JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Jfølge Vedkommendes Begjæring, blive følgende Hr. Kammerjunker Ma lius tilhørende Eiendomme: a) en Gaard i Jngerslev Bye, Estruplund Sogn, der forhen har være beboet af Anders Jensen, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. ; b) en Parcel i Storestrup Bye, samme Sogn, med Hartkorn 3 Tdr. Ager og Eng, grændsende til Estruplunds Havmark ; c) en dito i Tørslev Bye, samme Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 ½ Alb., og d) 4re Boelsteder i Henring Bye, Ørsted Sogn, hvert af Hartkorn Ag- og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb., som have været beboede af Niels Nielsen Skomager, Christen Henrichsen Børker, Peder Jacobsen Gissel og C. Mortensen Hvilested, stillede til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 12te n. M.,- 26de og Onsdagen den 11te November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 Slet. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die paa Estruplund. Hvilket herved til de Lysthavendes og Pantecreditorernes Underretning bekiendtgiøres. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 16de September 1829. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Jfølge Begjæring, grundet paa effectueret Udlæg, bliver en Tørveparcel paa staarup Mark i Krogsbech Sogn, staaende for Hartkorn 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. som for Tiden, besiddes af Arel Jensen i Søebye og har været eiet af afd. Ove Andersen, stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 11te n. M.,- 26de - og 9de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet. De 2de første Auctioner afholdes herpaa Contoiret og den 3die i Peder Frandsens Gaard 1 Faarup. Hvilket herved saavel til de Lysthavendes som til Pante=Creditorernes Underretning bekiendtgiøres. Kongsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 16de September 1829. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Ifølge passeret Udpantning og Udlæg for resterende Kongelige Skatter og Afgivter, bliver den Kiøbmand Jacob Gierding tilhørende og i denne Byes Adelgade under Matr. No. 77 beliggende Gaard, bestaaende af et forhuus paa 13 Fag med 2de Jernkakkelovne, et Sidehuus paa 10 Fag, et dito paa 6 Fag og et Tverhuus paa 12 Fag, alt Egebindingsværk og Muur samt indrettet til Vaaning, Pakhuus og Avlingsbrug, med Grund, Gaards og Haveplads, der til Gaarden liggende Vænge paa 3 Skpr. Land samt Græsningsretten paa Bekkeskov Overdrev, bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 26de October ) den 9de November) 1829. - den 23de November, bemeldte Dages Formiddag Kl. 10, i Overeensstemmelse med de Conditioner der ved Auctionerne ville blive fremlagte, og som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes, som og Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Pantecreditorernet Efterretning Nyested Byefoged-Contoir, den 14de September 1329. J. Schmensen. følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Handelsmand Salomon Jsaac Frankenstein og ligeledes afdøde Kone Marian, Levin Frankenstein heri Byen, bliver det disses Stervboe tilhørende og i denne Byes Østergade under Matricul No. 112 beliggende Huus bestaaende af 4 Fag Forhuus med iværende Bilægger=Kakkelovne, Huset af Egebindingsværk og Muur, indrettet til Vaaning med Gaard, Grund og Haugeplads samt Græsningsretten paa Overdrevet Bekkeskov, bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue; Mandagen den 26de October den 9de November ) 1829. den 23de - bemeldte Dages Formiddag Kl. 10, i Overeensstemmelse med de Conditioner der ved Auctionerne ville blive fremlagte og som forinden er til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes som og i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Pante-Creditorernes Efterretning Nyested Byefoged-Contoir, den 14de September 1829. J. Schwensen.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Proclama. Følge mig dertil allernaadigst meddeelt Kongelig Bevilling af 30te Juni I dette Aar, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel alle de, som ere Besiddelse af Documenter, der give Pant eller anden Forhæftelse, og som red Nestved Kiøbstæds Jurisdiction maatte være tinglæst i et ældre Tidspunk, end 20 Aar fra 1ste Januar indeværende Aar af at regne, altsaa førend 1ste Januar 1800, forsaavidt de ei, efter tinglæste Omskrivnings=Paategninger, er fornyede, til dermed, inden foreskrevne Tids Forløb, at melde sig for mig som Byeskriver i Nestved Kiøbstæd; da de af berørte Documenter, hvormed Jngen, inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig ikke fra Pantevæsnets Side blive at tage i Betragtning ved nye Documenters Læsning eller ved Attesters Udstædelse. Nestved, den 18de September 1829. M. S. Schønheyder, Statsraad, Borgemester, Byefoged, Bye= og Raadstue=Skriver i Nestved,
