JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-06-02
J den ovrige Tild deles Forretningerne saaledes: A. Mandag og Tilsdag fra Klen tilge Slet ervederes de den ville løse deres udfundne Panter, eller endnu ville efterson. samme i det udi Behold havende konfundrede Pantegods Onsdag og Torsdag dermed fra Klag tillegervederes allerne de, hvis Pant ulere eller kunne udfinden og som antaefter den Konge Resolution erholde Erstatning Penge Og bliver dette saaledes til Efterretning for alle Vedkommende herved bekiendtgjørt. Directionen for Søe=Qvæst og Assistentshuset, den 26de Mai. Wissing Stifter M. Falstembal. De lig nu med det allerførste forventer at imodtage af de cessor til har praagielderens Provstiede af Atlasse. er den kongelig at ra atian betalede Relusion at Præstegaardens Sogninger i bemeldte Fræstegield, der efter afgangn Preus og Staner at til Haar Kald, Hr. Niels Gramers stode i blevidstemt til hans samtlige fraværende Arvinger i saa en gerforbigaar at giøre samme dermed off nilladekiendt, m. nenglig Bog Kring til fornævnte hans Arvinger, at de for belter melde sig hos mig, at jeg kan erholde fornøden Kandsk. en hollig og hvormange kasse ere samt hvor de opholde sig, at pariationen de efter forhold til enderes Arveret efter Lade. land skee ogende ved Commissionair imodtage sin Condiant. Stald nogen imod Forventning udeblive med addelsattet at udningen er skeet, skiønt den kunde giørerette de paastand alle paa de tilskrive saa i lødet verat sig an Tale henlands præst gaard ved Stavanger, den 5te Maaler. til Been. prørst for Jorderens Prøbs.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Den 14de Man lægge er Organist Marens Hansen der ud Øster Kasser vid Peden agaae, og hans Boe samme Da taget under Slaver tiene Armin stration. Vedkommende, som bare Fordringer tilgaa kaldes herved 3de Gange efter derandene med aa liges Varier, dermed at møde under Skifte Til deres Efterretning som maatte have Arverrætension melde at Aldøde har oprettet Tonamente at 18de Man 189, brede: Helvig Opmundsdatter af Riger Boe er indsat til Ummerl. lering. La Skifteforvalteren Hr. Borfoged og God lene Vegne, som anthøre ret. L. Weidemann.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Førstkommende 26de Junii, Eftermiddagen Kl. 3 Sl. bliver efter merkommendes Forlangende offentlig Auction at holdt over Materia orvaltet Kaalands forden tilbør nesgaarder i Bergstaden Kongsberg beliggende, paa de Condition i som paa Auctionastedet skal blive bekiendtgjorte, hostidlagt at 6 Rdlr. som den Kongsbergske Skolekan tilhørende, kan med vedbørlig Sikkerhed fremdeles udi Gaarden bilde staaende. da Gaarden udi Brandkassen er affareret for 380 Rdlr. Konge berg den 26de Mai 173. J. Storm.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Uagtet ingen med kan ventes efter afdøde Peder unister, Aarsnægt Qvinderret af Baragtet Rølen alt Gade saa indkaldes dog hans fraværende Arvinger at hvilke ingen her ere opgivne at angande stamet Legitimation for deres Arveret inden den i Loven betalede Tid for Slutte forvalteren Postdamme den 27de Artil 179. Morten Johan Barid, kedommer.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
De eller den, der i Dødsboet efter den der paa Stedet af engelske General=Consul Manare. Chris Firma i de sidste for legn Aar un er førte Cortespandens for at handelshuus, var er, Manart & Sandmaane have noget at forden eller være skal anden eller andet Tilfælde nog i Aaligandt at antraae, bliver herved giennemge offentlige Tidender en kaldet at melde sig dermed for og som Boets Skifteforvaltere, der allerede have faldbyrdet en lovlig Regiering og Vurdering i Boet, og det anden Aar og Dag fra Dato, da endver skal vederfares Kl. Birgen den 28de April 1817. grib. Steen.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Haa det Kongelig tilegerede Aalshuus der Staden udser, gesfra 1ste Jnvid Aandtil videre følgende Sorter rask. Faroctræt til bestegnede Priser, nem Fernambuchtræe deste Sortion Pd. . 3 Rdlr. Dele tingere Capaa eller tøb Tia. . Catarar eller Sande. - Camecht eller blaat Træe .at Træe, kan breved kandtgiøres. Rasphuset paa Christianshavn det. et Man 1787.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Rongelige Danske Landhung. holdings Selskab udsætter for Gang Kongelige Atajestæts Riger og Lande udi Aaret 1787. .
