JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 2den Novbr. har Høy og Velædle Magistraten her i Staden ladet bekiendtgiøre: At Hans Kongelige Majestæt, for at soulagere denne Stads Jndbyggere, og i sær de Fattige, i Henseende til den høye Priis hvorudi Rugen er stegen, allernaadigst haver tilladt, at af den udi det Kongel. Magazin befindende fremmede Rug, maae Jndbyggerne overlades 15000 Tønder, for 2 Rdlr. 4 Mk. Tønden, endskiønt samme koster langt meere, dog at hver Huusholding ikke nyder videre end 1 til 4 Tønder i det høyeste. Thi kan enhver som behøver noget af denne Rug, anmelde sig derom hos Proviants=Forvalter Bugge paa Proviant=Gaarden, som er beordret at udlevere samme imod den ansatte Betaling paa anførte Maade.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 5te Novbr. er Niels Jørgensen Høeg allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Solum Præstegield i Aggerhuus Stift. Samme Dag er Professor Morten Hübner allernaadigst beskikket til at være virkelig Justits=Raad. Den 8de Novbr. haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst bestilt Fuldmægtigen paa det Kongel. Rente=Kammer Niels Falk til at være Regimentsskriver over det Dronningborgske Districts Nytter Gods i Jylland.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Samme Dag har og Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst udgivet et Patent, angaaende den ordinaire Magazins=Korns Udskrivning i Hertugdommet Schlesvig, den Kongelige Andeel at Hertugdommet Holstein, samt Herskaber Pinneberg, for tilkommende Aar 1763. Da der svares af hver Plov 1 Td. Rug og 1 Td. Havre. Jndbyggerne paa Fehmern, Sylt na Føhrde, svare Penge, og de i Landskabet Eiderstedt have endnu dette Aar Friehed for denne Skat. Den 11te Novbr. er Capitain Frederich Ulrich allernaadigst consereret det ved Commandeur=Capitain Schindels Forflyttelse udi 4de Division vacante Compagnie Søe Folk. Den 12te Novbr. er Studios. Jens Westhof allernaadigst confirmeret til at være Med tiener og Capellan ved Persona til Riise og Marstal Menigheder paa Ærøe.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 14de lod Oberste von Freytag Ritmester von Camper med 130 Heste af Jæger=Corpseet sætte over Weseren, hvor han fordærvede og opbrændte 800 Vogne med Meel og Fourage paa Landveien fra Marburg til Cassel, tog 586 af de bædste Heste med sig og gjorde de øvrige ubrugelige. Det Ejernischefske Corps trængede ind i Schlesien, og den heele Russiske Armee fulgte efter. Den 15de tog Feldttøymester Landon Posto i Landshut med sine Tropper. Den Russiske Flode gik fra Danzig til Colberg, men blev forhindret af Stormen. Den 16de erholdte Herug Ferdinand en fuldkommen Seyer over den foreenede Soubisiske og Broglioske Armee ved Untrup. Lord Gramby blev allerede Aftenen tilforn heftig kanoneret af den Broglioske Armee, og de Allieredes venstre Fløy blev bragt noget til at vige, men da det Wuthgenauske Corps just kom til Hielp, saa bleve de Franske fuldkommen drevne tilbage. J Dagbrækningen gik denne forskrækkelige Kanonade paa nye an. De Allierede havde aldeles forskudt deres Munition, og den venstre Fløy havde maattet vige; men General von Spør ken rykkede i rette Tiid an over Lippe. Klokken 10 endtes Slagtet med en foreskrækkelige Kanonade. 4 Batailloner af Belfunce maatte plante Gevær. Generallieutenant Rouge og i alt 400 Mand bleve sangne. De Franske tabte 6000 Mand. Hertug d'Havre blev paa Pladsen. Pladsen. 14 Kanoner og 5 Faner bleve gjorte til Bytte. De Allieredes Tab beløb sig til 1445 Mand, hvoriblant vare 69 Officierer. Prints Engen af Würtemberg stod med 16 Batailloner Infanterie, 1 Husar= og 1 Dragonerregiment i Leyren ved Colberg.