JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
J Anledning af en Engelsk Journal-Yttring, at St. James Kobinettet ikke efterlader Noget, som kunde bidrag til at befrie de arme Engellændere, som have fristet den grusomme Skjæbne, at være i et saa langvarigt Fangenskab, bemærker Monitøren, at hertil er intet andet Middel, end at udvexle de fangne Franzoser mod de fangne Engellændere Portugiser og Spanier Mand for Mand og Grad for Grad Fredsbetingelser - hedder det videre - ville J ikke indgaae, uden i Forbindelse med de Spanske Jnsurgenter, men J ville ikke udvexle de Folk, som have fægtet med Eder ved Talavera &c., som have dækket Eders Rettrader, og i CindadRodrig og Almeida opofret sig for Eder. Under hele Negociationen har det Engelske Kabinet blot søgt Udflugter: Hr. Mackenzie har øiensynlig udhalet Sagen. Han har desuden misbrugt sin Frihed til som Spion at gjennem streife Provindsen. Var det Engellands Alvor, saa havde man ikke brugt en Mand som Underhandler, der var en af Agen terne ved den skrækkelige Kjøbenhavns-Affaire. Engelland - tilføles videre - har saa got som noget andet Land Overflødighed af Mænd, hvis Jndsigter og fortræffelige Karakteer gjøre dem ærværdige. Det har ogsaa Overflødighed af sæl Mennesker, politiske Figaroer, Rænkemagere Spioner og Mordbrændere. Vil det underhandle oprig, tig med Frankerig, da vil det snart vise sig paa dets Valg af Underhandlere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Den sidst samsse Engelske Konvoi til Østersøen - siger Monitøren - bestod af 600 Skibe. De Franske Konsuler i de Østerrigske Havne raadede til, at lade dem ubehindret løbe ind, for siden at konfiskere dem. De anvendte Alt for at gjøre Admiral Saumare; forgløs, men denne gamle Søemand lod sig ikke narre. Til et Forsøg expederede han 14 Skibe til Pillau og andre Havne, hvor man mærkede Listen, og konfiskerede dem ikke. Jmidlertid indtraden 21de en heftig Storm, og den Engelske Konvoi blev adsplittet. Man regner at 150 Skibe ere strandede; mange faldt i de Danskes Hænder, og bleve konfiskerede; mange ere beskadigede, og Resten løb ind til Pillau, hvor den bliver konfiskeret. Hele Konvoien vurderes til 150 Mill. Livres Deraf har de Danske taget for 40 Millioner; paa Havets Bund er begravet for 35 Mill.; Beskadigelsen paa de Reddede, anslaaes til 20 Millioner, og den største Deel af disse bliver i Pillau og andre Østersøiske Havne konfiskeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Følgende under Artiklen: Stokholm den 18 Novbr. i Statstid. indrykkede Deklaration af det Svenske Hof, angaaende Fredsbruddet med Storbrittanien, er alt forinteressant til at gjøre noget Udtog af, hvorfor samme her heelt og holdent meddeles: Ved at unddrage sig fra Alliancen med Engelland, og vende tilbage til de politiske Forhold, som dets Tilbøielighed saavelsom dets Erindringer paakaldte, havde Sverrig af egen Erfaring lært at kjende Resultatet af det udelukkende System, som det hidtil havde fulgt. De Ulykker, det havde overvældet det, de smertelige Tab, det havde liidt, vare uundgaaelige Følger af den upolitiske og ulige Strid, der havde kjæmpet. Dets Fornødenheder og Jnteresse betegnede det den Bane, der for Eftertiden havde at følge. Da det intet andet ønskede end i Rolighed at kunne ophielpe den Kraft, der endnu var det levnet, burde det haabe at vedligeholde Freden med alle Magter, uden at være nødsaget til Offere, der vare dobbelt smertelige for Landet, som nylig var blevet formindsket en Trediedeel. Vel havde Freds Traktaterne, sluttede med Frankerig, Rusland og Danmark, sat Sverrig i lige Forhold med de Magter, der havde erklæret sig for Fastlands=Systemmet, men dog paalagde de det ikke den Forbindtlighed, ganske at bryde en Neutralitet, som det ønskede at kunne vedligeholde for sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
