JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Udi Urtekræmmer Holmans tilhørende huus paa hiørnet af store Kongensgade og Kongens nye torv, er den mellemste etagie for en honet samilie at faae til leye, førstkommende Paaskee fløttetid. Brown og Godenius haver, finde underhaanden at bortselge deres iboende gaard ved Nyehavns Canal beliggende, hvor dets beskaffenhed med videre hos dem selv kan erfares. Paa Christianshavn strax over broen, er for en honet familie værelser i første etage til leye til paaske fløttetid, hvorpaa gives anviisning hos seglmageren i Nybørs Sr. Jacob Diderichsen. Torsdagen den 15 Jan om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet skal ved offentlig auction 5te og sidste gang opbydes, og efter conditioner som paa auctionsstædet vorder kundgjort, til den høystbydende absolut bortsælges baandfabriqueur Johan Parrots huus beliggende paa Christianshavn ved den saa kaldede Knippels broe; Beskaffenheden kan sees af de opslagne placater Mandagen den 26 Jan. førstkommende om eftermiddagen kl. imellem 1 og 3 slet, bliver sal. Mad. Hegelunds efterladte grundmurede huus med tilhørende plads udi Strandgaden paa Christianshavn, første gang ved offentlig auction opraabt til bortsælgelse; huuset og pladsens beskaffenhed kan erfares af de trykte placater.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
J Garveren Hans Olsen Hensbers gaard paa Vestergade, hvor Hr. Cancellieraad Lemvig sidst boede, er en deel smukke værelsen til leye, samt stalderum til 8 heste og vognremisse til 2 vogne.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
No. 4.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Extraordinaire. Hierteligere Tilde
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Fredagen, den 12 Januar.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
De værelser paa østergaden hos isenkræmmer Fabritius som nu beboes af høyæde og velbyrdige Hr. Cammerjunker og Capitain Kaas, er til paaske at faae til leye.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Den geistlige Ret udi Holmans herret, Riber stift Coldinghuus samt, lader hermed i de danske aviser bekiendtgiøre, at afgangne Mad. Knub og Mad. Mørch 2de Præste Enker, som boede og døde udi Piedsted bye i Holmans herret deres skifter ere forrettede og udfærdigede, men ey affærdigede og udleverede til vedkommende af Velædle Simon Seest Kongl. Majests. Regimentsskriver i Coldinghuus amt, da nu imidlertid i allerunderdanigst følde Kongl. allernaadigste Rescripter af dato 7 Mart. og 28 Novbr. fornevnte geistlige skifterræt tilkommer disse skifter at forrette, og til sin vedbørlig endskab at fremme; alt saa lader meldte geistlige skifterræt indkalde 3 postdage efter hinanden alle de som ved ovenmeldte skifter har anmeldet sig som sande arvinger, saavel myndige som umyndige med deres formyndere, at møde i Piedsted skole den 29 Mart. 1756, de myndige der tillige har annammet deres arve part at give tilkiende om de saavidt med de fuldførte forretninger ere fornøyede, de umyndige, og de som ey have annammet deres arve part med deres formyndere, deels for at giøre rede, hvor de umyndiges capital ere udsatte, deels og paa lovlig maade at antage og modtage de endnu ey udbetalte arve midler. med videre under ald lovlig omgang til sin vedbørlig og ansvarligrigtighed dermed i alle sine ting Piedsted d. 23 Dec. 1755. Niels Høstmark. Om nogen maatte behøve en liden Capital 1200rdlr. til laans kan her bogtrykkeriet gives underretning om, hos hvem samme nu straxen eller til 11 Jun. førstkommende, imod tilstrækkelig lot huuspandt her i staden, som i brandcassen er forsikkret, og 4 og en halv pro Cento aarlig rentes svarelse, kan bekommes.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
