JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-20
1) at der istedetfor de Ord, hvorvidt det, paa Grund af forandrede Handelsforhold, maatte ansees fornødent sættes: "hvorvidt det, paa Grund af forandrede Omstændigheder, maatte ansees fornødent elde ler gavnlig: 2) at der til Slutningsordene indkomme med allerunderdanigst Forslag føies til interimistiske Foranstaltninger; 3) at der endvidere tilføies det Tilsagn, at Hans Majestæt allenaadigst vil, naar vigtige Forandringer i Toldtarifen, skulle iværksættes, offentligen bekjendtgjøre en rum Tid i Forveien Bestemmelserne derom. Samtlige disse Amer . imod bil ei Noget i Forsamlingen blev yttret, bleve ved Afstemning antagne, det første eenstemmigen med 59 Stemmer, det andet med 53. mer imod 6, og det tredie med 37 Stemmer imod 2. Forsamlingen gik derefter over til at om Jndførselstolden. handle de i Tarifen for anførte specielle Toldsatser og, som den første Afdeling deraf, samtlige Artikler fra Aal til Kork. Resultatet af disse Forhandlinger og af de dermed i Forbindelse staaende Afstemninger vil findes nøiagtigen anført i Forsamlingens Betænkning, og idet man derfor henviser dertil, skal man her kun meddele de Discussioner, som om de vigtigere af disse Artikler have i Forsamlingen fundet Sted. Præsidenten yttrede, at det efter hans Formening vilde simplificere og lette Arbeidet, naar Artiklerne i Tarifen, forsaavidt den af Forsamlingens nedsatte Committee, derved havde foreslaaet nogen Forandring, henførtes til visse Afdelinger og saaledes bleve behandlide i Forbindelse med hinanden. Han foreslog derfor, efter Opfordring af den kongelige Tilforordnede, 5 saadanne Afdelinger: 1) de raae og halvforarbeidede Materialier: 2) de Varer, ved hvis Toldansættelse var taget Hensyn til en Beskyttelse for Jndustrien.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
3) de Artikler, hvorved finantielle og commercielle Hensyn ere komne i Betragtnin, 9 de Varer, ved hvis Toldansættelse er taget Hensyn til Hertugdommene, og 5) de Artikler, hvorved især Hensyn er taget til Værdien og Klassificationen, vilken Orden han ønskede disse Gjenstandes Forhandlinger iværksat. Vicepræsidenten yttrede, at han ansaae Forsamlingen i dette Øieblik at staae paa et yderst vanskeligt og slibrigt Punkt. Han holdt sig overbeviist om, at Enhver i Forsamlingen var enig med ham om Skadeligheden af Udførselstold paa Landets Produkter og om Uhensigtsmæssigheden af høie Toldsatser for Jndførselen af fremmede Varer, og at derfor Enhver vilde føle sig tilbøielig til at tilraade hiin Tolds Ophævelse og disse Toldsatsers Nedsættelse, men Sporgsmaalet var, om det under Omstændigheder, saaledes som disse for Øieblikket stil vilde være rigtigt at følge sin lede sig Tilbøielighed. Hvad der, efter hans Formening, skulde være den egentlige Basis for alle Toldansættelser, Bestridelse af de for Staten aldeles fornødne Udgifter, maatte vistnok her komme i væsentlig og afgjørende Betragtning, og her maatte han oprigtigen, skjøndt med Bekymring, tilstaae, at der ikke, efter den af Hans Majestæt Kongen bekjendtgjorte Finantsetat, aabnede sig nogen glæde Maatte han lig Udsigt for Forsamlingen. end ansee det for aldeles utvivlsomt, at Regjeringen vilde, paa Forsamlingens Forestilling derom, lade sig det være angelegent at foretage enhver mulig Besparelse, vilde Virkningerne deraf dog ikke strax kunne vise sig og han troede derfor, at Forsamlingens Raad i Henseende til Toldsatserne ikkun da vilde kunne blive af nogen væsentlig Virkning, naar der ved en endelig Balance ikke vilde opstaae noget, eller dog ikkun et ringe, Tab for Finantserne. Denne Betragtning, meente han, maatte staae Enhver i Forsamlingen for Øie, saa ofte en Beslutning skulde tages.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