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, indkaldes med 12 Ugers Varsel samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Fru Marie Cathrine Johne, født Jensen Holm, samt forhen afdøde Mand, Justitsraad og Postmester Johan Segismund Johne, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe, den 16de September 1819. Bierfreund. Poul Mortensen af Eilstrup Bye, Ringsted St. Bendts Sogn, Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster paa Kiærne Gods Sorøe Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ringsted, den 17de September 1829. J. Langemann. skov Birks Slittejurisdiction. vo, som maatte have noget at fordre i efterfølgende Boer under Antvor1) i afgangne Huusmand Niels Olsen og efterlevende Enkes Dorthe Larsdatters Boe af Lyllerup. 2) efter afgangne Jndsidderske Kirsten Hansdatter paa Slotsbierg, bye Mark. efter afgangne Jndsidder Lars Pedersen af Østerstillinge. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Slagelse, den 17de September 1829. Birch.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
J Overeensstemmelse med en Undertegnede naadigst meddeelt Bevilling, den i sin Orden er foranstaltet læst ved mit Værnething og vedkommende Overret, saalydende : Vi Carl Johan, af Guds Naade Konge til Sverrige og Norge, de 2 Gothers og Venders, giør vitterligt, at Vi efter herom indkommen underdanigst Ansøgning og Begiæring samt i Overeensstemmelse med den at Os i Vort Statsraad tagne Beslutning, naadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at Enken efter afgangne Kiøbmand og Skibs eier Onen Ørdæk, Jacobine Ørbæk, af Ladestedet Lilleland i Nedenær- og Raabygdelaugets Amt, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i Christiansands Adressecontoirs Efterretninger, den Norske Rigstidende, den Danske Statstidende og den Hamburgske Correspondent, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Fordring i hendes og afgangne Mands Boe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden den foreskrevne Tidsforløb, at anmelde og beviisliggiøre; dog med Reservation af at Umyndiges Tiltale i Fremtiden ikke derved paa nogen Maade, skal være præscriberet, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor naadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værnething og ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter Vedkommende sig underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Christiania, den 7de Juli 1829.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Under Rigets Segl. Efter Hs. Majestæt Kongens naadigste Befaling. J. Collet. Diriks. Fasting. Holst. Falbe L. Stond Platon. indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Boet efter min afgangne Mand Kiøbmand og Skibseier Onen Ørbæt, til inden bemeldte Tidsforløb, for mig, der, som hans Enke, efter naadigst Bevilling forhen, uden at skifte, hensidder og fortsætter hans Handel med vort fælleds Boe, at have anmeldt og gjort gieldende saadanne formeentlige Krav. Lillesand i Christiansands Stift i Norge, den 5te September 1829. Jacobine sal. Ørbæk. Som Langværge. Chr. Grøgaard.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
J Medhold af naadigst meddeelt Bevilling, saalydende: Vi Carl Johan, at Guds Naade Konge til Sverrige i Norge, der 2 Gothers og Venders; giøre vitterligt: at Vi, efter herom indkommen underdanigst Ansøgning og Begiering, samt, i Overeensstemmelse af den af Os i Vort Statsraad tagne Beslutning, naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Enken efter afgangne Grosserer Steener Steenersen, Severine Arnestine Steenersen, af Ladestedet Lillesand i Nedenæs og Raabogdelaugets Amt, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i Christiansands Adresse-Contoirs Efterretninger, den Norske Rigstidende, den Danske, Statstidende og den Hamburgske Correspondent, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Fordring i hendes og afgangne Mands Boe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, dog med meservation af, at Umyndiges Tiltale i Fremtiden ikke derved paa nogen Maade skal være prascriberet, og skal saadan Jndkalse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne vor naadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting og ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter Vedkommende sig naadigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Christiania, den 12te Juni 1829. Under Rigets Segl, og Efter Hs. Kongelige Majestæts naadigste Befaling. J. Collet. Diriks. Fasting. Holst. Falbe. L. Stoud Platon. indlaldes herved enhver, som maatte formene at have noget at fordre i min afgangne Mands Grosserer Steener Steenersens og mit fælleds Boe, til at giøre sit Krav gieldende inden Aar og Dag, sub poena præclusi et perpetui silentii. Tillige anmodes enhver, der er fornævnte Boe noget skyldig, at betale samme til Lillesand, den 18de August 1329. S. A. sal. Steenersen. Som Langværge: N. Jusnæls.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Ved Proclama af Dans Dato, som tinglæses ved vedkommende Overret Bog Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Gaarden Magrethelund i Draabye Sogn, Mols Herred, ved Døden afgangne Enke Anne Tomine Smidt, fød Michelsen, og hendes forhen afdøde Mand Jens Smidt, i sin Tid beboer af Haugmøllen, i benævnte Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, og Arvingerne efter førstnævnte Afdøde, som endnu ikke have meldt sig, med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav og deres Arveret for mig, som constitueret Herredsfoged ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Ebeltoft, den 12te September 1829. Seidelin. Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den Al i ugift Stand ved Døden afgangne Gaardfæster Anders Justesen af Klaarup Bye, under Kierstrup Gods i Lolland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav. Bremmersvold, den 12te September 1329. A. Gravesen. Hvor, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde UngkarPeder Andersen af Øllebølle Bye, under Bremmersvold Gods i Lolland, blive herved indkaldte med lovlig 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Bremmersvold, den 12te September 1329. A. Gravesen.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Mads Rasmussen Friis og Hustrue Dorthe Jørgensdatter af Laagerup Bye, under Bremmersvold Gods i Lolland, indkaldes herved med anordnet 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Bremmers rold, den 14de September 1829. A. Gravesen. I følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te dennes, der er last inden I Korsøer Byetingsret den 7de næstefter, og som saasnart som muligt vi blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Statsret, saaledes løbende i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de I Venders og Gothers, dertug til Slesvig, Helsteen. Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: at ni, efter den at Borgemester Bentsen i Kotseer, som Skifteforvalter i Kiøbmand J. A. Smiths Opbudsboe i bemeldte Vor Kiøbstad Korsøer i Bort Land Siælland herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Borgemester, Bentsen ved Proclama, sub poena præclus & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham, som Skifteforvalter, at anmeldte og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om der var skeet ved Proclama eter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. overetter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te Septbr. 11, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Monrad. Ørsted. Lassen. Kieruli. Lange. Hansen. Mille, Bevilling for Borgermester og Byefoged samt Bye- og Raadstue, skriver Bentsen til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kiøbmand J. T. Smiths Opbudsboe i Korsøer, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclus 4 perpetui Slantii. Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Opbudsboe, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig, som Skifteforvalter i dette Boe. Korsøer, den 3de September 1819. B. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. D. Borger og Baadfører Rasmus Rasmussen Kohn i Ærretjenbing har erklæret sig insolvent og Concurs over hans Boe er bleven paa kjendt; saa indkaldes, allene med Undtagelse at de protocollerede Creditorer, alle og enhver, som formene sig at have hvilken Fordring som helst til han og hans Boe, fremdeles de, som maatte have haandsaaet Pint, ved Straaf Udelukkelse fra det proclamerede Boe og Pantets debelte Værdie, at melde sig, Fremmede efter at have beskikket en procurator ad acta, forinden 12 Uger, fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse af at regne, her i Actuariatet, at fremlægge deres Documenter i Original og at levere bekræftede Gjenparter deraf. Med den Advarsel, at hver den, som ikke i den bestemte Tid melder sig vil forfalde i forbemeldte Straf. Ærøetkiøbing, under Stads- og Landrettens allerhøiest forordnede Segl. den 7de September 1829. (L. S.) Carstene. in siden copiæClanssen. Pedersdatter, Huusmand Niels Hansens Hustrue af Byeskover Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Lisbeth, ved Slagelse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 13de September 1829. Birch. ænde. under Srevskabet Christiansholms Skiftefarisdiction staae følgende Boer i under Skiftebehandling, hvori Creditorernes Jndkaldelse er nødvendig, nemlig : Stervboet efter Ungkarl Rasmus Andersen af Freilev; - Gaardmand Morten Buk og Hustrue af Raagelunde: Jorgen Brandt og Hustrue af Freilev ;- Jørgen Madsen og efterlevende Hustrue saamesteds :- Aftægtekere Anne Andersdatter sammesteds :- Ungkarl Christen Nielsen af Stubberup; - Huusmand Peder Jørgensen og Hustrue af Døllefielde: - Selveierhuusmand Peder Hansen og Hustrue af HerritzlevThi indkaldes desaarsag herved Creditorerne i bemeldte Boer med 12 Ugers Varsel, til at legitimere deres Fordringer inden den Tid for undertegnede Skifteforvalter. Christiansholm, den 19de September 1819. Nyeboe. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 303 - 1323 & 29. afdøde Søelimit Hans Mortensen eller som han og er kaldet Hans Mortensen Ravnebyes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv unden Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
. Ved Proclama af Dags Dato, som under 21de f. M. bliver læst i 1353 den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Kobbersmedefrimester Knud Hassings Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for 15 i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav paa Boet. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte for at legitimere og paasee deres Arveret. Sliftecommissionen i Kiøbenhavn, den 17de September 1829. Bang.
