JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Fra Haag fortælles en fast utrolig Historie. En Frøken v. A. sammesteds udmærkede sig ved sit Mod. For at prøve hende, havde nogle af hendes Veninder Aftenen førend hendes Bryllupsdag, hemmelig lagt en menneskelig Beenrad i hendes Seng. Næste Morgen indfandt de sig, for at erfare, hvorledes deres Spøg var falden ud. De listede sig hen til hendes Værelse, og kigge ind af Nøglehullet, de see hvorledes hun har sat Beenraden paa en Stol og ifører den sin Brudestads; de kalde, intet Svar; de bryde Døren op, Pigen var bleven - vanvittig. "Man tør ikke længere kalde Damernes Klædning Flitterstads - hedder det fra Paris: thi de nyeste ere meget solide. Kjoler af Klæde og Cathemir, af Konge- og Justemilieu blaa Farve, knappede fortil og samlede ved broderede Snorer, dertil Halvstøvler, og en lille Spanskrørstok i Haanden, er den nyeste elegante Dameklædning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
En Spaaqvinde, Mad. Clement, der kalder sig prophetesse a la mode, bekjendtgjør offentlig i Pariser-Bladene, at hun forstaaer sin Kunst ligesaa godt som den berømte Lenormand, hvem selv Napoleon besøgte paa hendes pythiske Trefod. Fremdeles anfører, hun, at hendes Moder allerede besad Sandsiger=Kunstens høie Gave, og iblandt Andet i Wien forudsagde Erkehertuginde Marie Louise hendes fremtidige Storhed. Hun befatter sig ogsaa med at lægge Kort op, og mange Damer af de høiere Klasser skulle ikke forsmaae at besøge hendes Salon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Nylig henrettedes en Person i London som havde gjort Bekjendtskab med en Enke, og under Paaskud, af at ville gifte sig med hende, lokket hende hjem til sig og dræbt hende, derpaa hugget hende i smaae Stykker og nedgravet disse paa flere forskjellige Steder, For at bivaane dette Skuespil havde der samlet sig en saa frygtelig Menneskemasse at Mange vare komne, til Skade derved, især Fruentimmer. J de Vinduer hvorfra man kunde see Henrettelsen vare Pladserne udleiede til den næsten utrolige Priis af halvanden Guinee pro Persona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Atter har man havt Exempel paa en af de største Afskyeligheder som menneskelig Ondskab kan begaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Man har nemlig i denne Tid fundet i Nærheden af München Liget af et Pigebarn paa 5 a 6 Aar. Det stakkels Barn laae paa Jorden, indhyllet i Pialter; Hænderne vare bundne, og Munden stoppet fuld af Jord, der endog fandtes i dets Mave og dets hele Svælg. Den ulykkelige Skabning er altsaa bleven myrdet paa en Maade der maae opvække Gysen og Afsky. (J Wandsbeck sidder en Kone arresteret som nylig har qvælt sit eget Barn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
En til Bremen bestemt spansk Brig, Armonia, Capt. Castannos, var paa sin Reise fra Matanzas allerede ankommet i Nordsøen, ikke langt fra Weser mundingen, da der den 26de April om Aftenen udbrød et Mytterie ombord. Tre Matroser vare Hovedmændene, hvis Plan var at myrde Capt. og Styrmanden, og bemægtige sig de ombord værende rede Penge. Skibet skulde derefter jages ind paa Stranden, osv. Styrmanden faldt, gjennemboret af Knivstik, men da de tre Anførere kom ned i Kahytten, fandt de Capt. forberedt. Den Første som kom ned skjød han ihiel med et Pistolskud, begge de Andre tilte op igjen paa Dækket, bemægtigede sig Skibsbaaden og stak i Søen. Ved Nødsignaler blev hidkaldt en oldenborgst Lodskutter, som bragte Skibet ind til Bremerhavn. Begge de Undvegne forfølges nu ved Stikbreve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
J det saakaldte Niederungen og Memeldalen, samt paa flere Steder i Preussen og Polen, er nu ved Sneens Smeltning saadan Oversvømmelse, at Posterne til Rusland maa gaae tilsøes. Nogle Steder, f. Ex. ved den russiske Grændse, har Jsen optaarnet sig i Masser høiere end Huse. Paa Diinafloden, navnligen ved Riga, har man seet hele Huse svømme forbi, og i mange af dem endogsaa Mennesker, af hvilke flere ere blevne reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
