JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Tyskland. Det er endnu meget tvivlsomt, om Baden virkelig tiltrædet den tyske Toldforening eller ikke. Den Committee af det bedenske Kammer, til hvis Undersøgelse Regjeringens Tiltrædet sesaet var overgivet, har erklæret sig imod den med 7 Stemmer mod 4. Det synes, som Oppositionen mod denne Sag har vundet en stor Deel af Folket for sig. Det er ikke underligt, hvis det blandt Almuen udspredte Rygte, at denne Toldforening for Baden vilde medføre en betydelig forhøiet Priis paa en af Livets første Fornødenheder, Salt, virkelig medfører Sandhed. J Kammeret selv er den bekjendte frisindede Historieskriver v. Rotteck Ministeriets erklærede Antagosnist i denne Sag. J de saare varme Debatter, der have vætaret meget nær ved at overskride de parlamentariske Grændser, fi beskyldes han for, ved Jnsinuationer og hemmelige Jntriquerlat indvirke paa den offentlige Mening imod Toldforeningen. Han forsvarer sig, som det synes, temmelig syndigt ved følgende bemærkninger: "Jeg spørger enhver fordumsfri, forstandig Mand, om han virkelig troer, at nogensomhelst Taler, der aldeles ikke er udrustet med nogen Magt eller Jndflydelse, som Frygten eller Haabet kan beklæde ham med, skulde kunne være istand til at formaae hele Districter og Communer, ja Fleertallet af heele det badenske Folk til at indsende Ansøgninger og Andragender for en Sag, som var i mod deres Fordeel, eller imod en Sag, som stemmede overeens med deres materielle umiskjendelige Jnteresse, En saadan Formodning hører hjemme i Drømmenes Rige. Ansøgninger af denne Art have deres Udspring fra Folkets sunde Sands; i saadanne Sager kan, paa al Fald, en Enkelts eller Fleres Tale ikke have anden Virkning, end at sætte Mod i de Svage og bringe de mindre vel Underrettede til lysere Anskuelser." (See nedenfor under nyeste Postefterretninger.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Lord Russell har nu indbragt en vigtig Bill i Underhuset. Ved Reformacten 1831 blev hele National-Repræsentationen forbedret, med Hensyn til dens Forhold til Statsregjeringen, og renset for de fleste af de Misbrug, som næsten gjorde den uværdig til Navn af en ægte National=Repræsentation. Dermed var Statsforfatningen reformeret, men ingenlunde Communalvæsenet. Og dog har dette i det Smaae, - men ikke i en mindre Maalestok, - de samme væsentlige Mangler og Misbrug, som i 1831 vanzirede National-Repræsentationen, Mangler og Misbrug, som for de fleste Stæders Jndvaanere ere langt mere trykkende, end Feilene ved Statsforfatningen, som idet mindste ikke saa umiddelbart berøre dem. At reformere Stædernes Communalvæsen, overeensstemmende med Tidens Fordringer, er en Opgave, som synes at være nærværende Ministerium forbeholdt, og at sætte denne Reform i Værk, en Formaalet for omtalte Bill, som Lord Russell i Regjeringens Navn har forelagt Underhuset. Han har ledsaget den med en Tale, som naturlig ei kan optages her, men som giver et klart og lyst Overblik over de paaankede Mangler, der især synes at finde Sted ved Maaden, hvorpaa Communalembedsmændene vælges, og ved Forvaltningen af Communernes Pengevæsen. Billen er affattet i Lord Russells liberale Aand, og den Omstændighed, at den kun med Skaansel rører ved eengang bestaaende Rettigheder (selv om de ei ere saa meget vel erhvervede), kunde ikke andet end forskaffe den, endog de meest modsatte Partiers næsten udeelte bifald. OConnell yttrede, at det ei var muligt at foredrage en Reform, der havde større Fordring paa Alles Samtykke." Ultra Tory=Bladene og Ti mede, som bærer Kappen paa begge Skuldre, maa tilstaae, at Billen er fornuftigere og bedre affattet, end de kunde have ventet af dens Forfatter. Ogsaa Robert Peel med hans Parti langtfra at modsætte sig Motionen, indrømmede Nødvendigheden af Reformer i Communalvæsenet, men lod dog en og anden Yttring falde, som giver Formodning