JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Wien, den 25 Aug. Den 23de om Aftenen kom Fyrst Repnin hertil fra Berlin, og sterg af i den russiske Gesandt, Grev Rasumowsky, Huus. I Dag havde han en Privataudient hos Keiseren. Siden denne Fyrstes Ankomst gaaer her det Rygte, at paa Portens Ansøgning hos det Russiske Hof, ere 45000 Russer fra Egnen af Niemirow og Kammintek marscherte til Widdin, for at svinge den rebelske Pacha, mod hvilken Porten har intet kunne udrette. Ogsaa forsikkres, at Porten med det første erklærer Frankrig Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Forleden havde vi her en sørgelig Tildragelse. En ungt Menneske 24 Aar gammel, skiød sig selv ihiel, fordi hans Gudinde, som tiente et fornem Herskab, havde givet ham Kurven, af den Aarsag: at hun hørte hendes Herskab havde i Selskab opremset saa mange drik fældige Personer der fandtes blant den ringere Klasse, og deriblant nævnet hendes Kiereste. - O! J, som 3 Eders Selskaber giøre Eder en Glæde af saaledes at hudslette Eders Medmenneskers Ære, med Ederhagvaskende Tunger; seer her, hvilket sørgeligt Exempel, Griber i Eders egen Barm, og J vil der finde Adgang til nyttigere Diskourser. Tænker paa : at medens den arbeidende fattige, i en Vraae vederqvæger, sig med lider, ødele J ofte store Summer bort, ved overstødig Spise og Drikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Rom, den 13 Aug. Siden den Franske General har ladet de 5 Consuler suspendere fra deres Functioner, har Gieringen, her stærkt tiltaget, og man befrygter, uagtet Frantsosernes Magt her daglig tiltager, en fuldkommen Folkeopstand. General Macdonal har bekiendtgjort, at ved første Allarm=Skud og slager Generalmarsch, skal alle Jndvaanere være i deres Huse, og Nationalgarderne paa deres Poster. Jnsurgenterne paa Landet er slaget af Frantsoserne og Resten er flygtet til de Pontiniske Moser, hvor de have afskaaren nogle Damme, for at sikkre sig forFrantsosernes videre Overfald. - Kongen af Neapel har ved Grændserne bekiendtgjort, at behandle alle paa hans Gebert flygtede Jnsurgentere fiendtlig. De ved Ferentino Slagne Jnsurgentere samlede sig igien ved Frosinone ved de Neapolitanske Grændser, anføres af Krigserfarne og besidder megen Mod, saa en Deel Blod derfor nedstrømmer. Endelig maatte de ogsaa paa dette Sted vige. De foreslog en Capitulation, men Frantsoserne afslog samme. Broen blev derpaa erobret, Porten blev aabnet, den pohlske Major Nadolsky trang først indi Staden. Jnsurgenternes Anfører, en bevæbnet Prest, blev nedlagt af et Bajonetstik og 8 Huse, sat i Brand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Frankfurt, den 28 Aug. Vores Messe har igien den Skiebne at være under Angest og Skræk. Udsigterne bliver her i Egnen daglig farligere. Paa begge Rhinbreder ere Troppebevægelserne meget levende. Jgaar og idag ere de Franske Tropper langs Biergene fra Wickert til Homburg og Friedberg i Bevægelse, Ordonnance=Vexel fortsættes uophørlig, og idag skal Overgeneral Joubert komme til Homburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Berlin, den 1 Septbr. Efter Beretninger fra Sydpreussen, har i det rus. siske Litthauen, 3 Mile fra vore derværende nye Grændser, yttret sig en pestagtig Sygdom, imod hvis videre Udbredelse dog er truffet Forsigtighedsregler. Ogsaa i Handelstaden Brod, i Vest Gallizien, raser Pesten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende skal Buonaparte have skrevet til Constantinopel, og ladet erklære, at han vilde ansee det for en Krigserklæring, hvis man tillod Russerne