JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Omtrent Kl. 7 Torsdag Morgen ankom Liigvognen til Roeskidehvile, hvor de Officerer, det gjøde Timeste som Drabanter os., oppebiede den, hvorimod de fyrstelige Personer og høie Rangspersoner, der havde deeltaget i Processionen, vare kjørte lige til Roeskilde. Kl. 9 1/2 satte Liigtoger, sig i Bevægelse fra Roeskildehvile, der ligget omtrent 1000 Skildt udenfor Byen. Herved fulgtes den i det trykte Cotemoniel kundgjorte Orden, med den Forandring, at det høie, Liig blev haaret af Bønder fra Kjøbenhavns Amt, til hvilke endeel fra Frederiksværk Gods havde sluttet sig. Det var meget høideligt at see Toget med den største Orden drage, ind i Roeskilde. Nærmest de Bønder, der bare Liget, fulgte de Herter, som efter Ceremoniellet skulde have omgivet Liigvognen, og den hele Skare af Bønder sluttede sig i værdig Stilhed til deres Brødre. Bagefter kjorte den tomme Liigvogn. I Kirken forsamlede sig imidlertid de blaae og hvide Riddere, der deeltage i Processionen, iblandt de sidste saaes Hs. Excellence Baron Nicolay, russisk Minister ved vort Hof. Omtrent Kl. 10 ½ tilkjendegav 27 Kanonskud fra det tæt norden for Kirkegaarden placerede Artilleri det høie Liigs Ankomst til Domkirken, hvor det modtoges af Geistlige. Paa samme Tid begav Kongen og Prindserne sig fra Palaiet til Kirken, hver de toge Plads i de trende Stole paa Gulvet, der ere Alteret nærmest. Udenfor Kirken afløstes Bønderne af de Officerer, der vare tilsagte til at bære det høie Liig, og disse understøttedes af nogle Betjente. Efterat Liget under Præluderen fra Orgelet var baaret hen og nedsat foran Alteret, istemmedes den første Deel af den i denne Anledning af Ochlenschlager og Weyse forfattede Cantate af de kal. Sangere og Sangerinder og Medlemmerne af det kal Capel. Sjællands Biskop holdt derpaa en Sørgetale fra Choret, hvor han stod omgiven af Domprovst Bang, Præsterne i Roeskilde Gad, Boesen, Hert og Provst Dr. Schmidt, samt Sletspræst Paulli og Hoftrædikant Dr. Münter. Nu blev under Atsyngelsen af den anden Deel af Cantaten Liget bragt ind i Capellet, hvorhen Følget fulgte det, først Hs. M. Kongen, hvis Slæb bares af Deres Exc. Grev Yeldi og Grev Sophus Danneskjold, Kronprindsen, hvis Slæb bares af General Scholten, Prinds Ferdinands af Kammerherre Bauditz, og Hertugens og Prinds Wilhelm af deres Cavallerer. Ved Kisten holdt Bispen atter en kort Bon=Tale, hvorpaa Hs. Maj. knælende ved Kisten holdt Bon. Da Følget atter traadte ud i Kirken istemmedes Slutningschoret. Kl. 12, tilkjendegave atter 27 Kanonskud, at Kirkehøitiden var til Ende. Følget begav sig til Palaiet, hvor der Kl. 2 var Middagstaffel. De Kongelige og Fyrstelige Herskaber spiste i Hs. M.s Værelse. J en anden Sal paa Palaiet var Taffel for 60 Couverts for Herrerne af første Rangclasse og Storkors af Dannebrog, og i Gjæstgivergaarden Prindsens var Taffel paa 160 Couverts for de øvrige Herrer af Følget, Officererne af de paraderende Tropper og endeel af Roeskilde Byes Embedsmænd. - Omtrent Kl. 5 vendte de Kongelige Herskaber tilbage til Kjøbenhavn, hvor de ankom til deres Palaier Kl. 7 1/2. Æresporten ved Damhuset var atter iaftes illumineret. (Betl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Ved Kgl. Rescript er Sognepræsten til Asminderod og Grønholt, samt Slotspræst til Fredensborg og Provst for Liunge-Kronborg Herred, G. J. Brøndsted, bleven entlediget