Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-03-24
Saalænge Oldtidens hele Norden over brugelige Opbud stod ved Magt betraadtes vist hverken Dansk eller NørstGrund af fremmede Leye= eller Hielpetropper. Disse begyndte man først at see da Middelalderens mere og meere udbredte Aristokratiske Lehnsforfatning ogsaa her i Norder, optoges, og herved gjorde Kongerne det Vanskeligt, af det gamle Opbud at faae en saa stor Armee, som efter Omstændighederne behøvedes. Ogsaa de flere Borgerlige, men ligeledes af Aristokratiet foranledigede, Uroligheder gjorde det nødvendigt for enten selve Kongen eller Kronprætendenten at indkalde fremmede Leye- og Hielpetropper. Saa ledes i den Opstand og i de Borgerkrige Hertug Knud den Helliges Mord voldte her i Danmark mod Kong Niels, finder man, at Prindsen Erik Lam, der søgde at hævne sin Frænde Hertugens skammelige og mordiske Død fik sig indkaldet endeel Tydske Krigsfolk, der og meget bidrog til den Seyer ved Lund i Skaane, som Erik 1134 tilfægtede sig over de Kongelige. Under disse langvarige Uroligheder, som vedbleve ligge til Waldemar l besteg Dannertronen, finder man jævnlig brugte, nu af det ene nu af det andet Partie, fremmede Hjelpetropper, der dog nok alle vare Tydskere, eller som de og kaldtes Sachser. Men endskjønt Valdemars Enevælde gjorde Ende paa disse Borger=Uroligheder, saa havde man nu dog saaledes faaet Smag paa fremmede Leye eller Hjelpetropper, at Opbud alt mere og meere gik af Brug, til det hen i de 13 og 14 Sekler næsten glemtes. Begge de første Valdemarer, vedbleve derfor nu og da at bruge fremmede Leyetropper. De rige Lehnsmænds tiltagende Vælde, der gjorde dem trod. sige nok til, ey af deres underhavende Godser at ville stille de skyldige Soldater, gjorde Brugen af fremmede Tropper endnu nødvendigere for de følgende Konger. Om Erik med Tilnavnet Plovpenning, beretter derfor allerede Hvitfeld at han brugte fremmede Leyetropper. Det var efter de hos Langebek opbevarede Efterretninger Tydske Leyetrop. per, som reddede Kong Erik Menved fra, paa et Tog til Sverrig at blive fangen. Valdemar Kristoffersen, med Tilnavn Atterdag, benyttede sig ofte af fremmede Tropper dem han især fik fra Bayern og Brandenburg. Krudtets Opfindelse og Brug i Danmark fra i det mindste Aar 137. nødvendiggjorde og endnu mere fremmede, med den ifølge denne Opfindelse nye indførte Taktik mere end vore Egne bekjendte Militære. Uagtet baade Valdemar Atterdag og nogle hans Kongl. Efterkommere søgde igjen at føre i Brug Oltidens Opbud, saa maatte dog samme befindes saa meget vanskeligere igjen at indføre, som den hverken passede sig med Statens indvortes Lehnsform eller svarede til den sig nu meere videnskabelig formende Taktik. Hertil kom, at det blev vore fremmede Konger nu ogsaa lettere at faae indkaldte fremmede Hjelpetropper. Den Sachsiske Garde under Junker Slens, som Kong Hans brugte mod Sverrig og Dith, marsken, er af sin Anfører endnu i frisk Minde. For at dæmpe de Norskes Opstand, fik Kong Hans sig Hielpetroprer ey allene fra Tydskland men og fra Skotland. Men sær afbenyttede sig Kristian den Anden fremmede Leyetropper, for ved dem at faae udført sine Planer paa Sverrig, thi han havde baade Tydske og Preussere og Nederlændere og Skotter. Ogsaa overlod ham Frankerigs Konge Frant 1 et udvalgt Korps af Fransk Jnfanterie, som førtes til Skibs til Kjøbenhavn. Alle disse vare i Foraaret 1520 forsamlede i Kjøbenhavn, hvor de, især Tydskerne og Skotterne afstædkom er heelt farligt Klammerie, der voldte megen Mord og Brand. Alle denne Konges høye Officerer, men fornemmelig hans i Provindserne kommanderende Generaler, eller som de da kaldtes Hovedsmænd, vare og Fremmede, hvori vel stak en Politik, foranlediget af Kongens Forhold til Adelen. Man finder og at Kong Frederich 1 har betjent sig af Hjelpetropper fra Hessen og Lüneborg. Under de to følgende Konger var her jævnlig fremmede Tydske Hjelpetropper, hvilke især Frederich 11, skjønt sig kun lidet til Fordeel, brugte i Syvaarskrigen med Sverrig. Ja i Krigen mod Dithmarsken midt i det 16de Sækuld havde Frederich 11 endog faaet et Antal Spanske Tropper, der dog mindre vare Hjelpetropper end Leyetropper for Betaling, og vel en heller betraadde egentlig Dansk Grund. Ellers kom under denne Konge flere duelige Artillerister og Jngeniører herind, dem han just forskrev. De Keiserlige Tropper, som under Gallas kom Kristian IV til Hielp i den sidste Svenske Krig (henimod Midten af 17de Sekulum, betraadde ikke egentlig Dansk Grund. Under Frederich, III og Christian V vides ey at have været fremmede Tropper herinde, uden de Svenske under Frederich, desom Fiender oversvømmede Danmark. Men under Frederich IV kom til Kjøbenhavn Peter den Store, som havde med sig endeel uden for Kjøbenhavn liggende Russiske Tropper. Avertissements Ved Skrivelse fra det Kgl. Admiralitets og Kommissariats=Kollegio af 27 Februarii sidstleden er jeg anmodet om, at bekjendtgjøre de velsindede Givere af de ved mig indsendte patriotiske Bidrag til en nye Flaade bemeldte Kollegii Tak hvilken behagelige Pligt jeg herved har den Fornøyelse at opfylde, da adskillige af de ærede Givere ere mig aldeles ubekjendte. S. Hempel.