JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1808-01-01
Opfordring til at benytte den liden endnu i dette Aar levnede Tid for Søfarten. Da man nu kan formode, at Østersøen vil blive fri for engelske Krigsskibe, og altsaa fri Sejlads fra Holsteen, ønskede Undertegnede med mange flere, at Skibe vilde afgaae til Kiel, for at afhente Købmandsvare, da en betydelig Mængde er der oplagt og mere kan blive tilført fra Hamborg og altona, som vilde nedsætte Priserne paa adskillige nødvendige Handelsvare, saavel for Handværks- som Landmanden; thi i Mangel heraf maae samme komme over Land, som vil forhøje Priserne betydelig, og desuden have mange Vanskeligheder med Ompakning af store Fustaster og Kasser, som, i den Form de nu ere, ikke kan afsendes med Posten. Kbhvn d. 5te Defbr. 1807. Vinsløv. Jsenkræmmer, Vestergade No. 8.
Politivennen, 1808-01-01
Forslag til den høje Direrion for Skolelærerseminartet paa Blaagaard. (Efter Jndsendt.) J det Øjeblik, da næsten ethvert ungt Menneske har grebe. til Vaaben mod Fædrenelandets Fjender, kan man med Føje spørge, hvorfor ikke og vore Blaagaards Seminarister enten ville støde til et af vore Frikorpser, eller selv oprette et saadant? - Overbevist bør man imidlertid være om, at det ikke kan behage saamange unge Menneskers Sind, at være ene Tilskuere til den Hævn alle ønske at tage over de Fornærmelser, der ere begaaede imod Fædrenelandet; saameget mere, da alle disse unge Mennesker ere danske Børn. Paa Grund heraf foreslaaer man, at de 60 Seminarister udgjorde et Slags let Jnfanteri, saasom Skarpskyttere for Studenterkorpset. De kunde, som ogsaa Studerende, bære dette Korpses Uniform, med etslags Afmærkelse, som kunde adskille det fra samme Korpses Linieinfanteri, f. Ex. en grønFjær, eller, om man saa vilde, en grønKjole med rød Krave, eller noget saadant. - At det vilde medføre Nytte, at Studenterkorpset havde et lidet Korps Skarpskyttere, haaber man vil indsees af enhver der veed, hvad vore brave Livjægere udrettede i hine farlige Dage. - Dette Forslag haaber man den høje Skoledirerion vii overveje og bedømme.
Politivennen, 1808-01-01
Forsvar for de mange latterlige Jndskrivter paa vore Gader, Kirkegaarde e. s. v. (efter Jndsendt). Til Udgiveren af Politivennen. De troer maaske, at Jndsenderen er en Maler, der tager til Gjenmæle paa deres i delige Tugtelser. Men dette er ikke Tilfældet. Var han imidlertid en af de tugtede Malere, vilde han saaledes forsvare sig. Politivennen finder, at man ved vore Bommerter fristes baade til at lee og græde paa engang. Da vi i den senere Tid have havt saamange vigtigere Anledninger til Sorrig, haaber jeg, at ingen vil græde over de Bommerter eller Latterligheder, vore Penseler frembringe. Altsaa bliver det kun tilbage at lee derover. Men er dette saa stor en Ulykke. Bør man ikke snarere tikke os for, at vi saaledes opmuntre vore Medborgere, der desuden gaae saa alvorlige paa Gaderne, at man maae ærgre sig. Jeg troer, at den Maler, der i hver Gade kunde udpensle saadant Tøjeri, at man maatte briste i Latter derover, enten man vilde eller ej, fortjente en stor Premie. Deraussen forstaaer man dette bedre. J min Ungdom læste jeg der følgende Gravskrive over en Bormester: Hier unter ligt Hans Kirkering Thee so scheep op de Fote ging. Her! maa i die Schineken glik Und help em in din Himmeltik. Du nimbst dir ja die Lammer an So let den Bodt dog og mitgan. Saadanne Jndskrivter ere Penge værd. Man sættes i godt Lune, og det er jo for Fornøielsen man stræber sit hele Liv igjennem.
