JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Constantinopel, den 17de December. Jkke langt fra Sultan Achands Moschee kom atter i disse Dage Jld løs, hvorved mange Tyrkiske Ministres Huse ere blevne lagte i Aske. - De Kurdiske Uroeligheder paa den Asiatiske Side ere endnu ikke bielagte, endskiønt allerede adskillige Pachas have faaet Ordre til at marchere derhen med deres Tropper. - Fra Crim har man faaet at vide, at de fleeste af de rebelske Tartarer have strax ved Synet af de Russiske Fahnertaget Flugten, og begivet sig til Asien, i det man paa Portens Side med Flid har afholdt dem fra at komme ind i denne Hovedstad, for at undgaae alle videre Uroligheder. En eeneste lille Fegtning skal være forefaldet imellem Russerne og en Tartarisk Fyrste, af Huset Gheral, saasom denne i Begyndelsen satte sig imod, at indlade de Russiske Krigsfolk i sit Gebeet. Chanens tvende Brødre, Batir og Arslais Gheral, have overgivet sig til Sahin Gueray, og blive af den sidste behandlede med al Mildhed.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Constantinopel, den 25de November. Endskiønt Divaanet dagligen forsamler sig; saa er der dog endnu ikke blevet noget besluttet i Henseende til Krigen, uag ed Brødrene Berling. tet Folket aabenlut begierer samme. Jmidlertid udbreder sig det Rygte, at Ruslands forehavende var nu, ikke langere at lade Crimvære uafhængig, hvilket vilde blive meget skadeligt for vores Residents=Stad, som derfra forsyns med en Mængde af sine Levnetsmidler. Dette forehavende skal, som det heder, have foranlediget et ganske nyt System. Samme bestaaer derudi, Man vil foreslaae en nye Tractat, i Følge hvilken Porten paatager sig at garandere Tartarernes liafhængighed paa denne halve Øe; men medens Underhandlingerne vare, agter man at samle Tropper, som vi nu have Mangel paa, og derfor en strax kunne begynde Krigen med noget Haab om et lykkeligt Udfald. Nogle Lemmer af Divanet finde det overordentligt, at man saa sildig har besluttet, at gribe til et Middel, hvilket skulde have været unødvendigt, dersom Porten ikke offentligen havde biefaldt Tartarernes Opstand imod den af Rusland understøttede Sahin Gueray; og de befrygte med megen Grund, at denne Magt, som er bleven opbragt ved Oprøret, vilde benytte sig af denne Svaghed, som de nye Forslag, der skulle giøres det Petersborgske Hof, noksom røbe.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Lissabon, den 10de December. Da Hs. Storbrittaniske Majestæts her værende Minister for kort Tiid siden har tilkiendegivet vort Kongelige Hof, Kongens, hans Herres Tilbøyelighed i Henseende til den Amerikanske Uafhængighed; saa har Hs. Majestæt Dronningen, vores Souveraine, udstædt Ordre til alle sine Officerer, at erkiende de Amerikanske Flagge. Monarkinden har tillige ogsaa ladet udfærdige et Edict, hvorved en forregaaende Forordning bliver ophævet, i Følge hvilken de Portugisiske Havne have været tilspærrede for de Amerikanske Skibe saalænge, som de befandt sig i Opsætsighed imod den Brittiske Krone. Men for nærværende Tiid troer man, at der med det første skal aabnes en Handel med America.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Cadix, den 14de December. Hertugen af Crillon farer endnu stedse fort, med at sætte Værkerne imod Gibraltar i en fuldkommere Stand. Der bliver ogsaa endnu bestandigen fyret paa Fæstningen, ligesom og Engelænderne ikke heller forglemme at svare; dog have vi en Tiid af 4 Uger kun havt nogle og 20 Døde og Saarede. Fienderne have ogsaa ladet 13 Mand begrave, blandt hvilke 1 syn tes at være af Stand. Der har atter indsneget sig en Engelsk Fregat paa 20 Kanoner til Fæstningen, hvorfra ogsaa adskillige Fartøyer, som ved Provianteringen vare blevne der tilbage, atter ere udløbne.