JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
J Anledning af Handels-Assistent Jacob Langes Død paa Batavia. Saa underlig vi svage Mennesker, maae tumles her omkring paa Jorden - nu snart mod Syd - nu snart mod Norden til Gravens Bred hist eller her. At fødes og at døe er vel for Alle eet; men Veien gjennem Liver er ulige - heel anderledes for den Arme end den Rige, skjøndt Begge en og samme Soel har seet. Snart fødes En, som aldrig Lyset seer: død kom han her - og død han strax nedsænkes. En Anden Livet faaer - ukjendt med hvad ham skjænkes: Han fødes - men er snart ei meer. Saaledes tager Døden stedse Told af hver en Alder og af alle Stænder. Dens ubestikkelige Hænder. gjør paa det Skabte umodstaaeligt Vold. Der hjelper intet Vælde, ingen Magt, den frygter aldrig for Neroner -ja ændser ei engang de stærke Troner - Alt maae herunder hvad som er frembragt. Da maae den neies med en Smule Jord, som hele Riger her ei kunde ret fornøie. J Graven seer ei det umættelige Øie. Der finder Fraadseren ei dækket Bord. Men der er Fred - selv da naar Fiender staae til Kamp bered paa Hedenfarnes Grave: ja uforstyrret Fred er Dødens skjønne Gave. Ei Kummer, Lidelser til Gravens Bolig naar Naar derfor den som her en Rolle fik at spille under Magts og Rigdoms Flitter, i en alvorlig Stund seer gjennem Tidens Gitter og gyser ved at den saa hastig gik og at dens Rest end lige hastig gaaer. og at bag Tiden Jordens Glæder endes, at Guld og Pragt ei meere kan anvendes - bejamrer at vort Liv en Ende naaer; da frydes han, der sig ei trylle lod af Tidens Tant; men søgte den at nytte til Kundskabs, Dyds Erhverv - da dette Bytte hist er hans Hæderskrands - ei kjøbt med Brødres Blod. Yngling, ved hvis Død og fjerne Grav her jeg Harpens Sørgetoner rører - Jntet Du til Venners Klage hører over Din afbrudte Vandringstav. Hviil Du født i Gravens stille Roe! gjærn fra vort Europas mange Krige. Eet for ulle er Guds Himmerige -der skal atter Du med Tine Venner boe. J Forældre, som saae Eders Søn, segne ned i Livets bedste Alder - Tænk: at ei ved Graad J ham tilbagekalder: at han, som var god, nu og faaer Godheds Løn. Velmeent her jeg giver dette Raad, med hiin Trøst at dæmpe Eders Smerte. Ogsaa jeg er Fader - og mit Faderhjerte føler Eders Tab - og Eders Graad. Kullerup den 2 Octbr. 1808. A. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Avertissements. Kredi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Huusmand Natten Andersen og Kone Karen Nielsdatter samt Børn Jens Jensen Patermann og Margrethe Mortensdatter af Ullerslev, indkaldes herved til inden lovbefalet Tid, de Forste at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet, og de sidste at betale hvad de til Boet maatte skylde. J begge Tilfælde henvender man sig til undertegnede Skifteforvalter. Vinding Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 1 Octbr. G. L. Vaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Onsdagen den 12 Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver holdet offentlig Auction over i Ullerslev afdøde Huusmand Morten Andersens Kone Karen Nielsdatters samt Børn Jens Jensen Patermann og Margrethe Mortensdatters Efterladenskaber bestaaende af nogle Meubler, Sænge og Sængeklæder Kjøkkentøi og andet Boeskab, samt endeel Gangklæder. Auctionen som holdes paa Stervboestedet i Ullerslev, fremmes efter de forinden bekjendtgjørende Konditioner. Hvilket herved kundgiøres. - Vinding Bjerge og Aasum Herredsfogderie d. 1 Octbr. 1808. - S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Næstkommende Fredag den 7 dennes Kl. 11 bliver ved Auction bortsolgt 7 af Byens Tyre, De Lysthavende vilde behage at møde ved Byens Fal uden for Vesterport, hvori Auctionen holdes. Lars Pedersen, Kjæmmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Mandagen den 10 Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver udi Gaarden No. 286 udi Vestergade ved offentlig Auction bortsolgt adskillige Meubler bestaaende af: Stole, Borde, Sængestæder, Dragkister, Kjøkkentøi af Kobber, Messing og Jern, Porsenain samt Guld og Sølv med videre, hvorover trykte Kataloger kan bekommes paa Auctionsstedet 3 Dage førend Auctionen, hvilket herved bekjendtgjøres, Odense den 29 Septbr. 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