at seile igiennem Dardanellerne. Han haabede meget mere, at Porten af al Magt vilde modsætte sig deslige Fordringer af Rusland, da han nu havde befriet den fra sine Arvefiender, Malthoser=Ridderne. Midlertid giør Porten store Forberedelser til Krig, som meere synes at gielde Frantsoserne end Russerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Paven ligger i Karthauseklosteret ved Florenz meget syg, og man venter hvert Øieblik han opgiver Aanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Den jødiske Nation i Hamborg, har sammenskudt 1022 Mk. 13 s. Schlesv. Holst. Cour. til de Oldesloher Brandlidte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Breve fra Jnspruk melde: at det Keiserlige Militair har faaet Ordre, med forscheret Marsch at gaae til Jtaliens Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Kiøbenhavn, den 29de August. Det sandsynligste som af alle Rygter om Allarmen i Helsingøer kan uddrages, er følgende. Om Natten den 27de d. ankom fra Nordsøen, efter et Krydstog den engelske Fregat Victor, medbringende en dansk Pink, et preusisk Skib og Skaluppen Haabet, hiemmehørende i Bergen og ført af Kapit. Hammerich. bemeldte Skaluppe var af en fransk Kaper taget fra en Engelskmand og solgt i Bergen, og tilhørte nu nogle Kiøbmænd der. Den var ladet med Korn, men hvorfra distineret vides ei. Engelskmanden træffer den under Svensk Bullen og tager den, samt sætter nogle Matroser af sit Mandskab ombord paa Skaluppen. Blant disse vare ogsaa norske Folk. Den stærke Storm samme Nat forbød ham at søge rum Søe, og tvang ham til at løbe tilbage til Helsingøer. Der reklameres Øvrigheden Skaluppen; men Engelskmanden vilde ikke lade den fare. De danske Matroser, som troede sig stærkere, end den engelske Besetning, gjorde Allarm og kastede alle Engelskmændene i Rummet, satte Luger, ne for, og lagte hen ved Vagtskibet. Engelskmanden, opbragt berover, løber ind paa Rheden, og til Reperssallie tager tvende danske Skibe, samt mishandler Folkene. Da ingen Forestillinger, hverken fra Vagtskibet eller Øvrigheden, kunde hielpe, blev han naturligviis hilset med Skarp fra Fæstningen, hvilket han besvarede med et glat Lag. Han kom da endelig i Land til den engelske Konsul, og fik civil Arrest. Matroserne gik om i Byen, Slog Vinduer ind og truede med, at vilde brænde Byen af. Desaarsag marscherede ta Regimenter fra Kiøbenhavn der ned i Dag, og 200 Mand af Artilleriet. Men efter nedenstaaende Beretning fra Kbhvn, er Alt igien billagt. Hvor, stor Kierligheden undertiden kan være imellem Folk af ulige Alder, sees deraf, at en Underofficeer ved Marine=Choret, omtrent 24 Aar gammel som har en Kone, der er 60 Aar gammel, og som gaaer og luger i en Hauge uden for Østerport, kom ud til hende den Dag de skulle marschere til Helsingøer, og faldt hende om Halsen, sigende nu mein Kind, nu gehich nach Helsingøer, der Feind ist hier, und Gott weis, man wi uns noch widersehen. Derpaa gik han. Begge brast i Graad, og hun græder endnu bestandigt, da hun troer, at han reiste til Verdens Ende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Kiøbenhavn, den 3 Septbr. Den Misforstaaelse, som var bleven foranlediget derved, at det i Nordsøen af et engelske Krigskib borttagne danske Coffardieskib, Haabet, ved sin Ankomst i Sundet af den Høistkommanderende paa Vagtskibet blev reclammeret, er paa den venskabeligste Maade bleven afgjort saaledes, at dette Skib af Engelæn, derne tilbagegives, og Sagens endelige Afgiørelse overlades til ministeriel Discussion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Jndenlandske