Politivennen, 1808-01-01
Belønninger udsatte for Opdagelsen af Stenkul, og for en finere Sort Pottemagerbrbejd, end hidtil er gjort i Sjælland. J Anledning af det, som i Politivennen No. 500 er skrevet om Stenkuls og engelsk Stentøjs Savn, formedelst Krigen, har Udgiveren den Glæde at bekjendtgjøre, at 400 Rdlr. ere af en patriotisk Medborger ham tilsendte med følgende Bestemmelse. 300 Rdlr. skulle tilfalde den, der ved Jordboringer, enten i Kronborg Amt, Odsherred, Saltholm eller noget andet Sted i Sjællands Stift, opdager, inden Enden af 1808, en Stenkulmine, af brugelige Stenkul, og Udgiveren og to af ham til Meddomsmænd tagende Naturkyndige godtgjør Opdagelsens Virkelighed. 100 Rdlr. af ovenmeldte Sum 400 Rdlr. ere bestemte at tildeles, som Belønning for den Pottemager i Sjælland, der, ved at forædle sine Vare, inden Enden af Aaret 1808, bringer dem til størst Lighed med det engelske Stentøj, saa at han i det mindste bringer Forædlingen til det tredobbelte, og beviser, af disse forædlede Vare at have solgt til Beløb af 500 Rdlr., ogsaa inden Udløb af 1808. De Æskende maatte indsende deres Bevisligheder til Udgiveren, boende i Pilestræde 119.
Politivennen, 1808-01-01
Bøn til Sogssurantsekompagniet. (Efter Jndsendt.) Søgssurantsekompagniet i København vilde gjøre sig fortjent af hele Byens brændetrængende Jndvaanere, ved hastigst muligt at tage Resolusion for og bekjendtgjøre, at de vilde forsikkre Skibe med Brændelast fra Provindserne og Sjællands Kyster for al Fare; da vil vist endel strax afsende deres Skibe ud at hente Brænde, skjøndt det er sildig paa Aaret, og det er vist, at man ej kan vente mere end een Rejse med hvert Skib, men dette vilde dog afhielpe endel af den truende Mangel. Resiko vilde ej blive stor, naar man antager, at 10 Skibe udgaaer og forsikres for Hen- og Tilbagerejsen, og antager hvert Skibs Værdi til 3000 Rdlr., a 10 Prosent. Skulde nu et af disse 10 Sube enten forlise eller blive taget, saa var endnu intet tabt, men meget mere vundet for Byen, ved at faae 9 Ladninger hidbragte: man kunde vel og vente, at Premien, for de Skibe, der gik til den sjællandske Kyst, blev mindre. - Her følger nu en Beregning, for at vise, hvad en Favn Brænde ved denne høje Assurantse vil koste. Man antager et Skibs Værd, som lader 80 Favne Brænde, til 3000 Rd. a 10 Prosent er 300 Rd. Mk. 80 Favne Brænde i Jndkøbspris a 6 Rd. 480 - - - Assurantse af disse 80 Favne 48 - - - Brænde, a 10 Prosent 266 - 4 - Fragt a 20 Mk. Favnen 13 - 3 - Toldafgiften a 1 Mk. Favn. 1108 Rd. Mk. der for 80 Favne Brænde endelig udgjør 13 Rd. 5 Mk. 1 1/2 ss. Favnen; dette er en høj Pris, men dog bede, end at have den Frygt af aldeles Mangel for denne saa nødvendige Artikel, og det er ikke usandsynligt, naar dette strax blev iværksat, at man snart kunde see hidbragt et par tusinde Favne Brænde.
Politivennen, 1799-01-01
Varsko paa den gamle Kongeves. Det Vandløb, som befindes mellem S. L. Hr. Prof. Hornemans Have og Katuntrykkeriet kunne taale et Rekværk, da det Hul, som det gjør i Vejen ellers kunde blive til et sandt Karybdis for de Forbigaaende.
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelse. Det i Politivennen No. 500 indrykkede Ønske en Lygte ved Ankersmeddevejen ved Hr.. 3er var opfyldt, førend hin Jndrykkelse fandt Sted, hvilket med billig Skjønsomhed bør anmældes.