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Tillæger No. 3 Praktiske Materier. Efterfølgende Premier for de attig og allevegne kostbar: andels Planter Tobakken, Forrens gampen lader hans Majestæt Kongen atter herved selv allernaadigst ud File. 1. For beste Sort Tobak avlet af Kiøbstæd Jndvaaserne i Aaret 1797, ikke mindrend 300 Pund, ud letter en Premie af 50 Rdlr. stor næste Sort itte under 20 Pund, 20 Rdlr. stor næst derefter det under Pund og Rdlr. alle Kjøbstæder i Dannemark, undtagen Kjøbenhavn. gaae derom komtuerer. Prøvet af Tobatten ikke mindre end 4 Pund af hver Sørt. mt paalidelige Attester, som nøie beviser deres Overeene lemmelse med den øvrige Aal, maatte solge med venskningen. indsendes til Selgader inden 31 December 18 a. For Hør=Avlen udsættes følgende Premier, mlig : For beste Øer itte mindre ende Lispund, 3 Rdlr. For beste Dør, itte mindre end 2 Lispund, 2 Rdlr. for beste Dør, itte mindre end Ligpunds og Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte da for Sielland. . ser Jylland og for Byen og de øvrige Øer, og 4 Forforge For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund sætter en Premie af 4 Rdlr. For beste Hamp, itte mindre end 12 Lispund, 20 Rdlr. for beste Hamp, atte mindre ende Lispund 10 Rdlr. for beste Hamp, itte mindre end 4 Lispund, 5 Rdlr. Disse fire Premier udsættes og særskilt 1 For Danne gre og at for Norg. Prøver af Dørren og Hampen ikke mindre end 2 Pund Mærker som maad værgivel brudtermengere heller. dendes til Selskabet med paalidelige Attester, der bevidne. vel den brudte Dørre og Damps Vægt som Prøverne hvereensstemmelse med den øvrige Avl, inden 31 December. og da Vedkommende i Norge ilavel kundt saae de derige Ligninger og Prøver Selskabet tilstillede i samme. har overi parten og Hampen er avlerg saa forundes dem. herefter at konturrere til denne Premier Aaret efter at Avlen eet og altsaa æster efter denne Liste de Danske for den i Aaret. Men de Nørste for den i Aaret 1, avlede Hør d. Den som for Tobak har eller Hampe Avl eengang har punder den høieste udsatte Premie kan herefter ikke vinde nogen af de Premier, som udsættes for denne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den som engang har vundet en af de mindre. Premier for saadan Avl, derefter itte samaske uden til en høie te Premies end den han har vundet.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
For den Degn eller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skole eller Bye Lægning er tilende, for Stedets Almue, og især dens Ungdom, oplæser og giennemgaaer et eller flere Kapitler i de Bagere som Selskabet har ladet trykke og uddeele til Landglinuen Nytte, saasom dog Anviisning til et ved indrettet Landbrug, Agerdyrkning og Have Katekiemuset for Dannemark og Norge, og saaledes uden Forsømmelse af sine Embeds Pligter, viser den største alid i at bidringe Ungdommen gode Kundskaber omAgerbrugt, udsættes en Premie af den første Sølv. tedailleller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv Medallie eller 10 Rdlr. For den næste tredie Sølv Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes færskilt for hvert geistligt Stift: Dannemark og ligeledes for Norge. Paa samme Maade vil Selskabet færskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende lid paa her at befordre dets Hensiger til Landalmuens Oplagning. Attesterne som indsendes inden sidste December tage maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den herskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og iøvrigt være nøie indrettede efter. i forerindringerne til denne Liste.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Til behagelig Efterretning for Vedkommende og kiendtgiøtet, at Skiftet efter afgangne Proprietair Brøndlund og Hustrue, Anne Maarets Ellandt forden Eiere af Nørre Eftier i Hørneherred, forstaaet Aalborg i Velædle Madame Drichmanne hans den 12te Juni førstkommende, Kl. 3 Eftermiddag og ved denne Samling paakiendes de under samme Skifte opkastere Tenam nu lastsatte Gaver, hvorhos aftales med regatarierne Qvæstioner, som have Jndstadelse paa dennævnte Afdødes ved eller deres Committerede, naar og paa hvad Sted Gaverne kan vorde endver især udbetalte, imod lovlige Altald. Hiøring den man 187. N. Brandt. Stiftet efter sal. Hr. Kan Staknecht, forrige Sogn præst. bleder foretaget og slutt til alling Præst gaard Tirsdagen den ler Jellinge og Hover Memaheder i Veile Amt i Nørre Jonand, 4de Junii førstkommende som Formiddagen Kl. 10 til indkaldes derfor derved saavel Fredi som Debitorer, da enhver kal nede Ret efter Loven. Rorup Præstegaard den 17de Mai. R. Haunstrup. Provs i Torrild Herred.