Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
De Schveitseriske Cantons have nu, efter Keiserens Ønske, tiltraadt den hellige Alliance, og det i den Anledning opsatte Dokument er overleveret til den russiske Minister. Frankerige slutter nu ogsaa en Kiæde i denne Alliance, og dets Forhold ere ligesaa fredelige til Europa i Almindelighed, som til Rusland i Særdeleshed. Man bemærker med Føie, at der er al rimelig Aarsag til at formode, at Frankerige vil forblive indvortes roelig, og at den Bourbonske Kongeslægt vil holde sig paa Thronen; Ludvig XVIII, som i Begyndelsen overlod sig formeget til sin Characters naturlige Godhed, og viiste formegen Eftergivenhed, lærte ved Tildragelserne i 1815 at blande den fornødne Strenghed med Skaansel, og da han nu ogsaa har vidste at sætte de behørige Grændser for Ultra-Roalisternes Udsvævelser, og saavel det nærværende Ministerium som Kamrene gaae en fast og planmæssig Vei, saa har man al Grund til at forvente en god Gang af de indvortes Anliggender i Frankerige, at Forsynet maatte forlænge den ædle Ludvigs Dage, Den gamle Uroestifter, den i Unaade fuldne Taleyrand, lever nu paa sit Gods, bortfjernet fra Hoffet og Hovedstaden. Men over Horten af sit Hotel i Paris lod han nyelig sætte den Jndskrift med gyldne Bogstaver: Hotel Taleyrand; derunder læstes en Morgen følgende Vers paaheftede. Denne Jndskrift, man maae det tilstaae, Paa to Maader sig lader forstaae: Hvis Hotellet Talen er om, saa nu det bortleies maae, Og gielder den Eieren selv, tilkiøbs han var altid at faae. Og da Rygtet for nogen Tid siden var stærkt i Omløb, at Kongen var meget syg og ikke kunde leve, og alle da talte og hvorledes det saa vilde gaae hvis det skulde møde, saa kom følgende undskabsfulde Bers i alle Pariseres Munde: Det gamle Skib omtumles i sørgelig Dands, Som for Jord og for Jld og for Vand er i ligestor Fare, Som Ministeriet nu skal lede allerne Jmod det fierne Haab paa den bortfiernede Scene; Hvor vinker det vel, er det vel fra Sanct Helene? Eller styres Coursen nu hen til Nye=Orleans Det skal vi først, naar Foraaret kommer, erfare. (For at forstaae disse vittige Ordspil, maae man erindre sig, at her tales om Statens Skib, som skielver ligemeget for en Land- og en Søekrig og for Kongens Død, og at der foruden det Bourbonske Huses Partie ere endnu to mægtige Partier: det Bonapartiske og det Orleanske Huses, hvis Medlemmer nu ere i England.) At Hertugen af Orleans er kommen tilbage til Frankerige er et falskt Rygte. Forresten ere alle private Efterretninger fra Frankerige enige i, at det nærværende kloge og retskafne Ministerium, som søger at gaae en fornuftig Middelvei, og at bringe Revolutionens Følger, i Overeenstemmelse med det nærværende Regieringssystem, stedse vinder mere Nationens Bifald, og at denne bliver fra en Tid til en anden meere roelig og tilfreds. – J de øvrige Stater, som ere underkastede Bourbonnernes Scepter, synes ogsaa de offentlige Anliggender at forbedre sig. Saaledes har Kongen af Spanien incognito besøgt Arresterne og befalet, at den Maskine, som bruges til Torturen, skal overalt opbrændes, saa at man endog skal glemme hvorledes den har seet ud. Paa Opmuntringer til en tro Opfyldelse af borgerlige Pligter mangler det ikke i Spanien, da der gives 10 forskiellige Ridderordener i dette Land. Statsraadet bestaaer af 25 Medlemmer. Ogsaa i Kongeriget Neapel klarer der sig op, Financerne bedre sig betydeligen, og man venter paa en nye Lovbog istedet for den endnu stedse gieldende Code Napoleon. – J det nederlandske Ministerium er kommet en Belgier til, nemlig en Baron de Coninck, som tilforn har været under Napoleon Præfect i Hamborg og siden har været Gouverneur i Østflandern, han er nu udnævnt til Minister for det Jndre. – Kronprinsen af Sverrig aabnede paa Kongens Navnedag Landhuusholdnings=Academiet med en Tale, hvori han opmuntrede det til med Sindighed og efter sikkre Forsøg at indføre Forbedringerne ved Landvæsnet. - Kurfyrsten af Hessen søger at ophielpe sit Folk paa en anden Maade, nemlig ved at nedbryde det gamle Residence-Slot i Cassel, som med megen Pragt skal igien opbygges af Bygmesteren Jussow, og kan ventes færdigt i 10 til 12 Aar; den store Caserne bliver giort om til en Fattig- og Arbeids-Anstalt. – Ved den patriotiske Regiering, som nu finder Sted i Würtemerg, udslettes alle Spor af udenlandsk Væsen; de franske Benævnelser Madame og Demoiselle have faaet deres Afskeed, og Frue- og Jomfrue Navnene ere kommen i deres Sted. En Corporal skal herefter kaldes Overmand, og en Vice-Corporal Tropmester, saa at det franske System skal ikke faae videre Jndpas. – J det 10de Møde af den tydske Forbundsdag forekom intet som kunde opvække almindelig Jnteresse. Destommere Jnteresse kan den engelske Parlaments-Forsamling ventes at afgive, naar først Efterretningerne indløbe derom, kraftfulde Angreb paa Cosakkerne (saaledes kaldes de Ministeriale) kunne forventes af Oppositionen; endskiøndt denne paa en Maade har udsonet sig med Ministerne, siden en Hr. Hunt- og en Lord Cochrant have begyndt at oprøre Almuen, da ikke heller den er Ven af et fuldkomment Frieheds- og Liigheds=System, hvorfor ogsaa Cobbet paastaaer, at Oppositionen er til for et Syns Skyld. Unægtelig har Ministeriets Partie vundet meget i Styrke ved de sidste Udsvævelser af Almuen, som maae indgyde alle velsindede Folk Frygt og Afskye. Det hedder, at Greverne Liverpool og Harropby ville stemme for Armeens Reduction, men at Lord Castlereagh paastaaer, at den skal beholdes i sin fulde Styrke, hvori han ganske har Hertugen af Wellington paa sin Side.