J Henhold hertil meddeelte Vicepræsidenten en foreløbig Calcule over de Fordele, som paa den ene, og de Tab, som paa den anden Side kunde ventes for Statskassen, naar de af Committeen foreslaaede Forandringer, bleve tagne til Følge.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Efter den af Præsidenten bifaldte Classification af de i Committeens Betænkning omhandlede Varer, bemærkede den Tilforordnede først, at følgende kunne ansees som Materialier, nemlig: Allun, Soda, Bark, Bom Jernplader. le, Farvetræ og uldsgarn, Cochen af og over 1/2 Tomme. Han maatte i Almindelighed bemærke, at efter Bestemmelsen i 41 af Udkastet (hvis Hensigtsmæssighed flere af Forsamlingens Medlemmer paa hans udtrykkelige Opfordring tidligere havde erkjendt, uden at Nogen havde yttret sig imod samme) blev det ved Materialtoldens Bestemmelse nødvendigt for Tarifcommissionen ved Toldansættelserne at tage Hensyn til de flere Fabriker hidtil specielt forundte Told lettelser, hvilket in Specie gjaldt om Farve materialier og Bomuldsgarn. Allun er saaledes for flere Fabriker, navnlig Klædefabriker, Bomuldstøifabriker, samt Kattuntrykkerier, indgaaet, enten afgiftsfrit, eller imod Extraafgiften, som ikke beløb fulde 3 pCt., og det er saaledes af Tariscommissionen, for ei at fordyre dette uundværlige Materiale for de ovennævnte Fabriker, ansat til 3 pCt., eller omtrent til den Størrelse, som hidtil har været erlagt af dem, til hvilke det indgik mod Extraafgift. – Bark blev, som et uundværligt Materiale for en ønskelig og vigtig Forædling af et af Landets vigtigste Producter, Huder og Skind, ansat afgifts frit, da det betydelige aarlige Jndførsels qvantum af 1,800,000 Pd. viser den store Trang her i Landet til samme. Som Jndtægtsgjenstand for Finantserne vilde det og saa, ansat efter Committeens Forslag, ikkun indbringe circa 750 Rbd., altsaa ei være af nogen væsentlig Betydenhed. – Langt betydeligere er Bomuldsgarn; det indgaaer nu til de privilegerede Fabriker imod dobbelt Transittold, som med Tillæaf Sportlerne udgjør omtrent 2 1/2 pCt., og er med Hensyn hertil af Tarifcommissionen ansat til 3 pCt., men af Committeen foreslaaet, til 6 pCt. Først fra den Tid af, at Hans Majestæt tillod dette i den nugjældende Told tarif høit beskattede Materiale at indgaae mod den nedsatte Afgift, har Bomuldsvæveriet Aar for Aar mere og meere udvidet sig, og i de senere Aar begyndt at udbrede sig til Provindserne. Saaledes som tidligere af den Tilforordnede bemærket, er der i de senere Aaringer tilvirket alene i de privilegerede Fabriker circa 300,000 Alen aarlig. Nu at forhøie deres Materialtold til det dobbelte, maatte vel i flere Henseender fers. betænkeligt, ogsaa fordi det derved vilde blive vanskeligere, efter Committeens Forslag, at nedsætte den høie Beskyttelsestold, som disse Fabriker endnu er tildeelt. Ogsaa udenfor de privilegerede Bomuldstøi=Fabriker udbreder denne Jndustrigreen sig stedse meere og mere, saa at den vel kan ansees at være den, som her i Landet er mest i Opkomst. Vel vilde Jndtægten for Finantserne ikke være ubetydelig, da den af Committeen foreslaaede Afgift efter de senere Aars Jndførseler vilde indbringe circa 6000 Rbd. meer, end efter Udkastets Forslag, men det vilde dog vel være særdeles tvivlsomt, om denne Jndtægtforøgelse netop paa dette Materiale hensigtsmæssigen vilde være at indvinde.