JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Nyested den 5te Junii. Det var den 2den dennes, at Capit. Christensens Kaperluggert opbragte 3de Galeaser, hvoraf den ene var lastet med 770 Tder Hørfrøe, er til nærmere Undersøgelse indbragt hertil, og de andre 2de, som skal have gode Stykgods Ladninger, i samme Hensigt til Stubbekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Den 7de d. M. blev efter Sigende atter opbragt til Nysted en Prise; den skal være ladet med Rapsod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Nakskov, den 5te Junii. Begravede, den 11 Mai C. Sørensen 85 Aar; den 16de 4 Militaire, den 19de Hr. Wach manns Datter; den 24de 2de Militaire; den 28de J. Thomsens Søn i Krukholm, 8te Aar; den 29de 2de Militaire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Jndsendt. Nakskov den 3die Juni Deres Velærværdighed! Veg kjender Dem just ei saa aldeles nøie personlig men jeg har dog altid anseet Dem, som en diærv Kæmper for Sandheden og den gode Sag, desaarsag jeg ei kan undlade at opkaste det Spørgsmaal: hvorfor De ei tager til Gienmæle mod Hr. Byefoged Møllers bittre Paaanke af Deres politievenlige Noter, angaaende de i Raadstuen siddende Forbryderes. Uordener. At De har skrevet Sandhed og det af Kierlighed til Orden og offentlig Rolighed, derpaa tør man ei tvivle, men hvorfor tier De da, Bær De maaskee Frygt for Byefogden, Saa er det bedre ingen Uordener i Mariboe at paatale. Dog ingen Spørgsmaal flere; – kun en lille Moral. Er det virkelig Deres Belærværdigheds alvorlige Villie, at ville giøre Deres Avis til andet end en blot Addresse Avis, og De ved ærlig Paaanke vil gavne Land eller Sted, da bryd Dem ei ængstelig om Forholde, men virk uden Frygt ærlig og aaben, som Deres Samvittighed, (og juridiske Viden) tilsiger Dem, og da finder De altid en dristig og paalidelig Ven i Deres meget hengivne Hermann Brandersleff Kosmopolit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Udenlandsk. Fra Berlin af 30 Mai skrives, at i Følge officielle Efterretninger fra det østerrigske Hovedqvarteer, Breitenløde, er den 21 og 22 leveret ved Aspern og Clingen, 1 1/2 Poststationer fra Wien, lige over forDen Loban, er meget blodigt Slag imellem den østerrigske Armee under Erkehertug Carl og den franske Armee under Napoleon, som havde til Følge, at Hs. Keis. M. Napoleon er gaaet tilbage over Donau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Af Skrivelse fra Prag af 24 Mai fortælles, at i den officielle Jndberetning hedder det iblandt andet: Den 19 og 20 dennes var den fiendtlige Armee gaaet over den saakaldte Donaus større Arm, havde samlet sin Styrke paa Den Lobau, hvorfra den 2den Overgang gik for sig over den saakaldte smalle Arm. Klokken 12 om Middagen rykkede vore Colonner(Østerrigernes) Fjenden imøde, og Slaget begyndte noget over Klokken 3. De 2 fiendtlige Fløie lænede sig til de ved Natur og Konst befæstede Stæder, Aspern og Eslingen. Snart blev Slaget almindelig; det hele Jnfanterie fægtede imod hinanden, og over 200 Kanoner brugtes i Slaget Aspern blev 10 Gange tabt i Slaget og igjen erobret. Eslingen kunde efter gjentagne Storme ikke forsvares. Klokken var 11 om Natten, Landsbyerne stode i Lue. Nattens Mørke gjorde en Ende paa Kampen. Om Natten afsendte Erkehertugen Brandere imod en Donau Broe. Den følgende Morgen, den 22de, blev Slaget, da friske Tropper bleve trukne sammen, fornyet, det begyndte Klokken 4re, og ble, snart almindelig paa