JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Dersom man i London forbauses ved Synet af den colossale Storhed og Pragt i mange offentlige Bygninger, saa vil man ikke mindre forundres ved at see, hvor tarvelige, indskrænkede og prydløse de Værelser ere, hvori dette mægtige Riges Repræsentanter holde deres Forsamlinger. De forholde sig til Palaierne, hvori Parerne og de Deputeredes Kammer i Paris forsamles, omtrent som Paladset St. James til Slottet Versailles. Til Underhuset (Salen kaldes paa Engelsk, ligesom Parlamentet, the House, of Commons) gaaer man fra Westminsterhallen giennem en mørk Gang, hvorfra man giennem dobbelte Fløidøre træder lige ind i Salen. Denne Indgang er for Parlamentslemmerne; Præsidenten eller Taleren (the Speaker) har sin egen Jndgang fra det til Parlamentsbygningen stødende Huus, hvilket han beboer saalænge han beklæder denne Værdighed; Tilhørerne gaae aden snever Trappe op til et Gallerie; der er anbragt over den store Dør i Enden af Salen, og saa lidet, at neppe halvandet hundrede Mennesker der kunne faae ordentlig Plads. Hele Salen kan være omtrent 30 Alen lang og henved 20 Alen bred. Man seet ikke det mindste, der kunde kaldes architektonisk Skiønhed eller Prydelse. Væggene ere beklædte med bruunt Træe, et Gallerie, der løber langs med begge Sider af Salen, bæres af Jernpiller. Til dette have kun Husets Medlemmer Adgang, for fremmede Fyrster eller fornemme Herrer gives der en Æres plads. Taleren har sit ophøiede Sæde, liig en Throne, hvorover det Brittiske Vaaben er anbragt, i den modsatte Ende af Salen lige for den store Indgang, og foran sig et Bord, hvorved tre Skrivere i sorte Kapper og lange Parykker sidde, naar Huset er forsamlet. Paa dette Bord lægges Forslagene til Parlamentsacter (Bills, og alle Papire, som høre til Forhandlingerne; og ved Enden ligger Talerens store forgyldte Scepter, saalænge Huset er forsamlet som lovgivende Magt; men saa ofte det forvandler sig til en Committee, ved hvilken Leilighed Tilhørerne maae rømme deres Gallerie, lægges Scepteret under Bordet. Langs med Salens fire Sider ere grønt beklædte Bænke med lukket Ryg anbragte, i fem Rader ophøiede over hinanden, hvor Medlemmerne tage Plads under Forhandlingerne; Ministerialpartiet til Høire, Oppositionen paa venstre Haand af Taleren. Saa tidt de ikke ville tage Deel i Debatterne, og dog blive i Huset, kunne de forlade deres Plads paa disse Bænke og begive sig op paa Sidegalleriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Her skal man ofte see Parlamentslemmer lave sig et Leie til paa Bænken, og uden mindste Betænkelighed lægge sig til at sove, medens Englands Velfærd forhandles nedenunder. Denne Friehed er ikke ilde, hvor man bruger Natten saavel som Dagen til at forhandle Statssager, og ofte, efter vigtige Debatter, først skilles ad naar det gryer ad Dagen. Det skal derfor ikke heller være usædvanligt, at selv de første Ministre, naar Sager af Vigtighed ikke tillade dem at komme hiem til Spisetid, nøies med at tage deres simple Middagsmad paa engelsk Viis i et Kaffehuus nær ved Parlamentsbygningen, eller lade den hente derfra. Denne Bygning er, tilligemed endeel tilstødende Værelser, Gange, Kieldere, m.m. Levninger af en ældgammel Kongeborg; og Underhuset er oprindeligen et Capel som Kong Stephen byggede og indviede til sin Navne. Edvard den Siette gav det 1550 til det nærværende Brug.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
