JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Man fornemmer fra Siebenbyrgen, at det i Ungern allerede siden mange Aar bestaaende Urbarium nu i Overeensstemmelse med allerhøist Forføielse ligeledes indføres allevegne i dette Storfyrstendom. Alle Comitatsforstandere have til den Ende været forsamlet i afvigte Maymaaned, og erholdet de fornødne Jnstructioner til denne Anstalt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Til Hermannstad klager man overordentlig over den stærke Regn, som siden nogen Tid er falden. Man skriver at man ikke engang har nydt en eneste Dag, paa hvilken det ikke har regnet. Siden den 16de f. M. har Regnen endogsaa udartet til Skyebrud og været ledsaget af Lorden og Hagel. Lynilden har tændt an paa flere Steder i Nærheden af denne Stad, lemlæstet og dræbt. Af den idelige Regn ere alle Floder stegne og tildeels løbne over London, den 8 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
De nyeste Efterretninger fra Amerika stadfæste de sammesteds herskende Uroeligheder, og melde tillige nye Begivenheder, som tydeligen vise det der værende Gouvernements usikkre Tilstand og Jndvaanernes Utilfredshed. Staterne ere indbyrdes uenige. Enhver Provinds vil have og giøre sig egne Love, og ingen anden Øvrighed erkiende, end deres selv udvalgte Raadslemmer, saa at Kongressens Autoritæt næsten er blevet en blot Skygge. J nogle Provindser er endog det Forslag gjort, gandske at ophæve Kongressen, og inddeele Amerika i tre forskiellige af hinanden uafhængige Stater, men man troer, at dette for Amerika ufordeelagtige Forslag ikke vil Jmidlertid berettes dette som komme til Opfyldelse. sikkert, at Gouverneuren af Massachusetsbay, Hr. Hantock, og Gouverneuren af Neuhampshire, tilligemed mange andre Medlemmer af Raadet i begge Provindser, have nedlagt deres vigtige Betieninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
J Pensylonnien er den nye oprettede Bank for Amerika Formaalet for Utilfredshed. En Deel af Jndvaanerne ønsker at befæste dette Establissement til Beqvemhed og Nytte for Handelen, imedens den anden Deel meget ivrig forlanger dets Ophævelse gandske, da den efter Foregivende holder alle rede Penge indsluttet i sine Kister og betaler blot med Papiir. Maryland er næsten i offentlig Oprør, og en Gienstand, for Utilfredsheden er sammesteds Doctor Smith, som efter den engelske Kirkes Canon er bleven udnævnt til denne Stats Biskop. Men man har lagt en Kopskat paa Jndvaanerne, for at underholde ham i denne Værdighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Warschau, den 9 Julii. Handelen er nu meget levende i de saa store russiske Stater, og tiltager fra Dag til Dag. Paa alle ved store Floder beliggende Steder har man at giøre med Handelssager. Man skal og allerede spore en merkelig Nytte deraf da mange fremmede Penge, især Ducater, nu befinde sig i det russiske Rige, fornemmelig i Handelstæderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Berlin, den 12 Julii. Sundheds Overcollegiet har ladet trykke og uddeele en Veiledning til Sundheds Vedligeholdelse for de af Oversvømmelsen trufne Undersaatter. J samme angives Forsigtighedsregler og saadanne Lægemidler, som er modsatte Oversvømmelsernes skadelige Jndflydelse paa Undersaatternes Sundhed, og kunne anskaffes for gandske ringe Bekostninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Kiøbenhavn, den 22 Julii. Den 17de Junii er Studiosus, Johan Peter von Cappelen, confirmeret at være Capellan pro Persona for Hareids Præstegield i Bergens Stift. Chirurgus, Cornelius Lind, beskikket at være Chirurgus udi Ods-Herred i Sielland. Den 24de Junii er Studiosus, Hans Christian Warberg, beskikket at være residerende Capellan til Slots og Garnisons Menigheden i Helsingøer. Capellan, Hr. Hans Benneche, beskikket at være Sognepræst til StranPræstegield i Bergens Stift. Capellan, Hr. Holger Nielsen Olivarius, ligesaa for Grimstrup og Aare Menigheder i Riber Stift. Den 1ste Julii er Capellan, Hr. Andreas Wulf Meiner, confirmeret at være Sognepræst for Lønborre og Egvad Menigheder i Riber Stift. Studiosus, Christian Nicolai Dahl, beskikket at være residerende Capellan for Wiig og Asminderup Menigheder i Sielland. Skibs=Præst, Hr. Lauriz Hansen Giessing, ligesaa at være Sognepræst for Lidemark og Biefverskou Menigheder i Sielland. Den 8de Julii er Capellan, Hr. Anders Lassen Schønning, beskikket at være residerende Capellan i Nyeborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
