JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-03-21
London, den 4de Martii. Jmellem Storbrittannien og Holland blive førte vigtige Underhandlinger, som angaae begge Hoffers Handels Sagers Sikkerhed, og imellem denne Stad og Haag gaae næsten bestandig Courier frem og tilbage. Man veed og at Hollænderne formere deres Tropper, og lade hverve i adskillige Provincer af Holland. Med Breve fra Jamaica berettes, at 8 Franske Koffardieskibe ere paa Høyden af Cap Francois med hele Ladning og Mandskab gaaet til Grunde.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Stockholm, den 14de Martii. Hr. General Lieutenant Baron Jac. Magnus Sprengporten er efter underdanigst Ansøgning i Naade dimitteret fra at være Chef ved Livgarden, og Hs. Majestæt har erklæret sig selv som Chef for bemeldte Garde.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Lemberg, den 28de Februarii. Enhver troede, at der nu, efter at Hyldingen er aflagt, skulle foretages Forandringer med vort Land; men alting er endnu i samme Forfatning. Tolden, Skatters Jndkrævning, Hoverie-Tieneste ere endnu de samme. Kort sagt: alting er blevet ved det Gamle, vi have allene faaet en nye Herre, dnu de samme som vi Warschau, den 5te Martii.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Man kan endnu ikke see, naar vort Land igien vil komme i Rolighed. J den Sted at de Barrer Confoedererede, som nu ere adspredte udi hele Verden, skulle beqvemme sig til at have samme Hensigt, da de see, at den nu værende GeneralConfoederation nyder Beskyttelse af de 3 forenede Magter, giøre de det dog ikke. Jmidlertid bliver det af dem bekiendtgjorte nye Manifest, hvorudi de erklære alt nu foretagne for uretmæssig og ugyldigt, ja endog udgive den nu værende Confoederation for Rebeller, optaget af mange med stor Foragt. Ved dette Manifest bliver og i Grunden intet forandret, da det er uden Eftertryk, dog bliver Uenigheds Sæd derved udspredt, som ikke kan andet end frembringe de bedrøveligste Virkninger.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Fra Pohlen, den 5te Martii. Ved en Declaration fra det K. Finantz Kammer i Warschau, af 14de pass. ere de fremmede Søe=Salt Oplage ved Weichselen, som for nogen Tid siden bleve forseglede, igjen aabnede, og dette Salts Bortsælgelse givet ganske frie, saa at enhver nu deraf kan saae hvad han behøver. Man forsikrer tillige, at Republiken for Fremtiden vil anvise Kongen sine Jndkomster af Salt-Consumtionen, og at Hs. M. desaarsag allerede for langte af Republiken Sellerierne og Saltets Bortsælgelse i Lithauen, at formedelst den lette Søe=Transport Saltet v. skulle hentes fra Kønigsberg og Danzig, men at hver Tønskulle sælges til Undersaatterne for 25 Rdlr., hvilket vilde udgiøre en aarlig Revenne af 5 til 600000 Ducater for Konge af Pohlen. Man paastaaer, at denne Indretning skulle me første foretages; men da Polakkerne efter det Universale i 25de Decbr. a. p. endnu have Frihed til at kiøbe deres Sa hvor de vil, saa troer man, at de i Tide vil forsyne sig med ge Forraad af Salt, for i det mindste nogen Tid at svare den høye Paalæg, i sær de af Adelen, som tilforn selv have ny en Revenne af deres Underhavendes Salt=Consumtion.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Thorn, den 2den Martii. Hvad vi have frygtet for, er nu skeet. Circulair Bre ere udstædte til alle vore Godser og Byer, at enhver Byeske levere et bestemt Antal Recruter til Grandenz.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Hamborg, den 11te Martii. Af en tilforladelig Skrivelse, som med sidste Post er ind ben fra Petersborg, erfares iblant andet: "at man i be Rusland er ganske roelig i Henseende til den Røvere Paaschews afskyelige Foretagende; at de Ulykker, som denne J ver har foraarsaget og endnu giør, strekker sig allene overdeel af det Orenborgske Gouvernement; at den heele Nan er opbragt imod dette Afskum; at den Casanske Adel har be vet sig til General Bibikow, og tilbudet ham deres Perso- og Godser til at udrydde dette Uhyre, at alle øvrige Undsaattere ere desaarsag lige saa nidkiære; at endog de Mahodanske Tartarer have Afskye for Puaarschow, og at den Barbar ufeylbarlig med første vil blive bortryddet, og Roe heden igien bragt i Stand, og at man ikke tør forundre over, at det endnu ikke er da fra Casan til Orenburg.