Berlingske Tidende, 1763-07-01
Caffe=Bønner, Risengryn, Rhabarber og andre Apoteker Vare, Salpeter, Terpentin, TerpentinOlie, Elephants=Tænder, Ebenholt og deslige TræVare, Fod=Tapeter, Svampe, Strudsfiedre, hvid farved Bomuld og Bomulds Garn eller Giørn, hvide af bar Bomuld forfærdigede Levantiske Lærreder. og Varer, Søe=Kioler, guul Vox og Kaabber betaler ligesom de Asiatiske og Afrikaniske Compagniers, samt de fra Hans Majestæts Vestindiske Colonier kommende Vare to og en halv pro Cento Specie, eller 3 pro Cento. Courant. Foruden disse tre pro Cento svares af de fra Levante kommende Caffe=Bønner samme Consumption, som af de fra Vestindien kommende, og af det gule Voxerlegges en og to trediedeel Rdlr. Skippundet i Consumption, ligesom svares af det, som det Afrikanske Compagnie lader komme. Endelig, omendskiønt at Jndførselen af ordinaire Blaar=, Hampe og Hør Lærreder, samt Kannefaser er forbuden ved Forordningerne af 17de November 1739, 16de Junii og 10de November 1741, saa er det dog det Levantiske Societæt tilladt, ikke alleneste udi Rigerne at indføre og afsætte de med dets Skibe kommende grove ordinaire Hør= og Hampe=Lærreder, imod den udi den gamle Told Rulle fastsatte Told 1 Sk. af Alen, men endog imod 3 pro Cento Afgifts Erieggelse, at indføre de udi Le vantet forfærdigede Linnede= og Bomulds=Trøyer, som udi Dannemark indbefattes under det Navn af Kannefasser, saasom egentlig Kannefas, Kipper=Kartun, Barket, Olmerdug, Demitter, Bordater &c. Foruden disse tilladte Vare maa ingen andre Levantiske Manufactur. Vare af Silke, Uld eller Bomuld, ey heller Sukker udi Hans Majestæts Lande indføres og der forbruges. De fra Levantet komme Vine, Brændevine, Salt, Oliver, Capers, Rosiner, Figen, Mandler, Safflaner fianer eller Maroquins og Olie, skal i alle Maader fortoldes efter Told=Rullen. 15. Societætet nyder og fuldkommen Told=Frihed paa de til dets Skibes Udrystning og Proviantering behøvede indenlandske og fremmede Vare; Ligesom og samme bliver fri for Last=Slave= og Havnepenge samt andre Paalæg, som enten er paabuden eller herefter maatte paabydes, paa lige Fod, som saadant det Afrikanske Compagnie er bevilget. Alle de udi denne Subskriptions=Plan omtalte Societætet bevilgede Privilegier, Herligheder, Friheder og Fordeele, vil Hans Majestæt ved sin allernaadigste Octroy af høy Kongel. Naade udi alle Maader ydermere bekræfte og stadfæste. Publico slutter lettelig, at Hans Majestæt vor allernaadigste Konge, ey haver kundet bevæget sig til saadanne særdeles store Naades Beviisninger imod dette Societæt, og besynderlig at garantere des Jnteressenter en vis Uddeeling udi de tre første Aar, uden ved den ulignelige og høystpriselige Omhu han altid bærer for sine Undersaatters Beste og Handelens Flor, som og ved det Tillidsfulde Haab Hans Majestæt giør sig om denne Handels Fremtarv, da Naturen ey haver nægtet hans Stater meere end noget andet Land de Fordeele, som dertil udkræves, ved sammes beleylige Situation imellem Øster= og Nord Søen, der saa vel som Landets egen Aftræk synes at være bevægende Aarsager no til dette Societæts ønskelige Opkomst, og at opmuntre Nationen til at befordre samme. De som maatte have Lyst til at interessere sig udi ovenmeldte Societæt, vilde behageligst mælde sig hos Grosserer Morten Munk, boende udi Snaregaden i Kiøbenhavn, som af Ministerio er sat til at imodtage deres Subskription, paa den Maade og paa de Vilkaar, som oven er meldt.