat, ja at endog et fastere Baand kan slynges om den tydske Heelstat i folkeretlig og commerciel Henseende, naar Østerrig til rette Tid beslutter sig til som Foederativstat at underordne sine tydske Provindser den tydske Rigsregjering med Hensyn til alle tydske Rigsinteresser, og naar Østerrig kun paa en eller anden Maade vil udbetinge sig sin hidtilværende Andeel i den tydske Rigsregjering, modificeret ved de fornødne democratiske Jnstitutioner.
Viborger Samler, 1849-01-30
Deutsche Zeit. melder fra Frankfurt (d. 23de Jan.),at den Erklæring skal være indløben fra Preussen, at det ei har nogen Betænkelighed ved at tiltræde Gjenoprettelsen af en Forbundsstat indenfor Statsforbundets Grændser (das es kein Bedenken habe, der Herstellung eines Bundestaates innerhalb des Staatenbundes beizutreten), og at det havde forespurgt hos de øvrige tydske Regjeringer om de havde Jndvendinger i saa Henseende at fremsætte.
Viborger Samler, 1849-01-30
Jndenlandske Efterretninger. J "Departements-Tidenden, meddeles nu de med Centralmagtens Commissair, Hr. Stedmann, trufne Bestemmelser angaaende Gjenoprettelsen af Postforbindelsen imellem Kongeriget og Hertugdømmerne. Som bekjendt er denne nye Postforbindelse daglig. J Kolding afleveres og modtages Posten af Hertugdømmernes Postførere og Postconducteurer. Den interessanteste § er iøvrigt den 17de, der lyder saaledes: "For, efter Forholdenes Stilling, at fyldestgiøre den anden Bestemmelse i Nr. 7 af Separat=Artiklen til Vaabenstilstands-Tractaten af 26de August f. A., bliver Postamtet i Hamborg, saalænge Vaabenstilstanden varer, gjenoprettet saaledes, at Kongeriget Danmark og Hertugdømmernes Postvæsen vil blive i den samme Bygning paa Grossen Bleiche, men Hertugdommernes Postvæsen særskilt og ved Hertugdømmernes Emhedsmænd, uafhængigt af de kongl. danske Embedsmænd.
Viborger Samler, 1849-01-30
Den forrige Overpostamtsdirecteur flytter ind i sin tidligere havte Bolig; Tjenestelocalerne deles efter den paa Stedet selv trufne Bestemmelse. Begge Contoir-Personaler bære ingen Uniform; Brevbærer-Personalet forsynes med et simpelt, dets Egenskab betegnende, Skildt. Hvert af Contoirerne erholder sin egen Paaskrift i det indre af Bygningen; udenpaa fører Samme ikke nogen Paaskrift."Man fortæller i Kbhvn., at der i London skal være afsluttet et Laan for dansk Regning paa 800,000 Lstl. til 4 pC., at modtage til 88, efter en anden Beretning end- og til 92, – Vilkaar, der maa ansees for meget fordeelagtige under de nuværende Forhold, og som er det stærkeste Vidnesbyrd om den solide Credit, Danmark nyder i Udlandet, trods de tydske Blades, d. v. s. slesvig-holst. Correspondenters, Skraal om det uberverschuldete Danemark.
Viborger Samler, 1849-01-30
Ved allerhøieste Resolution af 16de De, er Kammerherre, Oberst v. Riegels tiltraadt den af Conferentsraad Johansen og Biskop Hansen forestaaede Bestyrelse af Øerne Als og Æro og er det tillige bestemt, at den samlede Commission skal benævnes "Overbestyrelses-Commission for Als og Ære."
Viborger Samler, 1849-01-30
Fra Altona (Dat. mangler) meldes, at General Bonin er kommen igjennem denne Stad paa sin Reise til Slesvig. J Berlin skal man være gunstig stemt for den slesvig-holstenske Sag og være belavet paa Muligheden af Krigens Gjenndbrud, hvilket imidlertid de andre Magter, navnlig England, søge at forhindre paa enhver mulig Maade, saa at man er betænkt paa det sandsynlige Tilfælde, at ingen Fred nu vil komme istand, og at Vaabenstilstanden vil blive forlænget.
