JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-12
Naar Forfatteren formener at der burde drages Omsorg for, at Udmarks Hegnet efterhaanden blev istandsat saaledes, at det, i Henhold til Forordningen 29 October 1794 § 11, kunde afleveres de tilstødende udenbyes Grundeiere, da tør vi antage at ogsaa denne Paastand grunder sig paa Mangel af Kundskab til Byens Vide og Vedtægt, og de Oplysninger Reskr. 26de Marts 1756 blandt andre give.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-12
De saakaldte Byens Jorder ere ikke nogen fælleds Eiendom, de ere udskiftede, tilhøre Private, og sælges og kjøbes. Kun den Servitus hviler paa dem, at omtrentligen den halve Deel - 600 Tdr. Land – skal i 4 paa hinanden følgende Aar udlægges til Græsning og det Hele taale Eftergræsning, hvilken til Kæmnerkassens Fordeel udleies mod omanførte Betaling og efter de fornævnte Bestemmelser, hvorimod Byen skal vedligeholde Hegnet. Det forekommer os derfor høist betænkeligt, om Byen, med de ringe Jndtægter Kæmnerkassen, har af Jorderne, skulde paatage sig et Hegns Opførelse af den Art som Forfatteren foreslaaer, da dette vilde medtage betydelige Udgivter. Engang er det at vente, og vi haabe det skeer snart, at samtlige Byens Jndvaanere ville indsee det Tab som denne Forpligtelse der paahvile Jorderne eller deres Eiere maa medføre, i det den fordeelagtigste Afbenyttelse og Dyrkning af Jorden bliver umulig, samt af hvor ringe Værdie Græsningen i Forhold hertil er. Kan da en Overeenskomst finde Sted, vil enhver Eier indsee Fordeelen af et saadant Hegn for sig, altsaa opføre det. Byen troe vi ikke bør paatage sig det. At bortlicitere Hegnets Vedligeholdelse paa flere Aar har ogsaa været forsøgt, men ei til nogen Fordeel, og Forfatteren vil vist nok kunne indsee ved nøiere Eftertanke, at naar Hegnet ikke er grundlagt til at være et varigt Hegn, kan det ikke modtage i det ene Aar saadanne Forbedringer, som kunne ventes at holde sig i flere Aar. At Byens Jorder ere udskiftede have vi allerede forhen bemærket; hvad der altsaa er at ønske, vil være Afskaffelsen af den Sirvitus som hviler paa den. Dette kunde skee paa den Maade, at Eierne afstode til Deeling mellem de Græsnings berettigede en Deel Jord som Æqvivalent for den ne Ret, men blandt de Jndsigelser og Vanskeligheder som her vilde møde, er den, at alle Jorderne ligge saa at sige kun paa een Kant, nemlig Norden, for Byen, hvorfore den halve Deel af Byens Jndvaanere vanskeligen ville have nogen Fordeel af at dyrke et lille Stykke Jord der kunde tilfalde dem. Der har derfor, for omtrent 8 Aar tilbage, været gjort det Forslag, at Eierne af Jorderne, imod at frigives for den ovenanførte Servitus, skulde betale en aarlig Afgivt i Korn efter Capitelst. til de Græsningsberettigede. Dette fandt Misbilligelse hos Nogle, og det stemte Mængden til at indkomme med Protest, hvorfor Stiftamtet ikke fandt at der var noget videre at gjøre. Riis Skov er nyligen vendiceret fra Havnen, der gjorde Paastand om Ret i den, og som i flere Aar har havt den største eller egentlige Fordeel af den. Regnskabet er derfor blevet fort i samme Form som forhen, men at den af Forfatteren foreslaaede kunde være vel saa rigtig og tydeligere, ville vi ikke nægte. J Efteraaret er Skoven, bleven undersøgt af en Forstkyndig, som har meddeelt Byen Forholdsregler. Vi have saaledes forekommet Forfatterens Ønsker, men da Skoven er en Lystskov for Byen, hvilket ei bør glemmes ved Udviisningen, og da som Følge heraf den aarlige Udviisning ikke er stor, vilde det neppe være lønnende hvergang at betale en Forstkyndig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-12