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Den kongelige Tilforordnede har vel yttret, at de privilegerede Bomuldsvæverier have, siden Kongen i 1824 tilstod dem Jndførsel af Bomuldsgarn, imod Erlæggelse af den dobbelte Transittold, i Henseende til deres Frembringelsers Qvantitet gjort betydelige Fremskridt. Taleren maa her bede erindret, at Aarsagen til denne Fremgang ligger i en dem, fremfor andre Fabriker, tilstaaet Begunstigelse, og at man ei heller bør glemme den høie Jndførselstold for Bomuldsmanufacturvarer, hvorved disse Fabriker ere beskyttede. Vare de her opvoxede paa en naturlig Maade og ikke, som kjælne Drivhuus planter, ved kunstige Midler, da kunde der være Anledning til at glæde sig over deres Fremskridt, men nu vil dette være en Klippe, paa hvilken enhver fornuftig Bestræbelse for gavnlige Forbedringer vil strande.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Grosserer Knudtzon yttrede, at tvundet og utvundet Bomuldsgarn var ansat til een Toldsats, men at denne, efter hans Formening, burde deles i 2 Classer. Han yttrede derhos, at man ved den i Tarifen anførte Toldsats vilde begunstige den ene Fabrik og ødelægge den anden, da Bomuldsfabrikanterne vilde have Fordeel af den lave Toldsats, men Bomuldspinderierne derved gaae tilGrunde.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Committeens Referent bemærkede, at man saa meget mindre kunde have nogen Betænkelighed ved at forhøie Toldsatsen for Bomuldsgarn til Fordeel for Statskassen, som Bomuldsfabrikanterne ere beskyttede ved en høi Jndførselstold paa Bomuldsvarer, Princivet for Toldansættelsen var ei heller ganske vedligeholdt i dette Punkt, da Bomuldsgarn maatte betragtes som et halvforarbeidet Materiale. Vicepræsidenten troede endnu at maatte gjøre den Tilforordnede det Spørgsmaal: Hvad han nemlig troer at ville blive Resultatet, naar Forsamlingen beslutter at andrage paa de af Committeen foreslaaede faa Forhøielser af enkelte Toldsatser for raa og halvfærdige Materialier, og det maatte behage Hans Majestæt at skjænke saadanne Andragender sit allerhøieste bifald, om da de ikkun personligen og indtil videre begunstigede Fabriker ville beholde den Toldfrihed, hvoraf de hidtil have været i Besiddelse, og saaledes en væsentlig Forandring foretages med § 41, eller med andre Ord, om denne Paragraph var betinget af den Forudsætning, at Satserne om de raae Materialiers Jndførsel med Hensyn til de privilegerede Fabrikanter, bleve saaledes, som i Tarifudkastet er bestemt. Thi om Saadant skulde vorde Tilfældet, maatte, efter hans Formening, hellere enten Committeen tage hine Forslag om enkelte Toldsatsers Forhøielse tilbage, eller Forsamlingen afvise samme, end give Anledning til, at saadanne Fabriker, der bære det lykkelige Navn: "privilegerede, fremdeles skulde nyde en Begunstigelse, der stillede dem paa et saa høit og fordeelagtigt Punkt, at andre Fabriker ei med dem kunne concurrere. I Anledning af dette til den Tilforordnede rettede Spørgsmaal, yttrede denne, at han med Sikkerhed kunde erklære, at Tariscommissionen, ved at foreslaae Bestemmelserne i den 41de Paragraph, havde havt ganske særdeles Hensyn til, at Toldansættelserne for Materialierne til de privilegerede Fabriker ikke ved det nye Udkast væsentligen forhøiedes, og at han ansaae det utvivlsomt, at en eventuel Forhøielse vilde vanskeliggjøre Nedsættelsen af Beskyttelsestolden paa de færdige Fabrikata. Men til at yttre nogen videre Formening