J samme vare ikkun Forpligtelser angaaende Handelen blevne vedtagne. Jmidlertid har Sverrig siden den Tid bestandig været udsat for Bagtalelser, som maaskee Had eller Misundelse havde udruget. Man har beskyldt det for ikke at opfylde sine Forpligtelser med al den Nøiagtighed, som baade Traktaternes Hellighed og Kongens bekjendte Karakteer udfordrede. Alle de Misbrug, der have fundet Sted, paa Østersøens Kyster til Fordeel for Engellands Handel, bleve skrevne paa Sverrigs Regning, og man paastod, at denne Tingenes Forfatning, hvortil Sverrig allene skulde have givet Anledning, var den største hindring, der endnu modsatte sig en almindelig Fredsslutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Hs. Majestæt de Franskes Keiser, Konge af Jtalien, har troet at burde gjøre Kongen Forestillinger for at hæve den Tvivl, der endnu stod tilbage angaaende det sande Forhold mellem Sverrig og Storbrittannien; Kongen, som ved denne Leilighed ikke har havt andet for Øine, end de uforanderlige Agtelses= og Venskabs-Følelser, han har for Hans Keiserl. og Kongel. Majestæt, og som endog erkjender, at nogle Brud mod de allerede existerende Forpligtelser fra de Handlendes Side kunne have givet Anledning til billige Klager; men, som efter Pligt tillige benægter den Masse af ubeviiste beskyldninger, der ere rettede mod Sverrig, har besluttet, at give en nye Garantie for sine Hensigter, og de Grundsætninger, han følger. Hs. Majestæt har altsaa tilkjendegivet, at han erklærer Engelland Krig, at han uopholdelig vil befale, at anholde de Engelske Skibe, der, imod Forventning, skulde befinde sig i Sverrigs Havne; at Kongen, for ikke at give oftere Anledning til nogen Beskyldning, angaaende en hemmelig Overeenskomst med Engelland, eller en vedligeholdt og svigefuld Jndførsel af Kolonialvarer til Fastlandet, vil paa den strængeste Maade lade fornye det allerede exiterende Forbud mod Jndførselen af Engelske Handelsvare, til Sverrig, uden Jndskrænkning forbyde al Jndførsel af Kolonialvarer, af hvad Oprindelse de end ere, og uden Hensyn til Flaget, under hvilket de bringes, og fra nu af og uden mindste Jndskrænkning ikke tillade nogen Udførsel fra Sverrig til Fastlandet af Engelske eller Kolonial-Varer. Fremdeles vil Hs. Majestæt give de nødvendige befalinger, at det hele Forraad af Engelske eller Kolonial=Varer, der ere indførte i Sverrig, under hvilket somhelst Flag, efter d. 24 April indeværende Aar, ved Undersøgelser kan vorde bekjendt, og udleveret til Kongens lovlige Disposition. "J det Kongen beqvemmer sig til disse Opofrelser, hvis Storhed Erfaringen vil vise, har Hs. Majestæt fornemmelig havt for Øie baade sit vedvarende Venskab for Hs. Maj. de Franskes Keiser, og sit Ønske, ogsaa fra sin Side at bidrage til Udfaldet af den store Grundsætning, der nylig er bleven anført mod Sverrig i Henseende til Søe Freden. Det er ikkun ved at forene sine Bestræbelser med Fastlandets til at fremkalde denne for Menneskeheden saa velgjørende Epoke at Hs. Maj., i sine Undersaatters Øine, vil for en Deel kunne retfærdiggjøre de betydelige Tab, som Omstændighederne ville forvolde dem, og tilkjendegive Enropa, at det ikke har beroet paa ham, i dette Øieblik at see Freden herske paa Havene, og Handelen bragt tilbage til sin oprindelige Uafhængighed. - Som en Følge af denne Deklaration vil den formelige Krigserklæring mod Engelland blive indrykket i Vore Blade, og med det samme alle Foranstaltninger vorde føiede. for overalt i Riget at anholde og seqvestrere alle Eng. Varer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