J den gaard i Springgaden, som beboes af Hr. Generalmajor Grambow, bliver værelser til leye, fra nestkommende paaske flyt tid, for en Cavallier eller anden ugift person med stalderom tila 3 heste og leylighed for en vogn, hvorom de lysthavende vilde gehage at addressere sig til Conducteur Balle i gottersgaden.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Paa hiørnet af canalen og kongens nye torv er værelser med stal derom og remiser førstkommende paaske til leye.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Smukke og comode indrettede værelser bliver til nestkommende paaske fløttetid ledige for honette familer paa Amalienburg imellem mester bødker Jan Jansen og steenhugger Bedscher, liebhaderne behager at addressere sig enten til Mad. Kirstine Niels Gundersen Lunds enke boendes paa hiørnet af grønnegaden og christendernicostrædet, eller hendes søn Studios. Andr. Nielsen Lund nu værende paa denne gaard paa bemelte gaard paa Amalienborg.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
En gaard i Nykiøbings Kiøbstæd paa Morsøe Dueholm amt Aalborg stift ved stranden og magazin huuset beliggende, med tilstrækkelig gaards rum, haugeplads og fersk vand gaaen, ligførbi dets gade dør udi fjorden; samme gaard, der er meget beqvem for en kiøbmand og tillige vertshuus, saasom den ligger ved havnen og farten, er eyeren Matthias Brunow til Grinderslef kloster, findet at selge under haanden, derom maatte det behage de lysthavende sig hos hannem paa Grinderslev closter paa Sallingholm, at indfinde sig til accord og kiøbs slutning. Matthias Brunov til Grinderslef kloster paa Salling Holm Schivehuus amt Wiborg stift, giør hermed bekiendt, som af høye øvrighed tilsat værge, for afgang. Ritmester Rauns ældste Jomfrue Datter, at udsette til førstkommende Wiborg omslags termin, samme Myndlings arverparter 635 Rdlr. 1 mk. 12 og en halv skilling paa rente, imod fornøylig pandt og forsikring og 5 procento aarlig erleggelse a hundrede. Til hvilken ende, de som samme capital maatte behøve, sig hos hannem betids behagelig ville indfinde, at derom i forveien kunde haves behørig rigtighed i god tid.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
J Mad. Saurs gaard paa store kiøbmagergade, bliver til førstkommende paaskee flyttetid værelser til leye, bestaar af 14 værelser, og stalderom til 8 hester, vogenremisser, loftsrom og kieldere med videre. Paa Christianshavn lige for det asiatiske Compagnie er udi Sr. Svend Svendsens gaard værelser til førstkommende paaske for 2de familier til leye at bekomme, nemlig en samilie der maatte behøve staldrum og remise separat ud til St. Anne gaden og en samilie paa anden tage ud til strandgaden med betrokne værelser og udi skikkelig stand, hvilke kan tages udi øyesyn og med eyeren om leyen accorderes, samme gaard er og under haanden tilkjøbs, enten separat eller under et, ligesom liebhabere dertil maatte findes, hvis strækning er til strandgaden 26 og en halv alen af 7 grundmurede faa 2de etager høy med loft og kjelder, dyb 14 alem som baade er tør saaog til kiøbmands brug meget deqvem, til St. Anne gaden 69 al. 20 saa grund og blankmuur med kielder under samme 20 saa foruden porten og staldrum til 4 heste, med frie gavle til alle sider, udi gaarden et tværhus, hvor ved gaarden kan separeres, samt et baghuus med høe og havre lofter, i bem gaard ere 15 kakkelovne, og 3de tilhørende vande, gaarden er vurderet udi brandcassen for 6800 rdlr. Hvis aarlig afgift den 11 Dec. 1753 cesserede.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Da huusmanden Hendr. Hendrichsens hustrue i Ostrup sogn og bye, Aalborghuus amt, Hinsted herret, navnlig Kirsten Christens datter sidst afvigte 16 Sept. ved døden er afg., og derved skiftesamling er tilkiendegivet, at de havde 3de døttre sammen, hvoraf de tvende var fraværende, navnlig Anne Catrine Henrichsdatter gift med en soldat navnlig Johan Ramp i Kiøbenhavn, og den anden, Karen Hendrichsdatter tienende en silkevæver i kongens Lyngbye, saa omendskiønt stervboen befindes af slette omstændigheder og der intet kan ventes at arve, lader hos bonden Sr. Morten Kirketerp i Hobroe, som skifteforvalter herved trende gange i gaaetterne indkalde bem. arvinger at møde ved skiftets endelig slutning d. 1 April. 