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Da forrige Provst i Storherred Peder Hoffmann, Sognepræst for Creamt og Minderøds Menigheder, er død og har efter lagte han baad ader og moderløse uforforgede Børn og disse en ældretning kangive om nogen af Familien enten paa læ ten aller moderne Side, som Børnenes Værgemaal paalig der saaandkaldes disse fødte Værge herved, saavelsom ved løv Proclama at møde ved Skiftesamlingen, der holdes i Commekalegaard næstkommende 6te Jann. Dagen efter Pinndag, let som Værger at lagttage deres Pligter ved Skiftet. Til samme. 2den J. Tidindkaldes ogsaa Stervboets Credi og Debitorer, samt alle der som i Henseende til Provstiets Sager har noget ved Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
( Vedikestiana, som er læst i Kabenbars hol en saads met den 3de og i Signands Lands ting den 10de Man 179, ere alle de som maatte har noget a. forger ud Brændeviinspænder Søren Miil en Olding og Hastrue Maraarende Cathrine Oldings Separationsboe in kaldede med an Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns det og Stade Rets Skifte=Commission for at anmelde og bivne. deres Fordringer. (1) Ved Proclama, som er lang Kløvendarns hos en saad Ret dannedes paa islands Landsen.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
den 10de Man 1792 ere alle det maatte har noget at søndre udralgangne Marie Dem de hans ods og aftatten ind. Mand Arbandskarl David saadandsgade og sandkaldede de og liggers Paasel at mede at slebndgang at og Glade at Ølgte=Commestang for at anmelde og hage deres Kar dring og ligeledes ere paandkaldede med lands Larsendes. de arvinger, foraraam i den begynderes Afgiftets samt at sagtigaderes Tarpunder Slutt. er en brationalen erlaggaarinds d. et slaget denne og Slags hans bagegangne ere at den han maatte have havt at ere gaaende grids andre kaldes og traarene og skaaret paa Baumgartensands ogsaa kaldelse. lers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hale og Stad. et Stilte Commission, let at nogle og begielder. den unger ligeledes ere paandkaldede med sopaa Parielden. der sananger for at anmelde og bevise deres Arveret samt at saatage deres Tarv under Sluttet. saade, Ved Proclama, som er læst i Kattebarns Hol et lade Rerdende og i Siellands anden.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Fredagen den 9de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver Huset Nr. 136 i Borgeraaren ved Auction Tak De og sidste Gang opbuden, for til den Høie bydende at bortsælges uden flere Auctioners Holdelse. Forbal i bestaaer af 3 Sider af Grundmuur, en Kaal at muur og Bindingsværk 4 Fag og 4 Etager høi, gebrokken Tag blanteltaover. Et Baghuus 4 Fag 4 Etager høi med Vinkeltag, run. muur for og bag det op og denne Garl Stuettagen Grundmuur, Resten af Garten hann og Bindingaar, Gaarden. et teglhængt Skuur paa a gaa at Tømmer og Bræder en Etage, de, deral et saa til Brænde og et saa andrettet til et haaber, Locum med muret viste endvidere Gaarden; gaapankeværk til Han imillom Narorn. En Portion Vand med Opnandet og Jern Pomperedskab og et lidet Gaardsrum brye agt. Overalt i Værelserne ere og Jern Bilæggerovne. Vurderingsforretningen af 12te Mai adstleden tilligemed Auctions-Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Procurator Brøndlund, boende paa Østergade No. 1. Omslagen den alle han dermanernes a. allet, bliver han og alle Hung hans grøn. bortsolgt alen hertil og lader sammergangne lia linquelige allenelandsig desaare hønner, Faber, Dage lilgade ligesaa tog lemmer, Bomuld og har angaa legerede. Constantia Plan, Elephantager igaden. ses Kilengryn hossager alle firede havtegaard og hele . . halde paa Dantzielt & Compagn. telandet nære liggende Pakhuun, 14 Dage forene o. rien.
