JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Hofoptikere, kongl. priv. optiske Jnstitut, Giere af det Hochstrasse S. 2 85 i Cölln. have den Ære under deres Nærværelse her paa det Bedste at anbefale deres velassorterede Lager af optiske, physikalske, og mathematiske Jnstrumenter, saasom: Kikkerter, Mikroskoper, enkelte og dobbelte Theaterperspectiver, Lorgnetter for Herrer og Damer, alle Sorter Thermometre, mathematiske Bestik, samt et stort Udvalg af de fortrinligste Wollastonske Øienglas, som godt bevare Øinene ligge til den sildigste Alder. - Da der føres saamange Klager over Brugen af slette Øienglas, saa agte vi, ganske at afhjælpe dette Onde, idet vi hver sjette til niende Maaned atter besøge dette Sted, og saaledes give Enhver Leilighed til, at anskaffe sig Glas, der passe for deres Øine. Ogsaa kunne vore Wollastonske Øienglas (Conservationsbriller) erholdes 3 Dage paa Prøve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Med Fornøielse bevidner jeg dHrr. Optikere Straufs, fra Cölln, at jeg efter nøiagtig Undersøgelse har fundet deres optiske og physikalske Jnstrumenter, men især deres Øienglas, samt deres grundige Kundskaber i den optiske Oculistik, særdeles værdige til Anbefaling. Medrette kunne de Øiensvage, der betroe sig til dem, love sig den bedst mulige Hjælp. G. F. v. Grefe, kgl. preuss. Geheimeraad og Generalstabslæge samt Director for det medicinske Academi i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Ved flere Leiligheder har jeg overbeviist mig om dHrr. Strauss's grundige Kundskaber i den optiske Oculistik, om deres practiske Nøiagtighed i Udvalget af Glassene, samt om disses Godhed. Himly,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Hofraad og Professor i Gottingen. Lignende Vidnesbyrd, som de forestaaende, have de endnu fra Dr. Blasius, Professor i Klinik for Chirurgi og Øienlægevidenskaben ved Universitetet i Halle; Bischof, Geheime-Hofraad, Ridder og Professor i Medicinen ved det rhinske Universitet i Bonn; Ennemoser, Professor i Bonn, Himly, Øienlæge i Göttingen; Dr. de Leew. Øienlæge i Gräfrath ved Düsseldorf, Etatsraad Pfaff, Professor ved det kgl. Universitet i Kiel; Etatsraad Guldbrandt, Stiftsphysicus i Odense, og flere Andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Ogsaa herv. Hr. Stiftsphysicus Dr. Jespersen har undersøgt vore Wollastonske Øienglas saavelsom de ovrige optiske Jnstrumenter og befundet samme af fortrinlig Godhed. Vort Logis er hos Hr. Gjæstgiver Larsen, Værelset N. S. - Opholdet her bliver kun i 6 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
At der, foruden de hidtil lærte Underviisnings Gjenstande i Undertegnedes Pigeinstitut, fra Februar Maaneds Begyndelse vil blive underviist i "Engelsk, samt at Underviisningen vil blive besörget af flere Lærere, tjener herved til Underretning for de Forældre, der i Fremtiden kunne ønske deres Börn optagne i samme. Aarhus, d. 16de Januar 1846. Albertine Starcke, En paalidelig sat ung Mand, der har Lyst og Evne til at fungere i Postfaget, kan til 1ste April d. A. faae Ansættelse som Fuldmægtig paa Fredericia Postcontoir, naar man desangaaende i portofrie Breve henvender sig til Postmester, Justitsraad Mechlenburg. Den i Faget Kyndige, der kan fremlægge paalidelige Anbefalinger, vil kunne vente at blive foretrukken. Kartofler, til at bruges i Brænderier, kjøbes af Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Paa et Bye og Herredsskrivercontoir er en Plads ledig for en Fuldmægtig, der maatte tiltrædes i det seneste 1ste Mai d. A. Løn og anden Fortjeneste ville udgjøre imellem 150 Rbd. og 200 Rbd. aarlig, og desuden erholdes Kost og Logis. De, der maatte attraae denne Plads, bedes snarest muligt personligen eller i portofrie Breve, indeholdende alle fornødne Oplysninger, at henvende sig til Kammerraad, Amtsforvalter Hansen i Varde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Hjælpelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
