JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
paa Dampfart, Badeanstalter, Aviser, Gjæstgiveri, osv. At en saadan Forrettighed ikke er udelukkende til Fordeel for En, men tilfælleds for Flere, det behøver jeg vel ikke, videre at oplyse, da vi, i Kjøbenhavn, have 2 DampPakketskibe, 3 Badeanstalter, 2 politiske Tidender (Statstidenden og "Dagen"), mange Gjæstgiverier, osv. Bekræftelse og Bevilling af saadanne Forrettigheder høre nu een Gang til Tidens Aand, og ville altsaa ei ophøre, førend en anden, maaskee fjern, Tidsaand tilintetgjør alle borgerlige Forrettigheder, og da, som i Nordamerica, tillader Enhver, at ernære sig ved lovlig, uindskrænket Anvendelse af sin Duelighed. Derimod vilde det være en almeenskadelig Uretfærdighed, at forvandle Privilegierne eller Forrettighederne til Monopoler eller Enerettigheder, hvilke sidste indskrænke den almindelige borgerlige Frihed til Fordeel for en Eneste; hvorfor ogsaa Dankongen og enhver anden oplyst Statstyrer aldrig meddele Enerettighed, uden til Opfindere, og - selv til de største af disse – kun paa nogle faa Aar. Jfølge denne vise Stats-Grundsætning, uden hvis Overholdelse en evig, chinesisk Stillestaaen vilde hindre al fremskridende Forbedring, maa det vel ansees for ligesaa latterligt, som uforskammet, om Nogen, fornemlig i Aandens Rige, skulde vove, at fordre sin Forrettighed forvandlet til Enerettighed, især, ifald han ikke engang havde Duelighed til, selv at udøve det, hans Privilegium hjemler. Men, dobbelt latterlig og uforskammet vorder en slig Fordring, ifald en saadan forrettiget Impotens driver sin, endog laugstridende, Laugs aand saa vidt, at han, uden mindste Fare for ni Tiendedele af sine store Jndtægter, anholder om Udelukkelse af Mænd, som have lært hvad han aldeles ikke forstaaer - nemlig: det, hvorpaa han har Forrettighed. - Dette forekommer mig omtrent, som vilde jeg, der aldeles ikke forstaaer mig paa Kræmmerhandel, eller Ølbryggeri, ei alene fordriste mig til, at ansøge om Forrettighed til bemældte Næringsveie, men endog om Enerettighed paa Samme, med Udelukkelse af Alle, som havde lært hine Fag, og hvis beskedne Fordring dog indskrænkede sig til en Tiendedeel. Slutteligen maa jeg endnu bemærke, at enhver fædrelandsksindet Mand vil glæde sig, ifald han leilighedsviis faaer eet, eller andet af de af den danske Regjering udstedede, Privilegier, at see, da han altid i Samme, endog i de ældste, vil finde ovenmældte vise Stats-Grundsætning paa det Strengeste overholdt. Denne Glæde følte jeg, for nogle Dage siden, da jeg gjennemlæste et gammelt tydsk, men af den danske Regjering meddeelt, Privilegium, hvis Jndehold – en Extension, og Declaration, iberegnede - næppe kunde rummes paa et halvt tætskrevet Ark (hvorfor ogsaa en embedlig Afskrivt - i Forbigaaende sagt, kostede mig 6, skriver sex, Specier!), og som dog hverken betydede Mere, eller Mindre, end følgende 4 Linier: N. N.s Avis maa ei eftertrykkes (hvilket jo intet Skrivt maa!) og skal han være berettiget til, at anlægge et Bogtrykkeri, og eneberettiget til, i et vist Tidsrum, at forlægge to Calendere og en Psalmebog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Noget om Jørgen Carsten Bloch, der døde i Aaret 1773, d. 7de Januari, som Biskop over Ribe Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Om Engellænderen Addison, der har forhvervet sig et Navn ved adskillige velskrevne Værker, fortælles, at han var alvorlig og tilbageholden i sin Opførsel, frygtsom og forlegen i Selskab.