JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Til Efterretning for Alle og Enhver, som maatte ønske at sælge Heste paa Hestemarkederne til Remonte-Commissionen, bekjendtgjøres herved, at bemeldte Commission indfinder sig til den Ende, i næsttilkommende Februar og Martii Maaneder, for at indkjøbe Heste til Cavallerie Regimenternes Remonte ring, paa Hestemarkederne og nemlig: i Randers, den 18de Februari og forbliver der Markedsdagene, i Odense, den 1ste Martii, i Assens, den 4de Martii, i Faaborg, den 5te Martii, i Haderslev, den 8de Martii, i Svendborg, den 10de Martii, i Veile, den 17de Martii, i Flensborg, den 23de Martii, Forøvrigt er at bemærke, hvilke Egenskaber disse Heste skulle have for at kunne ventes antagne, nemlig at Curasseerheste skulle maale 10 Qvarteer og 2 Tommer sjellandsk Anlægsmaal, Landseneer-, Dragon- og Husarheste 9 Qvarteer og 4 Tommer, men ikke under 4 og ikke over 5 Aar gamle; de maa have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi men skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds; Benene maa være vel stillede og stærke, Fodskiftet let, lige og kraftfuld. Har Hesten et tungt og grovt Hoved, en tyk bredstrubet Hals, fede, vaklende og slet stillede Bove, en hæslig svag Form, et tilspidset, smalt og stærkt afskyende Kryds, svage Been med skadelig Spat, Galle eller Overbeen i Forening med et meget snævert, flettende eller meiende Fodskifte, er den ubrugbar til Cavalleriehest. Kiel, i Remonte-Commissionen, den 26de Decbr. 1823. v. Qualen, v. Thienen,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Ritmester og Medlem i Kammerherre, Oberst og Remonte-CommissioPræses i Remonte-Commissionen, Ridder af Dan nen. nebrogen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Onsdagen den 7de Januar opføres paa Theatret i Hr. Muurmester Ludewigs Gaard i Bispensgade: Gouverneuren fra Jndien, Lystspil i 5 Acter. Efter J. Jungers: Verstand und Leichtsinn, af P. D. Faber. Steiner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
At min Broder Christen Sørensen Brorsen, forhen Gaardmand i Gravlev, er formedelst Sindsvaghed, at Øvrigheden indtil videre, erklæret umyndig og sat under Værgemaal af mig, det bekjendtgjøres herved i Følge Værgemaalsbrevets Tilhold. Jens Sørensen Brorsen, Gaardfæster i Gravlev Bye af Buderupholms Gods.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
En hvid Puddelhund med sorte Haar paa begge Ører, er sort Plet paa Halen og en sort Plet over det venstre Øje, er den 1ste Januari bortkommen. For Tilveiebringelsen af samme loves en Douceur. Addresse-Contoiret anviser Eieren. At afgangne Hr. Kjøbmand Chr. Hous Boe i Thisted, som af undertegnede forordnede Commissairer har været taget under Behandling, Dags Dato er bleven Enkemadame Houextrader et til egen frie Raadighed, det vorder herved bekjendtgjort. Thisted den 19de December 1823. Brandt. Thomsen. L. Diørup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Wraae Mølle i Alstrup Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, der har tiendefrit Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr., og en Hollandsk Vindmølle med 2de Qværne, der har Mølleskyld 1 Td. 4 Skp. 3 Fdkr., hvilken Eiendom for sin fortrinlige Godhed noksom er bekjendt, og som kan henregnes blandt een af de bedste af lige Størrelse, ønsker undertegnede, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge, og kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Mai førstkommende; om Kjøbet ville de Lysthavende behage at accordere med mig selv, der