J en anden Afdeling af den samme Bygning er Overhuset (the House of Lords 7). Dettes *) Benævnelsen: Overhuus og Underhuus, som mani det danske og tydske Sprog har optaget, finder ingen Hiemmel i det Engelske, hvis Udtryk: Lordernes Huus og det ikke let oversættelige House of Commons (common, af commonis, almindelig, ringe, offentlig, sædvanlig &c.) imidlertid ligeledes hentede paa en Forskiel i Rang imellem de to Huse, som dog heller ikke strække sig videre end til Fornemheden. I Udøvelsen af Repræsentationen og den lovgivende Magt ere begge disse Huse Sal er noget mindre, ligesaa lidt udmærket ved nogen Glands, snarere endnu mere uanseelig, end Underhusets. Væggene ere beklædte med gamle, stygge, afblegede Tapeter, hvorpaa den saakaldte store Spanske Armadas Undergang er forestillet *). Jngen Englænder vilde hænge dem op i sin Dagligstue; men her beundrer enhver dem som en kostbar national Reliquie. Det var imidlertid under Cromvells Regiering (1650) at de bleve ophængte i Lordernes Sal, som da brugtes til et Committee-Værelse for Underhuset. Man var nu i Begreb med at tage dem ned, da hele Salen skal pyntes til Kongens forestaaende Kroning. Ogsaa den Kongelige Throne, der har sin Plads paa samme Sted, som Talerens i Underhusets, var borte, tilligemed Bord og Bænke, hvorpaa Borderne her sidde paa samme Maade, som Medlemmerne af Underhuset. Men her er intet Gallerie, og kun en høist indskrænket Plads, adskilt ved en lav Skranke (the bar) fra den øvrige Deel af Salen, er den, hvor Tilhørere, som ved et Kort fra en af Lorderne tillades Adgang, kunne overvære Husets Forsamlinger. Paa dette lille Rum og staaende for denne Skranke maa ogsaa Underhusets Deputation møde, naar Kongen aabner eller slutter Parlamentets Forsamlinger. – Jeg kan saaledes sige, at jeg har været i Overhuset; men dette er Alt, og den, hvem dette er ligegyldigt, kan uden Tab blive derfra, naar det, som nu, er en Tid, da intet Parlament holdes. J to Minuter havde en snøvlende Kiærling, med knap forstaaelige Ord, fortalt mig hvad der er at sige om the House of Lords. Stedets Fornembed lærer man i nærværende Øieblik især deraf, at Taxten for at see det er det dobbelte af hvad man betaler for at see Underhusets Sal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Nyeste Post-Efterretninger. Den 17de Octbr. ved Dagens Frembrud bleve Brandfolkene og Soldaterne afløst, som vare ud lige; eller snarere, Underhuset har i Skattebevilgningen et betydeligt Fortrin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Greven af Nottingham, der commanderede den En velske Flaade, som fuldendte den af Stormen begyndte Ødelæggelse af den Spanske Armada, lod disse Tapeter gjore i Flandern, og solgte dem siden til Jacob den Første. mattede af Arbeide og Vaagen hele Natten igiennem ved den store Brand i London. Da Daglyset udbredte sig, kunde man tage Ødelæggelsen i Øiesyn, altid frygtelig nok, men dog ikke saa stor som Rygtet havde udgivet den for at være; dog havde den hvor Jlden havde raset været saa almindelig, at ingen interessante Ruiner var bleven tilbage. Af Forsigtighed vedblev man i flere Timer at sprøfte Vand paa den rygende Aske. Militair blev opstillet paa alle Sider for at afholde Folkestimlen fra at trænge sig for nær til Brandstedet, og inden Middag var allerede Barricader oprettede. Sir John Hobhouse førte Opsyn over Brandstedet, over Slukningen og over Conservationen af de Ting, som vare reddede, og som laae kastede imellem hinanden paa St. Margarethes Kirkegaard. Parlamentets Talers Bøger og Malerier og en stor Deel af hans Effecter ere reddede, ogsaa begge Husenes Bibliotheker skulle