Norske Intelligenssedler, 1799-09-04
Kammerherre Severin Løvenskjold, Eier af Bolvigs Jernverk under Bradsberg Amt, Bevilling ved Proclama i Aviserne at maae indkalde Jhændehaveren af een Pandte-Obligation dat. 11te December 1784, m. v. Jndstevnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller de, der maatte være hændehavere af, eller formeene sig at have nogen Ret til, ovenanførte Pandte-Obligation stor 15500 Rdlr. under 11te December 1784 udgivet af mig conjunctim med nu afdøde Kammer Junker Jacob de Løvenskjold til afgangne Jochum Jørgensens Arvinger, til at møde mig eller Fuldmægtig i Retten næste Solum Bøygde-Ting udi Nedre Tellemarkens Sorenskriverie og Bradsberg Amt, efter at denne Stevning har været 3de Gange indført i de befalede offentlige Tidender, og til da at fremkomme med den berørte Pandte-Obligation og bevise sin lovlige Ret til samme, i andet fald jeg efter Frem leggelse inden Retten af den ovenanførte mig allernaadigst meddeelte Kongelig Bevilgning, og i Kraft af allerhøistsamme vil paastaae og forvente, at denne Obligation ved Dom skal vorde mortificeret til paafølgende Udslettelse af Pandte-Bøgerne som ugyldig. Porsgrund Østre ved Brevig den 14de Augusti 1799. S. v. Løvenskjold. en fra det Oplandske Jnfanterie-Regiment afskediget Grenadeer ved Navn Johannes Olsen, 29 1/2 Aar gammel, fød i Froens Præstegield i Gulbrandsdahlen, som, formedelst 2den Gang begaaed Tyverie, i Stange Sogn under Hedemarkens Fogderie, er bleven hendømt til FæstningsArbeide i 3 Aar, har, efter Lensmand Bergs Beretning af 14de i d. M. fundet Leilighed at undvige fra Vagten paa Transporten fra Nannestad Præstegield til Christiania; Jeg skulle derfore, i Følge Amtets Foranstaltning, herved anmode alle og enhver, som enten maatte have eller kan faae Underretning og Johannes Olsen, at De behagelig ville føje alle muelige Foranstaltninger til at paagribe og arrestere ham, samt derefter at melde mig samme. Som Kiendemærker opgives: at han er rund- og fortagtig af Ansigt, sort Haar paa Hovedet, breedskuldret og af middelmaadig Høide, med tykke Been. Var iklæd en fortgraae Trøie med dito Buxer, samt lyseblaae Strømper og Sko paa Benene med Spender udi og paa Hovedet en hvid gammel Hue. Kaaterud den 20de Augusti 1799. F. Widers. Constabel af 10de Artillerie-Compagnie Erik Halvorsen Sadelmagers og Kones uordentlige Huusholdning og de mange Klager der dagligen indløbe fra Folk, som have borget dem og tabt derved, nøder Compagniet til at bringe de Kongelige Anordninger og hvad Credit der maa gives Soldateres og deres Koner i Erindring, med Tilføjende, at Vedkommende som ej rette sig efter disse, faaer tage Skade for Hjemgield. Aamodt. 3di Aaret 1795 udfandt jeg en Maade til at klyve Graasten, som er ulige lettere end den der tilforn har været brugt. 1) Udsøges Steen, som er nogenledes frie for Vand-Røfter eller Sprækker, og lægges med den flade Side op, saa den ligger Vandret eller efter Vaterpas 2) Drages en ret Linie over Steenen, der hvor den skal klyves, saa slaaes Huller ind med et Steen eller Mineer-Bohr 3de Tommer dybe, og omtrent 6 Tommer imellem hvert Hul, saa at i en Steen, der er 2 Alen lang, bliver 6 Huller. Giøres 3de Jern-Kiler til hvert Hull, de 2de giøres halvrunde paa den ene Side og flad paa den anden, saaledes at en Kile udgiør omtrent 1/2 Circul i den Ende, som skal staae ned i Stenen; den Ende som staaer op kan være omtrent den halve Deel saa tyk. Disse 2de halvrunde Carenler sættes med den tykkeste Ende ned i Steenen, og med den flade Side mod hverandre, og langs efter Linien, siden sættes den 3die Kile imellem, som giøres flad paa begge Sider og omtrent 4 1/2 Tomme lang; Naar nu i hvert Hul er sadt 3 saadanne Kiler, saa tages en stoer Jern-Hammer og slaaer et Slag paa hver Kile af de mellemstaaende, af nogenledes lige Kraft frem og tilbage til Steenen er kløven; er de halvrunde for samme, saa kan der sættes tynde Jern imellem. 4) Er Steenen 1 1/2 Alen til 2 Alen tyk, lige meget hvor lang, da 5 Tom. imellem hvert Hul, dog kun 3 Tom. dybe, og er Steenen 1 Alen tyk, da kan der være noget over 6 Tom. mellem Hullerne og 2 1/2 Tom. dybe; er Steenen 1/2 Alen tyk, da noget over 7 Tom, mellem hvert Hul Ligger Steenen Vandret ovenpaa, da maae Steen-Bohret holdes Lodret, eller efter en Vinkel; thi dersom Hullerne ej staaer lige, da klyver Steenen sig skievt. Er Steenen rund, da passes ligeledes at Steen-Bohret holdes til Midten af Steenen, eller efter den Linie, som man vil have den kløven; er Steenen til 2 Alen tyk eller noget derover, da maae den først kløves efter Midten, thi ellers vil den briste ud til den Side, hvor den er svagest, siden kløves hvert Stykke som man vil, ja om man vil have den til 8 Tom. i Fiirkandt. 5) Paa de Steder hvor ingen løs Steen findes, som kan ansees fortienlig at kløves, kan der udmineres store Stykker af Field-Spidser og siden dannes som sagt.