JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Jrland. Dette ulykkelige Land sønderslides nu af et skrækkeligt politiskereligiøst Partihad. LimmerikAvisen indeholder en lang Liste paa Plyndringer, Drab og Mishandlinger af papistiske Banditer mod værgeløse Protestanter. Hine Umennesker have fundet paa en ny Tortur hvormed de vine deres Offre - karte dem. De Ulykkelige afklædes, hvorpaa der fares op og ned ad deres nogne Legemer med en stor Karte, saa de inden faa Minuter ere levende flaaede. Mange af de ulykkelige Protestanter flygte bort derfra. Med eet Skib afgik der nylig en heel Snees Familier til den nye Kolonie ved Svanefloden, der, naar den saaledes vil tage til, om faa Aar vil blive et betydeligt Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Blandinger. Journal d. Paris fortæller, at den kgl. storbr. Gesandt ved de italienske Smaabeffer, LordBurghers, har været i Parma og tilbudt Hertuginden Prinds Leopold af Coburgs Haand og Grækenlands Throne, men at hun skal have afslaaet det, paa Grund af at hun er Napoleons Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
I den spanske Stad Barcellona ere over 20000 Mennesker angrebne af et rheumatisk Onde, som frygtes for at være smitsom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Til Fortæring for den Løvinde som Keiseren af Marokkehar foræret Kongen af Sverrig var medgivet 50 Faar, hvoraf der kun vare 2 tilovers. En Araber og en for Jøde fulgte med den. I de østlige Pyrenæers Departement (i Frankrig) en først i Novbr. falden saa dyb Snee, at et Militairkorpesom skulde skifte Garnison, brugte en heel Dag til at marschere halvanden Miil, og nogle Soldater frøs ihiel. Den stærke Taage man den 21de Novbr. havde i London, opløste sig i en meget stærk Kulde, hvorved alle Vande omkring Hovedstaden ere tilfrosne. Hiin Taage bevægede sig saa besynderligt frem og tilbage, at den efterhaanden dækkede hele Staden, og var saa tæt: at Mæglere endog gik feil af Børsen, Midt om Dagen gik Folk med Lygter paa Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Fra den 23de til 26de Novbr. har det stormet stærkt fra O. paa de engelske, irske og skotske Kyster, hvorved en Mængde Skibe, meest engelske Kystfarere, ere forliste, fornemmeligen paa den skotske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Ved Hamborg og Altona er Elben allerede saa tilfrossen, at man kan kjøre paa Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Fædrelandet. Rhvn. den 8de Decbr. Jgaar blev Etatsraad Hurtigkarl begravet, ledsaget af et talrigt Følge. Han døde af et apoplectisk Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Da Regentsens nye Provst, Dr. og Professor Petersen, den 30te f. M. flyttede ind i Provsteboligen, havde Alumnerne illumineret Regentsen og afsendt en Deputation som i samtlige Regentsianeres Navn skulde byde Professoren velkommen og ønske ham Lykke og Held i hans nye Stilling. Professoren har i hjertelige og forbindtlige Udtrykke takket sine Comilitoner for den ham viste Velvillie og Godhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Hovedstadens Musik Elskere have faaet den interessante Efterretning, at den berømte Hummel, der med Moscheles deler Palmen for Mesterskabet i Fortepianospil, kan ventes i indeværende Vinter hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Et Toldcontrolleur-Embede paa St. Croix er for Øieblikket ledigt. Jndkomsterne er anslaaet til circa 1500 Rdr. vestindisk Courant, omtrent 1000 Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
J forrige Uge brød nogle Tyve ind om Natten i Garnisonskirken, i den Formening, at finde en Deel store Sølvstager, som om Aftenen havde været benytte ved Agent Zinnes Datters Vielse. Heldigviis havde Kirkebetjentene ladet dem bortbringe, og Spekulationen gik saaledes i Lyset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
J denne Uge er ansat til Opførelse et nyt Lystspil: "Fornuftgiftermaalet som flere Steder i Udlandet har gjort megen Furore. Kongelig Skuespillerinde Mad. Thomsen (forhen Jfr. Elisa Beyer, nu gift med Hr. Ove Thomsen) har bearbeidet det til Brug for den kgl. Skueplads, hvis Repertoire ved dette nydelige Stykke tør siges at være bleven beriget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