De 50 Rbd. som ere beregnede Byeskriveren er en Løn, der stedse har fundet Sted, og er ham hjemlet ved hans Bestalling. Forfatteren har forundret sig over, at uagtet Veiarbeidet bestrides in natura, dog 400 Rbd. skulle være forbrugte. Dette forholder sig imidlertid ikke saaledes, efter hvad den af os udgivne Udsigt udviser, og vilde Forfatteren have efterseet Bilagene ved Regnskabet, hvilke vi have gjort Regning paa at Byens Borgere ville gjøre, da en udførlig Forklaring over enhver Regning vilde have medført en kostbar Vidtløftighed, skulde dette have blevet endmere indlysende. Saaledes er Alleen omkring Byen, der trængte til en Hovedforbedring, for Kæmnerkassens Regning istandsat og har kostet . .. . . 89 Rbd. 40 s. Steenkister paa Veiene . . . 140 – 24 Kjørseler med Materialier og i Anledning af Bækkenes Rensning har kostet . . Gruus til Landeveiene, nemlig 2880 Læs, er betalt med . . .Der bliver saaledes kun 152 Rbd. 14 s. tilbage. Og vel have nogle Borgere overtaget dem Tilsyn med Veiene, hvilket maa være Forfatteren bekjendt, men at enten disse eller nogen Borger ville eller kunne paalægges at staae hele Dage som Opsynsmænd, ved Gruusgravene eller paa Landeveiene, kan vist ei være hans Alvor, hvis Forfatteren er hvad Kjøbenhavnsposten udgiver ham for Da de antagne Dagleiere staae under agtværdige Borgeres idelige Tilsyn og som vist ikke ville see igjennem Fingre med dem, maa dette vist nok ogsaa afgive den mulige Betryggelse for, at ikke nogen Uredelighed kan finde Sted. Sikkert kunde det ei heller nægtes en Borger at leie en Person til Opsynet i sit Sted, og at man kunne have Regres til ham, hvis nogen Uredelighed blev opdaget, vil ei sige meget naar denne ikke kunde opdages, eller ikke blev opdaget. Vi maa ogsaa gjøre opmærksom paa, at de til Opsynet antagne Dagleiere tillige forrette Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
No 8. den 14 Januar. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
For at give et Begreb om hvor store financelle Hielpekilder vor Stat endnu har, naar alle offentlige Midler bleve anvendte til de almindelige Statsøiemed, gives følgende Oversigt over de Fonds og Kasser, der sortere under de forskjellige Collegier: Under det danske Cancellie: 1) det saakaldte Justitsfond med en Capital af 400,000 Rbd.; 2) det saakaldte Landmilitairfond med en Capital af over 150,000 Rbd.; 3) Døvstumme-Jnstitutets Fond circa 30,000 Rbd.; 4) Seminariefondet med Capitaler til Beløb af 30,000 Rbd.; 5) Amtsprovsternes Lønningsfond, der dog kun har den ubetydelige Capital af 1 til 2000 Rbd.; 6) det saakaldte Depositofond med c. 50,000 Rbd.; 7) Kjøbstædernes Brandforsikkringsf. over 380,000 Rbd. 8) Landbygningernes Brandforsikkringsfond med over 300,000 Rbd. - Den almindelige Pensionskasse, der har Capitaler til Beløb af c. 4 Millioner, hvoraf Renterne, i Forbindelse med de aarlige Overskud af Post intraderne og det betydelige Tilskud fra Statskassen, af over 500,000 Rbd., aarlig anvendes til Pensioner, og Gratialer. - Hvor store den almindelige Enkekasses Capitaler ere, er ikke bekiendt. - Under Postvæsenet skal der staae et saakaldet Befordringsvæsens-Fond af c. 250,000 Rbd. - Under Toldkammeret sortere 3 forskjellige Fonds: Extrafondet, Sportelkassen og Understøttelseskassen, hvis Formue dog ikke er tilstrækkelig bekjendt. - Under General-Commissariatet staaer Krigshospitals=Kassen med over 1 Million Rbd. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
En sjellandsk Gaardeer var tiltalt for begaaet Meneed. Ved Underretten var han dømt til 3 S. 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød; ved Hof= og Stadsretten til at miste sine to Fingre; men ved Høiesteret er han sluppen med 500 Rbd. Mulkt. - En fyensk Bonde havde viist ustyrlig og uordentlig Forhold samt Skjænden i Kirken under Gudstjenesteen, og var derfor ved Under= og Overretten bleven tilkjendt Arrest i 4 Nætter og Dage paa Vand og Brød. Ved Høiesteret er Sagen bleven afviist. - Et kjøbenhavnsk Fruentimmer, Caroline Sophie Weg, er for begaaet Utugt bleven af Høiesteret dømt til 8 Maaneders Forbedringshuusstraf. Ved samme Ret ere to Personer, for at have været Overøvrighedens Decret om at entholde sig fra hverandre, overhørige, dømte til Fængsel paa Vand og Brød, Mandspersonen i 2 S. 5 Nætter og Dage, Fruentimmeret i 4 Dage. Den holsteenske Stænderforsamling haaber, ifølge offentlige Blade, at blive færdig med sine vigtigste Arbeider i Midten af Februar. Da, mener man, vil Hertugdømmet Slesvigs Stænderforsamling. strax blive aabnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