om, at enkelte Bestemmelser i denne nye Bill ikke ville finde saa liden Modstand, hos Torverne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Fra Levanten har man Efterretninger, at den engelske Flaade, den 12te Mai, er afseilet fra Malta til Athenen, for der at overvære Kongens Kronning. Den tyrkiske Flaade var ankommet i Farvandet ved Cortu, og observeredes af en engelsk Fregat, der har Ordre at iagttage alle dens Bevægelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Nyeste Postefterretninger. Breve fra Frankfurt am Main af 8de Dennes tale om, at den badenske Stænderforsamling er opløst - en Efterretning, der dog vel trænger til Stadfæstelse. Finantsministeren v. Boeckh havde rigtignok kundgjort Kammeret, at ikke alene han vilde nedlægge sin Portefenille, men at ogsaa Forsamlingen vilde blive opløst, saafremt den satte sig imod Badens Tiltrædelse til Toldforeningen. Jmidlertid har Sager selv endnu ikke været underkastet egentlige Debatter i Kammeret, det er kun Committeens Stemmegivning imod den, man kjender. Dog er det muligt, at v. Rottecks varme Opposition der ikke egnede sig til at stemme Stænderne for Ministeriet, kan have foranlediget Regjeringen til hiint afgjørende Skridt, skjøndt det paa den anden Side skulde synes, som om Klo skab maatte have tilraadet, ikke at lægge en saa utvetydig Mishags=Attring for Dagen, i et Øieblik, hvor Gemytterne allere de ere i en saadan Spænding, at Oppositionen ved hiint Skrid, vel snarere vilde vinde end tabe Tilhængere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Jnterventions=Spørgsmaalet vedbliver at være en staaende Artikel i Journal des Debats og det paa en Maade, der har Jnteresse, fordi man tydeligt kan spore, at det franske Cabinet endnu ikke har erklæret sig imod Jnterventionen. Den smidige Journal vilde ellers neppe omtale den paa en Maade der udsatte den for, at komme i Strid med Regjeringens Anskuelser. Jøvrigt stemme Correspondents=Artiklerne, ogsaa de Blade, som erklære sig i mod Jnterventionen overeens om at, hvis den ikke finder Sted, er det høist Sandsynligt at Car den Femte naaer Madrid, endskjøndt ligesaalidt hans Skjæbne som Spaniens, derved vilde være definitivt afgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Blandede Efterretninger. Et tysk Blad (Rhein=Bayer) beretter følgende Tildragelse, under 2den Juni, "For nogle Uger siden reiste 2 Haandværkssvende igjennem Kirchheimbolanden, lode deres Vandrebøger visitere og gik efter Foregivende til Mainz. Efter deres Afreise fandt man efterladte Papirer, Skandskrifter af det afskyeligste Slags mod Tysklands Fyrster, navnlig med Hensyn paa det Forbud, at tyske Haandværkere af Forbundstaterne ei maa opholde sig i Schweitz. Den ene af disse Personer hed Es linger fra Bornheim ved Landau, den anden Huttinger fra Bamberg. Vedkommende Politi=Øvrigheder erholdt strax fornøden Underretning. Den 1ste Juni traf en Gensdarme, paa Veien mellem Speyer og Weingarten, et Menneske, hvis ængstelige Gebærder vakte hans Opmærksomhed, saa meget mere, som han saae ham springe over Veigrøften og kaste noget i sen Kornmark. Gensdarmen sprængte hurtigt efter ham, indhentede ham, og spurgte ham, hvem han var; han foregav at være en Student fra Heidelberg. Gensdarmen, ledsagede ham nu til Weingarten, hvor han tilstod at være den med Stikbreve forfulgte Huttinger. J et Værtshuus ved Ger mers heim bemærkede man, at han bortkastede nogle Papirer. Han lagde en stor Kniv paa Bordet og da Gensdamen nærmede Ca ham, for at bemægtige sig hans Person, greb han Kniven for at sætte sig til Modværge, men da Gensdarmen heddigviis, ved at gribe ham om Albuen, afværgede dette, stødte han Kniven i sit eget Bryst, med det udraab: "Gud være min arme Siel naadig, jeg døer for det almindelige Vel." Han sank død til Jorden. Ved Undersøgelsen at hans Saar fandtes Hjertet gjennemboret i Midten. Strax derpaa kom Gensdarmen fra Landau og erklærede, at ogsaa den anden Person, Es linger, var anholdt i Bornheim.