Københavns Adresseavis, 1780-07-26
Ved Bedømmelsen vil Selskabet paa ee, om Kartoflerne, som fra Norge æskes Premie for, i samme Egne ti forn haver været i Brug, eller nu først ere der indførte, hvor altsaa denne sidste Omstændighed finder Sted, maatte den ikke glemmes i Attesterne, paa hvilke der ellers ikke vorder agtet, da det egentlig er Selskabets Hensigt at opmuntre Jndbyggerne til Kartoffel=Avl i de Egne, hvor samme ik te en nu er noksom bekjendt, og hvor den dog kunde være meest fornøden Ligeledes udsættes disse Premier særskilt for Nordlandene og Finmarken, paa samme Vilkaar og til samme Tid, som for Jsland. 15. Da Selskabet. til Kartoffel=Avlens Befordring paa Island allerede i Landets Sprog haver ladet trykke og uddeele fornøden Anviisning til samme, og haver opmuntreet til bemeldte Avls Drift ved udsatte Premier, og det tydeligen indseer den store Vigtighed benævnte Avler af for Jsland; saa haver det til sammes Befordring end ydermere besluttet at udlove for Folk af alle Stænder følgende Belønninger, nemlig. Den som i Island selv enten ved virksom Anviisning, ved paa Jsland avlede Kartoflers Undeling til Sæd, eller Kartoflers Frembringelse af Frøe der i Landet, eller paa nogen anden Maade, kraftigst befordrer KartoffelAvlen der i Landet, skal belønnes med Selskabets større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. ligesom de trende, som dernest frem for andre udmerker sig, skal hver især nyde Selskabets mindre Sølv=Medalje, eller 10 Rdlr. til Belønning. Premien udsættes for Fraliggenhedens og Seladsens Skyld for de trende Aar 1782, 83 og 84, da de, som for ethvert af disse Aar vil vente at nyde de udsatte Premier, maae æske dem inden ethvert paa følgende Aars Udgang. Fornødne og tilforladelige Attester maae tydeligen bevidne forbemeldte nyttige Handlingers Vished og gode Virkning. Lige Premier udsættes paa samme Maade for dem, som meest befordrer denne Avl i Finmarken og Nordlandene. 16. Ligesom Selskabet har fundet det nyttigt, at udsætte Premie for Kartoffel=Avlen paa Jsland baade for Agerbrugeren og for dem, som maatte finde Lyst, at hielpe og befordre hans Flid, saa haver Selskabet og holdt det gavnligt i Henseende til Færøerne, for hvilke det udsætter efterfølgende Premier for trende paa hinanden følgende Aar. For den Odelmand eller Kongsbonde, som i Aaret 1780 apler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder, af de beste og meelrigeste Pateter eller Kartofler, 16 Kroner. For den, der avler nen største Mængde, ikke mindre end 8 Tønder, 12 Kroner. For den nest største Mængde, ikke mindre end 5 Tønder, 8 Kroner. For den følgende, ikke mindre end 2 Tønder, 4 Kroner. Premierne maae æskes inden Oktober Maaned 1781, og Avlen med troværdige Vidnesbyrd, blant hvilke man især ønsker Langmandens, Land fogedens eller Præsternes, bevises. De, som eengang haver faaet Premie for denne Avl, kan heref er ikke vente, oftere derfor at blive belønnet. Ligeledes udsætter Selskabet end videre disse Premier: For den, som paa Færøerne enten ved Overb viisning om Avlens Nytte, eller ved Undeling af Kartofler, eller paa nogen anden Maade virksomst befordrer andres Kartoffel=Avl der, eller Kartoflers Anvendelse i Almuens Huusholdning, 20 Kroner, og for den, som derefter viser nest største Nidkierhed, 10 Kroner. Premien æskes til samme Tid som ovenmeldte, og vil med Æskningen nedsendes tilforladelige Beviis for det angivnes Rigtighed. 17.) Selskabet, som har kronet en Afhandling om endeel for Jsland nyttige Vexter, og nu ladet samme, trykt i det islandske Sprog, uddeele der i Landet, har deraf erfaret, at de saa kaldede Kaal Rødder (Kaalrabi under Jorden) fortjener i Følge paalidelige i Jsland gjorde Forsøg at regnes blant de nyttigste Planter for Almuen sammesteds efter deres nærværende Omstændigheder. Det udsætter derfor, for at opmuntre Islænderne til denne dem fordeelagtige Avl, følgende Premier, nemlig: For den, som i Aaret 1781 der i Landet avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder af de beste og største Kaal=Rødder 12 Rdlr. For de nest største Mængder, ikke mindre end 8 Tønder 10 Rdlr. 6 Tønder 8 Rdlr. 4 Tønder 6 Rdlr. 3 Tønder 5 Rdlr. 2 Tønder 4 Rdlr. Folk af Bondestanden kan konkurrere til alle 6 Premier, men de af andre Stænder alene til de 3 første. Troværdige Attester og Sagens Rigtighed, som tillige maatte bevidne, at det alt er af een Mands Avl, maae indsendes inden den 31 Desember 1782. Selskabet agter oftere at udsætte disse Premier, og vil desuden med Fornøielse modtage Efterretninger og andre nyttige Have=Vexters Avl og nye Havers Anlæg i Island. 