den hele Linie. Angreb fulgte paa Angreb, og Kampen varede fra Morgenstund til Aftens Ende. Mod Enden af Slaget tog de Hessendarmstadiske Tropper Deel i med. Den store Øe Lobau, der var besadt af Fienden, dækkede hans Troppers Afmarsch. Ertehertugen har udsadt sig for den største Fare, og Fyrsten af Lichtenstein har især udmærket sig, 9 af vore Generaler ere saarede, og mange af vore Stabsofficerer enten dræbte eller saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Mähren den 25 Mai J Forgaars var Erkeh. Carls Hovedqvarteer i Breitenlohe i Marschfelde. Den fiendtlige Armees Styrke i Slaget ved Aspern ang ves til 60000 Mand foruden Cavalleriet. Erkehertugen derimod havde ikke uden alle de disponible Corpser. –. Den würtembergske General Röder er taget til Fange, samt Generalerne Durosnel og Boyer. Dette er den østerrigske Beretning om dette blodige og mordiske Slag, med Længsel seer man hvert Øieblik den franske Efterretning imode. Følgerne vil snart udvikle sig. At de poleon har trukket sig tilbage over Donau synes vist nok men om han var nødt dertil eller det hører med til hans dybt udtænkte Planer, veed man endnu ikke. J det mindste praler Østerrigerne ikke af Seieren, som de sikkert vilde have gjordt, dersom de havde erholdet betydelige Fordeele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
London den 19 Mai. (Over Frankrig). Den engelske General Wellesley er 24 Mile fra Oporto, Man seer et Slag imøde, da visse Underhandlinger have været frugtesløse. Hovedqvarteret var i Combra, og den brittiske Armee bestoed af 32000 Mand foruden 14000 Portugisere. De Franske under M. Soult vare afmarscherede fra Oporto til Amarante, og have allerede havt adskillige Fægtninger med Portugiserne under General Alvares.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
J Oporto var kun en Garnison af 3 til 400 Mand bleven tilbage. M. Victors Agt er at støde til M. Soult. J Chaves vare 9000 Spanier. Leipzig den 29 Mai. Et i Bøhmen staaende Corps, der foregiver at staae under Prindsen af Brunswrig Ols Commando, og i hans Navn udstæder Parolbefalinger og andre falske offentlige Bekjendtgiørelser gjorde Mine til at trænge frem over Grændsen. Den fachsiske Oberst Theilmann stødte, ved hans Recognoscering paa den bøhmiske Grændse, ved Hellendorf paa en plynder Patrouille af det braunsweigske Corps og tog den til Fange. J Peterswalde faldt i Oberstl. v. Gablenz's Hænder 7 Mand og 9 Heste, tilligemed en Officeer, Schader. Chefen undkom formedelst hans Hestes Hurtighed, efterladende sine Heste, Eqvipage, Penge og Brevtaske, hvori var 1200 Gulden og nogle Breve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Bekiendtgiørelser. Da jeg som testamentarisk Arving efter afgangne Hr. Regimentsfeltskiær Wittasack er berettiget til at hæve alt, hvad enhver især maatte skylde til bemeldte sal. Afdøde, saavel for leveret Medirin, som for hans Reiser m.m., og det ville være alt for vidtløftig og for en Deel umuelig for mig at give specificeret Regning til enhver, saa anmodes alle Vedkommende, som paa en eller anden Maade maatte skylde bemeldte afdøde Regimentsfeldtskiær Wittasack noget, at de snarest muelig ville betale saadant til mig undertegnede. Ligeledes indkaldes alle de, som maatte have noget at fordre efter ostbemeldte Regimentsfeldtskiær, Wittasack, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig inden den 1ste August d. A., da jeg med Fornøielse vil betale enhver retmæssig