Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Fædrelandet. Hvilke Forandringer vil Thronskiftet. i Danmark medføre." Derom hedder det i en Skrivelse fra Kiel af 20de Decbr.: "Dette Spørgsmaal vedbliver ligefuldt at være af Betydenhed, uanseet at alle de have fundet sig skuffede, som smigrede sig med Haabet om, at Christian VIII, den høist liberale norske Constitutions Grundlægger, med Opoffrelse af den absolute Souverainitet ogsaa vilde give Kongeriget Danmark en Constitution efter Nutidens Aand. I en absolut Stat ere de forventende Forandringer nærmest afhængige af Monarkens personlige Sindelag, i Forening med Tidens Trang. Christian VIII vil upaatvivlelig vedblive at regiere i sin Forgjængers milde og retfærdige Aand; men ogsaa uden at fornægte samme, turde der dog indtræde mange Forandringer. - Marinen vil Hs. Maj. sikkert hellige en særdeles Omhu; hvilket han allerede uforbeholdent har erklæret. Jngen Forvaltningsgreen i den danske Stat turde vel ogsaa befinde sig i en mere tilfredsstillende Orden, end netop Søvæsenet. Den afdøde Konge syntes imidlertid at have havt en vis Afsmag for Søvæsenet, medens hans Hu derimod afgjort stod til Landarmeen. Jsær klagede man hidtil over, at der gjordes saa Lidet for Krigsmarinens practiske Uddannelse, uagtet der dog anvendtes store Summer paa Materialet. Christian VIII har allerede anerkjendt Nødvendigheden af Øvelserne. – Landarmeen synes derimod for talrig; og Officererne i de lavere Grader ere for ringe aflagte. Under den forrige Konge maatte der hielpes til med Gratialer, for at skaffe de ubemidlede Officerer nogen Understøttelse. Christian VIII skal have tilsagt Generalstabens Officerer sin Naade; formodentlig ville nogle Regimenter gaae ind, og Jndskrænkninger indtræde i det Materielle; hvorimod Subaltern-Officererne vistnok ville kunne vente en bedre Gagering. - J Finantsvæsenet vil den allerede betraadte Vei til Forbedring sikkerlig fremdeles blive fulgt. Efter Forlydende ynder Christian VIII Departemental Bestyrelsen fremfor Collegial-Forvaltningen; det er i saa Fald at haabe, at en ansvarlig Minister vil blive sat i Spidsen for Finantsvæsenet. Vor Collegial=Forvaltning lammer ogsaa næsten Alt; den nærværende Finantsminister er i Finants-Collegiet, kun den Første blandt sine Lige. - J Justitssaget har Kongens Sands for Offentlighed og den mundtlig Forhandling allerede tidligere afgjørende udtalt sig. Begge Deele ville sikkerlig endnu mere vorde fremmede. I Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen anvendes i det Hele taget offentlig og mundtlig Forhandling i Rettergangen; men Skriveriet har dog derved alligevel taget altfor meget Overhaand. - En dansk Konge har den vanskelige Opgave at være Danne for de Danske, og Germaner for de Tydske. De Danske holde med Æresfølelse og Ængstelighed paa deres Nationalitet; de have en Literatur, Lærde og Kunstnere af første Rang. Holstenerne ere derimod i Eet og Alt Tydske; Slesvigerne for Størstedelen, og idetmindste indtagne for tydsk Sprog og tydsk Dannelse. Frederik VI syntes i saa Henseende i det Hele taget at være upartisk, dog lod han sig, efter Opløsningen af det hellige romerske Rige, bestemme til at knytte Holsteen nærmere til Danmark, idet han paabød Underviisning i det danske Sprog i de lærde Skoler, fordrede af Candidater til offentlige Embeder Kundskab i dette Sprog, lod de for Hertugdømmerne udgaaende Forordninger ledsage af en Oversættelse i det danske Sprog, &c. Alle disse Bestemmelser have bragt den tydske Befolkning til at være paa sin Post imod Jndtrængelsen. af det danske Væsen, og de have i Danmark vakt ugrundede Forhaabninger. (?) At løse disse Forhold paa en tilfredsstillende Maade, er for Tiden bleven til en vanskelig Opgave; thi Hvad der heri forandres efter Holstenernes Smag, maa blive seet med modsatte Øine i Danmark, hvor Nationalfølelsen ikke tillader upartisk at betragte Sagen. J intet Tilfælde er det imidlertid at formode, at Hs. Maj. skulde være tilbøielig til at ville kue den germaniske Aand i Hertugdømmerne."