JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-12-28
hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ungkalhans Nielsen af Flakkeberg, indkaldes betyd med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter i Byen. Stagelse, den 20de December 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
følge Proclama, som bliver tinglæst saavel ved Hiemtinget som ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, indfaldes herved Creditorerne i Boel efter afdøde Gaardmand Christen Christensen af Troelstrup, i BlætSogn, og efterlevende Kone, Mette Sørensdatter, med 12 Uger Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sted Herreders Contoir i Næsborg, den 10de Decembr. Nüller. følge Proclama, som bliver at tinolæse saavel ved Hiemtinget som ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne Boet efter afdøde Johanne Kirstine Larsdatter af Trelborggaard i Eldrup Sogn, og efterlevende Mand Niels Nielsen Langdahl, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders-Contoir i Næsborg den 10de December Nüller. følge Proclama, som bliver at tinglæse saavel ved Hiemtinget som ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, indkaldes herved Creditorerne. Boet efter afdøde Pastor emeritus Halkier af Westeraustrup, Aars Sogn, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 10de December, Müller. følge Proclama, som bliver at tinglæse saavel ved Hiemtinget som ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, indkaldes herved Creditorerne Boet efter afdøde Frands Andersen Sebbersund og efterlevende Enke. Agatde Christensdatter, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet, Aars og Sleth Herreders-Contoir i Næsborg, den 10de December Müller.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Med Proclama, som snarest mueligt bliver læst for vedkommende Over= og I Underret, ere Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte har Noget at fordre i Stervboerne: 1. efter afdøde Rasmus Jeppesen, Gaardmand i Delret By, SveelSogn, Mols Herred, Randers Amt, og 2. efter afdøde Huusmand Johannes Sørensen og Hustrue Mette Rasmusdatter af Hedegaardene, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt. indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skiftefolvalter 4 anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere og kiendtgiøres. Ederost, den 15de December 1832. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Ved Proclama, der er læst inden Wiborg Byetingeret og vil blive læst Æ vedkommende Landsoverret, ere Creditorerne i Stervboet efter Mett, Marie Baadsgaard, født Henseman, Enke efter afdøde Jnspecter Graves Baadsgaard i Wiborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til fo undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer i Boet hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, endvidere bekiendtgiøres. Med samme indkaldes den Afdødes Debitorer til at afgiøre deres Sky til Boet. Wiborg, den 24de Novbr. 1832. Vett.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Creditorerne i Dødsboerne efter1. Huusmand Ole Jørgensen Tambont paa Kirkens GrundHerritzlev Bye og Sogn, 2. Karen Clausdatter. Fæstegaardmand Poul Nielsens Hustru, af Breininge Bye og Sogn, 3. Fæstegaardmand Jørgen Madsen af Taagense Bye, Nyeste Sogn, 4. Kirsten Rasmusdatter, Fæstegaardmand Hans Ziersen, Hustrue af Kettinge Bye og Sogn, 5. Gaardaflægter Anders Jørgensen af Breininge Bye og Sogn 6. Jndsidder Christen Rasmussen af Grænge Bye, Thorebye Sogn, og 7. Huusmand Christopher Jensen af Langed Bye, DøllestelSogn. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 19de December 1832. Nyeboe.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Ved Proclama, som idag er last i den Kongelige Lands Overret samt Ho 1 og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at har Noget at fordre i afgangne første Graver ved Trinitatis Kirke her i Stader, Niels Ebbesen Lund og efterlevende Enke, Martine Helene Dou thea, født Gudsmann eller Gutzmann, deres fælleds Boe, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer, inden forbemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte, med forligt Varsel, for at legit mere den Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis i Kiøbenhavn, den 24de December 1832. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Forpagtnings=Auction. Colbeks Slots-Ladegaards Avling og Meierie, vil, ved en Auction H som sidst i Januar eller først i Februar 1833 afholdes, bli bortforpagtet, fra 1ste Mai 1833, i 12 paa hinanden følgende Aa Der er et Areal af 5 a 600 Tdr. Land geometrisk Maal. Gaarde der ligger midt i sine Marker, er beliggende omtrent 1 Miil fra H. bek. Med Forpagtningen følger: en Tiende, Qvægbesætninger Meieriredskaber og endeel til Gaardens Drift henhørende Inventarius, Conditionerne vil fra først i næste Maaned være til Eftersyn i Ki benhavn paa Contoiret i Brogaden Nr. 8, paa Postgaardene i Ringstaa- og Roeskilde, hos Hr. Giæstgiver Petersen i Holbek, samt paa HolbeSlots=Ladegaard, hvor tillige Gaarden, Besætning, m.v., forevilaf Avlsforvalteren. Tiden og Stedet, naar og hvor Auctionen hades, skal nærmere blive bekiendtgjort. Grønneberggaard, den 18de December 1832.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
landske Efterretninger. ud
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Antverpen, den 17de December. Klokken 9 om Aftenen. - Man kan endnu ikke nøje bekomme, naar Breschebatterierne vorde færdige, deels lægger den tette Veirlig Franskmændene mange Hindringer i Veien, deels Udligeholder Citadellet bestandig en mordersk Jld mod Arbeierne. I Gaar blev frygteligt kanoneret. Den engelske Comgissair ved det franske Hovedqvarteer, Oberst Cradock, har feldt sit Gouvernement, at Hollænderne med en stærk Magt ikke frem mod den belgiske Grændse, og at han i Gaar med i Kikkert havde seet Forposterne paa denne Side af Bergenop bom. - Hertugen af Orleans skal have væddet med Prindsen, Moskva om 500 Franker, at Citadellet den 25de d. M. lide være i Franskmændenes Hænder. I Gaar afgik nogle og bye Vogne med saarede Franskmænd fra Mecheln til Brussel, de af den franske Armee anrettede Ødelæggelser ere i Øvrigt at sin Art, at Landmændene i en Omkreds af 8 Mile omkring Antserpen bogstaveligen ere blevne til Tiggere. I dette Øjebligynde Bomberne igjen at regne ned. De Forenede Nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Neworleans, den 2den November. - J vor Bye, som flerede i nogen Tid har været usund, vorder Sundhedstilstansen stedse værre. Vi have den gule Feber, Cholera og den bygdom, som man her kalder den kolde Pest. Dødslisterne skulle ikke være nøiagtige, og man der almindeligen, at en tørre Antal begraves end det, der af ves. I Gaar fandt 17. Begravelser Sted, og Sygdommen tiltager uafbrudt. Menne kene døe hurtigere end Liigkisterne kunne forfærdiges og Begraselsen kan skee. J de sidste fire Nætter maatte man lade 20 til 1 Personer blive nordede. Man har nu begyndt en ny Begravelsesmaade; der graves nemlig 50 Fod lange, 4 Fod dybe og 7 Fod brede Gruber, som kunne indeholde 100 til 150 Liig, og i hvilke Liigkisterne staae ovenover hverandre, det underste sag paa tværs, det øverste Lag paa langs. De underste Liig ister ligge ganske i Vand. Paa Kirkegaarden sees undertiden 100 til 200 Liigkister, da de ikke blive bedækkede med Jord for hver Grube er ganske fuld. Mange fattige Familier ere aldeles uddøde. Sygdommen raser værre end man nogensinde for har erfaret. J Aaret 1822 var det største Antal af Døde paa een Dag 42, og det var det værste Aar, man har kjendt. Jngen kan gjøre sig Forestilling om den Elændighed, som herster blandt de Fattige.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