Fordring, som til den Tid vorder anmeldt, men siden betaler jeg ikke slige Fordringer. Saa gjerne jeg vil betale enhver hvad de med Rette har at fordre efter afdøde sal. Regimentsfeldtskiæren, saa forvisset er jeg om, at enhver Retsindig vil betale hvad de til ham maatte være skyldig Saxkiøbing, den 8de Juni 1809. M. sal. Hansen. fød Brünniche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Mariboe PostContoir udi Maimaaned d. A. Portoen: Lis Jørgen Pedersen Kartofte ved Hs. H. Prinds Chr. Frideriks Regiment 7 Compagnie Hans Olsen hos Jørgen Mathiesen i Paarup 6 Christen Hansen i Olstrup. Peder Mortensen Huusmand i Hillested, Jens Erichsen Skelle hos Kiøbmand Lund i Mariboe Birthe Marie Andersdatter i Hillested, Niels Hansen Gaardmand i Thorslunde. Gregers Pedersen paa Ravnsgaarden. Anders Jversen i Hillested, Hans Andersen Gartner i Hillested, 11 Jørgen Olsen, addresseret Peder Brygger i Mariboe 12 Jens Olsens Enke ved Raae Mølle Mariboe Postcontoir, den 5te Juni 1809. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Godt Græs Smør kan faaes tilkjøbs paa Søeholt, i Halvtønde, Fjerdinger, og Ottingeviis, for2 Mk. 4 s. Pundet. Cristensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Omtrent 100 Traver god Langhalm ere tilfalds i Skovlænge Præstegaard pr. Stokkemarke hos A Brünniche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Addresse-Contoiret i Mariboe anviser en duelig og skikkelig Skriverkarl en meget god og fordeelagtig Condition, som kan tiltrædes strax eller til 1 November dette Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Den af Hr. Wachmann i Nakskov i Stiftsavisen, No. 25 averterede Qvartal=Auction den 12 Juni, udsættes til den 16 Juni førstkommende. Tirsdagen den 11te Juli bliver paa Gammelgaard holdet offentlig Auction over Gaardens betydelige Avling, som bestaaer af 10 Markers Drivt paa 42 Tdr. Land, den ene mueligen mindre, men adskillige af dem over dette Maal, af hvilke de 5 saaes, en Græsmark paa circa 58 Tdr. Land, af hvilke det tillades Forpagteren i 2de Aar at dyrke 1/2 Deel af Gangen til Græsrodens Forfriskning. En Eng 114 Tdr. Land, en dito til at slaae over 18 Tdr. Land, en dito til at slaae og til Eftergræsning over 14 Tdr. Land. Endnu en Græsning af ubekiendt Størrelse. Under Gaarden haves 882 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, som kan følge med Avlingen, men ogsaa mueligen derfra separes. Hollænderiet har endog fra ældre Tider af været 120 Kjør og endog flere ere der blevne holdte. - Conditionerne skulle 14 Dage før Auctionen paa adskillige Steder være til Eftersyn, som nærmere skal vorde averteret. Fæsteledige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Under Gammelgaards Gods ere følgende Steder, at bekomme til Fæste eller Leie paa nogle Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Den saakaldte Ryde-Veirmølle beliggende i Gaardens Hovmarker. - Et Huus imellem Høyrebye og Gammelgaard gandske nyt og sufficant opbygt med 3 Tdr. Land. – Et vel indrettet Huus med Tegltag og en liden Hauge, hvorved en Smede beliggende ved Jndkiørselen til Hovmarken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Formedelst Dødsfald er en Gaard i Hillestolpe Bye, under Søeholts Gods, Fæsteledig. J dens Jorder er nedlagt omtrent 3 Tdr. Ærter, 5 Tdr. Havre og 5 Tdr. Byg, foruden Vinterkornet der staaer fortreffelig godt. Liebhaberne til denne Gaard ville melde sig hos undertegnede for at afhandle det Fornødne. Søeholdt den 31 Mai 1809. Christensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Hos Gaardmand Hans Rei i Storemusse, under Grevskabet Christiansholm er ved Døden afgaaet
