JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Digteren Baggesen opholder sig paa nærværende Tid paa sin Gaard ved Miland i den italienske Republik og skal være ganske sysselsat med danske Digterarbeider, Hvor vidt Tyve=Opfindelserne gaae endog paa Landet, kan sees af følgende Tildragelse. Den 20de Nov. kom et ungt Menneske i mørkebruun Klædes Kiole, brune stribede, Beenklæder, Støvler med brune Kraver, og bragte et Brev til Præstekonen Md. Brun i Taarnby, som han sagde var fra hans Herskab Md. Kaarsgaard paa Løitgaard. J Brevet ombades Md. Brun ved Budet at laane hende 24 Spiseskeer og 2 Sølvlysestager, da hun skulde have stort Selskab. Til Lykke havde Hr. Brun den Forsigtighed at lade Budet sige at det kunde gaae, han vilde selv besørge Sølvet hen, hvor det da erfaredes at det hele var Digt. Man har eftersat Knegten, men hidtil forgiæves. Paa Grosserer Kyhns Navn har dog en Skurk paa lige Maade erholdt 18 Sølvspiseskeer et Steds paa Christianshavn. Han var bleg af Ansigt, kopareret og iklædt en mørkegrøn Frakke. Bjørne Bjørnesen og Strinum Svendsdatter i Island, som i Forretning have dræbt den førstes Kone og den sidstes Mand, efterat Strinum Svendsdatter først forgiæves havde søgt ved Gift at myrde den førstes Kone, have nu faaet deres Dom ved Høiesteret, hvorefter han skal knibes med gloende Tænger og miste Haand og Hoved og hun miste sin Hals, m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Af Handelstidenden sees nu at det Fartøi, som formedelst at Mandskabet vare syge blev fra Gibraltar forsynet med 6 Mand frievillige franske Fanger, for at føre det til Cadix, er den danske Brigantin Bonaparte, tilhørende Schjoldborg i Frederichstad og ført af Capitain Hansen, der døde paa Høiden af Cadix. J Cadix gav ren Ordre til, at det inden 4 Timer skulle forlade Havnen eller og det blev skudt i Sænk, men ved den danske Consuls gientagne Forestillinger, fik han dog Tiden forlænget, ligesom han og fik en hollandsk Capitain hyret til at føre Skibet og en flensborger Baadsmand, som havde giennemgaaet den gule Feber i Vestindien, fandtes villig til at gaae med som Styrmand. Briggen afgik den 14de Octbr. for efter Vindens Beskaffenhed, enten at løbe ind til Marseille eller Christiansand, hvor fornødne Qvarantaineanstalter ere indrettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Hels. d. 20de Nov. I Gaar kom det første, et svensk Skib fra Mallaga, efter den der udbrudte epidemiske Sygdom. Alle Forsigtigheds-Regler bleve iagttagne fra Qvarantaine=Commissionens Side. Det hele Mandskab skal samtlig have befundet sig vel, og muligt Skibet før Sygdommens Tid er gaaet fra Mallage, da dets Capitain forundrede sig over de mod ham og hans Skib tagne Mesures. Ellers passerede i Gaar paa Broen en Ting, hvortil man ikke har hørt Mage. En Baad med Mandskab, samt Kadetter og Officerer fra den herpaa Rheden liggende eng. Fregat, laae i Havnen. En Matros af samme, som viste sig meget urolig, blev af den inspectionshavende Officeer fra Vagtskibet formanet til Rolighed, og da sligt var frugtesløst, maatte han smage Sadelen. Matrosen er forvoven nok til at giøre Modværge og tage Sabelen fra Officeren. Der var just den Tid ingen af vore kjække Færgefolk paa Broen. En Kontoirbetient var ferm nok til at viste Matrosen Sabelen af Haanden. For Officeren kunde foranstalte Matrosen arresteret, springer en af de engelske Officerer oppaa Broen, kaster Matrosen i Baaden, med hvilken man seiler strax ud af Havnen af Rehden til. Den danske Søeofficeer tog strax en Baad og gik til Vagtskibet, hvorfra man skal have sendt til og været ombord paa den engelske Fregat, hvis Capitain skal have lovet en tilstrækkelig Satisfaction, og er man her meget nysgierrig for at see om den bliver saa fyldestgiørende som Forbrydelsen, var stor og fornærmende. Havde en dansk Matros forøvet denne Handling i Engeland, var han mueligt strax bleven hængt. Den eng. Fregat gav i Gaar 2 Gange Sig nalskud til at seile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Den til Kronborg forventende Arrestant, en EmigrandCharles Vigneron, ankom did den 16de om Aftenen fra Kiøbenhavn, hvortil