Berlingske Tidende, 1797-06-02
Torsdagen den 15de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, lader Rødemeller og Brændering, brænder Peter Hans at iboende og tilhørende Huus med Brændeviinsværk, den glasker kaldet, beliggende i Nyehavn Nog anstille til Bortsælgelse ved offentlig Auction, for absolut ved dinge ene og uden flere Auctioners Holdelse til Høistbydende at bortsælges, efter de Conditioner, som forinden er til Eftersonhos Landvæsens Commissair og Procurator Tørst i Bredgaden Nr. 140. Huset og Værket kan fra nu at daglig tages i Dieson.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Vereng, de Directe Efterretnanger fra Venedigetræfte den der sorudne totale Forandring i Regieringen gives og Lig. sammesteds høitidelig blevne proclamerige og Jndon. ne have trefarvede Togadet Dier et Antal Landene diatte sig den nye Tingenes Ordemaa og gaar den derMarenslevet Næsten alle Slagonier ere paa Klagten, de fornemste Medlemmer af den ansatte Jnterims Regl. agere rdogen Maanini Advocaten Gang og Forpagte. Spada Vor Biskop og mange Nabile arrestere, den første Contribution som blev paalagt vor Stad var allioner a 2 Livrer nu er nedengig Millioner bleve dret, og branden alt forarbeidet Sølv endog Privatier, gere. Den franske General Angerran har udstædt 2 Pr. gationer. En at ste Maj til Jndbyggerne Landet meen Frichan Plave og den anden af 2de Man til de paa Slottet i Verona arretterte vonetianske Bønder han er rer i samme, at han har Ordre at strange de mod de Fransk gaaede Forbrydelser men og antage forvn af Redationen. nastiftet. I Proclamational haander hans ankom er for at aftørre deres Taarer som indseer deres gen og gaderende Venner for det frange Navn forlader heder. gangster Uldttenge eders Samvittighedang at have nu udre værreders Straf Dag og tilgaae tille ere Land. anden Drødre, betager dem deres Vigtighele og forlænboende de Franskes ladeligtighed hævner v. de nye Uldagerigien grædte Døger og saadførerder melageneranter den Maade paa hvilken have behan Denneledes skald paa noglade i den sortere. dere med Taknemmeligheds Røsten skal da og blive med Denaadenenstemmen. Anger eller hver. Førend denne Benaadeles Proclamation blev udstadt. alle det nærværende Municipaliter indande sig den de paa den Drag som var besat af Garnison og med Kanoner. paa hvilken General Angereau holdte et Krigsraad, efterhvitet og Kanger lettet deres Dødsdom. og en forelæste og alle Kanalen gier til deres bielskydning. Mengerslebiil hen den læntet dem Liv og Frihed, og hele Stadenderved farelade.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Venedig, den 14de Mai I Gaar Formiddag rykte 3de Franske herind. De stege i Land paa Marens Pladsen og alting gik roligt og ordent: at til. Over General Bonaparte selv ventes hertil. Den er strax under Live Strat bleven befalet, at alle ved Huusplandringerne den 12te her stiaalne Sager, skulle leveres tilbage. Det nye af at Personer oprettede Municipalitet, bestager at Advocater, Kiøbmænd, Ernebili, Græter og Jøder. Nøbili have allerede nedlagt deres Tittel og Værdighed og den hele Regiering bliver sat paa den for 30 Aar. siden værende demorratiske Fod, kun en stor Deel af vort Ge det saa blive afstaaet. Den Stats Jnqvisitorer skulle have paadom at bekomme deres Frihed igien. Saaledes: er altsaa ver forrige mægtige Republik, som for an Aar. siden imodstod det mægtige Forbund af Cambrav, som Paren eder Marimilian og Andag Kiel havde sluttet imod den i Aaret igge som har ført mange Krig mod Porten, og derved forsvaret dens Sørhandels Glands, og spillet en saa lettelig alle blandt Europas Stater, bleven gjort til inter og til denne Kuldtagelse var et Manifest fra GeneralBuonapare tilladeligt. De her indrytte de ske, udgiøre nu tilligemed voreenetingske Soldater en faaes Garne, sen. Daglig lette endnu mange franske Tropper herind Siden den ande høister der nu en fuldkommen Trykkefrihed. Den katholske Religion bliver uforandret, og enhvers Sikker, hed og Eiendom namastet. De venctianske Officerer have Gaar aflagt Troeskabsred til det nye Munielpalter.