En god Regnskabsfører, som tillige er vel øvet i Kontoir Forretninger, ønsker sig en Kondition til Novbr. eller Nyeaar, paa Løn ansees ikke, blot en god Omgang, nærmere Underretning gives fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Da der ved Auctionen den 24 dennes intet antageligt Bud, skede paa Huset No. 61 og 62 med Haugeplads, der for Tiden beboes af Hr. Toldinspecteur Dahl, saa er efter Vedkommendes Begjær 2den Gang Auction derpaa berammet til Afhændelse paa Raadstuen den 1 Octbr. om Formiddagen Kl. 10 Slet og 3die Gangs Auction næstfølgende Løverdag den 3 Octbr. samme Sted og Klokkeslet hvilket herved bekjendtgjøres. Bogense den 26 Septbr. 1808. Friis. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Onsdagen den 12 Octbr. førstkommende, og følgende Dage, Formiddag Kl. 9, bliver udi Klinte Præstegaard ved Auction afhændet endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Linned, Uld, Hør, Sængeklæder, Sængesteder, Porsellain, Glas, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træefang, Mahognie og andre Meubler, Køer, Vogne, Plove, Han ver med mere, Præste=Enken Mad. Kampmann tilhørende; Trykte Fortegnelser over Vahrerne faaes 8 Dage før Auctionen hos Hr. Birkedommer Andkiær paa Birkholm, i KlintsPræstegaard, og paa Lunde, Scham og Schoubye HerredsKontoir, den 22 Septbr. 1808. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
1308 Søndagen den 4 Septbr. er ved Afreisen fra Odense, bortkommen fra Eieren, imellem Slagbroehuset og Overholluf et Bundt Dokumenter, sammenrullet i hvidt Papiir, m. 2 sorte Segle forsynet, hvem samme er forekommet, ville behage at aflevere det til Hr. Hempel i Odense, imod en paa sende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-04
Hvor nogle Tønder fortrinlig god Sædehvede kan bekommes, tilkjendegiver Aviserpeditionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Om det mærkelige Keisermøde i Erfurt levere Aviserne denne Gang følgende : Keiser Napoleon reiste fra St. Cloud den 22de f. M. til Rhinforbundets Stater. Hs. Maj. reiste inhognito, og saa hurtigt, at f. Ex. de i Chalons ved Marnen, liggende 4 Dragon=Regimenter ey engang fik Tid til at sidde op for at modtage ham. Den 27de om Formiddagen Kl. to ankom han til Erfurt under Kanonernes Afsyring, Klokkernes Ringning og Militairets Paradering. Foran Keiserens Vogn reed en af unge Kjøbmænd oprettet BorgerGarde, og nogle Kavallerie=Regimenter fulgte samme. Mod Aften ventedes Hs. Russisk- Keiserlige Majestæt og Storfyrste Constantin til Erfurt, de vare allerede den 25de indtrufne til Weimar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Kongen af Sachsen befinder sig ogsaa i Erfurt, samt den Preussiske Minister for de udenlandske Sager, Grev v. Golz, og den bekjendte Østerrigske Underhandler Ba sion v. Vincent, der medbringer sin Sonverains Lykønske ningsskrivelse til begge Keiseres Ankomst til Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Udenlandske Krigsefterretninger. Ved den Solennitet, hvormed Staden Paris modtog lie til Spanien gjennemmarscherende Tropper, tiltalede Departements=Præfekten dem omtrent som følger: "Kei eren har tilladt os at bringe Eder de fortjente Kroner. Smykker Eders Ørne dermed, medens J marschere til nye Triumpher. Maatte disse Kroner for den hele store Armee være en Hylding, og for Enhver af Eder et Under pandt paa Hovedstadens Taknemmelighed. Brave Krigere! I have erobret Freden i Norden; J skulle nu og erobre den i Sønden, og - Verden er frie, Vore Hjer ser fulgte Eder ved Donauens og Veichselens Bredder, de ville følge Eder til den alt sittrende Ebro og Tajo. Gid J. der for hans Flugt over Vandet maatte træffe den eneste Fjende, J