han var ankommen med Paketbaaden fra Kiel. Denne var en Medvider af hin Beaumontder blev indsat i Kiøbenhavns Kastel. Denne er dømt til 2 Aars Festningsarrest. Han nyder 3 Mk. Dierpenge daglig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Aarhuus. Fra den 23de til i Dag ere følgende Skippere indkomne her til Havnen: J. Staal fra Sønderborg, J. Klog fra Langesund. Udgaaede: T. Jessen til Sønderborg, J. Anholm og S. Pedersen begge til Samsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Den 22de Nov.: Kiøbmand C. Toft, Landstingshører og Skriver B. Dall, Styrmand, J. Glacius, Fuldmægtig J. P. Mørk, Hestehandlerne N. Mouritzen og M. Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Udpasserede. Den 24de Nov.: Studenterne H. J. Børcher og H. K. Wissing, Handelsbetient A. Franesbech, Kiøbmand J. Lipmann, Secretair Esmarch, J. Laulund, Frue Geheimeraadinde Frieherinde af Gyldencrone, Kammerherre Baron Guldenkrone, 2de Baronesser Guldencrone og Tien C. Jsling. Med Skipper Jacobsens Smakke blev afsendt Køer tilhørende M. Lemming og med Skipper Jversen blev afsendt Køer tilhørende R. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
J Anledning af Hr. Forpagter Ole Esmarchs og Jomfrue Ulriche Elconore Haasums Ægte-Forening paa Katholm. Saa bød den Evige som Verdners Gang bestemmer Og i sin Haand indslutter disses Alt; Der stundum Bemods Taaren viseligen hemmer, Og lader Glæden spire, hvor hiin faldt. Han bød - og rædsomt mulmend Mørke flur forjagede Hvert Glimt af Haab om Fremtids Roe og Fryd. Han bød og og Kummers Skye sin Trudsel blev betaged; Blid Glædens Soel indbød til Jubel=Lyd, For Hymens Alter Fod De frordigen nu knælte; Højt lød den dyre Eed fra Læberne; Og Takke Følelser den glade Barm besiælte Mod ham, der ledte Hæld af svunden Vee. Til Lykke da med Rosen Baandet som De knyttede Vær signed paa den Bane De betraad: Den Fader Haand, der hidtil kiærlig Dem beskyttede Den var, Den er, og blier Dem evig god.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consul ventes nu ikke saa hastig tilbage som man først ventede. Han var endnu den 8de Novbr. i Boulogne, og holdt da en Mynstring, over Tropperne. Under det engelske Angreb den 5te paa den Boulogner Rhed, uddeelte han selv personlig paa Kysten befalingerne, og Admiral Bruix, som formedelst sin svagelige Helbred, ikke kunde være til Hest, fulgte ham tilVogns. Den 7de November saae den første Consul 2 Flotille-Divisioner komme fra Egnen af Havre hvorved Flotillen i Boulogne blev forstærket med 60 Skibe. Her bliver afvexlende 20 Mand af hver Compagnie, indskibede for at øve sig i Søemaneurene. Den 7de kom Søeministeren til St. Malo, hvor han gav Ordre til, at 180 Skibe endnu samme Dag skulle afseile til Boulogne. Alt den 3die vare Tropperne i St. Malo blevne mynstrede af Generalerne Malherbes Krigsdepotet har udgivet en Notite descriptive over Engeland, Skotland og Jrland. Den indeholder Efterretning over Stædernes Beliggenhed, Flodernes Løb, og overhovedet det Betydeligste en Militair Person behøver at vide om dette forenede Rige. Antallet paa alle Arter af de Fartøier som skal bruges til Landgangen angives til 5000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Den Marseiler Kaper Jntrepide som er opbragt til Spracus i Sicilien, er efter den franske Gesandts eftertrykkelige Forlangende i Neapolis, igien friegiven- og er siden indløben til Villefrance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Engeland. Matrospresningen som den 7de November begyndte paa Thomsen og i alle Kystegnene, vedvarede endnu den 11te Novbr. med den største Strænghed. Nogle paastaaer, at Aarsagen hertil, er ei allene den Brester Flaades nær forestaaende Udløben, men at man er beskieftiget med en stor Angrebs plan imod den franske Flotille i Boulogne og Skibene i andre franske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Den 9de og 10de Novbr. havde vi her saa stærke Vindstød, at man tvivlede paa Admiral Cornvallis, kunde forblive paa sin Station for Brest. Han har detascheret Skibet Ardent paa 64 Kanoner til Bantry Bay, saa at vi nu har 8 Linieskibe og flere Fregatter paa den irlandske Kyst, hvilken Flaade er tilstrækkelig til denne Kystes Forsvar, naar den Bre ster Flaade ikke er stærkere end 9 Linieskibe. Fra vor ved Ferrol krydsende Flaade, er Kutteren Mar ankommen til Falmouth, og har medbragt den fra Ostindien tilbagekomne General Baird. Han var kommen derfra med et Sydsøe=Hvalfangeskib, der blev erobret af en fransk Kaper, men just som denne ville løbe ind til Corunna, blev den igien erobret af den engelske Fregat Sirius. Herigiennem veed man, at de franske Linieskibe som ligge i Forrol, ere fuldkommen seilfærdige for at benytte det første Øieblik til at løbe ud. Kutteren Mary har og seet vor Kanalflaade 16 Linieskibe stærk, og fra denne medbragt det Rygte at der i Brest laae 27 Linieskibe og flere Fregatter seilfærdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Sir Sidney Smith er og kommen tilbage fra den Hollandske Kyst til Yarmouth. Linieskibet Raisonable paa 64 Kanener der hidtil har krydset for Boulogne, er i stormende Veir indkommen til Dungenes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Hoftidenden melder: at den engelske Kanoneerbrig, Constiet, har erobret den franske Nationalcanonerbaads Nr. 86, omtrent 3 til 4 engelske Søemine fra Calais. Den var besadt med 1 Lieutnant, 27 Soldater, 6 Matroser, og bevæbnet med en lang 18 Pundiger, en 8 Pundiger, 23 Gevæhrer og andet smaat Vaaben. Dette Skib, som var af 3die Kloneerholdt flere fulde Lag af vor Brig, men imod Formodning fandt man hverken Døde eller Qvæstede paa traf det. Soldaterne vare vel klædte og stærke Folk, men de fleste vare Søesyge. J stærk Storm kunde det ikke have holdt ud, da det laae saa lavt over Vandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Tyrkiet. Først i Octbr. er der i Overværelse af Storherren holdt 4 store Divans i Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Efter den Tid er der befalet en almindelig Recrut udskrivning i det hele tyrkiske Rige og flere Krigsskibe blive hastigst udrustede til Storadmiralens Forstærkning, som og har faaet befaling, at sætte Kysterne af Morea og de fornemste Øer i Archipelagus i Forsvarstand, da man synes at befrygte et Forre tagende imod disse Besiddelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Da mange Albanesere og Arnauter gaae paa Europæiske Skibe til Egypten for at understøtte deres Landsmænd, saa har Reis Effendi bekiendtgjort for de i Constantinopel residerende fremmede Gesandtere, "At den høie Port ønskede, at deres respective Hoffer ville forbyde deres Skibs capitainer, ikke at medtage Jndvaanere fra Morea og Albanien paa deres Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Porten vedbliver uforanderlig sit Neutralitetsystem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Adskilligt. Den tydskjødiske Overlærer i Lemberg, Nathan Kunzenhausen har med sin hele Familie ladet sig døbe af Ærkebispen i Lemberg og bliver nu ansadt ved den Christcatholske Skoleanstalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Den nye Algemeine Zeitung, bliver nu igien udgivet i Ulm med Churfyrstelig Pfalzhaverske Tilladelse. Den bliver uforandret i sin hele Jndretning, og for at godtgiøre hvad der ved dens Standsning er tabt, udkommer til Aarets Udgang flere Tillægsblade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
J den 688de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 37. 69. 78. 43. 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Bekiendtgiørelser. Jeg anseer det for min Pligt, herved offentlig at aflæge min forbindtligste Taksigelse for enhver især, der saavel mundtlig som skriftlig, lovede mig, ved forefaldende Leilighed at ville indlevere Bidrag til det af mig i disse Tidender averterede Provincial=Politie Blad, og tillige bekiendtgiør for ovenmeldte Herrer, at Subskribenternes Antal paa bemeldte Blad, er saa saare utilstrækkele, at jeg ei tør vove at ærksætte Udgaven deraf, saa meget mindre, som det Tab jeg ved flere Entrepriser allerede har lidt, er betydeligere end min Evne vel tillader. Skulle jeg imidlertid i Fremtiden ved Subskription see mig blot skadesløs, skal jeg altid være villig til at fremme Hensigten med et saadan Blad, som flere kyndige Mænd have anseet gavnligt for det Hele. Aarhuus den 26de Novbr. 1803. N. Lund, Eier af det Kongl. privelegerede Bogtrykkerie og Adresse Contoir. Efter Skrivelse til mig, fra Lotsoldermanden Brun i Hals, er den 21de d. M., strandet med sit førende Fartøi Skipper Anders Larsen fra Warberg i Sverrig, neden for Jndløbet til Hals, i den saakaldede Skindsæk, og at ingen Formodning er til at faae den af Grund, hvilket for alle de Søefarende bekiendtgiøres, og at Masten endnu staaer i samme. Aarhuus den 25de Novbr. 1303. Wulst,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Commandeur=Capt., Enrol. Chef, og Ober=Lods i 2det Jydske District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Hos Thøger Kiersgaard paa Middelgade i Aarhuus kan bekommes godt flin engelsk Hvedemeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Torsdagen den 8de December bliver Balen Masque i det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus. Bull. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Fra Peder Tomesen Galthen, fra Sonder Galthen, er for en 7 Uger siden fra hans Mark bortkommet 2 sorte Bester, det ene et Øg med hvid Stribe i Rygen i Ridestedet, 14 Aar gammel, den anden en Hæstgraaeskimlet i Hovedet 16 Aar gammel, begge uskoet, hvem som kan tilveiebringe samme loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Fra Alexander Jensen i Voldom, paa Clausholms Gods, er for en 12 Uger siden bortkommet fra hans Mark, 4 Qviekalve, den 1ste ganske sort, den 2den rødhielmet begge Bagfødder hvide, den 3die sorthielmet med en hvid Stræg over Boverne, Bagføderne hvide, den 4de lysblakhielmet, Bagføderne hvide, hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningen betalt, og en Douceur om forlanges. Rasmus Simonsen i Soelberg har for 8 Dage sig den optaget et fortrød blesset Øg, som er et gammel Helmes, Eieren kan faae det imod Avertissementets og øvrige Omkostningers Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Fra Palle Nielsen i Aslof er for en 3 Uger siden bortkommen, en sort liden stiernet Koe, med et stykke Reeb om Hornene, ifald det er er tabt, 8 a 9 Aar, et latinsk A klippet paa den venstre Side, lidet hvis i Lysken, den skulde kalve til Juul, hvem som om samme kan give Oplysning, loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Fra Jacob Olesen i Vitved, Vitved Sogn, er for en 3 Uger siden bortkommen, 3 Kalve, den 1ste en Studekalv sorthielmet med en Klokke om Halsen, de 2 ere Qviekalve forthielmede, den ene er noget rygged et stykke klippet af det høire Øre, og en Krog bag udi det vænstre, et dobbet latinsk Wer klippet paa den venstre Side paa dem alle 3, hvem som om samme kan give Oplysning, loves Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Den Uforklarlige, af Carl Rechlin, oversat ved Cancellist Tertild Mørch. 2 Mk. 4 s. heftet 6 s. mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Subscriptionsplan. Den liden Samling af blandede Sange, jeg i 8te paafølgende Aar aarlig har udgivet, har vundet et Biefald, der opmuntrer mig til fremdeles i Aar at udgive en saadan Samling under Titel af: Nytaarsgave. At vælge gode Sange, der kunne være passende saavel for offentlige Selskaber, som ved enkelte Leiligheder, har stedse været min Hensigt med denne Samling. Da Redactionen allerede er færdig, tør jeg love, inden Nytaarsdag at tilstille enhver især af de Herrer Subscribentere Deres Exemplarer. Prisen bliver, som sædvanlig 2 Mk. for et indbunden Exemplar. Subscription mod tages hos mine sædvanlige Commissionairer i Horsens. Randers, Greenaae, Ebeltoft, Aalborg, Wiborg, Veile og Frideritia. Aarhuus, den 25de Novbr. 1803. N. Lund, Bogtrykker og Eier af Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Bekiendtgiørelse. Til Sikkerhed for Søefarten til og fra Tronhiem er paa Agnæs Pynten indrettet et Lanterne Fyr, som for Fremtiden skal brænde aarligen fra 1ste September til 15de April begge inclusive, fra en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Dette Fyr tændes for første Gang den 1ste Januarii 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende følgende: Denne Lanterne er anbragt i en rød malet Huusbygning paa den nordligste Kant af Agnæs Pynten, ungefær 60 Fod over Vandet, og tæt østen for den liden Bugt, hvor Agnæs Gaarden ligger, og ikke over 600 Alen fra samme Gaard. Ringstuen eller den farlige Klippe østen for Agnæs Pynten ligger i Ost en halv Syd fra Foret, ongefær 200 Favne, og Gaasesluen eller den vestlige Klippe ved Aanæs Pynten ligger tillige med Øelands Kirke i Nr Wfra Fyrretatkurat en Kabbellængde eller 360 Alen fra det. Øen Garten ligger i W. N. W., og Herregaarden Øster raa i N. N. O. fra Fyret. Naar nu Skibe, som komme Vesten fra og vil til Tronhiem, have Øen Garten i Nord fra sig, see de indtil de have Fyret i Syd fra sig paa Compasset, og da sikkert Fyret paa Agnæs, og kan styre Cours ind efter, holde af lige paa Fyret, og styre til Landet, til de komme det nær paa 30 Favne, og saa seile langs dermed, da den med Sikkerhed passere Ringstuen eller den østlige Klipper som ligger i N. Oct O en halv norslig fra Pynten 120 til 130 Favne. De Skibe, som komme Østen fra og vil Vesten efter kunne, naar de have Fyret i Wien halv Syd, sikkere holde af og seile Cours ud efter. Naar Skibene have Modvind og Fyret i Sigte, kunne de, saalænge Veiret er seilbart, sikkert krydse, til Dag kommer, og saalænge, som Sneeveir og Tykning til lade at see foret. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkommer, den 15de No. vember 1803. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Sønd. Kornerup, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Hos undertegnede Gartner og Frøehandler udi Horsens, er for billigste Priser at bekomme, alle Sorter ind- og udenlandske Haugefrøe, samt Eble Pære og Kersebær-Træer af fiineste og beste Sorter, Enhver Kiøber, skal blive overbeviist om den reeleste Behandling. Svend Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
En liden rødblisset Mærplag i 3die Aar, har i dette Efteraar gaaet her paa Stamhuuset Estrup, og Auning Marker, da der nu ved Jndbingnings Tiden ingen Eier, har meldet sig til samme, er den indtaget af Gaardmand Jens Mortensen i Auning, hvor Eieren, ville affordre den saa hastig mueligt, imod at betalede paagaaende Omkostninger. Estrup den 21de Nov Mønster: Jeg Undertegnede som nyelig er kommen fra Kiøbenhavn, forfærdiger alle Sorter moderne emailert Filigrantarbeider af Guld og Sølv, jeg boer ved Smed gaden No. 319. Horsens, den 24de Novbr. 1803. J. Cederquist, Guld og Sølvforarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
For omtrent 3 Uger siden er fra Qvelstrups Mark bortkommen 2 sorte Qvier, den ene mærket med R. paa venstre Side og brændt paa Hornet N. O. og den anden er mærket med et M. paa Lænden og ligeledes M. O. paa Hornet. Opdageren af disse ville for betaler Uleig, den og derved paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Citroner, spanske Viindruer, lybsk Peberod, adskillige Sorter sure og søde Syltetøier, samt alle Sorter sine Theer, Nudler, i Catrineblommer, Confectrosiner, Krapmandler og meget mere som nyelig er arriveret. sælges for de billigste Priser paa Svaneapotheket hos Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
En Teglbrænder der om sin Duelighed i dette Fag kan forevise paalidelige Skudsmaale, kan paa billige Vilkaar erholde Condition til førstkommende Foraar. Lysthavende ville henvende sig til Undertegnede. Horsens den 17de Novbr. 1803. Frantz Richter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Formedelst Alderdom og Helbreds Svækkelse har jeg besluttet at sælge min eiende og brugende Hæstemølle heri Byen, hvorpaa haves Privilegium at maae male Malt og Grube=Byg, Maleværket samt Bygningen er af mig for 16 Aar siden selv opført, Beboelses=Stadet bestaaer af 9 Fag og desuden er 2de Halvtage i Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Paa billige Vilkaar kan denne Eiendom samlet faaes tilkjøbs underhaanden eller og ved offentlig Auction, den 19de Decbr. førstkommende Kl. 2 slet i min Boepæl paa Slotsgaden No. 184, hvor alt skal blive foreviist og acorderet med Hans Egebere. Randers den 16de Novbr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Løverdagen den 17de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Skiftet efter den her i Byen afgangne Boder, Rasmus Broemand, foretaget til Slutning. Boets Arvinger og Creditorer vilde derfor møde til bemeldte Tid, paa mit Contoir, med de, for enhver især behøvende Beviser. Greenaae, den 10de Novbr. 1803. Aagaard, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Fyens Stifts testamenterende Laane og understøttelses Selskab for alle Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Da dette Selskab siden dets Oprettelse forrige Aar, allerede har vundet en saa beldig Fremgang, at det ei allene har sit fulde Antal Medlemmer, men derhos en stor Mængde Exspectantere, som først ved Vakancer kunne vorde indlemmede, saa besluttede Directionen i dens Forsamling den 25de Octbr. sidstl. at udvide sin Virkekreds, paa det desflerere kunde deeltage i Selskabets Fordeele med og tillige at bidrage til sammes Fasthed og derved stiftende Nytte. Som en Følge heraf deler Selskabet sig for Fremtiden i 2de Greene, hvoraf den første under Benævnelse af det fade Selskab eller Byens Stifts testamenterende Laaneinderstøttelses Selskab No. 1 indeholder stedse sit fulde Antal Medlemmer, og den anden bliver et Selskab for sig selv, under Navn af Completterings-Seller Fyens Stifts testamenterende Laane- og Understøttelses Selskab No. 2, hvis Medlemmer efterhaanden som der skeer Vacance i det faste Selskab opstige i dette efter den Orden i hvilken de ere indtraadte i Completterings=Selskabet. De udførlige Planet om disse Selskabers Jndretning ere strax at faae til Eftersyn saavel paa samtlige Post Contoirer i Danmark og Hertugdømmet Slesvig, som hos Selskabets bekiendte Commissionairer i de fyenske Kiøbstæder, hvor og enhver, som maatte ønske at indtræde i det nu oprettede Selskab No. 2, vilde behage at tegne sig inden dette Aars Udgang, da Selskabet til den Tid ventes sluttet. Odense, Direction for ovenmeldte Selskaber, den 20de Novbr. 1303. A. Trampe. A. R. Lindved. Kellinghuusen. C. Holm. T. Lund. Larsen, Bogholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Sidste Randers Hæste Marked, solgte Gaardmand Anders Peder Lassen i Hvilsagger en liden sort Hæst, med en hvid Bagfod, 10 Aar gammel, denne er nu kommen tilbage, og optaget paa Foeder af bemeldte Anders Peder Lassen, hvor dens rette Eier kan lade den afhente imod dette Avertissements Bekostning og Foederløns Erstatning. Schafføegaard den 23de Nov. Reintranch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
2de Køer, hvoraf den ene er sortgrimet og 12 Aar gl., den anden blakket, 15 Aar, er frakommen Skovfogden over Halling Skov, Laurs Andersen i Tanghuset, paa Klausholm Gods. Opdageren af disse Køer, ville behage at anmelde det til Eieren, som til Fornøielse vedderlægger Uleilighed og Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
For 14 Dage siden ere tvende Heste bortgaaede fra Jacob Lauritzen i Tvenstrup, den ene, mørkebrun og i god Stand, med Brænde paa venstre Forbov og Baglaar; den anden brun og blesset, har kun det høire Øie og er sveirygged. Hvem som kan opdage disse 2de Bester, og give Eieren Underretning derom, erholder derfore en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
En gammel sortebruun fiernet Hoppe med 3 hvide Foder, som jeg solgte i sidste Horsens Marked, er nu kommet hertil, hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for hendes Eier i Yding Bye, der for nogen Tid søgte efter hende. Hun maae jo før jo hellere, afhentes. Hundslund, den 14de November 1803. Wogelius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Fra Ole Sørensen i Trige er den 14de Octb. d. A. bortebleven en sorthielmet Koe, noget tilmundet, 10 a 11 Aar, som skulle kælve en Maanedstid for Juul, kan nogen Oplysning gives herom, loves Omkostningerne erstattet tilligemed en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-26
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hovedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halvs. og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halvs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Indenlandsk.