(Af ovennævnte Blade.)Et Keiserl. Dekret af 12 Novbr. indlemmer Vallis under Navn af Depart. Simplon i Frankerig, fordi Veien over Simplon Bjerget har kostet 18 Millioner, som vilde være spildte, hvis Handelen her ei fandt Sikkerhed; fordi Vallis ikke har opfyldt nogen af sine Forpligtelser ved denne Veis Anlæg, og fordi Hs. Maj. vil gjøre en Ende paa Anarkiet og Folke=Partierne i dette Land." Derpaa har General Cæsar Berthier taget denne Republik i Besiddelse, og udstædt en Proclamation, hvori han gjør Folket opmærksomt paa den Lykke, at en saa mægtig Monark har behaget at antage sig samme &c. Endelig har og det Valliser Statsraad formanet Folket til at erkjende denne Lykke, og bekjendtgjort, at det selv, samt Tribunalerne og Lovene for det første forblive i Kraft. (Dette lille Land har paa 82 Qvadratmile en Befolkning af 126,000 Sjele, er rundt om indsluttet af Bjerge, og gjennemstrømmes af Rhonen. Den stærke Hede i Dalene, og de stillestaaende Vande gjøre dette Land til et af de usundeste i Europa.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
J den Tale, hvormed Kongen endte Rigsdagen den 12 d. M., gives ligeledes det Haab, at den Svenske Nation maae vinde sine Laurbær i Frembringelsers Kampe, men skulde det engang gjøres fornødent at værge for sin Frihed og Religion, da skal dette Folk, værdig sin gothiske Oprindelse, gjenkalde sine Fædres Minde og fæstende sine Blik paa deres Grave, under Ledsagelse af den Helt, som nu er en Gienstand for dets varmeste Forhaabninger, vise en angribende Fjende, at Smeas Land endnu eier Krigere og Sværd. Bondestanden bed Hs. Maj. især aldrig tvivl paa hans Omhu for Sverrigs Almue, men at gjengielde samme ved Lydighed imod Loven. Eders Stand - til føiede Hs. Maj. - er agtet og misundt i Europa; mellem Nordens Fielde er Landmandens Værdighed, som Lovstifter og Medborger, erkjendt." Talen endte med denne Kongelige Advarsel: "Gode Herrer og Svenske Mænd, Lægger Mærke til Eders Konges Røst, Maatte dog iblant Eder al indbyrdes Misundelse forsvinde. Maatte eders Hjerter blot kappes om at fremme og befæste Fædrelandets Held, Bliver værdige Eders Fædre og det i Aarbøgerne hævdede Navn de have efterladt Eder! Deres Frihed var deres Ære, deres Tarvelighed deres Rigdom. Værer altid et Folk af Brødre, Eders Enighed skal da udgjøre Eders Styrke. Med samstemmige Hjerter og sammenholdne Vaaden skulle J roligen gaae de kommende Skjebner imøde, og om J for et Øieblik skulde mistrøstes, fæster da blot Eders Blik paa den ædle Fyrste, hvis Rost med Tapper faaes. hedens seirende Kraft nyligen paaminte Eder om at Forsynet gav Os Land, tilstrækkeligt til at værge os, og Jern til dets Forsvar :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Ved Rigestændernes Deputeredes Afskeds Opvartning hos Kronprindsen yttrede Hs. Kongl. Høihed atter til Ridderskabet og Adelen: "J skulle altid finde mig færdig til med Eder at forsvare Fædrelandets Sag; og naar dets Ære og Hæder saadant fordre, skal jeg med Vellyst udgyde den sidste Draabe af mit Blod for samme." Til Præstestanden, den værdige Mand, som er den første i Eders Stand, var den første Svenske jeg lærde at kjende ved min Ankomst til mit nye Fædreland. Jeg har formedelst ham fattet høie Tanker og Sverrigs Præsteskab; og de iblant Eder, som jeg siden har lært at kjende, have stadfæstet saadant mit Omdømme. Til Borgerstanden, jo mere jeg lærer at kjende Eder, mine Herrer, jo mere erkjender jeg min Lykke og Ære at være Svenske, og endelig til Bondestanden, saaledes: "Med særdeles Tilfredshed har jeg fundet Eder forsamlede i