Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-01-09
De ere den ældste af alle de uafhængige Stater paa Amerikas Jordbund og indtage den største Deel af den tempererede nordlige Zone. De bleve først opdagede af Sebastian Cabot, som efter Columbus fandt Veien til Nordamerica; men først efter et Aarhundredes Forløb forsøgte Nederlænderne, Englænderne, Franske og Svenske paa at anlægge Colonier hist og her i Landet. Efterhaanden tiltoge Englænderne sig hele Magten over det og udstrakte deres Herredømme, fra Lorenz Floden og til den Mexicanske Havbugt. J Begyndelsen var Colonisationen meget ubetydelig; men de indvortes Uroeligheder i England bevægede efterhaanden manfoldige Mennesker til at drage derhen; Jndianerne gav efter og trak sig tilbage i det Jndre af Landet. Englænderne inddeelte de Jordstrækninger, som de havde taget i Besiddelse i Provinser og disse igien i Grevskaber, ligesom Jndretningen var i England og oprettede ligesaadan en Forfatning som der, og som var bygget paa Menneskerettigheder og Samvittigheds Frihed. Alle misfornøiede Personer i de øvrige Europæiske Lande begave sig ligeledes derhen. 13 saadanne Colonier opkom efterhaanden og de følte sig tilsidst saa mægtige at de i Aaret 1783 reve sig løs fra Moderlandet. Nu foreenede de sig til en almindelig Union, uddannede stedse meere deres indvortes Forfatning, kiøbte i Aaret 1803 heele Louisiana, erholdt i 1815 i Freden til Gent med England Landet Oregan ved det store Ocean; derpaa i 1823 ved en Traktat med Spanien begge Floriderne, og hævede sig siden den Tid, ved med Klogskab at bruge deres Statskræfter og ved at udvide deres Handel og Jndustrie, til en saa betydelig Høide, at man nu kan betragte Nordamerika som den anden Handelsmagt paa Jorden. – Da man følte Trangen til en fælleds Centralpunkt, hvor Unionen kunde have sit Sæde og de høieste Authoriteter kunde concentrere, saa kiøbte den i Aaret 1790 Distriktet Columbia hvor nu dens Hovedstad Washington, som for nærværende Tid har 13000 Jndvaanere, fremblomstrer. – Unionen bestaaer for nærværende Tid af 25 Stater, som ere forenede med hinanden og udgiøre et føderativt System, hver Stat har givet sig en særskilt Constitution, som enten er demokratisk eller en Blanding af Aristokratie og Demokratie og regierer sine egne Anliggender med en fuldkommen Uafhængighed; men en fælleds Kongres sammenholder det heele Den bestyrer alle Anliggender, som ere fælleds for alle Staterne, besørger Unionens Forsvar imod udenlandske Fiender og forordner de Paalæg som udkræves dertil. Den sætter visse Unions-Tribunaler i de enkelte Stater, bestyrer allene Distriktet Columbin, og ethvert Samfund af Colonister, som endnu ikke er talrigt nok til at udgiøre en egen Stat, og som saalænge kaldes Distrikt, og ikke Stat. Congressen bestaaer af to fra hinanden adskilte Magter, den lovgivende og den udøvende. Den første af disse er igien inddeelt i Senatet og Repræsentanternes Huus. Hver Stat har Ret til at sende to Medlemmer til Senatet, hvilke saaledes nu bestaaer af 50 Medlemmer. Repræsentanternes Huus vælger sig en Taler ligesaadan som det Engelske Underhuus. Enhver Stat afsender et Medlem til Huset for enhver Afdeeling af 50,000 stemmeberettigede Borgere, som den indeholder. Den lovgivende Magt disponerer over Fred og Krig og Traktater, over alt hvad der angaaer Handelen, Skatterne til Unionen, Mønten og Postvæsenet; den fører Opsynet over den regulaire Landmagt, Militsen og Flaaden; men allene Repræsentanternes Huus har, som det Engelske Underhuus, Ret til at bevilge Pengebills. Forretningernes Gang i begge Huse har forresten den samme Jndretning som i det Engelske Parlament. Den udøvende Magt er overdraget til en Præsident, som er det samme i Unionen, som Kongen af England i det Brittiske Rige; men hans Magt er meere uindskrænket; han beklæder fin Post i 4 Aar og træder derpaa tilbage i de almindelige Borgeres Classe; dog kan han to Gange efter hinanden vælges paa nye Han maae være født i Unionen, have boet 14 Aar i den og være i det mindste 35 Aar gammel Han understøttes i sine Funktioner af en Vicepræsident. Han er Chef for Søe- og Landmagten og for Militsen, naar den giør Tieneste; han har Ret til at benaade, udvælger alle de civile og militaire Embedsmænd, som angaae heele Unionen, f. Ex. Ministre, Consuler og s. v. Han kan afslutte Traktater, naar 3/4 af Senatorerne give deres Smykke dertil; men han kan ogsaa sættes under Anklage for Forbrydelser mod Staten. Hans Gaae udgiør i vore Penge omtrent 50,000 Rigsbankdaler Sølv og Vicepræsidentens 10,000. Begge vælges af egne Deputerede fra hver Stat Følgende Personer have beklædet Præsident Embedet; Georg Wassington to Gange fra 4 Marts 1789 til 1797, John Adam fra 4 M. 1797 til 1801, Thomas Jefferson to Gange fra 4de M. 1801 til 1809, James Madison to Gange fra 4 M. 1809 til 4de Marts 1817, James Monroeto Gange fra 4de Marts 1817 til 4de Marts 1825, og endelig John Qvincy Adams, en Søn af John Adams, fra 4de Marts 1825 til nærværende Tid.