Københavns Adresseavis, 1785-06-10
Fæstebonden Søren Laussen sammesteds har i 1783. besaaet 20 Skpr. Land, og i 1784. 3 Tønder, Land, men heller ikke anmeldt den Mængde Frøe, han har udsaaet. For den i 1783 udsaaede Mængde Frøe har han derfor heller ikke kundet vinde nogen Premie, hvorimod han for hans i 1784 udviste Flid i Kleverfrøes Udsaaning forbeholdes Ret i 1785 at æske Premie i Overeensstemmelse med Premielistens Fordringer. J Viborg Stift. Har Huusmand Christen Thuesen i Voldsted Bye og Sogn i 1784 udsaaet 4 Pd. Kleverfrøe, men han kan først derfor komme i Betragtning til Premie i 1785, naar han da igjen indfinder sig med Anmeldning om sin Avl efter, den anmeldte Udsæd. 103. For Humle=Avl i Dannemark tilkjendes Bonden Rasmus Sørensen til Ellegaard i Harrendrup, Sogn, Wends Herred, Assens Amt, i Følge den 22de praktiske Priismaterie i Listen for 1783, en Premie af 40 Rdlr., for med stor Møie og Bekostning at have anlagt en Humle=Have paa et Sted, som forhen var overgroet med Elle, Vide= og andre Buske, bestaaende af 4604 Qvadrat Alen. Paa denne Plads, som bestod af ringe Jordart, har han kiørt en Mængde Jord og Gjødning for at faae den beqvem til Humle=Plantning, og derpaa i 1784 avlet over 24 Lpd. Humle, hvoraf den indsendte Prøve er befunden meget god. Desuden har han plantet 1000 Pile, som ere i god Grøde, samt Frugttræer, som allerede bære Frugt. 104. For Udførsel af norsk vildvoxende Kum men, efter No. 24 iblant de praktiske Priismaterier i Listen for forrige Aar, tilkjendes Hr. Jens Giæsted, Kjøbmand i Christiania, som 2 Gange forhen har af vundet Selskabet den første Premie for Kummens Udførsel, men for større Mængder end denne Gang, den anden udsatte Premie af den første Sølvmedalje, nemlig for i afvigte Aar til adskillige Steder at have udskibet 302 Tønder af bemeldte Sort Kummen. 105. For medifinske Urters Jndsamling har Hr. Apotheker Ørsted i Rudkiøbing paa Langeland i Aar til veiebragt sig Selskabets Agtelse. Foruden det han til eget Apotheks Forbrugelse, hvor Afsatsen dog ikke en ringe, har indsamlet, har han beviist at have i Aarene 1779, 80, 81 og 84 til Apothekerne i Kiøbenhavn og paa andre Steder afsat for 354 Rdlr. 74 s. adskillige Sorter medisinske Urter og Rødder, og solgt Lpd. for 1 til 2 Mk., herfor tilkjendes ham den i denne Henseende udsatte største Premie af den 3die Guldmedalje eller 25 Rdlr. Desuden har Hr. Ørsted og tilvirket Tang=Salt, om hvis gode Virkning som Laxeer=Salt vedkommende Landfysikus i har givet fordeelagtigste Attest; men Selskabet har dog ikke kundet befatte sig med at bedømme dets Værdie, førende dets fortrinlige Godhed, frem for det almindelige brugelige engelske Salt, er ved flere Lægers Erfaring bleven stadfæstet. 106. J Anledning af Selskabets udsatte Premier, for Læge=Urters Jndsamling har Hr. Doctor Buchhave her i Staden anmeldt sine Opdagelser og Nellikerodens Virksomhed i visse Sygdomme, og hans Bestræbelser, for at føre den i Brug i Stedet for den kostbare China bark. Saavel hans Opdagelser som hans Bestræbelser, i bemeldte Henseende har fortjent Selskabets Opmerksomhed og Agtelse. Efter det Overslag, som er gjort over Forbrugelsen af Chinabarken i begge Rigerne og Førstendommene, udgaaer for bemeldte Lægedom allene i det mindste henimod 1000 Rdlr aarlig. Hr. Doctorens 10 Aars Erfaringer, stadfæstede ved mange andre berømte Lægers Vidnesbyrd, bliver altsaa fra denne Side allene betragtet, meget vigtig. Thi skjønt Hr. Doctor, Buchhave paastaaer ligesaa lidet og Nellikeroden, som det kan paastaaes og Chinabarken, at den stedse i samme Sygdomme under alle Omstændigheder hielper, især i Hensigt til Forskjellen imellem Stæderne og Landet; saa er det dog afgjort, at Nellikeroden og Chinabarken i Henseende til Virkningen kommer heel nøie overeens med hinanden, og at det følgelig bliver en ekonomisk Nytte for Landet at see Nellikeroden, hvor muelig, anvendt i Stedet for Chinabarken. Nellikerodens Virkninger har Hr. Doctor Buchhave til den Ende offentlig bekjendtgjort i sin Afhandling derom, i hvis danske Udgave han tillige har anført, adskille her værende Læger, som har erfaret Rodens gode Virkninger, ei at tale om flere Erfaringer, som i Medhold af Rodens Vigtighed ere blevne bekjendtgjorte, hvoraf man endog har seet 16 indførte i Adresse=Contoirets Efterretninger for