*)*) Fornuftig Kjerlighed til Fædrenelandet, S. 42. Forfattet af Nordahl Brun. *) Conversationslexicon, 1ste H., S. 2425. Men uagtet den Addison medfødte Tilbageholdenhed og Frygtagtighed har han dog i et Skrivt, kaldet Tilskueren, dygtig gjennemheglet og rev fet Laster og Daarligheder, sagt Vedkommende, der trængte dertil, den rene og nogne Sandhed, saa at det stundom gaaer med visse bange og frygtagtige Natureller, som med melancholske og tungsindede Personer, der til sine Tider ere overmaade glade og fornøiede, og saaledes, saalænge som denne Munterhed og Glæde vedvarer, vise sig i en Skikkelse, der er tvertimod den dem medfødte Hang og Tilbøielighed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Jndenlandske Efterretninger. Den 2den d. M. høitideligholdtes Klopstocks 10daarige Fødselsfest saaledes: Kl. 10, samledes ved hans Grav paa Ottensens Kirkegaard, alle hans Slægninge, Venner og Høiagtere, anførte af Dr. og Domherre Meyer, og bekrandsede Graven under Harmoniemusik, og Pfalmerne: Auferstehen &c., og Wie sie so sanst ruhen, afsanges afvexlende med passende Tale og Bønner. Derefter samledes Følget i Dr. Mutzenbechers decorerte Musiksal. Her stod, foran Orchestret, Digterens Brystbillede paa et Fodstykke med Jndskrivter, valgte af hans egne Oder. Bagved Büsten stod en Lind, hvis Blade bevægedes ved Lufttræk, og imellem hvis Grene en gylden Lyre svævede. Hele Orchestret var prydet som en Skov af Egelov og Myrther, der samledes ved sammenhængende Krandse i Midten, hvor en forgyldt Engel svævede imellem Rosen- og Laurbærkrandse. Hr. Professor Eggers talede over Klopstocks Værd som episk, lyrisk og dramatisk Digter, og tydsk Sproggrandsker; Hr. Professor Clausen foredrog en af ham digtet Ode til Dagen. Et talrigt Sangchor istemte Klopstocks Fadervor efter Naumanns Composition, hvorefter Hr. Professor Schub fra Halle declamerede en af en Nabo Digter forfattet Ode til Pesten, og Domberre Meyer fremsagde nogle Bidrag til Klopstocks Characteristik, og med hans Ode: Die Glückseligtet aller &c. Til Slutning steeg endeel af Sangchoret op paa Galleriet, og afsang Klopstocks Auferstehen &c. efter Grauns Composition, fire, fem og syvstemmig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Aarhuus, den 14de Juli. Vor Güldencrone's jordiske Levninger førtes i Gaar fra Moesgaard til Familiebegravelsen i Malling Kirke, under Baroniet Vilhelmsborg. Jngen her kan mindes en høitideligere Jordefærd og et saa talrigt, aldeles frivilligt Liigfølge, Kjøbmands lauget her af Byen havde sendt sin Liigvogn derud, og paa den kjørtes Liget indtil en Fjerdingvei fra Kirken, hvor Godsets Bønder modtoge det, og bare det videre, afløste ved hvert tyvende Skridt. Hvor den ædle og Hedengangnes Liig kom frem, stode Familierne forrigfulde ved Veien, for at sige det sidste Farvel til deres kjere Husbond, der havde været dem mere en Fader, end en Herre. Ved Kirken modtoges Liget af en høitidelig Sørgemusik. Palmerne bleve afsiungne ved endeel af Latinskolens Disciple, i Forening med den hele Forsamling, der neppe kunde faae Plads i Kirken. Hans Velærværdighed Hr. Pastor Munch parenterede. Den afdødes Brodersøn, Hr. Baron Ove af Güldencrone, er nu Lehnsherre til Baroniet Vilhelmsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Jnspectionen for Odense St. Hans Kirke har i Hr. Hempels Avis No. 95 for d. A. bekjendtgjort følgende: "At Herrens Templer ikke ansees med Ligegyldighed, derom vidner noksom det betydelige Bidrag, som gode Mennesker i alle Rigets Provindser, uagtet Tidens Tryk, have givet til St. Hans Kirkes Jstandsættelse. Gud lønne Enhver for det Meget eller Lidet, han gav dertil! Jblandt de mange Ædle, skylde vi at nævne Mad. Andersen, Enke efter afdøde Kirkeværge Andersen, for følgende ædle Gierning: Ved hendes sal. Mands Død befandtes nemlig Kirken at være hende omtrent 900 Rbd. Sedler skyldig, hvormed han Tid efter anden havde gjort Forskud til at bestride den brøstfældige Kirkes mange Udgivter. Dette hendes Tilgodehavende saae Kirken sig ikke istand til at afbetale, med mindre dens nødvendige Reparationer skulde indskrænkes, og da blev Øiemedet med Collecten jo ikke opnaaet. Men af særdeles Godhed har det behaget Mad. Andersen at eftergive Kirken 500 Rbd. af bemeldte Tilgodehavende, med Forbeholdenhed af Renten i hendes Levetid, og hendes og sal. Mands Gravsteders Vedligeholdelse efter hendes Død. Vi kunne derfor ikke nægte os den Glæde, at offentliggjøre denne ædle Gierning, da den afgiver et saa skjønt Beviis paa Giverindens gode Hjerte og sande religiøse Sind."