Viborger Samler, 1849-01-30
Rendsborg, den 19de Jan. Hr. Baurmeister er dømt til 40 Dages Fængsel for at have brugt sin borgerlige Stilling til en utilbørlig Jndflydelse paa Militairet."
Viborger Samler, 1849-01-30
Slesvig, den 26de Jan. Nu er Tiden kommen forLandsforsamlingen til at samle sig. Finantsielle Grunde tale for Sammenkaldelsen af Landsforsamlingen, der aabnedes i Præsident Bargums Fraværelse af Vicepræsident Professor Olshausen. Dr. Prien interpellerede angaaende Retskrænkelser, udøvede af de Danske ved at bestæmme den slesv.-holstenske Post i Kolding og ved at beslaglægge et Skib fra Arnis i en dansk Havn. Departementschefen for Justitsvæsenet erklærede, at han ikke strax kunde besvare denne Jnterpellation, da Chefen for det indre og udenlandske Dep. var fraværende. Efter Mødets Slutning modtog Vicepræsidenten i et andet Værelse altsaa privatin, men i alle de Deputeredes Nærværelse Adresser fra Apenrade, Bredstedt, Eckernførde, Flensborg, Hadersleben, Høyer, Neumünster, Slesvig, Tønning, Tøndern m. fl. En Deputation fra Landskabet Harde og Egnen ved Gravensteen mødte med Borgermester Schow fra Apenrade i Spidsen. Deputationen forlangte som Landets ældste Ret Hertugdømmernes Ret til at blive sammen. Olshausen yttrede i sit Svar, at vor retfærdige Sag havde endnu to Stotter: det stærke enige Tydskland og Slesv. Holstens egen Kraft. Men det stærke enige Tydskland var først i Begreb med at danne sig; saaledes kunde det blive Tilfældet, at vi maatte stole paa vor egen Kraft.
Viborger Samler, 1849-01-30
Der skal være indløben den Efterretning, at Hr. Torm, Casserer for Nationalbanken i Flensborg, skal efter Politimester Krohn's Ordre være bleven arresteret.
Viborger Samler, 1849-01-30
Haderslev, den 17de Jan. Hvad Tilstanden heri Byen angaaer, da er den lummert, som sædvanligt stærk svangret af Electrisitet. Denne Stof er usynlig, men boer i de herværende Embedsfamilier og deres Hale. Vore tydske Friskarer derimod, som efter i Sommer at være blevne opløste, iførtes slesvig-holstensk Jæger-Uniform, danne den rugende og truende Sky over Byen. Hvergang nu Electrisiteten paa sin usynlige Viis brænder for stærk sammen, enten fordi Glæden bliver stedse hedere, ved det voxende Haab om det romerske Riges Gjenfødelse, eller ved den stigende Harme over, at Slesvig dog ikke kan blive indlemmet i bemeldte hellige Rige, – da buldrer det i Friskarecorpset og slaaer stundom ned, naturligviis immer kun i de Danskes Huse. Hvorledes det ved en saadan Leilighed gik herværende Kjøbmand L. N. Schmidt og alle hans Vinduer om Aftenen den 2den Januar, er vistnok bekjendt af Ribe Avis; men den 14de D. om Aftenen Kl. 9 gjorde den samme Torden en lignende Skade paa Manufacturhandler Hans Petersens Vinduer, der bleve meget spolerede, endog Træværket deri. Ligeledes gik det med herværende Kjøbmand B.S. Restings Vinduer den følgende Aften Kl. 6, fordi der i Boutiken blandt flere nurnberger Billeder hang et Portrait af Kong Frederik VII. som Kronprinds. Dette Billede toge Heltene med sig. Bag Friskarerne paa Gaden, bemærkes ved saadanne Udbrud en liden formummet Flok, der formodes at indeholde den virkende electriske Stof, og som baade i Forveien og bagefter skal vttre sig i virkelige Strømme af et dampende Fluidium, der her kaldes "Grog og som indsuges med Velbehag af Tordenskyens Deele. Sagen drives, til Ære for vor frie slesvigholstenske Forfatning og dens ypperlige Indretning ihenseende til Lov og Orden, endog saa publik, at man nu veed, hvis Borgeres Vinduer der næste Gang skulle klirre. Dersom der ikke var noget til i Verden, som kaldes Fanatisme, saa synes os, maatte selv den tydskeste Tydsker, der tidligere har boet her, nu med al Magt modsætte sig disse af "Lyna" og vore Advocater, saalænge forjættede slesvigholstenske Herligheder og fordre den forrige eller hvilkensomhelst anden Tilstand tilbage. Thi den nærværende er skandaløs. Vare vi Nord slesvigere ikke saa kolde og saa beregnende, som vi af Naturen ere, vare vi noget mere raae, mindre sædelige, saa taalte vi en saadan Tilstand ikke nogen Dag længer, men sloge vore lærde Forrædere ihiel efter Fortjeneste. Men nu kjende disse Herrer eengang vor Natur og gaae saa rolige omkring i Gaderne og see saa fornemt op paa vore Vinduer som Dyretæmmere, der see ind igjennem Gitterne i deres Menagerier. Vist er det, at den Mundsmag, vi alt have faaet af den høit priste Ret Staten SlesvigHolsteen med samt dens tydske Gemyse og Syltetøi, har været som Ædike og Galde paa Tungen, hvor meget Sukker man ved den Nordsl. Tidendes Artikler end stræber at proppe os i Munden. (Dvk.)