endnu have at overvinde, fordi han aldrig har givet Eder Leilighed til at kjæmpe med sig De Fransk Engelske Efterretninger om Sagernes Gang i Spanien og Portugal indeholde kuns lidet Nyt. De nævne som Hoved=Anførere for de Spanske Jnsurgenter Generalerne Castanhos, Palafor, de la Cuesta, Cevellon, Admiral Apodaca o. fl., og fortælle, at den sidstnævnte er sendt til Engelland, mellem hvilket Rige og Corunna der gaaer regelmæssige Paketbaade. Jnsurrektions Juntaen i Asturien skal have en Gaarde paa 500 Mand; men der hersker kuns liden Enighed mellem Jnsurrektionens fornemste Styrere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Efter en authentisk Liste skal Engellændernes hele Magt i disse Lande bestaae af 4 Divisioner og en Reserve, i Alaf 29,246 Mand, som kommanderes af Gen. Lin. Dalrymple. Andre 23,000 Mand under Gen. Baire skulde dengang endnu indskibes i Cork, og hele Troppetallet, der var bestemt til Spanien og i Særdeleshed til Portugal, anslaaes til 60,000 Mand. Til Beviis paa, hvor liden Troværdighed de offentlige Tidender, javel endog offentlige Attstykker, ofte i denne Tid fortjene, behøver man blot at anføre de ganske modsigende Efterretninger, man har fra Portugal, og man maae tilstaae, at Engellænderne, om de lyve, gjøre det meget omstændeligen. Efter deres officielle Beretninger, som læses i politisk Journalfor September d. A., skal der nemlig efter de bekjendte Træfninger være sluttet en definitiKonvention i Lissabon den 30te August mellem General Murray paa Britternes, og Gen. Kellerman paa de Franskes Vegne, af følgende Hovedindhold: "De Franske Tropper rømme Portugal med Vaaben, og Bagage; de ansees ikke som Krigsfanger, men føres af Engellænderne til Franske Havne, og kunne medtage alt deres eget Artillerie med tilhørende Heste Krudtvogne &c. Dog, formedelst Mangel paa Transportskibe medtages ikkuns 600 af Kavalleriets og 200 af Stabens Heste. Lissabon overgives til Engellænderne, naar den anden Division indskibes; Rigets øvrige Forter og Fæstninger, saasnart de Engelske Tropper vise sig for dem. Alle tvivlsomme Punkt ært Kapitulationen forklares til de Franskes Fordeel. Alle inddrevne Kontributioner ophæves. Alle Franske i Portugal og deres Allierede skulle beskyttes; de kunne, om de ville, reise bort med Armeen. Jngen Portugiser maae drages til Ansvar for sit politiske Forhold, medens de Franske vare i Landet. De Spanske Fanger udleveres til Engellænderne som derfor ville udvirke Løsgivelse af de Franzoser, der ere blevne fangne i Spanien ifølge Begivenhederne af 29de Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Ogsaa leverer samme Journal en Konvention, sluttet den 3die September mellem Admiral Siniavin, Chef forden Russiske Eskadre i Tajo, og den Eng. Admir. Cotton, ifølge hvilken denne Eskadre overgives til Engelland at beholdes in Deposito til 6 Maaneder efter en forestaaende Fredsslutning, dog saaledes, at samtlige Russiske Officerer, Matroser og Søesoldater paa Engellands Bekostning føres til deres Hjem, uden at være eller ansees som Krigsfanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Af en tilføiet Liste sees at den Russiske Eskadre bestaaer af 9 Linieskibe og en Fregat med 676 Kanoner og 5685 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Jfølge disse Konventioner skulle Forterne Cascas, St. Julien og Bugio være besatte af Engellænderne den 2den September, og den første Division af den Russiske Flaade ufortøvet afgaae til Spithead. Til Slutning meldes, at Konventionen med Hertugen af Abrantes, der er saa ærefuld for de Franske - som blot for det første forandre Skuepladsen for deres Tapperhed - har i London opvakmegen Misfornøyelse, og at man taler om en Militair kommission, der i denne Anledning skulde nedsættes. Om Krigs=Tildragelserne i Norden haves Jntet af Betydenhed. Den Russiske Flaade ligger endnu i Baltisk Port, og Søeministeren har selv begivet sig til denne Havn, og truffet alle muelige Anstalter til dens Forsvar. Som