om, hvad Hans Majestæt muligen maatte finde for godt at bestemme, saafremt Allerhøistsamme skulde bifalde, at daterialtolden forhøiedes, dertil maatte den Tilforordnede ansee sig incompetent. edning af den i Forsamlingen frem te Yttring om, at der burde gjøres Forskjel i Toldansættelsen for utvundet og tvundet Bomuldsgarn, maatte han bemærke, at efter den meget lidet bekostelige Maade, hvorpaa Tvisten i England tvindes paa Maskiner, er Forskjellen i Prisen pr. Pd. utvundet og tvundet Garn saa ubetydelig, at den ei kan begrunde nogen forskjellig Toldansættelse, ligesom ogsaa ei ganske ubetydelige Partier tvundet Garn indføres til Bomuldsvæverierne til Anvendelse i de sværere Bomuldstøier, hvilken Anvendelse, ligesom det utvundede Garns, controlleres igjennem Toldvæsenet.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Efterat flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret deres Forundring over, at fremmed Brændeved var i Tarifen ansat til Toldfrihed, bemærkede den Tilforordnede, at Saadant netop var skeet, for at et det fremmede Brænde skulde indgaae under billigere Afgiftsvilkaar end det indenlandske, der hidtil havde svaret Jndførselsconsumtion, som i Kjøbenhavn, det eneste Sted, hvortil fremmed Brænde indføres i Partier af nogen Betydenhed, var høiere end Jndførselstolden. Tillige havde Tariscommissionen maattet tage Hensyn til de locale Forhold, som hindrede Hertugdømmenes Tariscommission fra at optage en saadan Tarifansættelse, der altfor meget vilde besvære Samfærselen med denne Varesort imellem Districterne ved den sydlige holstenske Grændse og de til samme stødende, vel ogsaa indenfor samme beliggende, entinske, lübeckske og hamborgske Distrikter og Enclaver.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Med Hensyn til Committeens Bemærkninger ved de i 2den Afdeling omhandlede Varer nemlig: 1) Jern-Dampkjedler, Vandkasser og Ambolte, 2) simpelt og grovt Jernstøbegods, samt 3) Jern-Bijouterivarer, bemærkede han, hvad No. 1 angaaer, at Prisen paa Vandkasser, ved hvilke Dampkjedler staae. nærmest, er opgiven til 26 Rbd. pr. 100 Pd., paa Ambolte til 34 Rbd., altsaa Middelpriis. 30 Rbd. per 100 Pd. Af Tarifcommisnen er imidlertid ikkun udlagt den næsten blot til det Halve ansatte Værdi efter Newcastler, Priiscourant paa Ambolte, nemlig 16 Rbd., per 100 Pd., hvoraf den udlagte Told ikkun udgjør omtrent 12 proCt., som den laveste Told for Varer, der tilvirkes her i Landet, og hvori, efter den Tilforordnedes Formening ingen Nedsættelse kan ansees hensigtsmæssig naar man ei vil nedsætte denne Varesort til reen Materialtold, da den efter sin forannævnte lave Værdiansættelse ikkun vil udgjøre omtrent 6proct. og efter den høiere, her i Landet gjeldende, endogsaa ikkun circa 3 proct. Med Hensyn til 2det Punkt, nemlig det grovere Jernstøbegods, da er unægtelig den paa samme hvilende Beskyttelsestold høi men Jernstøberierne have under samme hævet sig til en forhen ukjendt Høide og have ved den her i Landet opstaaede Concurrence nedsat Priserne saaledes, at de nu ei staae meere end den tidligere gjeldende Tolds Beløb over Priserne i Norge. Ved Udløbet af den ved Placat 20de December 1834 bestemte Tidsfrist pludselig at lade Toldansættelsen gaae ned til det Halve, har ved de i GeneralToldkammeret og Commerce-Collegiet stedfundne Omhandlinger ikke været anseet tilraadeligt, men derimod vel at nedsætte den i mindre Stadier, for at ikke en pludselig Overgang skulde medføre en skadelig Tilbagegang i denne Jndustrigreen, der ogsaa for en stor