fra disse sine Embeder, og har Hs. Maj. derhos forbeholdt sig nærmere at bestemme den Pension, der maatte blive at tillægge ham. (Kbhvnsp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Vi tillade os at anbefale til vore Læsetes Opmærksomhed en Samling Poesier, der nylig er udkommen, nemlig: Lyriske Digte af P. L. Møller, hvis Jndhold ikke blot for enhver Læser frembyder meget Vakkert, men som, da Forfatteren er fød heri Byen og dimitteret fra Aalborg lærde Skole, især hos os tør vente at have Krav paa Interesse. Da der sattes os Rum til større Uddrag, hensætte vi her Digterens smukke Dedication til Kongen. Naar Folkets Hierte, blødt og tro, Den unge Slægt har for sit Savn Sig sværmerisk i Mindet vugger, 1 En hed, en hellig, sønlig Taare. Det dvæler ved et Gravsteds No. 1 Dog fremad aabner den sin Favn Og Haabet svulm i dens Aare. Ved, hvad en Kiste indelukker. Naar Folkets Tanke, kjæk og ung, En Muse, hvem kun fjærne Haab Sig hæver lutret frem af Sorgen, Gav Liv og Næring, Mod og Tonen, Sin første Frugt at Livets Daad Da brister Bemodskyen tung, Og Øiet hilser Fremtids Morgen. I Redlægger for den unge Trone. Bogen er i typographisk Henseende særdeles elegant udstyret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Frederikshavns suspenderede Byfoged, Overauditeur Lassen, der fortiden opholder sig i Kjøbenhavn, har i den gyldendalske Beglade, den mercantiiske Forening og AthenæumsLocale henlagt verificerede Afskrifter af den over den watson ske Strandingsaffaire førte Protocol, til Enhvers Gjennemlæsning, som forelødig Appel til sine Medborgeres Omdomme. (Eft. et Inserat i Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
- Fredericia, den 16de Januar. Jgaar Aftes Kl. 9, paa samme Tid Processionen ved den høisalige Konges, Liigbegjængelse i Kjøbenhavn tog sin Begyndelse, afholdtes en Sørgefest i det herværende Exerceerhuus, hvor den afdøde Konges Buste med en Krands af Jmmorteller var placeret i en Nische, omgiven af Voxlys, omvundne med Sørgeflor, samt en Lys=Pyramide og 2de Drabanter med Hellebarder foran Samme. Ved hver Side stode Commandeersergeanter og Underofficerer og aflang Jngemanns skjønne Mindesang, hvorpaa dernæst en Sørgecantate, i Overværelse af Regimentets Officerer tilligemed Borgere, og endeel Damer samt Byens Embedsmænd, Alle en gulla, blev afsjungen. J Byens Kirker, saavelsom ogsaa i de catholske og reformeerte Capeller, samt i den mosaiske Synagoge, blev om Formiddagen en Sørge=Gudstjeneste afholdt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen ventes først om en Maaneds Tid tilbage her til Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
- En høist ulykkelig Begivenhed har igaar tildraget sig, idet vor agtede Medborger, Collecteur Boalth, paa en Klapjagt omtrent 1/2 Miil her fra Byen, ved Uforsigtighed er bleven studt Pulsaaren over, saa at han forblødte paa Stedet. (Jfølge, Veile Avis af 17de d., var Boalth. udnævnt til Formand for Klapjagten og skulde som saadan paasee, at ingen Uforsigtighed skeete med de ladte Bosser. Jdet han, staaende foran Bønderne, beder dem at være for agtige, udbryder en af dem: der kan De see, at min er ikke spændt. I det Samme gaaer Skudet af og rammerBoalth lige i Livet. Den Ulykkelige udaander paa Stedet med de Ord: Gud, min Kone og mine Børn!" Hans Broder, der ogsaa deeltog i Klaplagten, faldt i Afmagt ved det rædsomme Syn og maatte bæres bort. Den