For en duelig Seminarist bliver en Hjælpelærerplads ved Kolding Borgerskole ledig til 1ste Mai d. A. Underviisnings=Gjenstandene ere de sædvanlige ved enhver Borger= og Almueskole. De herpaa Reflecterende ville i portofrie Breve henvende sig til Chordegn og Skolelærer, Jürgensen i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Et ungt Menneske, der i 1 1/2 Aar har været paa et Amtscontoir, ønsker til 1ste Mai næstk. en Plads som Skriver paa en juridisk Embedsmands Contoir. Gode Anbefalinger kunne forevises. Herpaa Reflecterende ville behageligst A. Hansen, const. Fæstemand. henvende sig til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
En god Leilighed med 3 Værelser, samt Kjøkken og Spisekammer, er underhaanden at erholde tilleie paa billige Vilkaar til førstkommende Paaske Flyttetid. Nøiere Underretning desangaaende erholdes paa Adressecontoiret. Stedet No 858 paa Tangen ønsker Eieren at afhænde. Handel herom kan afsluttes med Undertegnede. Aarhuus, den 13de Januar 1846. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
En Gaard, indrettet til Handelsdrift, i Nærheden af Mindet, er underhaanden at faae tilkjøbs. Herom accorderes med Politiassistent, Procurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Ankomne Bognyheder. Ny Samling af fædrelandske Sange, udg. af Selskabet. for Trykkefrihedens rette Brug, med Noder til 10 Melodier, 2 Mk.; Hebraisk Læsebog for de første Begyndere, udarbeidet af D. W. Tidemand, 4 ; Materialier til at indøve den franske Formlære, udg. af C. F. Ingerslev, A. M., 2den Udgave, 3 Mk. 8 s. indb.; Postille, indeholdende Prædikener over Kirkeaarets Høimesse-Texter, samt et lidet Anhang af Bønner, af Dr. G. P. Brammer, Biskop over Aarhuus Stift, indb. 3 Rbd. 4 Mk.; Christelige Andagtstimer, et Opbyggelsesskrift, Oversættelse af Dr. A. Tholucks Stunden christlicher Andacht, ved C. Levinsen, indb. 4 Rbd.; Erindringer som Bidrag til Norges Historie fra 18001815, af J. Aall, 3 Dele, 9 Rbd.; Almindelig Brev-, Contoir= og Formularbog, med tilhørende Anhang, udgivet under Medvirkning af C. Bartholin, H. R. Gruner, C. V. Rimestad og J. Hellmann, ved C. Schack. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Min Vinterbestillini 1842 a 1843, af S. S. Blicher, o. 1. T. samlede Roveller af S. S. Blicher, 6tede Deel, 2 Rbd.; Motiveret Udkast til en Creditforening for danske Grundbesiddere, af A. F. Bergsøe, 1 Rbd.; I. G. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift, fordansket efter 5te Original-Udgave og ledsaget med Anmærkninger af C. Dalgas, 2 Rbd. 3 Mk.; Anmærkninger til Anordningerne ang. Almueskolevæsenet i Danmark, paa Landet. og i Kjøbstæderne, Kjøbenhavn undtagen, af 29de Juli 1814, med Tillæg af C. Olsen, 1 Rbd. 1 Mk. 8 s., m.fl., faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Hos D. Brøchner modtages Subscription paa: Underholdning. for Renigmand, red, at O. Fabricius, ord. Catechet i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
Dette Tidsskrifts væsentlige Indhold bliver, underholdende Fortællinger af forskjellig Art, deels digtede deels af det virkelige Liv, desuden Uddrag af ReiseBeskrivelser, Mærkeligheder i Naturen og Kunsten, Anecdoter osv. Hver Maaned udkommer eet Hefte paa i det mindste 2 Ark i stort Octav (de 3 første Hefter ere alt udkomne), 12 Hefter udgjøre 1 Bind, hvortil leveres Titelblad og Register. Betalingen bliver for Subscribenter 32 s. Qvartalet. Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-16
haves endnu nogle complette Exemplarer fra Aaret Begyndelse. Udenbyes ville behage derom at hen vende sig til det nærmeste Postcontoir. Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