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Maren Svendsdatter, Enke efter forrige Avlsbruger Jens Carlsen i Nysted, uden at enerlade sig Livsarvinger. Efter Tilstædeværendes Anmeldelse, skal Afdøde have tvende Bredre, nemlig: Jens Svendsen, og Anders Svendsen, som begge have lært Landmaalingsvidenskaben, og af hvilke den første skal være Skovrider i Sielland, og den anden Gartner i Jylland, men paa hvilke Steder i disse Provindser, de opholde sig, vides ikke; thi bliver berørte tvende Personer herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, indkaldte til, for nedentegnede Skifteforvalter, at legitimere deres Arveret efter bemeldte Afdøde. Ligeledes, og med samme Varsel indkaldes dette Stervboes Gjeldnere og Skyldnere, de Første for an bevise deres Fordringer i Boet, og de Sidste for at erlægge hvad de til Samme maatte være skyldige. Christiansholm den 30te Mai 1809. O. H. Lybecker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Undvigte. Denne Dags Eftermiddag Kl. 4 slet har den, for Stiemands Overfald paa Bonden Johan Hansen, dømte Forbryder Mads Bentsen, af Kettinge Sogn under Grevskabet Christiansholm, formedelst Arrestforvarerens Forseelse, faaet Leilighed at undvige af Nyested Byes Arresthuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Bemeldte Mads Bentsen er middelmaadig høi, temmelig undersat, har et glat Ansigt, brunt Haar, og blaae Dine. Ved Undvigelsen var han iklædt, en hvid Svanebais Trøie med røde Prikker, lange hvide lærreds Buxer, Støvler paa Benene og paa Hovedet, en gammel graae Hue, men intet om Halsen. Hvo som maatte antreffe denne for den almindelige Sikkerhed farlige Person, anmodes at anholde ham, og derom strax tilmeldte undertegnede, som derfor betaler, foruden de lovlige Omkostninger, en raisonabel Douceur. Nyested den 30 Mai 1809. Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-09
Bortkomne Sager. Fra Gammelgaard er for nogen Tid siden bortkommet en meget smuk Hagelriffel med en fiin Laas, Paa Løbet var med sølv Bogstaver Navnet, C. W. Morgenstierne. Skæftet beskadiget; Hvo, som om dette Gevæhr, kan give nogen Underretning, ville melde det paa Gammelgaard, da han kan vente sig, naar det opdages en billig Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
No. 27. Kongelig allernaadigst privilegeret. Tøi. Addresse-Contoirs Efterretninger for Lollands- og Falsters Stift. den 13 Junii. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, rest. Kappellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Aalborg den 1ste Junii. Den 27de Mai hørtes atter en Canonade fra Egnen af Thorup Strand. Udfaldet veed man endnu ikke. Sidstafvigte Mandag blev hertil indbragt til nærmere Undersøgelse, af Caperfører Knud Munch af Kjøbenhavn, et Smakskib Frau Margrethe kaldet, indehavende til Ballast 12000 Tagsteen og bestemt til Østersøen. J Søndags ankom hertil fra Fladstrand, 18 svenske Krigsfanger, som paa 3 Fiskerbaade vare komne den danske Kyst for nær Den 23de Mai kom en engelsk Fregat paa 40 Cani stærk Taage paa Grund lige ud for Bouberg, paa den jydske Kyst ved Vesterhavet, paa den inderste Revle, lidet over 1000 Skridt fra Landet, da Taagen fordeelte sig bemærkedes den først af Kystmilite Vagtposterne og saaes tillige en Kutter lidet længere ude, beskiæftiget