JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Capitaler, som anbydes. Fra Ki benhavns Amtsandske 3 Overformynderie, bliver til næstkommende 11 December Termin mod tilstækkelig Sikkerhed fölgende Capitaer at bekomme, nemlig en for 804 Rdlr. 64 Sk. og een 2695 Rdlr. 1 Mk. 8 S.)De som til næste 11 December Termin i deres lovlig afsenrerede og tarerede Gaarde og Huuse behøve Capitaler vilde behageligst jo før jo hellere selv personlig melde sig paa Stadens Ober For ynder Contoir hvor sige Capita er Umyndiges Midler, som fra Hans Majestæts Casse ere ogsaade, efter derom med os tre en de Forenin, vorder at erholde. Kiøbenhavns Ober=Formynder Hansen. Mylius. Contoir, den: Septemper.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
En Capital, stor 1200 Rdlr., er til næstkommende 11te December Termin imod forsvarlig og asseureret Huuspant til Laans at bekomme, og anvises pr. Commission af Peder Bentzon, i Adelgaden Nr. 256.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Conditioner og Tienester ledige. En skikkelig velvoxen Dreng fra Jylland, Fyen eller Siælland, som har Lyst at lære Silke, saavel som Ulden=Farveriet, anvises en Condition i Friderichsberggaden Nr. 214.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
En skikkelig Kokkepige, som forstaaer hvad hun bør og med godt Skudsmaal er forsynet, anvises herfra Tieneste til forestaaende Michaelsdag.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Tienstsøgende. En Person, ved Handelen staaende som Svend i en af Siællands Kiøbstæder, søger i lige Henseende Tieneste, enten i Kiøbenhavn eller anden Steds og kan fremlegge solide Attester om hans Forhold og Vandel; Anviisning paa ham, gives af Monsr. Fick, boende paa Hiørnet af Christenbernikovstrædet og Grønnegade. En Person, som forstaaer Gartnerie og kan forevise gode Skudsmaale, søger Condition, enten strax eller til Nytaar; Anviisningen gives paa Kultorvet, eller hos Sr. Niels Bryde i St. Giertrudstrædet Nr. 84.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Et skikkeligt Fruentimmer, søger Condition til Michaelsdag som Stuepige, eller i Mangel deraf at oppasse Børn hos honette Folk; Anviisning gives hos Hr. Agent Weisvogt bag Børsen. Et honet Fruentimmer, søger Condition hos smukke Folk for at sye og lære Børn alle Slags Netheder; hun er at finde i Gothersgaden Nr. 210, hos Mad. GrosEn Pige søger Condition til næstkommende Michaelsdag som Huusholderske hos et Herskab, enten her i Staden eller paa Landet; hendes Opholdsted og Skudsmaal kan erfares i No. 11. ved Gammel Strand.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Undvigte. Da Corporal Frederich Chemsk af det Kongelige Danske, og Musqueteer Jens Sørensen af det Kongelige Norske Liv=Regiment den 11 Hujus ere undvigte, hvilken første er født i Ungers 29 Aar. gammel 71 1/2 Tomme høy, sort af Haar og Øyne, stærk af Skuldre og Been, taler Fransk, Polsk Russisk, Latin og Tydsk, er formodentlig klædt med en graa Frakke, hvid Vest og gule Skind Boxer, Guldtræsset Hat og Engelske Stoler; Den anden Musqveteer Sørensen er født i Kiøbenhavn 22 Aar gammel 70 Tom me høy, brun af Haar, blaa af Øyne, stærk af Skuldre og Been, paa Haanden har han sit Navn indbrendt med Krut er ventelig klædt i en mørk graa Frakke, Cattuns blommet Vest, sorte Klædes Boxer, blaastribede Stromber sort Hat og fine Skoe, er efter Formodning forsynet med falsk Præsident Pas, eller falske Afskeeder; Saa ombedes alle og enhver, hvem disse 2de Deserteurer skulle forekomme, at de strax vilde anholde dem, og give et en af de bemeldte Regimenter tilkiende, da det nærmere derved saa nart mueligt skal blive forandaltet.