ikke have lidt betydeligt. Man troer at Jlden er opkommen ved det at man vilde opbrænde en Deel unyttige Papire. Der fortælles at Mistres Wright, Overhusets Huusholderske, skal, to til tre Dage i Forveien, have forundret sig over en usædvanlig Varme, som herskede i Bygningen, og som blev ledsaget af en Lugt af Røg. Luerne brøde paa engang ud paa forskiellige Steder, og grebe om sig med megen Heftighed. Hr. Cortie, som først opdagede Jlden, saae at den slog ud med en frygtelig Heftighed i Nærheden af Thronen i Overhuset; dog skal den efter hans Angivelser og saa være brudt ud paa andre Steder og have udbredet sig i forskiellige Retninger, forinden den qvælende Rog nødte ham til at forlade det Værelse hvort han sad og skrev. Der blive nu anstillede de nøiagtigste Undersøgelser om Sammen hænget med denne Jldebrand. Folkets Forhold ved denne sørgelige Begivenhed var roeligt og anstændigt, det tilkiendegav ingen Fornøielse over dette skrækkelige Skuespil, men netop det modsatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Man siger at Lord Altborp skal have sagt: det er det samme med Overhuset, lad det kun brænde; men redder allene Vestminster=Hall. – Jfølge Beretninger fra London over Paris, skal den 19de være udbrudt en nye Jldebrand i Colonial-Amtet; men som dog var snart blevet slukket. - Forunderligt er det, at man i denne Tid hører tale om saa mangfoldige Jldebrande i Tydskland, især i Kongeriget Baiern og i det Preussiske Monarkie; den sidste udenlandske Post har bragt os Efterretning om at atter 3 Stæder ere afbrændte, nemlig Goldapp og Wehlau i Preussen og Greussen i Fyrstendommet Schwarzburg-Søndershausen; den 25de October afbrændte den prægtige Sal i det Engelske Huus i Berlin. J Baiern har man megen Mistanke om at der existerer en hemmelig Skare, af Mordbrændere. – En anden truende Fare er, at Pesten grasserer i Orienten; i Constantinopel har den været længe, nu er den ogsaa udbrudt med stor Heftighed i Alexandria; man er bleven meget ængstelig derover i Marseille, hvor Forbindelsen er saa stor med denne Stad, og da Pesten i 1720. blev bragt dertil ved et Skib fra Ægypten; til dette Land begive sig en Deel udtiente Soldater af Udlændingernes Legion som med Fregatten Artemisia ere komne tilbage fra Algier. - Naturen er i dette Aar i en betydelig Giæringstilstand, Tørke og Misvært have truffet nogle Lande, især de østlige, store Oversvømmelser have anrettet megen Ødelæggelse i Biergegnene. Jorden er i indvortes Uroe, Vesuv har raset frygtelig i Aar; hist og her paa mange forskiellige Steder har Jorden rystet, ganske nyelig den 15de Octbr. i Krakau, dog ikke betydeligt. Vinterstormene begynde at reise sig, og den 22de October laae om Morgenen under et stormende Veirlig Tagene i Berlin bedækkede med Snee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
De sidste Storme af 17de October og de følgende Dage have anrettet stor Skade paa Digerne i Holland, og foraarsaget betydelige Oversvømmelser. - Fra Bremen skrives under 24de October: at om Natten og denne Dags Morgen har der raset et frygteligt Uveir. Det havde regnet og blæst i flere Dage; men imod Morgenstunden, reiste sig en sand Orkan, fem svære Tordenveir trak efter hinanden over Staden. Hagelen faldt i tætte Masser, Stormen hylede og Tordnen hundrede med frygtelige Brag. J denne Larm blandte sig Brandklokkens Lyd; da Lynilden slog ned og tændte paa flere Steder i Omegnen. Jngen kan mindes et saadant Uveir, og man seer med Ængstelighed Efterretningerne fra Søen