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Odense, d. 20 Juli. For denne Aarstid. vedbliver Luften at være heel urolig med daglig kold Blæst fra Nordvest, og undertiden Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Jmidlertid venter Man, at Rughøsten om en Uges Tid vil tage sin Begyndelse. Rapsen er alt afskaaret heromkring; men skal i Aar være temmelig hjemsøgt af Orm. Markedsdagen i forrige Uge var som den pleier: Folk nok, men ingen Penge og mindre Handel, undtagen med Mavens Reqvisiter. Foruden de nye Bankoseddelfabrikanter samles her atter paa Medlemmerne af en stor Tyvebande fra Landet, saa det begynder at fattes paa Værelser i den store Gaard ved Flakhaugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Aalborg, den 17de Juli. J Handelen hersker her for Øieblikket en exempelløs Stilhed, og Landets Producter blive stedse mindre afsættelige. Den udenlandske Handel indskrænke sig mest til Norge og drives næsten ene med Norske Smaafartøier og Svenske Baade. Foruden Korn, saltet Sild og Fedevarer er derhen i nærværende Sommer afsendt endeel levende Stude og nogle faa Heste. Med Undtagelse af denne ikkun heel ubetydelige Udførsel til Norge, er herfra i Aar ingen Kornvarer afskibede til andre udenrigske Steder, end en Ladning Havre til Stettin, en Dito til Hull og to Ladninger Byg til Lissabon. Den saltede Vaarsild har i Aar fundet ganske god Afsætning til Sverrig og Østersøen, tildeels endog til Norge, men uagtet dette Aars Fiskeri var temmelig heldigt, blev dog Saltningen kun ubetydelig, saasom flere hundrede Baadladninger Sild udførtes færske til Sundet og Sverrig, hvilken Udførsel vel meget skader Salterierne, men paa den anden Side ogsaa tjener til at opretholde Fiskerierne, der ellers ikke kunde bestaae, især ved saa høie Priser og lidet Forraad paa Salt, som vi havde i Begyndelsen af sidste Fiskeri, ligesom og i de foregaaende. Af Salt er i Aar kun indført sex Ladninger fra Lissabon, som vel ikke udgjør over 8000 Tønder, foruden en Mængde Smaaladninger fra Kjøbenhavn, Gothenborg og Norge, maaskee noget nær tilsammen ligesaameget. Aalborgs øvrige Udførsel har i Aar indskrænket sig til to smaa Ladninger Huder, Skind, Uld og Diverse til Altona, nogen Uld og Skind til Gothenborg, samt fire Ladninger Been, (omtrent 200 Tons) til Grimsby, som ere de første Been, der herfra ere afskibede directe til England. Her er i Aar fra England kun indført fire Ladninger Steenkul, omtrent 15 Keel, af hvilke den ene Ladning var i Dansk Skib. Nu for Øjeblikket er et Fartøi under Ladning med Uld til Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Blandede Efterretninger. Følgende Efterretning, indført i den Norske Rigstidende No. 52 for d. A., ansees af Vigtighed for Handlende og Skibsførere: "Farten paa den Caledoniske Canal, som gjennemskjærer, Skotland, har betydeligen tiltaget, siden de fornødne Foranstaltninger bleve trufne til, at man stedse med Vished kunde paa ethvert Sted regne paa 13 Fod Vand i det Mindste. J den senere Tid have 30 til 40 Skibe maanedligen beseilet denne Canal, og nyligen seilede det første Krigsfartøi, nemlig en Kongelig Brittisk Corvette, igjennem samme. J Fjor fandtes paa denne Canal ikkun 1 Dampfartøi, men i Aar 3. De Afgivter, som fordum betaltes af et Fartøi paa 80 Tons, der seilede igjennem Forth og Clyde Canalen, beløb sig til 36 Pund Sterling, da derimod Afgivterne paa den Caledoniske Canal ikkun udgjøre for et Fartøi af samme Størrelse, 6 Pund Sterling, hvilket foraarsager