Efterretninger Den 11te f. M. havde man ogsaa i Trondhiem et Tordenveir, der blev ledsaget af en stærk Regn og Hagel, som tildeels vare større end Nødder, de vare kantede, havde Spidser og lignede Morgenstierner. Paa Landet skal et Menneske, en Hest og endeel Faar være ihielslaane. Kornet mener man, har paa sine Steder, lidt stor Skade. Siden efter blev Luften kold J Kiøbenhavn skal paa nærværende Tid være en Soldat, som man for sin utrolige Snildhed og Færdighed i at stile kalder den danske Cartouche. Et Fruentimmer, ved Navn sorte Stine, skal være hans troe Medhielperinde. Man har en heel Mengde Anekdoter om samme Person. Forleden var han dog nær kommen galt derfra over en Døse af betydelig Værdie, som en Mand beskyldte ham for at have taget af sin Lomme paa Gaden. Folk paastod, at han, i det han løb ned af Gaaden, havde flyet sorte Stine Døsen. Men han selv stod ganske rolig, da Manden endelig indhentede ham, ved en Vogn paa Gaden, og hialp at hidse Sække oppaa Loftet. Ved Mandens beskyldning spurgte han: om han ikke maatte staae at fortiene sit Brød; han skulde faae med ham at bestille. Han blev nu arresteret; man søgte og fandt Dosen hos sorte Stine; men han benægtede ganske, at have leveret hende samme, og sagde at han ikke kiendte hende af Andet, end at hun havde vasket for ham; men aldrig havde han fornummet, at hun stial, og nu, svoer han, skulde hun aldrig meere vaske for ham. Da man saaledes intet kunde overbevise ham, maatte man lade ham gaae igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
En Person blev forleden anfaldet i Frideriksberg Alle om Aftenen af en Matros, og frataget ham sit Uhr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
J forrige Uge Mandag Aften Kl. 7 blev atter en Mand voldsomt overfaldet paa Vesterbroe af 3 til 4 Karle paa engang ; efter at de havde næsten slaaet ham død imod en Steen paa Jorden, sparkede den ene ham saaledes i Ansigtet, at Blodet flød stærk hen af Fortouget. Der er nu tilbudt ham Hielp paa Fredriks Hospital.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Den 27de f. M. fandtes et druknet Fruentimmer i Peblingesøen og den 26de en bruknet Mand i Kanalen bag Slottet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Copulerede i Fridericia; Den 31te August, Under=Chirurgus Hr. Georg Nicolai Junker, og Jfr. Susanna Magdalena Bergstrøm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Ved Tallotteriets 645 Trækning i Altona udkom: Nr. 72, 82, 26, 8, 1. Avertissements Jndbydelse til Subskription.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Det er offentlig bekiendt, at jeg af Hr. A. Kier Herredsfoged og Skriver for Hads og Ring Herreder, er bleven denuncered baade i Kancelliet og Rentekammeret, og beskyldt for adskillige haardtgraverende Lovstridigheder; da jeg ei alene paa 2 Maader skal have foruretlet ham, og fornærmet Bierager Kirke i adskillige Henseender; men endog besveged Kongens stempled Papiirs Jndtrader m.m. Efter Retfærdigheds Medførresolverede Kancellier: "At Herredsfoged Kier bør bevise sine beskyldninger. Jmidlertid blev der, ved en ædel Mands Mellemkemst, skiftet en Slags Foreninimellem os, hvori han tilstaaer. "At Angivelsen og den. imellem os spævende Tristighed, havde reist sig af Misforstaaelse. En Sandhed der til Overflod nu er bleven sat i fuldkommen Lys og stadfæsted derved, at Denuncianten - den sluttede Fredstractat uagted - ved et saare skarpt, 3 Tingdage ført, og ellers meget mærkværdigt Tingsvidne, har lagt for Dagen hvorledes han var sinded imod mig; og