18 For at opmuntre Bondestanden i Dannemark til Frugttræers Opelstning udsættes følgende Premier. For den største Mængde enten af Svedske eller Katrine=BlommeTræer, eller og af gode Æbie, Pære= og Kirsebær Træer, optrukne efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 50 Stykker, 30 Rdlr. For den nest største Mængde, ikke mindre end 30 Træer, 15 Rdlr. For neste Mængde ikke mindre end 20 Træer 10 Rdlr. For neste, ikke mindre end 10 Træer, 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt: 1) for Sielland, Møen og Bornholm, 2) for Nørre=Jylland, 3) for Fyn, Lolland, Falster og de øvrige Øer. De kan alene vindes af Gaard= og Huusmænd, saa og af Skoleholdere paa Landet og Skovfordeer; men Huusmændene kan imod de andre æske for de halve Mængder. De æskes ikke førend i October 1787. Synet hvorpaa Attesterne grunder sig, maae tages i Sommeren eller Høsten 1787, naar Frugten er paa Træerne, og Attesterne maae tydeligen bevidne, at Træerne ere i god Voxt og frugtværende, samt naar de ere satte, og af hvad Sorter de ere. Af de tørrede Blommer maatte indsendes en liden Prøve, da deres Godhed ogsaa vil komme i Betragtning Naar de øvrige Omstændigheder ere lige, da vil de Æskende som selv haver opelsket Træerne enten af Kjernen eller af vilde Stammer, og siden podet eller proppet dem, nyde Fortrin for dem, som have anskaffet sig dem andensteds fra, ligesom og Selskabet under Bedømmelsen vil paasee, om slige Frugter tilforn haver været almindelige der i Egnen eller ikke, hvilket alt i Attesterne maatte oplyses. Selskabet agter oftere at udsætte disse og med Tiden flere Premier endog for vilde Træers Opelskning. 19 Selskabet ønsker, at enhver Landmand med Tiden kunde blive forsynet med en god Frugt=Have, og, da et flittigt Anlæg af Frugt=Træe=Skoler meget vilde befordre denne Hensigt; saa udsættes følgende Premier. For den største, efter Bekjendtgjørelsen af dette, anlagte Træe Skole, bestaaende af ikke mindre end 300 nyttige Frugttræer af gode Sorter, den mindre Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For den nest største, paa ikke mindre end 200 Træer, 20 Rdlr. For den nest derefter, paa ikke mindre end 100 Træer, 10 Rdlr. Disse Premier, som Selskabet agter oftere at udsætte, kan æstes inden October Maaneds Udgang 1784, men de kan ikke vindes, med mindre Attesterne tydelig forklarer, naar Anlægget er skeet, samt beviser, at de, hvorfor Premie æskes, alle ved Synet, som maae tages i Sommeren 1784, ere i god Grøde, samt store nok til at udplantes af Skolen. Det maatte ogsaa oplyses, om Træerne ere podede eller ikke, da Selskabet. vil give de podede Fortrin, naar det bevises, at de ere af gode Sorter, men for de upodede kan ikke vindes Premie, uden de ere optrokne af Kjerner eller Frøe. For det første udsættes bemeldte Premier for alle danske Kjøbstæder, Kjøbenhavn og dens Forstæder undtagne. Dog udsættes de paa lige Vilkaar for Kjøbenhavn og dens Territorium, samt for Frederiksberg tillige, imod at vindes for dobbel de Mængder. Tre Premier af lige Verdie, udsættes paa samme Vilkaar for alle norske Kjøbstæder, og for dem, som boer i Nærheden af dem, for følgende Mængder, nemlig: 200, 150 og 100 Træer. De Landmænd i Norge, som boer over 6 Mile fra Kjøbstæderne og Søen, kan ei alene konkurrere til den ovenmeldte største Premie; men for dem udsættes følgende særskilte Premier for mindre Mængder og i øvrigt paa lige Vilkaar, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 100 Træer. 15 Rdlr. for ikke mindre end 70, og 10 Rdlr. for ikke mindre end 40, og kan disse vindes stiftsvis. Dersom fleres Æskninger skulde være lige, da vil den nyde Fortrin, som ved Anlægget har havt de største Vanskeligheder at overvinde, hvorfor saadant Attesterne maatte forklares, ligesom og hvilke Egne ved ethvert saadant Anlæg kunde ventes forsynede. 20. Da Selskabet haver erfaret, at Faare=Avlens Udbredelse i adskillige Henseender er meere passende og vigtigere for Norge, ja mindelighed betragtet, end for Dannemark, saa udsætter det i Forhold derefter følgende Premier for denne vigtige Avl, For den, som med troværdige Attester, efter Selskabets Forskrift, beviser at have tillagt den talrigeste og beste Hjord med fineste Uld, af afrikansk, spansk eller engelsk Art, samt tillige omstændelig og med Røjagtighed, ind beretter Behandlings=Maaden, hvorledes han har drevet hans Faare=Avl i Henseende til Formerelse, Føde, Malkning, Klipning, om denne skeer een eller flere Gange, om Aaret, og Huusnings=Maade, samt øvrige Behandling og Pleie i alle Aarets Tider. 