J Søndags faaes et ret bevæget Liv paa Randers Fjord. Det smukke Veir havde lokket mange Spadseregængere og Skøiteløbere ud derpaa. Nogle Søefolk havde til Publikums Morskab anbragt en Slags Mølle ved en i Jsen nedrammet Pæl, omkring hvilken Kaner, med derisiddende Personer, dreiedes omkring i en stor Kreds med rasende Fart. Restaurationstelte manglede heller ikke ved disse uskyldige Folkeforlystelser. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Dødsfald. Carl v. Hansen, Capt. i Kongens Livjægerkorps og Ridder af Dannebrogen, Kleinsmed P. Timme Jfr. A. K. Dam (af Kopper), Karen Løvenhardt, Høker, Bentzen (af Kopper, Johan Schulin, Fr. December Kjerulff, Karen Seidler, Procurator N. Nielsen, Jsenkr. Larsen, Mad. Fogh f. Heegaard, Kleinsmed Mørck, Livgadehoboist Blauhut, Susanne Livke (93 Aar gl.) Alle i Khvn. Fru Statsraadinde Berger født Grevinde Holck i Kiel. Mad. Ellen Moses i Odense. Podemester Hansen og Christiane Beck født Mørch i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Mægler Thomsen foretages Auction Onsdagen den 20de Januar førstk. om Formiddagen Kl. 10, over et Partie Tømmer, Brædder, Planker og Lægter ved Havnens nordre Side. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
At forhenværende Proprietair C. Rugaards under Skifterettens Behandling tagne Boe og Stervboet efter afgangne Bolette Marie Nissen af Qvelstrup ville blive foretagne og, om mueligt, sluttede herpaa Contoiret Tirsdagen den 9de Februar førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekjendtgjort. Sønder-Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 9de Januar 1836. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Under 17de October 1834 er indført landværts fra Aarhuus hertil med Told-Passeer=Seddel af 18de f.M. No. 753. 4 Foustage mrkt. T. R. 35 vog Brutto 10 Lpd. 3 Pd. 1 Krands - - 36 – Retto 8 – 8 Staalt raad. Hvilke Varer under 26de September f. A. No. 2077 med Skipper Schou af Horsens fra Lübeck til Aarhuus ere ankomne. Eieren af foranførte Varer, vilde inden tre Maaneder fra denne Bekjendtgjørelse melde sig her ved Toldkammeret, i modsadt Fald blive Varene at bortsælge ved offentlig Auction. Grenaae, den 10de Januar 1836. Meyer, Toldinspekteur. Hingsten Emir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Torsdagen den 28de Januar førstk., Kl. 2 Eftermiddag, afholder Jnteressentskabet om den paa Nygaaropstaldede Hingst Emir, et Møde paa Gjæstgivergaarden i Greenaae, hvorved blandt mere, Lodtrækning af Bedækningsnummere for indeværende Aar foretages, og hvorved dHr. Jnteressentere ville behage at gjøre Anmeldelse om hvormange Hopper de hver især attraae bedækkede. For de som udeblive eller ei gjøre Anmeldelse, skeer ingen Lodtrækning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Skulde nogen uden for Jnteressentskabet ønske fortrinlig Adgang til Hingstens Afbenyttelse, ville disse behage at møde benævnte Tid og Sted, eller forinden herom gjøre skriftlig Anmeldelse for en af undertegnede Bestyrere, da Lodtrækning for disse derefter vorder foretagen. Bedækningen er uindskrænket for alle Lysthavende, imod en Betaling af 3 Rbd. Sedler for hver Hoppe; og Bedækningstiden tager sin Begyndelse med 1ste Febr. og udløber St. Hansdag. Bjørnholm og Jngvorstrup, den 2den Januar 1836. Secher. N. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Skolelærer-Embedet i Boeslum under Draabye Sogn er vacant. Lønnen er efter den approberede Plan 4 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura og 10 Tdr. Byg efter Capitelstaxt foruden fornøden Brændsel og Fourage m.v. De som maatte attraae dette Embede, ville med deres Ansøgning, ledsaget af de befalede Attester, henvende sig til undertegnede Provst Skjødstrup, den 11te Januar 1836. Haar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Siden 13de October f. A. til Dato er som Hittegods hertil indleveret: En Opstander Pibe med Træehoved, en Skildpades Uhrkasse; en brugt Kasket; en Rigsbankdaler; et Sølv Cigarrør, en Guld Brystnaal med indfattet Steen; og en Ring med 5 diverse Nøgler. Dette bliver herved, overeensstemmende med Placaten 8de Juni 1811, bekjendtgjort til Vedkommendes Efterretning. Aarhuus Politiekammer, den 12te Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Mølle til Salg. Formedelst stedse Fraværelse er strax, i en af Sjællands nærsomste Kjøbstæder, en grundmuret Gaard og Veirmølle med deriværende Skalqværn og Sigteværk samt Meelqværn, der alt er saa godt som Nyt og indrettet for 5 Aar siden, tilkjøbs for den særdeles moderate Betaling 5,500 Rbd. Sølv, hvoraf noget over Halvdelen kan blive indestaaende i Eiendommen. Til Møllen er meget betydelig Maling, deels af Bønder og deels af Byens Jndvaanere, hvoraf dog enkelt Mand aarlig lader formale 12 1300 Tønder Sæd og flere 2 a 300 Tønder. Til Stedet ligger saa mange Jorder, at der holdes 6 Kjør og 2 Heste, og bemærkes: at Bankhæftelsen er indfriet af det Hele. Nærmere Underretning om denne solide og indbringende Eiendom kan behageligst erfares hos Hr. Færge=Kasserer Richardt i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Bedste Riga Drojaner Hør kan nu faaes til moderat Priis hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Petersborger reen og halvreen Hamp, saa og bedste Rigaer og Petersborger Hampeblaar, udsælges til gangbare Priser af A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Fiin Havanab og god Brasil. Caffe, de finere Sorter Theer i Punds Daaser, bedste Congo Thee, af det danske asiatiske Compagnies Vare, raffineret og uraffineret Pudder=Sukker, Melis, Candis, Mallaga Rosiner, nye franske Svedsker, Rom, Humle, svensk, norsk og engelsk Stang=Jern, extra gode Steenkul, med flere Artikler, faaes til gangbare Priser i større og mindre Partier hos A. Levis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Forskjellige Sorter røde, og hvide franske Vine, Rhinsk, Port, Madeira, saa og extra god Gammel Viin, Alt paa reelle 3/4 Pots Bouteiller, af Hr. Grosserer J. Omen i Kjøbenhavns bekiendte gode Viinlager, samt Cognac. St. Croix og Guava=Rom, udsælges til Kjøbenhavns Priser hos A. Lewis. Bedste Kjøbenhavns reen Korn-Brændeviin faaes A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Trondhiems Spegesild. i hele og halve Tønder, Fjerdinger, hele og halve Ottinger samt Stykkeviis, af udmærket Godhed, kan bekommes paa Skolegade hos Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Nye franske Svedsker, Rosiner, Corender, Caffe, Candis, Melis, Puddersukker, Specerier, Rom, Punschextract, Aqvavit, Brændeviin, Mjød, Viin og Ciderædike, Riismeel, Caroliner Risengryn, endeel Maler vare, m. m., er arriveret og sælges billig af Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Fine Røgtobakker, nemlig: ægte Varinas- og Ambalima Kanaster, fiin Me lange, Virginia, Rød= og Blaaemænds=Melange i Foustager, samt ordinaire Røgtobakker, Pariser Rapee i Bouteiller, Cuba= og Virginia=Cigarer, Schatol og ordinair Skraaetobak, udsælges af Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Nye Mallaga Citroner i Hundrede og Stykkeviis, Joh. F. Kuur. kan billig erholdes hos Furre=Planker, Tømmer, Brædder og Lægter, svensk og norsk Stangjern, valset Baandjern, Steenkul, Lyneborg-Salt, stort og smaat Salt, 4, 3 & 2 T. Søm, Pundsøm, Blyesøm, Saxstaal, Egstaal, Skjerknive, Tømmer- og Skovsauge, Høvlejern, Stemmejern, Spiger og Vritborer, Skøiter, a., faaes billigst muligt hos Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Norsk Comin faaes billig hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Kron-Glas faaes hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Fortrinlig god engelsk Senep faaes hos N. Malling. Teres Viin faaes hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Undertegnede ønsker Græs i næste Sommer til nogle Heste og Stude. Hvem som har Lyst til at udleie samme, bedes at henvende sig jo før jo hellere til mig. Steensballegaard, den 11te Januar 1836. K. J. W. Axenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Den Leilighed, som har været beboet af Hr. Toldbetjent Lindhard, er fra nu af og til første PaaskeGrann. Flyttetid at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Nogle Favne storslaaet Bøgebrænde erholdes billig H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