et Aktstykke af særegen Natur, og en besynderlig Prøve paa den Tone, i hvilken en Souverain i vore Dag tilskriver en anden, som i dette Øyeblik er Hiin ligesaa overlegen i Magt, som i alle udvortes Forhold, læser man en Skrivelse, som Hs. Maj. Kongen af Sverrig har tilskrevet Keiseren af Rusland, og som han tillige har ladet offentlig bekjendtgjøre, ventelig for at oplive de Svenskes siunkne Mod og give en fordeelagtig Jdee om Sverrigs militaire Stilling mod Rusland. Det maae i øvrigt ikkun anmærkes, at den Russiske Flaades Tilstand, efter de seneste Efterretninger, langt fra ikke er saa krittisk, som Kongen af Sverrig i følgende Skrivelse søger at give tilkjende: Deres Keiserlige Majestæt, Æren og Menneskelighed byde Mig, at gjøre kraftige Forestillinger mod de utallige Afskyeligheder og Uretfærdigheder, som de Russiske Tropper have begaaet i Svensk-Finland. Disse Handlinger ere alt for bekjendte og beviste til at Jeg skulde have nødig at lægge dem for Dagen, da de ulykkelige Slagtoffres Blod at ter raabe om Hærn over dem, der have autoriseret slige Grusomheder. Maatte Deres Keiserlige Majestæts Hjerte ikke være ufolsomt mod de Forestillinger, som Jeg seer Mi nødsaget at gjøre i Mine troe Finlandske Undersaatters Navn, - Hvorledes skal denne lige saa uretfærdige som unaturlig Krig endes En uden at indjage den største Rædsel for Navnet Russer. Er det en Forbrydelse af Mine Finlandske Undersaatter, at de ey have villet lade sig bedrage af Løfter, der er lige saa falske som de Principer hvorpaa de vare grundede. Tilkommer det en Souverain, at ville gjøre dem en Forbrydelse deraf, Jeg besværger D. K. M. at gjøre Ende paa en Krigs Afskyeligheden og Ulykker som kan tildrage Deres Person og Deres Rige det Guddommelig Forsyns Forbandelse, Halvdelen af Mine Finlandske Stater er allerede befriet ved Mine brave Finlandske Tropper, Deres Keiserlige Majestæts Flaade er blokeret i Balrise, Port, uden at have Haab om nogensinde at slippe ud de fra uden som Bytte; Deres Flotille har nylig liidt et meget betydeligt Nederlag; og hvert Øyeblik udskibes i Finland Mine Tropper, som skulle forstærke dem, der vise den Veien til Ære og Hæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
J Mit Hovedqvarteer, den 7de September 1808. Gustaf Adolph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Om de Spanske Troppers Undvigelse fra vort Fædre land, og den listige Mellemhandling med den fælleds Fjende hvoraf deres Anfører Marquis de la Romana i denne Henseende betjente sig, faaer man nu af Fjendens egne Fortællinger og officielle Jndberetninger følgende interessant Underretning. Beretningen derom er følgende: Den Spanske General Marquis de la Romana var i den fuldkomneste Uvidenhed om det i Spanien forefaldne Oprør Fra den Engelske Regjerings Side havde man gjort adskilt spo lige mislykkede Forsøg paa at bibringe ham Kundskab herom før og tillige at tilbyde ham Midler til at undflye med de under hans Kommando staaende Tropper. Langt om længe fandt Re tes en dristig Mand, der paatog sig at udføre dette Vovestykke. Han var ikke Officeer, som man har fortalt, men en Geistlig, til hvis Ære, Kundskab og Konduite man kunde staae fuldkommen Liid. Denne Mand kom under Forklædning af en simpel Handelsmand over Helgoland til den Egn, hvor Marquis de la Romana og hans Tropper vare samlede, efter at have udstaaet mange Vanskeligheder paa Veien, hvilke han overvandt ved Bestemthed og List Da han havde lært at kjende Marquien af Person, passede han paa enhver Leilighed til at nærme sig ham, uden at vække Mistanke hos de utallige Spioner, der omringede ham. Tilsidst var denne Underhandler nødt til, som ved Tilfælde, at støde Marquien paa Armeen i en Gade, for derved at tiltrække sig hans Opmærksomhed. Han frembragte sin Undskyldning for det skeete, lod som han ikke kjendte den, har talte til, og endte med at byde til Salg noget fortræffelig Kaffe. Marquien afslog hans Tilbud med Foragt og lod sig forstaae med, at han