London, den 23de December Den berygtede Radikalreformer, William Cobbet, er valgt til Repræsentant i det ny Parlament for Oldham, Over de Soldater, som i den sidste Tid vare komne fra England til Oporto, og som man maatte optage i den engelske Brigade, giver en af Morning-Heralds Correspondenter en meget ufordeelagtig Beskrivelse. Han siger: "Mine tidligere Breve har givet dem en Jdee om de Mennesker, man som Udskud har skrabet sammen paa Londons Gader og sendt og paa Halsen. For deres slette Opførsel kan det forresten tjene til Undskyldning, at man aldeles ingen Forberedelser havde gjort til deres Modtagelse. De fandt hverken Qvarteer eller Mundering i Stand, og jeg troer, at man først nu begynder at uddeele uldne Tepper og Kapper iblandt dem; flere Hundrede af dem have heller ingen Geværer. Vanskelighederne bleve endnu forøgede derved, at man ikke vidste hvorledes man skulde blive færdig med Officerernes Ansættelse, da en Mængde unge Mennesker ere ankomne hertil med provisorisk udstædte Documenter fra Don Pedros Agenter i London og have troet, strax at kunne erholde Officeerspatenter, saasnart de vare blevne udskibede, hvilke Fordringer dog umueligen kunde fyldestgiøres. Jeg troer imidlertid, at man har gjort en Undtagelse med dem, som staae i engelsk Militærtieneste, og ved hvis Hielp man vil være i Stand til at disciplinere dette Corps saaledes, at det kan bruges til at besætte Forsvarslinien, medens de ældre Tropper bruges til Udfald. Det er meget at beklage, at Agenterne i London ikke have udtrykt sig tydeligere. Alle disse Mennesker troede, at et af Andren i Lima udstedt Certificat var et Officeerspatent, og bleve først ved deres Ankomst til Oporto bragte ud af deres Vildfarelse. En viste sig som Oberst, i en engelsk GardeoberstUniform, endskjøndt han ingenlunde staaer i vor Tjeneste, andre optraadte som Majorer og Capitainer. At slige Subjecter see sig skuffede, opvækker kun Latter; men det gjorde mig ondt, at en aldrende Major i vor Tjeneste erklærede, at man i London paa det Groveste havde bedraget ham, og i Oporto ikke holdt et eneste af alle de Lofter, man havde givet ham i London.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
J Skotland producerer Agerdyrkningen nu, i Aaret 162, sex Gange saa meget som i Aaret 1770, (S. Edind. Revier No. Kl. S. 60. Folkemængden har i samme Tid ikke ganske fordobblet sig. - Robertsen fortæller: " Aaret 1727 var et lidet Stykke Jord, besaaet med Hvede, i Nærheden af Edinborg en saa stor Mærkværdighed, at man kom langveis fra, for at see det med egne Øine. Endnu under den amerikanske Krig blev i mange af de sydlige Distrikter neppe høstet ; eller 1/2 saamegen Hvede, som nu. I det Hele taget, har man Aarsag til at troe, at der nu dyrkes i Gange saa megen Hvede, som i Aaret 1830. Dengang kunde man blot i de store Stæder faae Hvedebrød, og kun de rigere Kjøbsteddeboere spiste det. Nu - siges i Edind. Rev., - staaer det anden ledes til; i Kjøbstederne spise ogsaa Middelstanden og Almuesfolk Hvedebrød, i Landsbyerne ligesaa de Velhavende. J England har det relative Fremskridt ikke været saa stort, deels fordi Englænderne i Aaret 1770 vare videre i Cultur end Skotterne, deels paa Grund af den ulyksalige Fattigskat fra Aaret 17 Dog har man ogsaa i England gjort beundringsværdige skridt. J Aaret 1758 beregnede en indsigtsfuld Skridens Hensyn til Kornhandelen, at af de daværende Ser Jndvaanere i England og Wales levede 3 Mill. 750 nemmelig af Hvede, 888000 af Rug og dog, Nu frembringe England og Wales over tre Gange i Hvede, som i Aaret 1760, og af alle Englænderne, kan man vel neppe regne 1, som ikke spiser Hvedebrød. - Der gives rippe nogen Sag, hvis lykkelige Resultat saaledes har beviist og delønnet Menneskenes Opmærksomhed og Møje, som Qvægavlen. J Gjennemsnit veier ethvert Qvæghoved, som kommen til Salg paa Smithsield, Londons store Qvægmarked, nu dobbelt saameget, som det, efter troværdige endnu existerende Lister, pleiede at være Tilfældet i Aaret 1710. Og hvad der ikke er det uvigtigste Factum: tillige er i denne Fremskridtsperiode, Menneskenes Mortalitet aftagen, og Sandsynligheden for en længere Levetid tiltagen, hvilket fornemmelig lader sig forklare af den forbedrede Levemaade. J Aaret 1780 forholdt Dødsfaldene i England sig til Folkemængden som 1 til 40; i Aarene 1823 til 1830 vare samme i Gjennemsnit som 1 til 54. - Denne Formindskelse af Mortaliteten begyndte allerede for Vaccinationens Jndførelse. - J Englands Sparekasser ere nu i Aaret 1832 omtrent 15 Millioner Pund Sterling. - Saadanne faktiske Exempler bevise meer end blot Raisonnement formaaer.