J disse Dage afgaaer en Person, som efter en nedsat Commissions Dom var befunden at have sit Liv forbrudt, til Møens Tugthuus, som Livsfange En af vore unge Digtere er efter en Slægtning tilfalden en ikke ubetydelig Arv, saa han for Øieblikket nok torde være den rigeste af Parnassets Matadorer. I Dags Adresseavisen tilbydes en stor Huusleilighed i Aarhuus som forhen har været beboet af, høie og fornemme Personer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Khvns. Adresavis og Politiven ere i denne Tid opfyldte med lange Erklæringer fra Hr. Capozzi og Le min (den bekjendte Kunstner og Meddirecteur af Nørrebroes Theater, Fader til de tre smukke Dandserinder, som have fortryllet Kjøbenhavnerne, og som blev sat Slutteriet paa den Førstnævntes Foranstaltning.) Blandt andre Snurrigheder som forekomme deri, fortæller Capozzi, hvorledes Lewin ofte har taget tiltakke med hans Bord; Lemin derimod oplyser, at han rigtigno4 Gange var buden til Middag hos Capozzi, men at han hvergang maatte betale 1 Rbd. for Jnvitationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Capozzi lader Publikum vide, at Lewin er en Mosaifra Engelland; Denne siger og Capozzi, at han som Katholik kan trøste sig ved, at han for Penge kan kjøbe den Allerhøiestes Forladelse for alle sine Synder. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Den 25de Novbr. gaves paa Vesterbroes Theater en Forestilling til Jndtægt for Familien Lewin. Den almindelige Deeltagelse som Publikum tager i dens uheldige Skjebne viiste sig ogsaa her ikke allene ved en talrig Forsamling men ved det Applaus, hvormed de tre Jomfruen Lemin bleve hilste ved deres Fremtrædelse paa Scenen. i et til denne Aften arrangeret nyt indiansk Divertissement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
En kongelig Embedsmand, som nu har et godt Embede, frier, i Khvns. Adresseavis, til, en midaldrende Enke uden Børn, eller en Jomfrue af sat Alder. Her kommer Humlen: "Man ønsker nogen Formue, da det befordrer Samlivets Lykke."J samme Blad findes ogsaa følgende curieuse Avertissement: "Som manglende i et galant Francaise Partie kunne Damer og Herrer blive deeltagende. Man behager at henvende sig o. s. v. til Nehm, Figurant."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
(J Politievennen opfordres Hr. Nehm til at lære der Kunst fra sig, baade at mangle, og tillige, deeltage 11 i et Dandsepartie.) Som et skjønt Træk, der i det mindste ikke pleie at indtræffe hyppigt, fortjener at bemærkes, at den udmærkede franske Fløitekunstner Guillon har, som det hedder paa Plakaten, sagt Danmark sit Levvel, ved at give en Concert i Helsingørs Klubsal til Bedste for Byens Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Den 25de f. M. indstrandede paa Bottøe Fang ved Falster, Kuffen Frau Marthe, Skpr. P. Koefod, kommen: de fra Colberg bestemt til Khvn. Mandskabet er reddet, men Skibet aldeles Vrag. Als, den 6te Decbr. Hs. D. Prinds Friederich vil med sin Gemalinde forlade Augustenborg, og begive sig til Slesvig. J Gravensteen druknede i forrige Uge to unge Mennesker som for tidligt havde vovet sig ud paa Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Nyborg, den 6te Decbr. Da nu ogsaa Slips havn er frossen til, saa maa Posterne gaae over fra Knudshoved med Jisbaade. Dampskibet er indefrosset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Odense. To udmærkede Sangere fra Wien, Adalbert Herz og Jgna; Huber, ere paa Reisen til Kjøbenhavn i disse Dage her i Odense, og ville før Afreisen her give en musikalsk Aftenunderholdning. J længe, re Tid har man af offentlige tydske og franske Tidender hørt disse Sangere omtale som høist udmærkede Kunstnere, om hvem Lovtaler baade i Vers og Prosa ere komne for Lyset. For nogle Uger siden lode de sig høre i Kiel, hvor de ogsaa vandt almindeligt bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Den velgjørende Lahns Stiftelse i Odense for hielpeløse Børn holdt i Gaar (den 10de Decbr.) sin aarlige Exammen. Talen holdtes af Hr. Cancellieraad Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Fredericia, den 5te Decbr. Ogsaa i Aar savne viet Skib, nemlig Jagten Antonie, ført af den almindelige agtede Skipper P. Petersen af Gudse, som efter Rygter skal være total forliist ved Dower den 14de Octbr. Sparekasser blive nu efterhaands oprettede i alle Landets Kjøbstæder. Randers har nu ogsaa faaet en, under Bestyrelse af derr. Cancellieraaderne Neckelmann og Reiersen, Kammerraad Wilde, Amtsprovst Ridder Kruse, samt Kbm. og Forligelsescommissair Holm. Den aabnes første Gang den 17 Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