No 12. den 17 Januar. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Blandinger. Den af Regjeringen, ifølge Dronning Victorias, specielle Ordre, nedsatte Commission, til at undersøge den virkelige Tilstand i Jrland, har i sin Beretning anført saa sørgelige Data, at man næsten maa grues ved at læse dem. Som bekjendt lever Almuen der næsten ikke af Andet end Kartofler, og iaar maa den endog nøies med de bedærvede, som man i andre Lande ikke engang vilde bruge til Svineføde. Af hiin Beretning erfares, at Antallet af de Dagleiere paa Landet og deres Familier, hvis eneste Næring, som sagt, en Kartofler, hvis eneste Drik er Vand, hvis Hytter ere givne til Priis for Regn og Slud, for hvem en Seng eller en Dyne ere ubekjendte Luxusgjenstande og hvis Tilstand i det Hele taget er uslere end nogetsomhelst andet Folks i Europa, beløber sig til 4 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Hertugen af Bordeaux, den fordrevne franske Kong Carl den Tiendes Søn, var Een af de Fag, som havde faaet Audients hos Keiser Nicolaus, medens han opholdt sig i Wien. Han havde flere Uger iforveien skriftligt anmodet Keiseren om Tilladelse til at lade sig forestille for Czaren, og derpaa erholdt det smigrende Svar: at det vilde være Keiseren en stor Fornøielse, at gjøre Hertugens personlige Bekjendtskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Da Hertugen af Bordeaux ikke har opgivet sine Fordringer paa den franske Throne, vil man i denne Keiserens Forekommenhed see et nyt Beviis paa hans ugunstige Sindelag mod Ludvig Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Næsten alle fremmede Blade berette, at den franske Gesandt i Østerrig, Grev de Flahanet, er falden i Unaade hos Ludvig Philip, fordi han har viist en upassende Enthusiasme for Hertugen af Bordeaux. Nu erfarer man, at den Beretning, Grev Flahanet har indsendt til Paris om Høitidelighederne ved Mademoiselles Formæling med Prindsen af Lucca, har foranlediget denne Unaade. Greven skal der have yttret sig gunstigt om Hertugen af Bordeaux's Egenskaber og talt meget om den landflygtige Kongefamilies elskværdige Forhold under Opholdet i Wien. Stilen i den hele gesandtskabelige Beretning har mishaget Kongen i den Grad, at han udraabte: "Mon man da har sendt Hr. de Flahanet til Østerrig, for at han skulde synge Bryllups-Carmina der, Skriv strax til ham til Guizot), at han er der, for at berette, og ei for at skrive og indsende Dithyramber!" Stor Opsigt gjør det i Paris, at Hr. Martin, Kasserer ved Palais de Justice, pludseligt er forsvunden paa en ubegribelig Maade. For nogle Dage den fulgte han, fra sit Hjem, med en Dame, som skulde stige ind i en Omnibus, og fra denne Time af sehan forsvunden. Hans Bøger og Kasser ere i den fuldkomneste Orden, saa at Selvmord er utænkeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Politiet har anstillet Efterforskninger allevegne; Teleaphen har sendt hans Signalement til alle Egne af andet. Alt var forgiæves. Man har endogsaa ladet Seinefloden oprense fra Paris til St. Cloud, om man maaskee kunde finde hans Liig. Man fandt tolv andre Liig, men ikke hans Den berømte franske Sømaler Gudin har Udsigt til at blive indviklet i en eiendommelig Proces, der dog rimeligviis vil falde ud til hans Fordeel. Under hans sidste Ophold i Berlin bestilte den rige Banquier Jacobs i Potsdam nemlig et Maleri hos ham til titufinde Francs, idet han ganske overlod Valget af Sujettet og dets Udførelse til Kunstneren. Hr. Gudin har nu indsendt et Maleri, som fremstiller Genua indhyllet i Taage og som mishager Hr. Jacobs i den Grad, at han ikke vil modtage det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Paa den Pariser Børs hørte man, for nogle Dage siden, just i det Øieblik, Parquettet var stærkest freqventeret, et hvinende Skrig, der hidrørte fra en ung Mand, som havde faaet ondt i Heden og Trængslen. Man skyndte sig at rive Halsbindet af ham og at opknappe hans Vest, for at lette ham Aandedrættet. Men – hvilken Overraskelse. Den unge Mand var - en Dame, som havde fornægtet sit Kjøn for at kunne nyde en Mands Forrettigheder og speculere i Actier
