Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Udtog af en Dansk Søe=Officiers Skrivelse i Fransk Tieneste staaende. Brest den 20de April 1779. Min Herre, Dersom jeg skulde opfylde Deres Ønsker, dersom ig skulde besvare fuldstændigen de mig af Dem givne Spørgsmaal, saa maatte jeg udsætte mig, og mine Herrer Landsmænd for megen Uleilighed. - Man er ikke uden Grund ligesaa mistænkelig i Frankerig, særdeles i Krigs Tiid, som andre Steder, Viisdom og Erfarenhed billiger slig Forsigtighed; og De selv skal bifalde, at jeg ikke i alt kan meddele hvad jeg ellers gjerne vilde; men hvad jeg kan i denne Hensigt, er just det jeg bør, og dette vil ieg oprigtigen, uden enten at lægge til, eller tage fra, Sandhed alene og intet andet. Fløden, som om nogen Tiid gaaer ud under Grev Orvillieres Anførsel, er anseelig, er vigtig, og jeg tør sige maaskee frygtelig for vore Fiender, og den vil blive det sidste især, naar de Kræfter forenes som nu ere deelte. - Det er ikke Tallet af Skibene alene, som bestemmer Flodens Styrke, det er ikke de velbygte Skibe, det gode Skyts, den høverlige Bemanding, de meest udstrakte Jndsigter, som særdeles udmærker den Franske Søemaat, nei, det er den modige, den troeskabsfulde Aand, som opliver alle, fra Generalen til Bramseils=Gasten, og dette tilsammen giør vores Søe=Armee skrækkende. - De tænke ikke at finde den Franske Søemage nu, som før, Forskiellen er himmelvid. - Saa lidet jeg agter at ytre mine Tanker og de formodentlige Aarsager til den Franske Marines Forhold og Opførsel i sidste Krig, og saa vist som jeg endog herudi ved beste Overlæg kunde feile, saa vist anseer jeg det nu for min Plige at være noget omstændelig i en Sag, hvor man synes at tvivle om almindelig Jndsigt, Kundskab og Erfarenhed. Dersom de havde lagt Mærke til, hvorledes man siden sidste Krig bestandig har søgt at forbedre Marinen i alle dens Deele, hvorledes man har formeeret Søetogterne, hvorledes man har forøget Officerernes Antal dermed, hvorledes man har betroet Anførslerne til de bygtigste Mænd, saa vilde det ikke falde Dem besynderligt, at Jndsigter, Kundskaber, Drift og Erfarenhed maatte nødvendig være Følgerne, saa meget meere, som sammes Grunde forud vare lagde ved en grundig Theorie. - Erindre Dem de mange Togter til Archipelago, Africanske Kysterne, Westindien, Ostindien, som ere skeete fra Brest, Rochefort og Toulon, føi saa hertil de enkelte blot krydsende Skibe, de udsendte Evolutions Escadrer, saa tænker ieg, al Tvivl vil ophøre paa deres Side. Regieringen har saaledes intet efterladt, som kunde tiene til at opnaae et saa vigtigt Formaal. - Opmuntringer ere tilføiede den viseste Hensigt til Færdighed, Jndsigt og Troeskab. - Man er endnu i den lykkelige Fordom, at Krigstanden er en saa vigtig Deel af Staten, at alle de andre vigtige Statens Stænder vilde, uden den, staae Fare for at blive uvirksomme, ja et farligt Formaal for en Rovbegierig, og derfor er Krigstanden i den ønskeligste Anseelse, og Lysten har sine naturlige Fordeele, som nødvendige Følger af en viis Regierings=Form, uden derved at fornærme nogen anden Stand i Staten. - Marinens Rang er i Forhold til dens udsatte Farligheder, Besværligheder og den Commando, enhver bydende derudi har. Derfor har Søe Capteinen Rang med Obersten, de ældste 50 Søe=Lieutenanter Rang med Oberstlieutenanter, de øvrige Søe=Lieutenanter Rang med Majorer, og Søe=Fændriker eller Ensegnes Rang med Kapteiner. Generals Personer ere alle lige i Rang, baade til Vands og Lands- De see heraf, at det nøieste og retteste Forhold, i Hensigt til Commando har Sted. - Lønnen er