J No. 34 af den cimbriske Jagttager findes er Erklæring fra Udgiveren, Hr. Severin, hvoraf sees: at han, indtil det høikongl. danske Cancellie deciderer paa en indgiven underdanigst Besværing, i Anledning af de Hindringer, der i den senere Tid fra Censurens Side ere lagte i Veien for de indsendte Stykkers Publication i Bladet, selv paatager sig ene Ansvaret for samme. Urokkelig og støttet paa forhaandenværende Facta siger han: er forøvrigt min Tro: jeg er Borger i en Stat, i hvilken Tankens Yttring er som selve Tanken, fri, i hvilken intet vilkaarligt Magtsprog formaaer at underkue gavnlig Sandhed, hvor skurrende denne end stundom maatte forekomme ved Spytstikkerie og ussel Smiger forkjælede Øren, og i hvilken følgelig et Blad med det Nærværendes Tendents maa kunne trives" o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
J Viborg Avis for den 5te Decbr. læste man følgende indsendte Stykke: "Det skuespillystne Publicum vil - af et nyt, i en af Landets Kjøbstæder, oprettet Skuespillerselskab - snart kunne vente opført: Den sidste Villie, eller; det aftvungne Testamente, en tragicomisk Forestilling med Efterspil Stregen i Regningen, eller: de skuffede Arvinger." Den afholdte Prøve lover en herlig Kunstnydelse; især vil Madame Tantippe Saurbier, fød Bittersød, glimre i Rollen som Fiskerkjælling, da hun har et med født Talent for de lavecomiske Roller. Jens Sarcasticus."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Ved den 1141 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 79. 3. 22. 88. 27.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 8de Decbr. 1829. Hamb. 2 M. a vista 207. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Aarhuus. Smakkerne som gik herfra i Forgaars ere i Gaar komne tilbage igjen, da de intetsteds paa Sjelland kunde naae til Land for Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Prædikantere paa Søndag: I Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. - J Fruekirke til Høimesse. Hr. Catechet Steenberg. Til Aftensang i Hr. Pastor Jahnsen. J Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Bekjendtgjørelser. Min kjære Svigermoder Fru Kammerraadinde Kirstine M. Nerger født Raae endte i Søndags, ved en blid og rolig Død, sit jordiske Liv, 80 Aar gammel, efterladende 4re levende Børn af 13 som hun havde født til Verden. Hun var os en kjærlig Moder og Veninde, og vi savne hende meget. Hun oplevede den sjeldne Glæde at see Børnebørnsbørn. Fred med hendes elskede Støv. J. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
At Færgefarten herfra til Kallundborg, formedelst Vinter og Jis, til videre er standset, det bliver til alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjort af undertegnede Opsynsmand og Færgeløbs Casserer. Aarhuus, den 11te Decbr. 1829. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Polphymnia. Søndagen den 13de Decbr. førstk. bliver det andet af de sex bestemte Baller, hvori berettigede Fremmede, efter Lovene, kan deeltage. Ballet begynder Kl. 7. Billetter faaes hos en af Undertegnede. Aarhuus, den 7de Decbr. 1829. Bølck. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Onsdagen den 16de d. om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen, over en Deel Meubler og Effecter, bestaaende af : 2 Mahogni=Commoder, Stole, Borde, Speile, Sengeklæder, et stort Guld uhr med massiv Guldkjæde og Signet, et mindre dito, et Sølvuhr, en Deel forarbeidet Sølv, en Kane, og en Kariol med Seletøi, m.m. Lysthavende indbydes. Horsens, den 9de Decbr. 1829. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Barbara Marie Andersdatter Anders Nielsens Enke i Yding Bye og Sogn, Skanderborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Decbr. 1829. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Mastrikter Saalelæder, af bedste Bonitet, er i hele og halve Huder saa og i mindre Dele at faae hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs: Thermometrer til Mæskning efter Varme, og Gradestokke til Brændeviin samt dito til Ølgradning, Armbaand til Damer, dito Laase til Armbaand, Damekufferter, store romerske Perler, Dame Kamme, fine Lysesare og Bordknive, Tegnekridt, rødt og sort, med flere Galanterie vahre, Alt til billigste Priser, paa Frederiksgade hos Gastbarini. Ridepidsker, Sigarer, Tobakspunge og Daaser, Lotterie Spil, Regnetavler, pletterede og fortinnede Skrue og Spend=Sporer, Rosetter til Meubler, Messing Kroge, Vriere & Skrue=Ringe, Jerngryder, Pandeblader, Jldtænger & Skuffer, Staaltraad, Stik & Spendsauger, Slet, Skrub & dobbelte Høvlejern, File, Rasper, Huggejern, Knibtænger, Messing & Jern=Sirker, Nibtænger, Vrit & Spige bohrer, hollandske Hængsler, Messing, og Jern=Hængsler, Brød knive, Bordknive & Gafler, Jnstrument=Knive, Barbeer, Lomme & Penneknive, Saxer, fine & grove Lyse, saxer, Hængelaase, fine & ordinaire Proptrækkere, m.m. m., kan faaes til billige Priser hos Jacob Smith, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Extra gode gule Kaaberter kan faaes i større og mindre Partier hos C. Woer, paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
At det høikongelige Rentekammer har overdraget Jagten paa Odder og Morsholt Byers Markers uindhegnede Lodder, til min Principal Hr. Major v. Holstein Rathlou til Stamhuset Rath. lousdahl i 10 Aar, skulle jeg ikke undlade herved at gjøre offentlig bekjendt, da al uberettiget Jagen den i det nævnte Tidsrum, aldeles ikke vil taales. Petersminde, den 11te Decbr. 1829. Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Extra fiin Frugt og Møst kan faaes hos Oberst Guldbergs Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Rug, østersøisk, extra god og sund til Huusdagerbrød, er i Dag arriveret og sælges i større og mindre Partier hos Aarhuus, den 26de A. Lewis. November 1829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Bedste hvid og graae Drey. Raf. Hør, Badstudengeschnitten, 4 & 3 Bands=Hør, heolede Hørblaar, Riga Reen og Pas=Hamp samt Hampeblaar sælges til billig Priis af Christen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Punsch-Extract, ter er fortrinlig god, kan faaes R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Sommer=Uld kjøbes til de høieste Priser af Marcus G. Bech. Et Qvantum Giødning kan erholdes paa Vestergade. Vagtmester Gundelach giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Paa Hovedgaarden Gersdorfslund er til 1ste Mai 1830 en Tjeneste ledig for en, med Anbefalinger om Duelighed, Flittighed og Redelighed forsynet Meierske. Den eller de som agter at søge denne Tjeneste ville behagelig henvende sig til Jnspecteur Terndrup paa Petersminde pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Philosophisk Arkiv og Repertorium 1ste Heft 4 Mk., udgivet af Prof. Sibbern. - Frimodige Yttringer om de Studerendes nærværende Stilling i Staten, af Asp, 5 Mk. - Røvercapitainen Rinaldo Rinaldini, 3 Dele, 10 Mk. - Kirke-Tvisten, Digt i fen Sange af Prof. Bruun, 24 s. m. m., faaes hos Boghandler J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-11
Professor og Ridder Nyerups Levnetsløb, beskrevet af ham selv. Efter hans Død udgivet med tilhørende Bilag af Pastor Strøm. Heftet 1 Rbd. faaes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen. Tredie Deel af Waldemar Seier er tabt paa Gaden, for Tilveiebringelsen loves en rationabel Douceur; at samme Værk ønskes et brugt Exemplar eller 3die Deel tilkjøbs af S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Blandinger. Aarsagen til Sultan Mahmuds Lyst til at reformere og til at efterabe de Christnes udvortes Viis (uden at hans Sæders Raahed derved formildedes) har man ofte tilskrevet hans franske Herkomst. Det