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 17de stod General Landon endnu i Hauptmannsdorf, ikke langt fra Braunau, og General Brentand med de lette Tropper paa hiin Side Waldenburg i Schlesien. Nu var Armeen 80000 Mand stærk. General Beck blev staaende med 6000 Mand ved Zittau. Den Russiske Armees Avantgarde befandt sig allerede i Trebnitz, 3 Mille fra Breslau, og Generalivon Ziethen stod sammesteds. Den Kongel. Armee maatte communicere, og hver Soldat fik 40 Patroner. Marchallen af Broglio blev udnævnt til Generalitzimus. Den Soubisiske Armees tilforladelige Styrke var 109 Batailloner og 108 Escadroner, og den Broglioskes 88 Batailloner og 88 Escadroner. J Augsburg var alle Ting i Beredskab til Kongressen. Gesandternes Qvartere vare leyede paa et heelt Aar.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Græven af Tottleben blev tilligemed 2 Jøder bragt under en Bedækning af Cosakker over Thorn til Petersborg. J Berlin og Potsdam blev efter Kongel. Befaling en Foræring til Storsultanen tillavet. Dens Værdie beløb sig til 3 Millioner Rdlr. Den 20de recognosterede Hs. Durchl. Prints Henrich af Brunsvig den høyre Fløy af den Soubisiske Armee, men nærmede sig den for meget. Han fik et dødeligt Skud i Brystet. Den 23de blev Handels= og Venskabs=Tractaten imellem Preussen og Porten udvexlet hos Stor=Vezieren. Sardinien lod i Stilhed oprette adskillige Fricompagnier. Augustus.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 3die talte Arveprintsen af Brunsvig og Printsen af Conde paa en Post en halv Time med hinanden om indifferente Ting, og tog med megen Høyagtelse Afskeed fra hinanden. Den 4de ankom den Russiske Armee under Græven af Butturlin ved Breslau, og forenede sig med det Cernischefske Corps. Den 6te begyndte Russerne at beskyde Breslau af 7 Batterier. Den 9de døde Prints Henrich af Brunsvig i Ham af sit Saar. Den 14de stode 40000 Franske ved Höxter. General von Lukner angrebe de Franske ved Erichsburg, og drev dem over Dassel til Solling. Herved gjorde han 400 Mand til Fanger og 4 Kanoner og 500 Heste til Bytte. Den 15de vilde General Landon foreene sig med det Cernischefske Corps. General Be skulde støde til dem med 30 Escadroner og 10 Grenadeer-Batailloner; men de Finkenstrinske Dragoner og Cetteritziske Cavallerister splittede Escadronerne saaledes af, at neppe 10 af dem kom til Russerne, de øvrige maatte tilligemed Grenadeererne gaae tilbage til General Landon. Samme Dag blev i Madrit undertegnet en Familie=Tractat imellem Frankrig, Spanien, Sicilien og Parma, hvilken i 28 Artikler tillige udgjorde et Defensiv Forbund. Den 16de stod den Russisk Armee i Wahlstadt, Kongen af Preussen i Hünern, og den Landonske Armee i Jauer i Hovedqvarteret, dog skeede den Landonske Armees Forening med den Russiske under en stærk Kanon Jld. Russerne bleve vurderede paa 80000 Mand foruden Cavalleriet. Artilleriet og Tresset, i alt 140000 Siele. De forde 530 Kanoner med sig.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 17de kom General Beck fra Zittau ogsaa til den Russiske Armee. Den 18de gik den Russiske Armee til Liegnitz, men den Landonske til Jauer, hvorpaa begge Armeerne fuldkommen forenede sig med hinanden. Den 19de tog Herug Ferdinand under en heftig Kanonade paa den Broglioske Arriergarde sind Stilling ved Bruchhausen. 36 De til Forsend, Den 25de ankom den Russiske Flode nogle 40 Seylere stærk for Colberg, og begyndte at bombardere Fæstningen. Kort derefter foreenede den Svenske Flode sig med den Russiske for Colberg. Den 27de delogerede General Landon Preusserne fra Kunzendorf og tog der sit Hovedqvarteer. Den 28de kom det til en Kanonade imellem den Landonske Armee og den erne Preussiske Fløy, da General Landon reed ud at recognoscere. J London blev holdt en Freds-Conference, efter hvilken Hr. Stanlen fik det Engelske Hoffes endelige Slutning.