en Besparelse af 30 Pund Sterling paa en Raise fra Østkysten af Skotland til Vestkysten eller Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Skibe fra Norge, Sverrig eller Østersøen, som ere ladte med Trælast, kunne nu, istedetfor at losse ved Grangemouth i Forth og lade Trælasten føre i Flaader til Glasgow og Skotlands vestlige Kyst, beqvemmeligen seile igjennem den Caledoniske Canal ligge til Clyde, Jrland, Liverpool o. s. v. Jnden Udgangen af September Maaned d. A. ville saadanne Foranstaltninger være fuldendte, at 14 Fod dybtgaaende Fartøier, stedse med Tryghed kunne beseile Canalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Ved Benyttelse af denne Canal ville de Forliis og det Ophold undgaaes, som ere meget hyppige paa Farten forbi Ørkenøerne, især i taaget, mørkt og stormende Veir. - Farten imellem Skotlands østlige og vestlige Kyst fuldføres i 3 til 4 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Kongen af Sandvichsøerne, Rheo Rhio, som i nogen Tid har opholdt sig i London tilligemed sin Dronning Kameramera (hvilken nylig ved Døden er afgaaet der), besidder syv Øer, næsten alle lige store, i Forhold til de Engelsk Vestindiske Øer, og som for en vis egen Classe af den Engelske Handelskibsfart ere af betydelig Fordeel ved det møisommelige og langvarige Hvalfiskerie. Denne Konges Søemagt bestaaer i fem Brigger og omtrent 20 andre Skibe, af hvilke nogle føre Sandeltræ(hvoraf disse Øer have Overflødighed) til Ostindien; andre gaae til den russiske Colonie paa Kamschatka med Salt, for at hente Bygnings træ o. s. v. Hans Majestæt har en smuk Jagt paa 250 Tønder, der kaldes Cleopatra og hvis Bygning har kostet 80,000 Dollars. J Nærheden af Hs. Majestæts Residents befinder sig tvende Forter, et forsynet med 84 Canoner og det andet, der behersker hele Havnen, besat med, 34 streogtyve Pundinger Canoner. Dette flittige Folk har siden 40 Aar allerede været i en civiliseret Forfatning og har dannet en regelmæssig Regjering. Missionairer boe der for stedse, og ved deres Bestræbelser ere Kirker blevne oprettede, som man i det mindste anslaaer til to Millioners Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
En Beboer af Staden Winchester døde nylig af en besynderlig Sygdom, hvis Lige ingen Læge havde oplevet. Denne Mand nød en fuldkommen Sundhed, indtil han en Dag beklagede sig over en ubetydelig Smerte i Tungen. Kort efter mærkede han at Tungen svulmede op, hvilket tiltog saa stærkt, at den Ulykkelige, i fuld Livskraft, blev qvalt, uden at nogen Læge kunde hielpe. Fra Sygdommens Begyndelse til Døden varede kun 20 Timer. Tungen er indsendt til det medicinske Selskab i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
J. Taunton døde nylig en Gjørtler John Taylor, der var 109 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
En Lieutenant Hebenstreit i München har fundet paa at anlægge et konstigt Væverie af Orme, som frembringe et glindsende Tøi, der er gjennemsigtigt og tillige vandtæt. J samme kan ogsaa anbringes Navnetræk og Mønstre efter Behag, hvormed det gaaer saaledes til, at Figurerne tegnes med Spiritus paa Grundtraadene, da Ormene skye disse Steder, og fortsætte Vævningen deromkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
En Privatmand i Oxford, sandsynligviis inspireret af Young og hans "Nattetanker, holdt forleden følgende Bryllupsfest: Femten sorte Karether førte Bryllupsgjæsterne til Kirken. Alle Tjenerne vare sort klædte, saavelsom Bruden, der istedet for en Myrthe havde en Krands af Cypresser i Haaret. Efter Vielsen blev Mozarts Requiem og Pergoleses Stabat mater udført i Brudehuset. Efter Maaltidet begav man sig ind i en sort decoreret Sal, hvor Ægypter udførte en Mumiedands. Et Fyrværkerie, der forestillede Helvedes Piinsler, endte Festen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
