JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
General=Major H. C. Gedde, ikke allene har viist sig forsømmelig og efterladen udi sin Charge, men tillige baade direkte og indirekte forledet General=Major Peimann til Capitulation, og derved giørt sig skyldig til Straf efter den 70 Krigs=Artikel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Obersilieutenant J. M. Voigt, ved en ham betroet Commando den 20de August 1807 haver viist sig seendrægtig, og ved ugyldige Udflugter søgt at unddrage, sig sine Pligters Opfyldelse; samt derhos under denne Sag viist ufortrøden Trættelyst, Vidtløftighed, og brugt usømmelig Spotteen; hvorved han er skyldig til Straf efter den 103, 26 og 188 Krigs=Artikel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Oberst F. Beck har som Detaschements=Chef den 18de August 1807, ikke viist tilbørlig Conduite, og er derfor skyldig til Straf i Analogie af den 66 og 188 Krigs=Artikel, samt Reskriptet af 22de Decbr. 1792 og 11te Maji 1765.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Contre=Admiral C. Lütken, og Oberst J. H. Kirchhoff, hverken som Underhandlings=Commissairer om Capitulationen eller i det holdte Krigsraad have udviist tilbørlig Conduite; hvilket dog maa ansees afsoner med deres under Sagen udholdte Arrest. General=Lieutenant I. M. v. H. Castenskjold og med tilbørlig Bestemthed har reqvireret Kanoner herfra Staden til sit Corp, hvilket dog efter de befundne Omstændigheder ei kan drage til videre Følge for General=Lieutenanten under denne Sag, end at han maa deeltage i Omkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
General=Major C. F. Walterstorff ved Udfaldes den 20de August 1807 ei har iagttaget tilbørlig militair Conduite, (Commissorial-befalingen af 13de Novbr. 1807, RVI Post. b.) hvilket dog maa ansees afsonet med de ham den 20de Septbr. s. A. og senere paalagte Arrester. Hvorimod General=Major Wal te storff som Underhandlings=Commissair angaaende Capitulationen maa ansees at have opfyldet sine PligSkiøndt Krigs=Fiskalens paa Over=Krigs=Commissionen, i Følge den 72 Krigs=Artikel den 17de Jan d. A. afgivne, præliminaire Eragtning, grundede Sigtelser, saaledes ere befundne beføiede mod samtlige Paagi ældende, hvorved tillige alle dem og deres Eiendomme paalagte Arrester og Seqvestrationer ere hiemlede; saa bør Fiskalens Sigtelser og Paastande dog ei være Nogen til Hinder, videre end de ved Dom tages til Følge. Thikiendes for Ret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
General=Major Hendrik Ernst Peymann, bør have Ære og Liv forbrudt, og hans Gods være konfiskeret. - General=Major Carl Frederik Bielefeldt bør have Ære og Liv forbrudt, og hans Gods være konfiskeret. - General Major Hans Christoph Gedde bør have sit Liv forbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Oberst=Lieutenant Johan Mangelsen Voigt bør have sin Charge forbrudt; saa bør og de af Johan Mangelsen Voigt under denne Sag brugte utilbørlige og spottende Udladelser være døde og maatesløse og ikke komme nogen til Fornærmelse i nogen Maade. Oberst Frederik Bect bør udholde To Maaneders Fæstnings Arrest i Citadellet Frederikshavn, af første Grad, efter Reskriptet af 22de December 1792. - GeneralLieutenant Jachim Melchior von Holten. Castenskiold, Contre=Admiral Otto Lürken. og Oberst Johan Hieronimus Kirchhoff bør for Krigs=Fiskalens videre Tiltale i denne Saa frie at være. General=Major Ernst Frederik Walterstorff bør udi Sagens VI Post. b. for Krigs Fiskalens videre Tiltale frie at være. Jøvrigt bør han for Tiltale i denne Sag frie at være. - Jfølge det Kongelige Danske Cancellie=Collegiums Anmodning udi Skrivelse af 1ste Decbr. 1807 til denne Commission, forbeholdes Justitiens Tiltale imod Sognepræsten her i Staden Hr. Hudtwalker, i Anledning af hans den 5te Septbr. 