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Det fra Dannemark afsendte lærde Sælskab ankom til Alexandria. Den 28de marcherede den Preussiske Armee imod Neitz. Den 30te da General Landon havde gjort alle Anstalter til at angribe Fæstningen Schweidnitz, bleve i Kunzendorf om Aftenen Klokken 5 alle Tropperne forsamlede og afdeelte. Dette skeede og ved Artilleriet. Om Aftenen Klokken 9 satte de sig i Marsch didhen. Alle Ting skeede bædste Orden og meget stille. October. Den 1ste indtog General Landon Schweidnitz. Dette skeede om Natten. Jmedens Stormen varede sprang der et Krudt Taarn i Fæstningen ved Hielp af dette og andre paa den Tiid ubekiendte Omstændigheder bestigede de Staden og gjorde Besætningen til Krigsfanger. Mandskabet i Staden var 3726, Skyttet 212 Stykker foruden en Mængde Munition og andre Levnets=Midler. Den 2den foreenede General Platen sig med Prints Engen, efterat han havde ved en stærk Kanonade delogeret et Corps Russer paa 6000 Mand af Desileen ved Spezz. Den 5te nedlagde imod al Formodning den berømte Engelske Stats Secretair Hr. Pitr. sin Betiening formedelst de Spanske Affairer. Den 8de betalede General Landon de 6000 Mand af hans Beleyrings=Corps, hvoriblant der og vare Russer, de 100000 Fl., som han havde lovet dem for deres Storm paa Schweidnitz. Feldtmarchal Dann forlagde sit Hovedqvarteer i Dresdener=Neustaden, og de øvrige Tropper i Landsbyerne omkring Dresden. Hering Ferdinand forlagde sit Hovedqvarteer fra Brünne til Volkmissen, og Arveprinsen brække de op til Lippstadt. Den 9de gik den Russiske Hovedarmee til Reet og en Deel af deres Fløde seglede fra Colberg.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Den 10de maatte Staden Wolsenbattel overgive sig til de Franske, som den 8de vare rykkede imod den. 800 Mand og 30 Officierer bleve Krigsfanger. Den 11te blev Staden Brunsvig opfordret af Prints Xaver, men den gav et modige Svar, og man ventede hvert Øyeblik en Bombardement. Samme Dag passerede den Allierede Armee Diemel. Den 12te gik General Luckner om Natten uden at Fienden blev det var igiennem Oker. Han angreb de Franske, kastede om Aftenen 6 Batailloner ind i Brunsvig, efterat han havde nedfalet mange, og taget 500 Mand til Fanger. Herpaa marcherede han med Cavalleriet tilbage til Prine. (Fortsættelsen følger.) Korn.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Rug Holstensk Td. Dansk Td. 3 Rd. 2 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. 8 s. Holstensk Hvede Td. 4 Rdlr. 1 Mk. Laalandsk Td. 3 Rdlr. 5 Mk. Byg Tønden 2 Rd. 2 Mk. Gryn Tønd. 4 Rdlr. 4 Mk. Malt Tønden 2 Rd. 4 Mk. Havre Td. 1 Rd. 4 Mk. 8 a 12 s. Gryn Tønd. 5 a 6 Rdlr. Boghvede Gryn Td. 4 a 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Tønden 3 Rdlr. 3 Mk. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Jslands salted Lammekiød Tønden 7, 8 a 8 Rdlr. 4 Mk. Flesk røget Lpd. 5 Mk. 8 s. a 1 Rdlr. Oste Fynske Skpd 7 Rdlr. 4 Mk. Holstensk Skpd. 11 a 12 Rdlr. Smør Fynsk Td. 32 a 34 Rd.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Sællandsk Tønd. 36 Rd. Tælle Lispd. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. Grøn Sæbe Otting 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 9 Rd. a 10 Rdlr. 3 Mk. Graasen salted Td. 2 Rd. a 2 Rd. 4 Mk. tør Skpd. 5 a 6 Rdlr. Klipfisk Skpd. 17, 18 a 20 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk Td. 5, 6 a 7 Rdlr. Jslandsk tør Fisk Skpd. 12 a 13 Rd. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Høste Sild Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 4 Mk. Norsk Sild Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 3 a 5 Mk. Tran Tønden 18 Rdlr. Salt. til Provinz. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 a 4 Mk. a 3 Rdlr. 1 Mk. Spansk Td. 4 Rdlr. 3 Mk. a 5 Rdlr. 3 Mk. Fransk Td. 3 Rdlr. a 3 Rd. 3 Mk. Viin.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