er maaske ikke almindelig bekjendt, at Mahmuds Moder var født i Cherbourg i Frankrig, blev gjort til Fange omborpaa et fransk Skib, som en Sørøver tog i Middelhavet, bragt til Constantinopel, og indlemmet i Serallet, Hendes Skjønhed og Ynde ophøiede hende til Faverit Sultaninde; hun blev Moder til den nuregjerende Sultan. Han var hende meget hengiven, og man troer almindeligen, at hun har bibragt ham den Yndest for Europæismen, der saa ofte har udsat hans Liv for Fare og omsider nær havde skilt ham ved Thronen. Hans Moder tog paa sit Dødsleie det Løvte af ham, at han skulde sende hendes Juveler og andre Kostbarheder til hendes franske Slægtninge. Nylig ere to Skibe komne til Cherbourg, ladede med hine Prætiosa af Sultanindens Efterladenskab, og med mange andre kostbare Foræringer fra Sultanen til de Personer i Frankrig, hvilke hans afdøde Moder havde nævnet som hendes Paarørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
En af vor Tids mærkelige Begivenheder er Bibelens Udbredelse blandt Tyrkerne, og at disse læse den med stor Begjerlighed. J Adrianopel var der uddeelt over 10,00, i Smyrna 11000, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Den indbyrdes Underviisningsmethode bliver indført overalt i Grækenland. En Reisende fortæller, at hans paa Ægina saae en Skole med henved 1000 Elever, under Bestyrelse af en Tydsker ved Navn Koch. Han fandt endnu det Mærkelige ved denne Skole, at istedetfor man hos os maa tvinge Børnene til at gaae i Skole, maatte man her tvinge dem til at forlade Skolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Capt. Warrens, der førte en Grønlandsfarer, saae sig pludseligt overfalden af Havblik, midt i en talløs Mængde Jisbjerge under 770 N. B. En sammenhængende Kjede af disse Bjerge, der dannede en Mængde med Snee bedækkede Spidser, laae udstrakt for hans Øine og overbeviste ham om, at Havet var her fuldkommen tilstoppet og sandsynligviis længe vilde blive det. Capitainen kunde ikke komme af Stedet - befalede derfor den største Aarvaagenhed, vel vidende, at hans Skil var uden Fare, saalænge Iismasserne forbleve i deres respective Stilling. Henimod Midnat hævede sig imidlertid en heftig Storm, ledsaget af Sneefog, og en frygtelig bragende, liig gjentagne Tordenbrag dundrende Larm overbeviste snart de Forskrækkede at Jismassen, var sønderbrudt og svømmede i god dem. Skibet erholdt uafladeligt heftige Stød, thi Folkene kunde i den tykke Luft ikke see, paa hvilken Side Vandet var aabnet, eller om der engang gaves nogen Udvei. Man indskrænkede sig altsaa til at dreie og vende, naar en større Jismasse nærmede sig, for at formindske Faren, og Capitainen overbeviste sig ved Dagens Anbrud, da Stormen tillige lagde sig, at Skibet ikke havde lidt stor Skade, ligesonhan opdagede foran sig en stor og aaben Kanal, der gik mellem Jisbjergene, saa langt Øiet kunde række. Men endnu større blev hans Forhauseelse, da han mod Middag ved klar Solskin opdagede 2 Mile indenfor Kanalen en Seiler, der med en let Nordenvind kom ned imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
J Begyndelsen kunde man formedelst fremspringende Jis bjerge Jntet see uden Masterne, dog blev man opmærksom paa den besynderlige Maade, hvorpaa Seilene vare anbragte, og paa Ræernes og Takkelagens uordentlige Tilstand. Skibet drev endnu nogle Stadier for Vinden, kom derpaa ind under de lavere Jisbjerge og blev liggende ubevægelig. Capitain Warrens Nysgierrighed steeg til det Høieste; han kastede sig hurtig med nogle af sine Folk i en Baad og roede derhen. Han raabte paa Skibsmandskabet, men fik intet Svar. Før han gik ombord, saae han gjennem en af Stykporten en Mand siddende tilbagelænet paa en Stoel, og foran ham et lille Bord med Skrivematerialier. Nu gik man ombord og kom først ind i den Kahyt, hvorind man havde seet. Dets Beboer blev i sin forrige Stilling, og man opdagede snart, at han var et Liig, hvis Hud var overdraget med en grøn Skimmel, at han i Haanden havde en Pen og foran sig en Dagbog, hvis sidste Ord løde saaledes: Den 11te November. Vi have nu været paa syvende Dag indsluttet i Jsen. J Gaar gik Jlden