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Den trehundredaarige Jubelfest i Trient har, ganske besynderligt, taget Ende med en ødelæggende Jldebrand. Endnu var hele Staden fuld af Jubel over de pragtfulde Processioner og den herlige Jllumination, da paa eengang Raabet Brand lød gjennem Gaderne. Erkebispen af Salzburg var den Første paa Brandpladsen; men Slukningsanstalterne vare saa slette og Folket saa ørkesløst, at en stor Sukkerfabrikafbrændte ligetil Grunden med samtlige Sidebygninger De barmhiertige Søstre pleie at hænge de Syge, som søge Hjælp hos dem, en eller anden Amulet om Halsen; de haabe deraf en gunstig Jndflydelse paa den Lidendes Tilstand. J Tugthuset i Münster, hvis Syge pleies af de barmhiertige Søstre, sad en Mand som var Forstanden berøvet, og som de ligeledes havde givet en saadan Talismann, en lille Medaille. J sin Forrykthed slugte Manden Medaillen, som blev siddende i Spiserøret og derved voldte den Vanvittige en uhyre Beængstelse. Under de frygteligste Anstrængelser søgte han at faae Medaillen ned, den kom ogsaa omsider ud af Spiserøret og ned i Maven. Efter det uhyre aandige og legemlige Oprør, hvori Manden havde været, kom han igjen til Forstanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
J vor fremadskridende Tid bemærker man dog ogsaa stundom et Tilbageskred, som gjør forunderlig Virkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
I den catholske Kirke i Offenburg bleve alle kirkelige Handlinger hidtil forrettede paa Tydsk, og Jngen faldt det ind, at det kunde være anderledes. Men forleden har den catholske Præst viet en Skræder og hans Kjæreste paa Latin. De arme Brudefolk gjorde store Øine og gik meget lidet opbyggede hjem fra Altret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Under de vedholdende Storme i forrige Maaned ere idetmindste 90 Skibe forulykkede ved de engelske Kyster. Særdeles meget beklages to Dampskibe: "St. David og "Tom Bowlim", som med Alt hvad der var ombord opslugtes af Bølgerne. Paa Kysten ved Fe camp opdrev Liget af Jngenieuren paa det ene Dampskib, paa hvilket der befandt sig 40 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
J St. Petersborg gjør Alexander Guerras Kunstberiderselskab, især Damerne, en uhyre Lykke. Lesinski, Letard, Schlapazinsk, Orsaniga og de øvrige Damer udøve et mageløst Trylleri over de petersborgske Løver. Jsær bliver Mlle Lessinski feteret. En af de omtalte Løver har foræret hende en herlig, fuldt opsadlet arabisk Hist, hvormed hun triumpherende viser sig i Circus, og Mlle Schlapazinski skal have erobret en uhyre riig Bozar, der tilligemed sit Hjerte skal have overrækket hende nogle, mere solide, værdifulde Foræringer. Selv i det keiserlige Palladses Forgemakker i St. Petersborg begaaes Tyverier. Cöllner-Tidenden fortæller saaledes, at da Laquaierne i forrige Vinter her ventede med Peltse og Kapper paa deres fra Couren kommende Herskaber, bemærkede Fyrst G., idet han lod sig iføre sin Pelts, at det ene Opslag manglede. En Tyv havde skaaret det af, og om dette endog kun syntes at være en Ubetydelighed, saa havde Tyven alligevel ret godt forstaaet sin Fordeel; thi Peltsen var af sort Zobel, det allerdyreste Slags Foerværk, og alene det afskaarne Opslag idetmindste tusinde Rubler værdt. For at bøde paa Skaden, blev Peltsen strax sendt til Fyrstens Skræder; men denne havde endnu ikke været istand til, i hele Petersborg at opdrive et saa stort Stykke Zobelskind, som der manglede, da en Laquai i Fyrstens Livree næste Morgen indfandt sig hos Skræderen med det afskaarne Opslag og triumpherende fortalte, at det var lykkedes Politiet at opdage Tyven, og at han nu vilde vente for at medtage Peltsen, som hans Herre ønskede at bruge endnu samme Formiddag. Skræderen ansaae naturligviis den foregivne Laquai for fuldkommen accrediteret ved Opslaget, syede dette i en Hast fast til Peltsen og medgav ham denne; men hvor blev han ikke forundret, da Fyrstens Kammertjener ved Middagstid indfandt sig, for at afhente Peltsen, og det nu opklaredes, at Tyven snildt havde benyttet det afskaarne Opslag til at komme i Besiddelse af hele Pelisen. Denne var og blev forsvunden. I Dietesheim styrtede nys en ung Mand, under Gudstjenesten, afmægtig ned fra Pulpituret paa en Dame, som, med brækket Arm, sank til Jorden under ham. Han selv derimod kom ikke til