med at indtage endeel af Fregattens Mandskab og Skyts, der blev tilført den i Barkasser og Baade, for at lette Fregatten. Kystmilicecapitain Skonau i Lemvig rykkede strax til Stranden med sit Mandskab for at modsætte sig, i Tilfælde at Fienden skulde forsøge at sætte Folk i Land, og hindre Fregattens Mandskab fra at gjøre den flot og om mueligt tvinge den til Overgivelse. Der blev i den Henseende tillige opført 3 Can hvormed Fregatten blev beskudt, men uden synderlig Virkning, da de vare for smaae af Caliber, adskillige Skud rammede Fregatten, men om noget af Mandskabet blev truffet, kunde ei kjendes, Fregatten kastede endeel Kugler og andre svære Ting over Borde, hvorved den, da Floden om Eftermidd, indtraf blev lettet og fortsatte tilligemed Kutteren sin Cours, styrende S. V. uden at foretage sig mindste fjendtligt. Den vilde upaatvivlelig været tvungen til Overgivelse, dersom det havde været sværere Skyts, da al Samfærsel mellem Fregatten og Kutteren kunde gandske have været forhindret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Kjøbenhavn den 8 Junii. Vor Cours begynder at forbedre sig noget. Fra Hamborg kom den med sidste Post 295. 2 Maaneder, og i Dag solgtes Banco paa Kjøbenhavns Børs for 284 2 Maaneder. Coursen af Species mod danske Bancosedler er den 6te, noteret 285 P. C., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 82 s. D. C. Efter en Jndberetning fra Gene Major v. Telle qvist, blev Den Anholt opfordret af de Engelske den 17 Mai, og næste Dag, efter en Fægtning med Dens Besætning, indtaget af dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Kaperfører Caspar Wolfsen, som i sidst afvigte Mai har gjort en Krydstour i Katregattet med sin førende Kaperskonnert Danneskjold fra Kjøbenhovn, indsendt til sine Rhedere følgende Beretning: "Den 17 Mai faldt han under jydske Kysten ind med adskillige engelske Krigskibe, af hvilke en Fregat søgte at afskære ham fra Landet. Da det næsten blev Vindstille udsendtes mod ham om Efterm. Kl. 4, 2de Kanonbaade, 6 Barkasser og 2 lange Chaloupper med omtrent 600 Mand, for det meeste Soldater. Af disse Fartøier førte Kanonbaadene 2spundige Kanoner og Barkasserne pundige Karonader. Han vedligeholdt over 2 Timer en levende Jld med Fienden og tilføiede denne ikke liden Skade ved sine velrettede Skud; men da der stedse ankom mere Forstærkning fra de engelske Skibe, besluttede han at holde nærmere til Landet. Fienden forfulgte og vedblev at beskyde ham, men uden Virkning. Kl. 8 opkom nogen Kuling og nu dreiede Wulssen til for at oppebie Fienden, en Time derefter kom den hele Linie af Baade roende ham imøde og opstod nu atter med disse en meget levende Fægtning indtil Mørker faldt paa, hvilket bevægede ham til at seile ned til Hals. Den fjendtlige Fregat afhentede om Natten og slæbede alle mod Wolfsen udsendte Fartøier hen til Krigskibene. Wolssen var saa hældig, at han i disse Fægtninger hverken havde Døde eller Saarede." Saaledes trodsede denne brave Kaperfører en ham meget overlegen fiendtlig Magt og viste sig i alle Maader, som en kæk dansk Søemand, Under 6te Juni har Hs. Maj. for at afhielpe Trangen paa Skillemyndt, allernaadigst bemyndiget Courantbanken at udstæde Tolvskillings Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Korsøer, den 2den Junii. Sydfra er i Dag ankommen en fjendtlig Fregat, den passerede os lige forbi til Nordsøen. Under Refsnæs ved Callundborg kan sees en nye Førsels Flaade, af 100 