1807 udviste Forhold, samt et derom til hans Broder i Hamborg skrevet Brev. - Forsaavidt de af Krigs=Fiskallen nedlagte Paastande ikke udi denne Dom ere tagne til Følge, bør de ei være nogen til Hinder eller Præjudice i nogen Maade. – Samtlige i Anledning af denne Sag paa lagte Arrester og foretagne Seqvestrationer kiendes lovlige. - Den konstituerede Krigs=Fiskal Auditeur F. Heltzens Salarium bestemmes til syv hundrede Rdl. og udreedes saaledes: af H. E. Peymanns Boe 150 Rd., af C. F. Bielefeldts Boe 60 Rd., af H. C. Geddes Boe 50 Rd., af General=Lieutenant J. M. v. H. Castenskjold 80 Rd., General=Major C. F. Walterstorff, Contre=Admiral O. Lütken og Oberst J. H. Kirchhoff hver for sig 100 Rd., af Oberst F. Beck og Oberst=Lieutenant Voigt hver for sig 30 Rd. Endelig bør af H. E. Peymanns, C. F. Bielefeldts og H. C. Geddes Boer udredes de paa deres Arrest og Varetægt og Dommens Execution medgaaende Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Kiøbenhavn udi den formedelst Kiøbenhavns Capitulation nedsatte Over Krigs=Commission. Friderik Pr. 2. Hessen. Bandissin. W. Stochfleth. P. Rosenstand Göiske Denne Overkrigskommissionens Dom ville Vi, med alternaadigst Hensyn til de Domfældtes lange og troe Tieneste, have, af sær Kongelig Naade, formildet derhen: 1) General=Majorerne Henrich Ernst Peymann, og Carl Friederich Bielefeldt, meddeles Afsked af Vor Krigstieneste, uden Tilladelse at bære Uniform og Feldtegn, og skulle de indtil videre opholde dem inden for Citadellet Frederichs havns Volde. 2) General=Major Hans Christoph Gedde skal i Naade være afskediget af Vor Krigstieneste. 3) Oberstlieutenant Johan Mangelsen Voigt, skal i Naade være afskediget af Vor Krigstieneste, med den for hans havte Charge reglementerede Pension, hvorimod Over=Krigs Commissionens Dom stadfæstes i Henseende til Mortisicationen af de af ham under Sagen brugte utilbørlige Udeladelser. 4) Oberst Friederich Bech ville Vi i Naade eftergive den ham tilkiendte tvende Maaneders Fæstnings Arrest i første Grad, i Betragtning af den Arrest han allerede har udholdt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
J øvrigt bliver Over=Krigs=Commissionens Dom herved allernaadigst stadfæstet. Givet i Vort Hovedqvarteer i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 18 Januar 1809. Ed ER. R. T. Bülom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Tirsdag Aften den 10de Jan havde man i hele Sundet fra Helsingøer til Kbhvn., det frygtelig skjønne Syn at Jsen, der laae fra Land til Land, med eet ved indbrydende Strøm og Høivande fra Kattegat brød op med voldsom Bragen og Brusen, saa at der pludselig blev aabent lige til Strandbredden. S. D. blev den danske Major du Plat, med nogle engelske Fanger, i en Parlementairbaad oversendt til Sverrig, men maatte vente næsten en Time i Baaden ved Helsingborg, for Tilladelsen at gaae i Land indløb, og endda bandt man ham for Landstigningen et hvidt Tørklæde for Øinene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Ved Tallotteriets 826de Trækning i Altona, udkom: No. 31, 21, 5, 84, 19 AVERTISEMENTd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
J Anledning af de Forandringer som ere foregaaede i Posternes Gang i Jylland, har det Hvikongelige General Post=Amt, forandret og fastsat Judleverings Tiden for Breve ved Veile Post=Contoir saaledes: 1, Breve, som skulle afgaae med den fra Aalborg kommende og til Haderslev eller den søndre Side bestemte Brev Post, indleveres Onsdag og Løverdag Formiddag, inden Klokken 9.2, Til Pakke=Posten som gaaer fra Aalborg til Colding. skal Pakker og Penge=Breve, indleveres hver Torsdag Eftermiddag, fra Klokken 2 til 9. Hvilket herved til de Corresponderendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Veile Post=Contoir, den 1ste Februari 1809. Giestgivergaarden heri Byen tilhørende afdøde Mad. Bierings Stervboe, med dertil hørende Rettighed af fordeelagtig Giestgiverie, samt Græsning