dog ikke har været i Stand til, at udbringe noget Beviis for een eneste af alle hans beskyldninger over mig. Det hele vidtløftige Tingsvidnellevat ansee, som en udførlig, oplysende og overbevisende Forklaring over denne Kierske Text; "Angivelsen..... har reist sig af Misforstaaelse. Hvorledes den Tvistighed mellem os to Embedsmænd er bleven til og forøged, hvad Lys eller Skygge den kaster paa os, Om Præsten i Randlev er skyldig eller uskyldig i de Forbrydelser, for hvilke han er bleven denunered i Kollegierne m. m. alt dette formoder jeg at interessere mine selvtænkende og upartiske Medborgere. Tingsvidnet saavelsom andre ihendehavende Dokumenter - tildeels forsynede med nødtørvtige Oplysninger og Anmærkninger, hvilke tilhøbe sikkert vil indeholde ganske mærkværdige Bidrag til begge Tvisten des Karakteristikker og især til Oplysningen af hiin moralske og politiske Gaade: "At en offentlig Rettens Betient, der beklæder adskillige vigtige Statsembeder, har baade viller og turdet nærmet, sig til to af de høie Regierings=Kollegier med usandfærdige ærerørende beskyldninger over en ustraffelig og uberygtet Embedsmand, er jeg sinded til, i Følge mit i nogle Tidender givne Løvte, at udgive i Trykken. Men dersom det skal blive fuldstændigt, vil det vel udgjøre en 12 til 14 Ark, hver til 3 s., hvorpaa jeg ei formaaer atgiøre re Forlag. "Tvistigheden imellem Herredsfogden A. Kier og Præsten N. Blivher, kan vorde Bladenes Titel. Subskription herpaa modtages her i Fridericia paa Adresse=Contoiret; i Weile hos de Herrer Fuldmægtiger Hansen paa Post Contoiret og Bek paa Told Contoiret og i Colding hos Bogbinder Hr. Melbye; der anmodes ærbødigst, at indfinde Subskribenternes Navne inden October Maaneds Udgang til Bogtrykker. Lund i Aarhuus. Randlev Præstegaard, den 13de August 1798. N. Blicher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Avertissements. Da Remonte=Commissionen agter med første at slutte Contracter og næste Aars Leverancer: saa bekiendtgiøres følgende herved til Efterretning for de Leverandeurer, med hvis Heste Commissionen fandt sig fornøiet, og for andre Lysthavende, som ville paatage sig Leverancer;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
At af Rytterheste modtages 29 Stkr. i Nestved. 41 Stkr. i Colding, Weile eller der i Egnen. 35 Stkr. i Flensborg, eller der i Nærheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Af Dragon= og Husarheste 55 Stkr. i Roeskilde. 62 Stkr. i Weile eller Colding. 61 Stkr. i Elmshorn, Jhehoe eller deromkring. At Vilkaarene blive de samme, som forhen, nemlig : Høiden af Rytterhestene skal være 10 Qvart. 1 Tomme. - af Dragon og Husarhestene 9 Qvart, 4 Tommer, siellandsk Anlægmaal. Den største Deel af Hestene maae have 4 Aars Alder, og antages ikkun 5 Aar gamle, men aldeles ingen over denne Alder. Ved enhver Leverance bør, den 1/2 Deel omtrent være Hopper, men Resten Vallakker. Saavidt mueligt onskes danske Heste, Marskheste kunne ingenlunde antages. Af Couleur modtages, paa nogle faa Skimler nær, ikkun sorte, sortebruunne, brune og røde. Hestene maae være gode af Skabning, frie for alle synlige Feil og af den beskaffenhed, at de i alle Deele kunde ansees af Commissionen som tienstdygtige. De maae til den Ende være vel opsatte, vel sluttede, ei lavere for end bag til, have en lige Ryg, ei Krydset af skydende eller tilspidset, flade, stærke og rene Been, som hverken staae udad, eller indad, eller formeget under, eller ud fra Kroppen, og ikke ere krumknæede, eller Froghalfede. Fodskiftet maae vare let og kraftfuld, og ikke