J Slutningen af f. M. blev i Frankfurt a. d. Oder en Fændrik v. Arnstedt henrettet med Øxen, fordi han af Hævngjerrighed havde skudt en Lieutn. Wenzell. Det meest glimrende Engagement nogen tydsk Sangerinde vides at have havt, er i denne Tid sluttet af den bekjendte Madame Schrøder Devrient med Directionen for Drurylane=Theatret i London. For at udfylde Mad. Malibrans Plads skal hun i 3 Aar, hvert beregnet kun til 4 Maaneder, have 10,000 Pd. St. (henved 100,000 Rbd.) aarlig. Den øvrige Tid af Aaret kan hun anvende til Kunstreiser og Gjæsteroller paa andre af Engellands Theatre. Hun er for Øieblikket i Hamborg, hvor hun, førend hun begiver sig med Dampskibet til London, faaer 1000 Rdr. C. for at optræde i 5 Gjæsteroller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Pengevexelereren Tofohr's Bankerot har gjort en ualmindelig Sensation i Hamborg, især fordi saa mange Personer af Middelstanden lide Tab derved. Den første Dag efter at han havde lukket, var Trængselen saa stor ved hans Huus, at der maatte foranstaltes Politivagt til dets Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Fædrelandet. En fattig Kone fra Thune By, Roeskilde Amt, kjørte Mandagen den 24de April ind til Khvn. for at besøge sin Mand, der tjener Brændeviinsbrænder, Svendstrup i store Strandstræde, samt for at anskaffe sig nogle faa Fornødenheder til sin forestaaende Nedkomst. Paa Hjemveien samme Dags Eftermiddag overfaldtes hun af Fødselsmerter, saa at hun maatte staae af Vognen imellem Slotskroen og Frederiksberg Slot, og stige ned i en Grøvt ved Landeveien, hvor hun fødte et levende Drengebarn. Da Slotsforvalteren efter denne Fødsel ikke vilde optage hende, saae hun sig nødsaget til at kjøre tilbage til Slotskroen, og maatte blive siddende omtrent en Time paa Vognen med sit nyfødte Barn, indtil man fik hentet Districts=Jordemoderen, Madame Lassen, da hun blev baaret ind i Kroen, hvor Værten, Hr. Sørensen og hans Kone, med største Velvillie modtog hende. Ved Madame Lassens Hielp fødte hun, efter en meget vanskelig og besværlig Fødsel, et Pigebarn, og derpaa endnu nok et Pigebarn. Af disse Trillinger døde Drengebarnet 2 Timer, og begge Pigebørnene strax efter Fødselen. Efter Mad. Lassens Sigende er denne Kones Nedkomst 2 Maaneder for tidlig. (Coms. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Ved Auctionen i Løverdags over Baggesvogn Gaard og Gods gjordes det høieste Bud, 90,200 Rbd. af Hr. Justitsraad Ridder Fielstrup til Sindinggaard i Commission for Hr. Proprietair Nyholm til Sohngaardsholm. Budet approberedes. (V. S.) Forlangte Indrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Et Uldmarked kunne vi kun tænke os gavnligt i et Land hvor der haves mange og store Schæserier, og kunde der endog være Grunde, der talte for Gavnligheden af Uldmarkeder hertillands, saa indsee vi dog ikke, hvorfor disse da ei skulde være paa selve Stedet, hvor Ulden produceres, – Man vilde jo paa den anden Maade paalægge denne, i Særdeleshed for Jylland, saa vigtige Næringsgreen, et Baand, der i høi Grad vilde være ubilligt: et Baand, som enhver Befordrer af den frie Handel maa ønske sig utænkeligt De jydske Kjöbmænd, der maatte være i Besiddelse af de større Partier Uld, vilde være de Eneste, der vilde nødes til at søge det kjöbenhavnske Marked, ei, for at benytte dette, men for af denne Vei, paa en eller anden Maade, at faae deres Uld udført uden deraf at erlægge nogen Told; eller nyde den Nedsættelse af samme, som, efter Forslaget, skulde komme dem, der udførte Uld fra Kjöbenhavn i Markedstiden, tilgode. Ei for at indlade os i nogen Avisseide, have vi omtalt den nærværende Proposition; hvad vi skrev skete kun for at stille Sagen i det rette Lys, som maaskee ellers letteligen kunde blive slukket. I det vi slutte disse Linier, kunne vi ei tilbageholde det ønske, at vor Regjering, om den skulde finde det overeensstemmende med Landets Tarv, at nedsætte Tolden paa den anførte, ligesom paa flere Udførsels-Artikler, dog ei maatte finde sig foranlediget til, at vælge den af Proponenten her omtalte snilde Methode. Viborg, i April 1837. Nogle Jyder. Gjensvar