Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
(Corresp.) Kjøbenhavn den 13de Novbr. J den herværende Frimurerloge afholdt Maadeholdsforeningen igaar et Møde, der var besøgt af flere hundrede Mennesker, og af en saa talrig Forsamling, at den rummelige Sal ikke kunde give Plads for Alle, men Mangel maatte forlade Stedet. En stor Deel af de Tilstedeværende bestod, og det er glædeligt, netop af den Deel af Borger-Samfundet, for hvilket Maadeholdsforeningen nærmest maa ansees at være stiftet, af Almueclassen, og af flere Yttringer, som kom Meddeleren for Øre, lod det til at de interesserede sig for Sagen, og at de holdte Foredrag gjorde Jndtryk paa dem. Mødet aabnedes med et Foredrag af Hr. Sproglærer Heiberg, hvori han med en sjelden Aabenhiertighed og Uforbeholdenhed meddeelte en Udsigt over sit eget Liv, og hvor gavnlig og helbredende Jndtrædelsen i et Maadeholdsselskab i Nordamerika, hvor han i længere Tid har opholdt sig, havde været for ham. Vi vurdere tilfulde, hvormeget Mod, der hører til at træde fremfor en talrig offentlig Forsamling og aflægge en saadan Selvbekjendelse, og vi troe ogsaa, at den kan gjøre sin gode Virkning, naar den er affattet i en passende Form; men man skal vogte sig for at gaae i at for megen Detail af sine Vildfarelser, som overhovedet i at skildre dem i for stærke Udtryk. Paa den dannede Tilhører gjør en saadan Detailleren et uhyggeligt Jndtryk, og hos den Udannede fremkalder Taleren let derved det Modsatte af hvad han tilsigter, Latter og Spot, som virkelig var Tilfældet hos flere af Tilhørerne, thi Almuesmanden opfatter i Almindelighed kun det Platte i et saadant Foredrag, det moralske Mod, der lægges for Dagen ved en saadan Bekjendelse, den moralske Kraft, der har hørt til at overvinde en fordærvelig Lidenskab, veed han sjeldent at vurdere. Hr. Heibergs Foredrag vidnede iøvrigt om et stærkt religiøst Sindelag, og Selskabets Formand, Hr. Pastor Visby, tog deraf Anledning til at fremhæve, hvorledes i Nordamerika sjeldent nogen offentlig Forsamling holdes uden at den gives et religiøst Anstrøg, hvilket ikke er Tilfældet her i Landet, hvor man endogsaa derved let vilde gjøre sig til Latter; (det er sandt, men beklageligt). Han udviklede dernæst i et smukt Foredrag Nødvendigheden af et religiøst Sindelag, som en uundværBetingelse for enhver varig Omvendelse, der ikke lader sig udføre uden Guds Bistand. Hr. Candidat H. Hage tog derpaa Ordet, og henledede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at Selskabet ikke kunde bestaae, uden Tilgang, at denne hidtil havde været saa ringe, at Selskabet maatte forudsee sin Opløsning, hvis denne ikke blev større, og at der uden Pengemidler Jntet vil kunne udrettes. Flere af Tilhørerne tegnede sig derpaa som Medlemmer. - Selskabet tæller to Classer af Medlemmer, hvoraf den første forpligter sig til at afholde sig fra alle spirituse Drikke, men ikke fra maadeholden Nydelse af gjærede Drikke, Viin og Øl, den anden Classe behøver ikke at indgaae denne Forpligtelse, men kun at tegne sig for aarlige Bidrag, saa at der altsaa Jntet kan være til Hinder for, at ogsaa Beboerne i Provindserne kunne indtræde i Selskabet. Pengemidler kan Selskabet ikke undvære, da dets Virken ikke blot er negativ Afkald paa spirituse Drikke – men ogsaa positiv, nemlig at uddeele smaae Afhandlinger og Brændevinens Skadelighed, og at skaffe ulykkelige, til Drik hengivne Mennesker, naturligviis under den betingelse, at de frasige sig Drik, i Virksomhed, og dertil hører Penge- Det vil især være med Hensyn til det sidste menneskekjærlige Øiemed, at Selskabet vil kunne gjøre Regning paa den største Understøttese, men vil det vente nogen Bistand fra Provindserne, maa det sørge for, det mindste i de vigtigste Stæder, at have sine Commissionairer, hvor man kan tegne sig. At bevirke en total Udryddelse af Nydelsen af Spirituosa, vil neppe lykkes Selskabet. Det medfører en stor Gene i det selskabelige Liv at frasige sig al Nydelse af destilleret Drik, og det er en Tvang, som kun Faa ville underkaste sig. Vel har Prof. Otto i Fædrelandet beviist, at selv den mindste Rydelse af Spiritus er skadelig og ødelæggende for Fordøielsen, men der er visse Ting i Verden, hvorom Folk ikke ville lade sig overbevise; man mener, at det er ikke saa hedt i Helvede, som Præsten siger; man appellerer til Erfaringen, som viser, at mangfoldige Mennesker, uagtet en maadeholden Nydelse af Spiritus, have opnaaet en høi og sund Alderdom. Men, om man end mener, at en ringe Nydelse af Spiritus, hvad enten det nu er Rom, Cognae eller Brændeviin, ikke er absolut skadelig, om man end mener, at det just ikke er saa ganske afgjort, at den danske Nation, som man af statistiske Beregninger har villet godtgjøre, er den drikfældigste paa Jorden, saa er det dog vist, at Rydelsen af Spiritus ikke er til nogen videre Nytte, at dens Misbrug har stiftet uendelig megen Ulykke, og at vi have flere Drukkenbolte her i Landet end ønskeligt. Selskabets Formaal maa derfor ansees som høist agtværdigt, og vi ville oprigtig ønske det Lykke til at omvende ret mange Syndere.