Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-23
Krigs-Efterretninger. Monitøren meddeler nu baade den 22de og 23de Bulletin, daterede Benavente den 31 Decbr. og 1 Jan. af følgende Jndhold: Den 30te passerede Rytteriet under Hertugen af Dalmatien Floden Ezla, hvis Broe Engellænderne ikke allene havde afbrudt, men endog uden Nytte sprængt de kostbare Piller, og efterat have forfulgt Fjenden til Puente de la Villana, blev Hovedqvarteret opslaaet i Benavente. De Engelske Soldater begik paa Flugten de meest fæiske Tøilesløsheder, og opførste sig mere som en fjendtlig end allieret Armee, de virksomste Midler imod Jnsurrektioner opvakte ved Fremmede. Da de 10 Dage i Forveien droge gjennem Benavente, havde de at en daarlig Selvtillid smykket deres Faner med Seierstegn. Ved deres Tilbagemarsch frembøde de et andet Syn; udmattede af Strabadser syntes de at bukke under for den Skam, at have taget Flugten, uden at have havt Mod til at see Fjenden under Øine. Skjøndt de vel vidste, at de Spanske Armeer, 180,000 Mand stærke, ikke vare meer til, rykkede de dog frem, i det daarlige Haab, at skuffe der Franske Generals Aarvaagenhed, og faldt derved i den Snare han havde lagt dem. De have derved paadraget sig den grundede Bebreidelse af Spanierne, at de kun vare ilede hid, for at udsætte dem for to Armeers Plyndring. Rigtig nok udspredte Engellænderne i Landet, at de ved Ezlas Bredder havde kastet 5000 Franske Ryttere overende, og bedækket Valpladsen med Døde. Beenaventerne maatte der. for vel studse, ved at finde kun 3 Engelskmænd og 2 Fransk mænd liggende paa Valpladsen. Deres Flugt var saa overilet, at de efterlode alle Syge og Saarede i Hospitalerne, og opbrændte et kostbart Magasin med Telte og Monderinger. Ogsaa forbittredes Spanierne ved Synet af nogle 100 ihielskudte Heste. Andre som ansee det for et Offer, have derved faaet et sælsomt Begreb om Engellændernes Religion. Alle Tydske desertere fra dem. Den Franske Armee skulde den 31te indtræffe i Astorga ikke langt fra Galliziens Grændser. - Efter den 23 Bulletin kom Hertugen af Dalmatien den 30 Dec. til Mancilla hvor Gen. Franceschi ved et eneste Angreb nedkastede Fiendens venstre Fløi, som bestod af Spanierne under Gen. Romana, der efter Slaget ved Espinosa fulgte Blak i Kommandoen. Denne Armee, som ved Bilbao var 50000 Mand stærk, udgjorde nu neppe 5000. 2 Faner, 1 Oberst, 2 Oberstlieutenanter, 50 Officerer og 1500 Mand faldt i de Franskes Hænder. Den 31te drog Hertugen af Dalmatien ind i Leon, hvor han forefandt 2000 Syge. Stemningen i Kongeriget Leon har nu meget forandret sig; med høi Røst fordre de nu Freden og deres Konge, forhande derimod Engellænderne, som mishandle dem og fortære deres Levnetsmidler. Nu indsee de klarligen, at den Spanske Blod kun skulde tjene til at vedligeholde Engellands Monopoler og forlænge Fastlands=Krigen. Hertugen af Jstrien forfølger Engellænderne med 9000 Ryttere. Paa Veien fra Benqvente til Astorgaa have de efterladt over 200 Bagage= og Munitions=Vogne. Levningerne af Romanas Armee har kastet sig ind i sidste Bye, og der bragt Forvirringen til det Høieste. Resultatet af den Engelske Expedition til Spanien, hedder det vil blive Gienstanden for en smuk Tale ved Parlamentets Aabning. Man vil kunne fortælle den Engelske Nation, hvorlunde dens Armee rolig saae paa de Spanske Armeers Tilintetgjørelse, indtil endelig dens Anfører, af sig selv eller efter Ordre, begik den Daarlighed, at lade dem rykke frem, ret som for at begynde det nye Aar med en skjændig Flugt. Aldrig skulde dog Fox, eller selv Pitt begaaet den Feil, at indlade sig i en Landkrig mod Frankerig, som har 100,000 Md. Kavall. lerie, 50,000 Stykheste og 900,000 Md. Jnfanterie. Det kan man kalde, at drive Naragtighederne til det Høieste, og at bestyre Storbrittanniens Sag efter det Franske Kabinets Ønske. Men at oprøre en Nation, det kan fangtiske Præster gjøre, at væbne den, dertil hører mere.