1.) For Norge, Forden bedste og talrigste saaledes beskafne Hjord, med hos føied Underretning, ikke mindre end 100 Stykker (Lammene uberegnede, den mindre Guld=Medalje eller 500 Rdr. For 60 Stykker paa samme Vilkaar 30 Rdlr. For 40 Stykker 20 Rdlr. For 20 Stykker 10 Rdlr. For 10 Stykker 5 Rdlr. 2.) For Dannemark, samt for Slesvig og Holsteen for sig, udsættes ligeledes og paa anførte Vilkaar, For 100 Stykker Faar 40 Rdlr. For 50 Stykker 20 Rdlr. For 24 Stykker 10 Rdlr. Folk af Bondestanden i Dannemark, Slesvig og Holsteen, kan æske Premie mod andre for halve Mængder. Til Prøve maatte fra vedkommende Steder indsendes et Skind med Ulden paa, forsynet med den attesterendes Segl. Attesterne om Hjordens Virkelighed og Jndberetningernes Rigtighed maa være særdeles paalidelige, og forsynede med samme Segl som Prøve=Skindet, og Premien maa æskes inden October Maaneds Udgang Aar 1780. Den som eengang har vundet Premie herfor, kan ikke oftere vinde den, med mindre han tilstrækkeligen beviser, at han siden ei alene har forøget, men og tillige kjendeligen forbedret sin Faare=Avl 21.) Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviist om, at det vilde være særdeles nyttigt, om de norske ubeboede Udøer bleve brugte til vilde Faars Avling; saa udsættes følgende Premier, For den talrigste og beste Hjord af vilde Faar, af engelsk, spansk eller afrikansk Art, levende Vinter og Sommer paa de norske ubeboede Udver, ikke mindre end 30 Stykker, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For den næst beste Hjord, ikke mindre end 20 Stykker, den større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Forden beste dernæst, ikke mindre end 15 Stykker, den mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Disse Premier kan ikke æskes uden for saadanne Øers Besættelse, som ikke forhen have været brugte til deslige fine Faars Avling. Med Attesterne og Prøverne forholdes ligesom ved forrige Nummer er foreskrevet, og Premien æskes inden Oktøber Maaneds Udgang 1792. 22.) Den skjønne Fremgang Selskabet lover sig af sine Opmuntringer for Bie=Avlen i begge Rigerne, men i fær i Dannemark, gjør at det fremdeles udsætter følgende Premier, For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet: 1.) For ethvert Stift af de 6 geistlige Stifter i Dannemark: En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 15 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader, Folk af Bondestanden, samt Degne og Skoleholdere paa Landet, kan alene vinde disse Premier, for bemeldte Mængder; men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, konkurrere, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre, regnes to lige mod eet, som de have hjemme. 2) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt: 400 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. for ikke mindre end 20 Bieslader. 10 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. 5 Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader, Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Strid med andre for 15,10, 5 og 3 Stader. I de fornødne tilforladelige Attester, der maae være nøie indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vor og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, ville blive tagne i Betragtning. Premien æskes inden September Maaneds Udgang 1781; dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne til den Tid Attesterne blev givet vare i god Behold, skiønt Æskningen ikke behøver at indsendes førend ved September Maaneds Udgang. De som eengang herfor have faaet Premie eller Gratifikasion, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen forde Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage. 223. Forden største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa ny omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 60 Fjerdinger, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For næst derefter, ikke mindre end 30 Fjerdinger, Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde=Salt nings= og Nedlægnings=Maade meddeles følgende: 1) Holland salter og nedlægger alene i nye tætte Ege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets, Størrelse, vel forsynede. 2) Det Salt, som bruges, er alene beste, af erdsørne Vragere vraget, spanst eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier, raffinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter, udtrykkeligen deriblant. 