1756. Da de efter boens tilstand kan vente at vederfares ret efter loven Et got og vel indrettet huus for tol maadelige familier, beliggende paa Christiansh. i overgaden oven Vandet, er underhaanden at faae tilkiøbs; thi vilde liebhaberne melde sig i Berlings bogtrykkerie, hvor nærmere efterretning kan bekommes.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Afg. Oberstlieutenant Jean de Trapands arvinger lader herved bekientgiøre, det de ved offentlig auction, som d. 23 Jan. næstkommende om formiddagen kl. 10udi Sr. Jens Berings huus i Horsens foretages, agter at bortsælge endeel sig udi Stiernholms og Schanderborg amter Nimb og Woer herreder tilhørende bøndergods, hartkorn, ager og eng 48 tdr. 2 Sidk. 2 alb. samt skovskyld 1 tdr. skpp. 3 sidk. 2 alb. tillige med Hierne land under Stiernholms amt, Bierre herred, hartkorn agger og eng 68 tor 3 Skpr. 3 sidk. 2 alb. med sognets konge tiende, ansat for hartkorn 4 tdr. 6 skpr. godset er overalt i meget god stand og svarer udgifterne uden restance, ligesom og skoven bestaaer, af meget gode fuldvoxne ege og bøgetræer i overflødighed, og er Jordebogen samt conditionerne at bekomme i Horsens paa auctionsstædet hos Sr. Bering, som og hos de respective arvinger paa Rørbech; thi ville de lysthavende behage ommeldte tid og sted sig at indfinde. Byefoget Bendz i Kierteminde, som skifteforvalter sammesteds lader herved 3de postdage bekiengiøre, at som frue Maren Johans datter Hoppensach, sidstleden den 16 Jul. ved døden er afgangen hos hendes søster Jomfr. Dorothea Hoppensach, efter mange aarsseneliggende svaghed, og hun foruden bem. hendes søster har haften broder ved navn Hans Hoppensach, som for mange aar siden her i byen ved døden er afgangen og efterladt sig 5 børn navnlig Zacharias Hoppensasch, Anna Kirstine, Margareta Catharina, Juliane og Martha Hoppensacher, som er taget med moderen til Kiøbenhavn for 10 a 12 aar siden, men ikke nu ved particulaire efterspørsel, kan faaes kundskab om, hvor hun eller børn opholder dennem; Saa blive bem. arvinger med deres formyndere og lau værger bekientgjort, herved siden stervboes tilstand er saa ringe, at den ikke formaaernogen ordentlig proclames bekostning) at skiftet efter bem. afdøde Jomfr. Hoppensach vorder foretaget i stervboen d. 29 Mart. førstkommende om formiddagen kl. 10 slet, om de enten selv eller nogen paa deres vegne, vil møde eller møde lade deres partes at observere, og overvære skiftets behandling og slutning som paa lovl, maade skal vorde omgaaet med Kierteminde den 24 Dec. 1755. M. Bendz.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Fredagen d. 16 Jan om efterm. imellem 1 og 3 slet, lader tømmedhandler Sr. Jegend sin iboende gaard med tilhørende paa ning i toldboegaden paa offentlig auction opbyde og til de høystbydende bliver bortsolgt, uden videre auctionsholdeles. Gaarden beskaffenhed kan daglig tages i øyesyn.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Den 30 Dec. 1735 har en tiener været saa ulykkelig paa veye fra banqven over børsen til Cancelliet, igiennem Cancellie og rentekammer gangene, at tabe 300 Rdlr. i bancosedler, hver paa halvhundrede dir. dersom de af saadant et menneske maatte vær funden, som ikke ved at fortie samme vil tage deel i hans næstes; lykke, ville han det behagelig her i bogtrykkeriet angive, imod de fore at beholde den 3die deel som findere.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Da sognedegnen Søren Rasmussen Knap for Feldballe og Nød agger sogner udi Synder herret i Aarhuus stift, Calløe amt er de 6 Oct. 1755 ved døden afgaaet, og derudi skiftet i stervboen hver ken til 30 eller 6 ugers dagen efter dødsfaldet er indkommen nogen synderlig fordring paa boen, hvorover hverken enken og arvingerne ey heller skifteretten veed stervboets tilstand, saa vorde herved 3de postdage efter hinanden indkaldet alle stervboets eredtorer, samt og dets debitorer, at møde eller møde lade i stervboen Feldballe degnebolig førstkommende 15 Mart. 1756. Da en hver kan forsikre sig, at vederfares efter lov og ret. Stervboen Feldballe degnebolig d. 10 Dec. 1755. J. Steenstrup.