til Herr Justitsraad Ræder i Anledning af hans Svar i Aarhuus Stiftstidende Nr. 68 paa min anonyme Artikel i s. Bl. No. 54 om Søndergades Brolægning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Da Herr Justitsraad Ræder har taget til Gjenmælimod den ovennævnte Artikel, er det ikke meere end billigt, at jeg slaaer Visiret op og fægter aabenlyst imod ham. Aarsagen til, at jeg først valgte Anonymitet, var ikke, fordi jeg er vilde vedkjende mig, hvad jeg havde skrevet, men fordi de Veipligtige, der for største Delen henhøre til min Jurisdiction, endnu ei havde afgivet Svar paa det dem forelagte Alternativ om, enten at transportere Steen til Søndergades Brolægning næste Aar eller betale 88 s. pr. Td. Hartkorn, og fordi jeg ikke vilde, at mit Navn skulde have nogen Jndflydelse paa dette deres Svar, der, som man kunde have ventet, kom til at lyde benægtende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Skulde jeg drøfte alt, hvad Justitsraad Ræder i sit Svar har anført, vilde det blive, ikke en Avis=Artikel, men et heelt Værk, og hertil har jeg hverken Tid eller Lyst. Et heller anseer jeg det nødvendigt, foreløbig at afhandle Principerne for Forpligtelsen til at præstere Vei-Arbeide, da jeg sandsynligviis faaer Anledning til, paa rette Sted at udtale min Mening herom; men da jeg af Erfaring har lært, hvor vanskeligt det er at faae en Resolution, som efter en eensidig Fremstilling er falden, forandret, syntes det mig nødvendigt, at henlede Vedkommendes Opmærksomhed paa det Spørgsmaal, hvorvidt Søndergade i Horsens nogensinde fornuftig viis kunde blive at ansee som en Deel af nogensomhelst Chauser. Naar først 82 Favne af bemeldte Gade var brolagt paa Landmandens og Vei=Cassens Bekostning, saa vilde den være for sildigt at tale om, hvilke Gader der skulde ansees som Dele af Chauseen, og jeg indseer ikke, at Chausee=Linien da kunde gaae andre Steder end der, hvor jeg har angivet den; thi det smalle Stræde, Graven kaldet, der ei et saa bred, at to bredsporede Vogne kunne komme forbi hverandre, kan dog vist aldrig blive betragtet som Deel af en Chausee. Min Formodning om den projecterede Chausee=Linie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
som Justitsraad Ræder jo ei heller udtrykkeligen modsiger, er derfor vel ikke saa urigtig. At Horsens By har godt brolagte Gader, er bedst for Borgerne selv; men at der herfor kan tilkomme dem nogen Erstatning af Landet, indseer jeg ikke; thi Kjøbstæderne have ingen Ret til inden en vis Tid at faae deres Gader, brolagte af Landmanden. Skal det gamle Princip vedblive falder jo Byrden af Stenebroens Omlægning og stadige Vedligeholdelse dog seent eller tidligt paa Landmanden, og det er derfor af Vigtighed, at ikke et længere Stykke Stenebroe en nødvendigt, bliver anseet for at udgjøre et Stykke af Chausee=Linien. Denne bør være saa lige som muligt og kan ikke rette sig efter hvor Gjestgiverne og Postmesterne nu boe thi disse kunde jo flytte. Landmændene have derfor Grund til at blive allarmerede, naar de see, at man betragtet et Stykke Gade som Chausee, der useilbarligen vil have til Følge, at Chausee=Linien bliver trukket omkring i svære Bugter igjennem hele Byen. Naar saadant paabegyndes paa en Tid, da Landmandens Repræsentanter ikke kunne lade deres Stemme høre i Stændersalen, da er der ikke ande Middel tilovers end at tye til Stændernes Fostbroder: Pressen. Dette har jeg gjort, og kan aldrig, hvordan end Udfaldet bliver, fortryde min Gierning. At det omhandlede Princip vil blive forandret ved den nye Veiforordning, haa der jeg; thi ingen har større Nytte af Chauseers Anlæg end netop Kjøbstæderne, og da Byrden med disses Anlæg og Vedligeholdelse nu ene paahviler Hartkornet, hvoraf Kjøbstæderne, i Forhold til deres Folkemængde og Rigdomme have saare ubetydeligt, ere disse i en enorm Grad hidtil favoxiserede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Om de jydske Stænder have været mindre heldige i Udarbeidelsen af visse Sager og navnligen af Veisagen, som jeg har havt meest med at bestille, maae Publicum bedste kunde bedømme. Jeg vil haabe at det skal gaae bedre, naar Justitsraad Ræder, som jeg vist venter, ved næste Valg. bliver Medlem af denne Forsamling. Dangaard, den 9de Mai 1837. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
