Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-21
Keiseren og Keiserinden af Brasilien tilligemed Dronningen af Portugal, ere ankomne paa det Engelske Krigsskib Volage til Falmouth; men kun for at tage Forfriskninger ombord, han afseilede strax til Cherbourgh, hvorfra han vil ufortøvet begive sig til München; han synes ikke at have været i Land paa Terceira. Formodentlig vil en Revolution forestaae Kongeriget Portugal, især da Don Miguel har været saa uforsigtig at indvikle sig i en alvorlig Strid med Frankerige. En betydelig Fransk Flaade skal nu forsamler sig ved Tais Floden og det er høist rimeligt, at Kei gl. seren af Brasilien vil nu reclamere Portugal for sin Datter, hvilket han nu kan forestaae paa hendes Vegne, da han er bleven et Offer for sin Hengivenhed for Portugiserne, saa vil dette saameget mere anbefale ham hos Nationen. - Vardog kun Krigen med Portugal den geneste Krig som truer Europa, men det begynder at tegne til at alvorlige Misforstaaelser opstaae imellem den Østerrigske og Franske Regiering, (hvilket selv tilstaaes fra Wien), da denne skal forlange af hiin, at Østerrigske Tropper skulle ufortøvet rømme Kirkestaten, og Regieringen høre op med sine Krigsudrustninger. Østerrig skal have vægret sig derved og nu skal den Franske Ambassadeur i Paris Marskal Maison have erholdet Jnstructioner ifølge, hvilke han skal forlange et afgiørende Svar af den Østerrigske Regiering og ifald hans Fordring, ikke bliver opfyldt afreise fra Vien. Der skulle være indløbne nye Depescher fra ham til Paris, hvilke siges ikke at være af et beroeligende Jndhold. Det er mærkværdigt, at 4 Franske Krigskibe hvoraf, det ene fører Admiralsflag, ere komne til Ancona og have der kastet Anker. 8 andre Franske Krigsskibe forventes til det Adriatiske Hav for at krydse paa de Jtalienske Kyster. - J Frankerige selv er det meget uroeligt og Regieringen kan tilsidst blive nødt til at beskiæftige Nationen med en Krig. Den 8de Juni forsamlede sig 150 Mennesker paa Pladsen, Chatelot og raabte leve Napoleon den 2den, leve Keiseren; man maatte adsplitte Hoben med Vaabenmagt. J Havre de Grace ere Snedkerne brudte indi et Kiøbmandshuus og have ødelagt alt hvad der blev forfærdiget ved Dampmaskiner. - Processionerne for Christi Legemsfest have foraarsaget store Urorligheder paa mange Steder i Frankerige. J Feekamp havde Præsterne baaret hvide Paniere, foran Processionen, som havde foraarsaget et forfærdeligt Spektakel, Præsterne maatte i en Hast tage disse Paniere bort og en Grenadeer af Nationalgarden maatte bære en trefarvet Fahne foran Processionen. - J Stratsborg yttrer sig ogsaa en stærk Friehedsaand og mange Fornærmelser ere begaaede imod en Deputeret ved Navn Human, som ikke hørte til det liberale Partie. Baucaire Carpentras, Clermont, og andre Byer, ere Friehedstræer opplantede hvorved en Deel Uroeligheder ere forefaldne. Militairen havde faaet Ordre til at lade disse Frihedstræer om bugge, men den vægrede sig ved at skyde paa Pødelen, som beskyttede dem. Derimod synes den Franske Colonie i Algier at opblomstre, og det er en Lykke for dette Land at det har erholdet dette Afløb for sin Folkemængde; siden Erobringerne af Algier ere over 30,000 Europære indvandrede dertil. - J Tyrkiet synes Sultanen, at faae Overhaand over sine opføriske Undersaattere. Daud Pascha af Bagdads Tropper ere blevne slagne af Sultanens ved Mosul og han har maattet kaste sig ind i Castellet i denne Stad. J Constantinopel har man nu erholdet officielle Efterretninger om Storvizierens Skier over Mustapha Pascha imidlertid vil man dog vide, at Sagen er endnu ikke afgjort og at Jnsurektionen udbreder sig stedse videre i Nederalbanien og i Bosnien, hvorfor Storveziren har seet sig nødsaget til at trække sig tilbage til Monastier. Fra Sverrig klages vedvarende biftert over Hungersnøden, og man haaber at den Svenske Regiering vil paa saamange Handelshuses Forestilling tillade frie Kornindførsel til Hovedstaden. - Kongen af Neapel som har været paa en Reise i sine Piøvindser, er kommen tilbage til sin Hovedstad og vil derpaa foretage en Reise til Sicilien. Deputerede skulle være ankomne til Rom fra Provinserne og have andraget paa at civile Embedsmænd skulle blive ansatte i Legationerne istedet for Geistlige, et Forslag som Cardinal Bernettskal have optaget med megen Fortørnelse. – Den Franske Prins af Joinville er ankommen til Florenz og er bleven modtaget men megen Høitidelighed.