Aarene 1782 og 1783 af Folk, som selv i deres Sygdomme har prøvet Nellikerodens herlige Virkning. Foruden disse indenlandske Beviis har Hr. Buchhave end ydermeere beraabt sig paa endeel Fremmedes, af hvilke der offentligen findes bekjendtgjort et af Hr. Professor og Archiater Baldinger i Cassel i Magazin for Aerzte4 B. 5 St. 1782. Hr. Doctor Frederich Anjou har og i Aaret 1783 i Gottingen udgivet sin Jnaugural. Disputats om denne Rod, i Anledning af Hr. Buchhaves Erfaringer, i hvilken han iblant andet anfører 3 af hans egne meget merkelige Forsøg. Ligeledes er den i en Disputats, som i forrige Aar ved det kielske Academie af Hr. Doctor Kok under Hr. Professor Weders Præsidioer bleven holdet, bleven anpriist som et Febermiddel, der fortjener størst Opmerksomhed, og som Chommel, efter Forfatterens Udtryk, vel har roest imod Koldsygen, men som Hr. Doctor Buchhave først har ført i Brug. Efterat Forfatteren til denne Afhandling har anført meget til Bestyrkelse af Nellikerodens Nytte i Koldfebre, siger han: At der ikke er et Middel, med hvilket han, efter dets Opfindelse har anstillet fleere og nøjagtigere Forsøg, end med den; at han har helbredet fleere end 200 Personer, som har havt denne Sygdom, og at den især besidder en særdeles Styrke og Virksomhed til at borttage 3die Dags Feberen. Mod dette Antal har den kun feilet i 52 Koldesyger, hvoraf de fleeste ere helbredede ved Chinabarken, men de øvrige ved andre Midler. Hvad der ydermere giver Selskabet Visheden og alt dette, er den Attest, som Selskabet, efter Anmodning, har erholdet fra 4 af de ældste og anseeligste Læger her i Staden, som alle har bevidnet Rodens virksomme Nytte i adskillige af de meest giengse Sygdomme, og især i Koldfebre. Efter alle disse Beviis paa denne Rods medisinske Nytte troer Selskabet med god Grund at kunde henvende sin Opmerksomhed paa dens ekonomiske Nytte for Landet, og at det er beføiet til at opmuntre til dens Samling og Dyrkning. - Men Hr. Doctor Buchhave, som har at denne saa vigtige indenlandske Plante eller dens Rød i Brug i Lægekonsten, hvorved i allene mange udgaaende Penge vil spares for Landet, men og mange Syge vorde helbredede, som ellers af Mangel paa Evne til at kjøbe Chinabarken for tidlig maatte hende, ved hvilken Leilighed Folkemængden endog tillige bevares, ham tilkjender Selskabet til et velfortjent Æres= og Agtelses=Tegn. sin 3die Guldmedalje. De i Premie=Listen for 1781 under No. 17 blant de praktiske Priismaterier for Pile= og andre Træers Plantning provindsviis udsatte Premier for Dannemark, have følgende vundet: J Siellands Stift. 107. Huusmand Christian Hansen Bødker i Maglebye Sogn, Klintholms Gods paa Møen, tilkjendes den første Premie af den første, Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for at have plantet 1050 Stkr. Piletræer, som ere 3 Aar gamle, og i god Grøde. 108. Gaardmand Friderich Mejer i Reistrup Bye i Jernløse Sogn paa Holbets Amt, tilkjendes en Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for Plantning af 231 Piletræer i Aaret 1781, som alle voxer got 109. Smeden Jens Hansen sammesteds, som har plantet 210 Piictræer i Aaret 1781, tillægges herfor en Belønning af 8 Rdlr. 110, Gaardmand Niels Nielsen i forbemeldte Reistrup Bye tilstaaes en Belønning af 6 Rdlr. for at have plantet 202 Stkr. Piletræer og 111. Gaardmand Anders Jensen sammesteds, ligesaa en Belønning af 4 Rdlr. for Plantning af 153. Stkr. Pile. J Fyns Stift. 112. Huusmand Hans Jensen i Holmdrup Bye, Skaarup Sogn, Sunds Herred, Nyborg Amt, tilkjender den for Fyn udsatte største Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for i Foraaret 1781 at have plantet 6 4 Stkr. Piletræer, som alle voxer got. 113. Huusmand Jens Ullemose sammesteds tilkjendes den næste Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., for i 1781 at have plantet 472 Stkr. Piletræer. See Nr. 55. 114. Fæstebonden Jens Romme til Windemosegaard, i Taars Sogn paa Lolland, som i Aaret 1781. har plantet 22. Pile, foruden 112 Stkr. i 1784, tilstaaes herfor en Belønning af 8 Rdlr. Desuden har Hoveriebonden Hans Tønnesen i Halskov Bye, Horbeløv Sogn paa Falster, fra 1779 til 1782. plantet 48, Piletræer, men da Plantningen fordet meeste er for gammel, og Attesterne desuden ikke vare verificerede, saa har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie.