Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-03-09
At de Kouleurtes Eiendom er sikkret paa de danske Øer, sees deraf, at en af de rigeste Kiøbmænd paa St. Thomas, Hr. de Castro, Adjutant hos Gouverneuren, er en Neger. De kouleurte Brødre Hill eiede Sukkerplantager ikke blot paa St. Thomas og St. Jan, men ogsaa paa St. Croix, hvor de, paa den betydelige Plantage: la Vallee, i Aarene 1822226, endog havde en hvid Forvalter i deres Tieneste. Hr. Daly, en Neger, har i endeel Aar eiet Sukkerplantagen: Annashope paa St. Croix, og fik i 1825 et betydeligt Laan af de offentlige Kasser, fremfor adskillige Hvide, der søgte om det. Lieutenant Wm. Heyliger eiede Qvægplantagen St. Peters. De Couleurte drive Handel og Haandværker, med de samme Rettigheder som de Hvide, t. Ex. Hr. Benners, Kaptain Colbjørnsen, &c. &c. Næsten alle de fornemste Haandværkere, Sned kere, Tømmermænd, Skræddere, Skomagere ere Kouleurte. Mange ere Commis paa HandelsKontoirer. Nogle ere endog i offentlige Poster, 1. Ex. Hr. Friborg paa St. Thomas, Lieutenant Petersen som er Fuldmægtig ved Veier-Kontoiret paa St. Croix. J 1826 blev endog et kouleurt ungt Menneske ansat som Skriver i Regierings Kontoiret paa St. Croix. Alle Officiererne i Brandcorpset, med Undtagelse af Brandmajorer ne, ere Kouleurte, Nogle Politie betiente ere Kouleurte. Jkke at tale om at i 1826 eiedes over Femhundrede Gaarde og Huse i Byerne paa St. Croix af Kouleurke. Men selv de ufrie Negeres Eiendommesret er i al Stilhed hævdet. Man finder mangen en tienende Neger, ja selv mangen ordentlig Plantagemager eller Negerinde som eier en god Mahognie Seng med Madrads &c., gode Borde, Stole og andre Meubler. Ja nogle have endog ligesom vore Bønder en god Skilling paa Kistebunden; Produktet af deres Smaahandel med Frugter, Fjerkreature, &c. En Neger paa den Schimmelmannske Plantage: Store Prindsesse, giør sig aarlig en betydelig Jndtægt af en overordentlig frugtbar Viinranke han har plantet ved sit Huus. Tusinde lignende Exempler kunne anføres. De seneste General Gouverneure undgik, saavidt mueligt, i offentlige Dokumenter, at kalde Negerne Slaver. En benævnelse, som vist, lidt efter lidt, uden Lovbud, bør afskaffes. De fri toge altid en Eier, som beviste at hans Frigivne kunde ernære sig selv, fra den Sum der ellers skulde erlægges til Landskassens Sikkerhed. J det sidste Decenium have de aldrig nægtet Tilladelse til Ægteskab mellem Blanke og Kouleurte; men saavidt Anmelderen veed, have ikkun to eller tre Par begiæret den. Alle disse Fakta og mange flere ligge for enhvers Øine. Vor menneskekjærlige Konge har ikke blot afskaffet Slavehandelen 15 Aar før det stolte England, men er vedblevet med roligt. fast Skridt, i Stilhed (den eneste sikkre Maade, at nærme sig det store Maal, Kouleurtes og Hvides Forening. Det er ligesaa vigtigt for Koloniernes Sikkerhed, som for Menneskeligheden, at disse to Klasser blive til Een; men Fordom kan ikke udryddes ved Lovbud (Dueller, Jntolerance vise dette). Jkkun Cultur og Sæder kunne hæve den Konleurte op til den Hvide, og derfor er det saa skiønt at vor fortræff lige Konge har gjort saa meget for de Couleurtes Dannelse, ladet indføre den indbyrdes Underviisning, og fremmet en Mængde Skoler. Tiden vil da jevne Forskjellen. Dette see vi paa Cuba og Puertorico, Forskiellen er forsvunden, skiønt paa en anden Maade. En stor Deel af de hvide ere der nedsjunkne til de Kouleurte, istædet for at hos os hæves de Couleurte til de Hvide. Heller ikke bør de Hvide miskiendes. Man finder ofte paa St. Croix en Ædelmodighed, som man i Europa ikke tiltroer Colonisterne. Byder, i et Stervboe, en Neger paa sin Frihed, saa ansees det for en Skam at byde ham over. Flere have saaledes faaet Frihed for en Ubetydelighed. Desuden føle de Hvide meget vel den Styrke de vinde ved Forening med de Kouleurte. Vist nok staaer endnu meget tilbage at ønske, dog meest i Formen, t. Ex. at den Kouleurtes Næringsdrifts Tilladelse, der i de sidste 15 Aar ifølge Vedtægt dog giver ham de samme Rettigheder som Borgerbrevet den Blanke, ikke ogsaa kaldes Borgerbrev o. s. v. Dog er det forsigtigt at vor ædle Regiering, at den hidtil ikke har emaneret nogen offentlig befaling desangaaende, Nabo Kolonierne have viist hvor let saadanne offentlige befalinger misforstaaes og foranledig Oprør. Endog Stavnsbaandets Løsning i selve Danmark frembragte overdrevne Fordringer hos endeel af den da uoplyste Bondestand. Det er aftsaa en stor Fortieneste af vor faderlige Regjering, at den i Kamp mod Fordom har ladet Virkelighed gaae forud for Formen, og de Mænds Fortjenester, som ved Udførelsen heraf sikkert have mødt flere og større Vanskelighe der end man førestiller sig, deres retsindige Klogskab, Virksomhed og stille Beskedenhed bør ikke lades ubemækret. Veritas.