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Corsøer, den 17de Martii. Udgaaet: Den 14de hujus agende Post Mr. Bramslew med 2 Læs, og den 17de hujus Hr. Ritmester Dorrien fra Kiøbenhavn til Odense. - indkomne: I Dag Hr. Græv Rantzau, og Hr. Græv Brockdorff med Frue Grævinde, begge fra Kiel til Kiøbenhavn, samt agende Post Mr. Peltner med 5 Læs.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Helsingøer, den 21de Martii. Den 18de huj ankom i Sundet 4 Skibe af og fra Rostock med Kornvahre til Bergen og Trundhiem. Samme Dag udgik med O. S. O. Vind 2 Galiother, som havde i Kiøbenhavn gjort Haverie, den ene en Hollænder, den anden en Bremmer, og i Havnen indkom 1 Fartøy fra Bornholm med Havre og Fedevahre. Uden for Cronborg er formedelst stærk udgaaende Strøm 18 til 200 Skib kommet til Ankers, iblant samme er Skip. Jacob Thomsen Coopaf og fra Amsterdam, hvorfra han har været 3 Uger under Veye og har staaet 14 Dage paa Grund ved Lessøe, men er igien uskadt afkommet, samt Skip. Huusfogd af Flensborg fra Trundhiem til Kiøbenhavn med Sild, som har været meest 6 Maaneder derfra, formedelst Storm og contrair Vind, har overvintret i Aaresundmellem Trundhen og Bergen. Han beretter, at ey langt derfra have 4 Bergenske Skibe fra Archangel med Rug til Bergen lagt, Vinter, og at i stort Hamborger Skib Norden fra Trundhiem var forulykket, kommende fra Archangel, ladet med Jugter og andre Vahre til Hamborg. Lidet af Ladningen bierget. Han beretter og at adskillige andre Skibe deromkring i Storm vare forulykkede hvoriblant 1 Trundhiems Skib, ladet med Kobber til Amsterdam Alle Folkene ere druknede, undtagen 1 Mand, som har mistet sin ene Arm i Vragets Roers Hvad af Ladningen kan bierges vide ikke, siden det er siunket i 2 Favne Vand. Da her endnu i Aar er er ankommet noget Skib fra Kønigsberg eller Dantzig, er det at formode, at der endnu maae være Iis. Af Reysende, som her ere ankomne fra Stockholm, berettes, at de have kjørt i Slæde indtil 12 Mile nær Helsingborg, hvor ingen Snee meere var, og at, da de for 8 Dage siden afgik fra Stockholm, var der overalt fuldt med Jis og ingen Skibsfart endnu. J Sundet er nu ingen Skibe, men i Havnen 3 Fartøyer med Proviant. Den 19de huj. afgik herfra Skip. Petersen, som her har udlosset sin Ladning Rug fra ArchanKiøbenhavn, den 21de Martii.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Den 28de Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnhidtil værende Herredsfoged i Schlies og Fusing Herred, ud Amtet Gottorf, Abraham Diderich Jansen, til Sogneskriver i Warne og St. Michaelis Donn i Landskabet Søndre Dithmarschen, og udi hans Sted igien udnævnt Candidatus Juris Lorenz Stricker til Herredsfoged i bemeldte Herred.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Under Dato Christiansborg Slot den 14de Martii har Hs. M. allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At efter som Hs. M. haver maattet fornemme, at Høystsammes Landsfaderlige Hensigt ved Forordningen af 26de Decbr. 