3) De tilladte Salter bruges baade for sig alene og blandede. En af de tvende første Sorter, nemlig blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til. 4.) Man udsløger Silden, i Følge Love, før den kjendes tjenlig til Saltning. De tomme eller saa kaldede Jomfru Sild, ilde udseende, ravn= og melkesyge, ilde lugtende og slette Sild skilles fra de fulde, friske, beskadigede og ret gode: hvilke alene saltes og nedlægges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, færskilte fra de slettere. 5) Silden ganes og nedsaltes og Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages inden Borde, 6.) Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love, men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maae nedlægges til Udskibning, end fulde, hele og friske Sild, og skal Silden, hedder det, nedlægges med største Flid, tet, net, ret op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7.) Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saa vidt mueligt, bruges et Haandeelag, for at træffe lige Lag, Tæthed, og Nojagtighed i Lægningen. 8) Saaledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke een Tønde; men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under cedsorne Vrageres Opsigt, igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af cedsorne Saltere saltes, og paa bemeldte Maade for alles Øine paa nye nedlægges. 9. Bunden skal efter Nedlægning nedtrædes med Fod, og Træet lættes, for det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nat over efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og sigt, og faaer det endnu engang Lage, før det bortføres fra Salte=Stedet. 11. Jntet Træe maae udføres, for Silden har ligget 10 Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12. Man gjør Forskiel paa Merkerneefter Jakobi, den 25de Julii, efter Bartholmæl, den 24de Aug.; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kjende Fangsten og Sildens Godhed, 13. Fjorten og Bord saltede Træer regnes kun at gjøre 10 efter Ompakning, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen, endnu nøjere, end om Bord, kan iagtages. Al Fangst til Saltning maae skee imellem den 7de Juli og 1ste Januar, og uden for de hitlandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøie paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden geledes af bemeldte tilforladelige Beviser, inden 1ste Desember 1780. Den eller de, som eengang have vundet den 1ste og 2den Premie, kan ikke æske Premie til Erholdelse deraf oftere. 24. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøi strax virket og best nedsaltet feed Høst Sild, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste Desember nestkommende, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fem Fierdinger. Attesterne maae ei alene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøi, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er siskeet ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saave som om Fartøiets Størrelse og beskaffenhed, samt om hvor, og hvorlangt fra Kysten, Fangsten er skeet. 25. Som men har erfaret, at der ofte ikke lagttages den forsynligste Omgangsmaade i Henseende til de smaae Hummere, som med de større fanges ved de norske Hummer Fiskerier; man mange af disse, som kunde spares fra Ødeleggelse, uden at blive nogen til Nytte omkommer, saa at baade Hummerne og andre Fiske tillige, som gjerne søger Hummernes Ravn derved merkeligen formindskes: saa udsætter Selskabet, for at afværge saa meget mueligt dette Onde, følgende Premier. For den Fisker, som i den Tid Hummer=Fangsten varer, nemlig fra et Aars Efteraar til Slutningen af paa følgende Aars Foraar, af de fangede smaae Hummere igjen udsætter de fleeste levende og ubeskadigede, nemlig. For den største Mængde smaae Hummere saaledes udsatte, ikke mindre end 300 Stykker, 4 Rdlr. For den neste, ikke mindre end 200 Stykker. 3 Rdlr. For den derefter, ikke mindre end 100 Stykker, 1 Rdlr. Premierne udsættes havneviis, og kan følgelig æskes særskilt for enhver norsk Havn, hvor Hummerfangsten drives, og hvorfra Hummerne udføres til fremmede eller indenrigske Stæder. Med Æskningerne maae følge, troeværdige Attester fra Kommissionærerne for Hummer fiskerierne eller andre nærværende gode Mænd paa Stedet, som bevidner Rigtigheden af det, hvorfor Premie æskes nemlig: at de haver seet eller veed med stor Formodning, at det Antal Hummere, hvorfor Premie fordres, er levende igjen udsat. Æskningerne maae være indsendte til Selskabet inden September Maaneds Udgang 1781. 26.