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Fra Donaustrømmen, den 24de December. Alle de Skibe, som befinde sig paa Donau, ere efter Krigsraadets befaling blevne optegnede, saasom samme agter at betiene sig af dem til Militære=Transporter. Sagerne, imellem Rusland og Porten blive alt meere og meere kritiske. og beroe endnu kun allene paa det andet Svar, som den første Magt venter fra Ottomannerne. Da de Tyrkiske Europæiske Provindser lide stor Mangel; saa er Folket misfornøyet, og tilbøyeligt til Oprør, og troer ved en Krig, som det ønsker, i fiendtlige Lande bedre at finde deres Ophold.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Fra Jtalien, den 26de December. Kongen af Neapolis har udsat en Fond for sine Prindsesse Døttre, hvorved samme fra deres Fødselsdag af have 12000 Ducater i Jndkomster aarligen. Der er detsaarsag allerede blevet anviist 299433 Ducater, hvoraf den første fødte Prindsesse faaer 126833, den anden 113133, den tredie 47466, og den yngste eller sidstfødte 12000 Ducater.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Paris, den 3die Januarii. Da Freden endnu ikke er bleven bekiendtgjort, saa have vore Politiker ophørt med, forud at bebude os denne lykkelige Tiidspunkt, og synes nu at have fattet denne Beslutning, hellere roeligen at oppebie de Herrer Vergennes, Raynevals, og Credias Tilbagekomst, end at vove saadanne ugrundede Gisninger. - Alt hvad man kan sige med Vished, er dette, at Virksomheden i Tilrustningerne til forestaaende Feldtog, ikke endnu formedelst Underhandlingernes Skyld har standset; og at man har sendt de bestemteste Befalinger til alle Søe havne, angaaende, at haste med Skibenes Afreise. - Man har faaet den Efterretning, at Stormesteren for Maltheser, Ordenen, Emanuel von Rohan, er død, den 3die i forrige Maaned i Malta. Man siger, at en Ridder af Tungen Provence atter er bleven ophøyet til Stormesterdømmets høye Værdighed.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Den Kongelige Spanske Ambassadeur, Græv d'Aranda, har endelig for 4 Dage siden faaet den første Coureer fra London, hvilken hans Gesandtskabssecretair, Ridder Heredia, har affærdiget hertil. Han har med samme, som man hører, meldt, at Fredsunderhandlingerne gaae meget langtsomt for sig; og dette bestyrker tillige den Formodning, at nok en Campagnie skulle paafølge. De til Vestindien bestemte Transporters Udrustning arbeydes derpaa med største Jver i Engeland. - Bemeldte Spanske Ambassadeur har strax efter ovenmeldte Courcers Ankomst sendt en Depeche Pakke til Græv von Vergennes i Versailles; men den, som skulde bringe samme derhen, har, som han siger, da han skulde forlade denne Hovedstad, mistet Pakken ved Ludvig den 15des Plads. Uagtet al anvendt Møye er den endnu ikke bleven fundet igienmen man frygter meget for, at den er falden i urigtige Hænder. - J Mandags fik Hoffet en vidtløftig Efterretning om alt hvad Hr. Suffrein har forrettet i Jndien. Strax efter af Tropperne vare udskibede, har sammes Commandeur Hr. von Duchemin, efter en ringe Modstand, bemægtiget sig Staden Goudelour og Fortet St. David. - J den anden Trefning har Hr. von Suffrein iaget Engelænderne paa Stranden, ellers skulde han have taget adskillige Skibe fra dem; men i den Omstændighed kunde han ikke nærme sig den uden Fare, for selv at strande. J denne Trefning ere 12 Officierer deels dræbte, deels saarede, hvoriblant ere 2 Svenske Officierer. Hr. von Souffrein selv er og bleven saaret, dog ikke af Betydenhed. Commandeuren over Krigskibet, Sphyur, paa 64 Kanoner, Hr. von Duchilleau, berømmes meget. En ung Engelsk Officier, Hr. von Galles, som commanderede det Engelske Skib, Hannibal paa 50 Kanoner, som er taget, har ligeledes meget udmærket sig. To andre Engelske Skibe, nemlig Monmouth og Superbe, ere saaledes blevne tilreedte, at det første ikke meere kan bruges, Derimod er man meget misfornøyet med Commandeurer, over vor Fregatte, la Pourvoyeuse, som har ladet Engelænderne tage 6 Skibe fra sig. - Der ere faldne mange Engelske Fartøyer i Hr. von Suffreins Hænder, og