paaviser Eiendommen, og om samme giver nærmere fornøden Under C. Bruun. retning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Auctioner. Efter Begjering af Vertshuusholder Jens Schieltved, bliver det ham tilhørende Sted, beliggende paa vestre Side af Kattesundsgaden her i Byen; som bestaar af: a) et Forhuus til Gaden 6 Fag 2 Loft høit, b) et Halvtag sønden i Gaarden 11 Fag 2 Loft høit, c) et Fjellehuus paa samme Side, med tilliggende Gaardsrum og Plads, stillet til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes i Stedet selv saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 13de Dennes, 2den, den 20de og 3die, Tirsdagen den 27de Dennes, hver Dags Formiddag Kl. 10. Af Kjøbesummen kan 450 Rbd. Sølv fremdeles blive i staaende i Eiendommen, ligesom Conditionerne, der ligge til Eftersyn hos Undertegnede, i det Hele vil blive favorable for Kjøberen. Aalborg den 3die Januari 1824. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Efter Begjæring af Hr. Strandingscommissionair og Dannebrogsmand Brandt, som Commissionair for Capitain Joachim Kruger, der med Galeasen die gute Erwartung er indstrandet for Maarup Sogns Forstrand den 22de i denne Maaned om Aftenen, bliver hos Poul Bisgaard i Lønstrup og paa fornævnte Maarup Sogns Strand ved Lønstrup, foretaget offentlig Auction Tirsdagen den 13de Januari førstkommende Kl. 10 Formiddag, og de flere Dage som dertil udfordres, over circa 30 Skpd. Hør, hvoraf nogle Bundter havareret, 42 Stkr. Ege Jndtømmer, 13 Stkr. dito Knæe, 3 Stkr. dito Bundstokker, 10 Stkr. dito Bielker, 9 Stkr. Furre dito og 6 Tylter Furreplanker, alt nyt, samt et Ankertoug, Seil, Takkelage, staaende og løbende Redskaber og et Vrag, bjerget fra og af fornævnte Skib. Dette bekjendtgjøres herved til behagelig Underretning for Lysthavende, ligesom og at vederhæftige Kjøbere, og hvo der stille antagelig Sikkerhed, gives sex Ugers Henstand med Betalingen. Hjøring den 28de December 1823. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Torsdagen den 8de Januari førstkommende og følgende Dage, som og Fredagen den 16de Januari og følgende Dag, hver Gang Kl. 10 Formiddag, bliver paa Klitlund Strand i Raaberg Sogn holdet offentlig Auction over betydelige Qvantiteter tildeels mere og mindre havareret Petersborger Hør af forskjellig Qvalitet, indstrandet der paa Stedet med Brigger Ceris, Capitain Thomas Scott af Montrose. Mod behørig Sikkerhed for Jndcassator gives sædvanlig Credit eller og Varene betales for Udleveringen. Bønder som ønske paa Credit at kjøbe i Smaapartier og ikke ere bekjendte paa Steder som vederhæftige, maae forsyne sig med Beviis fra deres Sognepræst at de ere Mænd som fortjene Tiltroe. For Kjøbernes Beqvemmeligheds Skyld er ei allene Auctionen bestemt i tvende Terminer, men man vil ogsaa være betænkt paa ved Auctionen at have Personer tilrede som kunne paatage sig Transporten af hvad som maatte kjøbes. Ligeledes vil og blive for get for at de nødvendige Forfriskninger ville kunne blive at erholde, hvorimod Politiet, for at forebygge Uordener maae have advaret imod al egenraadig og ulovlig Ankomst med Udsalg af Drikke= eller Fedevarer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-05
Bye- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 24de December 1823. Westenholz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