paa Byens syndre Mark, og Udviisning af Byens Skove efter dens Grundtaxt, opbydes til Bortsælgelse ved Auction, som holdes i Gaarden selv, Onsdagen den 22de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Skeer antagelig Bud, sælges samme Dag Stervboets tilhørende Eiendomme. De Lysthavende ville bemeldte Dag, Tid og Sted, behage at indfinde sig. Seest. Veile, den 31te Jan. 1809. const i Byefogdens Fraværelse. Rabbiner Gntman Hirsch blev ved sin Overfaraf Beltet ved Nyborg den 26de Decbr. s. A. givet en Gave 10 Mk. af 2de veltænkende Officierer ved SøeEtaten, med Vilkaar at naar han kom til sin Bestemmelsested, skulde han give en lige Sum til de Fattige, disse 10 Mk. har bemeldte Hirsch overleveret mig til Anvendelse for de Fattige; hvilket jeg ikke undlader at bekiendtgiøre til Beviis for hans Redelighed, næst at forene min Taksigelse med hans til de ædle Givere. Fridericia, den 2den Februari 180. 3 Et gammeldags Sølvbæger, af Størrelse som et ordi nair Øllglas, er frakommet sin Eier, for nogen Tid siden Skulde et saadant være falbuden eller blive falbuden Nogen; ombedes det anmeldt her paa Adresse=Contoiret. imod en honorabel Douceur, og om forlanges Navnet fortiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Selskabet i Palle Jacobsens Gaard, ved Stranden, ville behagelig give Møde næste Søndag Aften, ved Directionen. sædvanlig Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Fra Spanien. meddeele tydske Blade dennegang ingen nye Bulletiner; men derimod fra Paris under 24de Jan. den vigtige Efterretning at Hs. Maj. Keiseren, Natten mellem den 23de og 24de Jan. er kommet tilbage fra Feldtoget i Spanien og indtruffet til Thuilleriets Palai, hvorfra 120 Artilleriesal. ver tidlig om Morgenen forkyndede hans Ankomst. Strax efter Ankomsten modtog han Prindserne og Ministerne, hvilke samtlig vare meget forundrede over, at see Monarken efter en saa lang Reise saalidet forandret. Statssekretairen og Hertugen af Friaul ere ligeledes ankomne til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Jfølge Breve fra Leiren ved Saragossa af 8de Jan., er Beleiringen, uagtet Jnsurgenternes vedholdende Jld, nu og snart fuldende og det almindelige Angreb skulde inden faa Dage begynde. De Beleirede gjorde hyppige Udfald, men bleve stedse med Tab tilbagedrevne, hvilket har virket saameget paa dem, at de nu har opgivet dette, og ladet sig nøie med at kaste nogle Bomber og Haubitskugler. Endeel Proviant vogne ere ankomme til Leiren og Veiret er saa behagelig, som man ved denne Aarstiid kan ønske sig. Jøvrigt lader alt formode, at denne Plads ei længe vil kunne holde sig mod Beleirernes Jld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Den franske Publiciste indeholder følgende: det stadfæster sig, at en Trediedeel af den i Moldau og Wallachiet staaende Russiske Armee er draget tilbage til Ruslands middagelige Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
General en Chef, Fyrst Proforowsky, har taget denne Forholdsregel efter sit Hofs Aurhorisation, fordi det deels syntes vanskelig, ved denne Aarstid at forskaffe sig de fornødne Levnetsmidler og deels for at give disse 2 Provindsers Jndvaaners nogen Lettelse, da de stedse have viist saamegen Tiltroe og Kierlighed for Rusland. Det er meest lette Tropper, som ere gangne tilbage. Dette modsiger altsaa tilstrækkelig Ruslands foregivne Sindelag, paa nye at ville begynde Fiendtligheder imod Porten. Og hvis det er sandt, at Bairaktar har været i Forstaaelse med den engelske Agent Adair, saa har hiin Revolution, som har styrtet denne Vizir, maattet være det Russiske Hof kierkommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
1500 spanske Krigsfanger ere blevne indbragte til Montpellier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Bayonne, den 18de Jan. General St. Cor marscherer med en frygtelig Arme til Valencia, og Andalusien kan ikke heller længe modstaae Hertugerne af Bellunes og Danzigs Corpser. Altsaa er ikkuns endnu 2 eller 3 faste Pladse at indtage, et par Provindser at ydmyge og nogle Reste af Flygtninge at adsprede, saa er Krigen i Spanien endt. Forresten føler hele Spanien den Nødvendighed, at forsamle sig og sin nye Konge og alle vigtige Stæder følge heri Hovedstadens Exempel. Keiserens Nærværelse var altsaa ikke meere nødvendig; dernæst er det sandsynligt, at Kong Joseph snart ene vil pagtage sig Regieringens Bestyrelse og ved sin faderlige Godhed og Magt, skienke dette ulykkelige og nedtrykte Land den Rolighed, som det vist aldrig havde tabt, dersom ikke de af England kiøbte og besoldede, ved Logn og Guineer havde antændt Fanatiemmens og Borgerkrigens Fakler i samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Madrit, den 10de Jan. Hvor mærkelig har Tingenes Tilstand i de sidste 3 Maaneder her forandret sig. Den engelske Armee, som med en Skildpaddes Seendrægtighed gik fremad, har med Fuglens Hurtighed taget Flugten, og Efterretningen om deres Retirade, forvoldte her Glæde. De af Frantsoserne tilfægtede Fordeele, da de endnu ikke engang havde Halvdelen af deres Armee samlet, har aabnet Alles Øine. Underkastelsen har allerede gjore stor Fremskridt, og udstrækker sig over en stor Deel af vort Gebeet, nemlig fra Pyrenæerne lige til Portugals Grændse og Andalusien. Alle Stæder og Byer vende tilbage til Orden og Rolighed; og dersom en engelsk Armee nogensinde meere lader sig see i Gallizien og begge Castilier, vil den sikkert ikke finde andet end Fiender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Courererne komme nu i 42 Timer fra Walladolid til Madrit og de allermindste franske Detaschementer, undertiden ikkun 10 Mand, giennemstreife Landet til alle Sider, uden at støde paa een eneste Fiende. Selv Geistligheden, giennemtrængt af de Farer, som den har været udsadt for, søger nu at beroelige Jndvaanerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Blandede Efterretninger. Rusland. Ved de Preusiske Majestæters Ankomst til Petersborg var Kulden, som i de foregaaende Dage havde været mellem 20 og 23 Grad, ikkuns 10 Grad; men desuagtet vare samtlige i Parade op marscherede 40000 Mand Tropper forsynede med Øre Futteraler og Handsker, hvilke dog bleve nedtagne, da Kongen nærmede sig Linien. Dagen til de høie Giæsters Afreise var endnu ikke bestemt; dog formodedes, at samme vilde følge fra 28de til 30te Jan., da de til Reisen fornødne Heste paa alle Poststationer skulde holdes i beredskab til 1ste Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Polen. J Litthauen steg Kulden Nytaarsdag til 28 Grad. Paa Landeveiene fandt man ihielfrosne Bønder og Foermænd; ja mange Mennesker have end- og mistet Næsen, Ørene, Hænder og Fødder, og selv Fuglene i Luften faldt død til Jorden. Sammesteds er ogsaa falden megen Snee, og Ulvene anrette hobeviis store Ødelæggelser. J Egnen af Grodno har man i en Skov fundet Hovedet og den ene Fod af en Bondekone, som er bleven anfaldet af denne glubske Dyrart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
J Warschau har man mellem 20 og 23 Graders Kulde. Frankrig. Den berømte Luftskipper Blanchard har i Midten af Januar gjort sin sidste Luftreise, og har heller ikke ladet sig see siden; - han døde af et Slagslod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Den 15de Septbr. har Fregatten la Canoniere efter halvanden Times Fegtning taget en engelsk Fregat paa 32 Kanoner og indbragt den til Jsledefrance. Ligeledes har Corvetten les Landes ved Guadeloupe taget den engelske Brig Maria paa 14 Caronader og 76 Mand; Besætning, af hvilke 45 bleve dræbt eller saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Skibet, le Diamant, som fra Jsledefrance er ankommet til Bourdeaux, har havt 75000 Pd. Sukker, 180,000 Pd. Kaffe, 147,000 Pd. Bomuld, 