J Tallotteriets 445de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Copulerede:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Kiøbenhavn. Den 15de Julii. Hr. Jsaac Bergeskou, Hørkræmmer, og Jfr. Bolette Mariane Nyegaard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Døde: Kiøbenhavn. Den 12te Julii, Mad. Christiane Ru bach, 44 Aar. Den 14de Julii, Mad. Franscisca Catharina, født Schurer, Børstenbinder Lieferings Hustrue, 23 Aar. Frøken Anne Birgitte Orning, 27 Aar. Den 17de Julii. Hr. Barthold Westengaard, Brygger, 57, Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Jndpasserede: Kammerherre Juul fra Fyen, Pastor Eigtved fra Nyekiøbing; Justitsraad Rosted fra Roeskilde; Major Waltersdorf fra Slesvig, svensk Kammerherre Trolle fra Stokholm; Kammerherre Rosenkrants fra Roeskilde; Lieutenant Koefoed og Procurator Arboe fra Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
Udpasserede: Hs. Durchl. Prindsen af Würtenberg til Tydskland; Kammerherre Rosenkrone til Fyen; Landmaaler Olufsen til Aalborg; Capitain Løwenørn til Helsingøer; Hr. Kiersgaard til Jylland; Lieutenant Teissen til Helsingøer; Professor Schmidt til Jylland; Kiøbmand Embe til Hamborg; Major Lobedantz til Slesvig: Mag. Nyrup til Odense; Agentinde Holck til Corsøer; Capitain Flindt til Fyen; Frøken Bülau til Flensborg; den svenske Envoie til Landskrone; Kammerherre Rosenkrantz paa Landet; Lieutenant Tscherning til Jylland; Justitsraad Zumhagen til Lolland; Lieutenant Gyldenfeldt paa Landet; Conferentsraad Ryberg til Fyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
J No. 36 i Skindergaden, bliver anden Etage til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-22
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongel. octroierede asiatiske Compagnie, bekiendtgjør herved, at Fredagen den 19de August om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus, paa Christianshavn holden Licitation over: 300000 Rdlr. Sölv, i Myndt Sorter. Thi vilde Liebhaberne, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort,
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Kiøbenhavns Aar. Post dende. Mandagen, den 25 Julii. Heraf udgives ugentlig ade Stykker, ved N. M. Høysner100000000dedSeraglio, Hovedstaden i Bosnien, den 26 Junii. Vor Bassa er allerede siden nogle Dage usynlig. Han har blot taget en eneste Tiener og saa meget Guld og Juveler, som de begge kunde bære, med sig. J Gaar ere Spahis blevne udsendte paa alle Veiene med befalinger, at bringe ham død eller levende tilbage, ifald de skulde antræffe ham. Men formodentlig har han allerede naaet en anden Magts Grændse. Aarsagen til denne overilte Flugt er, som man nu veed, den ved en Fortroelig fra Constantinopel af ham erholdne Efterretning, at en Kapudski-Baski var underveis med befalinger fra Storherren, som sandsynligen vilde giælde hans Hoved. Bassaen tog ikke heller meget feil deri; thi i Dag ankom virkelig Blodbuddet her, og var ikke lidet opbragt over at finde Redet tomt. Hans Efterfølger er endnu ikke bekiendt. Jmidlertid er Regieringen bleven overdraget den her liggende Janitskar=Aga ved bemeldte Kapudski-Baski.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Madrit, den 27 Junii. Til Aranjues er ankommen en Coureer med den Efterretning, at Præliminair-Artiklerne til Fred imellem Spanien og Algier ere blevne undertegnet. En fransk Negotiateur har bragt dette i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