1771, som tillader fremmede Kornvahres Jndførsel søndenfields udi Norge, ey er opnaaet, da Landet ikke saaledes, som det kunde formodes, med det behøvende Forstaad af Kornvahre har forsynet sig, hvilken Tilladelse endog har afholdt Hs. Mus. Undersaatter saavel i Danmark, som i Hertugdommene Schleswig og Holsteen, fra at sende en tilstrækkelig Mængde af Korn til Norge, og Hs. M. derfor paa Sin Casses egen Bekostning i afvigte Aar har maattet søge at understytte Landet, deels ved selv at lade indkiøbe Korn, og deels ved at udbetale store Premier til dem, som førte Korn tilde søndenfieldske Stifter; saa har Hs. M. allernaadigst værer paa andet kunde opnaaes, og Hans kiære og troe Norske Undersaatters Velfærd befordres. Da nu Danmark saavel som Hertugdommene (hvilke sidste endog have bekommet en Forøgelse af Korn lande) med en riig Kornhøst ere velsignede, og Hs. M. des- aarsag er forvisset om, at Hans Undersaatter udi de søndenfieldske Stifter fra førstbenævnte Lande kunne saae de behøvende Kornvahre; saa bliver ovenommeldte K. Forordning herved ganske tilbage kaldet, og fremmede Kornvahres Jndførsel søndenfields udi Norge, paa samme Maade som forhen, indtil videre aldeles forbuden. Derimod vil Hs. M., til Beste og Sikkerhed for Sine Norske søndenfieldske Undersaatter, naar overordentlig Mangel indtreffer, og Kiøbmændene ikke skulde være forsynede med fornøden Forraad af Kornvahre, hvortil Hs. M. dem dog herved allernaadigst vil have opmuntret, lade aabne Sine der havende extraordinaire Magaziner, hvorfra de Trængende det behøvende imod Betaling skulle erholde. Som nu oftbenævnte Hs. Msts. Norske Undersaatter ved denne Forordning forbindes til at tage deres Kornvahre fra Danmark og de Tydske Provincer, og Hs. Msts. allernaadigste Hensigter, at fremme alle Sine troe Undersaatters almindelige Vel, samt at ophielpe den indbyrdes Handel imellem dem udi samtlige Hs. Msts. Riger og Lande, saa vil Hs. M. allernaadigst drage Omsorg for, at saadanne Midler maatte udfindes, som udi Danmark og Hertugdommene Schleswig og Holsteen kunne befordre Afsætningen af Trælast, Jern og andre Norske Producter, i hvilken Henseende og fremmed Jerns Jndførsel i Danmark allerede er og fremdeles bliver forbuden; ligesom og alle Slags tørrede og saltede Fiskes Jndførsel fra fremmede Stæder til meerommeldte Kongerige Danmark og Hertugdommene herved ganske og aldeles forbydes, saa at af deslige Fiskevahre ingen andre end Jndenlandske hertil skulle indføres.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Fra det Kongel. Rentekammer er ved Placat af 15de Mart. bekiendtgjort: At ligesom, til Vedligeholdelsen af den nye Landeven fra Kiøbenhavn til Roeskilde, allerede, efter Placat af 18de Decbr. 1773, oppebærges visse Passage=Penge: Saa haver det og behaget Hs. Majestæt, i Henseende til Vedligeholdelsen af den fra Wibens Huus for Kiøbenhavn, til Hirschholm og Fredensborg, med megen Bekostning, anlagte nye Vey, ved allerhøyest Resolution af 14de indeværende Maaned, at befale: 1) Skal alle og enhver, som betiene sig af denne Vey, for hver Reise, være sig enten frem eller tilbage, erlegge udi Passage=Penge, saasom: For en Kareth, med 6 Heste bespændt 12 s.; for en Kareth med 4 Heste 8 s.; for en Dito med 2 Heste 6 s.; for en Chalse eller Jagtvogn med 2 eller flere Heste, ligeledes 6 s.; for en Bondevogn 2 s.; for en Kane eller Slæde 2 s.; for alle andre Vogne, hvorunder Karioler tillige forstaaes, hver 4 s.; for en ridende Person 2 s.; for Bester og Hørnqvæg a Stykket 1 s.; 4 Faar, Lam eller Sviin 1 s. 2) Samme Passage Penges Oppebørsel tager sin Begyndelse den 1ste April næstkommende; og skal, uden mindste Vægring, erlægges, saavel for Frem som Tilbage Reysen, enten ved bemeldte Wibens Huus eller ved Lang bye, hvi og til enhver videre Efterretning befindes en Tavle med den i første Post anførte Taxt. Og som disse Passage Penge betales ikkun ved een af Bommene, naar de Veyfarende derigiennem passere: saa gives dem, som tillige passere den anden Bom, af den, som Oppebørselen er betroet eller overdraget, et Tegn, hvilket de der have at aflevere, og hvorefter de ved samme anden Bom fri passere; dog gielder saadant Tegn ikkun for den Dag det er udgiven, hvorfor det og med Datum bør være forsynet. 3) Passage Pengene betales af Eierne, eller dem, som bortleye de der kommende Heste og Vogne, eller og Forspands Hestene allene, og blive følgelig de Leyende uvedkommende. 