mindste Skade. J disse Dage har Overappellationsretten i Kiel paakiendt en Retssag, der i sexten Aar har svævet for Retten og fængslet hele Stadens Opmærksomhed. Den angik en Plads, som Enkemadame Riehns paastod, hørte til hendes Huus, hvorimod Magistraten formeente, at den hørte Byen til. Skjøndt Eiendomsretten saaledes var tvivlsom, tog dog Magistraten sig den Frihed, at sælge Pladsen, og paa den blev nu opført et stort grundmuret Huus. Madame Niehus protesterede derimod og klagede, Magistraten replicerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Sagen gik gjennem alle Jnstantser og det begyndte at see meget betænkeligt ud med Byens Ret. Da bød Senatet Enken en anseelig Skadesløsholdelsessum, hvis hun i Mindelighed vilde afstaae Pladsen, for at ikke Byen skulde have den Ydmygelse, at see Huset nedrevet og sit eget Værk ødelagt af et Fruentimmer. Men Madame Riehns var paastaaelig; hun vilde slet ikke gaae paa Accord, men forlangte, at Huset skulde skaffes bort, for at hun endnu engang, for sit Endeligt, kunde see Solen i sin Dagligstue. Nu oplever hun da denne Glæde, aldenstund Overappellationsretten definitivt har afgjort Sagen i hendes Faveur og idømt Byen samtlige Omkostninger. Aarhuus, den 13de Januar 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Jfølge Jndbydelse af dHrr. Lærere Kraiberg, Kahr, Bering og Smidt, blev den verdensberømte Huus, Skole- og Folkepædagog Johann Heinrich Pestalozzis Hundredeaarsfest igaar feiret heri Byen paa en skjøn og værdig Maade. Den egentlige Høitidelighed fandt Sted om Formiddagen Kl. 11 i Fruesogns Borgerskole, Kahrs Locale, hvor Pestalozzis Portrait, omslynget af en Jmmortelle Krands, var ophængt. Forsamlingen, som aldeles opfyldte den rummelige Skolesal, bestod af Stiftets høie Øvrighed, Byens Magistrat og Geistlighed, de fleste af Lærerne ved Stadens forskjellige Underviisningsanstalter, samt en stor Deel Præster og Lærere fra Omegnen og fjernere Steder; ja selv fra vor Naboby Randers vare flere Præster- og Skolelærere hidkomne til Mindefesten, som indlededes ved Afsyngningen af følgende Sang: "Med Andagt sig vor Tanke vender Til Dig, Du Lysets Fader hist, Som i Din Skabnings Bryst nedsender Af Himlens Jld en hellig Guist! Til Lys i Taagens Land herneden, Et Stjerneglimt fra Herligheden, Som straaler om Din Throne hist. Og naar den blusser op til Flamme, Den Guist i Hjertets skjulte Vraa, Den vidner om, hvorfra vi stamme, Den peger did, hvorhen vi gaae. Til kraftig Daad den Manden vækker, At han i Kamp med Mørkets Rækker Maa Seirens gyldne Palme faae." Nu fremtraadte Jnstitutbestyrer Kraiberg, hilsede den talrige Forsamling med et hjerteligt Velkommen, anraabte i inderlig Bøn Forsynet om, at denne Dag maatte være frugtbringende for Skolen og dens Lærere, og meddeelte derpaa en historisk Skildring af Pestalozzis Personlighed og Skjæbner. ) Efterat nedenstaaende Sang var afsungen: Vidt om Lande Jesu Lære. Fra hans Tjeners Læbe lød! Psalmesang til Herrens Ære. Gjennem Templets Kvælving brød. Skolen stod ved Kirkemuur, Var dog fast et Fængselsbuur; Lampen brændte dosigmat, Barnehjertet var forladt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Aarhuus, den 16de Januar. - J Torsdags Aftes faaes herfra en stærk Jldebrand, og idag erfares, at det har været paa Lyngballegaard, under Grevskabet Frysenborg, omtrent 3 Mile herfra. Vaaningshuset og Staldbygningen ere lagt i Aske. Alle Kreaturer bleve lykkeligt reddede, saanærsom nogle Sviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
17de Januar. Med Posten i Eftermiddag er kommet den sørgelige Efterretning hertil fra Kjøbenhavn, at Sognepræsten ved Helliggeistes Kirke, Hr. Pastor Spang, er død af Typhus, kun 49 Aar gl. Endvidere : at En af Helsingøers største Kjøbmænd, Hilligsøe, har falleret med, som det hedder, over en Tønde Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Bekjendtgjørelser. At vor kjære Moder, Enkemadame Elisabeth Nicoline. Hyphoff født Beyer, den 14de dennes ved Døden er afgaaet, efter 3 Dages Sygeleie, men længere Tids Svaghed, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
