Berlingske Tidende, 1836-08-31
Spanien. – Efterretningerne fra Madrid naae til den 17de August, og slutte med den Meddelelse, at Dronningen havde holdt sit højtidelige Jndtog i Madrid under en uhyre Menneskemasses Tilstrømning, at Constitutionen er af Hovedstadens Autoriteter blevet proclameret med passende Højtideligheder, og at der for Øjeblikket ikke er mindste Grund til Frygt for Rolighedens Forstyrrelse. Efterat Roligheden var blevet gjenoprettet i San Jldefonso ved Dronning, Regentindens Antagelse af Constitutionen, fandt om Eftermiddagen Constitutionstenens højtidelige Jndvielse Sted i Dronningens Nærværelse. Under General San Romans Commando var hele Garnisonen forsamlet, og samtlige Officerer besvore Forfatningen. Dagen efter indtraf Krigsministren, Gen. Mende; Vigo, fra Madrid, for at føre Dronningen tilbage til Hovedstaden, hvor man atter frygtede for urolige Optrin. General Vigo søgte derfor at bevæge Gardens Underofficerer, der alene have Magt over Tropperne, til, ikke alene ej at lægge Dronningens Afreise nogen Hindring i Veien, men endog at ledsage hende. J Førstningen syntes de at ville give efter for denne Opfordring, men efter Raadslagning med Hovedmændene for Opstanden, i Spidsen for hvilken en Sergeant, ved Navn Garcia stod, vægrede de sig bestemt ved at bifalde Dronningens Afreise. En Consulation, mellem Krigsministeren, Herr Villiers, BoisleComte og Regentinden førte derpaa til nye Underhandlinger med Soldaterne, der, efterat havde vægret sig ved at antage de engelske og franske Gesandters Æresord for, at man ikke vilde føre dem bag Lyset, endelig antog Garantien for følgende trende Punkter: for det første, at Madrids Nationalgarde skulde have sine Vaaben igjen, for det andet, at denne skulde komme til San Jldefonso eller i det mindste Halvveien, og derpaa med dem (San Jldefonsos Garnison rykke ind i Madrid i Triumph, og endelig for det tredie, at Ministrene ufortøvet skulde afskediges. Disse Betingelser antog Regentinden, med Hensyn til Hovedsagen, navnlig blev Hr. Jsturiz afsat og Hr. Calatrava udnævnt til Minister. Medens disse Forhandlinger fandt Sted vare alle Tilgange til Palladset strengt bevogtede, og sammes Jndvaanere betragtedes som Fanger; kun de simple Soldater kunde frit gaae ind og ud. Endog da Mende, Vigo, ledsaget af en Deputation fra Underofficererne, vilde afgaae til Madrid, for at sætte Dronningens nye Decreter i Udøvelse, nægtedes dem Afreisen, og først efter mange Omstændigheder, og efterat Decreterne i Dronningens Nærværelse vare blevne oplæste for en Deputation fra Soldaterne, fik hiin Deputation Tilladelse til Afreise. D. 16de fortsattes Palladsets Spærring, da Efterretningerne, man Dagen i Forveien havde faaet fra Madrid, ikke løde gunstigt for Jnsurgenterne. Venezuelas Gesandt, Soublette, den neapolitanske Forretningsfører, Marquis La Greca, den bekjendte Grev Punnonrostro og Andre, der boe udenfor Palladset, bleve bragte i særdeles Forvaring. Depescherne til de fremmede Gesandter og alle til Hoffet bestemte Breve bleve aabnede o. s. v. Til blodige Optrin kom det dog ikke, og da Telegraphen meldte, at Deputationen var blevet godt modtaget i Madrid, at Constitutionen var besvoret der, og at den nye Premier-Minister, Calatrava, om Aftenen kunde ventes til San Jldefonso med Deputationen, ophævedes al Tvang, og Sergeanten, Garcia nedlagde formelig Commandoen i Hænderne paa den kongelige Gardes Commandeur. Efterat Calatrava var ankommet besluttede man derpaa, at Dronningen skulde den 17de, Kl. 12 om Middagen, forlade San Jldefonso, og ledsaget af Garden, Ministrene og Madrids Nationalgarde, holde sit højtidelige Jndtog i Madrid. "Moniteuren" indeholder følgende officielle Bulletin. Ved en Telegraph-Depesche fra Madrid, af 17de dennes meldes, at Hr. de Rayneval var Dagen iforveien, henimod Aften, efter sex Dages Sygeleie, død i S. Jldefonso af Svindsot, hvortil var traadt Gigt i Hovedet. Samme Depesche melder, at begge Dronningerne den 17de vare komne til Madrid, og at Staden var rolig. – Samme Dag angreb General Lebeau Carlisterne. Deres Batailloner stode ved Grændselinien. General Lebenu fordrev dem af deres Stillinger, og kastede dem tilbage, i Bastan- og Ulzama-Dalen, efter at han havde dræbt, saaret og taget mange af deres Folk til Fange. J Egnia indtog og ødelagte han Fæstningsværkerne og bemægtigede sig Magazinerne. Recrolog.