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Parie, den 22de Maji. Endnu ere ingen Fredsunderhandlinger begyndte med Engeland. De Personer, som sidst afreiste fra Calais, have blot havt til Ærinde, at udverse Fanger. Lodden, at gaae ud af Directoriet, har truffet Borgeren Leourneut. Jgade Raadets Forsamling den 3de præsidere endnu Borgeren Fa marque. Man skred til de nye Medlemmers Fuldmagter. Verificering, at hvilke blet 12 endnu ikke vare nærværende: Alle Medlemmer bleve opraabte ved Navn, og ved Pichearue, Jourdans og fleres Navne stod enhver og med Ærefrygt. - Siden stred gaades Raadet til at vælge en Prændent, og General Pichegru blev valgt dertil ved og algog Stemmer Paa hans Kollegere almindelige Opraad braar Pichegrung, indhullet i en Destedenhed hen til Læhnestolen, og saade: Mit gierier opfyldt med Tal for det Beviis som de a. ve mig paa deres gode Sandslag imod mig. Je meer jeg soler det høie Embedes Varde til hvilket deres Stemmer har kaldet min deste meere erkiender jeg, hvor udnatig jeg er tilat beklæde samme med Værdighed. Jen behøver altsaa deres Eftergivelse og forlanger den saa meget mere billigere, da jor gandske og aldeles en ubekiendt med de sædvanlige Formalite. rer, og tiender steritte Reglementerne. En smigtende Stiltienhed hersteds i Salen, man vilde derpaa tillavne ham bifald, men derefrygt for Constitutionen holdte alle tilbage, og den værdige Dele, en af Fædrenelandets første Reddere, indtog Prændentens Stoel - De saa i de Gamles Raad have de nye Deputerte den ande taget, deres Sæde. Varde Marhøis blev med af 18 Stem. mer valgt til Præsident. Den bekiendte Marmoniel havde kun een Stemme. Til de nye Deputerte blev holdt af den Deputerie Meillan følgende Tale, hvori han sagde følgende æders Løbebane vil ikke blive saa stormende som vores var Begyndelsen, men den vil blive atte mindre ærefuld om endskiønt Jitte mere have udvortes Kiendet at overvinde saahave J dog Misbruge i det indre af Landet at berige. Den visse Fred med Østerrige, og den landsynlige gred med Enge. land vil snart give Eder Rolighed til at forbedes alle Dele af Statsforvaltningen have umandelige Platter at opfylde I have vor crimelle Løndag at giennemer den borgerlige at forsatte, at littergiøre Perionernes og Eiendomsretten at skabe et Finantssostem, at reformere Krigsforvaltningen og dringe Søe og Colonievæsenet igien til Live, og derpaa maabesunderlig henvende Eders Opmartsomheds tordet er vanskeligt at sige om der er Vidlaghed eller Forgænderiessom de have at talte for at denne kostbare Deelagt var Maader giet: til Intet. Jeg taler atte til Eder om Agerdærtningen og Jndustrien, til begge disse Grene ville være at sig selv under en god L givning. Den skadeligste saavelsom den prangen Marime er den Daarskab at ordne det, som ordner sig af na selv. Denne Tale skal blive trykt.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Af en anden Skrivelse fra Parie, den 22de Maji. Pichsarie Jndtrædelse i gandes Raadet var et Slags. Triumph, ikke mindre smigrende og ærefuld for ham, end saa mange paa Valapladsen tilfogede Seiervinding. det Dieblik, da han skulde proclameren til Prændene reiste hans Colleger og Tilhørerne sig frivillig ligesom at Reiser, og Nysgierrighed for at for denne store Man. Alles Øine søgte ham, og saasnart man fandt ham simpel klædt, beste uden noget udmartende Kiendetegn, en og uden Umiinde blandt Høben, og mere beskjæftiget med at skiule . rømmelsen af at være en af de største Generaler i Europa. at yttre den, istemmedes fra alle Sider bifaldsbevidnesder gieldere ham lige til Forsamlingen, som han med Ve dighed taltede, for