snevert skrævende, flettende, eller kastende. Hestenes Besigtelse og Modtagelse skeer af Commissionen i Majimaaned næste Aar paa de Dage, som forud betimeligen bestemmes for ethvert af Leverance=Steder Ved Contracternes Slutning forbinde Leverandeurerne sig til at erlægge en Mulct af 5 Rdlr. til den danske Krigs=Hospitals=Casse for enhver Hest, der ikke leveres efter de her anførte Conditioner til fastsat Tid og Sted. Rytterhestene betales ei over 65 Rdlr., og Dragon og Husarbestene ei over 55 Rdlr. pr. Stk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Under ellers lige Omstændigheder kunne de, som først indkomme med antageligt Tilbud, vente at erholde Fortrin til Leverancerne. Man melder sig desangaaende skriftlig til Commissionen, eller mig, Generalmajor von Adeler, Deputeret i det Kongl. Generalitets= og Commerce=Collegio, hvorefter Svar, snarest mueligt, skal gives om Tilbudet antages, eller ikke. Kiøbenhavn, i Remonde=Commissionen den 16de Julii 1798. C. Viborg. Adeler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Da ved det holsteenske Rytter Regiment ved Dø- den er afgaaet Rytter Jsaach Jochum Handorff med Kone Kirsten Jørgensdatter uden LivsArvinger; Saa indkaldes alle og enhver som maatte have noget at fordre i bemeldte Bor, at melde dem inden lovbefalet Tid hos mig, hvor Boets ringe Tilstand kan erfares, og enhver skee hvad Ret er. Hadersleben den 20de August 1798. Simmesen, Regimentsqvarteermester. og Auditeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
di Aftensang i Egtved Bye og Sogn, Weile Amt, Af er Jens Wrang, (forhen Skoleholder i Horsens) ved Døden afgaaet; thi indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Plakat af 26de Octbr. 1792, dette Stervboes Kreditorer, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter, Borgemester Diechmann i Colding, hvor Skiftet foretages den 29 2 November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Colding den 29de August 1798. Hans Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Udi et Sted Mølkier kaldet, paa Braqver Mark v. Starup Sogn, Weile Amt, er ved Døden afgaaet, Selveier Bendt Christensen; thi indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plakat af 16de October 1792, dette Stervboes Kreditorer, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter, Borgemester Diechmann i Colding, hvor Skiftet foretages den 29de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Colding den 29de August 1798. Hans Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
Hos mig faaes efterskrevne nye og interessante Bøger, for vedtegnede Priser: D. F. Staals Maanedskrivt for Damer, 4 Bind, heftet for 2 Rd. 80 sk. Euphrosyne, af J. K. Høst, 1 Aargang og 2 Aargangs 1, 10 Hefte 5 Rd. 48 s. Riegeløs, smaae historiske Srivter 1, 13 Hefte 4 Rd. 48 s. Morgenstiernes juridiske praktiske Maanedstidende 1, 6 Hefte 2 Rd. Kampes Klogskabs=Regler, for unge Mandfolk, heftet 40 sk. Fabri Geographie heftet 40 sk. Bechsteins Underholdninger i Physik Natur Historie, Techualogle og Landvæsenet 1, 3 Bind, heftet 2 Rd. 56 s. Jorden, af Rothe, heftet 24 s. Havens Priisskrivt, heftet 44 s. Kronprindsens Karakteristik, heftet 48 s. Svada af M. C. Bruun, heftet 1 Rd. 12 s. Martin Dickins's Levnet og Hændelser, heftet 60 sk. Ekkards Natur Historie 1, 2 Deel, heftet 2 Rd. 8 s. Nye Efterretninger om udenlandsk Literatur 1, 9 Hefte 2 Rd. 24 s. Den erfarne Raadgiverinde for huuslige, Fruentimmer, heftet 72 s. Majis Handelsbreve og Kiøbmands Afhandlinger, heftet 68 s. Anviisning til hvorledes man bør forholde