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Viborg, den 14de Junii. Domkirkens store Klokke forkyndte os igaar, efter gammel Skik, at Terminen er i Vente. Naar den i ældre Tider tonede sit: "Betal, betalt, da skjælvede den Debitor, der ei vidste Udveie, og saae man efter den 24de Juni en enkelt Fremmed, der endnu ei var afreist, da beklagede man ham som en, der var i Forlegenhed. Nu kommer i Almin Adelighed Jngen for den 27de eller 28de, og slux ere de atter borte. Den Enkelte, der nu stundom maa vente forgjæves, er - Creditor. For var Snapstinget et betydeligt Marked, hvortil Handlende fra alle Sider strømmede. Nu seer man kun faa Smaahandlere, som alle klage over Mangel paa Afsætning i Forhold til Omkostningerne. Ønskeligt var det maaske, at Markedet - ikke Betalingsterminen - indskrænkedes til 3 a 4 af Terminens sidste Dage istedetfor 16. De Handlende kjendte da den bestemte Tid, de havde at opholde dem, og de Markedsøgende vare sikkre paa at træffe en Conslux af Mennesker, som de nu forgiæves søge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Blandede Efterretninger. I Kbhvnsposten Nr. 198 for sidstafvigte Aar har været indrykket et Stykke med Overskrift, Om Frederiks Steenbrud paa Bornholm, hvori fremfortes adskillige Ankeposter og Paastande af den Beskaffenhed, at det maatte være af Jnteresse at see undersøgt, hvad der i disse var grundet, og hvad ikke. J Collegialtidenden for 13de Juni de A. udhæves og belyses disse Ankeposter af det kgl. Rentekammer, og ledsages med bemærkninger, som i det Væsentlige have været Hs. Majestæt allerunderdanigst foredragne efter hvis allerhøieste befaling de ogsaa ere offentliggjorte Sjællands Stiftamtmandskab har, under 10de D., bekjendtgjort Følgende: Paa Grund af den i Bladet Kjøbenhavnsposten for indeværende Aar, Nr. 124 af 26de Mai sidstleden, in rykkede Annonce om Usikkerhed paa Veien imellem Roeskilde og Holbek, bliver herved, ifølge hallerhøieste befaling, offentlig kundgjort: at efter de til Amtet fra vedkommende Politimestere modtagne Efterretninger vides aldeles ingen Overfald at være begaaede paa bemeldte Vei, og ingen Anmeldelser i saa Henseende ere gjorte til dem. Men da Rygtet og Overfald og Usikkerhed paa forberørte Vei var bleven temmelig almindeligt, uden at det dog havde været at oplyse, at nogensomhelst factisk Omstændighed var passeret, der kunde bekræfte Rygtets Rigtighed, hvorimod der i Roeskilde og Omegn var forøvet nogle Jndbrud og Tyverier, blev det anseet rigtigst, for at hæve enhver Frygt i bemeldte Anledning, at lade patrouillere om Natten paa Veien og i Byerne deromkring, ligesom der og blev iværksat den nøiagtigste Undersøgelse efter mistænkelige og fremmede Personer. Post
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
mesteren i Roeskilde har ligeledes erklæret, at ingen Reisende for ham har anmeldt at være overfaldet, samt at der fra Postbefordringens Side sammesteds ingensinde er fraraadet Reisende at befare den ommeldte Vei, ligesom og at intet Tilfælde er indtruffet, der kunde give Anledning til at antage Usikkerhed for Posten fra Roeskilde til Holbek; men alene det anmeldte Rygte, i Forbindelse med de foranførste fra Politiets Side trufne Foranstaltninger, har foranlediget han til at lade Posten accortere Flaske litaire, da Postillionen er ene paa Vognen og befarer, Veien om Natten. Ved Politiets Foranstaltninger er den iøvrigt nu lykkedes at opdage Gierningsmændene til de begaaede Jndbrud og Tyverier, og hvis der altsaa virkelig er forefaldet Noget, der kunde have givet Anledning til Rygtet og Usikkerhed paa den ommeldte Bei, da er der Sandsynlighed for, at saadant er forøvet af de samme Personer, som have begaaet de ommeldte Jndbrud og Tyverier, og at følgelig enhver Frygt i den forbemeldte Henseende maa bortfalde."