En Ahme Rhinsk Viin 62 a 82 Rdlr. uden Rigs. 37 - 47 Rdlr. Et Oxehv. Rød Viin 66 a 76 Rdlr. uden Rigs 46 a 52 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin 38 a 46 Rdlr. uden Rigs 20 a 28 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Brændeviin 78 a 82 Rdlr. uden Rigs 38 a 42 Rdlr. Humle. Brunsviger, Skpd. 40 a 50 Rdlr. Garleb - - 34 a 36 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Dantziger) Norsk Jern Skpd. 11 Rd. 3 Mk a 12 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 21 a 23 Rdlr.) efter dens Hør Skpd. 20, 30 a 36 Rdlr.) Bonitee. Brænde. Favnen: Pommersk Fyr 6 Rd. 2 Mk. a 7 Rd. Pommersk Bøg Rd. Mk. Holstensk 6 Rdlr. a 6 Rd. 3 Mk. Mariager Jydskenkelt 5 a 6 Rd. Fyensk 7 a 3 Rdlr. Elle 6 Rdlr. 5 Mk. Birke Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1762-11-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde Læs 1 Rd. 1 a 5 Mk. Et Læs Tørv 1 Rd. 1 a 3 Mk. Kul Tønden 2 Mk. 8 s. Forring. Høe et stort Læs. Dito mindre 2 Rd. 2 a 3 Mk. Halm et Læs 2 Rd. a 2 Rd. 4 Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gl. Parret 1 Rd. 1 a 2 Mk. unge Parret 1 Rd. 8 s. Caponner fæde et Par 1 Rd. 2 Mk. magre et Par 3 Mk. s. Høns gamle Parret 2 Mk. s. unge Parret 1 Mk. 10 a 12 s. Kyllinger et Par 1 Mk. 2 a 4 s. Ænder et Par 3 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 2 a 4 s. Æg en Snees 18 s.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Stockholm, den 28de October. Under 20de Julii har Hs. Kongel. Majest. udgivet en Forordning, om, at Jord=Eyere og Gaardebrugere paa Landet maae for gifte Tieneste Folk opbygge Bag stuer og Vaaningshuse paa deres Eiendeele. Denne Forordning indeholder, at Hs. Kongel. Majest. uden Henseende til de forhen udgangne Kongel. Anordninger har fundet for got at anordne: 1) At det herefter tillades enhver Jord=Eier paa Landet, at han for sine Tieneste Folk, som enten ere gifte, eller ville træde i Ægteskab, maae opbygge Bagstuer og VaaningsHuse, og dem derudi indtage, da Vilkaarene derved ankomme paa Forening imellem Jord=Eyeren og Tienderne. 2) Saadanne indtagne Tieneste Tyende skulle være pligtige til at giøre Jord=Eyeren-Tieneste, saa længe de hos ham have deres Boepæl og ere Arbeydsføre, da de tillige af ham nyde Forsvar, at de ere frie for al Hverving. 3) Jord Eiere i Bye, som ville anlegge slige nye Bygninger, maae upaaankelig giøre dette, hvor Eiendeelene ere skiftede og deelte, men har Bye samfælles Mark, maa det ey skee, sø rend lovlig Deeling er skeet imellem Granderne, naar de ey kunne foreenes derom i Mindelighed, kunne Granderne deri, mod forenes derom, eller Eiendelene ere skiftede og deelte, maae Jord=Eyeren anlegge saa mange saadanne Bagstuer, og Vaanings=Huse, som han selv for godt befinder, og det staaer i hans Magt, at legge saa megen Jord til Dyrkning til saadanne Huse, som ham godt synes, og at forsyne sin Tvende med saa mange Huse, som behøves, altsammen saaledes, som de i Mindelighed kunne forenes om. 4) Ville saadanne Tiender opsige deres Tieneste, og bruget af deres Nybygning eller Bagstue, da skeer Opsigelse og Bortflytning paa samme Maade, som Torperes. 5) Naar saadanne Tiende ere komne til de Aar, at 3 af deres Børn ere skrevne i Mandtal, da ere baade Fader og Moder fri for alle Mandtals=Penge.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Münden, den 24de October. Ved et Udfald som Fienden i Forgaars har gjort fra Casse med 1500 Mand, har han maattet lade 3 sexpundige Kanoner i Stikken.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Fra den Sachsiske Grændse, den 27de October. For nærværende Tid er intet urimeligere end dette, som for nogle Uger siden ordedes: at baade den Østerrigske og Preussiske Armee skulde forlade de Sachsiske Lande. Tvertimod maae det, efter al Anseelse, endnu komme til vigtige Tildragelser i Egnene af Dresden. Og Freyberg, førend Tropperne gaae i Vinterqvarteerne; i Følge adskillige Breve fra Bøhmen er Feldtmarechal Daun selv paa Marchen med et stort Corps Tropper til Sachsen, for der at vedligeholde den Keiserl. og Rigs=Armeens Overmagt over Prints Henrich, og at drive deres erholdte Fordeele over ham endnu videre. Fra andre Stæder hedder det, at Kongen af Preussen ilede med et Corps paa 20000 Mand af de bædste Tropper for i egen Person at komme Prints Henrich til Hielp fra Schlesien.