sig efter et Samleie, som man befrygter farlige Følger af, heftet 32 s. Schrøcks Verdens Historie, 1, 2 Del heftet 1 Rd. 56 s. Riegels's Fornuftens og Menneskehedens Rettigheders Arkiv, Nr. 19, heftet 80 sk. Lasontaines Fortællinger, heftet 52 s. Svendsens bekonomiske og technologiske Forsøg, heftet 84 s. Fruentimret eller dets Bestemmelse og Oplysning 1, 3 Hæfte 36 s. Funkes Naturhistorie 68 s. Svendsens magiske Skuespil, heftet 20 sk. Maria Antoinettes Levnet, heftet 24 s. Busnapartes Levnet, heftet 28 s. Ludvigs Forsvar af De seete, heftet 28 s. Den kristelige Religions Historie, heftet 28 s. Om Religion, heftet 20 sk. Skiønhedsmidler for det smukke Kiøn, heftet 24 s. De 5 franske Direktorers Levnet a. heftet 28 s. Samling af Huusraad, heftet 24 s. Moderen, et Lystspil, heftet 10 sk. Admiral Spans Levnet og Bedrifter, heftet 16 s. Henkes Opdagelse om Menneskets Ar ling og Valg af Børnenes Kiøn, heftet 10 sk. Aristokraternes Katekismus af M. C. Bruun, 16 sk. Domsakt angaaende samme Bog, heftet 16 s. Anviisning til at forudsee Veirligt, heftet 10 sk. Svendsens mekaniske Kunstkabinet, heftet 20 sk. Beskrivelse over et Jnstrument, hvorved Tyve kan opdages, heftet 24 s. Beskrivelse over Telegraphen, heftet 20 sk. Angivelsen, heftet 10 sk. Genipersen, heftet 10 sk. Ludvig 16 Mishandling og Henrettelse, heftet 24 s. Pigespeilet, eller Læsebog for unge Fruentimmer, heftet 24 s. Smiths Lommebog for Historie og Selskabelighed, heftet 56 s. Potiske og og prosaiske Blandinger, indbunden 1 Rdlr. Grev Schmittovs samlede Skrifter indb. 1 Rdlr. Samling af politiske Smaaskrifter, indb. 80 sk. Mærkværdigheder fra Oldtiden af Vallerins Marimus, indb. 1 Rdlr. 32 s. Sandfords og Mertons Historie, ved Campe, indb. 1 Rdl. 48 s. Konfektyrbog, indb. 40 sk. BallingsNygaars Foræringer til alle ædle unge Koner og Piger, indb. 32 s. De brittiske Robinsoner, heftet 12. s. Fauskes Herekunster, heftet 16 s. Nye og fuldstændig Huusholdningsbog, 3 Dele, indb 2 Rdl. 64 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
i Ligeledes modtager jeg endnu bestandig Subskription paa alle de Bøger der udkomme, eller allerede ere udkomne paa Hr. Boghandler Solding Forlag m.v. Endnu faaes hos mig: Voltæres=Domme over Religion og bibel, tilligemed hans Levnet, 1 Deel for1 Rdlr. Tandstikkere, Perlekrandse og Tankeringe, 28 s. Schlegels Astræa 1 og 2 Binds 1 Hefte, 1 Rdlr. 24 s. Den jydske Lov, 2 Rdlr. 16 sk. Fortællinger af A. F. Just, 1, 2, 3, 4 Hæfte, indeholder Holger Laxmands Historie, en kommisk Roman, 1 Rdl. Hemmelige Efterretninger om Satans Hoff, ved A.F. Just, 20 sk. Digte af A. F. Just, 64 s. Haand dog for dem som ei ere Hestelæger, ved Just, heftet paa Trykpapiir 16 sk. Skrivp. 20 sk. Bondepraktikaaf A. F. Just, med Omslag, 14 s. uden Omslag 12 s. Afhandling om de i Danmark voxende Pilearteer, og deres rette Dyrkningsmaade, af Just, heftet 12 s. Den politiske Histories Oversigt, 16 s. heftet 20 sk. Veile, den 4 Aug. 1798. S. H. Bek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-07