imøde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Den Hollandske Finantsminister har den 26de Octbr. forelagt Generalstaterne Budget for 1835. Han sagde derved, at Rigets politiske Forfatning er omtrent forbleven den samme; da et Forlig med Belgien, som kunde stemme overeens med Landets Vel og Ære har ikke været til at tilveie, bringe. Ministeren anslaaer Stadens Udgifter for bemeldte Aar til 49 1/2 Mill. Gylden, (vist nok en svær Udgift for en Stat paa 2 Millioner Mennesker), som dog er 4 1/2 Million mindre end det sidste Budget; de hidindtil anviste Jndtægter kunne ansees tilstrækkelige til at dække denne Udgift. Udforselen af raffineret Sukker er stegen fra 199000 til 1,255,000 Pund.) Da Belgien ikke vil betal sin Deel af Renterne af den fælles Statsgield saalænge indtil de politiske Differencer ere bielagte, saa maatte Ministeren andrage paa en Anviisning af 4,200,000 Gylden til at betale den, da ellers Rigets Credit vilde lide derunder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Hollandske Blade fortælle at 18 Russiske Orlogskibe krydse i Farvandene ved Kronstadt og at 9 Orlogskibe ligge paa Stabelen, ogsaa ville disse Blade vide, at en Russisk Armee samler sig i det sydlige Rusland, og at General Rüdigers Corps som ligger i Polen har faaet Ordre at marschere dertil. Det skal see meget maadeligt ud med Høsten i Aar i det Russiske Rige. Der skrives fra St. Petersborg, at der ikke allene er ikke at tænke paa nogen Udførsel; men at man endog atter maae tage sin Tilflugt til Udlandet, for at fylde de tomme Magaziner. Nogle rige Jordeiere i Gouvernementerne Pensa, Saratow, Kursk, Poltava, og Charkow o. s. v., som begave sig hen til de lidende Egne for om mueligt at afhielpe Elendigheden, berette: at Nøden er skrækkelig, og vil sandsynligen tage til, da Udsigterne for Høsten i visse Egne ere saa maadelige. Elendigheden bliver forøget derved, at det i nogle Gouvernementer aldeles mangler paa Foder til Kreaturerne, og at al Communication er afbrudt, fordi man er ikke istand til at holde det fornødne Antal Heste for at transportere Levnetsmidler; og ikke kan erholde Foder til dem, som man kan holde, paa Reiserne. Af Qvæget formaae Jordeierne kun at holde et lidet Antal. Disse Omstændigheder volde Regieringen store Bekymringer, da det er vanskeligt at sørge for store Menneskemassers Underholdning, og da de, naar Nøden driver dem til at søge deres Underholdning i andre Egne, giøre sig skyldige i Roverier; den seer sig derfor nødt til at forbyde Kornindførselen og tillige at giøre betydelige Jndkiøb i Havnene ved Østersøen; de sydlige Provinser ere meest udsatte for Hungersnød, Fra Athen berettes under 11te September: at Konge Otto er ankommen dertil; at man d. 10de celebrerede en stor Fest paa Akropolis. Kongen begav sig dertil med Pomp, ledsaget af en stor Folkemængde. Festens Formaal var Restaurationen af Parthenon. En Mængde unge Piger af Hr. Hills Jnstitut forskiønnede Festen; de vare hvidklædte og bare paa deres Hoveder en hvid Myrtekrone omviklet med blaae Baand. En af dem har en Fane af blaat Silke, hvorpaa faaes i Midten paa en blaae Grund Minervas forgyldte Hoved, og paa den bagerste Side en Ugle. Nationalarier bleve spillede af den Engelske FregatsMadagascars Musikcorps. Efterat Bønnen var holdet, blev en Myrthe-, Oliven= og Laurbærkrone med den Jndskrift: Athens Jomfruer til Konge Otto, overleveret ham den hæderfulde Restaurator af Parthenon. Kongen besøgte Stadens Skole og opholdt sig der længe. Det Kongelige Palads bliver opført paa Hr. Gropius Besiddelse, i