Afdøde, en Mand i sin bedste Alder, og en meget stræbsom Familiefader, efterlader en ung Hustru og tvende Børn. 6 Aarhuus, den 19de Januar. Ring Klofter i Nærheden af Skanderborg, er i disse Dage af Hr. Kammerjunker v. Ahrenstorfi solgt til Hr. Cand. phill. Andersen heraf Byen for 23,000 Rbd. - Det Müllerske Skuespillerselskab vil nu efter 3die Februar begynde dets Forestillinger her, og begiver sig herfra til Randers og Aalborg. Den yndede Skuespiller Prinzlau har nu sluttet sig til Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Aalborg, den 20de Januar. Aarsagen til den sidste Jldebrand er endnu ikke opdaget og Brandforhørerne heller ikke sluttede. Som en lykkelig Omstændighed ved Branden, maa endnu anføres, at Huuseieren tilfældigviis nogle Dage iforveien have kjøbt en Stige, hvormed han i Farens Øieblik bidrog til at redde Hr. Leisner med Søster, der endnu sov paa de øvre Værelser, og som ellers udentvivl uden Redning vilde have været omspændte af Luerne, da Trappen allerede stod i Brand. - Det har ved denne Leilighed ogsaa viist sig, af hvor megen Vigtighed, det er, at Vægterne hele Natten igjennem ere paa Post, og det turde derfor vistnok være et almindeligt Ønske, som vi allerede have hørt Flere yttre, at Vægterne ikke saa tidligt paa Dagen forlade Posterne, men forblive paa Samme en Time længere i de mørke Vintermaaneder, da Byen ellers i den tidligste Morgenstund, eller egentlig endnu i selve Nattemørket da næsten alle Jndvaanerne endnu i dyb Søvn hvile paa Leiet, er saa at sige berøvet Bevogtning saavel for Brandulykkestilfælde som for Tyverier og Jndbrud, hvortil denne Tid saa let kan benyttes. Da Vægtertjenesten iøvrigt er saa vel organiseret her, er det at haabe, at denne Mangel ogsaa vil blive afhjulpen. Skulde en Forlængelse af Vagttiden, som den ommeldte, være mod Reglementet, da vilde det vel være rigtigere, at den hellere afkortedes om Aftenen, hvor den ikke saa tidligt er absolut fornøden og først begyndte Kl. 9, saaledes som f. Ex. i Randers vides at være Tilfældet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Jgaar Aftes og inat havde vi her en stærk Orkan af S. V.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Handels- og Skibsefterretninger. J Randers Fjorden er saa godt som endnu ingen Lax langet i Vinter. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Kbhvns Borscours, d. 17de Jan. Hamb. k. S. 118. Sp. 200. N. Spdlr. - a - Rd. Sr. Sedl. 17 a 17 1/2 Rbs. 1 pCt. kgl. Obl. 96 a 8 1 Rd. Nation. Obl. af 1824, 101 a 102 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 18 a 101 Rbd. r. S. Bankactier - a - Rbd. r. S. Af Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Hamborg Borscours, 17de Jan. Bordeaur 1893. Petersborg 313. London k. S. 13 Mk. . Madrid 15 Lissabon, 18. Amsterd. t. S. 35, 70. Spec. 2/3 pCt. Agio, Louis 4 Frederiksdorer 10 Mk. 11 ½ s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Fredag d. 24de Januar, Kl. 9 Formiddag, bliver, ifølge det Kongelige Danske Cancellies Resulution afholdt Raadstuesamling, hvori vil blive behandlet det Spørgsmaal, om det maatte ansees hensigtsmæssigt eller ikke, for Communens Regning at indkjøbe Kjøbmand, Gjødvads Gaard til deri at indrette Arrester. De Stemmeberettigede ville blive opraabte rodeviis for at afgive deres Stemmer. Aalborg Raadstue, den 7de Januar 180. A. Mørch. L. Boggild. Thorbrogger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Skipper-Liiglauget