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Af anden Division ottende Compagnie er Opløber Nr. 93. Jens Larsen Holm fød i Kiøbenhavn, gammel 21 Aar, af Statur maadelig høy og føer rundladen af Ansigt, undvint den 11 hujus, ved Undvigelsen formodentlig klædt i en blaa engelsk Frakke; skulde nogen antræffe ovenmeldte Jens Larsen Holm, da bedes at anholde og opbringe ham, im dine sædvanlige Opbringer=Senge, skulde ellers nogen huse ener hæle ham og det og kort eller lang Tid maatte opdages, maa den, i Følge Lov og Forordninger, derfor vente at vorde anseet og straffet.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Bortkomne og bortstiaalne Sager. J Søndags Aftes den 10 September Kl. imellem 6 a 3 er i No. 58, i Store Kongen gade bortstiaalen af et Skrivervalt, 500 Rdlr. 1 Fre og tyde, Ti og Otte=Skillinger; 11 Rdlr. i Bancosedler, en Bøyle=Taske med 11 a 13 Danske Croner, en grøn Silke Penge=Pung med gamle Specier, gamle Danske Croner, Rubler, en Prar=Daler og Medaille stagen ved Begyndelsen af dette Aarhundrede, et Par Guld Lænke=Knapper med Speyl Stene, en Guldring med en stor, to middelmaadige og fire smaae Diamanter, en oval Tombaks Daase, udarbeydet i Sølv og Guld Krigs Armatur, en Papirs Daase med Portrait; en Sølv SpiseSkee med Litr. R. H. og 1773, et nyt Feldt=Tegn; tre UnderOfficeer=Hattetresser; Sølv Tresser til tre Hautboist=Munderinger, for Kronprindsens Regimente; en Deel gamle Guld og Sølv Tresser og nye Munderings Knapper, et blaat og hvidt ternet Tørklæde, i Midten Litr. R. Nr. 6.; hvem om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, behager at melde sig paa Adresse Contoiret, da den kan vente sig en convenable Douceur, og dens Navn fortiet. Trende Theeskeer mærket A. M. og en Barne=Spiseskemærket S. M. er mig den 9 September bortstiaalen. Hvem samme maatte forekomme, bedes at anholde dem, imod 1 Rdlr. i Douceur, i Nye Adelgade i No. 187.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Mandagen den 11 September sidstafvigte er paa Christianshavn imellem det Asiatiske Compagnie og til Dreyerens i Lille Torvegaden tabt en Tegnebog med Messing Hager, bruun at Couleur, hvori var 6 Rdlr. i Bancosedler, 3 Rigsorter, 1 Ti skilling og 2 Otteskillinger en Enroullerings Seddel under No. 856., en Confirmations Seddel paa Niels Nielsens Navn. Finderen loves en raisonable Douceur, og leveres samme i Store Torvegaden paa Christianshavn hos Brændeviinsbrænderen i Falken. J Løverdags Aften er fra Badstuestrædet igiennem Compagnie= og Læderstrædet over Slotspladsen til Christianshavn tabt en Øren=Rose med Erts indfattet og hvid ema lleret Steen i Midten. Skulde nogen have funden samme da ombedes at levere den i Store Kongensgade paa Christianshavn i Nr. 116, paa Sahlen, imod en Douceur.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
J Dag den 12 September er paa Veyen fra Pilestrædet til Gothersgaden bortløben en liden sort Hanhund, langhaaret, fire hvide Tipper paa Enden af Tæerne, og hvid paa Brystet, for hvis Tilveiebringelse loves en god og raisonable Douceur af Eieren, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