America. Som Skadeserstatning for Staden Vera Cruzs Ødelæggelse har den mexicanske Regjering ladet at spansk Eiendom confiskere og befalet alle indfødte Spanier at rømme Staden inden 3 Maaneders Forløb, ligesom den eiheller tillader noget Skib under spansk Flag at anløbe Nogen af i Havnene. Fremdeles har Regjeringen ladet den franske General La Motte og forskjellige andre franske Emissairer, arrestere paa Grund af en opdaget Brevvexling, der havde til Hensigt at sætte en Bourbon paa den mexicanske Trone, at og befalet alle Franskmænd ufortøvet at forlade Landet. " Enhver Borger i det mexicanske Rige, fra 16 til 50 Aar, har faaet befaling at gribe til Vaaben til Landets Forsvar. Der skal dannes 2 Corpser, Hvert paa 6000 Mand, under Generalerne Victoria og Guerrero, og en Reservearmee under Marqvis v. Vivanco. Regjeringen har foruden Sold lovet enhver Soldat, der tjener under nærværende Omstændigheder, ved Krigens Ende et Stykke Land.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Man har nu Efterretning om, hvorledes de portugisiske i Commissairer ere blevne modtagne i Brasilien. Den Ene, Gen. Pinto da Franca fik strax Tilladelse til at komme iland, fordi han var meget syg og døde faa Dage derefter. Den Anden, Grev Rio Mayor, lod strax ved hans Ankomst Keiseren melde, at han havde Breve til ham fra hans a Fader, Moder og Søstre, som han personlig ønskede at et overrække ham, men fik til Svar i Keiserens Navn, at førend Brevene kunde blive modtagne, maatte han først erklære, om han var bemyndiget til at anerkjende det bra er silianske Keiserdømmes Uafhængighed. Dette benægtede 3 Greven, og beklagede derhos, at Cortes havde opført sig saaledes, at det troe brasilianske Folk var frafaldet, i ethvert Tilfælde vilde han antage sig de i Brasilien boende Portugiser. Hertil svarede Statsministeren Carneiro de Campos, at Cortes havde ingen Skyld, Brasiliens Uafengighed, som det og vilde vide at forsvare, var en na farlig Følge af Begivenheder, der ikke stode i deres Magt. Hvad de der værende Portugisere angik, da havde disse frivillig aflagt deres Eed, som Undersaatter, og forlangte derfor ikke Portugals Beskyttelse. Da Commissairerne manglede Jnstructioner til at anerkjende Rigets Uafhængighed, saa modtog Keiseren heller ikke Brevene fra hans Familie, og vilde ikke see Commissairerne. Man bemægtigede sig derpaa Fregatten, der havde overført dem, fordi den var indløbet i Havnen, som fjendtligt Skib, imidlertid skulde et andet Skib sættes i Beredskab til at føre Commissairerne til Portugal, saasnart de ønskede det. De maatte slet ikke gaae iland. - Den 12te October der var Keiserens Fødselsdag og første Aarsdag, efter at han var proclammeret som Keiser, blev holdt meget høitidelig, og Ordføreren for den constituerende Forsamling sammenlignede ham i sin Tale med Marcus Aurelius, Antoninus, Trajan, og med Hercules, der som Barn qvæler Slangerne i Vuggen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Fra Buenos Aires har Man den vigtige Efterretning, at den spanske Gen. Canterac er bleven total slaget af Jndependentarmeen under Gen. Sucre, hvorved Canteraa selv er bleven fanget og Gen. Valdes faldet. Resten af den kongl. Armee flygtede i Uorden til Potosi, og blev forfulgt derhen. Gen. Sta. Cruz indtog la Paz, i hvis Omegn, Slaget fandt Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Blandinger. De fra Kjøbenhavn til Deien af Algier bestemte Foræringer ere ankomne til deres Bestemmelsested.