JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 26 Martii haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst behaget i tydsk Sprog at udgive et Edict, hvorledes de, som begaae Tyverier i de Kongel. Neu værks=Haver i Gottorf eller hæle med deslige Tyve. skal straffes, uden Forskiæl paa Stand eller Kiøn.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 27 Martii har H. K. Majest. allernaadigst beskikket Jacob Godske, til at være Hof=Strømpevæver.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 28 Martii er den ved det Falsterske Regiment standne Seconde Major Hans Jørgen von Grundtwig efter efter allerunderdanigst Ansøgning udi Naade demitteret, og hans hafte Compagnie confereret til den caracteriserede Capitain Johannes von Bager, som virkelig Capitain og Chef.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 30 Martii er Peder Benzow Gürsting allernaadigst forundt Bevilling at være Procurator ved alle Ober og Under=Retter i Trundhiem og Trundhiems Stift. Birkedommer Claus Fluth, ligesaa confirmeret at være tilligemed Birkeskriver til Wedelsborg Birketing. Studiosus Johan Hanssen Grøn ligesaa at være Capellan pro Persona til Legangers Præstegield i Bergens Stift. Studiosus Gerhard Geelmuyden ligesaa til Ous Præstegield i Bergens Stift. Studiosus Eyler Christian Hagerup ligesaa beskikket at være Præst paa Castellet Christiansborg udi Guinea. Hr. Balthasar Schnitler ligesaa at være Sognepræst til Nordrehougs Præstegield i Aggerhuus Stift. Hr. Peder Nicolai Deeldorf ligesaa til Augvoldsnes Præstegield i Christiansands Stift, Hr. Nicolai Mancin Holst ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Sigdals Præstegield i AggerhuusSiift. Elovius Mangor ligesaa beskikket at være Apotheker i Kiøbenhavn, udi den hvide Svane kaldet, naar hans Fader samme til hannem maatte afstaae. Christian Damsgaard ligesaa at være Byefoged i Wiborg. Soren skriver Daniel Matthias Thams ligesaa at være virkelig Cancellie=Raab. Samme Dag er Otto Matthias von Sommer, Seconde=Ritmester ved Husar=Regimentet, at lernaadigst optagen udi Adelstanden, med Tilnavn von Sommerhielm.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 31 Martii har Hendes Kongel. Majestæt EnkeDronningen beæret følgende høye Damer og Herrer med Ordenen de Punion parfatte: Frue Kammerherrinde og Cankelerinde von Plessen, fød von Trieberg, Frue Kammerherrinde Gottschreber, fød von Schwartzkopf, Frue Grævinde von Schack, General=Majorinder von Hobe og von Hauch; Kammerherrinder von Gram, von Gabel, og Adelheide Benedicta von Holstein, fød Ranzau. GrærOtto Mandrup von Ranzau, General-Major Græve Holck, Græv Brockdorf i Holsteen, Kammerherrer Baron Juel Vind, von Gersdorf og von Schaffelitzky de Muskadell.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 2den April haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Legations=Raad von Kirchberger, til Legations=Secretair ved det Kongel. Gesandtskab ved det Chursachsiske Hof.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Samme Dag haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at udgive en Forordning, angaaende de af de Kongelige Undersaatter paa udenrigske Handels=Stæder oprettende Contracter, at skal af de Danske Consuls, naar nogen der er etableret, bekræftes og underskrives. J Anledning af de Foranstaltninger, som i andre Lande ere føyede til den offentlige gode Troe og Redeligheds Vedligeholdelse, befaler ogsaa He Majest. allernaadigst, at alle Slags Forskrivnings-Jnstrumenter og Contracter, som af Undersaatterne oprettes og indgaaes paa udenrigske Handels-Stæder, hvor Kongel Danske Consuls ere beskikkede, skal bekræftes og stadfæste af bemelte Consuls, med deres Underskrift; thi efter tre Maaneders Forløb fra Dato maa intet saadant Jnstrument, som er sluttet paa de udenrigske Handels Stæder, hvor Dansk Consul er etableret, men dog ikke af ham attestere, og underskrevet, ved nogen af de Kongel. Retter antages eller for gyldig ansees.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 3die April haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at beskikke efterfølgende til virkelige Kammerraader, saasom Fogden i Strinde og Selboe Fogderi udi Trundhiems Stift, Niels Colstrup, Veyer og Maaler i Arendal Hans Hagerup, og Borger og Brygger i Kiøbenhavn Johan Frederich Reindorph.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 4de April er ved det Siællandske Chrasseer=Regiment den ved Major Baron von Reichenbachs dødelige Afgang vacant blevne Escadron, bleven confereret til den ved det Jydske Curasseer=Regiment hidindtil standne Major af Cavalleriet, Jørgen Rosenkrantz Lente von Adeler, som Commandeur og Chef. Ved det Holsteenske gevorbne Regiment til Fod er den med Oberstes Caracter staaende, Premier=Major Georg Frederich von Busekist efter Ansøgning udi Naade dimitteret.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Samme Dato haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst behaget at udgive en Forordning, hvorved det Kongel. Krigs=Directorium udi Christiania i Norge bliver constitueret. Hvormed giøres vitterligt, at efterdi det allernaadigst haver behaget Hans Majestæt at constituere et Collegium udi Christiania i Kongeriget Norge, som skal føre det Navn af: Det Kongelige Norske Krigs-Directorium, til hvilket alting skal addresseres, som angaaer Militair=Etaten og dens occonomiske Jndretninger i bemelte Kongerige Norge; Og Hs. Majest. allernaadigst haver fundet for got, udi dette Krig Directorio at udnævne og beskikke den commanderende General udi Kongeriget Norge, General af Cavalleriet, Hr. Woldemar, det hillige Romerske Riges Græve af Schmettan, Ridder, som første Deputered; General Major af Jnfanteriet, Peder von Deichman; General Krigs=Commissairen udi Norge, Peder Votz, og General=Auditeuren udi bemelte Rige, Johan Lebrecht Leng nick, samtlige som Deputerede og Medlemmer: Saa byder og befaler Hs Majest. hermed allernaadigst alle og enhver, saavel af Militair som Civil-Etaten, at de fra nu af til bemelte Krigs-Directorium udi Christiania sig addressere og indsende alle de Sager, som angaaer Militair Etaten og dens occonomiske Jndretninger udi bemelte Rige Norge, da de derfra, efter at igiennem General=Krigs-Directorium udi de Sager, hvor saadant er fornøden, er indhentet Hans Majestæts allernaadigste Resolution, kan forvente promte Expedition.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 6te April er Studiosus Christian Rømmer allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Horne og As dahls Meenigheder i Aalborg Stift. Hr. Peter Johan Müller ligesaa til Gierdrum Præstegield i Aggerhuus Stift. Hr. Marcus Ditlev Monrad ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Eidangers Præstegield i Aggerhuus=Stift. Den 9de Dito er Justitz=Raad Cornelius Schumacher, efter hans allerunderdanigste Ansøgning, fra sit ToldJnspecteurs Embede ved Kiøbenhavns Told=Kammer udi Kongelig Naade bleven entlediget. Samme Dag er Krigsraad Ole Hornemann og Commerce=Raad Peter Rejersen allernaadigst beskikkede til Jnspecteurer over Tolden og Consumptionen udi Kiøbenhavn. Controlleur Lauritz Walther herefter at være Taxadeur; Hans Schiønning til Veyermester ved Kiøbenhavns Told=Kammer; og Christian Sommerfeldt Nerenst allernaadigst beskikket til Controlleur ved Contoiret for Børsen udi Kiøbenhavn. Den 11 Dito er Major Johan Nicolaus von Rohden ved Livregimentet Dragoner, til Seconde Major i Regimentet allernaadigst bleven bestilt. Ved det Fyhnske National-Regiment til Fods er Premier=Lieutenant Georg August von Hopsgarten efter Ansøgning udi Naad dimitteret med Caracter som Major af Jnfanteriet; samt benaadet den dimitterede Regiments=Feldskiær Johan Barthold Voigt, med Caracter, som virkelig Krigsraad. Den 13 Dito er Kiøbmand Georg Rotwitt i Maynz, som Agent med virkelig Commerce=Raads Rang beskikket Simon Lorenz Thaisen ligesaa beskikket at være virkelig Cancellie=Raad.