J Søndags Aftes er i Wilhelmsdahl sin rette Eiere en liden hvid Pudel Tæve=Hund med nogle brune Pletter bortkommen, for hvis Tilveiebringelse loves en Douceur, som her fra Contoiret. anvises.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Fundne og opdagede Sager. En hvid Hest, som er blommet over Lenderne, er funden ved Tømmervindsene, hvor Eieren af samme kan bekomme den hos Portneren paa Pladsen. Løverdagen den 9 September 1775. Høns gamle Parret = 2 Mk. 4 s. 65 a 85 Rd. unge Parret = = Mk. - s. 58 a 75 Rd. Kyllinger et Par = 1 Mk. 4 s. Viin 42458 Rd. Ænder et Par = = 1 Mk. 12 s. Brænde Duer et Pa 1 Mk. 8 s. 78 a 80 Rd. Æg en Snees = = = = 14 s. le: Brød=Taxt. 44 Rd. Raspede Brød for 2 s. skal veye 6 Lod. = 36 Rd. Fransk Brød for 2 s. = = 11 Lud. = 12 Rd. Hvede=Brød for 1s. = = 5 1/2 Lod. = 4 Rd. =Mi Hvede=Simler for 1 s. = = 4 Lod. 32 a 42 Rd. Runde sigtet skiøn Roggen=Brød, = 22 a 25 Rd. for 1 s. 7 Lod. 4de: Favnen. Rug=Trebakker for 1 s. = 5 Lod. 3 Rd. 5 Mk. Rug=Brød for 2 s. = = 32 Lod. . = 16 Lod. for 1 s. = 4 Rd. 3 Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Grove Kavringer eller Skofter for 4 Rd. 3 Mk. 18 Lod. 4 Rd. 2 Mk. Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Kiød=Taxt: 3 Rd. 3 Mk. Oxe Kiød de beste Stykker, saa og 4 Rd. 3 Mk. Brystet. 6 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Torve=Kiøb. En heel Fierding = = = 5 s. Pd. Smaae=huggen Kiød, 4de: 5 sk. Pd. 5 Mk. 8 s. Kalve=Kiød Bag Fierdingen 8 s. Pd. For=Fierdingen 7 s. Pd. 5 Mk. - s. 1 Mk. 8 s. Lammekjød det beste 5 sk. ringere 4 s. P. = 6 1/2 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-09-12
Svine=Kiød færsk ing: Skinker og Ribbensbeen 7 1/2 Pd. 3 Rd. 1 Mk. 14 Mk. Mellem=Flesk Ryg og Bos = = = = 6 1/2 s. . 14 Mk. derværk. Frie=Slagterne skal sælge foranførte, ret : 2 Rd. =Mk. Slags Kiød, Pd. 1 s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Nyeste Efterretning om de Jesuitiske Missionairers Tilstand i China, i et Brev fra Missionairen Collas af Pekin 1774. (Af Journal des Savans.)J Pekin ere fire europæiske Missions Huse eller Kirker. Tre deraf, som tilhører Jesuiterne, taaler Keyseren offentligen; det fierde, hvorudi Propagandisterne opholder sig bliver lige saa lidet foruroliget som hine, omendskiønt det staaer ikke under Lovenes Beskyttelse. Jkkun naar den tales om de til Hoffet hørende Europæer, siger man bestandig, Europæerne af de tre Missioner. Dog alligevel havde Kryseren endnu i forrige Aar nogle Missionairer af Propagandisterne i Tieneste, en som Skildrer, og den anden som Uhrmager. Jblant de øvrige Missionairer i Keyserens Tieneste, ere tre Mathematiker. Pater Hallerstein, en Tydsker, er Præsident i de mathematiske Sagers Tribunal; Pater d'Espigna og Pater Rocha, begge Portugiser, ere Bisiddere. Den efter keiserlig befaling trykte Stats Calender angiver ligeledes tre Europæer for Mathematikens Tribunal. Uagtet alt det, som Chineserne allerede har lært af mathematiske og mechaniske Videnskaber, og hvad de endnu daglig lære, synes det dog ikke, at de i langsommelig Tid endnu ville kunne undvære Europæerne; Keiseren holder jeg for at være overbeviist herom. Denne Monarch finder stor Fornøyelse i Malerie og Uhrmager=Arbeyde, fornemmelig i kunstige Maschiner, som Uhrmagerne undertiden forfærdiger. Tegningen forelægges ham, og naar han har bifaldet den, saa begyndes der strax paa sammes Udførelse i Palladset selv, hvor man finder Arbeydere til Hielp, som Keiseren lader anskaffe. Han kommer Tid til anden selv, for at see Arbeydet; lige saaledes besøger han Malerne, som beskæftiger sig med det, han vil have forfærdiget, eller hvad de selv har foreslaaet. Den sidste Maschine, som overleveredes Keiseren, er en Svane, som svømmer nogle Skridt frem i Vandet af sig selv.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