ikke overmaade, dog større nu end før, men den Ære at tiene i Krigstanden er derimod saameget meere betydelig; Den giver Leilighed til rige Giftermaale; men om nogen ikke vil det, saa giør den lette Levemaade, at man ved fornuftig Oeconomie, meget vel, uden Bekymring og Trang, kan leve. Man har desuden ingen Mangel paa anstændige Selskaber, Regieringens Omsorg har endog i dette Stykke raadet Bod thi Kommendanten af Marinen, Intendanten af Marinen og Fæstnings=Kommendanten, ere alle i den Hensigt aflagde med Trakteer=Penge, saa at standmæssig Sælskab, ikke mangler. Kortelig, Regieringen har paa de viseste Maader søgt, at giøre denne ellers høist besværlige, farlige og vigtige Metier saa behagelig muelig for alle, og vee den Mand som torde søge directe, eller indirecte, at forhindre Hensigten og de gode Følger af den Viisdom og Naade, hvorved Kongen upaatvivlelig opnaaer den beste Hensigt, bliver elsket, ja har hver Mands Hierte, - J saadan Forfatning er det ikke mueligt andet, end at Marinen maa være skiønsom, maa være besiælet af Jver, Lyst og Troeskab. - De have allerede seet mærkelige Prøver derpaa i Affairen imellem Orvilliere og Kappel, ligesom og ved andre Leiligheder med enkelte Skibe, og De vil vist ikke høre andet herefter. Flodens kommanderende Grev Orvilliere er en Mand af de beste udsøgte Egenskaber, som fordres af en General. - Gudfrygtig og behiertet, forsigtig og indsigtsfuld besidder han den sande Siæls Styrke, ved det tydeligste Begreb at giøre det beste Valg i vanskelige Omstændigheder; uden Pralerie og Ordgyderie er han jevn, stille, venlig, ved at vinde alles Hierter, alles Fortrolighed, alles Høiagtelse. - Værdig den høie Post ham er betroet, er han ligesaameget æret, som elsket. - Kort: enhver under ham vilde være evige Selvbebreidelser underkastet, om han ikke ved Fortienester viiste sig værdig til at kommanderes af ham. - Ogsaa glemmer han intet, som giør enhver forsikkret om, at Hæld og Hæder bør følge vores Søemagt. Vi giør daglig klart Skib, vi øve daglig Mandskabet med Canoner og Haandgevær, vi affyre daglig visse Skud af Canonerne med qvarto Ladning, og danne saaledes Mandskabet ved Forsigtighed, Hurtighed og Vished til Soldatskab, vil øve og Mandskabet i Seglenes Regiering og Bevægelse, i Entring og sligt, saa meget mueligt er til Ankers; kortelig, enhver veed hvad han bør vide, og enhver veed at udøve der som fordres, men alle giøre dette med Lyst, med Glæde, og enhver søger at overgaae hinanden i sine Pligters Øvelse. - Saaledes er Flødens Beskaffenhed, og nu dømme De, min Herre, om den ikke er frytelig! Jeg har meldt at vi ere bestemte til et Togt, Tiiden vil bedre lære Dem Togtets Hensigt og Bestemmelse, end jeg skulle kunde nu. - Hvad os forestaaer, vil jeg endnu mindre kunde sige; thi vi kan baade blive seirende og overvundne, alt sligt staaer i Overherrens Haand. Tusinde Omstændigheder, som ikke staae i Menneskets Magt, kan kuldkaste den viseste Plan, og den største Magt; men i hvad end Udfaldet bliver, saa skal de dog altid befinde, at Generalskab og Soldatskab, forenet med Søemandskab og Jndsigt skal altid følge os, ligesaa vist som De vil forvisses om den Høiagtelse, med hvilken jeg er. - Erindring. til den Spørgende i No. 45. Paa det den Spørgende maa kunne erholde et Svar, som han efter sin Hensigt kan være tjent med, ombedes han at tilkiendegive, om han kiender noget Religions=Partie, som salarere deres egne Lærere for at lære imod deres egne Troes Bekiendelser. Thi at det nogensteds skeer, maa den Spørgende meene, eftersom han haver kundet falde paa at spørge saaledes.