iblant disse 2 rige Skibe, eet fra China, som vurderes for 3 Millioner Livres, og det andet fra Bergalen. De øvrige ere, undtagen en strandet Fregatte, Kystbevarere. Ved disse Priser have vi bekommet 10000 Tdr. Levnetsmidler, hvilket er nok for et heelt Aar. - Breve fra Marseille af 25de December melder, at alle Fartøyer, som sammesteds ere fragtede for Kongelig Regning, ere befundne at ikke være tilstrækkelige nok, og at der af den Aarsag er bleven fragtet i Genua endnu et andet Antal, som i største Hast skal blive udrustet. Man troer, at de ere bestemte til Ostindien, og at de turde blive geleydede derhen af de tvende nye Skibe paa 74 Kanoner, som ligge ved Toulon, og sammesteds blive satte i seylfærdig Stand. Den 18de gik Fregatten, la Precieuse, og Corvetten, laPoulette, med 1500 Mand Tropper fra Toulon til Cadix.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Haag, den 7de Januarii. J Fredags er, som man hører, Admiralitetets Beretning, angaaende Officerernes Vegring, at gaae til Brest, indkommen til Staterne af Holland og Vestfriesland. Admiralitetet i Amsterdam skal derhos tillige have paastaaet, at bemeldte Officerer blot for samme maatte kræves til Ansvar, saasom de hørde under dette Departement, og at der til den Ende kunde udnævnes en Commission af Deres Høymægtigheder. Man troer, at der for nærværende Tiid beraadslaaes detsangaaende. - Mange ere af den Meening, at man ikke turde falde i Forundring over, i Fald nærværende Tiids Omstændigheder gav Anledning til, at ophæve det heele høye Krigsraad, angaaende hvis Jurisdiction der saa ofte er opkommet Strid. Man regner, at dette vilde kaste en Summe af 60000 Gylden aarligen af sig til Bedste for Provindsen Holland. Man erfarne og vel underrettede Personer tvivle endnu meget maa, at Freden saasnart vil komme i Stand, som man i Føl at Engelske og andre Breve skulde troe, paa Grund af hvilke man ellers meener i Almindelighed, at Fredsslutningen end skal skee i denne Maaned; og hvortil man endnu føyer, at Engeland har besluttet ved en formelig Artikel i Freds=Tractaten at tilbagegive vor Republik alle de Besiddelser, som ere os fratagne, uden at man melder det allerringeste om nogen anden Skades Erstatning. - Jmidlertid forsikre man, at Planen imellem os og Frankrige er meget nær ved at sluttes, og at der endog bliver arbeydet paa en nøyere Forbindelse imellem disse Magter, hvorom man haaber at erfare noget mere, saasnart som Hertugen af la Vauguyon er kommet ser tilbage.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Da Arvestatholderen for nyelig i Spidsen af Statsraadet overleverede i Generalstaternes Forsamling Krigspetitionen for Aaret 1783, udlod Høystsamme sig blandt andet paa følgende Maade: Jeg haaber, at Deres Høymægtigheder og Bundsforvanterne vel ville ansee det for got, at jeg ikke nu, som vel ellers pleyer at skee, erklærer mig vidtløftig i Henseende til Republikens nærværende Omstændigheder. Den ringe Virkning jeg har sporet af de Forestillinger, som jeg har gjort af denne Art, bevæger mig ikke dertil, og Sagernes Forfatning synes mig og at være af den Natur, at jeg ikke veed, hvad jeg skal begynde, og langt mindre, hvad jeg skal ende med. Men da jeg dog hiertelig ønsker Fædrenelandets Vel, saa vil jeg af denne Aarsage blot erindre Deres Høymægtigheder og Bundsforvanterne, af hvis kloge og vise Deliberationer Midlerne til Republikens Redning hænge, om, at de Hovedregler, som vore Forfædre troede, at de bestandig maatte følge, om Staten skulde beholde en respectabel Anseelse, har bestaaer deri, at samme ikke kunde holdes vedlige uden Alliancer, Landtropper, Grændsefæstninger og Flode. En Stat, som en omgiven af mægtige Naboer, hvis Magt den ikke kan veye op imod, maae have Hielp af andre - maae have Alliancer. Men denne Sag er høyst delicat, som Krigen med Engeland, en Magt, som Republiken har levet i Freed og Venskab med over 100 Aar, viser, og