Berlingske Tidende, 1829-09-23
Ifølge Proclama, som er læst ved Underretten og ligeledes vil blive læst ved Overretten, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Creditorerre at tagne Rebslager Jens Flye og senere afdøde Enke Maren Niels datter Hages Stervboe, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer paa bemeldte Boe, overeensstemmende, med Placaten af 2den Juni 1819. Skifteretten i Colding, den 16de September 1829. Chr. Estrup.
Berlingske Tidende, 1829-09-25
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-09-25
Efterretninger fra Krigsskuepladsen. Ifølge directe Efterretninger fra Adrianopel af 25de August var General Diebitschs Hovedqvarteer endnu i denne Stad. De russiske Forposter stode mellem Adrianopel og Silivria. De tyr, kiske Befuldmægtigede til Fredsunderhandlingernes Aabning ventedes hvert Øjeblik i det russiske Hovedqvarteer. - Jfølge nyere Efterretninger (over Bucharest) er det russiske Hovedqvarteer opbrudt fra Adrianopel og marscheret fremad mod Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1829-09-25
Triest, den 9de September. Skippere, som efter 24 Timers Fart i Morges hidkom fra Ancona, berette, at det Rygte, ved tvende hidkomne Dampskibe. det ene fra Corfu, det andet fra Zante, var udbredt i Ancona, at den forenede franske og engelske Eskadre, uantastet af den russiske, med den tyrkiske Regjerings Samtykke, havde besat begge Dardanellefæstningerne og kastet Anker i Hellespont. (Ogsaa Hamborg var dette Rygte for nogle Dage siden udbredt, men for Begivenheden, som det angaaer, har man endnu ingen paalidelig Hjemmel.)
Berlingske Tidende, 1829-09-25
London, den 15de September. Søeherredømmet retfærdiggjør det Skridt, som General Diebilsch gjorde; under andre Omstændigheder vilde det have været farligt. Han gik nemlig over Balkan Bjergene, uden at have erobret Schumla, ja endog uden at drive den tyrkiske Armee, tilbage. Paa samme Maade marscherede Lord Wellington i Aaret 1813 fra Portugal til det nordlige Spanien, ladende Burgos og andre af de Franske besatte Fæstninger uangrebne, fordi han vidste, at en almindelig Trefning (som han var fuldkommen berettiget til at haabe, maatte for ham have et heldigt Udfald, vilde da ogsaa bringe Fæstningerne i hans Vold. De tyrkiske Militair=Indretningers Antal seer vel paa Papiret meget betydeligt ud, men Defertering og en idelig Mangel paa Alt, hvad Soldaten behøver, gjøre det i Birkeligheden saare ringe; man kan derfor ogsaa med fuld Føje antage, at der i hele Riget ere endnu ikkun omtrent 180, hos Mand 1 activ Tjeneste, Det kongelige Skib Hope er hidkommet fra Lewardsøerne med den gule Feber ombord og strax blevet henviist til Quarantainen. Nogle Matroser ere døde paa Reisen. Brevene, som Skibet medbragte, ere blevne behandlede efter Quarantaine-Anordningere. De ere fra Antigna, Trindad af 31te Juli, fra Tabago af 17de Juli, fra St. Vintent og Barbados af 26de Juli og fra St. Thomas af 9de August. Man erfarer, at Søe røveriet er endnu ikke ganske tilintetgjort i disse Vande. Skibet. William, bestemt fra St. Christoph til Dominica, blev den 24de Juli, af en Søerøver frataget sine Levnetsmidler og Skibsbaaden, ligesom ogsaa Passagererne fratoges deres Eiendom. Søerøveren førte columbisk Flag, 5 Kanoner og 100 Mands Besætning: Efter Breve fra St. Eustachius synes det at have været et Skib, hvis Mandskab paa Reisen fra Martinique har myrdet Capitainen og derpaa, efterat have completteret sig, grebet til Søerøver haandværket. De nordamerikanske Fristaters Præsident, Jackson, havde, ifølge Breve fra Nyyork, to Gange havt et Anfald af Slagflod, Man var bekymret for hans Helbredelse.