Deel af Landets øvrige industrielle Virksomhed, maa ansees at have en særdeles Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Hvad de simplere Jernbijouterier angaaer, nemlig Lyseskiærme, Lysestager, Uhrstillinger, Røgelsekar, Skrivetøier etc., da er Told ansættelsen, der ei er begrundet ved nogen beskyttelse for den indenlandske Tilvirkning udlagt efter en Middelværdi af 80 Rbd. rede Sølv per 100 Pd. til 15 proCt., hvortil denne Lurusvare syntes at egne sig. De finere Bijoutervarer have en Værdi af 3 a 4 Rbd. per Pd., altsaa høiere end Staal=Bijouterivarer, der desuden nu saa sjeldent indføres, at de ei egnede sig til særskilt Ansættelse, men henlagdes under Classen for det finere slebne polerede Jernarbeide. hvad i Almindelighed de paatænkte Forandringer i Beskyttelsestolden angaaer, da troede den Tilforordnede at kunne undgaae at hendrage Forsamlingens Tid med udførligere bemærkninger herom, saafremt Forsamlingen maatte vedtage om denne Gjenstand at som Vicepræyttre sig paa den Maade sidenten i en tidligere Samling har fremsat som sin Formening, hvorefter da Forsamlingens Betænkning vilde indskrænke sig til, at henlede Hans Majestæts allerhøieste Opmærksomhed paa det Ønskelige i, at Beskyttelsestolden successive blev nedsat, Noget, hvortil der allerede i Tarif=Udkastet ved flere Artikler var gjort en Begyndelse. Mecanicus Gamst bemærkede, at Jern støbegods havde en saa saare forskellig Værdi, og at Toldsatserne vist nok burde bestemmes med Hensyn dertil. Simpelt og grovt kunde, efter hans Formening, ansættes til 1 Rbd. 54 s. hvorimod alt det øvrige kunde blive staaende saaledes, som i Udkastet er foreslaaet, med en Toldansættelse af 3 Rbd. 12 s. pr. 100 Pd. Vicepræsidenten kunde ikke undlade paa det Varmeste at anbefale til Forsamlingens Opmærksomhed Committeens Forslag om Jernstøbegods, som for nogle Aar siden har faaet en saa ubegribelig høi Toldansættelse, der, ikke længe for Forsamlingens Sammenkaldelse, er bleven fornyet paa to Aar.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Hvad den kongelige Tilforordnede har yttret, om den betydelige Fabrikation, som derved er bleven fremlokket, kan ikke bevæge ham til at tage denne Anbefaling tilbage, da han anseer den derved opnaaede Fordeel at være bleven alt for dyrt betalt, og frygter for, at denne Fabrikation igjen maa gaae ganske tilbage, saasnart den i denne Henseende Netionen paalagte betydelige Skat ophæves. Forøvrigt skulde han være enig med Mecanicus Gamst i, at dette er en Artikel, som formedelst dens høist forskjellige 3 er kunde udkræve en Fordeling i 2 Classer. Grændselinien imellem disse Classer kunde han ikke ansee det vanskeligt at el hvorom han dog troede at burde over giøre. den nævnte Deputerede nærmere at Forslag. Kammerraad Drewsen bemærkede, at han som Fabrikeer havde havt Leilighed til at erfare, hvor uundværlige Jernstøberierne ere for Fabrikeierne, da man tilforn, naar der gik et Bræk paa en Maskinindretning, slet ikke havde her kunne faae denne istandsat, hvilket dog nu er Tilfældet endog i Henseende, til de største og betydeligste Gjenstande, og naar han med Forundring hørte Beklagelser, over Jernstøberiernes Fremgang, vilde han give Forsamlingen at betænke, hvorledes de mange og vigtige Dampmaskiner, som nu haves her i Landet, skulde kunne drives med Fordeel, naar man ikke i selve Landet ved Hielp af hine Støberier kunde faae afhjulpet de Brøstfældigheder, som Tid efter anden fremkomme paa disse Maskiner. For Agriculturen ere de ligeledes i høi Maade gavnlige, og