28,000 Pd. Jndigo og 40,000 Pd. Peber a. a. a. ombord. Jtalien. Fra Canton Bern, Unterwalden, Ur a. indløbe endnu bestandig høist sørgelige Efterretninger om den Jammer og Elendighed, som de nedstyrrende Sneelaviner anrette. Saaledes sagde en ved Unterschaschen i Canton Uri paa et Bierg boende Huusfader og Natten til sin Kone og Børn: "Kom, kiere Kone og Børn, vi vil ogsaa endnu bede for de arme Folk, som muelig endnu i denne Nat ved Laviners Nedstyrtning kunne blive ulykkelige. Neppe havde Manden, udtalt disse Ord, førend en Sneelavine styrtede ned og tog Huset og Stalden bort. 2 af Børnene blev dræbt, det 3die meget beskadiget, men Forældrene blev reddet. Ligeledes er mange andre Familier, heel eller halvt derved blevne ødelagte. En eneste saadan Sneelavine var 2000 Skridt bred og 60 til 100 Fod høi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Jndenlandske Efterretninger. Ved de Festligheder, som foranstaltedes i Altona i Anledning af vor allernaadigste Konges Fødselsdag, kunde Hs. Durchlauchtighed Fyrsten af Pontecorvamed Gemalinde ikke møde, formedelst Fyrstens Moders, forhenmeldte, og ham samme Dag bekiendtblevne Dødsfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Fra Helsingøer meldes under 23de Januar, Uagtet de stærke Syostvinde ligger Jsen endnu urokkelig fast og Kulden synes at tage til, der især idag er ledsaget med stærk Storm og Snefog. En Svensk Overløber ankom til Snekkesteen igaar, og efter hans Udsigende skal der kun være lidet Militaire i Skaane. Jdag skulde en Parlamentair være gaaen herfra til Helsingborg, men Uveiret gjorde aldeles umueligt. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Under 24de f. M.: "Jmorges gik en Officier som Parlamentair til Helsingborg. Han blev der nær Broen modtagen af en heel Kommando, og snart derfra expederet. Jnden 3 Timers Forløb var alt tilbage. Man havde ikke nødig at bruge Baaden, som man trak efter den gandske Vei, thi Jsen var stærk nok til at bære, og hvor den var tyndest, der hvor forhen havde været Vindvaager, var den dog af halvanden Qvarteers Tykkelse, saa man forsikkrer at man kunde kiøre over med ikke ringe Vægt til Læs. J Morges var Vinden N. O. men stille og mildt Veir, mod Kl. 10. blev den N. V. med stærk Snefog der ophørte mod Kl. 2. Skulde det storme stærkt fra det Hjørne, kunde muligt Jsen ved høit Vande bryde op; dog lader det at Frosten vil tage til. Nordlig for Kronborg ved Lappegrunden har næsten stedse været aabent Vande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Endvidere meldes Sammesteds fra under 26de Jan. Med N. V. Vind igaar Nat var meget Jis brudt, op i Sundet og en bred Aabning faaes fra Kronborg, Pynt til Dybet ved Raa. Endeel Engelske Fanger, 88 i Tallet, skulde været befordrede til Helsingborg, med en Kommando, men denne hastige Forandring i Sundet gjorde Udsættelse nødvendig. Endeel Jis skal være opskruet ved Helsingborg, den øvrige løsrevne Jis er dreven opad men under den endnu fastliggende. I Dag bleve hine Fangne, det jydske Fruentimmer med sit spæde Barn, tilligemed en Nordamerikaner Johnson med Kone, Børn og Pige, samt en Kontorist af Svensk Fødsel, i alt 97 Menneskeer, med samtliges Paksager, Kufferter m.v., befordrede did ved 12 Færgebaade; 2 Officierer og 2 Underofficierer fulade med. Baadene bleve trukne paa Jsen og have de i Aabningen meget Arbeide med den derværende Driviis med S. O. Vind. Paa den faste Jis paa hiin Side bleve de snart modtagne af de fra Helsingborg, udsendte Militaire med Færgebaade, hvorefter vore vendte strax tilbage. Ved Affarten herfra Broen raabte de alle 3 Gange Hurra og prisede lydeligen den gode Medfart dem var hændet i Danmark. En Matros sagde blandt andet: "Med den første Danske Matros jeg møder i England, skal jeg for alt det Gode, jeg har nydt i Danmark, deele alt hvad jeg eier. En ædel Danneqvinde havde forsynet det jydske