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Første Pintsedag afbrændte en Udflyttergaard paa Pederstrup Mark i Hads Herred, medens Beboerne, paa en Tjenestepige nær, vare fraværende. At Jlden var paasat af en Vagabond, som var bleven afviist af Pigen, er der stærk Mistanke om, thi ligesom Jlden udbrød baade i Stald og Lade, vil man have seet en Person ile bort derfra, men som undkom i Forvirringen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Ved et stærkt Tordenveir, som den 3die Mai gik over Veile og Omegn, indtraf den Mærkelighed, at et i Grundet Skov værende Bøgetræ, af omtrent 30 Alens Høide, i et Nu saaledes af Lynilden blev overhugget ved Toppen og treklovet i Stammen, at Toppen sank lodret ned mod Jorden, midt i den spaltede Stammes gabende Kløft. Lynstraalen maa i samme Momment have virket baade i vertikal og horizontal Rettning, for at frembringe det besynderlige Phænomen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Cand. theol. J. A. Flensborg er kaldet til Præst(Viborg Samler.) paa Gjøl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Hals Skibsliste. Jndk. D. 12te Juni : H. Bohn f. Altona og L. A. Doth f. Læsø, ball. G. Campmann f. Sunderland m. Steenkul. M. Pedersen f. Klitmøller, ball. D. 13de. S. Aasolsen, A. Gunnuldsen, A. Larsen, A. Halvorsen og S. C. Madsen f. Østerr. m. Træl. L. Cortsen f. Dokkedal m. Sand. D. 14de. N. Nissen f. Kbh. m. Stykg. S. P. Hansen f. Amsterdam m. Tobak. I. Andersen f. Drammen; C. Andersen f. Lilles.; H. Andersen, f. Udevalle; S. Mathisen f. Holmestr.; alle m. Træl. J. Hau sen f. Odense m. Stykg. D. Douxe f. Sunderland m. Steenkul. H. Sørensen f. Østerr. m. Træl. - Udg. D. 12te: P. Dam t. Petersborg m. Havre. J. E. Hansen t. Svendb., ball. D. 13de. A. Madsen t. Kbh. og H. K. Holm t. Petersborg m. Havre. C. Christensen t. Frohvn. m. Muurst. D. 14de: A. ed Færgemann t. Mariager m. Muurst. D. 15de: C. A. Sø
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Bekjendtgjørelser. De af denne Byes Jndvaanere, som ikke endnu have betalt deres Skatter for 1ste og 2det Qvartal d. A., advares herved om at indbetale samme til Skatteindeassator inden 14 Dage fra Dato, da Restancelisterne efter saadan Tids Forløb udfærdiges, for at foranstaltes approberede til Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 16de Juni 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Søndagen den 2de Juni bliver Skiveskydning for Skydeselskabet, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen. 1546 Rbd. 84 s. Sedler og Tegn af Aalborg Kjøbstæd Fattigvæsens Midler, kan strax i indeværende Termin er holdes tillaand, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Aalborg, den 8de Juni 1835. Davidsen, Kasserer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Undertegnede er forsynet med en Deel Sadelmagerarbeide, saasom: Sadler, Bringtøier, Agestole, med øvrigt til min Profession henhørende, som udsælges saa billigt som muligt H. Funck, Sadelmagermester, boende i Jomfru=Anne=Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Paa Veien fra Bilet Kro til Sundby er den 16de om Eftermiddagen tabt en Sæk, mk. B, med 12 a 13 Pd. Uld For Tilveiebringelsen heraf betaler Kjøbmand Berg ved Vesteraa i Aalborg en passende Douceur. En liden Familie, og tillige en Enke eller et Par eenlige Folk kan faae Værelser tilleie til Mikkelsdag hos Enken Lund paa Søndergade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Skipper Søren Willumsen afseiler til Kjøbenhavn førstkommende Søndag, og medtager Passagerer og Fragtgods. Jagten er beliggende ved Toldbodbryggen. Sønderskovsgaard. i Østerhan Herred, af tiendefrit Hartkorn c. 11 Tdr., er underhaanden tilkjøbs. Denne Gaard har nye og vel vedligeholdte Bygninger, et teglhængt Vaaningshuus med god Beboelse for en Familie af Middelstanden, er smukt beliggende og midt i sin Mark. Paa Arealet 375 Tdr. Land haves en Udsæd af 90 Tdr. Korn, kan holdes Vinter og Sommer 80 store Kreaturer foruden Heste; af Engho avles 200 svære