i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Jnteressenterne i fornævnte respective Selskab, anmodes herved om, behagelig Fredagen den 24de dennes fra Kl. 2. til 4 Eftermiddag, enten at møde, eller møde lade paa Oldermanden Bagermester P. Holsts Bopæl, for at indbetale anden Deel af den aarlige Contingent. For de, der agte at optages som Medlemmer i Selskabet, bemærkes: at dette ikke alene kan skee paa Generalforsamlingsdagen den 3die næste Maaned hos fornævnte Oldermand, men ogsaa til enhver Tid i Aarets Løv. De af der. Jnteressenter, som ønske at deeltage i den sædvanlige Erindrings fest i Anledning af Selskabets Stiftelsesdag (3die Febr.), ville behage at tegne sig paa den hos Hr. Gjæstgiver Petersen fra den 28de Januar til 2den Februar henlagte Plan. Aalborg, den 20de Januar 1840. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Kjødet af et Krondyr faaes imorgen hos Slagtermester Krogh.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
En Jomfru, som kan paatage sig at bestyre en stor landlig Huusholdning, kan faa en fordeelagtig Condition til 1ste Mai næstkommende. Nærmere Underretning erholdes af Procurator Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Stedet Nr. 213 i Doctorens Gyde, indeholdende flere Beqvemmeligheder, er at faae tilkjøbs ener tilleie af Cancellieraad Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Nogle ved sidste Jldebrand bortkomne Pakhuus=Nøgler bedes mod en Duceur at indleveres til Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
En Trommesigte med Tilbehør staaer til Salg paa Aalborg Veirmølle.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Min Kjælder=Leilighed paa Nytorv, bestaaende af 3 Stuer med Kjøkken og Spisekammer, et Halvtag og Vandi Gaarden, er til Paaske at faae i Leie. Niels Kiærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Tirsdagen d. 4de Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver paa Raadstuen heri Byen afholdt Licitation over Opførelsen af en Skolebygning i Harritzlev Sogn. Tegning, Conditioner og Overslag, hvilket sidste andrager 648 Rbd. 2 Mk. 8 s., ere forinden til Eftersyn hos mig. Hjørring, den 14de Januar 1840. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Veir-Jagttagelser. D. 19de Jan.: Therm. 121, 2. - Barom. 274 S. Vinden: SV., stærk Blæst, med Regn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Den 20de Jan.: Therm. 11 - Barom 26 Se Vinden SV., Storm, Luften næsten klar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Paa Løverdagsaavisens 4de Spalte staaer Linie 5 tet de leveredes om læs, uagtet der leveredes.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Efterat jeg nu har faaet de meest presserende Forretninger, som fulgte med Aarskiftet, tilendebragte, kan jeg ikke undlad, igjen at optage Sagen, angaaende Opførselsen af et nyt Arresthuus, idet jeg herved leverer den belovede Droftelse af Hr. Redacteur Roes Besvarelse af mit Jnserat i Avisen Nr. 257 f. A. - Da jeg antager, at alle Personligheder og Udfald ikke alene kan være, men bør være udenfor Drøftelsen af en Sag, som denne, saa vil jeg, idet mindste for mit Vedkommende, stræbe efter at holde Discussionerne inden sine rette Grændser ved kun at holde mig til Sagen alene. Det, der strides om, er egentlig, om Hr. Roes Referat i Avisen Nr. 252 er rigtig eller ikke. - Rigtigt kan Referatet kun være, naar anthentiske