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Strax efter Antverpens Citadels Jndtagelse forlader vor Flaade den Hollandske Kyst, og en ny Befaling fra Geheimecon, seilet skal da bekjendtgjøre Ophævelsen af Embargoen og Udleveringen af alle hollandske Skibe. Frankrige vil ligesaalidet tøve med at forlade det belgiske Territoriet, og derved berøve sine Modstandere her og paa Fastlandet ethvert Paaskud til partisk Dadel. Jntet ligner den Hurtighed, hvormed tvende Londonske Blade, The Times og Morning-Herald, erholde Efterretningerne fra Antverpen; ingen af Regjeringens Foranstalt, ninger kunne i denne Henseende maale sig med deres. - Uagtet Don Pedros Anliggender i militær Henseende aldeles ikke staae gunstigt, synes dog den tro Marquis Palmella ved sin Jver at erstatte, hvad Mangel af Energie i Krigsforetagenderne har skadet hans Fyrstindes Sag. Det skal blandt Andet været lykket ham at afslutte et nyt Laan paa 200,000 Pd. St. og det Haab opliver endnu stedse den constitutionelle Sags Venner, at det herværende Cabinet, i Forening med Frankrige og Spanien, kraftigere end hidtil, vil blande sig i den Portugisiske Sag. Visselig forestaaer Spanien, naar Ferdinand døer, en meget heftig indvortes Kamp, i hvilken de Moderates Partie let kan komme tilkort, dersom Don Miguel eller hans System fremdeles skal beherske Portugal, thi det er desværre sandt, at Usurpatoren har den største Deel af den portugisiske Adel tilligemed Cleristet og de bestikkelige Desembargaderes, paa sit Partie.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Indenlandske Efterretninger. Altona. - J forskjellige offentlige Blade er den af nye afdøde Etatsraad Baur, Borgmester af Handelstanden i Altona (Chef for et anseet Handelshuus), efterladte testamentariske Disposition omtalet paa en ufuldstændig og urigtig Maade. -
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Af en paalidelig Kilde vides nu, at den Formue, sal. Etatsraad Baur har efterladt, beløber sig til omtrent een Million Mark. Herover er saaledes disponeret: Den Afdødes Enke (med hvem han ingen Børn havde) beholder for sin Levetid Renterne af hele Capitalen til aldeles uindskrænket Raadighed, men efter hendes Død skulle Revenuerne af det fælleds Efterladenskab, ifølge Testamentet, anvendes til Altonas og Ottensens christelige Ungdoms bedre moralske og og physiske Opdragelse, fornemmelig i den tidligste Barndomsalder. Kun de i Kæmmerkassen i Altona deponerede 80,000 Mark, ere herfra undtagne; disse tilfalde den herværende Reventlowske Fattigstiftelse. Jfølge Testators Villie skal hans Formue strax sættes under en Administration, og til Testamentets Udførelse skal udkastes en Plan af Mænd, der have Jndsigt og Erfarenhed i Almueopdragelsen. Af de to Mænd, som Testator dertil udnævnte, døde den ene allerede for ham selv, og den anden er nu bleven en svagelig Olding. Siden tilføje sal. Statsraad Baur i sit Testament det Ønske, at Hertugdommenes øverste Geistlige, Hs. H. Høiærværdighed Hr. Generalsuperintendent Dr. Adler, Storkors af Dannebroge, vilde paatage sig den Umaae, at udkaste en saadan Plan. Fra denne værdige Mand ere ogsaa Forslag skeete, i Henseende til Formuens Bestyrelse, hvortil den Bestemmelse er føjet, at denne skal skee uden Løn, ligesom Tilfældet er ved de øvrige her værende offentlige Stiftelser. Testamentet selv indeholder ingen nøiagtig Jnstruktion angaaende Stiftelsens Plan. Efter Testator Villie skal tager Hensyn paa en Afhandling af Hr. Kroger, Catechet ved Waisenhuset i Hamborg, hvori denne fortjendte Geistlige udvikler Grundene til Ønsket om en Anstalt for Hamborg, hvori hen ganske smaae Børn, indtil de have naaet Skolegangs Alderen, kunne henbringes af deres Forældre, der fra den tidlige Morgenstund til silde om Aftenen have Arbeide at varetage udenfor Huset, og paa en for deres Alder passende Maade beskjeftiges. Endelig har Testator, et par Aar før sin Død, tilføjet sit Testament: "at der ved hiin fattige Ungdoms Opdragelse frem for Alt skal tages Hensyn paa sand christelig Gudsfrygt, thi den grundfæster sikkerst ethvert Menneskes Lykke. - Disse ere hans egne Ord. Velsignelse over hans Minde Kieler Chl.)