jeg derfor overlader samme til Bundsforvanternes Jndsigt. Hvad Landtropperne angaaer, saa er Tallet paa samme, uagtet de fra Barrierstæderne til bagekomne Tropper, saa middelmaadigt, at Grændse stæderne ikke tilstrækkeligen kunde blive besatte. Om dette kan forblive saaledes, overlades til Bundsforvanternes Jndsigt, endskiønt det er en afgjort Sandhed, at de, som ikke kunne forsvare sig selv have kun et ringe Haab om, at en Anden skal stille sig i Gabet for dem; uden at melde om, at den Stat, hvis Hielp hænger af en Andens Biestand, naturligviis mister sin Uafhængighed, og maae opføre sig efter sin Beskytteres Gotbefindende. Grendsefæstninger ere i Besynderlighed nødvendige for et Land, som i sig selv besidder et trangt Territorium. Da nu Republiken for for Tiid siden har mistet sine Barrierstæder, saa holder jeg med Stadsraadet det høyst nødvendigt, at Grendsestæderne blive satte i den beste Forsvarsstand, hvortil Bundsforvandterne maae give deres behørige Andeel. - Marinens Formeerelse og Forbedring er det 4de Stykke, som jeg maae drive paa Søen er vore fornemste Provindsers Grendse, og Kilde til Jndbyggernes Velfærd. Hvor forfalden vor Marine er, er bekiendt, men og, at den er bleven forbedret, siden Freedsbrudet med Engeland. Dog udfordres flere Aar til dens fulde Jstandbringelse; man maae altsaa fare fort med at formeere Krigskibenes Tal, endog om der skulde blive Freed o. s. v.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Fra Østerrige, den 2den Januarii. Man vedbliver at forsikre, at krigerske Optog paa Grændserne imellem vore Tropper og Tyrkerne holde ved; og 2de navnligen angivne Keiserlige Regimenter skulle derved have lidt. Cordonen bliver stedse forstærket, og der gaae jevnligen Kanoner og Munitionsvogne til Ungern; saa bliver der og en usædvanlig stor Mængde Korn opkiøbt, for med samme at forsyne de store anlagte Magazinhuuse. J Østerrige ere bestilte 12000 nye Sadler, som strax maae giøres færdige, og Hof=Krigsraadet har befalet, at der skal anskaffes et meget stort Antal af Jern=Hielmer, som ere i Stand til at udholde Sabelhug. Dette Slags Vaaben kan fornemmeligen bruges imod Tyrkiske Tropper, hvis fornemste Vaaben er Sabelen, som de ret godt vide at bruge.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Corsøer, den 16de Januarii. Jndkomne: Den 10de hujus Lieutenant og Controlleur Brommer fra Ribe og Birkedommer Holm fra Emstedelsborg til Kiøbenhavn. Den 11te: Kammerherinde Juel fra Thaasinge Slot med Broder Kammerjunker Rumohr til Kiøbenhavn, Professor Bützow fra Odense til Kiøbenhavn. Den 13de Kongel. agende Post 9 Læs, Capitain Herbst og Lieutenant Conrad af SøeEtaten til Kiøbenhavn. Den 14de: Kiøbmand Møller med Compag. Møller fra Hamborg og Kiøbmand Silber fra Holsteen. til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Udgaaet: Den 10de hujus Skibsbygmester Halkier fra Kiøbenhavn til Flensborg. Den 11te: Premier=Lieutenant v. Hindenberg med en Commando fra Kiøbenhavn til Jylland. Den 13de, Kongel. agende Post 4 Læs, Skibs=Capitainer Knud Nielsen Fogh og Christen Pedersen med Folk fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 14de: Kammerherre Wedel fra Kiøbenhavn til Fyhn. Den 16de Kiøbmand Kitt fra Kiøbenhavn til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Helsingøer, den 20de Januarii. Den 17de hujus ankom fra Østersøen 2 Skibe af Flensborg til Middelhavet, 1 af og fra Lybek til Frankrig. Den 18de ankom fra Østersøen 1 af og fra Lybek til Frankrig. Samme Dag retournerede her igien tilbage i Sundet for contrair Vind adskillige af de Danske Vestindiefahrere, men ikke det Asiatiske Compagnies Skib, Kronprindsen. Den 19de retournerede de Danske Skibe igien herfra til Kiøbenhavn, af Frygt for Jis her i Sundet ved den stærke Frost. J Sundet ligge ovenmeldte 2 Flensborger og 2 Lybecker, som til Nordsøen ere destinerede.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Kiøbenhavn, den 20de Januarii. Under Dato Christiansborg Slot den 3die Januarii har Hs. Majestæt udgivet en Placat, anlangende at Eiere af Bogtrykkerier uden for Kiøbenhavn maae, naar de selv have lært Bogtrykker=Kunsten, være berettigede til at erklære deres udlærte Drenge for Svende; hvilke da skal ansees som lovlige i Hs. Majestæts Riger og Lande, med videre.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