Viborger Samler, 1849-01-30
Søndagen den 21de Jan. om Aftenen var der stor Soldaterbal hos Gjæstgiver Jversen paa Torvet, hvor Byens meest letfærdige Tøse vare inviterede. Jmidlertid forsmaaede Frøken Wiinholdt, Frøken Jda Hye og, efter Sigende, Provst Jansens Døttre, ikke at gjøre dem Selskab, formodentlig af lutter Patriotisme J en til Fyens Avis, meddeelt Artikel fra Haderslev af 20de Januar hedder det bl. A. Med Gudstjenesten staaer det sig kun maadeligt hos os; thi Menighederne, som ere berøvede deres dansksindede Præster, vise sig saa egensindige, at de ei engang ville høre Guds Ord forkyndes af en slesvig-holstensk Præst, og paa flere Steder er det hændet, at der ikke har indfundet sig et eneste Menneske i Kirken. Til Beviis for, at Haderslev Vesteramts Beboere allerede i længere Tid have havt isinde at reise sig til Modstand mod Undertrykkerne, kan blandt andre Smaatræk anføres følgende: For en otte Dages Tid siden var en Sognefoged derfra hos den oprørske Amtmand Bruhn i Forretningsanliggender. Jdet Sognefogden stod i Begreb med at tage Afsked spurgte Amtmanden med sin sædvanlige jesuitiske Sledskhed: Hvad man tog sig for der i Egnen, Sognefogden svarede laconisk: "Vi støbe Kugler, og efterat Bruhn dertil havde yttret: "at saa var det nok bedst, at der blev sendt dem Soldater tilføiede hiin endnu. Hvis saa er, maa det være mange; thi ellers jage vi dem bort!" Omtrent til samme Tid, som hiin Sognefoged førte et saa udfordrende Sprog ligeoverfor en oprørsk Overøvrighedsperson indfandt sig i Ribe nogle Beboere ogsaa fra Haderslev Vesteramt, Spandet Sogn, hvor 20 slesvig-holstenske Dragoner vare indqvarterede, og henvendte sig til den høistcommanderende Officier med Forespørgsel, om han var villig til at modtage 20 slesvig-holstenske Dragoner; thi saa vilde de binde og bringe dem med fuld Armatur, tilligemed deres Heste. "Kieler Corresp." finder det, mærkværdigt nok, gansk i sin Orden, at Borgerne i Kolding ikke have villet taale det schleswigholsteinske Vaaben paa Postvognene fra Haderslev, saalænge dette ikke er anerkjendt af Danmark.