Berlingske Tidende, 1829-09-25
J Gibraltar skal have viist sig Spor af den gule Feber, Den portugisiske Flotille er kommen sig af sin Skræk, og har igjen viist sig paa Høiden af Terceira. Man vil her vide, at General Santa-Ana er ihielskudt at sine Tropper.
Berlingske Tidende, 1829-09-25
Paris, den 16de September. Konstneren Laugier har udgivet et skjønt Kobber efter det berømte Malerie af Gros, der forestiller Napoleons Besøg i Hospitalet i Jaffa. Ved denne Leilighed ivre flere Journaler mod de forsætlige Forfalskninger, for hvilke de beskylde Hr. de Bourienne, i hans bekjendte Memoirer. Saaledes nægter han, at Napoleon har berørt Pestbylder. Jeg gik ved Siden af ham, siger Bourienne, og bevidner, at jeg ikke har seet ham berøre een eneste Pestsyg, og hvorfor skulde han ogsaa have gjort dette, de havde opnaaet Sygdommens sidste Periode. Jngen gav nogen Lyd fra sig. Men denne Forsikkring modsiges af mange mundt lige og skrivtlige Vidnesbyrd fra Mænd, der ligeledes vare tilstæde, f. Ex. Barrey, Desenettes og Ordonnateuren en Chef ved den orientalske Armee, Hr. Daure. Denne fortæller følgende Omstændigheder: Bonaparte berørte ikke blot Pestbylderne, men opløftede endog, med en tyrkisk Sygevogters Hielp, en Pestsyg, der laae tværs for Døren og slæbte ham bort. Denne Handling forfærdede os, da den Syges Klæder vare bedækkede med Skum og væmmelig Materie af en opbrudt Byld. Men Bonapart vedblev roligen sin Besigtigelse, talede med de Syge, søgde ved de trøstende Ord, som han henvendte til dem, at forage Fryg for Pesten, der havde bemægtiget sig Gemytterne, og endte sin lange Besøg med at anbefale de Syge, hvilke han havde beviist saa megen Deeltagelse, til Lægernes Omsorg. Her staaer altsaa Hr. de Bouriennes Troværdighed ikke til at redde, og dette Punkt er vel ikke det eneste. Overhovedet maa man tilstaae, at B. uagtet alle de Lovtaler, som han holder over sin Helt, dog veed at nedværdige ham, og man opdager lettelig hos ham, som en Journal udtrykker sig, de tilbageholdte Kløer. Dette sidste Udtryk hentyder paa en Anekdote, som nu med Velbehag gjentages. J Aaret 1811 blev en Række af Tegninger, der findes i Museumet aftrykt, i disse havde Lebrun sammenstillet visse menneskelige Figuret med dyriske. Værket var neppe færdigt, før den berømte Denon bragte Keiseren et Exemplar deraf ; de besaae det nøj begge tilsammen og standsede uvilkaarligen ved et menneskelige Ansigts Lighed med et Tigerhoved. "Med hvem finder D. Maj. at denne Figur har Lighed, spurgte Denon. - Hvilke Erindringer tilbagekalder De hos mig, svarede Keiseren. Dette Menneske har jo i ti Aar hørt til min nærmeste Omgivelse.
Berlingske Tidende, 1829-09-25
Erkebispen i Rouen havde ansøgt om og faaet et Tillæg af 25000 Fr. Dette er nu - med Føje nedsat til 15000 Fr.; thi det er beviist, at han foruden 300,000 Fr. aarlige Renter af sin Privatformue, har 200,000 Fr. aarlig Indkomster af sin Bispestol.