I det keiserlige Slot ere to Uhrmagere, begge af vort franske Missions Huus, Paterne Ventavon og Mericourt, tre Skildrere, Pater Sigelbort, en Tydsker, som hører til Portugisernes orientalske Missions Huus; Pater Poirotfødt i Naney, og opdragen i Florenz, og Frater Pansi, en Jtaliener, begge af vort Huus. Panst skulde i Europa selv holdes for en god Maler; men Chineserne har ingen Smag; og de kan tænke, hvad det maa være for en Pine for en Kunstner, at forderve sit skiønne Verk for Nationens slette Smags Skyld. Det falder dem f. Ex ikke tungt at forlange, at paa et Loftstykke, som er ikkun bestemt til at sees langt borte fra, skal Anstrygningen være saa tynd og fiin, at Haanden ikke kan føle det ringeste Ujevne derpaa. Hvo som maler en Hest, maa male alting Haar for Haar, saa er Stykket efter deres Mening delikat. Naar Figurerne kun har en levendes Colorit, og Tegningen ikke er ganske slet, saa er alting overmaade smuk. Ved Portrætmalerie ville de slet ingen Skygge tillade; de skulde lige frem sige, at de havde ingen sorte Pletter i Ansigtet. Naar et Portræt er fuldkommen ligt, og der er den mindste Skygge derudi, saa vil Chineseren for Skildrernes Øyne levere Stykket til en anden, for at udtage Skyggen deraf. Undertiden naar et Malerie, som behøver endnu et sidste Overstrøg, synes Chineseren at det allerede er gandske færdigt, saa de tager det fra Maleren, og giver ham et andet Styk forfærdige, naar dette er halv færdigt, faaer ofterdet, for at fuldfærdige det. Ofte naar en Maler staaer met i et Stykkes Composition, faaer han befaling, i Øyeblikket at male nogle Blomster paa en Vifte. Ved alt dette tor Kunstneren ikke lade sig mærke med den ringeste Utaalmodighed, eller giøre nogen Mine til Misfornøyelse, omendskiønt det ikke sielden er meer end alt for tydeligt, at en Gilding, eller nogen anden Betient har spillet ham saadant Puds, for at hevne sig paa ham, formedelst at en eller anden ringe Ting er ham nægtet, eller for anden Aarsagt Skyld.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Foruden bemeldte Kunstnere ere endnu to Tolke, Amio- og Pater Dollieres i Keyserens Tieneste. De bruges til at oversætte af det tartariske Sprog i det Latinske, eller at dette i hiint Pater Benøit har i nogle Aar maattet dirigere et Skibs bygning paa europæist Maade, samt nogle hydrauliske Manhiner; desuden maa han ofte give sin Betænkning om en ener anden Sag. Ligeledes maa Pater Cibot nu besørge en hvoraulist Maschines Bygning; begge ere af vort Missions Huus.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Fruentimrene tør her ikke gaae i Kirken; men de forsamles, ti til tolv af gangen, i Bedekamrene, hvor vi assolvere dem, læse Messe for dem, og give dem Communionen. Vi have nogle indfødte Chinesere til Præster, som reyse til mange Steder, hvorhen vi ikke tør komme. De skiftes til, en god Deel af Aaret, at giøre saadanne Vandringer og Reyser paa henved hundrede franske Mile. Enropæerne i Pekin for ikke et vove dette, efterdi man kiender enhver af dem, og enhver kan hvert Øyeblik blive forlangt til Hove. De Christne i den omliggende Egn komme des uden ofte, 30 til 40 og flere Mile borte fra, imod de store Høytider, til os i Staden.