den have som den havde beviist ha Frimodig tilstod han sin Uerfarenhed politiske Forsamling. og bad om Eftergivelseg som han dog ikke behøvede, idt der hidindtil prænderes med Værdighed og megen Aar Nærværelse, og blandt andet indført igien en gammel menetlig Stil at indelig igientage ved Slutningen af en 2 darte alle vitrede Meninger ogsaaledes sætte de Deputer, Stand til at kunde erfare sig bestemt over den afhanGienstand. Det vare nogle Formaliteter, som Picher. nalte kiendte, men Vandlang der var ham ved Siden Steretair gave ham dem tiltiende Pladsen antog der Underviisning med Tatnemmelighed og uden Forlegen da han efter saa mange udvide Deeltagierning vitte døde at rødme ved at han første Gang atte nøie kiender en for vende Deliderations Detal Pachrarn, beder det i J. nalen af Perler vil meget got prandre han har en m. endelig og klar Stemme, et trent og ukunstlet Forredrag. nader hattet Forstand. Han vil, som man kan haab. veligesaa nyttig paa Tilbanen, som han har været frugt og stort Spidsen af vore Armeer. General Mørcan, D. der som er forblevet Tydstland er bleven udnævnt at retteriet til Commi Christiansand i Norge.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
en af vore Journaler sige, at Dagen i Venedig var bleven udvalgt til Malte for det nye venstianske Munii. let. Det heder, at Retourneur skal blive udnævnt til m. de Minister. Man vil i Dag have her den Efterretn. at Buonaparte var rykket ind i Venedig har taget og de tianske Liniestide og de Fregatter tilligemed Arsenaler D. delse, og overleveret i Sengiører til en militair Com sion, men dette behøver dog en nærmere Betræftelse.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Tydskland Fra Jrland skrives at man har opdaget en Smidt som havde Sinde at alle den kongelige General. - Forhamptonde Livet. Da han blev forhørt, tilstod. en strax, at han havde havt den Hensigt at han ingen var lig gandskab havde til ham, men at han holdte ham for en Person, som maatte skaffes afveien. Ligeledes tilstod han, at han havde udkastet men ikke udført den Plan at ombringe adskillige Vidner, di Gouvernementer nyelig ved en Stats Proces vilde bruge. I Delfast skal berske et stort Oprør.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Ved Philistolen er en Trøn forenede Jtlændere, som vilde angride Dragonernes Kaserner, slaae tildløse. C. S.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
J dette Dieblik erfarer mang er General Forman har fra Blathears engelske Mile fra Londoniendt Krigsministeren. Mindham den Beretning at han ved sit Forehavende at holde Regus over Artilleriet, og at lade samme siden satte Poste ved Kysterne til Sitterhed mod en fransk Ladning, har fundet, en almindelig og rensstemmig Modsættelse, saa at han ikke har kunne holde nogen Revne. Revolten har været saa almindelig at Generalen itte har kunne lade transportere en eneste Kandn. Han er derover i den største Uroelighed, og har udreder saa Jnstructioner af Krigsministeren. Aarsagen til denne Revalte som kunde have meget bedrøvelige Følger: dersom den at hurtig blev standset ved kloge Foranstaltninger. veed man endnu.
Berlingske Tidende, 1797-06-05
Frantsatte den 22de Mai. Man veed endnu itte med Vighed det Sted, hvor den almindelige Freds Congres skal blive holdt, og hvilke Personer Keiseren vil seende dertil. Mange Chur og Fyrste Hoffer. ønske, at det i Tydskland maatte blive valgt, saasom det nu kommer an paa en almindelig Fred for det indske Rige, og Gesandternes Forsamling i Bern vilde være alt for langt bortefenderes Poster, og Coureer og Staffet Verlingen derved blive alt for kander. Den tor Minister i Maynz har allerede havt adskillige Samtaler med Churfyrsten og StatsCantieren, Daron Alding, angaaende Rigsfreden. Til Besvarelse af Omkostninger skal saa lidet, som mueligt, alt Cere. monielt blive lagttaget.