Seilere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Stubbekiøbing, den 8de Junii. Atter er, for nogle Dage siden, indbragt en preussisk Ritmester, formodentlig af Schills Bande, tilligemed hans foregivne Tjener. Han ligger syg, man meener at han har nydt Gift. Han har 2de store Poser, med Penge, grov Courant. Major v. Viinikke kjender ham, som en Mand, der eier betydelige Godser i Preussen, er gift og har 3de Børn, Her ligger nu ialt 10 Priser paa Rheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Nysted, den 11te Junii. Her i Sognet er i afvigte Aar ægteviede 13 Par. Fødte, af Drengebørn, ægte, dito uægte, af Pigebørn, ægte, dito uægte, talt 30
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Mariboe den 12te Junii. For den Skrøbeliges og Eenfoldiges Skyld bemærkes, at ved den i Stiftsavisen omtalte Geistlige Krig, forstaaes paa ingen Maade en nye udbrudt Religionkrig, der raser paa denne og hiin Side Belterne, men derved forstaaes blot en nye litterair Stridighed imellem 3 Geistlige Personer, nemlig: imellem Hs. H. Hr. Dr og Professor Møller ved Kbh. Universitet, Hs. H. Hr. Dr. Clausen i Stubbekjøbing og Hs. H. Hr. Provst Engelbret. Stridsspørgsmaalet skal egentlig være, burde Hr. Dr. og Professor Møller, som Udgiver af de lærde Efterretninger, Danmarks eneste critiske Blad, have indrykket Hr. Provst Engelbreets nedskrevne om de paa hiin Side Belterne creerede (skabte) Doctores theologie. Det lader, som Kampen vil blive alvorlig Hs. H. Hr. Clausen skal have til Jndrykkelse i nyeste Skilderie af Kbh. indsendt sin Replique paa Hr. Provst Engelbrets Udladelser i ovenmeldte Blad. (Kan Bredes Lue i Guders Bryst saa hæftig rase).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Den 9 Juni seilede en Convoi Flaade af omtrent 130 Seilere forbi Nysted, blev den 10 seet fra Rødbye styrende Coursen ad Albue til. Nu koster en Pot Brændeviin 2 Mk. 8 s. Da fordum 1 Td. Hvede kostede 10 Rdlr. kostede en Pot Brændeviin kun 24 s. Men, man mane benytte sig af Omstændighederne saalænge man kan. Det Flensborger Brændeviin vender nok engang tilbage igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Giensvar paa Kosmopolitens, Hermann Brandersleffs Skrivelse dateret Nakskov den 3 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
(See Mariboe Avis No. 26. Høistærede! De kan sikkert troe, at Jeg ikke bær Frygt for noget Menneske. Thue Recht und schene Niemand. – Det er mit Valgsprog, og det skal Jeg stedse blive troe – ærlig, aaben og oprigtig skal Jeg uden mindste Menneskefrygt med Offentlighedens Stempel præke, enhver Uorden, ethvert Jndgreb i og enhver Krænkelse af Menneske- og Borgerettighed, om saadant skulde finde Sted og gribe om sig og det uden Hensyn til Rang, Stand og Vilkaar, naar jeg først nemlig er Juridisk overbeviist om Tingens Virkelighed i Sandseverdenen. Ligesaa gjerne vil Jeg og indrykke enhver tilsendt Paaanke, der sigter til at udbrede Sandhed, at bortskræmme Laster, at afhielve Uordener og befordre det almindelige Bedste, naar allene Tonen er anstændig, Formen beskeden, Sandheden og den gode Sag værdig. De spørger Hr. Kosmopolit, Hvorfor Jeg ikke har taget til Gienmæle imod Hr. Byfoged Møllers bittre Paaanke? Det skal Jeg sige Dem: Jeg er ikke meget for at gjøre min Avis til en Tumleplads for Stridigheder, da Strids-Spørgsmaalet i Kampens Hede saa let kan udarte og tage en ubehagelig Vending; ligesom jeg gjerne overlader til Enhver den forfængelige