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Her i Pelin ere nu 25 Europæer i de fire ovenmeldte Missions=Huse. Missionærernes Antal i Provincerne veed, jeg ikke nøyagtigt, jeg veed itun, at det ikke er stort, at de omhyggelig stiule sig; at de Halvparten af Aaret erunderveds, for at besøge adskillige christne Menigheder, og at der næsten intet Aar gaaer forbi, at man ikke paa eet eller andet Sted har nogen Forfølgelse at udstaae. For to til tre Aar siden er en Missionair at i Arrest i Provincen, Sutchouen. Uden Tvivl er han der endnu, og vi kunne ey giøre det ringeste til hans Befrielse; tvertimod kunde de opvække en haardere og maaskee at mindelig Forfølgelse, dersom vi offentlig tilstode, at vi vare i Forbindelse med de Provincen skiulte Missionairer. Forrevendingen til den sidste Forfølgelse kort for vor Ankomst til Pekin, var efter Foregivende, at P. Korgier havde tilforn afsendt nogen i sit Sted, for at besøge de Christne i Provineen. Med Keyseren selv tør vi ikke tale et Ord og Embedes og Forretnings Sager. To keyserlige Hofbetiente skal melde og besørge alt, hvad os angaaer. Til disse maa vi vende os naar vi ville have noget andraget for Keyseren. Disse overlægge, om Sagen maa forestilles eller ikke, og hvad disse ville, det maa vi lade os nøye med. Lige saaledes gaaer det med de øvrige Undersaatter. Det er her en Hovedforbrydelse, at foredrage en vigtig Sag eller en Klage umiddelbar for Keiseren selv, naar man ikke ved Embeds Pligt er berettiget dertil. J meget kruiske Tilfælde have vi vel undertiden vovet at gaae uden for denne Regel, men altid uden Nytte: alt hvad vi vandt var Benaading for denne begangne Forseelse imod Lovens Formalitet; og Sagen selv sit dog næsten det samme Løb, som den desuden skulde have faaet. P. Ritschkovs Erfaringer om Birkevand.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
(Af det petersborgske occonomiske Selskabs Afhandlinger.) Bernhard v. Rohr melder i sit occonomiske Bibliothek, at en engelsk Doctor har brygget et meget godt og velsmagende Øl ved at blande en vis Deel Birkevand iblant Mal tet, og har dog ikkun brugt Fierdeparten saa meget Malt dertil, som ellers. For at forsikkre mig om denne Fortællings Sandhed, har jeg i mit Huus ladet giøre adskillige Forsøg, og har befundet, at ved Ølbrygning svares vel noget Malt ved at blande Birkevand deriblant, men dog ikke saa meget, som for her er meldt, maaskee min Bryggers Ukyndighed har været Skyld deri. Af Halvparten almindeligt Vand og Halvparten Birkevand fik jeg meget godt velsmagende Ol, og mærkede derhos, at man paa den Maade af 10 Skiepper Malt gjerne kan spare 2 Skiepper. Tyndt Bord=Øl som var brygget paa denne Maade, var meget bedre og velsmagende, end det sædvanlige. Miød af blot Birkevand, og meget mindre Honning end ellers, var meget lisliggere at Smag, hvidt af Farve, sterkt, og smagede som Champagne Viin Jeg tager mig den Frihed at underkaste forbemeldte Forsøg det occonomiske Selskabs Bedømmelse, i det Haab, at andre erfarne Mænd herved torde blive opmuntrede til at gjøre flere saadanne Prøver til det almindelige Væsens Beste. Naar ogsaa Maltets Besparelse ikke var saa stor, som forbemeldte Engelænder angiver, saa var dog alligevel denne Safts øvrige gode Egenskaber Aarsag nok til at anprise vore Landmænd samme paa det Beste til Brug om Foraaret. Som mig synes, findes ikke i noget Træe saa megen Saft, som i Birken, efterdi man af en stor Birk kan aftappe en heel Spand fuld. Aabningen tillukker man herpaa med en Træetol, og smører Leer eller Harpix paa den, saa at Træet ingen Skade har deraf. Der siges, at Bullen af en frisk fældet Birk fremdriver ligeledes denne Saft i Mængde. J Følge heraf kunde man hvert Foraar, men i sær naar der indfaldt mange klare og varme Dage, aftappe en anseelig Mængde deraf, og med stor Nytte bruge samme ved Øls, tyndt Øls og Miøds Tilberedning, men gjemme det øvrige i Iiskieldere til det behøves. Det var ikke overflødigt og meget let at forsøge, om der ikke ved dette Vand kunde svares meget Korn ved Brændeviinsbrænding, hvorover jeg endnu mtet Forsøg, har