De ovenstaaende Bøger, som ere udkomne fra Hr. Justes Bogtrykkerie, haves ogsaa her paa AdresseContoiret for vedtegnede Priser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Kongelig alleer Vre res, No. 73 Mandagen den Disse Aviser udgives 2 Gange ugentlig for 1 London, den 28 Aug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Jrland er atter bleven Gienstand for Opmærksom hed. Jgaar fik Hoffet ganske uventet den Efterretning fra Lord Cornvallis i Dublin, at den 22de ere 3 franske Fregatter løbne ind i Staden Killalas Havn, i det nordlige Jrland, omtrent 150 engelske Mile fra Dublin. Have bemægtiget sig Staden, taget 20 Mand. af Prins Wallis Regiment, nogle bevæbnede Borgere, og Stadens biskop fangen, samt sadt 700 Mand i Land. - Efter andre Efterretninger veed man endnu ikke hvort stort Antallet af de landede Tropper er, da nogle sige 1500, andre 5000. Jmidlertid synes det fra Lord Cornvallis meldte Antal at være al for ringe. Privatbreve fra Jrland melde, at ogsaa i Loughswilly 90 Mile fra Sligo, og selv i Slige Bugt, 30 Mile fra Kilala, vare Frantsoser landede, som sikkert vilde see at faae Tilhængere og udbrede sig. Det er imidlertid en Lykke, at dette franske Besøg i Jrland, ei indtraf for 6 Uger, siden, da Rebellionen, var stærket, og uagtet denne ansees nu ganske dæmper, er dog ved Kilaa et Par Hundrede Bønder løbne over til dem. Men nu er Lord Cornvallis og General Lake med den hele Jrlandske Militairmagt mar. schert imod dem, hvilken Magt ialt udgjør 22 Cavallerie, 45 Infanterie og 39 Landmilice=Regimenter,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
de privilegerte. Søst. Toser10de September 1798. idl. aarlig, hos Elmenhoff i Fridericia foruden 200 frivillige borgerlige Corps; saa det vil blive en let Sag at fordrive disse Glæster, og ved Postens Afgang gik her det Rygte, at de landede Frantsoser allerede vare fangne, men som nok var for tidlig. At man ei er saa sikker for, at Rebellionen ved denne Leilighed paa nye kunde udbryde, sees deraf: at da Efterretningen og Frantsosernes Landgang, kom til Dublin, forsamledes en saadan Mengde Mennesker paa Slotspladsen, at man maatte fordoble Vagterne og give dem skarpe Patroner, for at holde Folket i Tømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Vore Ministerialblade fortælle: at 3 af vore Fregatter ere allerede gaaet til Slige=Bay, hvor de landede Frantsosers Skibe ligge. Andre fortælle: at Frantsoserne have ingen Sølvpenge med sig, men en stor Mængde Krudt og Kugler, og at deres Anfører var Kilmaine eller Angereau. - Snart vil man da faae at vide, hverledes dette vil løbe af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Om Buonapartes Landgang i Egypten, tvivles ikke mere, men for at trøste for den Fare vore indiske Besiddelser derved staae, hedder det: at Regieringen har den Efterretning, at Admiral Richery, og hvem man et saa længe har hørt tale, krydser i det arabiske Hav, for at modtage Buonapartes Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Vort Ostindie Compagnie har faaet den ubehagelige Efterretning : at dets Skib Royal Charlotte, ladt med 500 Fade Krudt, er i Culpe i Bengalen truffet af Lynild, og med 140 Mand fløiet i Luften. Idag tiltrædet Kongen. Dronningen og Princessen den sædvanlige Badereise til Woymouth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Minister Pitt er igien i god Stand, og opholder sig hos sin Moder paa Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
Wien, den 29 Aug. At Fyrst Revnins sidst meldte Andients hos Keiseren, jo gik ud paa de ved de gallisiske Grændser staaende 70000 Russers Giennemmarsch giennem Gallizien og Bøhmen, tvivles ikke paa, og det lader som et nye Uveir paa den politiske Horizont, bliver mere og mere kiendelig. Ogsaa anseer man her de franske Fordringer som Beviis paa, at Directoriet endnu er utilbøielig til Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-09-10
J Forgaars indløb her de saa længe ventede Breve, fra Constantinopel, hvilke Alle som eet blot melde Busnapartes Ankomst til Alerandrien, uden at tale et Ord mere derom.