Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-12-07
Endelig blev Arrestantinden, under et, efter Sagens Paadømmelse i 1ste Jnstants, ifølge Overrettens Kjendelse den 23 Octbr. sidstl. optaget Forhør, blandt Andet foreholdt hendes ovennævnte Udsagn til Forhøret af 4 Juni d. A., i hvilken Anledning hun gjentagende erkjendte, at have i Retten forklaret saaledes, som Forhør Udskriften indeholder, navnlig at det var af Uvillie og Fjendskab mod Barnets Forældre, hun ikke havde bekymret sig om, at Barnet gik til Tørvegraven og druknede, samt bemærkede derhos til nærmere Tydeliggjørelse af det omhandlede tidligere Udsagn, at hun dermed havde meent, at hun baade tænkte sig, at Barnet vilde drukne" og at hun, da det faldt i Tørvegraven, var saa efterladen i at redde det, at hun med Forsæt ikke ilede saa meget, som hun kunde eller burde".Men i Forbindelse hermed tilkjendegav hun tillige, at hele hiin tidligere i den ovennævnte Forhør-Udskrift indeholdte Forklaring var urigtig og alene afgivet, fordi hun havde troet, at den vilde være fordeelagtigst for hende, hvorimod hun nu ved senere Overveielse havde indseet, at hun netop vilde blive straffet haardere, naar bemeldte Forklaring toges til Følge. Jdet hun saaledes i det Hele tilbagekaldte samme som usandfærdig, paastod hun nu, at hun aldeles ikke havde seet sin Datter son gaae ned til eller falde i Tørvegraven, og ikke vidste, at Saadant var skeet, førend hun tilfældigviis kom ned til Tørvegraven for at hente en Strippe Vand, ved hvilken Leilighed hun opdagede Barnet liggende i Vandet hvorefter hun da vil have gjort sig Umage for at faae Barnet op, saa hurtigt hun kunde, dog uden at dette lykkedes hende, førend hun havde hentet Brøndhagen, hvormed, efter hendes Beregning, medgik et Qvarteer fra det Øieblik, hun faae Barnet i Tørvegraven. Anden eller videre Forklaring har derefter ikke været at erholde af Arrestantinden under den yderligere Examination, hun deels samme, deels den paafølgende Dag underkastedes. - Retten fandt, at hun alene kunde ansees overført at have gjort sig skyldig i en med flere skærpende Omstændigheder forbunden strafværdig Ligegyldighed for Barnets Frelse. Paa Grund heraf, og i Henhold til Frong. 4 August 1819 § 4, ifr. Grundsætningerne i Frong. 4 Octbr. 1833, navnlig sammes §29, blev Arrestantinden, der tidligere 2 Gange havde været straffet for Tyveri, nu, idet Underretsdommen stadfæstedes, anseet med - 2 Aars Forbedringshuusarbeide. 36te Stænderforsamlingen i Roeskilde. Møde den 28 Novbr. Til endelig Behandling foretoges Sagen angaaende det af Prof. David indgivne Andragende om en forandret Skillemønts=Deling. Da Sagen derpaa sattes under Afstemning, blev Committeens Jndstilling: At Forsamlingen vil indgaae til Hs. Majestæt med et allerunderdanigst Andragende om: At det maa behage Allerhøistsamme at befale en forandret Deling af Rigsbankdaleren, saaledes at denne deles: a) for Kongerigets Vedkommende i 6 Mark a 20 Skilling, eller ialt i 120 Rigsbankskilling; b) for Hertugdømmernes Vedkommende i 30 Sch. Courant a 4 Sk., følgelig ligeledes ialt 120 Rigsbankskilling; antaget med 57 St. mod 2. De tre Punkter, som Committeen havde indstillet til at optages i Præmisserne til Forsamlingens Petition, bleve ligeledes alle antagne, nemlig: 1) At det maa ansees ønskeligt, at det vorder tilladt, i Kongeriget at føre Kjøbmandsbøger og lignende Dokumenter i Rigsbankdalere, inddeelt i 30 Styvere a 4 s.; med 51 St. mod 10. 2) At det maatte iagttages ved den nye Skillemønts Udmøntning, at Mønter af forskjellig Værdi erholde et med Størrelse og Præg tilstrækkeligt forskjelligt Udseende, saa at Forvexling imellem tvende forskjellige Mønter ikke lettelig kan finde Sted; eenstemmig med 61 St. 3) At det, i Betragtning af denne Sags formeentlig paatrængende Nødvendighed, henstilles til Hs. Majestæts allerhøieste Overveielse - saafremt den foreslaaede Forandring iøvrigt maatte finde Høistsammes bifald, - hvorledes det vil være gjørligt, snarest muligt at indføre den foreslagne Forandring i Rigsbankdalerens Deeling; med 57 St. mod 4.