Læs; Torv haves i Overflødighed, og en Skovareal af 30 Tdr. Land har frodig Opvæxt. En stor Deel Besætning, Mejeriredskaber, m. m. kan følge i Kjøbet, og kan 3/4 Dele af Kjøbesummen forblive staaende i Gaarden, der er bortforpagtet indtil Maidag 1836. Den Nærmere om denne reelle Eiendom, der har forsvarligt Yderhegn, og paa hvilken i en Række af Aar er gjort betydelige Forbedringer, erfares hos Adjunct Frigast i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Avlsforvalter, Kragh paa Albek, hvis ubetydelige Effecter er tagen under lovmæssig Stiftebehandling, indkaldes herved, i Medfør af Forordn. 26de August 1785 83 og Placat 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter deres paa Boet havende Krav. Thorstedlund, den 16de Juni 1825. Kierulf. s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muligt læses ved vedkommende Over- og Underret ere Creditorerne i Boet efter afdøde Selveiergaardmand Christen Pallesen af Donbek i Gjerum Sogn med 12 Ugers Varsel indkaldte for, under Tab deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 12te Juni 1835. Kørbye, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses ved vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Selveiergaardmand Christopher Westphael af Skjerumgaard i Skjerum Sogn med 12 Ugers Varsel, indkaldte for, under Tab af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te Juni 1835. Kørbye, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Løverdagen den 27de Dennes, Formiddag Kl. 11, vil paa Sæby Kjøbstads Raadstue blive bortliciteret Brolægningen af Byens Vestergade, efter Conditioner, som forinden Licitationen ligge til Eftersyn paa Adressecontoiret i Aalborg, og hos Undertegnede. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 13de Juni 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Niels Christensen Karls's bekjendte gode Eiendomsgaard i Veddum, Skelund Sogn, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 21 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Alb., bliver efter hans Begjæring stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Gaarden selv, den 1ste Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Nørgaard, den 15de Juni 1835. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-18
Efter Reqvisition fra Skifteretten i Selveiergaardmand Christopper Westphaels Dødsbo bliver den samme tilhørende Gaard, Skjerumgaard i Skjestrum Sogn, 2 1/2 Miil fra Frederikshavn, tilligemed tilhørende Parcel, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner der afholdes saaledes: 1ste Auction den 16de Juli, 2den Auction den 30te f. M., 3die Auction den 13de August, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Byfoged-Contoiret i Frederikshavn. Den tredie og sidste paa selve Eiendommen. Bygningerne, af Muur= og Bindingsværk, ere nye, Gaarden i god Drift, og der kan holdes 10 a 12 Køer og 4 Heste, foruden Faar. Gaarden og Parcellen, staae for Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 1/2 Alb. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te Juni 1833. Kørke, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Saaledes har Jnterventionssagen i Frankrig ret antaget let juste-milien-Udseende, og vi vende os nu til England, hvor vi da ville faae at see, hvilken Harmoni der ogsaa i denne Sag hersker mellem begge Cabinetter. Det hedder nemlig fra London under 12te Junii. Da det nu synes afgjort, at der ingen bevæbnet Jntervention fra de forbundne Magters Side skal finde Sted i Spanien, saa har den engelske Regjering, sandsynlig overbeviist om Nødvendigheden i at yde Spanien en kraftig Hielp, grebet til en Forholdsregel, hvorved denne i det Mindste bliver lettet. En Parlamentsact fra Georg den 3dies 59de Regjeringsaar forbyder nemlig, under streng Straf, at nogen engelsk Undersaat maa tage fremmed Krigstjeneste eller i England udruste Tropper eller Krigskibe for fremmed Tjeneste uden Kongens specielle eller almindelige Tilladelse. En Geheimeraads-Ordonants, indeholdt i et Bilag