han maatte derfor ansee det af stor Jnteresse, at de kunde holdes i god Gang. Mecanicus Gamst maatte i den Henseende, modsige Vicepræsidenten, idet han antog, at Jernstøberierne vare komne til en saadan Kraft, at de nok vilde kunne bestaae, om end beskyttelsen ophørte. Efter Opfordring fra ficepræsidenten nærmere at angive sin Formening om den af ham paapegede Klassification af Jernstøbegods skulde han foreslaae det Amendement: At den af Committeen foreslaaede Told for støbt Jern-Arbeide kun maa gjelde for Kakkelovne, Gryder, Pander, Kjedler, Comfurer, Skorsteensplader og Riste tilOvner saaledes den i Udkastet foreslaaede tages til Følge for de øvrige, under denne Rubrik henhørende, Gjenstande.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Med Hensyn til Committeens Bemærkninger ved de i 3die Afdeling anførte Varer yttrede den Tilforordnede Følgende: Ved Bobinet, at Bobinet af Silke, (Tyl) har en Værdi af 12 Rbd. 76 s. pr. Pd., medens Bobinet af Bomuld eller Mid Linned, som meget nærmer sig dertil, af delværdi er 10 Rbd. 15 s. Hiint indføres, i de senere Tider saare sjeldent, dette derimod hyppigt, saa at der hverken i Prisen, eller Jndførselsforholdene var nogen Anledning til særskilt Ansættelse for Silke-Bobinet. Derimod indføres meget af vævede Bomuldskniplinger, især til Brug for Landalmuen, og da disses Værdi ikkun er 6 Rbd. pr. Pd., var der i dobbelt Henseende tilstrækkelig Anledning til særskilt at ansætte dem til Told. ved at nedsætte Bomuldstyller, der ei kan betragtes anderledes end som en Luxusvare, tilden af Committeen foreslaaede lavere Told, vilde Calculen udvise en ei ringere Jndtægtsformindskelse for Finantserne end 1867. Rbd. aarlig. Cardemomme. Ved den i den senere Tid faldne Priis paa denne Artikkel kan intet erindres imod Committeens Forslag. Sild er i Udkastet ansat med sin hidtil jældende Toldstørrelse 1 Rbd. pr. Tønde, der efter Priserne i 4830. 1831 udviste sig som 6 pCt. Committeens Forslag vil medføre en calculatorisk Jndtægtsformindskelse af circa 4,7000 Rd. Kaffe. Den Tilforordnede henholdt til, hvad han i en tidligere Forsamling detailleret havde oplyst om den ved Placat 10de December 1830 nedsatte Tolds Jndflydelse paa Toldindtægterne, hvorefter heraf var opstaaet en formindsket Jndtægt af circa 19,000 Rbd. aarlig, saa at han ganske maatte tiltræMinoritetens Formening om det Betænkeli, ei at optage den i Udkastet foreslaaede Toldansættelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Ved Cacao henholdt den Tiltil Committeens sidste Jndstillingspunkt, at den nemlig bør ansættes lige med Kaffe til 3 Rbd. 12 s. TarifcommisApothekervarer ere af sionen antagne ei at være nogen saadan regjenstand, der qvalificerede sig til Forhøielse. Vel er den i Procent-Tabellen ikkun udlagt til 6 pCt., men disse ville, da de afgive en langt sikkrere Beskatningsnorm endCaration, efter Rimelighed ægvivalere de forTiden paabudne 10 1/4 pCt. af Tarationsværdien. De Bomulds- og uldne Baand. gangbareste Bomuldsbaand have ikkun en Værdi af 1 Rbd. 32 s. pr. Pd., hvoraf den afTariscommissionen foreslaaede Told, udgjør 20 pCt., der ved en saa let indsnigelig Vare, formeentlig ei taaler nogen Forhøielse. Gardin=Nettelduger (Lapets) kunne efter de anstillede Undersøgelser paa ingen Laade efter deres Værdi eller Vægt sættes i Classe med, altsaa hellerikke bære den samme høie Told som Musseliner, til hvilke Jaconet, der ei kan adskilles fra de finere Cambricks, kan henføres. At Cambricks, Cattuner og Schartings ei ere adskilte i forskjellige lasser