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Fra de Allieredes Leyr i Eringshausen for Cassel, og den 23de October. I Gaar gjorde Fienden 1500 Mand stærk et hæftig Udfald paa hin Side Fulda, paa vore Trancheer. J en Time var Jlden af det smaae Skyt saa hæftig som i den største Bataille, og aarsagede en ikke ringe Forliis paa begge Sider. Fienden fornaglede os 2 Kanoner, kastede Trancheerne til, fordervede nogle Batterier, hvilke dog allerede ere gjorte til Rette igien, de fratoge de Brunsvigske Grenadierer en liden Kanon, og bragte den med sig ind i Staden. Endelig dreve vi dem med stærk Forliis ind igien, og toge mange til Fange. Paa et Sted fandt man 4 Franske Officierer, thi et af vore Batterier strog Fienden stærk ind i Flanken. Forrige Nat fratoge vi Fienden endnu to 24 pundige Kanoner uden for Sangershauser Porten. Vi have mistet følgende Officierer, Capitainerne af Meding, af Hedeman Capitainlieutenant af Rieben, Lieutenant af Dyring og Fæhndricherne af Block og Dahme, ihielskudte.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Oberstlieutenanterne Robertson og af Friesenhausen, samt Capitain Weber, fangne eller mistede. Endnu nogle andre Officierer ere ligeledes mistede eller ihielskudte, hvoriblant Capit. Hohorst og Lieutenant Wedig. Dette Stød har aarsaget at for det første bliver kuns syret af et Batterie paa 6 Kanoner og 2 Mørsere. Forgangen Nat blev den store Skandse paa Kratzenberget bestormet, indtagen og sleiset af vore. Guarnisonen i Cassel bestaaer af 11 Batailloner, eller 4000 Mand, som endnu ikke lider nogen Hunger. Vi vente endun en Brigade Engelænder fra Armeen. Tran che=Major af Løsesche skal være skudt. J Münden ligge allerede 300 Saarede.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Fra Hans Kongel. Høyhed Prints Henrichs Hovedqvarteer, i Nossen, den 24de October.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
London, den 19. 22 og 26de Oct. Kongen har udnævnt Græven af Hallifax til Stats-Secretair i det Nordiske Departement, og Hr. Georg Greenville til første Commissaire ved Admiralitetet i den forbenævntes Sted. Man venter at høre fleere Forandringer i Ministerio med det første. Fregatten Arethuse har sendt en Spansk Kaper paa 12 Kanoner og 130 Mand til Plymouth, hvorhen og et fra St. Domingo til Bourdeaux gaaende Skib er bleven opbragt. Man veed nu vist at Hr. Terney lykkelig med sin Eskadre er kommen tilbage fra Terre=Neuve til Brest. Vort Krigskib Union har blevet denne Eskadre vaer paa Høyden af bemelte Havn, og gav Ridder Hardy Underretning derom, men det var ikke denne Admiral meere mueligt at hente den ind. Den 19. skulle et nyt Krigskib kaldet Kongen af Stor=Brittannien, paa 120 Kanoner, i Portsmouth løbe af Stabelen. Man holder dette for et af de største Mesterstykker i denne Slags Bygnings-Konst. Paa Verfterne i dette Kongerige ligge ellers endnu 32 nye Krigskibeunder Bygning. Den Kongel. Fregatte Gibraltar paa 24 Kanoner og 104 Mand, har bemægtiget sig en Fransk Fregat paa 36 Kanoner og 300 Mand. Commandeur Dennis ligger med 10 Krigskibe paa den Franske Kyst ved Mundingen af Charante, hvor der ligge 20 Franske Skibe, hvoriblant 10 af Linie dog uden Kanoner, saasom Floden ikke er dyb nok. Hr. William Gerhard Hammilton er bleven udnævnt som Under Stats Secretaire i det Departement som Græven af Halli fax har faaet. Det er nu alt for mærkeligt at endeel af Folket, som hidindtil ikke have været for Fred, nu meere end nogensinde ønsker Krigens Fortsættelse, da vi have Nøgelen til Spansk Vestindien og Terre=Neuve er tagen tilbage. Man veed og hvormeget Folkets Skrig i Engeland formaaer, men paa den anden Side seer man ikke at Spaniernes Tab ved Havanna har betaget dem Modet, de opmuntres meget meere til at anvende alle muelige Kræfter.