Ære at beholde det sidste Ord. – Naar en Uorden engang er paatalt og afhjulpen, saa seer jeg ikke, hvorfor det er nødvendigt oftere at omtale den. Desuden bør en offentlig Paaankee ikke betragtes, som en Stridshandske, der kastes til enkelt Mand, men som det hvorved Vedkommende pirres, Opmærksomheden vækkes og Villien anspores til at afhielpe samme. Saaledes findes nu paa Nakskovs Gader ingen Sviin mere. Kirkeuhret gaaer ordentlig. Arrestanterne i Mariboe ere indsluttede. Vægteren raaber ordentlig om Natten. Naar jeg i Hr. Byefoged Møllers Replique undtager et par Steder, f. Ex. oprippet o. s. v., saa finder Jeg den ikke saa bitter, som De, Hr. Kosmopolit formener, Enhver veed deenden noksom her i Byen, hvor uefterrettelig den afdøde Thomas var, baade som Arrestforvarer og Vægter selve i hans velmagts Dage; thi hvad det Uhensigtsmæssige angaaer, som Hr. Byefogden finder i at bekjendtgjøre slige forargelige Optrin, da svarer Jeg blot med Kant, i hans Retslære, alt hvad der ei taaler Offentlighed er ei hvad det bør være. Ved nøiere Eftertanke derimod, giver Jeg Hr. Bygfogden fuldkommen Ret deri, at en Arrest bør ikke ansees, som en Straf, men som en Bevogtning; men saa bør og Bevogtning virkelig finde Sted, og en Borger i sit Huus ikke udsættes for Ubehageligheder af en Arrestant. Det er menneskeligt at feile, men endnu menneskeligere at tilgive. – Velan da Hr. Kosmopolit, med Haand i Haand vil vi vandre frem af den skiømme Bane, der ligger udbredt for os, og med beskeden Frimodighed: efter Evne at nytte det Almindelige. Mariboe den 12te Juni 1809. Deres forbindtlige. C. C. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Udenlandsk. Angaaende det blodige og mordiske Slag imellem de Franske og Østerrigerne den 21de og 22de Mai, meldes officielt fra Napoleons Hovedqvarteer følgende: Da 30000 Mand af den franske Armee var den 21de Mai gaaet over Donau paa en Broe lige overfor Ebersdorf, saa blev ved Donau Strømmens Stigen Broen beskadiget i den Grad, at den ikke meere kunde passeres. Af denne Omstændighed benyttede sig den hele østerrigske Magt, der havde trukket sig sammen paa den anden Side af Donau, og angreb med 200 Canoner vore Tropper. Disse udholdte med en exempelles Bravoure Fiendens fordobblede Angreb, tilføiede ham et anseeligt Tab, og forsvarede deres Position paa den venstre Donaubred, og i det paa hiin Side af Floden anlagte Broehoved. – Hertugen af Montebelle (M. Lannes) er farlig saaret, General Dudinot er ogsaa saaret. General Espagne og St. Cor ere dræbte. Prindsen af Pontecorvo har tilfægtet sig en betydelig Fordeel over den østerrigske GeneralCollowrath, frataget ham 1200 Fanger og 6 Canoner, og er ved Ling gaaet over Donau, for videre at forfølge sin Seier. Keiseren venter paa Hertugen af Anerstadt (M Davoust's) Ankomst, der skal indtræffe i Wien den 24de, for at fortsætte sine Operationer, Til Bajonne er den 21de Mai kommen en Esta fet, med den Efterretning, at M. Victor har tiljegtet sig en nye Seier over General Cuesta. Det faste Sted Alcantara ved Tajo er indtaget med Storm. Jnsurgenterne af Asturien skulde angribes den 20 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-06-13
Bekiendtgiørelser. Det er en meget slem Uskik, og røber en Politiestridig Nysgierrighed om Aftenen at lige ind af Folkes Vinduer. Man advarer slige nysigne Mennesker, at lade saadan Uvæsen fare, da man ellers gjør Anmældelse derom til det ærede Politie. Mariboe den 8 Juni 1809.