til Bladet Gazette af 10de D., gjør nu Brug af den Kongen inddrømmede Authoritet, ved at decretere som følger: Efter at have hørt sit Geheimeraad, har Hs. Majestæt, foranlediget af det Ønske, at sætte Enhver istand til at tage Krigstjeneste til Lands eller til Vands for Hs. Majestæt Dronning Jsabella den 2den af Spanien, behaget at bestemme, at den 10de og efter den 10de i indeværende Juni Maaned skal det lovligt staae Enhver, hvem han ogsaa er, frit for at lade sig hverve i benævnte Dronnings Sø= eller Landmilitair=Tjeneste, enten som Over= eller Underofficeer, som Land= eller Marine=Soldat, for at tjene Hs. Majestæt ved ethvert militairisk eller krigerisk Foretagende til Lands eller til Søes, og til den Ende at begive sig til enhver Plads, hvor Hs. Majestæt maattet ville ansætte ham. Dog skal den her givne Tilladelse eil gielde længere end 2 Aar fra benævnte 10de Juni at regne med mindre den ved en ny Geheimeraads-Ordonnants forlænges.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Times er af den Mening, at Don Carlos i de Provindser, som ingen Privilegier have at tabe, nepre vil finde noget Tilhang, og følgelig aldrig komme paa Tronen, men at Sagen vilde faae et ganske andet Udseende om et fremmede Troppecorps trængte ind, thi da vilde næsten alle Provindser gribe til Vaaben mod de indtrængende Fremmede og med Franskmænd og Christinere proclammere Constitutionen af 1812. Bladet mener derfor, at Dronningens Sag allerbedst understøttes ved ovenstaaende kongl. Ordonants, forsaavidt Englands Deeltagelse angaaer. Englænderne i spansk Tjeneste ansees i Spanien ei som Fjender og vilde af Spanierne modtages med aabne Arme. Det hedder ogsaa allerede, at Oberst Evans, Parlaments=Medlem for Westminster, vil gjøre Brug af Tilladelsen. J en Efterskrift tilføier Times, Vi erfare netop nu, at den spanske Gesandt ved vort Hof, General Alava, er bleven authoriseret til strax at hvervet 10000 Mand for den constitutionelle Regjering i Spanien, og at en udmærket brittisk Officeer har indvilget i at overtage Commandoen over dem." Courier tiltræder Times's Mening og tilføier en Lovtale over Oberst Evans. Saameget om Jnterventions-Sagen, Øieblikkets allervigtigste politiske Qvæstion. Skal man af Ovenstaaende drage noget egentligt Resultat, saa blev det nok den Synderlighed, erat Englands og Frankrigs Cabinetter dennegang lade Undersaatterne klare Sagen. England og Frankrig intervenere ikke, men Englændere og Franskmænd faae Tilladelse til at lide vove deres Trøie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
England. Den 10de Juni have begge Huse begyndt deres Moder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
J Overhuset antoges den 2den Læsning af en Bill om et h stort Jernbane=System i det vestlige England med 46 Stemmer mod 34. Kornlovene have ogsaa været paa Bane Grev Fir William gjorde en Motion til deres Ophævelse, se men der vil vel høre mange Motioner og lang Tid tilg forinden denne Sag lider nogen Hovedforandring. I Underhuset gjordes forskjellige Motioner, meest betræffende det indre Forvaltningsvæsen. En Motion af en Hr. Horwey om at nedsætte en Committee til at undersøge Bestyrelsen et og øvrige Forhold ved de forskjellige milde Stiftelser i Enger land og Wales, gik igjennem, hvorimod en anden af en at Hr. S. Whalley om at ophæve Vinduesskatten, blev forkaer stet med 214 Stemmer mod 16. m. De spanske Fonds havde den 11te begyndt at hæve sig, mit som Følge af den omhandlede Geheimeraads-Ordonants, men 1 sank endnu samme Dag og Dagen efter endnu mere, da e det Rygte udbredte sig paa Børsen, at et stærkt Corps af en de kongelige Tropper var gaaet over til Den Carlos.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Preussen. er Kongen vil dog give efter for sine Lægers Raad og atte de i Aar besøge Toplitz, men dennegang kun 3 Uger, da Reitelsen til Schlesien og et Besøg i Warmbrunn og Fischbach ei hvor han træffer sin Datter, Keiserinden af Rusland, gjøre Fordring paa den øvrige Tid af Sommeren.