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Under samme Dato haver Hans Kongelige Majestæt allernaadigst behaget at udgive en Anordning, angaaende Tingenes Holdelse i Hedemarkens Fogderie udi Aggerhuus Stift. Eftersom det er bleven allerunderdanigst andraget, at det kunde tiene Almuen til Lettelse og Beqvemmelighed i mange Poster, at den i Lover, fastsatte Tingtavle blev forandret for dette Fogderie; saa befales allernaadigst, at de 3de almindelige Tinge i Hedemarkens Fogderie, skal herefter, og indtil anderledes befales, sættes og holdes paa efterskrevne Dage: Udi Næs Præstegield den 9 Mart. 26 Jun. 1 October. Ringsager - - 11 Mart. 28 Jun. 4 October. - Wang - 15 Mart. 3 Julii. 9 October. -Leuchen ----- 19 Mait. 7 Julii. 14 Octbr.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 14 April har det allernaadigst behaget Hendes Kongelige Majestæt Enke=Dronningen at beære Hr. ConferenceRaad von Oertz, Ridder af Dannebroge, og Amtmand over Nyekiøbinge=Amt paa Falster, med Ordenen de Union parfatte.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 16 April er Waldemar Ernst von Haxthausen, Told og Licent=Forvalter i Marstall paa Ærrøe, allernaadigst beskikket til virkelig Kammer=Raad.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 21 April er Kammer=Raad Eng bert Waager beskikket at være tilligemed virkelig Justice=Raad.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
H. K. M. har allernaadigst udnævnt den forhen værende Feltpræst Hr. Jacob Conrad Holst til Pastor til Medelbye, Amtet Tondern, i Steden for Pastor Fabritius. Hs.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Hs. K. M. Enkedronningen har behaget at beære Fru Geheimeraadinde Sophia Magdalena Holstein, fød Grævinde af Knuth, med Ordenen de Union parfatte. En Kort Historie om det Romerske Konge=Valg og Kronning, som er gaaet for sig i Frankfurt, am Mayn, Valget den 27 Martii og Kronningen den 3 April 1764.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Strax efter at Freden var sluttet til Hubertsburg den 15de Febr. 1763, imellem Hendes Apostoliske Majestæt Keiserinden, og Dronning til Ungarn og Bøhmen, Hs. Majestæt Kongen af Pohlen Churfyrste til Sachsen, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen, Churfyrste til Brandenborg, begyndte man at melde om, at et Romersk Kongevalg forestod. Man berettede, at ved den Freds=Tractat som var oprettet imellem Østerrige og Preussen, vare indgaaede 2de Separat-Artikler, af hvilke den Ene indeholdt, at Hs. K. Preussiske Majestæt lovede, at Hans Stemme til en Romersk Konge, skulle falde paa Hs. K. H. Erkehertug, Joseph af Østerrige, ældste Prinds af de nu regierende Romersk Keyserl. Majestæter.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den Romerske Konge ansees som Vice-Keyser og umiddelbar Efterfølgere til Keiserdømmet. J det 16de Aar, hundred blev stridet om det Spørsmaal. Om man, efter det tydske Riges Forfatning, kunde udvælge en Rommersk Konge i den regierende Keysers levende Live, Ferdinan den 1ste, Carl den 5tes Broder, kom i Aaret 1531 til denne Værdighed ved de fleste Stemmer, uagtet at Churfyrste Johannes af Sachsen især satte sig heftig derimod; men denne Fyrste, tilligemed hans Anhang, erkiendte endelig Ferdinand for Romersk Konge, ved det Forlig som blev sluttet til Ca dan i Aaret 1534. J de Vestphalske Freds Underhandlinger blev dette Strids=Spørsmaal oprippet paa nye, og derover besluttet, Art. 8. Instr. Pacis Osnabr. H. 3: " At man paa neste Rigsdag skulle foretage sig at handle om et Romersk Kongevalg, og i den Henseende foreene sig om en fas Regel! "J Følge af den Artikel, blev denne vigtige Post den tydske Stats=Ræt ganske bragt i Rigtighed ved en særdeles Constitution for et Romersk Konge valg, hvilken blev forfattet og indgaaet af den almindelige Rigs Forsamling, og dens Jndhold for første gang indført i Caroli 6 Valg. Capitulation Art. 3. §. 11, men siden igientaget ved de adskillige Keiseres Tiltrædelse. Samme Constitution nævner 3de Tilfælde, som giøre et Romersk Konge Valg, imedens Keiseren endnu lever, gyldig: 1) den regierende Keysers høye Alder, eller bestandige Upasselighed. 2) Høystsammes længe Fraværelse fra de tydske Lande. 