JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
London d. 14 Sept. Sluppen Thais seilede i Onsdags fra Plymouth med Dispacher til Vestindien. Den havde kun 24 Timers Tid til at tiltakkes, uagtet den var i en fuldkommen Stand, til at stikke i Søen. Dens Ærinde maa derfor være vigtigt. Vi formode det angaaer de Danske Besiddelser i Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Det hedder, at Admiral Gambier havde Ordre at spørge de Danske, om de vilde alliere sig med Engelland, i hvilket Tilfælde Tropperne og Flaaden kunne virke med dem til deres Forsvar, men at de, dersom de afsloge Tilbudet, maatte betragtes som en Nation, der hellere ønsker en Alliance med Frankrige, og derfor maa behandles fiendtlig, da det er umueligt at de under nærværende Omstændigheder kunne forblive neutrale. Den 25 Aug. var den Dag, inden hvilken Dannemark skulde bestemme sig. - Der er ingen Tvivl om, at Bonaparte vil tage Holsteen enten Dannemark modsætter sig Engellands Angreb med Magt eller ei. (Af the Morning Chornicle).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Paa den afdøde Fors Gravmæle i Vestminster Abbedie findes ingen anden Paaskrivt end hans Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Ved en Oversætter-Skjødesløshed have de Tydske Aviser tillagt Kong Joseph af Neapel en Grusomhed, som han ikke har gjort sig skyldig i. Det Jtalienske Udtryk impiccato og ung forca have de oversat med sat paa Spid istedet for hængt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
J the Sun læses følgende: En Omstændighed, anføres fra gode Kilder, som meget vil forringe den hæderlige Caracteer, og bærer stort Præg af Fransk Politik. Da vore Tømmermænd undersøgte Bundene af de Danske Skibe, fandt de i Bougen af hvert Skib, under Vandgangen, et udskaaret firekantet Hul og saa net bedækket med et tyndt Brædt, at det neppe kunde mærkes. Dersom denne skrækkelige Krigslist ikke var bleven opdaget, saa er der ingen Tvivl om, at jo hvert Skib, naar det var stærkt ladet, og stærkt slingedes i Nordsøen, vilde gaaet til Bunde. Man bør haabe, at den Danske Regjering ligesaa lidet vil vedkjende sig denne lave Handling, dersom den er grundet, som de Danskes Fyren paa deres eget Hospital 2. *) Et Rygte har sagt, at der var anbragt Luger ikke tynde Bræder, paa vore Orlogskibe, for paakommende Tilfælde at kunne sænke dem, nemlig førend, ikke efter at en Fiende havde bortført dem. Dog antaget, at the Suns Forsikkring, var grundet, er den Danske Regjering da ikke berettiget til at anbringe Huller paa sine egne Skibe, eller skulde den først forespørge sig hos de J ene forring, Chronicle af 19 September, siges, at man nu paa det bestemteste modsiger den halv officielle Efterretning i ministerielle Blade, at Skibsforraad af Vigtighed *) er fundet i Kjøbenhavns Arsenal, og at trods den Umage, Ministerne have gjort sig for at skildre de Danske Skibe som nye og tjenstdygtige, er det halve Antal deraf dog raadne, og naar de ere bragte til Engelland, kun brugelige til at hugges op.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