Politivennen, 1808-01-01
Forandret Udsættelse af Belønning for Stenkuls Opdagelse og for finere Pottemagerarbejds Forfærdigelse i Sjælland. (see No. 501). Da den Patriot, som har udsat disse i Politivennen No. 501 anførte Prertier, har, tildels efter Gjennemlæsning af Handelstidenden N. 95, bestemt sig til nogle Forandringer i Udsættelsen, hvorved han troer større Nytte opnaaelig, bliver den foregaaende Tillysning i No, 501 af Politivennen tilbagetaget, og derimod følgende af ham bekjendtgjort. 300 Rdlr. udsættes som Premie for den, som ved Jordboringer, enten i Kronberg Amt, Odsherred, Saltholm, eller noget andet Sted i Sjællands Stift (børnholm undtaget) opdager, inden Enden af 1528, en Stenkulmine, af brugelige Stenkul, og for Hr. Lieutenant K. H. Seidelin og to af ham til Meddomsmænd tagende Naturlyndige godt jør, til benævnte Tid, Opdagelsens Virkelighed. Skulde Hensigten med denne Prenies Udsættelse, nemlig Optagelsen af brugelige Steenkul paa Sjællandsk eller Møensk Bund, ikke vorde opnaaet, er det tilladt de ovenfor bestemte Dommere, at tilkjende en Gratifikation, af indtil 100 Rd., for den, hvis Bestræbelser for at vinde Premien, skjøndt frugtesløse i den Henseende, dog af dem ansees at være meest hensigtsmæssigen, ufortrødent og kyndigen anstillede. 100 Rd. udsættes som Belønning for den Pottemager, eller anden Fabrikant af Leertøj (f. Ex. af Kaktiovne,, i Sjælland, der, ved at forædle sine Vare, inuden Udgangen af 1808, bringer dem til størst Lighed med det engelske Stentøj, saa at han bringer Forædlingen saavidt, at hans Vare kan bruges som Stentøj (om det end ikke er fuldt saa godt som ædet Engelske), og beviser, af disse forædlede Vare, at have solgt til Beløb af 500 Rd., ogsaa inden Udløb af 1808. De som æske denne Præmie, maae indsende deres Bevisligheder til Hr. Lieutenant Seidelin, boende i Pilestræde No. 119. Jfald det sjællandske Stentøj, som uden Æskende, som ovennævnt, frembringer, er det Engelske fuldkommen ligt i Udseende og Godhed, skal hans, ved dertil gjorte Jndretninger, iløbne Bekostninger godtgjøres ham indtil 100 Rd., forcuden Premien. Det maae mærkes, at Poreelainseller Fajance Fabrikker, hvad enten de ere ubestaaende eller nedlagte, ikke kunne conccurrere for denne Præmie. At Undertegnede har modtaget Pengene til disse Premier, og borger for sammes Udbetaling, overenstemmende med ovenstaaende Udsættelse, bevidnes. Kbhvn d. 11te Defor 1807. K. H. Seidelin.
Politivennen, 1808-01-01
Erindring til Vedkommende, som i Politivennen No. 501 har opholdt sig over Anmælderen fra Helsingør i Bladet Dagen No. 192. (Efter Tilsendt.) Da vedkommende Handelshus, paa Magistratens Anmodning, besluttede at overlade Helsingørs Jndvaanere en Del af den tilkøbte Ladning Salt, saa bør man vel kalde resværdigt, at det overlod nogle 100 Tønder for Jndkøbsprisen, thi om det end havde paalagt en Rd. Tønden, saa havde neppe nogen vovet at kalde det ubilligt. En Handelsmand er fri, og kan ikke tvinges til at sætte en bestemt og lavere Pris paa sine Varer end han selv vil, saalænge et Kongebud ikke byder saadant. - Jkke mere berom.