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Udi afg. Sl. Julius Frøichens og nu silke- og klædekræmme Adde Hans Bruns tilhørende gaard i vimmelskaftet beliggende bliver til førstkommende paaskee fløttetid, de værelser som af hans høygrevelige Excellence Hr. Greve von Ahlefeldt nu bliver beboet, hvorved er stalderum til 10 heste, tvende vognremisser, med tilhørende høe og havre lofter for en fornem samilie til leye at bekomme, liebhaberne vilde behageligst addressere sig til gaardens eyere. A. H. Bruns.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Udi den gaard i snarregaden, som nu beboes af Frue Zimmer bliver til førstkommende fløttetid værelser til leye med eller udestalderom, liebhaberne vilde behage at addressere sig til eyerne Msrs. Berendsen og Klitgaard boendes i nyegade hos viintapper Bendixen og med dem om leyen accordere.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Da Borgeren og Handelsmand i Stubbekiøbing, Ander Lund den 13 Oct. sidstleden ved døden var afgang, er hans efter ladte effecter og eyendeel strax ved rættens middel tagen under lor lig registering. Og da stervboen er befunden udi slet tilstand, er derpaa den 9 Decbr. ved Stubbekiøbings byes Tingeret lovlig indkaldet Credi og Debitores, at indfinde sig her i Stubbekiøbing for Skifteretten førstkommende 11 Mart., deres fordringer af legitimere og debit at clarere, som og forinden af Byefogden Christian Benzon skal blive imodtaget. Saadan publication bliver videre efter stervboens ringe omstændigheder og praxin herved 3de gange udi de danske gaaetter igientaget, at enhver, som noget efter bemeldte Anders Lund, saavel inden som uden Rig maatte have at fordre, samt arvingerne sig behagelig vilde indfinde, og for udeblivelse tilskrive sig selv den tab, deraf maatt flyde. J store færgestræde hos Andreas Pagter 3die dør fra strande paa høyre haand bliver til førstkommende paaske fløttetid være ser for en honet familie til leye ligeledes paa Christianshavn i den gaard nest ved det kongelig Laboratorium bliver værelser til let for en stor familie eller Fabriqueur med og uden stalderom. Con dition faaes at vide hoseyeren i store færgestræde.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Hos Christen Randrup brændevins brender i den saa kaldede Major Sturups gaard paa østergade er stalderom for tvende rid hester med loftr. til foer og alt sitibehør til førstkommende paastDentsee.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Copenhagener: Beungen.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Post Bære No. 4. Anno 1756. Petræ Montags den 12 Januar.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Ceuta in Africa, vom 20 November. Wir haben hier dasselbe Erdbeben empfunden. wovon wir sortraurige Nachrichten aus Spanien und Portugall erhalten haben. Am 1sten dieses um 10 Uhr 10 Minuten des Morgens fühlten wir einen Stok der eine halve Minute dauerte. Es solgten bald darauf einige gelindere Støse, welche aber sechsmal so lange währetten. Die Gipfel der 7 Berge, die steben Bruder, schienen sich zu erheben und zu senken. Das Meer stieg 7 Fus hoch, und sank eine Viertelstunde darauf dergestalt, das eine Menge von Fischen und Barken auf dem trockenen Sande ligen blieben. Die Ebbe und Fluth, dauerten wechselsweise bis den andern Tag, doch waren sie nach 2 Uhr Nachmittags nicht mehr som stark. Zwischen 3 und 7 Uhr fühlten wir einen drit ten Stok, der ziemlich stark, aber nu kurz war. wischen 2 und 4 Uhr den vierten, des Abends um 3 Uhr, erfolgte abermals einer, welcher starker war als die beyden vorbergehenden. Am 17ten um 10 Uhr, empfunden vir wieder ein starkes Erdbeben, welches mit einem fliegenden