4) Fra bemeldte Passage Penges Erlæggelse undtages allene følgende: 1. Alle Fadebord og andre Kongelige Reyser, hvorunder tillige forstaaes saavel de Kiørseler, som Vedkommende giøre, naar de sig til saadanne Reyser her i Kiøbenhavn maa indfinde, som de Reyser Bonden forretter som Hoverie, eller efter Tilsigelse giør som frie Reyser til Kongelig Tieneste, men ikke, naar han kiører med Landgilde og Skattekorn, eller for Betaling udskreven Fourage, for hvilke sidste Kiørseler, ligesom for alle andre udi eget Ærinde, Passage=Pengene bør svares. 2. Alle Reyser, som de Kongelige Amtsbetiente, saa som Amtmand, Amtsforvalter, Regimentsskriver og Forvalter med deres Folk, gjøre udi Embeds Forretninger. Og 3. Jnteressenterne udi Brygger=Vangen, for saavidt deres Vogne maae passere igiennem Bommen ved Wibens Huus til og fra deres der i Vangen havende, saa kaldte Langagre fra No. 1 til 30, strækkende sig fra Sydvest til Nordost; Dog ikkun naar de der lade pløye, saae eller indhøste deres Høe og Sæd, saa og udføre Giødning, men ikke udi andre Tilfæld eller Ærinder.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Til det Asiatiske Compagniets Direction er med sidste Fredags Post den behagelige Efterretning indløben fra PortoPray, at Compagniets Skib Tranqvebar, førendes af Capitain Christian Berg, som sidstleden 6te Decbr. fra Helsingøer, herfra afseglede, lykkelig og vel der var arriveret den 17de Januarii 1774, Skib, Gods og Mandskab var alt i god Stand, og Capitainen agtede den 20de derefter under Guds Ledsagelse videre at fortsætte sin Reyse til Cap de bonne; Ellers berettet Capitainen, at der paa Eylandet, efter Gouverneuren og Commandantens Beretning, havde i et Aars Tid været saastor en Mangel paa Regn, at der var død en Mængde Folk og 6000 Stude saavelsom mange andre Creaturer; paa Eyland St. Antonie var død 5000, og paa Eyland St. Nicolai 600 Mennesker, foruden paa de andre Eylænder, hvorpaa ligeledes en Mængde var døde. Christianshavn, udi Compagniets Contoir, den 21de Martii 1774.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 8. Niels Kønsberg, contra Frue Justice=Raadinde Jacobi. No. 9. Procurator Andreas Nørager, contra afg. Professor Rosenstands Stervboe og Arvinger. No. 147. Christen Lohr man, paa egne og Peter Kortes Vegne, contra Johannes Olsen Smith med flere. No. 31. Conference=Raad Jselin& Compagnie som befuldmægtiget for William Graves i Lon ed flere. No. 12. Niels Tranberg, contra Jacob Henningsen. No. 13. Agent Johan Weisvogt, contra Justice=Raad Lug med flere. No. 14. Peder Ogelbye Møller, contra Studie sus Niels Rohde.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
AVERTISSERENTS. For i nogen Maade at fuldføre, et for nogle Aar begynd Skrift, af Titel: Den christelige Religions Trøst, med Bevser for dens Sandhed og Guddommelighed a.; har jeg i Sind at udgive en dansk Oversættelse af D. Nösselts Auszug aus de Vetheidigang der Wahrheit und Göttlichket der christliche Religion, hvilket lidet Skrift i en syndig Korthed indbefatter de vigtigste, som i denne Materie kan frembringes, og derfor meget anprises i Gellerts moralske Forelæsningers første Deel. Da jeg og i samme Udtog har fundet adskillige af de Grunde kortelig berørte, som i den forrehavende Fortsættelse af mit Skrift vare behandlede, er mit Forsæt med sammes Fuldførsel efter min Plaforandret til at formere bemelte D. Nösselts Udtog med nogle Armærkninger, hvilket som et Anhang til visse Steders Oplysninskal for sig selv findes bag efter Skriftet, og derved iagttages muligste Korthed og Tydelighed. Jnden næstkommende Paaske agte Skriftet udgivet i Trykken omtrent 15 a 16 Ark stort, og skal foden billigste Priis overlades dem i sær, som have taget den først Deel af mit forrige Skrift, saavel som andre Subscribentere, hvil i saa Fald ombedes at lade deres Navne mælde i det Berlings Bogtrykkerie i Kiøbenhavn, eller i Lolland hos mig underskrevne P. B. Giørup.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
