Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-08-11
Den 9de Juli overleverede Marqvien af Herford Hosebaandsordenen til Hs. Majestæt i Zarskoleselv. Den 13de Juli afreiste Gesandten over Land til England; men hans Følge vender tilbage tilsøes. Foruden andre kostbare Presenter forærede Keiseren Marqvien nogle udsøgte Stykker Mala kit, og nogle herlige Jaspissøiler. Jnterressen for at samle Gaver til Grækerne synes at opvaagne i Europa med fornyet Kraft. Hamborg fortsættes Jndbydelsen til disse Gaver, og i Nederlandene har den Commission, som er nedsat for at understøtte Grækerne, modtaget en Skrivelse fra Hr. Eynard, hvori han anmelder for den, at han har afsendt to Skibe med Levnetsmidler til Grækenland for Commissionens Penge, og han føier dertil den indstændige Begjæring, at man vil i dette for Grækerne saa afgiørende Øieblik, anvende alle muelige Anstrængelser for at forsyne dem med det fornødne. Jeg har Grund til, siger han, at giøre mig den bedste Forhaabning om at Grækenland vil blive frelset inden to eller tre Maaneders Forløb og de ædelmodige Nederlændere ville da ikke have biedraget lidet til disse Christnes Frelse ved deres vedvarende Understøttelse. J hvis Hænder kunne ogsaa bedre alle de indsamlede Gaver betroes, for at de paa den gavnligste Maade kunne blive anvendte end i Hr. Eynards, denne den lidende Christenheds menneskekiærlige Talsmand, som har erholdet det heele christelige Europas Agtelse. Det synes som Grækerne i dette afgiørende Øieblik begynde at rette sig og at opflammes til nye Krigsdaad: Fra Corfu meldes under 3die Juli, men destoværre kun i Journal de Com mere og fra den i Moniteuren, at Lord Cochrane har den 25de Juni paa Høiden, af Candia havt en Fægtning med den Tyrkisk-Ægyptiske Flaade paa 120 Skibe, hvori det lykkedes ham efter en heftig Kanononade, som varede i 48 Timer, at adsplitte den, og at bore nogle af Skibene i Grund. Den Græske Flaade bestod kun af 80 Skibe. Den Ægyptiske havde Landtropper og en stor Qvantitet Munition ombord. Efter Fægtningen seilede den Tyrkiske Flaade tilbage til Navarino. Til en Bestyrkelse for denne Efterretning kan tiene, at en Engelsk Paketaaad som laae den 5te Juni ved Øen Cephalonia saae der en Tyrkisk Flaade paa 17 Krigskibe med Admirals- og Contra Admirals Flag. Den Østerrigske Jagttager meddeeler en Efterretning som den Franske Gabarre, Lamproie, som forlod Alexandeien den 23de Juni, har overbragt, nemlig, at Lord Cochrane havde med Fregatten Hellas og 22 Skibe, hvoriblandt 8 Brandere ladet sig see den 16de Juni om Aftenen foran Havnen ved Alexandria, hvorhan heisede Østerrigsk Flag, og hvorved han meente, at man skulde antage hans Escadre for for en Convoi der børte til Skibet Bellona og saaledes komme ind i Havnen; men det Ægyptiske Vagtskib mærkede at det var en Fiende og seilede tilbage. Jmidlertid strandede Skibet underveis og Lord Cochrane spenderede to Brandere paa at ødelægge det, hvorpaa han gjorde Mine til at ville trænge ind i Havnen, saasnart Vicekongen erfarede hvad der var passeret, besteeg han en Brig paa 16 Kanoner og lod 10 større Krigsskibe seile ud af Havnen og gaae løs paa den Græske Escadre, som tog Flugten. Nu vendte Vicekongen til sin Brig og gav 5 andre Skibe Ordre til at støde til den afsendte Escadre. Denne gav han Ordre til at forfølge Lord Cochrane til Archipelet. Paa samme Dag løb en Convoi af 12 Ægyptiske Transportskibe, ledsagede af 3 Krigs brigger ind i Alexandrien, som kom fra Caramanien og Syrien. Det er muligt at det er denne forfølgende Flaade, som Lord Cochrane med en Forstærkning af Græske Skibe har angrebet og adspredet. - Det er forunderligt at der i denne vigtige Tidspunkt udbreder sig det Rygte saavel i Frankerige som i England, at Paschaen af Ægypten har isinde at benyttte nærværende Øieblik, for at giøre sig uafhængig af Porten, og at han vil, saasnart den combinerede Flaade viser sig i Archipelet, udstæde sin Erklæring. Den Franske Generalconsul Drovetti, som er ankommen til Paris, skal have overbragt hans Forslag derom til den Franske Regiering. Paschaen skal ved ham forlange, at Frankerige vil beskytte ham, sende ham Officere af alle Vaabenslags og forhindre den Tyrkiske Flaade fra at komme til Alexandrien, vil man indvilge ham dette, saa vil han strax trække sine Tropper tilbage fra Morea, og ikke videre blande sig i de Græske Anliggender. Sagen er udentvivl rigtig, thi ogsaa over Livorno berettes, at man har faaet mange Breve derfra som stadfæste, at han har skrevet til sin Søn Jbrahim, at han indtil videre ikke skal foretage sig noget paa Morea, at han holder hemmelige Conferencer med de Europæiske Agenter, trækker sine Tropper sammen, anviser de Europæiske Offitere forskiellige Poster at commandere, og forbyder under Dødsstraf alt Sammenløb af Mennesker. Det Engelske Blad Times siger: at den tør paa det meest afgiørende forsikkre, at Paschaen vil løsrive sig fra Sultanens Herredømme og at han først har tilkiendegivet sin Beslutning og sine Hensigter for den Brittiske Consul i Alexandria, for at erfare hvorvidt han kan forlade sig paa de Allierede Magters Medvirkning. Bladet Times troer, at den Engelske Regiering vil modtage dette Forslag med største Tilfredshed, og den siger, at det har erfaret, at den vil ved denne Leilighed gaae til Værk med al den Hurtighed som Sagen udkræver. - (Hvor dog den politiske Knude sammeuslynger sig stedse mere paa Jorden, hvor den bliver tyk og opsvolmet, Mon andet end et Gordius Sværd formaaer tilsidst at opløse den? Det omtalte Blad troer, at Porten under alle disse truende Omstændigheder vil modtage de mæglende Magters Forslag; men maaskee den snarere vil som en Fortvivlet, der seer sin totale Undergang for Øinene, med Afsindighed styrte sig i Kampen. Den Fortvivlede iler Ulykken imøde; thi Billedet af den er frygteligere end Ulykken selv).