En Deel Engelske Skippere og Lodser, som ere vel bekjendte med Nordsøen, ere afgaaede, for at lodse de Danske Krigskibe til Engelland. En Skrivelse fra Brig. Gen. v. Decken til Lord Castlereagh, dat. Jægersborg d. 19 Aug., indeholder følgende angaaende Affairen ved Frederiksværk: da Generalen havde erfaret, at en Transport af 180 Vogne med Krudt, ledsagede af omtrent 500 Mand, som forgjeves havde søgt at komme ind i Kjøbenhavn over Roeskilde, var paa Veien til Frederik stadt (?), besluttede han at afskjære dem fra Frederiksværk, og rykkede derfor frem mod Krigume (?) Han havde hørt, at Frederiksværk var en meget stærk Position og forsvaredes af et Corps, oprettet af Kronprindsen selv, til Krudtmøllernes og Arsenalets Defension. Men desuagtet overrumplede dog 100 lette Dragoner, hvis Heste oven kjøbet vare meget udmattede, Fæstningen, og mødte, ved at nærme sig den, istedet for Batterier, som de havde ventet, en Officier, der tilbød sig at capitulere. Officieren var Major Ticherning, Kronprindsens Adjutant og Gouverneur over Plad andre Hoffer, om ingen af dem maaskee engang kunde have Lyst til at føre noget bort af dem Det forekommer mig som om den, der vilde rapse Pærer i en anden Mands Have ved Nattetider, vilde klage over, at Manden havde været saa grusom at henlægge Rævesaxe, for at fange ham. - At de Danske have fyret paa deres Hospital er usandt, men at de Engelske havde anlagt et Batterie ved et Hospital, det er notorisk. Det kommer an paa, hvad man i Engelland forstaaer ved Ordet Vigtighed. Tippo Saibske Skatte har man ikke fundet der, men et Arsenal, som allene havde for 3 Tdr. Guld Hamp og for ligesaa stor en Sum Ankere, kan dog vel heller ikke kaldes uvigtigt. Anm. kjender ikke disse Mesopotamiske Steder, og anfører dem derfor som han har fundet dem. sen. Da Generalen om Morgenen Kl. 5 forlod Frederiksværk, blev han næsten i alle Landsbyerne angre den af Bønder, bevæbnede med Høryve, som den Danske Regjering i dette Øiemed havde leveret dem; den største Deel var til Fods, og nogle til Hest, Dragonerne toge henved 50 af disse Bønder, uden at løsne et Skud. Da Generalen erfarede, at alle Veiene i Skovene for og bag Frederiksværk vare fulde af Bønder (hvoraf nogle vare bevæbnede med Rifler), saa tog han Veien af venstre til, og blev Bønderne qvit, efter at han havde forklaret dem Hensigten af hans Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
J Morn. Chron, siges, at den bestemte Værdie af den Danske Flaade er nu en Gjenstand for Tvistig, heder, men i Sandhed, Udgivterne, Berømmelsen og Hæderen ved denne store og høimodige Expedition ere for uhyre til at man skulde tillade sig at gjøre Tømmermænd det ydmygende Spørgsmaal, hvad er den værd! Kongen af Engelland har tilskrevet Admiral Gambier og Lord Catheart et Breve, hvori han tilkjendegiver dem sin høieste Tilfredshed med deres Fremgangsmaade. Den første er blevet ophøiet til Baron og den sidste til Viscourt af de forenede Kongeriger. Sir Art. Wellesler, skal ligeledes forfremmes. Viceadmiral Stanhope og Sir Home Popham skulle ophøies til Baroner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Engelske Kjøbmænd have ansøgt Regjeringen om at faae nogen Godtgjørelse for det Tab, de have liidt i Buenos Ayras. Over for 3 Mill. Varer, skal være sendt did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
J en Skrivelse fra Lord Catheart til Castlereagh anføres: at en Bataillon Sømænd og Marinere, samt 3 Divisioner Tømmermænd landede d. 5 Sept. under Capit. Waston, fra Skibet Jnflexible. De skulle bruges i Stadsgravene ved en Storm, som om faa Dage skulle foretages, dersom Staden ikke havde capituleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