J Nordamerika har man nu gjort Forsøg, med, at beslaae Skibe med Læder, istedet for med Kobber eller Blik. Et saaledes forsynet Skib har gjort en Reise paa 37 Maaneder, og var ved dets Tilbagekomst aldeles ufortæret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Universitetet paa Corfu er nu definitivt, oprettet, og de Studerendes Antal beløber sig allerede til 150. Om faa Maaneder ville Forelæsningerne ved dette Universitet begynde over alle Arter af Videnskaber, efter de bedst indrettede europæiske Universiteters Mønster. Der skal læses over Mathematik, Theologie, Metaphysik, Logik, Ethik, Botanik, Rethorik og Historie, og over engelsk, latinsk og græsk Philologie. En forkort siden anlagt botanisk Hauge blomstrer allerede herligt. J Stæderne og Byerne er den Lancasterske Læremethode bleven indført. Universitetet i Cambringe har gjort det opstaaende Jnstitut en Gave, bestaaende af et betydeligt Antal af fortræffelige Skrifter. Det eneste Sprog, i hvilket der læres og foredrages, er det Nye Græske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Følgende Kiendsgierning afgiver et synderligt Beviis paa den franske Componist Mehuls Kierlighed til Konsten. Politielieutenant Lenoir, der sildigere fattede stor Jnteresse for den unge Compositeurs Fremskridt, udtalte denne engang lydeligt for ham. Mehul bad ham strax paa Stedet at give ham en Prøve paa sin Velvillie. - "Hvilken," spurgte Lenoir. - Mehulsvarede: "Jeg har endnu ingen Reputation, men jeg kan maaskee vinde den engang. Man har overdraget mig en Opera og jeg ønskede at componere den inden sex Maaneder. Men hvorledes skal jeg være mig af hermed? Jeg er alt for sysselsat og adspredt. Tien mig endelig i at indspærre mig en sex Maaneders Tid i Bastillen!" - Lenoir smilede, men var dog ikke at formaae til at vise ham denne Venskabstjeneste¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Kjøbenhavns Børs, d. 23 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer, (uden Renter) 93 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 101 3/4 a 102. Rbd. r. S. ell. 121 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97 1/2 Dito 4000 Bcomk. 97. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2 a 105. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-24
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-27
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-27
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 60. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Juli 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-27
Reisen til Hamburg. Endeligen er da det Øjeblik kommet, dyrebareste L., hvor jeg seer et saa længe og saa varmt næret Ønske, at lære at kjende Menneskene og deres Sæder uden for mit egentlige Fødeland, opfyldes. Vel kommer dette Øjeblik noget sildigere end jeg havde haabet; vel staaer min Alders Sol noget over dens Horizont og i Begreb med at tiltræde sin Nedgang, medens de fyrrige Drømmebilleder med deres tryllende Farver ere for størstedelen forsvundne. Jeg seer ikke mere Menneskene og de menneskelige Anliggender i Ungdomsphantasiens Rosenskiær, og Jdealerne have forvandlet sig til raa og stundom mørk Virkelighed. Men alt dette uagtet er jeg dog gladere ved, at min Reise foretages nu, end om den var skeet ti Aar tidligere. Det er behageligt for den Vandrende, naar Solen er staaet op og udbreder Lys og Varme omkring sig; men det er ikke mindre behageligt for ham, naar den dalende forgylder Bjergenes Toppe og Træernes Kroner, naar han i Aftenskyggernes indbydende Svale kan sætte sig ned i Græsset og roligen overskue de herlige Naturscener. Seer jeg end Alting nu med andre Øine, saa seer jeg det dog tillige med mere øvede, mindre bedragelige og i det Hele lysere. Jeg forstyrres ikke mere af den barnlige, uforklarlige Længsel, man kalder Hjempee, som man i en yngre Alder saa let er udsat for. J Fuldmodenhedens Alder overvurderer man sjeldent Noget. Man aftvinges den Tilstaaelse, at der ogsaa uden for det Land, hvor man første Gang saae Verdens Lys, findes Held og Lykke, og Mennesker, i hvis Omgang vor Aand aldrig savner Tilfredsstillelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-27