I Fredags Aftes endte Prof. Ursin her sine mege interessante ustronomiske Foredrag, der have været talrigt besøgte, baade af Damer og Herrer. Hr. Professoren agter allerede i næste Uge at begynde et lignende Foredrag i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Bekjendtgjørelser. At Ligningen over Spand= og Gang-Arbeide til Vedligeholdelse af Byens almindelige Landeveie for indeværende Aar er henliggende paa Borgermesterens Contoir i 8 Dage fra Dato til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 8de Mai 1837. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Da Broen over Borgerbækken paa Middelgade denne Tid bliver omlagt, saa er Gaden fra Graven til Fæegyden indtil videre upassabel for Kjørende og Ridende, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politiekammer, den 10de Mai 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Ved Kleinsmed Brondt Enkes Død er en Enkebolig i Stedet No. 232 paa Graven bleven ledig. Denne Bolig, hvormed følger et Legat af 16 Rbdlr. Sølv aarlig, bortgives, ifølge afgangne Peder Willadsens og Hustrues Testamente, til en Enke af Kjøbmandstanden, dog saaledes, at hvis Nogen af Testators Familie er trængende dertil, disse da fortrinlig tages i Betragtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Ligeledes er ved bemeldte Enkes Død en Legatportion ledig af Beløb 5 Rbd. 60 s. Sølv aarlig, hvilken tilfalder en skikkelig Enke, som Fattigcommissionen dertil udnævner. Ansøgninger om nævnte Bolig og Legater maatte, forsynede med de fornødne Beviisligheder, indgives til Fattigcommissionen inden 3 Uger fra Dato. Aarhuus, den 12te Mai 1837. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Samtlige Arvinger i afgangne Proprietair Jens Rings Boe til Trinderup underrettes herved om, at en Samling bliver afholdt i Boet paa Trinderup Mandagen den 5te Juni næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, for at tage Bestemmelse om Opsigelse af Boets udestaaende Tilgodehavende efter Pantebreve eller simple Gjeldsbeviser. For saavidt som Arvingerne ikke til den Tid imellem dem selv kan enes om at lade sig Fordringerne udlægge, tjener det til behagelig Efterretning, at vi, i Henhold til den Afdødes Testament, seer os berettiget og forpligtet til, strax at opsige alle Capitaler som end er opsigelig, til Udbetaling og Jnddragelse under Boet, til lovlig Deeling imellem dem. Hobroe og Trinderup, den 12te Mai 1837. M. P. Wandborg. C. C. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Tirsdagen den 23de Mai førstk., Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction paa Aarhuus Raadstue, hvorved bortsælges adskillige Afdødes Efterladenskaber, bestaaende, af Sengeklæder, Gangklæder, Stole og Borde m. m. Aarhuus, den 8de Mai 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Efter Begjæring af Værgen for Aarhuus Domkirke. foretages Auction paa Aarhuus Raadstue, Onsdagen den 17de Mai førstk., om Formiddagen Kl. 9, hvorved agtes bortleiet de Domkirken tilhørende 24 Gaards Avl. Conditionerne kunne forinden erfares hos Værgen Kjøbmand N. Schibye. Hvilket herved bekjendtgjøres. - Aarhuus, den 8de Mai 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Torsdagen den 25de Mai, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Harlev Kongelige Skole holdet Licitation over Tilbygning af et Fag med Grundmuur til bemeldte Skole, samt over Udførelsen af nogen videre Reparation af samme med Fjælgulv og Loft at lægge, en Skillevæg at flytte, Steentaget at istandsætte og Bygningen ind- og udvendig at kalke. De, der kunne have Lyst til at paatage dem Udførelsen heraf, indbydes tilat give Møde. Hasle &c. Herredscontoir, den 11te Mai 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Tirsdagen den 30te dennes, om Formiddagen Klokken 10, foretages, i Følge Forlig, Auction over det Sted i Schoubye, som tilhører og beboes af Smeden, Christopher Jensen, samt den bemeldte