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. Den Fortogsflise i Pilestræde foran for No. 117 og 116, hvorover saa tit har været son. Anke, og som tit, men aldrig til Varighed, har været lagt tilrette, ligger nu igjen saare skævt. Af de foregaaende frugtesløse Rettelser er det at formode, at Stenen maae være fundet forneden, og viger derfor ved ethvert Stød; men om den endog var bedre dannet, er der dog imellem to Rendestene alt forlidet styttet, og var det derfor at ønske, at begge Gaardens Render maatte føres sammen til een. Uden for No. 54 paa Østergade, hvor Skrædermester Schov boer, seer man næsten daglig de jammerligste Fald. Fortoget er nemlig, formedelst udstaaende Trapper, i sig selv meget smalt, og viselig havde derfor, i forrige Tider, to tre af de tilstødende Husejere ladet lægge Rendebrættet over hele Rendestenen i Sammenhæng, hvorved Fortogets Brede ligesom forøgedes. Senere er et Bræt borttaget lige ud for det benævnte Hus, og derved fremstaaet en meget farlig Fælde, der saalænge, indtil hele del gaaende Publikum ved sørgelig Erfaring har lært at kjende den, vil vedblive at foraarsage stor Skyde. Hvad endmere forhøjer Ulykken, er de derværende høje Afvisere, der staaer i Lygtens Skygge, og paa en farlig Maade modtage den, der uforvarende plumper ned i dette Mellemrum, som han forhen saa trygt var vant at gaae over. Man tør haabe, at Hr. Skrædermester Schov, der vel ikke veed, hvormeget Skade hans Bræts Borttagelse afstedkommer, vil igjen, naar han læser dette, spendere et Bræt paa sine gaaaende Medborgere og Medborgerinder. Hullet er neppe over een Alen langt, saa at Udgivten derved er højst ubetydelig, imod hvad han vil vinde, det hele Publikums Erkjendtlighe-
Politivennen, 1808-01-01
Udkast til et Forslag, hvorledes Kobenhavns Brandkasse kan, uden mærkelig Byrde for Staten, erstatte den Staden mellem den 2. og 5. Sept. 1807 overgangne Jldebrand. (Efter Jndsendt). Brandskaden er efter Afdrag af de 10 pr. C. for Fundamenter og Rudera, ifølge Taxationsforretninger omtr. 3,000,000 Rdlr. Denne Summa kan erstattes halvt i Kontanter og halvt i Annitits Obligationer saaledes: 1) Der udstedes for 1 Million Rdlr. 4 pr. C. rentebringende Obligationer, der forfalde til Betaling, ligesom de Udtrækkes, i 25 Aar. Der udstedes Brandkasse Assignations2) Beviser for 1 Million Rdlr., at betales, naar forlanges, og hermed Udbetales Halvdelen af Erstatningen. Til at udrede Renterne af Aunitets, Obligasionerne og til deres suceessive Afbetaling i 28 Aar, betaler hver Jnteres, sent, brandlidt og ubrandlidt, et aarligt Bidrag af 2 Rdlr. for hver 1000..; dette udgjør af Assuransesummens Beløb 30 Millioner Rdlr., aarligen 60,000 Rdlr., der er tilstrækkeligt til Renternes og Obliggationernes Jndfrielse i 28 Aar. Brandkassen udbetaler, som et Depositum, til Kongen de ereg 200,000 Rdlr., som den nye Fond nu ejer, hvorimod haabes, at den kgl.Kasse vil, om det maatte forlanges af Jhændehaverne, omvexle Brandkasse Assignationerne paa 1 Million Rdlr. mod danske Bankosedler, og tillige at de maae modtages som god Betaling i de offentlige Kasser. Bidraget 2 pr. 1000 Rdlr. af Assuransesummen, vedbliver indtil Assignationsbelølet 1 Million Rdlr. med skadesløse 4pr. C. Renter af Brandkassens 200,000 ere indkomne. Annuttets-Obligationernes Renter, og Bidraget 2 pr. Mille gaaer fra 1ste Septbr. af. Til bedre Bedømmelse af Ovenstaaende troer man, at burde henvise til Forordn. 17 Juli 1796 §. III., hvor siges, at Kongen et Garant, for hvad det nye Fond endnu mangler i 500,000 Rd., men er Skaden ved en Jldløs over 500,000 Rd, da skal detøvrige udredes ved Ligning paa samtlige Brandassuransens Jnteerssentere, Brandlidte og ikke Brandlidte, efter deres Bygningers Forsikringssummer, indtil 1 Prof. aarligen af samme o. s. v.