Viborger Samler, 1849-01-30
Randers, den 27de Jan. Ved det i Torsdags her afholdte Raadstuemøde, hvortil der af Magistraten, ifølge Jndenrigsministerens Ordre, var indkaldt, havde indfundet sig henved 300 Borgere. J Borgemesterens Forfald aabnedes Mødet paa Magistratens Vegne af Hr. Justitsraad, Raadmand Poulsen, som, efterat have oplæst Ministerens Skrivelse – hvorefter der skulde rettes det Spørgsmaal til Byens Borgere, om de vilde fanctionere, at Communen paatog sig Garantien for et Laan af 12,000 Rbd., som Havnecommissionen agtede at optage, for dermed at kjøbe et Dampskib til Bugsering paa Randers-Fjord? – anbefalede Sagen paa det bedste. Derpaa meddeelte Hr. Kbmd. Julius Ree, paa Havnecommissionens Vegne, Oplysninger om Laanets og Garantiens Beskaffenhed, om Bugseringens Vigtighed og om Nødvendigheden af, at Havnen overtog denne, da Bugseringen ellers med det første vilde ophøre, eftersom Dampbaaden "Martello," selv om den modtog en Reparation, kun daarlig vilde svare til sin Hensigt og det ikke var at vente, at Actieselskabet, som alt havde gjort Opoffrelser for denne Sag, vilde kjøbe noget nyt Dampskib. Efter en kort Discussion, ved hvilken i Begyndelsen Enkelte yttrede sig imod Sagen, men som, efterat være imødegaaet fornemmelig af Havnecommissionens Medlem, Hr. Kbud. Gram, sluttede sig til Majoriteten, indvilligede Forsamlingen med Enstemmighed i, at Communen skulde overtage den nævnte Garanti. Jdet vi meddele dette behagelige Resultat, ifølge hvilket vi antage endnu iaar at kunne faae et nyt, hensigtsmæssigt Dampskib til Bugsering paa Fjorden, glæder det os tillige at erfare, at Havnecommissionen iaar agter at indføre flere nødvendige Forbedringer, saasom: at grave et nyt Løb i Fjorden en Fjerdingvei herfra, at paabegyndAnlæggelsen af Bulværker paa Havnens søndre Side, hvorved denne bedst vil kunne muddres, at anskaffe nogle Reserveloodser, hvortil haves Trang, og endelig at paabegynde Anlæggelsen af en Vinterhavn ved Udbyhøi. (Rd. A.)
Viborger Samler, 1849-01-30
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 26de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 3 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 194 1/2 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 92 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 144 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane-Actietegning 42 1/2 Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 921 i Bance. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1849-01-30
Hamborger Børscours, den 26de Januar, Bordeaur 3 Md. 188, Lond. 3 Md. 13 Mk. 8 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 35. 60 slesv. holst. Species 1 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 2 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25 3/5, Skillings=Stkr. 257 a 26 1/4, nye 2/3 Stkr. f. f. 54 1/2 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1849-01-30
Skibs-Efterretning. Et af de i forrige Uge fra Rio Janeiro til Kjøbenhavn hjemkomne Skibe havde Ugen iforveien i Nordsøen udholdt en orcanagtig Storm af Ø. 15 Miil fra jydske Kyst havde Skibet. under denne Storm faaet sin Takkelage bedækket med Flyvesand.
Viborger Samler, 1849-01-30
Døde, Kjøbenhavn: Enke efter Jsenkræmmer M. A. Her gaard, Mad. Henrikke Baggine, f. Hornemann, 69 Aar; Bogbinder Jacob Christian Berg, 80 Aar; Margrethe Christensen, f. Randløv, 6 Aar; Værtshuusholder Frederik Leciene, 55 Aar; Høker Frederiksens Hustru, Karen, f. Olsen, 40 Aar; Dorthea Marie Petersen, f. Borgaard; Karen Chr. L. Sørensen, 21 Aar; Christiane Nicoline Meyer, f. Lund, 43 Aar; Anna Petronella Holm, 40 Aar - Nyborg: Marie Kirstine, Jespersen, f. Bech, 20 Aar. - Snedsted: Forhenværende Sognedegn Niels Peter Kjer, 77 Aar. - Helberskou Skole: Skolelærer Lauriz Ringsted, 47 Aar. - Aabenraa: Dr. med. chir. & phill. A. W. Neuber. – Skandsehuset: Musicus Poul Christensen Christrup, 36 Aar.
Viborger Samler, 1849-01-30
AVERTISSEMENTS. At Redacteuren af et under Titel Republicaneren paabegyndt nyt Blad, Louis Touscher, under Dags Dato er foranstaltet tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads først udkomne Numer indeholdt Artikkel overskreven Republicanerens Program", det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Anordn. 27de Septbr. 1799 § 17. Justitsministeriet, den 20de Januar 1849.