Stokholm; men snart skal jeg, med Kongens Tilladelse, besøge hans Provindser, og jeg glæder mig i Forveien ved igjen at faae Eder at see i Eders Familiers Skjød. Regjeringen skal fortsætte sine Bestræbelser for at vedligeholde Freden; men og Fædrelandet engang kaldet Eders Sønner til Kamp, siger dem da, at de, adskilte fra Eder, i Mig skulle finde en Fader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Man læser en detailleret Beskrivelse af Kronprindsens Overgang til den Lutherske Lære den 19 October d. A. i Helsingøer. Hs. Kongelige Høihed sagde ved denne høitidelige Leilighed til Ærkebiskop Lindblom: "Opdragen i den reformeerte Lære har jeg siden havt Leilighed til at lære at kjende Lutheranernes. Det skeer derfor saavel af individuel Overbeviisning, som fordi jeg ønsker, at forbinde mig det Svenske Folk, at jeg fra denne Dag af offentlig bekjender den rene Evangeliske Lære, som jeg for længe siden i Hjertet har bekjendt. Prindsen overgav derpaa sin skrivtlige Forsikring, hvorpaa Aften sluttedes med en skjøn Tale af Erkebispen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
(Af ovennævnte Blade). Tydskland. Den forrige Konge af Holland reiser tilsomst tilbage til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Engelland. Brødpriserne stige overordentlig formedelst den med Fastlandet hævede Forbindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Greven af Gottorp er ankommen til Engelland. Efterat have sat paa Grund ved Gottenborg, ombyttede han Fregatten Tartar med et Linieskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Indenlandske Efterretninger. Korføer den 24 Novbr. En Konvei, bestaaende af omnent 34 Koffardieskibe, 3 Orlogskibe, 1 Fregat, 1 Brig og 1 Kutter passerede i Dag Beltet Nord efter. Af denne Konvoi ere 3 Galeaser tagne og indbragte i sikker Havn ved Kanonskaluppernes Fartøier. J Aften saaes nok 1 Galease at være opbragt. 1 Galease, ladet med Hvede, Traad, Duur og Svinebørster, er opbragt af Lieutenant Didrichsen, 1 Brig, er landsat ved Karskou, og nok en Brig skal være taget af en Kaper. Lieutenant Bull fra Flotillen ved Nakskov har ligeledes taget en Galease og indbragt den i sikker Havn. (Statstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
J Anledning af Hs. H. Prindsesse Charlottes Formæling ere de Herrer Professor og Ridder Rabbek, Justitsraad Magens, Kapelmester Kuntzen, og Theateroversætter N. T. Bruun, af Hs. Maj. allernaadigst blevne begavede med meget skjønne (Dagen)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Gulddaaser. Ved det nylig anførte Sted af Monitøren (S. 677) om den Sværm af Fremmede, hvoriblant nævnes Danske, der have nedsat sig i Gottenborg som Engelske Faktorer, har Statstidenden denne Note: Fremmede, som længe have opholdt sig i Engelland og siden bleve naturaliserede i Sverrigt, ere ikke Danske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Udgiveren af Viborger Samler ønsker, at de i nogle Stifter oprettede ockonomiske Selskaber vilde opmuntre til at afhielpe Mangelen paa Spaan til Bogbinderarbeide, der er saa stor, at Almuen berøves de brugelige Palmebøger og Skolebøger i og Bogbinderne deres Næring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Afgivten af de i Vordingborg til Fortoldning angivne Kolonialvare beløb sig til 1031 Rd. 64 s. (Maribo Avis)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