De ubehagelige fra Amerika indløbne Efterretninger bestaae deri, at Gouverneuren af Buenos=Ayres, Marqvis von Loretto, har udsendt et Korps Tropper imod de tilgrændsende Jndianer, men samme er af disse Vilde, som ere meget stridbare, bleven overfaldet og har mistet 400 Mand. For at holde disse Vilde i Tøile, og tillige formedelst Uroelighederne ved Kysten af Musqvito, skulle med det første 1 Krigskib og 2 Fregatter gaae under Seil til Carthagena i Jndien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Fra Tyrkiet, den 2 Juli. Seichen af Jemen har forbuden Udførselen af den arabiske saa kaldte Mocca=Kaffe paa det skarpeste, saa at Kiøbmændene af Alexandrien derved ere satte af Stand til at forsyne deres Venner i Europa dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Til Cairo i Egypten hersker Pesten endnu, som daglig borttager 3000 Mennesker. Blot den 19de April døde 3600 Mahomedaner, uden at regne Kopter, Græker, Christne og Jøder. De sidste ere allerede næste uddøde. Enhver Jndvaaner maa bære sit Navn paa Huen, at man, ifald han døer paa Gaden, kan vide, hvo han er. Endogsaa nogle Beyer ere allerede døde. Folket løber omkring paa Gaden, og anraaber Guds Barmhiertighed, Aarsagen. til denne Sygdom hidrører fra Vandet af Nilstrømmen, hvori man efter en urigtig forstaaet befaling af Regieringen har kastet alle Liig i Overegypten. Nu bliver Faren endnu større, da Ligene i Cairo blive liggende ubegravede paa Gaderne. Til Alexandrien findes imidlertiid endnu intet Spor til Pesten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
London, den 8 Julii. Staterne af Nye=Jork have indrykket følgende 2 Artikler i en nye Handelsforordning: 1) At alle Godser og Vahre, som ikke ere af de forenede amerikanske Stater Producter og Manufacturer, eller indføres i denne Provinds paa brittiske Skibe, skulle betale dobbelt saa meget Told, som de ellers maatte betale, naar de bleve indførte paa nogen anden Nations Skibe. 2) At alle Tin= og Blik vahre ved Jndførsel i denne Provinds skulle betale 5 Procent af deres Værdie, undtagen saadanne, som indføres paa brittiske Skibe, hvilke ifølge foregaaende Artikel skulle betale 10 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Ankomsten af de forenede Staters Skib fra China til Nye=Jork med en fordeelagtig Ladning har opvakt Amerikanernes Mod saa meget, at de have aabnet en Subskription, for endnu i dette Aar at sende 7 Skibe til adskillige Pladser i Ostindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
London, den 12 Julii. Sidste Fredag er endelig den store og vigtige Sag angaaende de irlandske Handelsforslag bleven afgjort i Overhuset. En Afgiørelse, som begge Nationer allerede næsten siden 3 Maaneder har ventet paa med Frygt og Haab, og som dog endelig, uagtet al Modstand af de engelske Kiøbmænd og Fabrikanter, er udfalden til Jrlændernes Fordeel. Statsekretær, Lord Sidney aabnede Debatten med en kort Tale, hvori han meere forestillede denne Sags Nødvendighed, end Foretagendets Klogskab. Han erindrede Huset om de Oprør, som allerede siden rum Tid vare udbrudte paa adskillige Steder i Jrland, og om den Misundelse, hvormed Jrland allerede længe havde anseet Engellændernes adskillige Handelsfordele, uden at maatte tage Deel der. Kort, han gav tydelig at forstaae, at den nu værende Administration saae sig nødt til at tilfredsstille Jrlands Ønsker, for at forebygge et større Onde. Jrlænderne, sagde han, kiende Engellands nu værende afmægtige Tilstand. Amerikanernes Exempel er dem endnu gandske nyt for Øine, og indbyder dem til Efterfølgelse. Med et Ord, Jrland begierer og fordrer med 80000 bevæbnete og disciplinerte Volontairer at være en frie Nation, og have en frie Handel. Og hvorledes kan Engelland, uagtet de meest indlysende Beviser af de engelske Fabrikanter, at dette vil blive dem til største Skade, afslaae denne Fordring, Da det derfor altid er en viis Politik, at man frivillig bortgiver det, som man ikke kan beholde, førend det bortrives med Magt, saa ønsker jeg ogsaa, at Engelland i dette