Mand tilhørende Smedie sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Saafremt der ved denne Auction ikke skulde udkomme et saadant Beløb, at Vedkommende derved kunne blive skadesløsholdne, bliver samme Dag strax efter afholdt Auction over det bemeldte Christopher Jensen tilhørende Ind= og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, en Kakkelovn, et Sengested og Sengeklæder, en Deel Smederedskaber samt en Koe og et Faar. Auctionen afholdes i Stedet selv. Hasle &c. Herredscontoir, den 11te Mai 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Auction. Thidemansholm i Taars Sogn, Børglum Herred, Hjørring Amt, beliggende 3 Mile nær Kjøbstæderne Frederikshavn og Sæby, samt 2 Mile nær Amt staden Hjørring, har Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 17 Tdr. 4 Skpr. 1 3/4 Alb., Skovskyl5 Skpr. 1 1/2 Alb., med et Areal af 410 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf omtrent 200 Tdr. Agerland, 100 Tdr. Eng og Resten Kjær og Hede; det Hel samlet i en regulær Figur omkring Gaarden, af god Bonitet og tildeels hegnet med dobbelt Steendige. Gaardens Udsæd er for Tiden circa 40 Tdr. Vinterrug, 21 a 22 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, hvilken sidste, naar den indførte Brak naaer sin Bestemmelse, som skeer næste Aar, vil blive circa 80 Tdr. - Gaardens Enghavn er aarlig 180 a 200 Læs, foruden Kløver paa et Aars gjøde; og Besætningen, som kan fødes og græsses ved Gaarden, er 80 Køer foruden 20 andre Fækreature, 40 Faar, 12 Heste. - Gaardens Bygninger ere gode. J søndre Side af disse er en priveligeret Vandmølle som har sit Tilløb af Gravene omkring Hovedbygningerne; den har Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt Mølleskyld 4 Skpr. 1 Fdkr. Forbemeldte, ualmindelig gode Eiendomme blive bortsolgt ved offentlig Auction paa selve Gaarden Onsdagen den 5te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa rimelige Betalingsvilkaar, hvoriblandt at 1/2 Deel af Kjøbesummen ei endeligen forlanges udbetalt før til Juni Termin 1840. - Lysthavende behage forinden Auctionen at tage Eiendommene i Øiesyn, hvilke forevises af Eieren Proprietair Albrechtsen paa Gaarden. Børglum Herredskontoir i Hjørring, d. 8 Mai 1837. Sparck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Paa Reqvisition af Skifteforvalteren i Stervboet efter afgangne Erhard Norup til Petersbjerg bliver følgende bemeldte Stervboe tilhørende Eiendomme, nemlig: Halvdelen af den 1/2 Part i Alsted Fredskov som forhen har tilhørt Christen Madsen i Rosenlund paa Alsted Mark, og Skovskiftet No. 11 i samme Fredskov, stillet til Bortsalg ved tre offentlige Auctioner, der afholdes Torsdagen den 18de Mai og 1ste Juni samt Løverdagen den 7de Juni næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11; de to første Auctioner paa Herredstingstuen i Weile og den sidste paa de sælgende Eiendomme; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, for hvilke Conditionerne forinden ere til Eftersyn paa Herredscontoiret i Bræstrup. Herredscontoiret i Weile, den 4de Mai 1837. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Creditorerne i Boerne efter 1) afdøde Aftægtskone Birthe Sørensdatter i Gjettrup By, Vestertørslev Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, og 2) afdøde Huusmand Jens Pedersen Ahm og efterlevende Enke Else Christensdatter i Skjødstrup By, Hem Sogn, fornævnte Herred og Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. - Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 6te Claudi. Mai 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Ved Proclama af 2den denne Maaned, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Peder Pedersen, Brendstrup i Sødring By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. - Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 6te Mai 1837. Claudi. Johannes Gottschalch Claudi, Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets-Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gjerlev Onsild, Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Brask i Mariager, som befalet Sagfører for Tjenestekarl Peder