3) En eller anden fleere høynødvendige Tilfælde, da det H.R. R. Conservation og Velfærd kunde udfordre det. Paa dette tredie Tilfælde grundede man nu det Foretagende at udsee sig en Romersk Konge. Angaaende Tid og Sted hvor Valget skulle skee, opholdt man sig i nogen Tid med Gisninger. Nogle meente at Valget skulle gaae for sig i September=Maaned samme Aar 1763, Andre, at saasom den forrige Churfyrste af Maynz var død i samme Tid, og den i hans Sted udvalgte nye Churfyrste og Biskop laae heftig syg, at det kom til at staae hen indtil neste Aars Februarii Maaned. Nogle angade Augsburg som Stædet, andre meente ney, saasom det ville blive ubeqvemt saavel for den sygelige Churfyrste af Maynz som for de andre Churfyrster, at reyse saa lang Vei. Den 24 September vidste man allerede i Wien, at alle de Churfyrstelige Stemmer vare enige om at udvælge Erkehertug Joseph, og ved samme Tid troede man ved Mayn. strømmen at Underhandlingerne vare begyndte i Maynz, saavel over Kongevalget, som over de nye Churfyrstelige Værdigheder, som ved den Leylighed skulle uddeeles. Den 24 October troede man i Regensborg, at paa Rigsdagen der skulle handles saavel om et Romersk Kongevalg, som om at indrette en bestandig Keiserlig Capitulation. Jmidlertid blev det bedre med Churfyrsten af Mayne. Han, som Canceller for det hellige Romerske Rige, afsendte da først i November Jndbydelses Skrivelser til de øvrige Churfyrstel. Hoffer, til at aabne en Churfyrste. Dag i Augsburg den 15 December, Han sendte en af sine Hof=Fourerer derhen, for at giøre de i Forveien fornødne Indretninger, og kort derefter skulle Rigsarvemarechallen ligeledes komme til Augsborg, for at ordinere Quarteererne og Taxter.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Imedens disse Foranstaltninger skeede for det Churfyrstelige Collegio, komme derudover de Fyrstelige Gesandtere i Regensborg i Bevægelse, og yttrede det bekiendte Spørsmaal, om den Qvæstion. Om det er fornøden i Keiserens levende Live at udvælge en Romersk Konge? skulle afgiøres af det Churfyrstel. Collegio allene? Man skrer og fra Nürnberg under 8de November: "Da man vil handle paa den Churfyrstel. Collegial=Dag om et Romersk Kongevalg, hvor, og paa hvad Tid det skal foretages, men de Gammel-(Alt) Fyrstelige Huuse paastaae, at de og have noget at sige over det Spørsmaal om Nødvendigheden af en Romersk Konges Udvælgelse, og have derfore allerede i Aaret 1752 tilstillet Churmayn; en skriftlig Forestilling, saa hører man, at bemelte Gammel Fyrstell. Huuse have besluttet at holde en Fyrste Dag.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
De Fyrstelige Gesandtskaber i Regensborg holdte nu jevnlige Conferencer, for at lagttage deres høye Principalers Tarv ved dette Kongevalg, men man fik endnu intet at vide af deres Aftaler. De fleste af dem havde ey heller endnu den 17 Novb erholdet Forholds Ordre fra deres Hoffer i Henseende til denne Sag, saa at det eeneste som de kunde udlade dem med, var at skynde paa den Salsburgiske Condirector Greven af Saurau, som var fraværende, at haste med sin Tilbagekomst, paa det at man strax kunde skride til de Fyrstelige Beraadslagninger, hvilke man havde i Sinde at holde, saavel over det Spørsmaal Om? hvilket syntes allerede at være afgjort med Ja iblant Churfyrsterne, som over de Puncter, hvilke deres høye Principaler ønskede at faae indlemmet i Valgcapitulationen. Greven af Saurauankom og til Regensborg den 26 Novbr.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 23 Novb. lod Keiseren udgaae et Rescript til RigsStaden Frankfurt ved Mayn, at Churfyrste Dagen var berammet at holdes i samme Stad den 7 Januarii udi følgende Aar, og at Hans Keiserl. Majestæt ville lade den samme befordre fra sin Side ved Fyrste Wentzel af Lichtenstrin, som første Gesandt eller Principal-Commissarium, Friherre Joseph af Bartenstein, som 2den Commissarium, og Friherre, von Løschenkohl, som Legations Secretair. Hs. Keyserl. Majestæt anmodede tillige Staden at ville være Rigsmarechallen Græven af Pappenheim beforderlig, og række ham Haanden ved behøvende Leyligheder. Herpaa maatte Churmaynz