Nærheden af den lille Kirke. Kongen har sagt, at han til næste November vil residere i Athen. Kiøbmand Feraldi lader paa Speculation 32 Huse bygge i Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Jfølge en Skrivelse fra Nauplion af 14. September, som er indløben til Hamborg, var en Gesandt fra Sultanen med et talrigt Følge ankommen dertil og modtaget med Salutskud fra Kastellet Palamedet; ligeledes var den Russiske Gesandt Katakazi ankommen dertil fra Konstantinopel med sin Gemalinde. Jfølge endnu sildigere Breve derfra over München af 16de Sptbr. var den Engelske Fregat Madagascar med Greve v. Amansperg, Statsraad v. Kobell og Geheimeraad v. Klenze ombord, ankommen paa Rheden fra Athen, Roligheden i Landet varede ved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Dampskibsfarten paa Grækenland og overhovedet til alle Middelhavets Kyster tager overordentligt til; om føie Tid ville 13 være i Gang. Fra Athen berettes endvidere, at den berømte Acchitect, Geheimeraad Klenze har ladet store Eftergravninger foretage i Akropolis, den midterste Søilegang i Propplæerne bryde igiennem, som var bleven fordum tilmuret af Venetianerne, hvilke havde brugt den til en Fæstning, hvorpaa Kongen begav sig derpaa igiennem Propplæerne til Akropolis, og lod sætte en af de opgravede Søiler i Parthenon paa sit Fodstykke. Festens Pragt var meget stor, over 6000 Grækere bedækkede Klippen hvorpaa Akropolis ligger i maleriske Grupper. Kongen var omgiven af alleslags Europæiske Kostumer. Folkejubelen, Trompeternes Lyd, festlige Sange, Krandse og Grene af Myrter, Rosenoleander, Laurbær og Palmer frydede Øret og Øiet; hvis Blik svævede fra denne Høide over det herlige Hav, over Seierens glimrende Leie, Canalen ved Salamis, og over de berømte Oldtids Havne Piræus, Munychia og Phalerus, den dalende Sol forgyldte endnu ved sin Nedgang de omgivende og de fjerne Biergtoppe, Geheimeraad v. Klenze holdt en begristrende Tale til Folket, hvoraf en Græsk Oversættelse blev strax uddeelt. Udgravningerne blive fortsatte med Virksomhed, vigtige Konstværker fra den saa berømte Oldtid ere fundne og et National Museum bliver oprettet. De usle Chefer for den sidste Jnsurrection ere blevne paagrebne, og blive henrettede; de fortiene ikke at leve, og at skue Hellas opgaaende Slands, som de, drevne af deres Lidenskaber, have gjort Forsøg paa at fordunkle. (Fortsættelsen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af Hs. Maj. Dronningens og Kronprinsesse Carolines allerhøieste og høie Fødselsfest den 28de Octbr. var af det Beckerske Skuespillerselskab paa Theatret i Slagelse foranstaltet følgende Høitidelighed: Da Dækket gik op, saaes i Baggrunden et Transparant med Hs. Majestæt Dronningens og Kronprinsessens Navnetræk. En Prolog, svarende til Dagens Høitidelighed, frem sandes af Mad. Rosenbusch, og derefter blev af Selskabets Personale afsiungen en i samme Anledning forfattet Sang, som istemtes af Publicum. Efter Sangen udbragtes et tre Gange gientaget Hurra for vor elskede Dronning og dyrebare Kronprinsesse. Derpaa opførtes Forlegenhed og List, Lystspil i 3 Acter, samt Pflegmatikeren comisk Vaudeville i 1 Act. – Efter forestillingen var paa Postgaarden foranstaltet et festligt Maaltid. Ved Bordet udbragtes Skaaler for Hs. Majestæt Dronningen, Kronprinsessen, Hs. Maj. Kongen og det hele Kongehuus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Kiøbenhavn d. 28de Octbr. Med Dampskibet. Frederik den slette kom i Gaar H. K. H. Prindsesse Charlotte af Hessen med tvende Durchl Døttre tilbage fra Strelitz, hvor Høisamme har været samlet med Hendes Durchl. Datter, Prindsesse Marie af Anhaldt Dessau.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