London d. 21 Sept. Capit. Hunchet, der udmærkede sig som Anfører for en Afdeling af de Baade, der brugtes ved Kjøbenhavn, er blevet befordret til Commandeur, for den Danske Fregat Frederiksværn. J afvigte Aar vare 50 Americanske Skibe i China, hvilke medtoge 8 til 10,000 Tdr. Thee til America, og førte en stor Deel deraf til Europa. Cometen er observeret d. 4de Oct, om Aftenen Kl. 7, 45 Min., at staae fra Arcturus 20 Grader 24 Min. og fra den klare i Kronen 22 Grader 11 Min. Den 5te Oct. Kl. 7, 48 Min. om Aftenen var dens Frastand fra Arcturus 20 Sr. 44 Min. og fra den klare i Kronen 20 Sr. 58 Min. Den 8de Oct. Kl. 8, 12 Min. om Aftenen blev dens Frastand befundet fra Arcturus 21 Sr. 44 Min. og fra den klare i Kronen 18 Sr. O Min. - Af disse Observationer følger, at Cometen bevæger sig fra Vesten imod Østen, at den tillige stiger op af imod Nord, og at den nærmer sig til Slangens Hals og Hoved Formedelst den ustadige og blandede Luft er det vanskeligt at bestemme, om dens Hale og øvrige Udseende har forandret sig; Halen synes, at være blevet noget smallere og maasker længere. Cometen gaaer ned henimod Kl. 9, det tiltagende Maaneskin vil herefter gjøre det endnu vanskeligere at observere den. Det Kongl. Observatorium, d. 9de Oct. 1807. Thomas Bugge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
J Følge de Engelske Commanderendes Foranstaltning af 29de f. M., maatte hverken Reisende eller Posten længere oversættes til Falster. Da det blev befundet vigtigt for Kjøbenhavns Provianterings Skyld, at kunne vedligeholde Corresondenen, med Smaaderne, har General-Commanden indladt sig i Correspondence herom med de Engelske Commanderende, og faaet til Svar: At endskiønt de vidste Vigtigheden for Sielland af en fri Communication med Øerne Lolland, Falster og Møen, og derfor heller ikke hidindtil havde lagt Hindringer i Veien for samme, saa tilstædede dog Dannemarks og Engellands nærværende politiske Forhold ingen længere Vedblivelse af denne Communication, og at det var funden fornødent at gjøre Blokaden af disse Øer fra Siellands Side ligesaa strikte, som den havde været fra Beltets Side, samt at indskrænke al Ankomst eller Afgang til eller fra Sielland til Kjøbenhavns, Helsingøers, Kallundborgs og Korsøers Havne. Alle Skibe gaaende til eller kommende fra de sydlige Øer, ville derfor blive anholdte, saavelsom og Passagerere derfra, der ei ere forsynede med beskrivende Reisepasse. - Paa Grund af denne fra Engelsk Side tagne Forholdsregel, uddeles indtil videre ingen Passer til Skibe, som ville afseile til eller ønske at afgaae fra Møen, Lolland og Falster. Kjærnen af Adresseavisen af 7 til 10 October.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Forsamling d. 19 Oct. Efterm. Kl. 4 i Handelshuset M. & L. Trier. - - Bekjendtgjørelser: Gross. Branner & C. har faaet sit Bo extraderet. - Fri Kokoppepodning paa Chirurg. Acad. d. 10 Oct. - Condit. N. Hansen fortsætter sin Handel i Skovbog. No. 28. - - Børs auction: 10 Baller m. Klæde, d. 13 Oct. - - Auction over Kram= og Modevare i No. 31 i Kronprindsensg. d. 22 Oct. - - Løsøre Auctioner: i Badstuestrædet No. 125, efter afgangne Aron Jsaak, d. 14 Oct - i Assistent Hornbechs Gaard, d. 26 s. M. Jndleveringen skeer daglig. i st. Strandst. Nr. 90, efter afg. Proc. Aaby, d. 9 s. M. - i Vigantsg. No. 215, d. 17 Oct. Huse og Gaarde, 5te Auct. over Huset i Sundbyester paa Amager, tilhørende Sømand Anders Jensen, d. 9 Oct. - Licitation: for Dansk Regning, 2 a 3000 Favne Bøgebrænde, og 1 a 2000 Tdr. Rug, d. 12 Oct. - Auct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