den 29de i samme Maaned affærdige en Coureer til Augsburg, for at befale de Cancelli ster, som den 25de forhen havde begivet sig paa Veien derhen, at komme tilbage igien. Den i Augsborg værende Hof=Cammerraad fik ligeledes befaling at sælge igien alt hvad som han havde indkiøbt for det Maynziske Gesandtskab, og derefter at vende tilbage. Man erfarede nu og, at Hans Keiserlige Majestæt selv, tilligemed de 2de Erkehertuger Joseph og Leopold, agtede ved deres Nærværelse i Frankfurt, at giøre Høytidelighederne ved det ventelige Kongevalg mere glimrende. Ligeledes at Churfyrsten af Maynz og adskillige andre Churfyrster agtede at være tilstæde i Personer.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 30te Novbr. udfærdigede Churmaynz Coureerer, med Convocations=Skrivelser til de øvrige Churfyrstelige Hoffer, at indfinde sig ved Churfyrste Dagen den 7de Jan. J Wien var man imidlertid beskæftiget med at indrette Erkehertug Josephs Hofstaat og Equipage. Den ved det Kongelige Danske Hof standne Gesandte Græven af Dietrichstein var bestemt til hans Ober=Stallmester, og man vilde udsøge sig 10 unge Adelsmænd til Pager, og 50 andre Livree=Betientere for ham. Men den Fornøyelse med hvilken alt dette blev drevet, i Henseende til at man havde et fast Haab om at see bemelte Erkehertug snart ophøyet til Romersk Kongel. Værdighed, fik et svært Stød den 27de November, da Døden berøvede Erkehertugen sin Gemahlinde, Hendes K. H. Erkehertuginde og Jnfantinde af Parma, Jasabelle Marie, fød den 31 December 1741, og formælet den 6te Decbr. 1760. Rigsqvarteermesteren Hr. von Lange til Mutenau, som det paalaae at forrette Rigsarvemarechal-Embedet, var forlængst ankommen til Augsburg, hvor Magistraten havde udnævnt 2 Herrer Deputerede for at gaae ham til Haande i at besigtige og ordinere Qvartererne for de høye Gesandtskaber til Churfyrste Dagen; men da han imidlertid fik Underretning om at Churfyrste Dagen var forflyttet til Frankfurt, begav han sig den 1 December paa Reysen over Parpenheim didhen.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Først i December begyndte de Fyrstelige Gesandtere i Regensborg deres Berraadslagninger over, hvorledes de be kunde handthæve deres Hoffers Rettigheder, saavel i Her seende til den Qvæstion Om? ved et Romersk Kongevalg som i Henseende til Valg=Capitulationen. De funde for det Første for tienligt at lade igiennem det Salburgiske Directorium anholde hos den Keyserl. Principal-Commission af aflegge nomine Collegii Principum saadan Forestilling. som kunde bringe Hans Reyserl. Majestæt til at antage sig de Fyrstelige Rettigheders Handthævelse ved det forestaaende, Valg. Man forsømte ey heller at handle over denne Sag i Rigs stads Collegio. Man fandt for got at giøre Anstalter hos alle Siders Ober= og Committenter, at de i en Kreds ved hid anden liggende Stæder corresponderede med hinanden over de Monita, som behøvedes at giøre, i Henseende til Capitulationem regiam, og at lade de Kreds udskrivende Stæder, communi Civitatum Circulinomine beforde til behørige. Stæder, de almindelig for Got befindende Monitain Collegio Civitatens.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 2den December bragte den Salsburgiske Director, allerede de Fyrstelige Ministre den Efterretning, at han havde udrettet det ham opgivne Ærinde angaaende det Romerske Kongevalg, hos den Keiserlige Principal-Commission, hvilken havde tilsagt ham, at den med det første ville giøre Hans Keiserl. Majestæt den forlangte Forestilling. Man havde og allerede fra en sikker Haand faaet at vide, at mankunde vente, endnu inden Aarets Udgang, et Keiserl. Commissions=Decret, angaaende denne Sag.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Den 12 Decbr. lod Magistraten i Frankfurt ved Trommeslag bekiendtgiøre paa de offentlige Pladser: "Saasom Hs. Churfyrstelige Naade til Maynz havde i en gunstig Skrivelse under 30 Novbr. naadigst behaget at tilkiendegive, at Høystsamme var beføyet, i Anledning af Hs. RomerskKeiserlige Majestæts Foranstaltning, at udskrive en Chur fyrstelig Collegial=Dag at holdes her den 7 Jan. i nestkommende Aar 1764, og ved den Leylighed mange høyst og høye Stands- og andre fornemme Personer ville indfinde sig her, altsaa befales: 1) at uden det lovlige Skatte=Amtes Forevidende og Bevilling, maa ingen Borger herbergere nogen Fremmed, meget mindre maa Borgerne uden Forevidende og Bevilling af de til Qvarteer=Væsenet forordnede Deputerede, leye deres Huuse eller til Beboelse havende Værelser, bort til nogen Fremmed, men holde dem aabne og frie, indtil videre med det første giørende Foranstaltning. Ligesom og de Leyecontracter, som, imod Forhaabning, maatte være sluttede med Fremmede førend denne Bekiendtgiørelse, et Maanedlige Stats=Tidender 4d. æres som ugjorte og ugyldige. 2) Formanes enhver tilat vise de hidkommende høye Stands- og andre fornemme Personer den skyldige Ærbødighed, saa og i øvrigt at legge Vind paa en velanstændig og ærbar Opførsel. 3) Tilholdes de Borgere, som ere Bagere, Slagtere, Giæstgivere, Viin handlere, Bryggere, Frugt, Meel=, Havre, Høe og Halm Handlere, paa det eftertrykkeligste, at enhver i sin Næring og Handtering stræber det meeste mueligt er, at forsyne sig med, tilstrækkelig Forraad, paa det at man ikke skal underkastes Mangel og deraf flydende Uleyligheder.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Imedens at de Fyrstelige Gesandter i Regensborg ventede paa, om man fra Keiserens Side ville efterkomme deres Begjæring, og give dem Anledning til at holde en Rigs=, eller i det mindste en Rigsfyrstelig Berraadslagning, i Henseende til det Romerske Kongevalg, vare de imellem hinanden me liget beskæftigede, dog skeede det altsammen med største Taushed. Man mærkede kuns, at de hen midt i December ville genstille særdeles Conferencer i det Salburgiske Qvarteer, for at være betænkte paa alle formodentlige Tilfælde, efterdi at Churfyrste Dagen, den 7 Jan., nærmede sig, og man ventede at Kongevalget skulle fuldbyrdes i den paafølgende Maaned Februari.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
Midt i denne Maaned ankom Rigsqvarteermesteren Hr. von Lange til Frankfurt, for at gjøre de udkrævende Anstalter til Qvarterer for de ventende høye Gesandtskaber. J samme Ærinde vare og 2de Keiserl. Hof=Foureerer sendte fra Wien derhen, hvilke ivrig arbeydede paa Qvarterers Indretning for Keiseren selv, for Erkehertug Joseph, for de Keiserl. og Churbohmiske Gesandtskaber. Kort efter blev gend en Hof=Foureer sendt til Frankfurt, hvilken skulle besørge foranstaltet de til Keiserens og Erkehertugens Reyse behøvende Forspænd.
Berlingske Tidende, 1764-04-01
J Wien lod Hendes Majestæt Keiserinden tilkiøbe sig den Grevelige Haugwitziske Hauge, med derved værende Ride skole. Samme var bestemt til Hs. K. H. Erkehertug Josephs Hofholdning, hvor Hs. Excellence Greven af Dietrich, stein, og de andre til Hans Hofstaat hørende Personer skulle anvises deres Boliger. Den 19de bleve 24 Lakeyer, 6 Hey dukker og 6 Løbere fæstede til Erkehertugens Tieneste; man lod forfærdige en ganske nye Krone til Kronningen, og myndte 50000 Ducater til Foræringer. Saasom til disse og fleer store Foranstaltninger i Henseende til Kongevalget, udkravedes store Penge Summer, saa havde man for nogen Ti siden, deels til det Brug, deels og til at afbetale den i Krigen, gjorde Gield, paabudet adskillige Contributioner, hvoriblant af hver Hest, som man holdt i Wien, skulle betales 6 Fl. Den 17de December døde den nye Churfyrste af Sachsen, efter en kort Regiering af nogle Dage. Hans ældste Søn og Successor var kuns 12 Aar gammel. Her befrygtede man nu nogen Ophold i dette Romerske Kongevalg, eller i den forud berammede Churfyrste Dag; Thi den Chursachsiske anden Valg Gesandt, Baron von Ponickau i Regens de Stykke for April Maaned 1764. borg, saasnart han sik denne Tidende, holdt han inde med de Anstalter som han havde gjort til sin Reyse til Frankfurt. Men saasnart som Formynderskabet og Sachsens Administration var bragt i Rigtighed, og betroet til Hs. K. Høyhed Prinds Xaver, den afdøde Churfyrstes Broder, finge Sagerne deres forrige Gang.