kunne anstille. Jeg havde hørt, at Valdbirkesaft skulde endnu være meget bedre og meere velsinagende, end Birkevand, hvilket bevægede mig til at overbevise mig derom ved egen Erfaring. Men da der hverken paa mit Gods eller i Naboelavet findes store Valdbirker, saa fik jeg ikkun en Flaske fuld af adskillige smaae og smekre Træer. Jeg sandt den virkelig sødere end Birkevand, men Smagen syntes mig hverken at være saa lislig eller saa reen. Ved Brygning og Kogning har jeg med dette Vand intet Forsøg kundet anstille, formedelst den liden Forraad jeg havde deraf. Liebhaberne kunne i de Egne, hvor Valbirk vorer, giøre nøyere Forsøg hermed, og uden Tvivl ved Erfarenhed lære, at ogsaa denne Saft har sin gode Nytte. Jeg ønskede, at Saften af alle Træer maatte flittig undersøges af duelige Naturforskere, hvorved man ofte torde komme paa Midler og Opfindelser, paa hvilke man neppe havde tænkt.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Af den afdøde Baron Tseherkassom har jeg hørt, at Chineserne forfærd er den beste Lakternis af Saften af Poppel brænt med nogle Tilsætninger. Noget til Hændernes Vaskning.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
(Af det hannoverske Adresse=Contoirs Efterretninger.)Man tager 2 Pd. hvidt Valmuefrøe, 2 Lod Bittermand, ler og ligesaa mange Pistacier, 2 Qvi tin Senep, 3 Lod, Valrat, samt 1 Lod Talk, som er brændt fuldkommen hvidt og revet til det allerfineste Pulver. Af disse Ting giøres en Deig; deraf tager man saa meget som en Bønne, og formedelst Vand som man har taget i Munden, gnider Hænderne og Armene en Tidlang dermed, hvilke man derefter vasker, aftørrer, og bedækker med Handsker af Bukkeskind eller Feldberedtskind. - Mange Erfaringer har overbeviist mig, at denne Deig er meget bedre, end alle konstige og kostbare Vaskevande og Sæber.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Nye Opfindelse. Den Keyserl. Kongel. Hofmechaniens i Wien Hr. Joseph Tlustos, har opfundet et gandske nyt Slags Lomme=Uhre. J Skikkelse og Størrelse ligne de de sædvanlige Uhre; de vise Timer og Minuter. Men deres Fortrin bestaaer derudi, at de behøve aldrig at trykkes op, og blive bestandig ved at gaae, med den eneste Forbehold, at de ikke stedse kan ligge uden Bevægelse, men maae i det mindste bæres een Time i 3 Dage. Kunststykket bestaaer efter Forlydende i Qvægsølv som er i Stæden for Fiæren. Prisen paa saadant et Uhr, samt et Guldfoutteral, er 100 Ducater, men et Repeteeruhr, af det Slags koster 200 Ducater. Udenlandske Liebhabere kunne derom adressere sig til Banquererne Baron Fries og Compagnie.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Nyholm. En Student.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Catechet Dan. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. Mr. Bech. Mr. Worsøe. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. Trimtatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Mr. Schiøth. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Christianshavns Kirke, Mr. Wulse. Frederichs tydske Kirke, Catechisation ved Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Hr. Hubrich.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Handels=Beretninger. Kiøbenhavn. Jndkomne Skippere den 12 September. J. Meise fra Ykerminde med Brænde; P. Petersen, H. Nielsen, J. Petersen og J. Bache fra Weyle med dito; J. Wilde fra Aarhuus med dito; J. Fehling fra Ribnitz med dito; J. Petersen fra Flensborg med Muursteen og Rug; J. Aagesen fra Jsland med Tørfisk, J. Christensen og J. Liisberg fra Fladstrand med Fløndre; J. Schveder og C. Plograth, fra Nouvarp med Brænde og Tømmer; P. Egeschou fra Wordingborg med dito og dito; M. Kræmmer og N. War tre fra Stettin med dito og dito; B. Weber fra Erreskiøbing med Rug; C. Hansen fra Assens med Frugt og Fedevare, A. Pohl fra Schagen med Fløndre; H. Ahrenz fra Ribnitz med Brænde.