En dulig Avlskarl og en Røgter kan faae Tjeneste paa Lyngbyegaard til 1ste Mai 1836. Schemater til de befalede Lister over Ægteviede, Fødte og Døde faaes tilkjøbs for 8 s. pr. St. hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i October Qvartal 1835. Porto s. No. Hvorfra til hvem C. H. Kaarsberg i Aarhuus. . . fr. 1. Aalborg. Rasmus Thommesen i Foldbye. 8 dito Daniel Larsen i Aarhuus . . . 3. dito Dragon Sivertsen i dito . . . 19.4. Bredsted, 5. Fredericia Smedesvend B. Zimmer i dito. dito. dito . . . . Frederiksborg. Peder Olesen Hasten . . . . . 18 Landmaaler Strøver paa Wilhelmb. fr. 8. Greenaae. dito. Smedsvend B. Zimmer i Aarhuus fr. J. Pedersen paa Søebyegaard. 10. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Skrædermester C. Nerger i Aarhuus 3 dito. H. C. Gebeche paa Kyholm . . 12. Hobroe. Chr. Kielsen i Brendstrup . . . 11 13. Holstebroe. Jomfrue L. Lynge i Aarhuus . . fr. 14. Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Gaardmand Søren Jensen i Falling 18 dito. Michel Sørensen Klintrup i Galthen 18 dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Gaardmand Søren Bache i Karlbye fr. dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Jomfrue Marie Hansen paa Wifferts18. dito. holm . . . . . . . . fr. O. M. Hammer . . . . . . 16 19. Kjøge. Snedker Christen Poulsen paa Kat 20. Odense. trup Mark. . Peder Nielsen i Aarhuus . . . 11 21. dito. 22. Randers. F. Sebelin paa Søebyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Jomfrue M. Kruse paa Rindelev23. dito. gaard. Gaardmand Rasmus Madsen i 24. dito. Scheibye. Qvægdriver Niels Madsen Møller 3 25. dito. Madame Blicher i Aarhuus . . . fr. 26. dito. Bagersvend Petersen i dito. 27. dito. Huusmand Jens Post paa Trige 28. dito. Mark. Skrædermester Chasberg i Aarhuus 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
29. Ribe. Peder Frederich Christian Jensen, 30. Slesvig. Hasselbergstrasse. Niels Pedersen i Aarhuus . . . 19 31. Thisted. Lauriz Pedersens Enke i Olde. . 27 32. Ultzborg. Søren Pedersen Gierning . . . 8 33. Weile. Jens Andersen i Wasted . . . 8. 34. dito. Rasmus Laursen i Liisberg . . 35. dito. S. J. M. Sørensen paa Samsøe 13. 36. Warde. Knudt Henrichsen i Aarhuus . . 37. Wyck. Jørgen Jung Rørden i dito . . . 38. dito. Frederich Knudsen i dito . . . 22 39. dito. Nichels Jensen i dito . . . . 22 40. dito. 41. dito. Richmer J. Richmers i dito . . 22 Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
No. 9. Fredagen. den 15de Januar. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus Stifts
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Dronning-Regentinden vil nu selv stille sig i Spidsen for sin Armee mod Don Carlos. Det portugisiske Kontingent (15,000 Md.) er rykket, ind og stillet gandske til hendes Disposition. D. Carlos har meldt til Turin, at saasnart det bliver Foraar vil han efterkomme sine udenlandske Venners Opfordring, og vove en Demonstration imod Madrid. Han opholder sig for Tiden mellem Bjergene i det nordlige Spanien. Det skal være Dronningens og hendes Allieredes Plan at faae ham drevet ud derfra og om muligt fange hans Person. (Herpaa tyder ogsaa den brittiske Regjerings Ordre til sine Skibschefer ved den spanske Nordkyst. See No. 7.