J No. 4. 5. 6 er en Trykfeyl i ovenstaaende Avertissement nemlig: Religions Tugt, i stæden for Religions Trøst. P. S. Samme Steder sælges: En kort Underviisning og Prædiken og Gudstienesten om Skriftemaal, om Confirmation til Ungdommens Brug af P. B. G. for 2 Sk. Stykket.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Fra Agent Holcks Contoir er udkommen, den Norske Ve viser, for Reysende: Indeholdende, Reyse Ruther, Taxter, Brev Addresser a., koster 8 Sk. indhæftet 10 Sk. Februar Merkurius 10 Sk. Handels Speyl 2 Mk. Passions-Catechismus, over Jesu Christi Lidelses Histor udi Spørsmaal og Giensvar, forfattet ved L. A. Allerup, saae til Kiøbs i Odense hos Bogbinder Meyer, i Aarhuus hos Maa Jessen, og i Kiøbenhavn hos Bogtrykker Thiele i store Helligge, stræde for 12 Sk. Saa og ombedes de faae Prænumerantere som har betalt 4 Mk. paa første Deel af Grandison, at afhente der Prænumeration Penge, imod at tilbagelevere Qvitteringen hos mig jo før jo heller. Kiøbenhavn, den 18de Mart. 1774. Joh. Rud Thiele.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Til det Kongel. allernaadigst bevilgede Lotterie paa Juvel og Pretiosa, kan hos de forhen bekiendtgjorte Hr. Collecteur, faaes Lodder a 2 Rdlr., og tilkommer endnu følgende: Hr. Niels Ahrensborg, Collecteur i Springgaden i No. 32. Conrad Wunder, Collecteur i store Reignegaden, i No. 190, Johann Christopher Koes, Collecteur paa Uhlfelds=Plads No. 114. 1 Magnus Valentin, Collecteur paa store Kiøbmagergaden. No. 10.1 Peter P. Schmidt, Collecteur i Trundhiem. 3 Zedeler.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
8000 Rdlr. kan bekommes næstanstundende 11te Juni imod sikker Jordegods Pant; hvo samme Capital maatte behøvvilde melde dem hos Hans Excellence Hr. Geneime-Raad og Kan mer-Herre von Brochenhuus, Ha vi underskrevne, jeg Niels von Haven, Professor ved Odense. Gymnasium, og jeg Johan Jacob Mylius, Herredsfoged og Herredsskriver udi Rauneberg Herred i Fyhn, ere efter Professor Jacob Christian Pingel, Stifts=Provst og Sogne Præst til St. Knuds Meenighed i Odense, hans allerunderdanigste Ansøgning bleven allernaadigst beskikkede som Opbuds=Commissarier at administrere hans Boe, og vi allerede har antaget os Boen under Registering og Vurdering, samt erholdet Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilgning af 4de Mart, sidstleden, der lyder som følger: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til DanI mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Sleslig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg, og Delmenhorst: giøre alle vitterligt, at Vi, i Anledning af O Elskelig Niels von Haven, Professor ved Gymnasium udi Vo Kiøbstæd Odense, og Johan Jacob Mylius, Herredsfoged udVauneberg Herred i Vort Land Fyhn, som Opbuds=Commissarier, 3di Professor Jacob Christian Pingels Boe i bemelte Odense, deres herom allerunderdanigste giorte Ansøgning og Begiering, samt den af Os Elskelig Hr. Henrich Bille, Ridder, Vores Geheime Raad og Stift befalingsmand over Vore Lande Fyhn og Lan erland, samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds, Rugaards, Assens og Hindsgauls Amter, derpaa givne Erklæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Publication i de Kiøbenhavnske Danske og Altosaiske Aviser, maa indkalde alle forbemelte Professor Pingels Cretorer, som enten i Henseende til Skifter, sluttede eller usluttede Umyndiges eller publiqve Penge, eller i andre Maader, af hvad Kavn nævnes kan, kan have nogen Fordring til ham, at indfinde i hos dem i Opbuds Boet, inden den i Loven fastsatte Tid, for at mmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan ud viserne gjorte Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som en den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkomlende sig allerunderdanigst kunde vide at rette, forbydendes alle enhver, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller indi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Giver na Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad, Løbenhavn, den 4de Mart. 1774. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Paa bliver i allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongel. BeAgning meerbemelte Professor Jacob Christian Pingels Credi= og Debitorer, eller hvem som formeene sig at maatte have noget at bedre eller skylde i denne Opbuds Boe, 3de gange efter hinanden de Danske Kiøbenhavnske samt Altonaiske offentlige Tidender her Ed indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel, fra den sidste Publica sons Dato at regne, at møde for os udi Opbuds Boen i Professor Ungels iboende Gaard her i Odense, Creditorerne for lovlig at dtgjøre og bevise deres Fordringer, og Debitorerne forinden eller hermelte 6te og 12te Uges Dagen at erlægge til mig Professor von haven, som Opbuds Boens Casserer, hvad de ere skyldige, for vi ning og evittere; ligesom og Creditorerne hee ver at tilskrive sig deres Tab, om de til den fastsatte Tid med deres Beviser skulle udeblive; og skal for øvrigt enhver vederfares al lov følgelig Ret efter Opbuds Boets Tilstand. Odense, den 12te Mart. 1774. Niels von Haven. J. J. Mylius.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Udi Thidsted, Kiøbstæd er ved Døden afgaaet Karen Jens Datter Krag, som var gift med Smedden Christen Nielsen Schaarup sammesteds, og efter hvilket Dødsfald hendes Efterladenskaber og hele Stervboen strax tagen under Forsegling og Optegnelse samt derefter behørigen aabnet, registeret og vurderet og tillige berammet den 23de Mart. førstkommende, ved offentlig Auction at bortsælges; og som bemelte Afdøde foruden hendes efterladte Mand skal efter den Kundskab som Enkemanden haver, endnu have efterladt sig følgende Arvinger, nemlig : en Moder navnlig Giertrud Mathias Datter sal. Krags, boendes udi Sielland, samt 2de Brødre og 3de Søstre, hvis Navne og Opholdsteder, ikke vides undtagen den me af Søstrene som skal hedde Anne Johanne Krag, og være gift med en Muurmester Svend i Kiøbenhavn navnlig Carl Frauget Rehn; saa da denne fattige Stervboe ey formaaer nogen ordentlig Proclama at udstæde, vorder herved i de Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hverandre lovlig indkaldet alle den Afdødes efterladte Arvinger med Værger, at møde eller møde lade for den civile Stifte Ret i Thidsted inden de i Loven anbefalede Tider for deres Tarv under dette Skifte at beodagte lade; ligeledes indkaldes ogsaa herved alle Stervboens Credi og Debitorer, samtlig at møde og indfinde sig inden Lovens foreskrevne Tid for Skifte Retten i Thidsted de første for deres Krav behørigen at anmelde og legitimere, og de sidste for at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige, da alle og enhver kan vente sig at vederfares den Ret og Pleye som Lovens og Stervboens Tilstand fører med sig. Datum Thidsted, den 17de Februar. 1774. R. Steensen. Sal. Jens Tærkildsen, Fæste Bonden af Bubbelgaard i Westervig Sogn, Thyeland, hans efterladte Enke Karen Christens Datter, er derpaa Stedet ved Døden afgangen uden at efterlade sig Livs Arvinger eller Sødskende, ved det begyndte Skifte har vel adskillige Arvinger udi opstigende Linie anmeldet sig, men da man ey har nogen vis Underretning, hvilke og hvor mange de sande Arvinger ere, samt hvor de sig opholde saa indkaldes de herved samtlig at møde udi Skifte=Retten, som holdes paa Westervig Kloster den 14de April næstkommende, deres Arve=Rettighed at legitimere, da dem skal vederfares hvad Ret er efter Boets ringe Tilstand, som foraarsager at ingen anden end denne Jndkaldelse kan bekostes. Westervig Kloster, den 3die Februar. 1774. C. Klein Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1774-03-21
Foruden et til Nørre Jyllands Landsting læste Proclama indkaldes herved Credi= og Debitorer i afg. Borger og Kiøbmand Søren Jensen Paasgaard, hans Stervboe at møde i Skifte Retten som holdes i Holstebroe. 6te og 12te Uges Dagen fra Dato af. Holstebroe, den 4de Februar. 1774. Bloch.