Viborger Samler, 1849-01-30
Dampskibsfart imellem Aarhuus og London. J Henhold til min Bekjendtgjørelse af 4de Dennes, betræffende en Expedition af Kreaturer a. herfra til London til Foraaret pr. Dampskib, kan jeg nu med Bestemthed meddele, at the Cattle steam ship Conveyance Company i London, i Slutningen af April Maaned 1849 sender et af sine udmærket gode til Kreatur-Transport byggede Dampskibe hertil, for at hente en Ladning Kreaturer og Gods.
Viborger Samler, 1849-01-30
Fragten har jeg formaaet Compagniet til at nedsætte, saa at den ei vil overstige Astlr. 3 1/2 pr. Kreatur. Skulde andre gode Dampskibe mod Formodning til nævnte Tid billigere overføre Kreaturer herfra til London, vil den rette sig derefter. Af Kreaturer er der alt indtegnet endeel hos mig, og beder jeg Dhrr., som ønske at benytte bemeldte Leilighed, snarligst underrette mig derom, for at jeg itide kan vide, hvor stort et Rum af Skibet der kan disponeres over til Gods. Aarhuus, den 19de Januar 1849. A. Herskind. Speditions Contoir i Aarhuus. At jeg fra i Dag begynder en Speditions=Forretning, og at jeg som Følge deraf paatager mig at modtage og forsende Vare og Effecter til Landets forskjellige Egne, saavel Søeværts som Landværts, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. J Besiddelse af fornøden Pakhuusleilighed seer jeg mig i Stand til enhver Tid at modtage saavel større som mindre Vare=Partier, og da jeg tildeels ene vil befatte mig med disse Forretninger vil jeg kunne skienke dem fornøden Opmærksomhed, og haaber jeg ved prompt, hurtig og billig Expedition at fortjene Deres ærede Tilfredshed, som ved forekommende Leilighed ville have mig i behageligst Erindring. Aarhuus, den 25de Januar 1849. N. H. Larsen, ved Aaen.
Viborger Samler, 1849-01-30
Stedfortrædere, af alle Slags besørges anskaffede og antagne af C. Krogh. Commissionair i Viborg.
Viborger Samler, 1849-01-30
En ikke Værnepligtig som er under 26 og ikke over 23 Aar, som vil lade sig stille for en Anden, bedes at melde sig paa dette Blads Contoir, som meddeler nærmere Underretning.
Viborger Samler, 1849-01-30
Skovanction. Onsdagen den 7de Februar førstkommende og følgende Dag, afholdes, efter Forstraad Bangs Begjering, Auction i Vin dum Skov over en betydelig Deel Bøge paa Roden, for Størstedelen brugelig til Brændsel, og nogle Ege Auctionen paabegyndes hver Dags Formiddag Kl. 9 ved Damhuset, hvor Liebhaverne ville behage at møde. Middelsom Sønderlyng Herreders Contoir. Viborg, den 20de Januar 1849. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1849-01-30
Mandagen den 12te Februar 1849, Kl. 11 Formiddag, lader Viborg Cathedralskoles Forstanderskab paa Viborg Raadhuus afholde offentlig Auction over det Cathedralskolen tilkommende Vederlag med Korn in natura for Kongetienden af Afgrøden 1848 af Wolling, Brøndum, Odense, Durup, Junget, Vile, Harre, Aasted, Sæbye, Nautrup, Selde, Høislev, Thiele, Borrits og Mønsted, Sogne. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg Cathedralskoles Forstanderskab, den 29de Jan. 1849. Chr. Koefoed. J. Hagemann. M. N. Ursin. F. C. Olsen. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-02-01
Viborg Stifts=Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Februar 1849. Torsdagen den 1 Nr. 19. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-02-01
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 24de Januar. Svælget imellem Nationalforsamlingen og Ministeriet bliver dybere og bredere, og Rygterne om et Ministerskifte fornyes med større Bestemthed. Man anfører Navnene Billault, Du faure, Vivien, Lamoriciere, ja endog Cavaignac betegnes som Changarniers Efterfølger. Fremtiden truer med store Farer, med større maaskee end de allerede bekæmpede. Saameget er sikkert, at med den successive og umærkelige Overgang til en Restauration af Monarchiet gaaer det ingenlunde saaledes som Hovederne for Reactionen have formeent. Den dybe Mistillid, hvormed disse, nu ganske afslerede Rænker og den muligviis forestaaende Kamp fylde Nationen, maa baade meere eller mindre de extremPartier. Ønskeligst vilde det tilvisse være, naar den nye Kamp, i hvilken Partierne skulle prøve deres Styrke, leveredes paa Valgagitationens Mark, og kun af denne Grund kan man ønske en ikke fjern Opløsning af Nationalforsamlingen.