efter deres Traadtal, er skeet efter Conference med tvende af de betydeligste og paalideligste Manufacturhandlere. Ansættelsen for alle disse Varer i een Classe var først paatænkt til 20 sk. pr. Pd., men forhøiedes senere til 24 s., paa Grund af den til 3 s. calculerede Kaffetolds Nedsættelse til s.; men da denne sidste Toldstørrelse circa 2. senere ansattes til 3 s., vilde der nu intet være imod, at den først paatænkte Størrelse 20 s. pr. Pd. optoges, i hvilket Fald dervar saa meget mindre Anledning til at dele disse Bomuldsvarer i forskjellige Classer, da de groveste hidtil have erlagt 16 1/2 s., og saaledes endogsaa disse ikkun erholdt en Forhøielse af 3 1/2 s. pr. Pd., medens alle de finere betydeligen nedsættes. Da den Folie, som Snedkerne benytte, Bly folie, ikkun har en Værdi af 1 Rbd. pr. Pd., medens Folie til Speile infolie) er af Værdi 1 Rbd. 64 s. pr. Pd., hvilken sidste ærdi findes udlagt i Priiscouranten, er Værdien udlagt efter en Middelstørrelse 1 Rbd. 32 s. pr. Pd. og vil herefter findes rigtig anført i Tariffen. Glasvarer, slebne og uslebne. Naar Glashandlerne, som sees af deres Andragende til Stænderforsamlingen, selv ansee en ophævelse af Forskjellen mellem slebne og uslebne Glasvarer som ønskelig for dem, kan der fra den Tilforordnedes Side saameget mindre være noget herimod at bemærke, som derved vil opstaae en forøget Jndtægt for Finantserne af circa 1700 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
til det af Vicepræsidenten Bemærkede anførte den Tilforordnede, at der netop har i Hertugdømmene været klaget over Størrelsen af den nu paabudne Jndførselstold, Blyhvidt og Hagel. Naar det er yttret, at den indenlandske Tilvirkning af Kobberplader, fordi de maa betragtes som Materiale, ei be beskyttes saa høit som med 11 pCt., i maatte han bemærke herimod, at Committeen, i dens Betænkning ei har anseet en Beskyttelsesstold af 16 pCt., som tilstrækkelig for Tilvirkningen her i Landet af et, for flere Fabrikker aldeles uundværligt Materiale, nemlig Svovlsyre, hvilken Committeen for slaaer at forblive ansat til den nu gjeldende særdeles høie Told af mere end 32 Ct. (Fortsættes i næste Ne Kjøbs. vn. Trykt i det Berlingske Officis med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
udelse med ri til brevpost er privilgerede. Berlingske politiske pertissemendende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 21de Mai. No 121.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Jtalien. Den 21de d. M. helligholdt flere Selskaber i Rom Aarsdagen for denne Stads Opbyggelse. Det archæologiske Jnstitut, der for Øjeblikket tæller over 400 Medlemmer, holdt første Gang Forsamling i det nye Locale paa den tarpejiske Klippe. Der meddeeltes interessante Beretninger over de sidste Udgravninger paa det romerske Forum og paa Cæsars Forum. Paa det sidste, der har et Tempel for Venus genetrix og havde en særdeles Plads for Retspleie og Forvaltning, har man paa den Plet, hvor Tor de Conti, bygget 1150, stod i selve Taarnet under et to Tommer tykt Lag fundet Murene af Peperino-Templets Celler i syv til ni Fod lange Blokke, forsynede med Bronce-Hager, der holdt Marmorbeklædningen fast. Tempelmuren var 50 Fod høi, hvoraf de 36 Fod ere begravne i Jorden. Man fandt ogsaa canellerede Søiler af giallo antico i Ruiner. Paa Trajans Forum ere tre Templer opdagede, det største under den preussiske General Consuls, Valentinis Pallads, saavelsom et Hadrians-Tempel med til Søiler i Fronten og fire Trophæ-Søiler paa Hjørnerne. landske Efterretninger.