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Jfølge Breve fra Livorno havde Storhertugen faaet den formelige Forsikring, at DD. østerrigske MM. ville til Foraaret paa nogle Uger komme til Florenz. Det bemærkes som en Besynderlighed, at ved de Fester, der fandt Sted i Paris vare Stadens Deputerede ikke indbudne. Hertugen af Angouleme skal have været misfornøiet dermed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Den svenske Gesandtskabspræst i Constantinopel, Hr. Berggreen, har bragt en sjelden litterarisk Skat hjem, et originalt Exemplar af Drusernes Bibel, som han har faaet ved sit Ophold paa Libanon.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Opdagelse i Medicinen. Lægen Lepelletier har udfundet og forsvarer den Sætning at blot en eneste Sygdom er til istædenfor de 1000, som Man sædvanlig troer ere til. Denne Sygdom kalder han Forraadnelsesprogression, og den viser sig hos Mennesket i forskjællig Skikkelse. Han har kun et Raad, der er tilfælleds for alle Forandringerne, nemlig afførende Renselses piller, der ogsaa gives Figur af en Tvebak. Reducerer han nu og de bekjendte 1700 Arter Orme i Mennesket til en Orm, og kan tillige hugge Hovedet af den, vil han være en Medicinsk Hercules, der neppe i Aartusender vil finde sin Lige. Strøtanker og Fruentimmer. Skaberens herligste Tanke blev ved Qvindens Skabelse gjort sandselig. Hvi skulde da ikke Mesteren have Forkjærlighed for sit vellykkede Værk, J ham finder Kjønnet ingen stræng Dommer, thi Magdalenerne afvæbne ham, og Tantipperne trætte ham med Deres Tunge. Derfor J. gode Mænd, Bærer taalmodigen den Straf, J saaledes forud erholde! Det Øie, Man næste Sekund kan see paa, det har grædt, tilhører intet Fruentimmer. Ligesom en Stok tjener til Beskyttelse for den Blomst, der er bundet til den, saaledes er Manden for Konen, Broderen for Søsteren, en Kjæreste for den anden. Og ligesom ingen vanhellig Haand let kan berøre Blomsten, saaledes ikke heller Qvinden i Mandfolks Nærværelse. Hvoringen Stok giver tilkjende, at Blomsten er saadan Omhu værd, maa Blomsten let blive til Priis for Enhver, der gaaer forbi. Fruentimmerne ere Fugle, der skifte Fjær to eller tre Gange daglig. Hjemme ere de Skader. Ude Paafugle. Under fire Øine Duer. Den smukkeste Pige er ødsel nok, om hun endog blot udfolder sine Yndigheder for Maanen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
De tvende Sentenser forskrive sig i det Mindste fra en Fruentimmerhader. Tankesprog af Pergantiuss Ordbog. Brød. For at skaffe sig Brød slæber Folk baade Dag og Nat; men naar de kan faae Vand og Brød for Jntet, vil de ikke have det. Jfraeliterne bleve kræsne af Himmelbrødet, og forvænnedes saa ganske, da de troede, det altid skulde falde, at de slet ikke lagde sig efter Noget, og maatte derfor begynde at handle. Blind. Kjærlighed og Retfærdighed ere blinde. Hos den første er det en Lyde, hos den sidste en Dyd. Derfor over mangen Dommer sig i at være bind, at han kan komme til at ligne Retfærdigheden. Blive rød. Solen bliver rød ved dens Opgang, rimeligviis af Undseelse over, at den maa saa tidlig op for Bøndernes Skyld. Fødselsdag. Den glemmer intet Fruentimmer saa let, men derimod er Aarene ikke saa gode at erindre. Skabilkenhoved. Er nu næsten gaaet reent af Brug. De fleste, der gjøre Pynt, gjøre den paa fri Haand og - efter deres eget Hoved. Børn. Hvor findes de ældste Børn, Jfraels Børn ere de ældste, thi de vare 40 Aar i Ørken, og kom endnu som Børn ud deraf. Catekismus. Den Christelige har 3 Hoveddyder: Tro, Kjærlighed og Haab. J Ægtestandscatekismussen, er det omvendt. Huller. Har Folk baade i Hoved og Pung. Lægens kongelige Begravelse. Guntram, Konge i Orleans, havde en Gemalinde, hvis Navn var Anstrigilde. Da hun laae for Døden, begjære. de hun af sin Mand, at begge Livlægerne, som hun ansaae for at have været Skyld i at hun saa tidlig skulde døe, maatte begraves med hende. Hendes sidste Villie blev fuldbyrdet, og derfor erholdt begge Lægerne den Ære at blive nedsatte i den kongelige Begravelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Jesuitmoral.