Politivennen, 1808-01-01
Bon til den Kgl. i Helsingør nedsatte Kommission, der skal undersøge eng. Ejendom, item Breve. (Efter Jndsendt.) Dersom den til Breves Eftersyn bestemte Tid, Eftermiddag Kl. 3 1/2 til 6 blev forandret til Formiddag Kl. 9 til 11 1/2, vilde Kommissionen meget forbinde sig dem der korrespondere med de Handlende. Et Brev kan ofte være af stor Vigtighed og fordre et hastigt Svar. Faaer man et saadant Brev enten med Dagsposten, Karetposten eller Hamborgsposten, saa kan man ifølge ovenmældte Tids Bestemmelse ej faae første Tilfælde før anden Svar afsendt, Dag, og i sidste Tilfælde ej for næste Postdag. Blev derimod den foreslagne Forbedring antagen, saa kunde man i første Henseende dog maaske næste Dag faae Svar med Karetposten, der afgaaer først Kl. 12, og i sidste Henseende, naar Hamborgsposten ei bliver for længe ude, ogsaa faae Svar afsendt med denne, der afgaaer næste Dag Kl. 4. En saa vigtig Sag og denne fremsatte Bøn, formodes at ville tildrage sig den høje Kommissions Opmærksomhed. Brænde kan, uagtet Krigen, haves i Kbhyn for en taalelig Pris. Den kgl.nedsatte Provideringskommission vover man at tilegne følgende uforgribelige Tanker Det er en Sandhed, at man i Havnen tager 15 til 16 Rdlr. for Favnen af Brænde. Det er Sandhed, at her i Havnen ligger en stor Mængde Skibe, uden al Beskæftigelse eller Befragtning, som kunde bruges til Brændes Hidbringelse. J Drags Havn ligger og en Mængde. Det er en ikke ugrundet Formodning, at dersom et Antal Skibe endnu afgik til egne og fremmede Steder, efter denne Artikkel, vilde endnu en Hob Ladninger kunne ankomme for Frosten. Men dersom det er sandt, at Ejerne ikke ville lade disse ørkesløse liggende Skibe befragte; dersom en Regiering har en unægtelig Ret i Krigstid, og altid naar Statens Tarv udfordrer det, at sætte Privat Ejendom i Rekvisition; saa tør man til den høje Kommissions Bedømmelse yttre, at det ikke blot vilde være godt, men stemmende med billighed, med Regjeringens Ret og med Kbhvis Jndvaaneres Tarv, om det ved et Kongebud befaledes at enhver Skibsejer, i Kbhvn og Dragø, der ikke kunde bevisliggjøre, at hans i Skib var befragtet nu for Tiden, eller i Begreb med en forinden Frosten foretagende Afrejse, skulde være forpligtet til at lade samme (til Hidhentelse af Brænde, der staaer færdig til Jndskibning) befragte, imod at Befragterne udredede den af den høje Kommission bekjendtgjorte kgl.Assurants, baade for Skib og Ladning, og for Hen- og Hjuressen. De drageske Skibes Stilleliggende er endnu mest uundskyldeligt, da det netop er disse, der ellers i Almindelighed føre Brænde til Kbhvn.
Politivennen, 1808-01-01
Et Ønske i Anledning af Andresseavisen og det Berlingske Tillæg. (Efter Jndsendt.) Da man ikke kan læse endel af de Bekjendtgjørelser, som indføres i Addresseavisen og Berlings Avertissementer, (hvilke blive godt betalte) saa var det at ønske, at Ejerne af disse Aviser vilde til Nytaar lægge Vind paa en ny og bedre Tryk, da ellers Aldrende, og de, som have et svagt Syn, umuligt kunne komme tilrette med denne Læsning.
Politivennen, 1808-01-01
Advarsel til dem, som købe Sæbe. (Efter Jndsendt). Til fornøden Advarsel for andre, holder Jndsenderen for Pligt at anmælde, at da han ved sin Karl, for noget siden, havde ladet købe nogle Pund grøn Sæbe, i den saakaldte Sæbekælder paa Ulfeldts Plads, er samme, ved Vaskningen dermed, befundet saaledes og med saadant Materiguer logt, at det, som deri vaskedes, blev aldeles fordærvet, og, formedelst den stinkende Lugt, gjort aldeles ubrugeligt.