Tilfælde maatte spille den Klogestes Rulle og Til den Ende forelagde han Huset være eftergivende. den første Punkt af disse Forslag til Bevilging, nemlig "At det var overeensstemmende med Storbritanniens Manufakturers, Jndkomsters, Handels og Skibsfarts befynderlige Jnteresse, at en fuldkommen Deeltagelse i alle Handelsfordeele blev tilstaaet og forsikkret Kongeriget Jrland for bestandig, saasnart dette Kongeriges Parlement ligeledes vilde giøre sig stedse og fast forbunden til at bære en Deel af de nødvendige Bekostninger til Statens Underholdning og Handelens Beskyttelse efter Proportion af dette Kongeriges tilvoxende Flor."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Lord Carlisle var den første, som med megen Jver satte sig imod hele Sagen. Han søgte med mange Grunde at igiendrive det Foregivende af Nødvendighed, forestillede Administrationens Medlemmer som frygtsomme og fey og forlangede som en Ven af sit Fæderneland, at Præses Lord Hawke, strax skulde forlade sit Sæde, og Huset op sætte alle disse Forslag til nærmeste Parlementssæde. Lord Conventry sagde, at han havde en god Mening om Sagen, fordi han troede, at Ministeren, Hr. Pitt, var en klog Mand. Og dersom endogsaa disse Forslag ikke vare saadanne nu, som de skulde være, saa tvivlede han ikke paa, at jo denne kloge Mand vilde forbedre dem i Fremtiden. Lord Dudley besvarede disse Grunde, og bifaldt Lord Carlisles Mening, at opsætte Sagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Lorderne Walsingham og Camen, Marquis von Lans down (forhen værende Lord Shelburn) og Storkantsleren, vare de fornemmeste Talere paa Statsekretærens Side, og søgte paa al muelig Maade at overtale Landets Fædre til at ansee disse Forslag, som meget fordeelagtige for Engelland. Derimod satte Lorderne, Stormont, Derby og Loughborough sig derimod med al muelig Styrke. Den første søgte at vise, hvor latterligt det var, at forestille dette som en Sag, der stemmede overeens med Manufacturer nes Jnteresse, da alle Fabrikanter havde tydelig beviist, at det vilde være deres Ruin. Ligesaavel kunde man sige en, som var dømt til at radbrækkes, at det ingen Skade skulde giøre ham &c. Han angreb Ministeren og alle Forsvarere af disse Forholdsregler meget bidende, og søgte med stor Eftertryk at vise den sikre Forfald af de engelske Manufakturer, og den usikre og uvisse Tilvext af samme i Jrland, og fornemmelig den visse Skade for Landets Jndkomster, som vilde reise sig af denne hele Sag. Men den sidste (Lord Loughborough) gik endnu videre. J en Tale, som varede over to Timer, igientog han alt, hvad de adskillige Fabrikanter havde forestillet Huset, og udledede af de Følger, som vilde reise sig af disse Forslag, naar de bleve antagne, den Skade, som hele Engelland maatte lide derved. Han fortalte vidtløftig hele Oprindelsen til disse Forslag, at Jrland aldrig havde forlanget dem paa denne Maade, men at den nu værende Administration ved sit uforsigtige Forhold havde sat Jrlænderne alle disse Jdeer i Hovedet, og nu ikke meere vidste, hvorledes den anderledes skulde redde sig af Snaren, end at den maatte opoffre Engellands største Fordeele for sin Ufornuft. Engelland, som næsten var nedtrykt til Jorden under Byrden af saa mange Paalæg, og som hellere burde erholde Opmuntring end lide Afbræk i sine Manufakturer og Handel, for at kunne bære dette tunge Aag, dette ulykkelige Land blev nu mere af sin indenlandske slette Regiering, end af udenlandske Fiender, befordret til Undergang. Debatterne varede indtil Kl. 4 om Morgenen, og de irlandske Forslag bleve antagne med en Flerhed af 31 Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Flensborg, den 15 Julii. Hs. kongel. Høihed, Arveprinds Frederich, og Høistsammes Gemalinde ere i Gaar Aftes sildig ankomne i denne Stad og blevne modtaget med de ærefrygtfuldeste Glædes beviisninger. Staden, Havnen, og de til Salutering udlagte Skibe vare illuminerte. J Dag behagede Deres kongel. Høiheder at indtage Middagsmaaltid