Dampskibet. Klokken var omtrent 4 om Morgenen, da jeg forlod min Bolig i Kjøbenhavn, for at tage ombord paa Dampskibet. Erfaringen har lært mig, at det ved saadanne Leiligheder altid er bedre at komme for tidligen end for sildigen, og da Dampskibet afgaaer til bestemt Klokkeslæt, nemlig Kl. 5, saa er det nødvendigere her, end i de fleste andre Tilfælde i Livet, nøiagtigen at følge hiin Erfaringsregel. Paa Veien til Toldboden ligefra mit Hjem fandt jeg Alting ganske taust. Hist og her mødte jeg en Gadevandrer, der, formodentligen af Mangel paa Nattely, eller rettere af Mangel paa Penge til at betale det, havde tilbragt Natten som Nomad. Men paa disse Nomader nær traf jeg ingen andre menneskelige Skabninger end en enkelt Vægter med sin Morgenstjerne, der nok længtes ligesaa meget efter den himmelske, som han var kjed af den jordiske, han holdt i Armen. - Det varede ikke længe, saa samledes efterhaanden alle de Reisende, der skulde med Dampskibet, hver med sine Reise fornødenheder, i broget Selskab, Mandfolk og Fruentimmer. J faa Øjeblikke var hver paa sin Plads. Den ryggende Caledonia tilkjendegav ved sine Røgstøtter, at den nu var færdig til at begynde Kampen mellem Vulcan og Neptun. Langsomt og næsten umærkeligt aabnes denne Tvekamp, og begge Kjæmper syntes blot venligen at hilse hinanden. Efterhaanden fjernede Axelstad med sine høie Taarne og sine venlige Bredder sig fra mit Øje. Jkke formaaer jeg at udtrykke de Følelser, som i denne Stund bemestrede sig min Siel. Kjøbenhavn, tænkte jeg ved mig selv, herlige Stad, blandt Europas Hovedstæder een af de skjønneste; Du, i hvis trygge Favn min Vugge stod, hvor jeg første Gang stammede Navnet Fader - Moder; hvor alle mit Livs stolteste Forhaabninger fremspirede og med hvert Aar voxte; hvor jeg som Barn legede, som Yngling frydedes, som Mand virkede, Kjøbenhavn - inden for hvis Volde mit Livs sandsynligviis fleste Levedage ere henrundne i Sorg og i Glæde, i Smerte og i Held - fra dig skal jeg nu skilles! Jeg kan ikke give Dig nogen bedre Forestilling, min Ven, om mine Følelser, end ved at overlade det til Din Phantasie, at tænke sig et Barns Skilsmisse fra en om, kierlig, men tillige meget syg, Moder, der paa Sygeleiet, kæmpende med en tærende Feber, rækker den bevægede Søn den moderlige Haand. Danmark, elskte Moder, tænkte jeg ved mig selv, i lykkeligere Tider havde Skilsmissen fra dig været mig uudholdelig; men nu forlader jeg dig, som den bedrøvede Søn den syge Moder, gjennemtrængt af de inderligste Ønsker for hendes Helbredelse, men tillige af Længsel efter, i en friere Luft, at glemme Sorgen over hendes Lidelser og gjensamle Kræfter, som hiin har røvet ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-27
Selskabet paa Dampskibet ligner meget en Spurveflok. Saalænge den fælles Trang gjør en indskrænket Sammenværen nødvendig, ligesom Hungeren nøder Spurvene til selskabeligt Samliv paa en med Sædekorn bestrøet Ager, kjender man her intet uden Frihed og Lighed og Broderskab; men neppe har Fartøiet naaet sit Bestemmelsested, førend det hele Selskab adsplittes som Spurvene, og ligesom disse. - uden endog at sige hverandre Farvel. De, som Natten forhen have været Sovekammerater, kjende, nu ikke meere hinanden, paa enkelte nær, der ombord kunne have stiftet et nøiere, men i det Hele dog saare transitorisk Bekjendtskab. Gerts "jeg gjorde engang en Reise fra Haderslev til Kiel, og glemmer aldrig denne Reisevil ofte falde mig ind, uagtet jeg ikke, som velbemeldte Geert, kom fra Haderslev, men fra Kjøbenhavn.