J Gaar blev anlagt Hofsorg for Prindsesse Maria Charlotta Antoinetta af Sachsen, fød Prindsesse af Sardinien, som bæres i 8te Dage.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Den 25 October 1782 er i St. Petersborg sluttet en Commerce=Tractat imellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Norge &c., og Hendes Majestæt Keiserinden over alle Russer. J Christiansands Stift ere udi næstafvigte Kirke=Aar 1782. copulerede 900 Par, fødte af Mandkiøn 2002, af Qvindekiøn 1874, deriblant 84 Uægte, tilsammen 3876. Døde af Mandkiøn, Fra o til 10 Aar 534, fra 10 til 20 Aar 50, fra 20 til 30 Aar 86, fra 30 til 40 Aar 71, fra 40 til 50 Aar 110, fra 50 til 60 Aar 119, fra 60 til 70 Aar 129, fra 70 til 80 Aar 115, fra 80 til 90 Aar 52, fra 90 til 100 Aar 13, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 1280. Af Qvindekiøn: Fra o til 10 Aar. 452, fra 10 til 20 Aar. 46, fra 20 til 30 Aar 87, fra 30 til 40 Aar 91, fra 40 til 50 Aar 101, fra 50 til 60 Aar 114, fra 60 til 70 Aar. 188, fra 70 til 80 Aar 148, fra 80 til 90 Aar 92, fra 90 til 100 Aar 16, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 1336. Ere altsaa her i Stiftet 1200 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Fra den 11te til den 18de Jan. d. A. ere her i Staden copulerede 15 Par, fødte Drenge 18, Piger 32, tilsammen 50; døde Mænd 18, Qvinder 9, Drenge 10, Piger 15. tilsammen 52; ere altsaa 2 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 1, Brystsyge 8, Feber 2, Forraadnelsesfeber 1, Gicht 4, Jnflamation 1, Kighoste 1, Kopper 3, Pleuris 1, Slag 13, Sting 1, Svindsoet 2, Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 3, Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Copulerede. I Kiøbenhavn den 10de Januarii Hr. Assistent Simon. Logstoer Thorsen og Jfr. Elisabeth Bille Simonsen.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Døde. Paa Fialtring Præstegaard i Riber Stift den 24de December f. A. Hr. Christian Claudi, nogle og 60 Aar. J Ærøeskiøbing den 6te Januarii d. A. Mad. Maren Arctander Mogensen Schrøder, 32 Aar; den 10de Hr. Hans Pedersen Lund, Klokker, 77 Aar. J Kiøbenhavn den 12te Januarii Mad. Jnger Kirstine, Kukkenbager Eyler Rybergs Hustrue, 50 Aar; den 17de Mad. Lovise Killman, Urtekræmmer Gieses Hustrue, 37 Aar, den 18de Mad. Karen Bugge, i 88 Aar; den 19de Frue Commerceraadinde Bodille Titchen, fød Walbohm, 51 Aar, den 19de Hr. Claus Melchior, Fuldmægtig ved Frederichs Hospital, 29 Aar.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Vacance, Det residerende Capellanie til Slangerup og Usvelse i Sielland 240 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
AVERTISEMETS. Da det Fyenske typographiske Selskab den 29de Januarii høitideligholder Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag som sammes General Forsamlingsdag; saa ombedes de fraværende resp. Medlemmer, til den Tiid at indsende deres Forslaae og Betænkninger til Selskabets Secretair, Boghandler Jversen i Odense. Paa Selskabets Vegne, Christian Jversen.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Fra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. - 2) Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden Nr. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen til holder, nemlig paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir, 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis; men naar begge Deele ere færdige, bliver Prisen, for hver Deel 2 Mk. høiere.