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Juleaften 1781 holdt Exjesuiten Gruber en Præken i Garnisonskirken i München. Foruden flere synderlige Ting forekommer deri følgende: Ligesom Jld er nødvendig i Verden, saa er ogsaa Tilskyndelse til Vrede nødvendig i Mennesket; men vel at mærke, en hellig, retfærdig, vel anlagt Vrede. Denne Vrede er en god Lænkehund, der gjøer af Tyve og Røvere, det vil sige, at fremmede Syndere, og saadanne Lænkehunde bør alle Øvrigheder og Dommere ligne. De skulle ikke være tause Hunde, men gode og høit gjøende, naar de falske Propheter, lutherske Kættere og Fritænkere angribe den hellige Kirkes Lærdomme. O. J Øvrigheder og Dommere, Lad Eder dog ikke saa ofte sige, at J ikke maa være tanse Hunde, naar skadelige, lutherske Bøger som en Syndflod oversvømme Verden. Gjøer og bider, Værer ikke tause Hunde, naar Forlæggere og Boghandlere udstrøe Giftens Overflødighed, Jndtrænger i Giftblandernes Lader! Pidsker Forlæggere og Boghandlere, item dem, der skrive ugudelige Bøger Slaaer dem ihiel med Troens Steen og ophører ikke at tude og gjøe: Anathemast. Hundenoder hos indbildte Philosopher.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
(Jndsendt.) Diogenes rullede sin Tønde langs af Gaderne i Corintha- og hovmodig yttrede, at han kunde i Skarnet nedtræde Alexanders Laurbær. J Leipzig har nylig en Philosoph Pittschaft indqvarteret sig i en Tønde, og samlet Folk om sig med Nysgierrig, hed, for siden for den forsamlede Mængde at deklammere Schillers Digte. Politiet flyttede ham og hans Huus udaf Byen, men han etablerede sig paa en alfar Vei, hvorfra han siden er forjaget. Men mere forundrer det os, naar vi see Philosopher af Epicuri Hjord lægge sig i Rendestene og paa Møddinger. for at kunne stænke Forbigaaende over, og krybe ind i Hunbehuse, for uformodentlig at bide Folk i Benene, og hvorover de som gale eller bidske Hunde blive at behandle. Var det ikke bedre, at Man, siden Daarekisten ikke skal kunne modtage slige Personer, sørgede for, at de, ligesom Man knuger Blodet ud af de forfyldte Jgler, udprustede eller udskraalede alt det Onde, de lide af, offentlig paa Gader og Stræder, Til den Ende foreslaaes følgende Methode. Ligesom Pøbelens Afgnd, Hunt, bestiger en lav hjulet Vogn og paa denne føres i Triumf og holder Taller som Cicero pro Rostris, saa kunde Man anvende et Brand kar paa en Sluffe eller et Vandkar paa lave Hjul, til at modtage og omføre saadanne Pøbelens Afguder. For Heste behøvedes der ei at sørges. De ville af sig selv spænde sig for og drage Declamatøren hen paa et andet Hjørne. Den Klap og Bravo, den fri Luft, Bevægelsen i Vognen, Lungernes Anstrængelse, Udførelsen af det almægtige Gebærdesprog vilde have en lykkelig Virkning paa Talleren, især naar han dertil kun nød Kildens klare Vand og et Stykke Rugbrød. Og skulde Raptussen komme over ham, kunde dog Folk let tage sig vare for Følgerne. Og er ikke et saadant Catheder et Pallads mod et Hundehuus eller en Tønde, Og var det ikke billigt, at Slige med Hundenykker befængte, saalænge de vare paa Cathedret havde Frihed til at være saa gale, de vilde, ligesom Orlogsgasterne, saalænge de gaae i Spillet, Var dertil faste Torvedage indrettede, vilde Aviserne faae Rum tilovers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Kjøbenhavn. Kjøbenhavns Torvepriser, den 2den Januar: Rug 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk.; Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 8 s.a 4 Rbd. 5 Mk.; Byg 2 Rbdlr. 