Politivennen, 1808-01-01
Forslag til at modarbejde Farer lige dem, som Kbhavn fristede ifjor. (Efter Jndsendt). At forestille sig ethvert Onde muligt at anvende al Kraft til at forberede sig dets Afværgelse hvis det skulde møde, det er den Vises Adfærd; og naar det Onde da ikke moder, glæder han sig som Vismand, At trøste sig med den Mulighed, at et og andet kan indløbe, der kan hindre det Onde fra at indtræffe, at forlade sig paa sligt Slumpetræf og forsømme at tage Forebyggelsesmidler; dette er den modsatte Adfærd af hin. Det Onde kan udeblive, men mon man da ogsaa kan glæde sig, og maa man da ikke mindes Ordsproget: Lykken er bedre end Forstanden. Paa denne Jndledning grunder Jndsenderen følgende Forslag. 1.) At hver Familie i Kbhavn, hvad enten det er af Ejere eller Lejere, selv vilde paalægge sig, at anskaffe sig og holde i god Stand en Haandsprøjte til dermed at modarbejde en Jld, som naar Brandsprøjterne i sligt overordentligt Tilfælde vare paa mange Steder i Arbejd, og derfor ikke strax kunde ankomme, ellers vilde tage Overhaand, istedet for at den iførstningen ved liden Kraft kunde dæmpes eller hindres fra at gribe formeget om sig. Byrden, ved de dertil medgaaende Omkostninger, var kun liden. Nytten kunde vorde stor. 2) At Kbhavns Stad foruden det til dets Brandvæsen hørende fuldstændige Tal og Styrke af Sprøjter og øvrige Brandredskaber, anskaffede sig et andet ligesaa stort Tal, til at undsætte med, naar det første ved saadan overordentlig Lejlighed var gjort ubrugeligt, og at dertil byggedes bombefri Gæmmeplads. Dette Forslags Udførelse vilde medføre Men Tryghed, betydelige Omkostninger. kan ikke købes for dyrt. Staden kunde ved udstedende Obligationer, som efterhaanden afbetaledes, bestride disse Udgivter, og ved midlertidig Forhøielse i Hus-AssurantsPolisernes Betaling inddrage det Behøvende til Renters og Afdrags Bestridelse. 3) De bombefrie Steder indenfor Kbhvns Volde ere ikke saa mange, at jo flere vare ønskelige. Det foreslaaes derfor, at Staden lader i det mindste eet saadant indretMan vil maaskee spørge hvorledes dette skulde være indrettet, og troer man da at kunne opgive følgende, som den mindst bekostelige, rummeligste og sikreste Jndretning. Paa en Plads af 210 Alens Længde og 210 Alens Brede opføres, med en lævnet fri Kant paa alle Sider af Pladsen, af 16 Alens Brede, lutter hvælvede Rum tæt til hinanden af saadan Størrelse, at hvert Areal, med Pilletykkelserne iberegnet, udgjorde 40 Qvadratalen, og at Hvelvingens Højde blev 8 Alen. Af saadanne Rum kunde den angivne Plads modtage omtr. 800, nu udfyldtes og jævnedes over Hvælvingerne, og herpaa opførtes en ny Etage af lignende Hvælvinger, med en lævnet Rand til alle Sider, hvori Hvælvingernes Antal kunde være 700. Paa den, ne Etasje opførtes den tredie med 600; paa denne den fjerde med 500, og derpaa den 5te med 400 Hvælvinger. Efter alt dette paaførtes oven over den øverste Etasje af Hvælvinger et Jordlag af 16 Alens Tykkelse, og til alle Sider beklædedes ligeledes med skraaliggende Jord af 16 til 20 Alens Tykkelse. - Man havde saaledes 3000 Hvælvinger, hver af et beboeligt Rum af noget over 30 Kvadratalen, og altsaa tjenligt til en Families eller halv Snes Personers Bolig under et Bombardement, samt til deres vigtigste Ejendommes Redning. Opførtes Hvælvingerne om Sommeren, og toges deres Bedækning, i det mindste til en vis Tykkelse, af godt Blaaleer, vilde ingen Fugtighed ovenfra kunne indtrænge i Hvælvingerne. Naar et tilstrækkeligt Antal Luftrør, vertikale op igjennem alle Hvælvingerne, og siden horisontalt henløbende oven paa den øverste Etafje af Hvælvinger, anbragtes, vilde den fornødne Luftfornyelse tilstrækkeligen erholdes. Det forstaaer sig, at Hvælvingerne intet Daglys kunde have, men denne Undværelse maatte man i sligt Tilfælde vel kunne finde sig i. Af de ovenfor anførte Tal vil sees, at der er tænkt paa Rum til fornødne Gange. Det kan vel ikke nægtes, at Omkostningerne paa denne firkantede HvælvingsPyramide bleve store. Men 30000 Menneskere Sikkerhed paa Liv, Lemmer og Ejendomme er en vigtig Gjenstand. Og sikkert vilde der i Kbhvn findes 3000 Familier, som vilde hver mod 20 Rd. aarlig Erlæggelse betinge sig billet til en Hvelvings Erholdelse naar Nød paakom. Og dersom det gjordes til Vilkaar for en tilkommende Fredstid, at den Familie, som i Fred aarlig havde givet 5 Rd. for at beholde sin Billet, var i en anden paakommende Krig forberettiget til at beholde den, vilde dette Abonnement sikkert vedblive. Det synes altsaa, at Tingen, ogsaa fra Omkostningernes Side, ikke frembyder nogen afskrækkende Vanskelighed.