ansaae ham for Smugler. Præsten blev imidlertid ved at anbefale sin Kaffe og fik siden i Samtaen Leilighed til hemmelig at sige ham, at han ikke var en Smugler men en Gentleman. Det vil vi snart see, sagde Marquien, og spurgte ham derpaa, om han kunde tale Latin. Præsten svarede ja og begyndte en Samtale, hvoraf det lod, som om der taltes om Kaffe, men hvorved begge søgte at bedrage enhver, som havde Øye paa dem. Marquien fik nu fuldkommen Underretning om enhver Tinggjortiske Regjering havde sendt og om sammes Beredvillighed, vare som var forefaldet i Spanien, om den Hielp som den BritN. antil at tage enhver iværksættelig Forholdsregel til at befritamham og hans Tropper saaledes, at de kunde blive satte i Forbeliggening med deres Landsmænd til at modstaae Frankerigs UnStaldertrykkelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Udfaldet af denne Samtale, hvorved Mellemhandlinger, rischindledtes, sees af den Engelske Admiral Keats Jndberet. dersning til Admiralitets-Sekretairen, hvori han da fortæller, meget. at uagtet Marquis de la Romana den 9 August tog Nyborg. aland i Besiddelse, vare vore tvende smaae der liggende Krigskib dem ikke at formaae til at stryge, men udholdt et Angreb, der kostede dem 7 Døde og 13 Saarede, og Engellænderne: Døde, hvoriblandt en Officeer; at Spanierne ved denne Leilighed handlede i visse Maader imod deres Generals Hensigt, da de fra Batterierne fyrede nogle Skud paa de Danske Skibe, førend disse strøge. Videre hedder det, denne at Admiralen efter Romanas Villie søgte at undgaae en i For hver fjendtlig Handling mod de Danske, thi at han borttog sant de to Krigskibe, der vare saa lidet føyelige vil han ikke ansee for nogen. Fremdeles fortælles der, hvorlundi den Regimentet Zamora marscherede 18 Danske Mile i 2. prør, Timer, og meddeles tillige Afskrifter af Keats Korreadskil sponden; med Romana og andre Vedkommende. J den herom første Skrivelse til Romana, dateret ombord paa Super under ved Langeland den 5te August, melder Admiralen at hans fand. Regjering paa det bestemteste har befalet ham, at søge Underhandlinger med de Spanske Officerer i Danmark, og Vove. indbyde dem til ved Engelsk Bistand at gaae hjem til deres man, Fædreland. Han ventede blot paa Transportskibe og de under. fornødne Levnetsmidler. Jndtil disses Ankomst vare de velkomne ombord paa Skibene under hans Kommando, hvor de skulde tage Deel i alle Beqvemmeligheder og Provisioner. Til hiint Foretagendes Udførelse var imidlertid er over lagt Plan nødvendig, og til dennes Aftalelse for restaaer Admiralen en Kommunikation med den Spanske Post ved Svoysbjerg, og beder at en lille Spansk Vagt, til Tegn paa hans Skrivelses rigtige Modtagelse, den følgende Morgen Kl. 9 maa paradere paa et i Øyet faldende Sted i Nærheden af de Engelske Krigskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Efterat nu Admiralen ved en Spansk Officeer var bleven underrettet om Troppernes Stilling, proponerer han Følgende: Tropperne i Sielland skulde bemægtige sig den Halvøe, hvoraf Halskov ved Korfør danner den fremragende æsten. Pynt mod Sprogøe og forsvare sig paa denne Jordtunge, indtil de kunde blive overførte til denne Øe. De i Frideantaricia skulde søge at forene sig med dem i Fyen, og poste ar en re sig paa den Halvøe, som grændser ud til Romsøe, hvorhen de i fornødent Fald kunne transporteres. Man maatte forsyne sig med Hornqvæg og hvad Levnetsmidler, man kunde faae og ikke ændse Opoffrelsen af Kanoner og Heste. Tjenligt vilde det maaskee være at bemægtige sig Nyborg, saasom det vilde gjøre Kanonbaadene i denne Havn uvirksomme. Dog kunde maaskee denne Operation kompromittere de Spanske Troppers Sikkerhed i Sielland og Jylland. De Midler Admiralen havde i Hænde 63 Linieskibe og i det høieste 6 smaae Skibe) vare maaskee utilstrækkelige til paa engang at udføre det hele Øiemeed. Bevægelser og Foranstaltninger til Søes ere altid i en vis Grad afhængi, ge af Veiret; men ved sine Officerers og sit Skibsmandskabs