Larsen af Randers, og i Kraft af en denne under 27de Februar 1835 allernaadigst forundt Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af hans afdøde Fader Lars Christensen, den 19de December 1812 udstædt og den 21de samme Maaned tinglæst Obligation til Gjerlev Onsild Herreders Overformynderie for 400 Rbd. 1 Mk. 7 s. D. C., hvorfor er givet 2den Prioritet i den Jens Thøgersen nu tilhørende Gaard i Hvornum, Onsild Herred, Randers Amt, af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr., samt 1ste Prioritet i dennes Besætning og Jndbo og i hvilken Obligation Citanten er lodtagen for 266 Rbd. 4 Mk. 15 1/2 s. D. C., omskreven til 53 Rbd. 2 Mk. 3 1/2 s. Sølv, til at møde inden Gjerlev Onsild Herreders Ret, som holdes paa Mariager Raadstue den første ordinaire Retsdag i September Maaned 1838, Kl. 10 Formiddag, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation, forsaavidt hans Andeel i samme angaaer, ved Dom mortificeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordn. af 3die Juni 17996. Til Bekræftelse under min Haand og Seigl. Mariager, den 11te April 1837. Claudi. d. S.) Bording Mølle, beliggende i Bording Sogn, østligst i Ringkjøbing Amt, der staaer for Ager og Engs Hartkorn circa 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., og Mølleskyld circa 2 Tdr. 6 Skpr., agter Undertegnede underhaanden at bortsælge. Stuehuset, og Møllehuset, hvori er en Meel, en Grubbe og en Brække=Qværn, der drives ved 2de Hjul, af tilstrækkeligt Overfaldsvand, er i forrige Aar af Nyt opført. J Gaarden holdes 2 Heste, 6 Fæehøveder og 30 Faar. Bording, og en stor Deel af Jkast Sogn giver Møllen god Søgning. Af Kjøbesummen kan en Deel blive staaende, og Tiltrædelsen kan skee strax eller til 1ste Novbr. d. A. Bording Mølle pr. Wiborg, den 21de April 1837. Halberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Gaardsalg. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg undertegnede underhaanden at bortsælge min eiende og paa boede Gaard i Haarbye, Venge Sogn, Skanderborg, Amt, omtrent 3/4 Miil fra Skanderborg, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb., Skovskyld 1/2 Alb., med indkjøbte Tiender. Den aarlige Udsæd er 6 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg, 15 Tønder Havre og 2 Tønder Ærter; der avles aarlig 24 a 26 Læs Enghøe foruden Klever, og kan der aarlig græsses og fodres 4 Heste, 16 Fækreature og 16 Faar, Skov haves i tilstrækkelig Mængde. Gaarden er for faae Aar siden af nyt opført, og Eiendommen kan tiltrædes strax baade med og uden Besætning. Niels Thomasen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
En udmærket god Vandmølle i Egnen af Horsens, der har 4 Qværne, Boghvedeværk, samt et særdeles indbringende Stampeværk, hvortil Alt, saavelsom til flere Anlæg, der haves overflødig Vand, til enhver Tid paa Aaret, og som har et Underliggende af Ager og Eng, hvorpaa stadig holdes 4 Heste og 12 a 16 Fækreature, er paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at erholde tilkjøbs. Det nærmere erfares, naar man behagelig enten personlig eller i portofrie Breve, henvender sig til Fuldmægtig W. Schytte i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Skiveskydning. Med Øvrigheds Tilladelse bliver 3die Pindsedag den 16de Mai afholdt en Skiveskydning i Bræstrup Kroe paa 10 forskjellige Sølvgevinster af 80 Rbd. Værdie. Der skydes med glat Bøsse paa 100, og med Jagtrifler paa 150 Alens Distance i point. Hvert No. betales med 1 Rbd. Skydningen tager sin Begyndelse om Morgenen Kl. 8. Lysthavende indbydes herved. - Horsens, den 29de April 1837. F. L. Schibler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-13
Med Øvrighedens Tilladelse afholdes en Skiveskydning i Wibe ved Aarhuus, Tirsdagen den 16de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 8, over en complet nye grønmalet Vogn, og nogle Sølvgevinster, ialt af Værdie 100 Rbd. Sedl. Der skydes med Borger og Jægergeværer paa 80, indskudte Kuglebøsser 100, og Rifler 150 Alen i point til et 5 Toms sort Centrum. No. betales med 4 Rbd. Seddel. Wibye, den 26de April 1837. Jens Jensen Smed.