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Danmarks Historie 1 Tome fra de ældste Tider til Aar 803, med tvende Kobbere, ved Kammerherre Suhm, er til Kiøbs i Mummens Boglade paa Børsen for 14 Mk. paa Skrivpapiir og 11 Mk. paa Trykpapiir, hvor og de foregaaende 10 Timer paa Trykpapiir ere at bekomme for 18 Rdlr. Register over Rescripter og Kollegial=Breve, m. fl., som ved Trykken ere bekiendte, henførte til visse Klasser og Titeler, indbundet med reene Blade mellem: Samt Anhang af Rescripter og Kollegial=Breve, m. f. d., som hidtil have været utrykte indbunden, er tilkiøbs at bekomme hos Sr. Mads Andreasen, Varde for 14 Mark.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Fra Pressen er udkommen: Præstebibliothek eller beskrivende Fortegnelse paa de brugbareste Skrivter for Præster- og tilkommende Geistlige, af D. G. Niemmeyer. Første Deel. Af dette Skrift ventes i næste Aar fra Forfatteren endnu een Deel, hvorfor de, som kiøbe denne, tillige subscribere for den følgende. Prisen er 4 Mk. paa Tryk= og 5 Mk. paa Skrivpapiir, hvilket er 2 Mark ringere end Originalen), hos Gyldendal i Silkegaden No. 66. Klage=Prædiken over Hendes Kongelige Høihed Holsalig Prindsesse Charlotte Amalia, holden af Provst Tybring i Holmens Kirke, er tilkiøbs hos Gyldendal i Silkegaden No. 66 for 16 s. indbunden, og 10 sk. umdb. paa Trykp., men paa SkrivPapiir 20 sk. indbunden og 14 s. uindbunden.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
J Aaret 1780 indbed jeg til Subscription paa en Dansk og Engelsk Ordbog; men mod al Formodning fandtes kun ganske faa, som lode deres Navne melde hos mig som Kiøbere, naar det engang blev færdigt. Dette afskrækkede mig saaledes, at jeg hidtil ganske lagde dette Foretagende til Side; men de jevnlige Efterspørgseler og et Engelsk og Dansk Lexicon, som nu ganske mangler, lader mig formode, at der dog ville findes Kiøbere, naar Værket forst var til, saa har samme opmuntret mig til nu at begynde med Trykningen af det Engelske og Danske Lexicon, som jeg haaber at fuldende ved Aarets Udgang. De, som ikke forhen have ladet sig tegne hos mig, kunde endnu inden May Maaneds Ende blive som Subscribentere antagne, og faae deres Exemplar til en ringere Priis, end den, Værket ellers kan sælges for. Kiøbenhavn, den 18de Januarii 1783. Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Tvende Taler holdte i Anledning af Hendes Kongel. Høyhed Prindsesse Charlotte Amalie Død, af S. M. Beyer, faaes til Kiøbs hos Gyldendal i Kiøbenhavn og i Bringstrup Præstegaard, ved Ringsted for 12 s. heftet. Trykte Extra Skats General=Mandtalls=Lister, til Brug for Præsterne paa Landet, ere at faae hos Mad. Lindgreen. i Sorøe for 6 s. Stykket; ligeledes de maanedlige Af= og Tilgangs-Lister, for 2 s. - Sammesteds ere og endnu ordinaire Kingos Palmebøger at bekomme for den sædvanlige Priis, 10 Rd. for hundrede.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig EsaaFleischer, Vores Conferentz=Raad og Amtmand over Antvortschou og Corsøer Amter, i Vort Land Sielland, som Skifte=Forvalter efter forrige Foged paa Borrebye Gaard afg. Hans Daase, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavn, ske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg Hans Daase, at indfinde dem inden den "Loven fastsatte Tid hos fornævnte Conferentz=Raad Fleischer, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigshave at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vor Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 27de Decbr. 1782. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Lurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1783-01-20
Jndkaldes alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter bemelte Forvalter Daase, at indfinde sig enten i Stervboet eller paa Amts=Contoiret i Slagelse, inden den i Loven foreskrevne Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Slagelse, den 28de Decbr. 1782. Fleischer.