J Horsens, hvor Reisende forhen med Vanskelighed skulle have kunnet faae Logis, er nu, efter en Reisendes Anmeldelse i Aarhuus Avis, indrettet et skjønt Giestgiverie med god Beværtning og saare billig Betaling hos Postmester Harboe. En Handlende i Hjørring averterer i Aalborg Stifts AdresseAvis, at han ingen Kredit mere kan give, formedelst en Skade i Hænderne, som forbyder ham at føre Pennen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Ved Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Qvarantaine Direction af 27 d. M. ere alle neapolitanske Havne, ligesom og Siel lien og Sardinien, samt alle Tyrkiske Havne erklærede for smittede, paa Grund af en hyldeartet Pest, som er udbrudt i Otrante- og Brindise i Neapel. Da ligeledes en anden smitsom Syge, som formodes at kunne være den gule Feber, skal være udbrudt i de Spanske Søestæder Mallaga og Carthagena, ere endvidere alle Havne paa Spaniens Sydlige Kyst fra Grændserne af Portugal til og med Alicante, erklærede for smittede. Ved Tallotteriets 810 Trækning i Wandsbeck udkom Nr. 41, 55. 52, 20. 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Avertissements. At mit Svigerfader, den værdige Olding Niels Schaa. forhen Eier af Prumgaard i Thye, endte sit daadfulde og velanvendte Liv ved en rolig Død den 16 Novbr. d. A., der vorder herved sørgeligst paa min Kones, hendes Sødskendes og egne Vegne bekjendtgjort af K. Aagaard. Sognepræst i Agerskou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Mandagen den 10 Decbr. førstk. Formidd. Kl. 10 bliver i Korsøer foretaget og holdet offentlig Auction over 40000 Pd. diverse Sorter Kaffe i Sække, og cirka 20,000 Pd. raae Sukker i Foustager, som er indført i det hertil af Kaperfører Brylle opbragte og priisdømte Kufskib Frau Engel. Konditionerne, saavelsom Prøverne af Varene, ere 4 Dage forinden Auctionen at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Korsøer den 28 November 1810. Frick, Paludan, Krigsraad. Færgeløbskasserer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Hos Skipper Frid. Math. Schmidt i Assens bekommes Extra fiin Havsang-Thee a 1 Rd. pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Bergens Forme=Lys med Bomuldsveger a 1 Rd. pr. Pd. Spede=Lys a 5 Mk. 3 s. pr. Pd. m. m. (Hermed et Tillæg.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Avertissements. Torsdagen den 13 Decbr., Fredagen den 14 dito og Løverdagen den 15 dito bliver i Nakskou om Formidd. Kl. 10, ved første, anden og tredie Auction, sidste Gang absolut og uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt: Den af Roeflotillen ved Nakskou dertil indbragte og Priisdømte Galease, der junge Engels kaldet, forhen ført af Skipper Zeplin, bygt af Eeg paa Kravl, og drægtig circa 48 Kommerce=Læster, med sammes staaende og løbende Redskaber. Ligeledes bliver paa samme Sted den 15 Decbr. om Formiddagen Kl. 10 ved Auction bortsolgt bemeldte Skibs Ladning, som ligger i Nakskou, og bestaar af: circa 1560 Tønder Østersøisk Rug. Jnventarie=Listen og Prøven af Rugen forevises i Kjøbenhavn af Assistentshuus-Forvalter Harboe og i Nakkouaf Proviants=Forvalter J. Tolderlund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Fredagen den 14 Decbr. førstk. om Formidd. Kl. 9 bliver efter Forlangende, foretaget udi Provstiegaarden her i Odense. offentlig Auction over 284 Foustager gothalvsigtet Rug- og Hvedemeel samt endeel tomme Foustager hvilket herved bekjendtgjøres. Bendz. Odense den 27 Novbr. 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Den eller de, som vil betjene sig af den anordnede Tiende Kommission for Odense og Ruggaards Distrikter, ville behage i Overeensstemmelse med Forordningen, at indlevere deres Begjering til Undertegnede. Odense den 29 Novbr. 1810. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Da Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har tilladt, at Randers Amts Tidende maae forsendes med Brevposten, overalt i Danmark og Hertugdømmene under Vilkaar, at den paa vedkommende Postcontoirer uden for Randers skal betales af Abonnenterne i Aarhuus Stift med 12 Mk. og af Abonnenterne uden for Stiftet med 13 Mk. 8 s. aarlig." Saa ville udenbyes Venner og Velyndere, som fra tilstundende Nytaar maatte ønske sig dette Blad, behagelig derom gjøre Bestilling paa de dem nærmeste Postcontoirer. Randers den 30 Novbr. 1810. S. Elmenhoff, Kongel privil Bogtrykker og Udgiver af Randers Amts=Tidende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Bortforpagtning. En Præstegaards Avling, tilligemed Korntienden af 440 Td. Hartkorn, i Nærheden af Odense, kan til førstkomm. Mai faaes i Forpagtning paa 7 Aar. Sammesteds kan tilkjøbs erholdes et med Messingbeslag ganske nyt Kjøretøi og en næsten nye Holsteensk Vogn med Jernaxler, begge Dele for et Par smaae Heste. Nærmere mundtlig Underretning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Fyens Stifts patriotiske Selskab. Foruden de Medlemmer, som strax ved deres Tiltrædelse til Selskabet havde bestemt deres overordentlige aarlig Bidrag, hvilket derefter ved deres Navne enten findes anført eller siden ved en Bekjendtgjørelse i Stiftets Aviser af 20 August d. A. er bleven tilføiet, have adskillige i Fortegnelsen som ordentligt Kontribuerende anførte, end videre ved første Kontingents Erlæggelse bidraget overordentlig, nemlig: N. 78 Geheimeraad Bülow til Sanderumgaard 10 Rd. - 110 Hr. Eilersen til Søboe - 163 Kancellieraad Hillerup til Søebyesøegd. 10 -- 169. Baron Holck til Holckenhavn -191 Kammerherre Juell til Thorseng = 20 -- 250 Kapitain Lund paa Gyldensteen = 10 --260 Greve, Stiftamtmand Moltke = = 20 - Hvorhos endnu eengang bringes i Erindring det under 20 Aug. averterede, at for No. 151 Kapitain Hedemann paa Brolykke paa Langeland er at anføre 20 Rd. Jndskud og 10 Rd. aarlig, hvilket derimod udstryges under No. 170, samt at No. 399 Greve Wedel til Wedelsborg kontribuerer 20 Rd. aarlig. Ved Votering i Selskabets Møde den 31 October optoges som Medlem Konferenceraad Carstens Ancher i Kjøbenhavn, med aarligt Bidrag af 10 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Efter Beslutning i samme Møde er af Kommissionerne bleven besørget en trykt Bekjendtgjørelse af de til Selskabet indkomne Forslag, ledsaget med deres Betænkninger, hvilken Bekjendtgjørelse for denne Gang uden Betaling kan afhentes hos Undertegnede hver Dag fra 2 Decbr. d. A. Odense d. 29 Nov. 1810. F. Wiberg. Nørregade No. 441. Kartofler for 20 Mk. Tønden og 3 Mk. Skjeppen udsælges hver Mandag, Onsdag og Løverdag om Formiddag fra Kl. 10 til 12 i Reebslager Leopolds Gaard ved Frue Kirke. Udsalget besørges af mig, som giver Anviisning til Udleveringen. Odense den 28 Novbr. 1810. Chr. Jürgensen. i No. 29 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Hos Undertegnede haves god Kjøbenhavnsk Sirup i større og mindre Partier at forhandle; ligesom hos mig kan bekommes gode Norske Smede=Ambolte. Odense den 30 Novbr. 1819. Johannes Bang, Kjøbmand, boende paa Overgade No. 25.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
Nogle Lispund tørre Kirsebær og nogle Tønder fine Perlegryn kjøbes af Hertz Salomon i Odense Vestergade No. 297.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
En rød Qvie er indtaget paa Sanderumgaard, og kan af Eieren afhentes, naar han opgiver dens Mærke og betaler alle Omkostninger. Sanderumgaard den 29 Novbr. 1810. Eybye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-11-30
En gammel sortstjørnet og forskoet Hester for 14 Dage siden ankommen til mig, hvor den rette Eier, imod Omkostningens Betaling, kan afhente samme. Lars Andersen, i Skoemager Kroen i Vissenberg Sogn.