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Det skiønne Haab som man forhen havde om en nær forestaaende Fred, synes altsaa forbeholdt til de kommende Tider, og at vort Hof seer intet sikrere Middel til Fredens Befordring, end Krigs Anstalternes Fortsættelse, ja Fordobling. Forudende 8000 Mand nye Hielpe=Tropper som nu indskibes til Portugal, skal som det hedder et Corps bringes om Bord, for dermed at giøre en Landgang paa Spanien, og det efter Rygtet paa Gallicien, hvilket Foretagende en Eskadre skal understøtte. Nogle ere af den Tanke at den Expedition er just den selv samme, hvortil de bemelte 8000 Mand skulde bruges, saasom vi ikke vel kunde undvære meget meere Mandskab af Landet, da Armeen i Tydskland og andre Egne endnu kunde behøve meere Understøttelse, men skulle denne Expedition ey hurtig nok kunde blive udført, og Spanierne og de Franske imidlertid mod Formodning skulle have gjort sig til Mestere af Lissabon og de øvrige Stæder i Portugal, saa vil man søge med den samme Magt at give Fienden i andre Egne saadanne Stød at han neppelig skulde holde sig skadesløs ved Portugals Jndtagelse. Det hedder nemlig: at man først vil giøre sig Mester af Majorca og de øvrige Spanske Øer i den Middellandske Søe, men siden og i Fald det Neapolitanske Hof ikke skulle afstaae fra den Bourbonniske Alliance, eller ville erklære sig for os, vor Krigsmagt da skulle opføre sig paa samme Maade imod Neapolis og Sicilien, som de Spanske og Franske have gjort imod Portugal. Begge Siciliernes Jndtagelse holder man ikke for vanskelig, og vor Overmagtes Vedligeholdelse til Søes, holder man for er endnu lettere. Portugal ville imod disse tvende Riger altid blive løsgivet, og vores National Forliis imidlertid være af saa liden Betydenhed at vi meget mere derved ville vinde, da alle Skatter fra begge Portugisiske J dier ville føres lige til Engeland, hvormed Fienden i Portugal ved vore Floder blev afskaaren alle Kilder. En Escadre af vore Krigskibe skal inden kort Tid udløbe til Brasilien, for at bringe en Mængde Portugisiske HandelsSkibe med store Rigdomme sikker til Europa. Tilligemed den Tidende at vor Krigs=Chaloupe Fort=Royal og Kaperen, Vestmorland for kort Tid siden paa Kysten af Musqvette have borttaget et Spansk Register=Skib, hvis Ladning er 40000 Pd. Sterling værd, og opbragt samme til Kingstor, paa Jamaica, har man fornummet at Spanierne havde i Sinde at lade dette Skib flyve i Luften, men at saadant Forehavende i Tide er opdaget og hindret. Planen til de Maniliske Øers Jndtagelse er der gjort Udkast til, og Ober 1ste Draper skal commandere Land=Tropperne en Chef ved denne Expedition; Han har allerede begivet sig paa Reysen til Ostindien med Krigskibet Argus. P. S. Nu løber heret Rygte at en Vaaben Stilstand er sluttet imellem Spanien, og Portugal, men hvor sandt det er veed man ikke, da Munitions Udskibelse fra Tour, og Krigs=Anstalterne endnu med Jver fortsættes.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Paris, den 25de Octobr. J Følge Breve fra Spanien have de Franske bemægtiget sig Staden Villa Bella i Portugal, og gjort Guarnisonen, som bestod af 300 Mand meest Jnfanterie, til Krigs=Fanger, og rykke følgelig alt nærmere mod Lissabon.
Berlingske Tidende, 1762-11-05
Fra Franken, den 20de Octobr. J disse Lande lader et Commando Allierede, over 100 Mand stærk, til Hest og Fods sig see; mod disse ere 250 Franske Chevar Legers og 200 Sachser sendte for at søge dem op. Nu indløber just den Efterretning, at Oberst Schwarz af de Nassauiske Husarer har fanget 15 Mand og 24 Heste. De have paa deres gjorte Tour borttaget den Franske Generals, Bethune Eqvipage.