12 s. a 2 Rbdlr. 1 Mk. 4 s.; Havre 1 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbdlr. 5 Mk. 8 s.; Ærter 2 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. Td. - Røget Flæsk 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd.; Grønsaltet Flæsk 1 Rbdlr. 2 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. Lispundet. Cours den 2den Januar. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Mk. Obligat. (med Renter fra 11te December 1823) 80 a 81.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12te Decbr. f. A. er Kammerjunker og Legationssecretair ved Gesandtskabet i Frankfurt, Baron F. C. Føs, Pechlin, beskikket til at være surnumerair Deputeret i det Slesvig, Holsten=Lauenborgske Cancellie. Den 24de, Cancellieraad S. Lindegaard udnævnt til virkelig Justitsraad; Landvæsenscommissair J. Briand, Birkedommer og Skriver ved Stamhuset Moltkenborg, og Landvæsenscommissair N. J. Kanneworff, til virkelige Cancellieraader.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet: Den 11te November er Branddirecteur paa Femmern, N. F. Møller, udnævnt til Toldforvalter i Krempe. Den 18de, Copiist P. K. Bohn til Fuldmægtig, og C. F. Obsten, C. M. Lange og M. Holm, til Copiister i det danske Fag under Collegiet. Den 25de, Fuldmægtig og Kammersecretair, C. R. Toft, til Renteskriver for Jndustrie= og Fabrik= samt fyenske Told- og Consumtions Contoir. Den 14de December, A. J. Willerup, til Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 16de, Fuldmægtig C. E. Hauschulz beskikket til Renteskriver for det indiske Contoir, Told- og Consumtions=Kasserer i Rødbye, Secretair og Dannebrogsmand H. Petersen, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Hjørring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Døde. Major C. v. Henrichsen, 74 Aar; Etatsraad P. C. Zeuthen, 69 Aar; Hofhoghandler S. P. Poulsen, 67 Aar; Professor N. Dajon, 77 Aar; Skrædermester P. C. Gunst, 74 Aar; Mad. P. Falch, fød Suhr, Kammerraad og Landinspecteur A. Aschlund, 65 Aar; Handelsbetjent O. F. Block; Mad. C. Caspersen, fød Jørgensen, 45 Aar; Mad. C. Bu berg, fød Seerup, 69 Aar; Fouteralmager J. S. Rickmejer, 69 Aar; Mad. A. M. M. Weidenbach, 49 Aar, Mad. A. Birch, fød Lind, 40 Aar. Brændeviinsbrænder H. Bentzen, 41 Aar; Mad. M. Gad, fød Thygesen, 76 Aar; Chr. Beengaard, 30 Aar; Jfr. A. M. Sørensen, 24 Aar; Toldbetjent H. Jahn, 52 Aar. Jfr. M. M. Nielsen, 28 Aar; Mad. M. E. Schreiber, f. Salthoff, 48 Aar; Mad. M. A. Tiedie, født Hoffmann, 45 Aar; Mad. F. J. Lund, fød Falkenberg, 49 Aar; Skipper, F. H. Nielsen, 63 Aar; Mad. A. C. Brandrop, fød Lund, 74, Aar; Skomagermester J. S. Hedemark, Værtshuusholder P. Thomsen, 74 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Bye- og Raadstueskriver J. C. Melchior, 59 Aar, i Kallundborg. - Tøihuus lieutenant ved Artilleriet i Nyborg, A. C. Brink, 68 Aar. - Prokurator Jeppe Jbsen, 35 Aar; Hattemagermester Holm, 69 Aar; Mad. M. Rasmussen, fød Berrig, 75 Aar; Alle i Odense. - Tobaksfabrikor Hans Hansen, 70 Aar, i Svendborg. - Cantor og Lærer ved Gymnastet N. Jungelausen, 49 Aar, i Altona.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Aalborg Stifts og Amts offentlige Bibliothek.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
