Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Tydskland. Østerige och Arfve-Landene. De Oprørske i Ofver-Ungeren staae 7000. stærke ey ræt langt fra Etschet, hvor til nogle tusind Siebenburger forventis, och skulle de samptligen, efter deris foregifvende, gaae ind ad Polen. Paa Eperies haffde de et Anslag, som misslingede dennem, i det den Kæiserlige Besætning falde ud paa dennem af Caschau, och slog dennem 500. Mænd fra. Dog meenis der, at de eendræcteligen hafve besluttet at bequemme sig, och at den Siebenburgiske Første hafver gjort Forbøn for dennem hos Kæjseren. Den Kæiserlige General i Ungeren, Spankau, er ved Døden affgangen. Til Villeck er et stykke af Muren needfalden, huilket der Tyrkerne til Neuheusel fornam, hafve de giort et Anfald der paa, men Husarerne sloeg dennem 300 Mænd fra, och jagede dennem tilbage igien. Det Kæiserlige Krigs-Folk i Arfve-Landene och Riget var førend Slauget stoed ved Sassback til Hest 267003 til Foeds 45000. stærkt. Riget. Tredie Dagen effterat de Kæiserlige Mandata avocatoria, inhibitoria och auxiliatoria vare forkyndede for Rigets Forsamling til Regenssburg, ere de Kongelige Suenske Ministri blefne borte. Det Kæiserlige Mandatum Pænale, som blef indleveret til Stade, hafver Regieringen sammestæds med Secretario Buchner skikket ad Suerig, och fornæmmer mand, at Her Puffendorff, strax paa Majestætens vegne af Suerig, reyste ad Hannover och Bæyren at forfarede hvad Partie de vilde holde. Den Kæiserlige Hær under Montecuculi needlagde i de ti Dagis Fældt-Slaug, de holdte med Frandske ved Rhinen, 6000. Mænd, och mang foldige høye Officerer, dog haffde det været umueligt, at de Kæiserlige kunde dref vet de Frandske af deris Leyr, hvor de stode forskantzede, huis de selff ey haffde forladt ladt den. Thi efter deris Fældt-Herris Turaines Anordning var samme indrættet ved en naturlig Morads eller Gryfft, hvor udi var Vand saa dybt som en halff Mand er høy, ved Bredden af Vandet, var et høyt Brystværn opkast, och bag Leyren laae en Skow, som hand haffde ladet trende Stæder giennemhugge, och imellom huer Giennem-Hugning ladet vilde Pladser udrydde, hvorpaa heele Batallioner Foed-Folk och Squadroner Rytterie kunde stillis til Slaug, om det giordis fornøden. Til deris Skib Brois Beskyttelse var en half Maane opkast och besat med Pallisader, bag huilken 1000. Mænd kunde med Magelighed forsuare sig. Jnden for var en uadrant i lige maade besat med Palisader, som och aff 1000. Mænd kunde forsuaris och tæt for Broen en halff Sexkant med tre store Batterier til 6. eller 8. Stykker. Saa snart de Frandske vare gangne af denne deris Fordeel tilbage ofver deris SkibBroe ind ad Elsas, och haffde affbrødt, samme Broe bag sig, ginge Kæyserlige ofver den Strassburgiske Rhin-Broe och bemægtigede sig nogle Frandske Proviant-Huuse, hvor de finge god Forraad, sloege och nogle Frandske Partier och belagde Hagenau, men der de haffde beskudt samme i tu Dage, maatte de bryde Beleyringen op och begifve sig imod den Frandske Hær, som siden Conde var stødt der til med nogle tusind Mænd frisk Folk, igien haffde vendt sig, och stoede den 13. Augusti begge Hærerne, hvor de Alliirte for et Aar siden leverede de Frandske et Slaug. Huad de Kæiserlige agte at giøre, efftersom de hafve ladet en flifvendis Broe forfærdige til Strassborig och opføre imellom Hagenau och Strassborig tuert ofver for Stolhofen, hvor den skal slaais ofver Rhinen med Skandser befæstis, vides ikke. Den Kæiserlige Hær under General Cop er beordret op ad de Bæyerske Grændser, och støde 1500. Chur-Saxiske under Øfverst Degenfeld til samme Hær.