over et Partie grønl. Tran, udsat til d. 13 s. M. - - Dødsfald, Fuldmægt. Gotfrid Apsel, Kgl. Livjæger; Høker Aagaard; B. Holm, (i Kbhavn; Capit. P. Rønne, Landværnscapit. Nørager (i Kjøge). - - Proclamata af 5 Aug. Aaron Jsaac. - Styrmand Andr. Jacobsen, - Pensionist Theod. Petzolts, Bager H. M. Mentz, - d. 6 Oct. P. Poulsen. Udkomne Bøger, Danmark i Aaret 1807, 10 s. - Kjøbenhavns Leierkrandsfor 180, 3 Mk. 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Undertegnedes Underviisnings-Jnstitut, som har sin Tilværelse siden 1796 og af Regjeringen (see Collegial=Tidender for 1802 d. 7 August) er erkjendt for et Jnstitut af første Rang; altsaa en Læreanstalt, der i ingen Henseende kan sammenlignes med Nutidens mange saakaldede Jnstituter, men som en Indretning, der har 5 Classer og 15 erkjendte duelige Lærere; der i en Tid af 11 Aar har dannet mange Ynglinge, hvoriblandt over 110 ere blevne ansatte her i Provindserne, i Ost- og Vestindien, Frankerig og Tydskland, og ere bleve ne gavnlige og virksomme Lemmer i det menneskelige Selskab. J vort saa yndede Tidsskrivt Egeria skal jeg herom nøiagtigere underrette mine agtede Medborgere. Selv de agtværdige Forfattere af dette Tidsskrivt, De Hr. Prof. Sander, Dr. Plum og Pastor Holm, have i dets første Hefte givet dette Jnstitut følgende hæderlige Vidnesbyrd: "Hvis en Læreanstalt skal bedømmes efter den egentlige Nytte, samme haver stiftet, saa fortjener dette, som haver dannet mange duelige Borgere, Regjeringens høie Opmærksomhed. Dette Jnstitut har altsaa fra Begyndelsen af været indrettet for unge Mennesker, hvis Bestemmelse ikke krævede egentlig videnskabelig Dannelse; men for 2 Aar siden ansaae jeg det for Pligt, at føie de af mine agtede Velyndere, som ønskede at Deres Sønner, ogsaa som Studerende, kunne demitteres fra mit Jnstitut til Academiet. Jeg oprettede derfor foruden de omtalte 5 Classer, endnu 2de studerende Classer for 10 haabefulde Ynglinge, hvoriblandt S. T. De Hr. Baron v. Holsten, Kammerjunker v. Holstein, Doctor Otto, Grosserer Suhr og flere agtværdige Mænd have deres Sønner. Paa Grund heraf ønsker jeg endnu at kunne modtage flere studerende Ynglinge, saavel i Pension, som allene at deeltage i Underviisningen. Der skal fra min og den Mands Side, der bestyrer de Studerende Classer i mit Jnstitut og som demitterer dem derfra til Academiet, hverken spares paa Flid, Bekostninger eller mueligst Omsorg, for, at de af mine ærede Velyndere, som fremde deles betroe mig deres haabefulde Sønner, kunne finde sig fuldelig fornøiede. Basedow, Silkegaden No. 47. 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Med dette Numer sluttes fjerde Aargang. Bladet udkommer to Gange ugentlig; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Nyeste a R. Femte Aargang. No. 1 Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Onsdagen den 14 October, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Den Danske Flaade (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Den Danske Flaades Gjenfødsel daterer sig fra Dannekjold Samsøes Periode. Ved hans Bestyrelse havde kongens Casse vundet 850,000 Rdlr. i en Tid af syv Aar, og for endeel af disse sparede Penge blev Dokken bygt. Men han blev – som saa mange store Mænd i Dannemark – ilde lønnet for sine værdige Bestræbelser. Han faldt som et Offer for usle Cabaler og gusten Avindsyge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