(Tolvte Fortsættelse. Siden vor sidste Bekjendtgjörelse af 10de Marts d. A. ere fölgende Gaver modtagne og antegnede: A. Böger. Fra Hs. Majestæt Kongen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Fra Hr. Landsoverretsprocurator Bjerring i Kjøbenhavn. - Assessor Postförer Braes i Colding. - det Classenske Fideicommis i Kjöbenhavn. - Hr. Amstprovst Dr. Claudi i Aalborg. . - Assessor Claudi i Kjöbenhavn. - - Rector Fibiger i Colding.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- - Commandeur og Ridder Henne i Kjøbenhau. . - Bödkermester L. C. Jörgensen i Aalborg. I Kammerfrøken v. d. Maase i Kjöbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Hs. Exc. Hr. Geheimeconferentsraad F. F. Moltke, R. af Eleph., i Aalborg. - Hr. Major v. Münster paa Wang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Hofboghandler Poulsen i Kjöbenhavn. - - Schandorph. Ex. juris i Aalborg. Far Hr. Pastor Seerup i Gjerding. . - Oberstlieutenant v. Simonsen i Viborg. - Pastor Segelske i Vrensted. - - Major v. Stricker i Kjöbenhavn. Mad. Sörensen f. Wassard i Hobroe i 5 Aar - Proprietair Troiel paa Vaar. - - Pastor Wacher i Hellevad. B. Penge. Hr. Stadshauptmand Andrup i Odense, i 5 Aar aarlig 1 Specie. - Collector Bech i Aalborg 2 Rbd. - Pastor Blichfeld ib. 1 Rbd. - Lieutenant Bluhme ib. 1 Rbd. - Ritmester Borup i Hobroe, i 5 Aar aarlig 1 Specie. E Brandahl i Nyborg, ligeledes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Lieutenant v. Bruun i Aalborg 1 Rbd. E. Bruun paa Birkumgaard, i 5 Aar aarlig 1 Specie. - Kammerjunker Bülow i Viborg, ligeledes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Justitsraad Amtsforvalter Crone i Svendborg ligeledes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Glarmester Dahlin i Aalborg 2 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Kammerherre Driberg i Odense i 5 Aar aarlig 1 Specie. - Kjøbmand P. Due i Hobroe ligeledes. - Adjunct Fogh i Aalborg 1 Rbd. - Adjunct Frigast i Aalborg 1 Rbd. - Kjöbmand Gjødwad ib. 4 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Kammerherre Haxthausen i Kjöbenhavn 2 Specier. - Consul Henningsen i Aalborg 2 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Frue Justitsraadinde Hillerup ib. 4 Rbd. Hr. Kjöbmand M. Hoffmann ib. 1 Rbd. - Procurator Holm i Hobroe i 5 Aar aarlig 1 Specie. - Byfoged Jansen i Hobroe ligeledes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Adjunct Jantzen i Aalborg 1 Rbd. - Hospitalsforstander Juul ib. 15 Aar aarl. 1 Sp. - Pastor Kjærulff i Barmer ligeledes. - Overauditeur Koefoed i Aalborg 1 Rbd. - Kjöbmand Koppel ibd. 1 Rbd. - Generalmajor v. Krag i Kjöbenhavn 2 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Generalkrigscommissær Kragh i Odense i 5 Aar aarlig 1 Specie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Skolelærer A. Larsen i Aalborg 1 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Overanditeur Byfoged Lawætz i Nyborg i 5 Aar aarlig 1 Specie. - Oberst v. Lönborg ib. ligeledes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Kammerraad Toldcasserer Møller i Svendborg ligeledes. - Greve af Moltke til Glorup ligeledes. - Greve W. af Moltke til Bregentwed 10 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Overlærer Dr. Mülertz i Nyborg i 5 Aar aarlig 1 Specie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
- Contreadmiral Riisbrigh i Svendborg liglFrue Baronesse Rosenkrantz Reedte Thott, 10 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-01-07
Hr. Viinhandler D. Simony Aalborg i 5 Aar aarlig 1 Specie.