her med Deres Durkløigtigheder, Hr. Hertugen og Hertuginden af Brunsvig=Beveren, og fortsatte lykkelig Deres Reise til Gottorp om Eftermiddagen under de varmeste Velsignelsesønsker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Amsterdam, den 16 Julii. Fra Paris meldes, at en Mand sammesteds den 8de d. M. er gaaet over Seyne i 11 Minuter med Halvstøvler af Kork. Han har nogle Gange staaet stille midt paa Floden, og er ikke kommen dybere i Vandet, end til Læggene. Han vil igientage sit Forsøg i Hoffets Nærværelse, og man faaer da at see, om Historien er sand eller en Fabel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Haag, den 16 Julii. Den 12te foretog Hr. Blanchard sin Luftreise. Ballonen var kuns fyldt med to Trediedele brændbar Luft, og dog gik Afreisen først Kl. halv otte om Aftenen for sig. De Herrer Breuilpont og Honinctun kastede Lod, hvo der skulde gaae med, og Lodden traf den sidste. Hr. Blanchard lod det hollandske Flag vaye, og Hr. Honinctun den mailleboiske Legions. Ballonen blev i Begyndelsen hængende fast ved en Skorsteen, men Luftskipperne gjorde sig snart løs. Man saae de Reisende en halv Time at drage fra Nordvest til Sydost, og tabde dem derpaa af Syne Da de imidlertid formedelst bemeldte Tilfælde ved Skorsteenen havde maatte skille sig af med hele Baglasten, alle de res geographiske Korter, Provisioner, Talerør, Blek, ja endogsaa deres Hatte, saa kunde Reisen ikke vare længe. Efterat de havde været omtrent en Time i Luften, begyndte Ballonen at synke en 3 Mile fra Haag. Hr. Blanchard aabnede herpaa Klappen, og nedlod sig paa en Eng. Her blev Ballonen meget ilde behandlet af adskillige Bønder, som søndersloge den derved hængende Vogn. Bonden, som Engen tilhørde, fordrede 10 Ducater for den tilføiete Skade, som Hr. Blanchard ogsaa lovede at give ham i Haag, men han har endnu til denne Tid ikke meldt sig. Man tog herpaa Ballonen i en Baad, og de begge Reisende ankom med samme til Rotterdam. Dagen derpaa indtraf de igien til Vogns med deres Fahner i Haag. Stedet, hvor de kom til Jorden, hedder Zevenhuus, og ligger 2 halve Mile fra Rotterdam.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Generalstaternes Resolution over Grev v. Maillebois's Forslag til Oprettelse af et Krigsdepartement er aldeles ikke denne Generals Hensigter gunstig. Jmidlertid haaber det saa kaldte patriotiske Partie dog endnu at trænge igiennem med en Plan af samme Slags, nemlig til at oprette en egen Commission til Direction af Krigsvæsenet. J Morgen afreiser Grev von Maillebois til Breda til Prinds Arvestatholderen, for med samme at besee Grændsefæstningerne i hollandsk Flandren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Vi vente med Utaalmodighed paa Efterretninger fra vore Deputerte ved det keiserl. Hof, som nu allerede maa være indtrufne til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Kiøbenhavn, den 25 Julii. Under 20de Julii d. A. er den hidtil værende Huusfoged i Amtet Gottorf, Peter Waldmann, i Naade fra sin Tieneste entlediget, og i hans Sted den hidtil værende Oppebørsels-Fuldmægtig ved den gottoriske Amtstue, Hans Martin Jacobsen, igien udnævnt til Huusfoged i Amtet Gottorff.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
J Tallotteriets 302den Trækning i Wandsbeck den 14de Julii, udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge, fra den 16de Julii til den 23de dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 26. Piger 16. Tilsammen fødte 42. Døde Mænd 17. Qvinder 8 Drenge 11. Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Beenbrud 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 2. Druknet 1. Forraadnelses=Feber 3. Gicht 1. Hidsig Feber 2. Kopper 4. Pleuris 1. Skiørbug 1. Slag 17. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 4. Uangivne Svagheder 2. Vattersot 2. Tilsammen døde 47. Altsaa 5 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