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Kjøbenhavn, den 28de December. Tirsdagen den 1ste Januar 1833 er Ordensdag for Ridderne, af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Hs. Majestæt Kongen har under 15de d. M. allernaadigst tilladt Major a la suite i Armeen Peter v. Woldike, Ridder, af Dannebrogen, at anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig tildeelte Decoration som Ridder af Sværd ordenen.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Under samme Dato har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst forundt Fattigforstander Johann Sorth i Erfde under Landskabet Stapelholm, samt Politiebetjent Johann Grimm i Tønningen, Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Den saa meget omtalte islandske Student H. Einersen, den i nogen Tid savnedes, blev i Forgaars funden i Holmens Canal, nærved Comoediehuset. Hans Liig er bragt til Liighuset, ved Langebroe, hvor det er gjenkjendt.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Befordringer. Under Rentekammeret. Den 12te December er Adjutant hos Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian, Ritmester Erev C. Ahlefeldt, Ridder af Dannebrogen, udnævntil tillige at være Marskalk hos Høistsamme; den 13de December, Fuldmægtig i Correspondence-Contoiret ved Tallottoet i Kjøbenhavn, C. Barner, til Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Løverdagen den 22de Decbr. forsvarede Hr. Cand. Med. og Chr. M. M. Lev i Regentskirken sin for Licentiatgraden i Medicinen skrevne Dissertation. De halneis Russicis. Respondens var Hr. Cand. Med. et Chir. A. G. Sommer. Opponenterne er officio: Dhrr. Statsraad, Prof. Herholdt, R. af D., og Professor Eschricht, er anditorio: Dhrr. Professor Bang, R. af D., Licent. med. Ballin, Candidaterne Dhrr. Uldall, Whitte, Bjerring, Jacobsen, Schytz og Schalburg; Studiost med. Dhrr. Hornemann, Melchior og Gerner. Acten begyndte Kl. 10 Formiddag og varede, med halvanden Times Mellemrum, til Kl. 8 1/2 Aften.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Løverdagen den 22de Decbr. forsvarede Hr. Cand. Philos. C. Ramus paa Borchs Collegiums Auditorium sin for Magister, graden i Philosophien skrevne Afhandling Tentamen de funtionum formis, originihus et variationibus. Acten varede fra Kl. 10 til Kl. 12. Respondens var Hr. Cand. Juris L.S. Fallesen; de ordentlige Opponenter ex officio vare Dhrr. Prof. Olufsen og Hr. Etatsraad Ørsted, R. af D. og Drid. En anditorio opponerede Hr. Prof. Sibbern. I Dag ereerer det medicinske Facultets Decanus, Hr. Etatsraad, Dr. og Prof. Saxtorph. Dhrr. Lic. J. B. Hornbeck, Landphysicus paa St. Thomas, nu fraværende, og Hr. Lic. C.P. M. Hansen, der begge have disputeret, først for Licentiat. derefter for Doctor Graden, til Doctorer i Medicinen. Det til denne Act, der foregaaer i Regentsauditoriet, Kl. 12 Middag, i Universitetets Navn udstedte og af Hr. Prof. Lit. Lat., Dr. Madvig, forfattede Programm (19 S. 40) indeholder Begyndelsen af critiske bemærkninger til nogle Steder i Ciceros Taler mod Verras.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 28de December 1822. Hambor, 2 M. - a vista 213. - Species 211. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 10 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemt. 81 181 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 ½ a 9. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 ½ a 102. Dito i Sedler 107 a 107 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 149 ½ a 150 Rbdlr. Svenske Sedler 43 1/2 a 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 67. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102. Dito dito til 4 pCt. 98 a 98 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 983. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbanks-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28de Decbr. 1832. Rug. Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Hvede. Td. 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Byg Ladet, Td. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. dito fradet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre. Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pundet Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 14 s. Siær, Pd. Rbd. 1 Mk. 11 s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
atteratur. Aalborg Stiftstidende har siden Octobers Begyndelse meddeelt i en specificeret Liste over alle til og fra Frederikshavn ind- og udklarerede Skibe og Fartøier, hvilken Liste, til stor Fordeel for Assurandeurer og Assurerede, fremdeles fortsættes. Bladen bestilles paa de Kgl. Post-Contoirer. værissum.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
Avlsgaarden Sophieslyst, beliggende paa Holbeks Kiøbstæds Jorder, med tilliggende 104 Tønder Land geometrisk Maal, er med eller uden Besætning, under Haanden at faae til kiøbs eller Forpagtning. Gaarden, som ligger midt i sine gode og veldyrkede Jorder, er for faa Aar siden af nye opbygt, har en behagelig Beliggenhed og er indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Der kan holdes circa 40 Køer foruden Faar og Heste, m.v. At faae nærmere Underretning om denne Eiendom, ville de Lysthavende behageligt, enten personlig eller ved portofrie Breve, henvende dem til Eieren, Farver Nehammer, i Holbek.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
da Gjordemoder Tienesten i Storefuglede Sogn, m. fl. er ledig, saa anmodes De, som maatte attraae at erholde denne Tieneste, om snaret mueligt at indsende deres Ansøgninger forsynede med behørige Attester i portofrie Breve til Undertegnede. Art og Skippinge Herreds-Contoir i Callundborg, den 27de December Gude.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
naar en Skolelærer og Kirkesanger paa Landet, enten formedelst AderdomSvagelighed eller af andre Aarsager kan og vil overlade sin Skole, der maae være blandt de bedre, imod aarligen at erholde en passende Afstaaelse, til en, der 1330 underkastede sig Semarist Exammen, og senere som Hjælpelærer ved Vidnesbyrd kan beviisliggiøre sin Duelighed i ovennævnte Stilling maae han enten mundtlig eller strinlig hervende sig No. 251, 2den Sal, i Rosenborggaden i Kiøbenhavn, inden 9 Dage fra Dags Dato, for at opgive Skolens Beskaffenhed og afhandle Betingelserne; da den Søgende den 5te Januar reiser fra Byen. Det bemærkes, at den Attraaende ønskede helst at blive i Siælland.
Berlingske Tidende, 1832-12-29
At jeg ved dette Aars Udgang gandske ophører med det Slag l terie jeg efter min Mands død haver fortsat, saa det herefter ingen Kreaturer bliver kiøbt i Landet for min Regning, det bekiendtgiøres herved, og dersom Nogen imod Formodning formener sig at have Noget at fordre hos mig, vilde de strax anmelde samme. Kiøbenhavn, den 2de December 1832. Sidse Chatrine sal. Kalko, Enke efter afdøde Slagtermester Jens Peder Hillarius Kalko, boende paa Vesterbroe No. 63. General. Regnskab, for Meens Svare, og Laanebank, fra den 11te December 1825 til den 11te December 1831. Du Jndtagt. Rbd. - 1. Efter det betallerede Regnskab til den 11te December 1829, andraget Beholdningen den 11te December f. A. .¬
Berlingske Tidende, 1832-12-29
J Sparebanken er indskudt fra 11te Decemder 1819 til den 11te December 1831 . . .J Renter fra den 11te December 1829 til den 11te December 1831, for største Deel erlagt af Privnie, der have havt Laan af Banken; saavelsom for Contrabøger, er indkommen. . . 4. Efter Revisionens Udsættelse tilkommer Summa Jndtægt.