Fruentimmer med et skiønt Teppe til Værn mod Kulden for sig spæde Barn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Som et Beviis paa Frostens og Vinterens Styrke tiener det, at en Mand forleden Dag fandt en næsten ihielfrossen Vildand siddende i Sneen paa Viborg Torv, som, da den kom i Varmen, atter levede op Jblandt de i vore Farvande indfrogne Engelske Skibe skal en Engelsk Fregat i Nærheden af Grenaae være forladt af sit Mandskab, der, næsten aldeles forkommet, gik i Land og overgav sig til Fanger. Et anden stort Skib, formodentlig ogsaa en Fregat skal ligge længere oppe i Kattegat, og er vel samme Skiæbne, underkastet, da det alt skal have havt Parlementair i Land om Tilladelse at faae Vand. Engellænderne have formodentlig ventet en Vinter som i 1807 og 1808 og have saaledes hæsligt forregnet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Capitelstaxe for Siellands Stift for 1808 Aars Afgrøde: Rug a Tønden 8 Rd., Byg 4 Rd. 2 Mk. og Havre 3 Rd. 1 Mk. 8 s. - For Fyens Stift Rug 5 Rd. 4 Mk. 2 s., Byg 3 Rd. 5 Mk. 4 s., Havre 3 Rd. 10 s. Tønden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Man fortæller at det Engelske Mandskab, som blev gjort til Krigsfanger paa den ved Bornholm strandede Brig Fama, var yderst rørt over den ligesaa menneskelige som uventede Behandling, der udvistes imod samme under dets Ophold i Danmark. For at udtrykke deres Taknemmelighed saa godt som de formaaede, skulle disse Personer ved deres Transport igiennem Kiøbenhavn have bedet Kudsken at holde nogle Minutter ved Charlottenborg Slot, hvor de svingede Hattene og raabte 3 Gange Hurra, i den Tanke, at Hs. Majestæt Kongen residerede der. Udentvivl ville de ikke glemme at fortælle deres Landsmænd den Danske Regjerings Ædelmodighed, hvormed Britternes Adfærd imod de fangne Danske Søemænd gjør en saa paafaldende Kontrast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Man forsikrer, at der i Gottenborg skal ligge over for 20 Millioner Rigsdaler Engelske Kolonial= og Kunstvarer. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst besluttet, at de Personer, som nyde Pensioner af den Kielske Enke og Veisenkasse, og som for nærværende Tid opholde sig udenlands, fremdeles have Tilladelse at fortære deres Pensioner uden for de Kongelige Stater; men at de, der herefter erholde Pensioner af bemeldte Kasse, skulle være forbundne til at fortære samme i Hs. Majestæts Riger og Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-07
Den lykkelige Dag, som skienkede vort Norden, dets elskede Fyrste, hædredes af Riber Byes Jndvaanere, efter S. T. Hr. Kammerherre Moltkes smagfulde Foranstaltning, ved følgende Høitidelighed; Løverdagen den 28de Jan. forsamledes et talrige Selskab for at bivaane en Prologne, forfattet med Hensyn til Dagen af Skolens Rektor, Professor Hansen. Scenen aabnedes med et Optog af fæstligklædte Ynglinger og Piger, som hilsede Dagen med Frydesang. I Spidsen af disse viiste sig, som Repræsentanter for Frederiks Undersaatter, en dansk, norsk og holsteensk Bonde, hvilke efter Sangen bevidnede hverandre deres Taknemlighed for det i Nødens Tid udviste Brodersind, og tilsvor Kongen Troskab, - sig selv indbyrdes Kierlighed. Derpaa fremtraad en Genius, spaaede Tvillingriget Held - dets Fiende Undergang, og krandsede Kongens Brystbillede, som saaes i Baggrunden, med denne Tiltale til Folket: Din Fyrste stor ved Retfærd, som ved Dyd, af end ufødte Slægter skal velsignes. Erkiendtlig Samtid ham en Borgerkrone rækker, og skiønsom Efterslægt Udødeligheds Krands. Prologuen endtes med en Gruppe af dandsende Ynglinger og Piger, som omgave Bysten med Blomsterquirlander. Efter Prologuen opførtes et Stykke af Kotzebue. Følgende Dags Aften gaves et Bal, og under den glade Nydelse, hvortil Fredriks Fødselsdag berettigede, glemtes hverken den offentlige Trang, ei heller Byens de fattige Jndvaanere.