Viborger Samler, 1849-02-01
Nationalforsamlingen har i sine Bureaux valgt Commissairer, der skulle prøve Billaults Budgetandragende, der fornemmelig tilsigter at lade i det mindste Jndtægterne votere af Nationalforsamlingen. Lad saa den næste Forsamling - den legislative - see hvorledes den kommer tilrette med Udgifterne. De valgte Commissairer høre ganske til den venstre Side og deres Udvælgelse er et nyt Nederlag for Ministeriet. - J Nationalforsamlingen overrakte Marschal Bugeaud en med 7500 Underskrifter, bedækket Petition fra Charente-Jnferiente Departementet om en hurtig Sammenkaldelse af Legislativforsamlingen.
Viborger Samler, 1849-02-01
Man læser i Gaz des Tribunaux, Efter Februarrevolutionen blev mangt et stort Establissement bragt sin Undergang nær, ei alene paa Grund af den almindelige Standsning, men ogsaa, fordi Arbeiderne forhøiede deres Fordringer; og saaledes berøvedes de virksomste Etablissements deres Arbeidere, naar disses Fordringer ei opfyldtes. Auctoriteternes Virksomhed rettedes især paa Opdagelsen af de Midler, der udkræves for at ernære de Arbeidere, der yttre Ulyst til at arbeide. Det er lykket hine Mænd at komme i de fleste Tilfælde paa Spor efter hemmelige Associationer, som i gode Tider indsamle Bidrag til saadant Formaal og derefter, naar et for deres Planer gunstigt Øieblik indfinder sig d. er naar Nedlæggelse af Arbeide finder Sted, at uddeele dem. Det er fremdeles opdaget, at Standsning af Arbeide kun da indtræder, naar de fornødne Fonds findes i hine Sinecurekasser. Dette er Tilfældet med Lysefabrikerne, der nu ere uden Arbeidere. Men Auctoriteterne have besluttet at gjøre Ende paa dette Uvæsen, og for faa Dage siden ere de tre Chefer for Lysefabriksvendene arresterede og deres Papirer Bøger og en betydelig Kassebeholdning beslaglagte." National meddeler følgende Scene, der fandt Sted i den angaaende Fallour's Underviisningsplan nedsatte Comitaimellem Thiers og Philosophen Cousin. J Mødet drøftedes de med Folkeunderviisningen forbundne Omkostninger. De Mænd, der besørge Underviisningen, ere hidtil saa usselt lønnede i Frankerig, at de fleste Skolelærere ved Almueskolerne maae ved Siden af deres Embede lægge Vind paa et eller andet Haandværk for at kunne ernære sig og deres Familier. Cousin havde andraget paa Forhøielse af Lønningerne og paa Gratisunderviisning for de Uformuendes Børn m.m. Men Thiers erklærede, at Frankerig ikke var riigt nok til at kunne give alle Proletarier fri Underviisning. "Thiers udbrød Cousin, det gjør mig ondt, at jeg maa erindre Dem om Noget, som det synes, at De har glemt; at jeg maa erindre Dem om at De er bleven opdragen paa Statens Bekostning. De var en Gratist. Jeg skylder Staten den samme Tak, og jeg skal aldrig glemme det. Havde Frankerig ikke været riigt nok til at bære Omkostningerne for vor Opdragelse saa indtoge vi nu ikke den Plads, vi beklæde." Thiers replicerede ikke et eneste Ord.
Viborger Samler, 1849-02-01
Paris, den 25de Jan. J Nationalforsamlingen fremlagde Grevy en omstændelig Beretning fra Comiteen om Rateaus Forslag vedkommende Nationalforsamlingens Opløsning. Betænkningen lød benægtende med 14 Stemmer imod 1. Mandagen den 29de Jan. aabnes Discussionen.
Viborger Samler, 1849-02-01
J Nationalforsamlingens Møde d. 26. Jan. fremlagde Jndenrigsministeren et Lovudkast om Clubbernes Lukning.