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelse. Løverdagen efter Kongens Geburtsdag var der imellem den hele Klynge ved Skuespilhusets Dør ikke en munderet Soldat eller Matros. En Orden som deels tilskrives de Prygl Billetprangerne saa nylig havde faaet, deels Politiets kraftige Foranstaltning.
Politivennen, 1808-01-01
Udkast til en Plan, hvorefter Kbhvn kunde forsynes med Torv til taalelig Pris. (Efter Jndsendt). Den urimelig høje Pris, hvori Tørven er steget, tildels ved Brændets Dyrhed, har foranlediget disse Tanker, som ønskes værdigede højere Opmærksomhed. Vel vil det her Foreslagne ikke afhielpe nogen Mangel for denne iværende Vinter, da det ikke kan iværksættes før Foraaret; men, skjøndt det vil først begynde at vise sin Gavnlighed næste Efteraar, vil det dog være passende, itide at have fremsat det. Dersom en Kommando af 300 Landsoldater, under militær Opsyn, med April Maaneds Begyndelse udkommanderedes at grave og færdiggjøre Tørv i een Maaned, og da afløstes af et ligesaa stort Skifte, og dermed vedbleves til Septembers Udgang, da vilde dette Antal Arbejdere i ovennævnte Tids 144 Arbejdsdage kunne færdiggjøre 22500 Læs Tørv, Læsset beregnet til 96 Snese. Beregnedes hver Mand til 24 Sk. daglig, udkommer den Summa 10790 Rd., og sætter man at Opsyn, gode Redskabers Anskaffelse og Slid, forøgede denne Sum til f. Ex. 11, 250 Rd., saa havde man hin Mængde af gode Tørv, nemlig 22500 Læs, for 3 Mark Læsset, NB. paa Stedet. Sættes forud, at Stedet, eller Stederne, hvor der forarbejdes Tørv, ligge nær Søen, og dette blev Tilfældet, hvis man vilde benytte sig af de mange og store Tørvforraad, som haves i Jægersborg Dyrehave, saa vilde Førselen blive meget lettet; men lader man endog, ved en Afstand af ikke over 4 Mile, hvert Læs i Fragt til Kbhvn koste 4 Mk. Milen, (maaske vilde det kunne faaes for mindre) saa blev Læsset, ved den største antagne Afstand af 4 Mile, 19 Mk. dyrt, og den hele Mængde stod altsaa i 7016 Rd. Udlæg. Solgtes nu denne Mængde Tørv ud i Magasinerne i Kbhvn til 4 Sk. Snesen, saa blev i dette dyreste Tilfælde, som her er taget til Exempel, dog et Overskud af 18750 Rd. til alle paaløbende Udgivters Bestridelse. - Ved en kortere Fraliggenhed af Skæringsstedet, blev Overskudet ulige større, og saa stort, at en god Betaling kunde gives Mosens Ejer, hvad enten det var Privatmand eller Kongen. Det Magasin, som behøvedes, blev vist ikke større, end til at rumme, af denne LæsMængdes Kubikindhold. Thi naar det bekjendtgjordes i Aviserne, at Læs paa 96 Snese for 4 Rd. kunde tilkøres Borgerne i deres Huse, vilde der aldrig blive stor Mængde tilovers at magasinere.