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Sardinien. J Genua tvivler Jngen om, at det sardiniske Flaade, som nylig løb ud, er bestemt til at hielpe D. Carlos. Men den franske Regjering har tilkjendegivet den sardiniske, at hvis Expeditionen har en saadan Bestemmelse, maa den vente at blive angreben og tilintetgjort af Frankrigs Krigskibe. Den var Aarsagen, hvorfor den saa hastig kom tilbage igjen Frankrig. Ved nogle Fængslinger i Lyon vil man have opdaget et nyt Carbonariselskab, hvis Øiemed skal være: "Udryddelse af Tyrannerne, Had mod alle Monarker, og Republikernes Seier." Ved Optagelsen i dette Samfund hed det: "Bryder Du enganDin aflagte Eed, vil det koste Dig Livet. End ikke Havet kan unddrage Dig vor Magt, thi vore Brødre, ere adspredte over hele Jorden, og vor Stormestersbefalinger blive ligesaa punktligen fuldbyrdede som Retsdecreterne i Staten. Hans Villie er ligesaa uforanderlig som Guds, Vil Du indvie Dit Liv til at tjene Republikens Sag, Dersom det overdrages Dig at myrde en Konge, vilde Du da have Mod til at støde ham Din Dolk i Hjertet?" o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Engelland. Her siges nu ligefrem i Aviserne, at Rusland enten maa give Slip paa de Fordeele som Tractaten af Unkiar=Skellessi yder det, eller ogsaa være beredt paa en Krig med Storbrittannien. - Ministrenes Gjæstebud ansees i Almindelighed som et politisk Barometer. Saaledes lægges for Tiden megen Vægt paa et Par som nylig gaves i Paris. Den russiske Gesandt feirede med stor Pragt sin Keisers Navnedag. Alle fremmede Ministre indfandt sig dertil undtagen den engelske, der havde gjort et Gilde hos sig selv den samme Dag; til ham havde ogsaa de franske Ministre, Thiers, Dupin og Montalivet indfundne sig. Men da Grev Pahlen næste Dag blev inviteret til Thiers, kom han naturligviis ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Rusland. Store Krigsrustninger finde Sted over hele Rusland, i Søe=Arsenalerne er den største Virksomhed, og paa Verfterne i Kronstadt, Reval og Aboere Arbeidernes Antal det sexdobbelte mod før. Keiseren har næsten daglige Sammenkomster med de russiske Diplomater. (Den russiske Gesandt i Paris, Grev Pahlen, har nu modtaget sine fra Petersborg forventede Jnstructioner. "Keiseren, hedder det, har befalet ham at forblive i Paris og agte paa den franske Regierings Foretagender; dog skal han forholde sig saa tilbageholdende mod Thuillerie=Kabinettet som muligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Holland. Den nye Lov om en Forhøielse af Tolden paa fremmed Korn vedligeholder en stærk Spænding mellem Holland og Preussen. At Truslerne om Repressalier fra preussisk Side ikke ere blotte Avis rygter, derom holder man sig overbeviist i Amsterdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
J Berlin vil man vide, at en af Committeerne i Generalstaternes 2det Kammer havde paa dets Spørgsmaal: om det var sandt, at fremmede Magter havde truet med Giengield saafremt Kornloven gik igjennem faaet det Svar af den hollandske Regjering: "at denne vil, naar slige Trusler gjøres, vide at opretholde Kongerigets Selvstændighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Fædrelandet. Rhvn, den 12te Januar. Jfølge kongl. Befaling ere i Gaar alle heri Staden værende offentlige Kasser blevne underkastede Revision og samtlige kongelige Oppebørselsbetjentes Kassebeholdninger efter(Khvnsp.) seele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Commandanten i Friedrichsort, Oberst von Bechtolsheim; Command. for det Lauenborgske Jægerkorps Oberstlieutn. v. Lihme; og Batt. Command, ved det Holsteenske Jnf. Regm. Oberstlieutn. v. Høfttil Riddere af Dannebrogen; Ligeledes at benaade Ridder af Dannebrogen, Oberst v. Dudden, Chef for det Slesv. Jnf. Regiment; samt Sergeant ved de Holst. Jnf. Regiment H. Könisch, og Hoboist ved Khvns borgerlige Jnfanterie J. Dahl, med Danne(B. Av.) brogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-15
Høiesteret har dømt Klædefabrikant Abraham Marcus Hartig for bedragersk Omgang med og dobbelt Pantsætning af sine pantsatte Effecter, til 20 Dages simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost.