Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-20
Om Gieldsforskrivelser for Laan i Rigsbanksedler. (Sluttet.) Efterat have forudskikket dette, vil jeg yttre min Mening om, hvorledes en Gjeldsforskrivelse bør være indrettet, naar hverken Debitor skal være udsat for, at betale mere, eller Creditor for at erholde mindre tilbage, end Valuta for den SumiRigsbanksedler, som Debitor tillaans har modtaget. Da Sølv er Maalestokken for Sedlernes Værd, baade paa den Tid, Summen udlaanes, og naar den betales tilbage, saa bør enhver Gields forskrivelse lyde paa Rigsbanke Sølvværdie. At stile den paa Navneværdie, synes uklogt baade fra Debitors og Creditors Side. Forbedres Coursen og Sedlernes Værdie mod Sølv stiger, maae Debitor efter saadan Forskrivelse betale en, ofte betydelig, større Sum end han laante, og hvis Coursen forværres, erholder Creditor en, ofte betydelig, mindre Sum, end den han udlaante. En Gieldsforskrivelse paa Navneværdie indeholder en Hazardcontract, thi det beroer paa Coursen, hvo af Parterne skal blive vindende eller tabende. Exempel. A. udlaaner og B. modtager tillaans 555 Rigsbankdaler i Sedler paa en Tid, da Cours forholdet paa Børsen, imellem S. V. og N. V.er 100 100 (Cours paa Hamborg 300). B. udstæder sin Obligation for 655 Daler Rigsbank N. V. Naar Jndfrielsestiden kommer, er Coursen pari. B. modtog 865 Rigsbankdaler N. V., dengang - 370 Rigsbankdaler S. V., eller 20 Mark Sølv. B. betaler derimod tilbage 655 Rigsbankdaler N. V., som til den Tid ævivalerer med 555 Rigsbankdaler S. V., eller 30 Mark Sølv. Han har altsaa betalt Capitalen tilbage med 50 Procent Tillæg. - Hvis Forholdet imellem Sølvværdie og Navneværdie, da Laanet skeede, var 100. 112 1/2 (Cours paa Hamborg 225), men er ved Tilbagebetalingen 100. 162 1/2 (Cours paa Hamborg 326), da falder Beregningen saaledes ud, B. modtager 566 Rigsbankdaler N. V., dengang - 493 1/2 Rigsbankdaler S. V. eller 26 11 Mark. Sølv. B. betaler tilbage 555 Rigsbankdaler N. V., da - 3417, Rigsbankdaler S. V. eller 1827 3/2 Mark Sølv. A. har da faaet henved 1/2 mindre tilbage end han udlaante. Creditor efter et Gieldsbrev paa N. V. trækker, 5 Procent Rente, medens et Gieldsbrev paa S. V. ikke maae være stilet paa høiere Renter end 4 Procent. Denne Fordeel for Creditor synes dog ikke at kunne opveje det Tab, han er udsat for ved Capitalens og Renternes Betaling. Den rette Fremgangsmaade ved Capitalers Udsætning bliver udentvivl den nu følgende: Den i Sedler laante Sumberegnes til Sølvværdie efter Børscoursen paa den Dag, Pengene tiltælles Debitor. F. Ex, hvis Børscoursen er 300, Forholdet imellem Rigsbanke Sølvværdie og Navneværdie altsaa 100. 150, den Dag, B. modtager de 656 Daler Rigsbanko i Sedler af A., beregnes samme til 370 Rigsbankdaler Sølvværdie. Jndføres den Sum i Gieldsbrevet, da er det vist, at Gieldsbrevet angiver netop den Valuta, Debitor modtog, men er ogsaa Creditor sikkret for Tab, naar Debitor halvaarig erlægger de betingede Renter, og engang i Tiden betaler Hovedstolen tilbage, alt Sølvværdie efter den til enhver Betalingstermin gieldende bankbestemte Cours, J det foregaaende er viist, at den, som efter hankbestemt Cours skal modtage en Suur Sølvværdie udbetalt i Sedler, erholder overhovedet 12 1/2 Rbd. N. V. mindre for hvert 100 Rigsbankdaler S. V., end han efter al Sandsynlighed. vilde have faaet, hvis Summen var bleven ham betalt efter den noterte Børscours paa Betalings dagen. Dette Tab er unægtelig ogsaa A., efter det foregaaende Exempel, udsat for, ved Oppebørselen, af Hovedstoel og Renter efter den til ham af B. udstædte Obligation. Tabet ber, for at begge Parter kan være skadesløse, forebygges, hvilket kan skee paa den Maade, at Creditor af den i Sedler udlaante Sum tilbageholder 12 1/2 Daler. Rigsbanko N. B. for hvert 100 Daler, S. V., hvorpaa Gieldsbrevet efter ovenanførte Regel stiles. Saaledes: hvis A. paa en Tid, da Forholdet imellem S. V. og N. V. er 100 160 efter Dagens Cours paa Børsen, udlaaner 655 Daler Rigsbanko Navneværdie til B., da bør A. udbetale til B. 46 Rbd. 24 Skl. N. V. mindre, og den Sum, B. modtager i Sedler, bliver 508. 72. Rigsbankdaler N. V., hvormed hans Forskrivelse paa 370 Rigsbankdaler S. V. vil ævivalere. Forudsættes, at B. behover de fradragne 46. 24. N. V. til det Øjemeed, hvortil han optog Laanet, da udregnes let, hvad samme udgjør i S. V., efter samme Forhold af N. V. modS. V. som 608. 72.; 370, altsaa 33. 61. S. V., saa at hele Forskrivelsen for de modtagne 865 Rigsbankdaler N. V. bliver 403. 61. Rigsbankdaler S. V. Man kunde vel følge en simplere Regel, ved at beregne den Sum, man i Sedler udlaaner til S. V. i Gieldsbrevet, efter den bankbestemte, og ikke efter Børsens, Cours, thi da indeholder den Cours, hvorefter Sedlerne af Udlaaner til Laantager erlægges, allerede det præsumtive Afslag af 12 1/2 Rigsbankdaler N. V. paa 100 Rigsbankdaler S. V. - ligesom man ogsaa førend 1 Aug. 1813, da endnu ingen bankbestemt Cours er sat, kunde beregne Sedlerne til S. V. efter den Cours, som vilde være bankbestemt, under Forudsætning, at Dagens Cours, ved Pengenes Modtagelse tillaans, var et Halvaars Gjennemsnitscours. Dog er denne Methode ikke nøiagtig, thi 2de Summer N. V., som efter Børscoursen havde en temmelig forskjellig Værd, ville blive beregnede til en ligestor Sum i S. V. Exempel. Efter tvende Gjennemsnitscourser, af 263 og 287, bliver Bankcoursen den samme, nemlig 250. A. laaner til B. en Sum i Sedler. da Børscoursen er 263, hvorimod C. laaner til B. en Sum i Sedler, medens Børscoursen er 287. Begge disse udlaante Summer ville blive beregnede til Sølvværdie efter samme Cours, hvilket dog ej bør skee. Den meest betryggende Fremgangsmaade for begge Parter vilde være: at den som Laan modtagne Sum, Sedler beregnes til S. V. efter Børscoursen den Dag, den laante Sum udtælles. til Debitor, og at Debitor ved sin Forskrivelse tilpligter sig at betale den saaledes udregnede Sum i sin Tid tilbage efter Børscoursen paa Betalings tiden, og ligeledes Renterne.