ud, og Capitainen har forgiæves gjort sig Umage for igjen at tænde den. Hans Kone døde i Morges. Der gives ingen Redning - . Uden at tale et Ord gik man videre, og stødte i Hovedkahytten paa Liget af et Fruentimmer, der i en krampagtig Stilling lænede sig til Sengen, og hvis Træk endnu havde den fulde Livsfriskhed. Paa Gulvet foran hende sad Liget af en tilsyneladende ung, Mand, som i den ene Haand holdt et Staal og i den anden en Steen, hvormed han havde villet slaae Jld i en foran ham staaende Fyrtønde. J Skibets Forende fandt man flere døde Matroser i deres Køier, og ved Enden af Trappegangen laae Skelettet af en sammenkrympet Hund. Levnetsmidler og Brændsel fandtes ingensteds. De overtroiske Matroser hindrede Capitainen i nøiere at undersøge, Skibet - han fik kun Dagbogen med sig, og styrede, dybt rystet af dette Syn, saasnart muligt mod Syden. - Efter sin Hjemkomst til Engelland indhentede han de Oplysninger, som Dagbogen gav ham Traaden til, og opdagede derved saavel Skibets, som dets ulykkelige Førers Historie. Det havde ligget 13 Aar indefrosset i Jsen, Den berømte Humboldt har paa sin videnskabelige Reise gjort en vigtig Opdagelse for Rusland, nemlig: at Uralbjergene (i Siberien) indeholde Diamanter. Han lod gjøre Undersøgelser mens han var der, og var strax saa heldig at finde 7 temmelig store Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Keiseren af Rusland har benaadet Hr. v. Humboldt med St. Annaordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Grevinden af Miranda, Grandezza af Spanien, der efter sin Gemaals Død havde ægtet sin Huushovmester, uagtet Hs Maj. i høieste Grad havde givet sit Mishag tilkjende over denne græsselige Mesalliance, er død for nylig. Hun maatte aldrig lade sig see med sin Gemal i Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Den i sin Tid alvældige spanske Minister Don Godoy, især bekjendt under Navn af Fredsfyrsten, (oprindeligen simpel spansk Gardesoldat, ophøiet ved den nuværende Konges Moders Gunst) er, paa Grund af at han endnu forleden ved sit Bryllup i Rom førte denne Titel, ved Underhandling bleven formaaet til at give sit Patent tilbage, ikke til den spanske Regjering, men til Paven, som i dets Sted har udnævnt ham til romerske Fyrste af Baccano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Ved den nylig omtalte Ritta-Christinas Obduction er befundet, at dette dobbelte Barn havde to Lunger og to i hverandre sammengroede Hjerter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
En riig engelsk Landmand har bosat sig i Nærheden af Havre de grace, og medbragt alle sine Avlsredskaber, blandt hvilke Plove som pløie, saae og harve paa een og samme Tid. Man bruger nu i Engelland Damp Plove og Damp=Tærskemaskiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Da Prinds Friederich af Sachsen forleden bereiste Erzgebirgene, besteeg han ogsaa Fichtelbjerget. Næsten oppe ved Spidsen ligger der et lidet Huus, hvis Beboer modtog Prindsen med en Æreport og Skud af nogle smaae Kanoner. Paa Dennes Spørgsmaal, hvo han var, svarte Bjergboeren: "Jeg er den høieste Undersaat i D. K. Høiheds Lande." (Fichtelbjerget er 3781 Fod over Havfladen, og det høieste Bjerg i Sachsenland.) Prindsen steeg nu ved den høieste Undersaats Arm til Bjergets høieste Spidse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
En berlinsk Vaskerkone, som forelæste sin Mand noget af Aviserne, spurgte ham, da der meldtes om Balkan, hvad det var for en Karl den Balkan? Hvorpaa han svarte: "J dett weest Du nich, Dettis den Sultans sin Leib-Dardanelle."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-12
Den berygtede Giftblanderske Gesina Timm i Bremen kan nu snart vente sin Dom, da Undersøgel, sesacterne ere sluttede. Hun har nylig tilskrevet sin Jnqvirent saaledes: Hr. Senator, Jo mere jeg eftertænker mine mange Synder, desmere føler jeg, hvad jeg her i Verden har forskyldt. Men dersom mine Bønne kunne opnaae det hos den gode Gud, saa giv mig en mild Dødsstraf. Mit Hjerte længes efter, at være hos den kjære Gud, der vist ikke for evigt vil støde mig, ulykkelige Skabning, fra sig. Gesina Gottfried."