J Ugen fra den 18de til den 25de October ere i Hovedstaden ægteviede 21 Par, fødte ere 65, deraf 36 Drenge og 29 Piger, døde ere 53, deraf 16 Mænd, 15 Qvinder, 7 Drenge og 15 Piger. Saaledes ere 12 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Fra Vestkysten af Holsten lyde Beretningerne sørgeligt om Følgerne af Stormen den 17de og 18. f. M., hvori flere Digebrud med Oversvømmelse er indtruffet, blandt andre Steder i Sognet Delve i Dithmarsken, hvor noget Qvæg druknede. Saavidt Øiet formaaer at skue omkring sig ved Jtzeboe, ligner alle lave Egne et aabent Hav, og Østerhøfer=Diget ved Breitenburg er giennembrudt paa tre Steder. Den lavere Deel af Hamborgs Gammelstad maatte Søndag Morgen beseiles med Baade, for at komme fra den ene Gade til den anden. Held den, som ikke hørte til Kielder-Beboerne, Her var Alt givet Flodens Naade eller Unaade til Priis. (Hemp. Av., Tønningen den 12te Octbr. Saa ubetydelig Skibsfarten var paa Eideren i Julii Maaned, saa betydelig var den derimod i August og September, thi i hver af disse Maaneder blev der klareret over 300 Skibe. J Kornhandelen er her intet synderligt Liv. Noget Havre kjøbes til rigelig 3 Mk., man siger til Belgien. Efter Raps er der igien noget Spørgsmaal, dog synes ikke at være gjort meget deri, i det Sælgerne holde paa 21 Mk., og der kun bydes 19 J Marsk Egnen har den i Sommer herskende Tørke ogsaa foranlediget slig en Vandmangel, at Beboerne størstedelen maatte hente Vandet til deres Kreature fra Geesten og ofte hele Mile borte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
J det Svenske Aftenblad af 20de October læses følgende. Vi have idag en glædelig og for vore Læsere velkommen Nyehed. H. M. Kongen har, paa en Maade, der svarer til Folkets Forventning og Haab, overladt sig til sit Hiertes Jndskydelse, og feiret den 24de Aarsdag af sin Landstigning paa svensk Grund med en Amnestie for alle for politiske og Majestæts-Forbrydelser, dømte Personer. Som en Følge heraf er Capt. Lindeberg idag bleven sat i Frihed og Friherrerne Duben og Vegesach kunne vende tilbage fra deres Landflygtighed. En almindelig Glæde har allerede yttret sig blandt Hovedstadens Jndvaanere over denne Opløsning paa den indviklede Sag, for hvis hurtige Afslutning i en blodig Catastrophe Frygten endnu ikke ret var fiernet. Ja! selv det russiske Dampskib Herkules i der har bragt til Stokholm den russiske Generalgouverneur og Generaladjutant Fyrst Menzikoff i et Hverv fra Keiseren til Kongen af Sverrig) har flaget hele For(Kbhvnsp.) middagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Skuespil i Slagelse. Søndagen den 2den Novbr. opføres: Stierne pigen, eller: Den glimrende Jomfrue i Maidlinger-Skoven, romantisk- comisk Folkeventyr med Sang i 3 Optoge af Huber, Musiken af Kauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Onsdagen den 5te opføres: Tagtækkeren, comisk Malerie i 5 Akter efter det Franske, ved Ansely; derefter: Tapetseren Martin, comisk Vaudeville efter Fanchon i 1 Akt. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Da Kiøbmand L. C. Carlsen ag Nestved, ter at reise herfra Byen, saa har han besluttet at lade sit Varelager, bestaaende af Manufacturvarer, saasom: Lærreder, Hvergarn, hvide Varer, Poplin, Silke, Sirtzer, Calliots, Bomuldstørklæder, Sherting, broscheret Atlas, Bomuldstøi, Traad, Tvist, Baandvare, Jsenkram, Hørkram, Urtekram, Tobakker, Porcellain og Glas, samt et betydeligt Jnventarium og Jndboe af Meubler &c., bortsælge ved Auction Mandagen den 17de November førstkommende og følgende Dage. Auctionen, som begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, er berammet at afholdes paa Nestved Byes Raadstue. Nestved den 23de October 1834. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Mandagen den 3die November forstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i den Frue Oberstlieutenantinde von Jensen tilhørende Antvorskov Skov, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ege- og Bøgetræer paa Roden, hvoraf nogle ere tienlige til Gavngiørende, samt endeel Udhugst. De Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset i benævnte Skov. Birch. Slagelse den 14de October 1834.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Fredagen den 7de November først Skovauction, kommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Skovene Overdrevet og Ryevænget under Frederikslund, afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel Ege- og Bogetræer paa Roden, hvoraf en stor Deel ere tienlige til Gavntømmer. Liebhaverne bedes at møde ved Væder Anders Hansens Huus ved Hovedlandeveien. Frederikslund den 30te October 1834. N. Hagen. Fra Qvandløse Mark er bortkommet en sort Hoppe 10 Aar, omtrent 10 Qvarteer, og en sort Hoppe med en liden Stiern 19 1/2 Qvarteer, en sortebruun 12 Aar 9 1/2 Qvarteer, et stort Saar i det høire Baglaar. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur af Undertegnede. Qvandløse den 26de October 1834. Albrech Nielsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Natten imellem Søndagen den 26de og Mandagen d. 27de October, er fra en aaben Vogn paa Veien imellem Qværkebye og Ringsted Posthuus, tabt en grøn og blaatærnet Fruentimmerkaabe med stort Slag. For dennes Aflevering paa Ringsted Posthuus, loves en passende Findeløn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Fordi Personposten altid passerer igiennem Ringsted i dybeste Nat, og Begiæring og Indtegning til samme, stundom skeer forud pr. Post, men de saaledes Anmeldte først møde med deres Reisetøi ved Post-Comptoiret i det Posten allerede holder for Døren, seer jeg mig nødsaget til overeensstemmende med den mig givne Jnstrux for Personpokens Expedition at bekiendtgjøre, at inden Kl. 10 Aftenen for Reise Natten, de Reisende maae have meldt sig, eller i det mindste deres Gods være afleveret paa Posthuset – Jkke Postgaarden - fordi, at under den egentlige Post Expedition, ikke Tid er levnet til Enkeltes Jndskrivning, og medhavende Godsets Veining og Taxering. Ringsted Posthuus den 28de October 1834. C. Krebs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Fra min Mark, er Natten imellem den 11te og 12te October bortkommen 2de Heste, den ene lysebruun med Stiern og en hvid Bagsok, den anden rød, begge 9 a 10 Aar gamle, hvilke at muelig Eftersøgen og Efterlysning i Kiøbenhavns Aviser endnu ikke have været at opdage. Jeg skulde derfor anmode den eller de som kan give nogen Oplysning om disse Heste godhedsfuld at ville melde saadant til undertegnede Eier mod en god Douceur. Søeborggaard i Gladsare Sogn, Kiøbenhavns Amt, den 24de October 1834. J. J. Petersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-11-01
Næstkommende Tirsdag og Onsdag, den 4de og 5te November, afholdes Examen i Undertegnedes Drenge Jnstitut, hvortil de ærede Forældre indbydes, ligesom og de, der maatte ønske deres Børn underviste i Jnstitutet. Slagelse den 30te October 1834. Wellejus.