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Udgangne Skippere den 12 September, J. Jversen til Rostok; me Larsen til Aalborg; P. Madsen til Svendborg; H. Wass til Ribnitz; M. Berg til Stubbekiøbing; J. Hermand til Weyle; R. Jepsen til Colding; Hectdolph og C. Møller til Cappel. Den 12 September ankom Skipper Bendix Peckman fra Stappens Havn i Island med en Ladning Fisk, med ham Oberkiøbmand Jakob Pothee.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Gaver fra Publico. Til Syge=Kassen. Til Syge og Sengeliggende 1 Rdlr. fra en Syg, som beder i Jesu Navn om en naadig Forandring. Den 12 Sept. Deer, hvor man ey veed, til hvad Side det flaaer, Hvor Menneskers Hielp ikke meere formaaer: Der hvor ikke Doctoren meer kan forrette, Og hvor man af Sorrig kan sukke sig trette; Der vilde vor Gud, som blant os har sin Vandring, Selv giøre en god og en naadig Forandring. Holck. Syge= og Spiisnings=Kassen.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
De indsendte Gavers Beløb til Syge i forrige Uge 46 Rdlr. 4 Mk. Udgifterne derimod, som bleve omleveret til Syge og Sengeliggende, samt for Medicammenter i August Maaned, i alt 19 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Spiisnings Cassens Behold i forrige Uge var 26 Rdlr. 3 Mk. 8 s., forøget med 25 Rdlr., der i alt giør 51 Rdlr. 3 Mk. 8 s., heraf udgaaer paa Løverdag Spiisnings=Sedler for 10 Rdlr., bliver i Behold til næste Uge 41 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Holck.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Landhuusholdnings=Selskabet. Nestkommende Torsdag den 14 September holder Landhuusholdings=Selskabet sit ordentlige ugentlige Møde paa det sædvanlige Sted om Eftermiddagen Klokken 5 Slet.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Kiøbenhavn, den 12 September. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Seylfærdige Skippere. Skipper Uldrich Fischer, agter om 7 a 8 Dage at afseyle herfra og til Langesund. Hvem som haver noget Gods at medsende, eller som Passageer at medfølge, behager at melde sig ved Skibet, beliggende ved Hr. Baron von Schimmelmanns Sykkerhuus paa Christianshavn eller til Sr. Lundbeck. Jens Poulsen Smidt, beliggende ved det Ostindiske Compagnie, agter at bortfele til Dantzig, efterat Auctionen er holdet; hvo som noget har at medsendelse er som Passagerer vil medfølge, behager at melde sig ved Skibet eller i Toldbodgaden Nr. 81.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Skipper Mathias March, beliggende i Nyehavn lige ud for Nr. 10, med sit førende Skib, den unge Toblas, agter med det første at afseyle herfra 1 1 Christiania, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; Vedkommende behage at melde dem hos Skipperen eller hos Mægler Lundbech. Skipper Peter Møller fra Leirkehavn, med Jagten Hofnung, beliggende ved Qvæsthuuset, agter at afseile med første til Kiel; hvem som haver Fragtgods at medsende, eller som Passagerer vil medfølge, behager at melde sig hos Mægler Jacobsen. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1775-09-13
Den sidst ankomne Hamborger Agende Post, var Hr. Postmester, Berends; Den Forventende er Hr. Postmester Boetius; Og den, som reiser til Hamborg den 16 September er Hr. Postmester Heng. Touren falder og til Jylland den 23 Dito.