J Aaret 1778 bestod vor Flaade af 35 Linieskibe, 17 Fregatter, 7 Hukkerter, 3 Galeiskibe, 8 Chalouper med Master, 5 store Transportskibe, 6 Bombardeergallioter, 8 Pramme, 50 Chalouper, 30 Kongebaade og 32 Canon joller. – Af disse 35 Linieskibe vare ikkun 17 brugelige i alle Farvande. Jmidlertid kunne dog den Danske Flaade den Gang bestaae af 2 Linieskibe og 12 Fregatter: en Magt, som i Tider, hvor den Engelske Marine endnu ikke var været alle Europæiske Sømagter saa meget over Hoveder, var særdeles anseelig, og især, i Forening med andre, kunde indgyde den største Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
- J Aaret 1782 kostede et Skib paa 74 Canoner omtrent 186,000 Rdlr., blot at bygge, et paa 60 Canoner omtrent 159,000 Rdlr. og en Fregat paa 36 Canoner 76,000 Rdlr. Uagtet nu Prisen paa alle muelige Skibsfornødenheder betydeligen ere stegne, saa kan man efter denne Maalestok, omtrent anslaae Værdien af de Danske Krigskibe *), som det Britiske Cabinet har bemægtiget sig, Canonerne og Takkelagen udregnet, paa følgende Maade: *) Den her anførte er efter Admiral Gambiers Officielle Rapport Linieskibe. Rdlr. 1. Christian den Syvende, 96 Canoner bygt 1803) 2. Neptunus, 84 Can. (bygt 1789) 3. Valdemar, 84 Can. (bygt 1798 4. Sophie Friderike, 74 Canoner bygt 1775) 5. Justitia, 74 Can. (bygt 1777) 6. Arveprinds Frederik, 74 Canoner bygt 1782) 7. Kronprinds Frederik, 74 Canoner (bygt 1784) 8. Fyen, 74 Can. (bygt 1787) 9. Odin, 74. Can. (hvor 1788) 10. Tre Kroner, 74 Can. (bygt 1789) 186000 11. Skjold, 74 Can (bygt 1792) 12. Kronprindsesse Marie, 24 Canoner (bygt 1791) 13. Dannemark, 74 Can. (bygt 1794) 14. Norge, 74 Can. (bygt 1800) 15. Prindsesse Caroline, 74 Canoner (bygt 1805) 16. Ditmarsken, og Can. (bygt 1780) 169000 17. Seieren, 64 Can. (bygt 1795) 18. Mars, 64 Can. (bygt 1784) 169000 Fregatter. 1. Perlen, 44 Can. (bygt 1804) 97000 Lateris 3,500,000 Fregatter. Rdlr. Transport, 3,500,000 2. Havfruen, 44 Can (bygt 1789) 3 Freya, 44 Can. (bygt 1793) 4. Jris, 44 Can. (bygt 1795) 5. Rota, 44 Can. (bygt 1801) 6. Venus, 44 Can. (bygt 1801) 7 Najaden, 36 Can. (bygt 1796) 8. Tritton, 28 Can. (bygt 1790) 9. Frederiksteen, 28 Can. (bygt 1800) 60000 10. Lille Belt, 24 Can. (bygt 1801) 11. St. Thomas, 22 Can. (bygt 1779) 45000 12. Fylla, 24 Can. (bygt 1802) 13. Elben, 20 Can. (bygt 1800) 14. Eideren, 20 Can. (bygt 1802) 45000 15. Glückstad, 20 Can. (bygt 1804) 45000 Brigger. 1. Sarpen, 18 Can. (bygt 1791) 2. Glommen, 18 Can. (bygt 1791) 40000 3. Nidelven, 18 Can. (bygt 1792) 4. Mercurius, 18 Can. (bygt 1806) 40000 5. Brevdrageren, 14 Can. (bygt 1801) 30000 6. Den flyvende Fisk, 10 4pund Can. og 2 6pund Haubitser (bygt 1789) 35000 11 Canonbaade med 2 Can. i Buggen 30000 14 dito med 1 Can. i Buggen og 1 i Speilet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Efter det seneste Reglement, som er af Aar 1793, har Admiralen i 2120 Rd. aarlig Gaa 2 Viceadmiraler, hver 2388 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