af hendes dybtsørgende efterladte Aarhuus, den 16de Januar 1846. Stort Panorama bliver fra førstk. Fredag den 16de indtil Mandagen den 26de Januar foreviist i Harmoniens Locale. Foruden Slaget ved Leipzig (som er 6 1/2 Fod langt og sees i 45 store optiske Glas) ere alle Prospecterne nye, blandt hvilke maa bemærkes: Slaget ved Jsly, mellem Maroccanerne og de Franske, 1844, Tangers Bombardement; Hvalfiskefangsten paa Spitsbergen; &c. &c. Panoramaet forevises hver Sognedags Aften fra Kl. 6. til 9, og Søndag fra Kl. 5 til 9. Prisen er 1 Mark for Voxne, og 8 s. for Børn. Sveth & Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Efter Begjæring af Hr. Proprietair Risum til Skaarup gaard bliver Torsdagen den 22de d. M. afholdt Auction i Skaarupgaard Skov over endeel paa Roden staaende Bøge, Eske- og Elletræer, tjenlige til Gavntræ, samt endeel Udhugst, hvortil Liebhaverne ville møde ved Skovfogedhuset om Formiddagen Kl. 9. Rougsøe &c. Herredscontoir i Randers, d. 13 Jan. 1846. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Skov-Auction. Fredagen den 23de Januar næstk., Kl. 10 Formiddag, foretages offentlig Auction i Aarslev Vesterskov (Leer balle=Skoven") over 80 a 100 Bunker Elletræ til Brændsel. Hasle, Framlev o. fl. Herreders Contoir, den 16de John Finsen. Januar 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Hovedgaards-Forpagtning. Bækkeskov Hovedgaard, med 500 Tdr. Land, beliggende 3/4 Miil fra Præste, i Everdrup Sogn, vil i Slutningen af Februar Maaned blive opraabt til Bortforpagtning i 11 a 12 Aar, fra 1ste Mai d. A. at regne. Hvor og naar Auctionen afholdes, vil nærmere blive bekjendtgjort, og Conditionerne ville snarest blive henlagte til Eftersyn paa Gjæstgiverstederne i Veile, Horsens, Randers og Aarhuus. Bækkeskov pr. Rønnede i Januar 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Gaardsalg. Formedelst min Mands Død agter jeg underhaanden, at bortsælge mine Eiendomme, nemlig: min iboende Gaard paa Middelgade N 143, og den dertilhørende Tømmerplads og Have paa Graven No. 227. Den Første afgiver en god Beboelsesleilighed med gode Kjeldere, Brænderie og Maltgjørerie, og den dertil fornødne Leilighed. Paa Tømmerpladsen ere meget gode og solide 2de Etages Huse, der afgive gode Pakhuse og Kornlofter, tilligemed 2de rummelige Værelser til Haven, og desforuden flere gode Halvtage. J begge Gaardene er fortrinlig Vand og i Overflødighed; Gaardene have i mange Aar været afbenyttede til Kjøbmandsbrug, men paa Grund af deres store Huusleilighed og Omfang egne de sig ogsaa til Fabrik Anlæg. Liebhavere, der ønske at besee disse Eiendomme, ville behage at henvende sig til Handelsbetjent Mohr i Gaarden N 143, der foreviser samme og giver den fornødne Underretning. Aarhuus, den 12te Januar 1836. Lars Chr. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Den med Briggen Eleonore Sophie fra Africa ankomne Guano har ved en Undersøgelse, som Apotheker Aagaard har foretaget med en Prøve af den, viist sig at være af god ægte Qvalitet, idet den indeholder de Bestanddele, som ere væsentlige for Guano og frugtbringende ved Jorddyrkning. Af disse Bestanddele skulle her fremhæves: ammoniakalske Salte, hvilke forefandtes i stor Mængde, phosphorsuurt og kulsuurt Kalk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Da nu Planten i Almindelighed kræver Ammoniak til sin Udvikling, og Kornarterne i Særdeleshed behøve phosphorsuurt Kalk som en væsentlig Bestanddeel, bliver det let forklarligt, at en god Guano, benyttet endog kun i ringe Qvantitet, maa virke særdeles kraftig paa Begetationen, og, især formedelst de uorganiske Dele, beholde sin Virksomhed i Jordbunden i flere Aar.Af fornævnte Guano er endnu endeel at erholde fra Undertegnedes Pakhuus til 5 1 8 pr. 100 T. J. Partier af mindst 5000 s gives en passende Rabat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Aarhuus i Januar 1846. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.