Efterretninger benyttes, og disse vilde, hvor Kilden til at øse dem af er saa nær, vist ikke blive nægtet; men Hr. R. tilstaaer selv, at han har fremstillet Sagen saaledes, som den i Publicum almindelig berettedes, eller med andre Ord: at han har lagt Rygter til Grund for sin Avis-Artikel. - Efter denne Tilstaaelse fra Hr. Rees Side vil formodentligen Jngen finde det underligt, at jeg, i min foregaaende Artikel, søgte at berigtige det Urigtige, for at de stemmegivende Borgere, kunde faae den rette Anskuelse af Sagen. Sidst overlod jeg til Læserne at anstille deres Reflectioner ved at sammenholde Hr. Roes og min Fremstilling, af Sagen; men da Hr. R. saa stærkt har forivret sig i Anledning af, at jeg havde udtalt min Jndignation over Maaden Sagen var fremstillet paa, saa finder jeg det nødvendigt, at documentere min Paastand, hvorfor jeg maa gaae tilbage til Artiklen i Nr. 252. Deri fortælles: at Magistraten, i den Formening, at den nærværende Arrestbygning ikke var hensigtsmæssig og tilstrækkelig, samt for at bevirke en Udvidelse af Raadstuelocalet, havde foreslaaet, at gjøre Jndkjøb af en Gaard. - J. min forangaaende Berigtigelse viiste jeg, at Forslaget ikke gik ud fra Magistraten. Her vil jeg tilføie: at Projectet om Udvidelsen af Raadstuelocalet er udgaaet fra Borgerrepræsentanterne, i hvis Moder det i afvigte Foraar flere Gange blev bragt paa Bane, at leie et Locale til Brug for Repræsentanterne, men Sagen blev stillet i Bero, da der blev Tale om Anskaffelsen af et nyt Arrestlocale, hvorved man ventede at faae Bytingsstuen forlagt fra Raadstubygningen. - Dette turde være tilstrækkeligt for at vise: at den Andeel i Sagen, Hr. Ris Artikel har tillagt Magistraten, er urigtig fremstillet. Videre siges i bemeldte Artikel: at Repræsentanterne, der i Begyndelsen var mindre stemt for Forslaget, senere indaik derpaa og besluttede, i Forening med Magistrater, at indstille Sagen til Cancelliet, men imidlertid blev af 2de Repræsentanter, Dhrr. Cohen og Balling, der ikke vare fravegne deres Anskuelser om det Uriatige i den fattede Beslutning, afgivet et dissentierende Botum.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Da Hr. R. tillægger Magistraten Projectet til den nye Arrestbygning, og siger: at Repræsentanterne først ikke vare stemte for Forslaget, saa maa de altsaa have ladet sig overtale af Magistraten, med Undtagelse af Dhrr. C. og B. - Hr. R. tillægger altsaa Pluraliteten af Repræsentanterne en saadan Grad af Svaghed, at de lade sig overtale til at fatte en Beslutning, som han charakteriserer som qurigtig, og hvorved han stillede dem blot for at tabe den Tiltro, deres Medborgere havde viist dem. hver, som kjender Forholdene, vil imidlertid fritage Repræsentanterne for saadan Svaghed, og vide, at de bestandigen og med Kraft og uden Persons Anseelse have vidst, at forfægte deres Anskuelser, og, hvad in specie Arrenhuussagen angaaer, formener jeg i det følgende at kunne, eftervise, at de ikkun have handlet efter modent Overlæg. At Dhrr. Cohen og Balling ikke have villet indg. vet noget dissentierende Botum, for at indlemmes i Beret. ningen til Cancelliet, har Hr. R. sparet mig at bevise, ved at anføre Hr. C.s Skrivelse af 23de Septbr. til Magistraten, igjennem hvilken Expeditionen til Cancelliet blev udfærdiget. - At Hr. Cohen den 11te Octbr., altsaa omtrent 3 Uger efter Mødet, som fandt Sted den 21de Sept., har afgivet sin