Politivennen, 1808-01-01
Nytte for Sjælland af den nærværende Krig. Hvor problematisk denne Rubriktitel end vil synes Mangen, er det dog unægteligt, at Sjælland, den eneste Provinds der hidtil har følt, og, vi bør baade haabe og troe det, den eneste, der vil i nogen Grad komme til at føle Krigen, ikke allene alt har havt Gavn af den, men Mulighed til end større. Den Omstændighed, at denne Krig gjør det nødvendigt, at en betydelig Krigsmagt staaer paa Sjælland, har alt havt til Følge, at Agerdyrkerens Varer holde sig i en Pris, der rigelig lønner hans Nøje, medens Regjeringens Forsorg har modarbejdet, og vedbliver endnu kraftig at modarbejde, at den ikke skal vorde mere trykkende, end uundgaaeligt er, for Jndvaanerne i de sjællandske Stæder. Sjagenderne, jeg mener Jordbrugerne, som den talrigste Klasse, see sig altsaa i dette Stykke lykkeligere, end de andre Provindser, hvor Priserne ere langt lavere; hvorved vel Købstedmanden baader, men den store Jordbrugerklasse tvertimod ikke. Men endnu større Fordele for Sjælland ere ved denne Krig gjorte mulige. Man veed, at ved alle hine skjønne Arbejder, der saa højlig befordre et Lands Opkomst, indvendige Handel og Samfærsel, og gavne dets Forsvar, f. Ex. gode Vejes Anlæg, Kanaler, Trækskøjtegraves Forfærdigelse, Mosers og Søers Udgravning o. s. v., er Mangel af Hænder den Hindring, som, næst Pengemangel, mest sætter sig imod. Men hvor en heel Hær af raske, kraftfulde Krigere sindes, der bortfalder af sig selv denne Mangel. Hvad her er sagt, kan naturligvis kun forstaaes naar og forsaavidt Troppernes militære Bestemmelse tillader, at deres Kræfter og Arme bruges til hine Foretagender, der med al deres ypperlige Nytte, dog her kun bliver en Betragtning af anden Grad. hvor nogle tusinde Arme, ligesom fordum de romerske Legioners, naar Fjenden ikke truer, sysselsættes med ovennævnte nyttige Arbejder, der gaae samme rask fra Haanden. De første og skjønneste Landeveje, Europa havde, gjordes af Soldater. En Række af Trækskøjtegrave, uden kostbare Sluser, uden større Dybde end to Alen, afbrydende, hvergang Jordsmonnet ikke længer tillod eet og samme Vandspejl, vilde ved et tusinde Par marefulde Armes Kraft snart tilvejebringes mellem Roskildefjorden og Kbhvn. Tolden paa denne Vandvej, der forbandt saameget af Sjællands nordlige Del med Kbhvn ved en saa let Førselsmaade, vilde rigelig betale Grundenes Jndkøb og den Tillæg i Lønning, de dertil brugte Soldater havde faaet. De Amter, hvorigjennem slig Vandfart lagdes, vilde desuden saa herligen gavnes derved at de med al billighed burde bidrage dertil. Jeg har kun nævnet een Gjenstand, og kun en Sysselsættelse for 1000 Mand. Dette var nok til et Exempel, og nok sagt, hvis Tanken værdiges det allerhøjeste Bifald, som jeg er saa dristig at haabe.
Politivennen, 1808-01-01
Ufremkommelighed af en Gade i Ringsted. (Efter Tilsendt.) J to til tre Aat have et stort Antal af Sjællands Jndbyggere lidt meget, ved at befare den Gade i Ringsted, hvorad man kommer fra Nestved Kanten. Den er afskyelig og raaber højt om hurtig og god Jstandsættelse, da det for de sydligere Sjællændere er den eneste Vej til Kbhvn. Det kan ikke andet, end synes meget haardt, for dem, der rigtig betale deres Vejskat, som for enkelte Herregaarde kan være aarlig 60 til 70 Rdlr., at deres Folk desuagtet skal være i Fare paa Liv og Lemmer, deres Heste ilde tilredes, og deres Vogne forbrækkes i en saadan elendig Ting, der neppe kan fortjene Navn af Vej, end sige af Gade.
Politivennen, 1808-01-01
Spørgsmaal til kyndige Skibbyggere. (Efter Tilsendt.) Skulde Rødderne af store Egetræer ikke kunne være nyttige til Knæer til Skibseller Baadebygning?
Politivennen, 1808-01-01
Et Spørgsmaal, som ønskes besvaret af en Kyndig. (fter Jndsendt.) Naar en Tønde god Hvede sælges for 8 Rdlr., hvad bør da en Pot Kornbrændevin koste?
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelse. Jmod Politivennen er i Kbhvns Skilderi No. 18 et Stykke at læse, der paa et Haar ligner et til Politivennen for nogen Tid siden indsendt Bidrag, som Udgiveren nødvendig maatte forkaste, da det røbede enten Upatriotisme, eller Uvidenhed, eller det sammerligste Kusoneri, eller maaske alle tre kjønne Egenskaber tilhobe. Denne Væxt har endelig fundet sin rette Jordbund.