Anstrængelser haabede han at overvinde dem alle. Vel havde Admiralen kuns lidet Haab om et heldigt Udfald af en Underhandling om Troppernes uforstyrrede Bortgang; men en Deklaration strax efter Bevægelserne, ledsaget ned Trudsler, troede han, vilde have sin Nytte. J den 3die Skrivelse af 10de August lykønsker Hr. Kat Marquien til det Skridt, han har gjort (Nyborgs Occupation), raader til paa det tilsomste at bringe Tropperlie til Langeland, saasom man troede at kunne soutenere sig der indtil Transportskibenes Ankomst, og beder ham at oprette et Marinekorps af de Matroser, som muligen kunde være iblandt de Spanske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
J Brevet Nr. 4 af samme Dato til Kommandanten i Nyborg hedder det, at Engellænderne have faaet de strængeste Ordre at begegne Byens Jndvaanere med største Hof lighed, og at Man kuns i det Tilfælde, at de Danske eller Franske skulde forsøge mindste Modstand, havde taget saadanne Forholdsregler, som kunde drage Byens Ødelæggel. se efter sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Den 10de Aug. skriver Admiralen til Kommandanten, ag Hs Excellenz vilde indsee, at Engellanderne hverken ved nogen absolut Lov eller ved Skik og Brug afholdtes fra at udøve Fjendtligheder og angribe Jndvaanernes Eiendom, da man fjendtligen havde modsat sig deres Jndgang i Havnen; at Hs. Excellenz tillige vilde begribe, at den Spanske General behøvede en Deel af de Fartøier som laae Havnen, og, hvis Eierne og Mandskabet ikke vilde hielpe til at hvidere og føre disse, stod det ikke i Admiralens Magt, at sikre dem for Fornærmelser, skjøndt - hedder det - en Engelsk Officeers Æresord giver enhver tilstrækkelig Sikkerhed, hvorhos han lovede at sende Skibene tilbage igjen. Tilsidst melder Admiralen Statssekretairen under 12 August, at der er sluttet en Konvention imellem Romana og Gouvernøren paa Langeland, hvorefter alle Fjendtligheder skulle ophøre, og Proviant leveres, saavidt Øen, der er meget frugtbar, formaaer det, &c. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Fra Vien berettes, at en Vaabenstilstand paa bestemt Tid er sluttet den 17 August mellem Tyrkerne og Servierne, ifølge hvilken de opkastede Forskandsninger af begge Parter demoleres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Jfølge senere Nørste Post-Efteretninger satte Major Coldevin, som havde trukket sig den 17 Aug. til Duveskandsen, den 18de over Elven og marscherede til Tangbøl, hvorfra han den 19de tog gjennem Skurdalsporten til Merager For at dække de forventende Tilførsler lod Majoren det smaalenske Skiløber Kompagnie gaae tilbage over Fjeld stuerne. - Oberst Bang, som var indfaldet i Herjedalen, er med heele sit Korps kommen til Røraas. Man vil ellers og have Efterretning fra Norge om en paa Grændsen forefalden Træfning mellem de Norske og Svenske Tropper, i hvilken de Norske vel i Førstningen bleve trængte tilbage af Fjendens Overmagt, men at de strax derpaa paa nye havde angrebet de Svenske og aldeles slaaen dem paa Flugten. Man kan snart vente at erholde de nærmere Efterretninger om denne for vore Vaaben saa ærefulde Træfning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Den 2 Octbr. om Eftermiddagen kom en Flaade af henimod 50 Seilere meest engelske og svenske, under Bedækning af en svensk Fregat, en dito Lugger, et armeret Skib og en eng. Brig ind fra Nordsøen og toge Kursen til Landskrone. Under samme Dato meldes følgende fra Korsøer; De fiendtlige Skibe, som forleden seilede nord efter, lagde sig til Ankers ved Romsøe og aabnede derved nogle Dages fri Oversart mellem Nyborg og Korsør; men i Dag Morges ere de atter nedkomne i Beltet, og have nu i alt 1 Linieskib, 3 Brigger, 1 Jagt og 2 Kanonbaade lag sig nedenfor Knudshoved under Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-07
Indenlandske Efterretninger. Kammerherre Anker har sat 2 Mk. Præmie for hver Tønde Kartofler, som søeværts indføres inden Octbr. Maaneds Udgang til Frederikshald.