dissentierende Mening til Repræsentanternes Protocol, hæver ikke min Paastand; thi et Vorum, som ikke afgives i rette Tid eller paa saadan Maade, at det kan indlemmes i Beretningen til høiere Steder, maa ansees som intet Botum. Heller ikke godtgjøres herved, at Hr. C. ikke har brugt de af mig anførte Udtryk i de mundtlige Forhandlinger af 21de Septbr. For Hr. Ballings Vedkommende maa jeg tilføie, at han, saavidt jeg har kunnet bringe i Erfaring, hverken paa denne eller anden Maade har afgivet noget særskilt Votum. Om den Deel af Hr. Rees Artikel, jeg hidtil har omtalt, kan kaldes factisk rigtig, vil jeg overlade enhver Apartisk at bedømme; men indlysende er det, at Hr. R. Fremstilling af Sagen i Nr. 252 omtrent giver den Udseende af: at Magistraten var fremkommen med et kostvart men urigtigt Project, som Pluraliteten af Repræsentanterne lode sig overtale til at antage. Kun Dyrr. Cohen og Balling havde den rette Anskuelse og de have foranlediget, at Borgerskabet skal afgive sin Stemme i Sagen. - En Fremstilling, hvoraf saadan Mening kan drages, maa absolut tjene til at svække den Tillid, Borgerne bor have til deres Rep æsentanter, og som det maa være disse vigtigt at vedligeholde. Derfor indignerede Artikelen mig Vil Hr. Rae sige: at det ikke var hans Hensigt, at vække saadan Mistillid, eller at en slig Menning skulde underlægges hans Ord, da vil jeg gjerne troe ham paa Ordet; men ikke destomindre seer man dog, at endeel Borger have taget Artiklen i anførte Mening, siden den har fremkaldt en Adresse i Avisen Nr. 3 for d. A., hvori Dhrr. Cohen og Valling takkes for deres consqvente Handlemaaden Thi at takke disse tvende Herrer, er paa en Maade at sige: at de øvrige Repræsentanter ingen Tak fortjene. Meget er endnu skjult for os Mennesker, og saaledes vil ogsaa Tiden lære, hvem Byen havde Aarsag at takke.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
J oekonomisk Henseende har Pluraliteten af Borgerrepræsentanterne vistnok handlet saaledes, som de med frelst Camvittighed kunne forsvare for deres Medborgere, da den stemmede for Committeens Forslag, som fremkom baade fordi den kjendte Byens Forpligtelse og deelte ovenanførte Anskuelser, hvortil kom Løsningen af Spørgsmaalet om et hensigtsmæssigere og særskilt Locale for Repræsentanterne. - Skulde Committeens Nedsættelse derfor faae noget at betyde, maatte dens Forhandlinger gaae ud paa, hvorledes, men ikke om Arrester skulde tilveiebringes. Ved at omtale de forskjellige Maader, Arrester kunne tilveiebringes paa, anfører Hr. Ree, at de Arrestanter, som nu skulle inddrages, ere saadanne, som man allerede i flere Aar har ladet kunne gaae frie omkring og hvis Detention derfor vist ikke udkræver saa overordentlige Sikkerheds=Forholdsrealer. - Veed da Hr. R., naar Commissionen har faaet Oplysning om disse Personers Deelagtighed i begangne Forbrydelser, veed han, om Aarsagen, hvorfor de ikke for lang Tid siden ere arresterede, ikke ligger i Mangel af Arrester, og veed han, at ikke faa af dem ville blive tiltalte for for Jndbrud og andre større Forbrydelser: siden han kommer med en slig Anførsel. - Iøvrigt vil Hr. R. vist indrømme, at enhver Bygning ikke er skikket til Arresthuus, om der ogsaa kan blive indrettet Kamre i samme, thi der skal dog tages Hensyn til Sikkerheden, den være sig stor eller ringe; til hvad Vagthold der bliver nødvendig, siden Udgiften hertil ikke er ringe; til Leiligheden, der frembyder sig; til Communication udenfra osv. Skulle disse Hensyn tages, bliver der vist ikke mange passende Localer, som kan paavises, og skulde der ogsaa findes et saadant, da vilde jeg ikke fortænke Eieren, om han fordrede en høi Leie, siden det upaatvivlelig vilde blive vanskeligt, bagefter at faae Gaarden ueleiet til Andre.