Berlingske Tidende, 1811-08-26
Paris, den 16de August. Officielle Efterretninger fra Armeerne i Spanien. Sydarmeen. Man læser i et opsnapper Brev, at Lord Willing ton forsamlede et Krigsraad, saasnart han havde erholdet Efterretning om den franske Armees Marsch mod Albuerre, for at raadslaae om, hvad man nu havde at giøre. De spanske Generaler, som divaanede samme, modsatte sig heftigen den engelske Generals Forslag at forladt Spanien og gaae tilbage over Gardine. J 2 Maaneder, sige de, have vi an beleiret Badajoz. Vi have allerede eengang ophævet Beltringen. Dreschen er practicadel, og om faa Dage kunne vi være Mestere af Pladsen. Besiddelsen af Badajor, er vigtig, thi den er en af Spaniens fasteste Pladse og Nøglen til Guadiana; tillige have de Franske deres hele Armees Beleiringsskyts- og alle Pontons i samme, Resultatet af den Bataille vi have at levere vil - saafremt vi seire - blive : at denne vigtige Plads strax falder i vore Hænder. Cadix har været beleiret et heelt Aar. De Franske have der faret bygget en detydelig Flotille, de have i det mindste 400 Stykker af svær Caliber i Barteritent; da Beleiringsarbeider, de have færdige, ere umaadelige. Resultatet af det Slag vi have at holde, vil vorde: Cadixes Befrielse. Armeen i Murcia er i Bevægelse og staaer under Grenadas Mure, Slagets Udfeld skal satte os istand til at forene og med denne tappe, Hær. De franske Armee i Arragonien beleirer Tarragona. Af denne Pladsts Skrivne er Cataloniens og Balencies Skjebne afhængig. Udfaldet af det Slag, vi skulle levere, vil strax øles i disse Provindser. Seire vi, da vorde vi Herrer over Estramadura, Andalusien, Cordove, Jarn, Grenada; vi tage Badajoz, vi de rie Cadix. Nødte til at retirere over Sierra Morina, skulle de Franske vorde harcelerede fra alle Kanter, af Frygt for at miste Madrid, skulle de trække Tropperne fra Arragonien, som de nærmeste, derhen, og Tarragona, Catalonie- og Valencta saaledes vorde befriede. Aldrig har et større Resulta været forbundet med et eneste Slag. Tabe vi derimod Slaget, have vi de ikke endnu Tid nok til at gaae over Guadiane, og begive os under Elias eller Portalegres Høies Beskyttelse. Da den franske Portugal=Armees Cavallerie endnu ikke ganske er bleven monteret igien, og da den Franske Armees Transport midler heller ikke endnu kunne være organisere paa nye, saa kunne de Jntet foretage sig før September; og skulle vi ikke herfra indtil den Tid stedse kunne være istand til at forsvare Linierne ved Lissabon eller holde os under Elves Kanoner. Som Stiervindere skulle vi erholde umaalelige Fordeele. Bieri, er næsten intet videre Uheld forbunden med vort Nederlag. Vor Armer er ligesaa talrig som de Franskes ; de have noget mere Cavallerie end vimen vi have et større Feldtartillerie. Den slette Tilstand, hvori Portugalarmeens Befordringsvæsen er, har blot tilladt den at medføre en liden Deel af dens Park. Denne Tidspunct er afgiørende. Seier vi saa kan Halvøen vorde befriet; vende vi derimod tilbage over Guadians- og rømme Spanien, det skee nu som Følge af et tabt Slag eller af den nærværende Krigsraads blotte Beslutning, saa vil Resultatet vordelgenske det samme. Spanien, tredie Gang forladt, vil vorde modløs, Ba deres paa nye provianteret. Armeen i Murcia ti intetgjort eller adspredt Tarragona taget og Catalonien underkastet; Valencial vil følge Tarragones Skjebne, og de engelske Armeer, efter at have været unyttige Tilskuere af alle vore Nederlag, ville da endelig ogsaa vorde Tilbuers af alle vore stæstningers og derpaa alle vore Provindsers Jndtagelse. Da disse Grunde ingen Indgang fandt, og de engelske Generale havde fattet den Beslutning igjen at gaae tilbage over Guadiana, adskilte Spanierne sig misfornøiede fra dem. Den 30te Juni viste Blakssig for Forter Niebla, hvor Oberst Fritsherz, som bekiendt, afslog 2 Storme, og væltede Spaniernes Stormstiger. Jblandt de saarede Spaniers befandt sig General Zaya. Ved første Efterretning om Blases Marsch, rykkede den franske Gouverneur i Sevilla i Marken. Den 5te Juli fratog han ham 3 Compagnier i Calaros. Den 5te indskibede Fienden sig, og Divisionen fra Sevilla opsamlide en stor Mængde Marodeurer. Over 2000 Mand af Blakts Corps ere deserterede, for at vende tilbage til deres Hiershavn.