J Contreadmiraler, hver 200 AdJ Commandeurer, hver 20 Rd. 2300 J Commandeur Capit., hver 960 Rd. 7680 2 Capitainer, hver 100 Rd. 22400 24 Capitainlieutenanter, hver 400 Rd. 9600 - 46 Præmierlieutenanter, hver 276 Rd. 11040. de Secondlieutenanter, hver 10 Rd. 11528. Summa 83912 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Foruden Lønningerne er der til Marie nens Vedligeholdelse reglementeret en Fond af 140,000 Rdlr. om Aaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Efter et Reglement af 1767 maa intet Skib være ældre end 34 Aar. J Almindelig hed kan et nyt Skib være tjenstopatigt i 2 Aar, Efter den Tids Forløb kalfattes det, og er da endnu brugbart i seer Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Hvor meget end visse Engelske Avisskrivere, have raabt paa, at de Danske Skibe ikke due til andet end Transportskibe, saa have vore Skibe dog hidtil været berømte i hele Europa, saavel for deres Bygningsmaade som gode Tømmer. De have ogsaa altid været meget dyre at bygge. Tømmeret lod Regjeringen for det meste komme fra Pommern. (Fortsættes.) Tril prollest, grod nom lædlere part ilen, Qvis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
En Unavngiven har i dette Blad opfordret mig til at bekjendtgjøre de Jagttagelser, jeg ved mine idelige Besøg i de Engelske Feldthospitaler, har anstillet, da de, efter den anonyme Jndsenders Formening, maa være af Vigtighed for det Offentlige. - Jeg har, i de første Dage da Stadens Porte vare aabnede for dens Jndvaanere, benyttet mig af denne Leilighed, for at besøge de forskjellige Engelske Feldthospitaler, i Omegnen af Kjøbenhavn, til hvilke, enhver af Medlernens og Chirurgiens Dyrkere, formedelst de Engelske Lægers forekommende Hoflig hed, havde fri Adgang. Kuns enkelte Besøg har jeg aflagt der, og med saa lang Ophold, som min Tid tillod mig; men jeg har ikke freqventeret hvert Sted, som min ubekjendte Opfordrer paastaaer, hvilket rigtig nok var nødvendigt, for at tilfredsstille Hans videnskabelige Ønske, og for at anstille tilstrækkelige og fuldstændige Jagttagelser. - At træde frem for Publikum med en lærd medicinsk-chirurgisk Afhandling, samlet af Jagttagelser fra de Engelske Feldthospitaler, det vil jeg med Fornøielse overlade til min skjulte lærde Ven, eller til hvilken anden som dertil føler Lyst og Kald. Min Hensigt var blot, med nyttige og gavnlige Bemærkninger, at udvide og berige mine egne Kundskaber, hvilket dog aldrig kan vorde nogen Brøde, J Øvrigt skylder jeg mig selv at erklære, at det er mig aldeles ubekjendt hvorledes Efterretninger og mine enkelte Besøg i de Engelske Feldthospitaler ere indkomne i de offentlige Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Kjøbenhavn, d. 13 October 1807. C. F. Simansen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Indene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Jndenlandske Efterretninger. Fra Vordingborgkanten d. 10 Det. Længe have vi været fri for Engelskmændene; men for 8 Dage siden have vi faaet nok af dem. De bestaae af Jægere og Huusarer, som holde Vaar langs med Strandkasten fra Kallehaven til Corsøer Præst de har stor Jndqvartering. Hver Mand maa leveres 1 Pd. Smør og 1 Pd. Kjød hver Dag. (Tilforn maatte leveres 1 Pd. Smør.) Til hver Hest maa daglig leveres 1 Lispd. Ho og 1 Skjæpde Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
En Dreng paa 13 eller 14 Aar, hvis Fader. er Professionist her i Staden, og som er bestemt til sammes Haandværk, lod sig overtale af et voxent Menneske, der allerede havde tager Tieneste hos de Engelske, til ligeledes at gaae i Tieneste hos denne Nation som Piber. J dette Forsæt gik han til en her i Forstaden indqvarteret Major ved den Tydske Legion. Denne betragtede ham nogle Øie blik opmærksomt, gav ham derpaa nogle Penge, og afviste ham med følgende Formaning: "min Søn, bliv i dit Fædreneland og fortjen dit Brød paa en redelig Maade; du vilde maaskee i Tiden fortryde dette Skridt. Skynd dig hjem, og lad dine Forældre ikke være i Angest og Bekymring for dig!"¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Man forsikkrer, at vore Capere i Nordsøen have i disse Dage taget en Engelsk Cutter og 14 Transportskibe, som vare ladede med Provision til Flaaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Kongens Livjægercorps er blevet forøget med endeel Recruter, og Corpset exercerer nu tre Gange om Ugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Fæstningen Flekkerøe, som nyligen er bleven sprængt i Luften af de Engelske, er begyndt at anlægges i Aaret 1556, for at beskytte Havnen, som fordum blev meget foruroliget af Sørøvere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
J Begyndelsen bestod befæstningen kun af et Slot bygt af stærke Egebjelker, men da dette ikke opfyldte den tilsigtede Nytte, blev det igjen nedbrudt 1564. Christian d. Fjerde lad 1635 paa Øen Ollerøe opbygge et med Muur omgivet Castet, hvilket han kaldte efter sit Navn Christiansøe. Siden er Hoved fæstningen Flekkerøe eller Frederiksholm blevet anlagt her. J Aaret 1801 skal det have været i Forslag aldeles at sløife denne Fæstning, og den Skade, Fienden har tilføiet os i den Henseende, er altsaa ikke saa stor som han indbilder sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Universitetet har ved Bombardementet liidt et betydeligt Tab ved at miste Professor Schiellerups Samling af anatomiske Apparater, Professoren var uheldigviis just paa Landet. Endnu har Universitetet ingen fuldkommen Vished om sin Skjebne i Fremtiden; det Hele vil beroe paa dets Bønders Skjebne under de Engelskes Ophold her i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Adskillige af Forvalterne paa Universitetsgodserne ere allerede udeblevne med Betaling, fordi de hidtil ikke have været istand til at faae Landgilde betalte af Bønderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Adskillige Engelske Officierer forsikkre, at deres Artillerie gaaer til Sverrig, for at overvintre der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
En Dansk Jomfru og to Tjenestepiger ere nyligen blevne viede til tre Engelske Underofficierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Under Bombardementet har man havt Prøver paa Aandsnærværelse og Uforsagthed, hvoraf ikke saa fortjene offentlig Bekjendtgjørelse. Blandt andre er følgende især mærkelig. Medens Oversprøitemester Damborg var i 8 Dage paa Vagt i Citadellet, forskaanedes de to første Nætter af Bombardementet hans Huus i lille Larsbjørnstrædet for Bomber. Men uagtet dette Huus havde 22 Beboere, var dog ikke en eneste af dem tilstede, for i paakommende Jldebrandstilfælde at kunne hielpe at slukke. Endog hans Drenge, som han havde bedet at blive ved Huset, vare gaaede ned i Kielderen, hvor 30 Mennesker vare samlede. Den tredie Nat kom en Bombe og slog Gavlen og Qvisten af Huset itu, hvorved Gangen blev spærret Damborgs uforsagte Kone, som forgjeves havde anmodet Folk om at staae hende bi, arbeidede sig nu igjennem den trange og af søndersplittede Bræder spærrede Vei med en Spand Vand i Haanden, og slukkede Bomben, som netop var sprungen og havde tændt Jld i en Seng. Nu løb hun ned for om mueligt at faae nogle Folk til Hjelp, og var saa lykkelig at træffe en brav Mand, som ilede med hende op paa Loftet, men i det samme de kom derop sprang atter en Bombe. Dog, det skrækkede hende ikke; hun slukkede ligesaa uforsagt denne som den forrige Bombe.