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Naar Hr. Røe i sin Besvarelse anseer Hr. Kjøbmand Gjødwads Gaard for vel skikket til Arresthuus og at den forlangte Priis ikke kan ansees ubillig, forekommer det mig underligt, at han dog vil foretrække Opførselsen af en ny Bygning om den end blev kostbarere end hiin Gaard kan kjøbes for. Skulde en ny Bygning frembyde alle det Beqvemmeligheder og Fordele, som erhvervedes for Byen vedKomd. Gls Gaard, vilde den blive langt konvarere, og det samme vilde blive Tilfældet, naar der blot, foruden Arre sterne, skulde være Leilighed til Arrestforvareren, samt By tinget med dertil hørende. Under Forhandlingerne om Arresthuussagen, foreslog rigtignok Hr. Cohen, at opføre et Arresthuus paa Kiersgaards Plads, paa Vagten, som mindre bekostelig; men da Committeen, blandt andre, ogsaa havde taget denne Plads i Øiesyn, og fundet, at der, med Hensyn til dens lave Veliggenhed imod Torvet og da den er opfyldt af Slots raven, vaade vilde fordres en betydelig Opfyldning og en konbar Pillotage, som overordentlig vilde forøge Udgifterne, frafaldtes dette Project. Den af endeel Borgere indgivne Petition havde jeg kun hørt omtale og ikke seet da jeg skrev min Artikkel i Avisen 257, som paa een eller anden Maade maa være bleven standset, naar den først Onsdag Aften er kommen Hr. Røe tilhænde. Jmidlertid fandt jeg, ved at gjennemlæse Petitionen i Mandagsavisen, ingen bestemt Oplysning om, at den var udgaaet fra Hr. Cohen eller indsendt af ham, og derfor fandt jeg ingen Anledning til, at forandre den ubestemte Anførsel af Hr. Cohens Virksomhed i denne Anledning. Ved at recensere min Beregning har Hr. Røe hjulpen sig med adskillige Hypotheser, saaledes mener han: at Jndretningen af Arrester i den ene Etage af den Gjødwadske Gaard ogsaa vil drage Indretningen af den anden Etage efter sig, og vil stotte denne Mening paa min Attring om de circa 40 Arrestanter som kunne ventes inddragne. Da jeg imidlertid kun har gjort Regning paa 20 Arrestanter for den hele Tid Sagen varer, viser dette: at det øvrige Antal ikkun vil blive anholdt i kortere Tid, tildeels blot medens de afgive Forklaring, saa turde dog vel de 12 til 14 Arrester som kunne indrettes i een Etage, være tilstrækkelige for Commissions=Sagen, i Forbindelse med de Arrester, som allerede haves. Paa Fremtiden, naar Bygningen alene skulde indeholde Arrester for Byen og Landjurisdictionerne, vilde det beroe, om Localet i den ene Etage var tilstrækkeligt; hvorhos jeg dog maa bemærk: at Arresterne i den anden Etage kunde indrettes successive efter Behovet. Vedligeholdelsen af Bygningen, samt Skatter af ArrenforvarerBoligen m. m. samt Brandcontingenter udelod jeg af Beregningen fordi disse Udgifter vilde falde, enten man byggede af nye eller indrettede Gjødwads Gaard; men jeg indrømmer, at de burde være medtagne, dog holdelseniangaaer, kun Differentsen imellem Vedligeholdelsen, af de ældre Arrester og de Udgifter, der kunne ventes i denne Henseende ved Gjødwads Gaard. Assurancen af Inventariet er derimod uafhængig af Bygningen.