Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-05
Det Attiske Aar var først et Aar af 12 Maaneder, hver Maaned af 30 Dage, men derefter vexelviis havde en Maaned 30 og de 2de 29 Dage, og tilsidst blev da altid en Maaned af 30 Dage tillagt hver 3, 5. F. 11. 14.16 og 19de Aar. De gamle Romere havde 3 Slags Aar. Det første havde efter Romuli Anordning 10 Maaneder og 304 Dage, hvoraf Martius var den første i Aaret - Det andet Aar var efter Numæ Pompilii Indretning, og bestod af 12 Maaneder og 355 Dage. - Det tredie Aar er Julii Cæsaris, som bestaaer af 366 og en fierdedeel Dage. Dette Julii Cæsaris Aar eller Indretning kaldes den gamle Stil. Skud=Aar bleve altid det 4de af de Julianske Aar kaldet, efterdi der af de i saa mange Aar værende 6 Timers Overskud, som aarlig blev tiløvers af de 365 Dage, blev atter en heel Dag. - Vor Februari faaer altsaa af den Aarsag 29 Dage, som ellers har kun 28. Det Gregorianske Aar har sit Navn deraf: at saasom der dog endnu fandtes en Misregning i det Julianske Aar.af 11 Minuter, saa tabte Æqvinoctia og Solstitia eller Jevndogn og Soelhverv altid noget i deres visse Komme, og befandtes i Aaret 1582 at have gaaet 10 heele Dage tilbage. I den Henseende reformerede Pave Gregorius den 13de Calenderen paa nye, og fratog de 10 Dage, og paa det at derefter ei skulle skee nogen nye Feil=Beregning, beskikkede han, at ikke hvert hundrede Aar, som før, skulle være Skud=Aar, men naar det Aar 1600 var forbi, skulle herefter hvert hundrede og fierde Aar være SkudAar, og denne Orden kaldes den nye Stiil, som bruges hos os. Her var meget at sige om de mange forskiellige Aar. - Nok er det, at her sees Oprindelsen til Aarene og hvorledes de ere. - Hvordan de ere nu, veed enhver dog i Almindelighed. Om Maanederne. Januarius. Navnet vil nogle holde for er efter den Gud Janus, thi, som Janus Bifrons, der er et Sinds billede paa en vis Mand, som betragter det Forbigangne og det Tilkommende, saa forestilles samme med 2de Ansiga 7 Rd. ter, hvoraf det ene seer frem, og det andet tilbage, og saaledes betragtede baade Enden af det forbigangne og Begyndelsen af det nye Aar, og andre vil henlede samme fra Janua, en Dør, bemerkende denne Maaned, som en Dør, hvorved Aaret bliver aabnet. Paa Dansk kaldes denne Maaned Glugmaaned, som er kommen af det gamle Ord Glog, Gloe, Sce, og altsaa Seemaaned, fordi naar de mørke og korte Dage længtes, man da begynder at see igien. Man finder og at den kaldes hos nogle Dyre=Maaned, fordi adskillige Slags Dyr leger i denne Maaned. Februarius har sit Navn af den Hedenske Afgud Fe brus. Ofringerne til ham kaldtes Februa, der betydede saa meget som Renseelse. De Gamle har kaldet denne Maaned Sole=Maaned, fordi Solen kom os nu nærmere. Den kaldes nu omstunder Blide=Maaned, fordi Dagene bliver blidere og blidere. Martius har Navn enten af Afguden Mars eller Ma vor, eller af Planten Mars, eller og af Krigen, thi de gamle Rommere og især Konerne ofrede den første Dagi denne Maaned de meest arrige Dyr Mars til Ære for at have den Lykke at faae og have gode og tappre Sønner; Ligesom de gamle Græker og helligede den 19de Martii især Gudinden Miner va til Ære for at faae og have vittige Børn af Forstand og Kundskab. April. Denne Maaned bemerker saa meget, som Oplukkelse eller aabne, efterdi Jorden paa denne Tid efter Vinteren bliver aabnet og frembringer af dens Skiød alt til Menneskers og Dyrs Underholdning. Paa Dansk kaldes denne Maaned Faare=Maaned, enten af Reisen, Kiøren og Faren, som i denne Maaned begynder særdeles med Skibsfart, eller og af Faarene, som baade slippes udi Markene og faae Lam. Romerne ofrede den 19de April Gudinden Ceres for Jordens og Grødens overflødige Frugtbarhed, og Bønderne og Hyrderne Guden Pales den 20de 3 April for god og overflødig Fæedrist. Mai har sit Navn af Maja, Mercurii Moder, og som andre vil af Jupeter, som hos et vist Romersk Fok i Jtalien kaldtes Majus, af sin høie Person og som den øverste Gud. - Da Romulus deelte Jndbyggerne ved deres Formeerelse i 2de Hobe, hvoraf den ene Part skulle tiene med gode Raad og Anslag, og den anden Part forsvare Staden med Vaaben og Værge: Saa bleve Raadsherrerne kaldte Majores, og deraf fik denne Maaned til Erindring sit Navn Majus derefter. Denne Maaned har i disse Lande i gamle Dage været kaldet Trimilki, fordi Koen da blev malket 3 Gange om Dagen, men nu kaldes den Mai Maaned, fordi man nu majer i Huusene og Kirkerne med Birkegrene og deslige, Junius skal have faaet Navn af Gudinden Juno, eller af Junio Bruto, den første Borgemester i Rom, og som blev først valgt i denne Maaned. De gamle Danske have kaldet den Skiærsommer, som betyder saameget som klar og reen Sommer. Aarsagen til Navnet er, fordi at Solen er nu paa det Høieste. Julius. Denne Maaned kaldte Romerne Qvintilis, som er saa meget som den 5te Maaned i Aaret fra Martio af, men siden, da det blev omgiort, blev den Julius Cæsar til Ære kaldet Julius, som var født i denne Maaned. Paa Dansk kaldes den Orme=Maaned, fordi Orme og krybende Kree og Jnsecter sees og findes meest da. Augustus, Ligesom Julius blev af Romerne den 5te eller Qvintilis, saa blev denne kaldet den 6te eller Sex tilie. Den fører ellers sit Navn til Erindring af Keiser, Augustus, som især i denne Maaned var tilfalden nogle store Seiervindinger, Vi kalde den Høst=Maaned, et tersom Høsten gaaer da an. September. Denne er den 7de Maaned efter Martii Maaned i Romuli Aar, og derfore kaldes Septembris.