J No. 36 i Skindergaden, bliver anden Etage til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid. Nyst-Mad, eller Forældre og Børne-Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner, over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 29 Julii, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver Gaarden Joachimsdal uden for Østerport ved en eneste Auction opraabt, og uden flere Auctioners Holdelse absolut bortsolgt, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgjørende Conditioner; og meldes til Efterretning for Liebhaberne, at ligesom Bygningerne ere grundmurede med gibsede og betrukne Værelser, Staldrum og Vognremiser, saa ere og i de til Stedet hørende 2 Hauger over 400 Stkr. Frugttræer, Haugerne for i Aar i Stand satte og besaaet med alle Slags Kiøkkenurter, med Stedet bliver og solgte endeel Møbler, og kan endeel af Kiøbesummen mod første Prioritet i Stedet blive staaende, nærmere Efterretning hos Prokurator Krammer, boende i Pilestræde No. 101 og 102.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-25
Directionen for det kongel. octroierede asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Fredagen den 19de August, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over: 300000 Rdlr. Sölv, i Myndt Sorter. Thi vilde Liebhaberne, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort, Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at udi Compagniets Huus paa Christianshavn bliver foretaget Auction, nemlig: Onsdagen den 24de Aug. h. a. over den med Skibet Ganges fra Bengalen i Ostindien hiembragte Ladning, og Onsdagen den 7de Sept. h. a. over Skibet Tranquebars fra Tranquebar i Ostindien hiembragte Ladning, som alt inden 8 Dage forinden Auctionerne kan af Liebhaberne i Compagniets Pakhuuse tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-29
Kiøbenhavns No. Aar. Dn. Am ost-Tidende Fredagen, den 29 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-29
Boston, den 18 April. Forrige Fredag kom, ifølge en offentlig Jndbydelse, Kiøbmændene, Kræmerne og mange andre Folk tilsammen hos Oberste Marsion, for at raadslaae om, hvilken Afskrækkelse man havde at bruge imod de brittiske Factorer, som residere her og drive Monopolium med Handelen. Præsidium for denne Raadslaaelse blev overdraget Gouverneur Hancock, som han ogsaa, uagtet sin Upasselighed, paatog sig. Det blev her afgjort, hvor urimmeligt det var at opmuntre Handelen uden Handelstraktat, og hvor fornødent det var at afskrække de brittiske Factorer, men den største Gienstand var, at man maatte komme overeens med Kiøbmændene i andre Havne og ander Stater, af det faste Land angaaende en Plan, som man i Henseende til Handelen kunde forelægge Kongressen. Efterat Forsamlingen havde affattet et Antal Vota, som skulde tryktes, skiltes den ad. Disse Vota vare følgende: Da der for næværende Tid ingen Handelstraktat er imellem de forenete Stater og Storbritannien, og visse brittiske Kiøbmænd, Factorer og Agenter opholde sig i denne Stad, som have erholdet en Mængde engelske Vahre og vente endnu flere, som til Afbræk for de amerikanske Fartøiers Seilads bringes herhid paa brittiske Fartøier, og vor Handel trues med en fuldkommen Monopolium af al brittisk Jndførsel i disse Factorers eller Agenters Hænder, saa have vi Kiøb og Handelsmænd af Boston besluttet at udnævne en Committee, som skal forestille Kongressen den Forvirring, som Handelen nu lider, og hvorledes den endnu er udsat for en større. Denne Committee skal skrive til de fornemmeste Søehavne i denne Stat og indbyde dem, at vende sig med denne Stads Kiøbmænd til Kongressen angaaende Reguleringen af de forenete Staters Handel. Fremdeles sætte vi vor Ære til Pandt, at vi hverken ville kiøbe noget af disse brittiske Kiøbmænd, Factorer og Agenter, som nu opholde sig hos os eller efter disse maatte komme fra Engelland, eller drive nogen Handel med dem, men ville anvende alle vore Bestræbelser, at de Personer, som staae under os, intet skulle have at bestille med dem, førend det gavnlige Øiemeed af disse Resolutioner er opnaaet.