Sturm vergesellschaftet war, aber zum Glück eben so wenig Schaden gethan har, als die vorhergegangenen. Die Mohren, welche diese Vestung seit der letten Belagerung bloquirt halten, haben dieses Erdbeben eben sowohl als wir in ihrem Lager empfunden. Man hates auch auf den westlichen und sudlichen Küsten von Africa, und hauptsachlich zu Tanger ge fühlet. Um die Stadt herum haben die Fontainen eden sowohl als hier einige Minuten zu lausen auf gehøret, und denn sich wieder gewaltsam ergossen. Das Meer ist daselbst 50 Fus hoch gestiegen, und man har wahrgenommen, das es bey diesem Wuchse fast alles Salz und seine Bitterket verlohren hatte. Das Erdbeben ist im Lande selbst viel starker gewesen als auf den Küsten.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Madrit, vom 8 December. Seildem man einige Truppen an die Grenzen von Portugall zur Sicherheit der Reisenden hat anrücken lassen, treffen die Posten richtiger ein. Allein, die Nachrichten, welche sie mitbringen, lan ten noch immer betrubt. Den 29sten November haben die Erschütterungen noch angehalten, und keiner har es noch mit Sicherheit wagen dursen, in dem ehemaligen Lissabon sich lange aufzuhalten. Der Schrecken, die isige rauhe Witterung, der Mangel an Wohnungen und Gemachlichteten verursachen unter dem Ueberrest der Einwohner viele Krankheiteen. Hierzu kommt noch die bestandige Furcht für die Rauber und Banditten, deren Zahl sich taglich vermehret. Der groste Theil der Spanier, Englander, Franzosen, Hollander undDentschen, welche diesem Unglücke noch entronnen sind, reisen nach und nach ab, um ihr Glück anders wo zu suchen. Der Graf von Andrada, welchen der König an die Stelle des umgekommenen Gra fen von Perelada zum Ambassadeur nach Portugal ernannt hat, ist in der vorigen Woche dahin abgereiset. Bey seinem Abschiede sagte der König zu ihm: "Bietet dem Könige, meinem Schwager, die Fortdauer des gandlichen Beystandes an, wozu ich und meine Unterthanen vermagend sind, und das er mich gar nicht schone; den der Jammer seines Kongreichs ist durch den Antheil, wel chen ich daran nehme, der meinige geworden. Neapolis, vom 9 December.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Am Sonnabend, Sountag und Montage har der Vesuvius aufs nene stark getobet, und Flammen und Materie ausgeworsen. Diesen Morgen aber scheinet er wieder ruhig zu werden.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Livorno, den 8 December. Die Nachrichten ans Corsica melden, das das Oberhaupt der Missvergnugten, Paoli, zu Corte seine Wohnung augeschlagen hatte, allwo er sein Gericht niedergesetet, und 6 Compagnien gute Volker zu seiner Wache zu sich genommen. Es hatte auch derselde noch ein nenes Regiment aufrichten lassen, ohne sich aber den Nahmen eines Commendanten daruber zuzueignen. Demselben werden auch ordentlich durch eine Felucke von den Romanischen Kisten Briefe und Geld zugeschickt, und man bemerket, das er monatlich uber 1000 goldene Zechinen verbrauchet, ohne die ihm untergebenen Volker nu mit den geringsten Anlagen zubeschweren, und ohne endecken zu konnen, woher ihm diese grosen Hulfsgelder zugeschickt werden. Der Herr Grimaldi halt sich unter einer Bedeckung einiger 100 Mann regulairer Volker zu St. Fiorenzo auf, zwischen welchem Orte und Bastia die Handlung noch immer ununterbrochen, fortgesest wird; uud menn man die Besatzungen, verandern will, mus solches uber, die See geschehen. Nevers, der Hauptstadt in dem Herzogthum Nivernois, vom 15 December.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Durch die pløsliche Aufschwellung der Loire haben undre Kauflente mehr als 3000 Stück der besten inlandischen Weine verlohren, welche ste aus ihren Kellern nach den Ufern des Flusses bringen lassen, um eingeschift und weiter verführt zu mer den. Die Gewalt des Wassers har seldige in einer Nacht, nedst 32 kleinen Transportschiffen, logerissen und weggespullet, som das man uchts weiter davon gesehen. St. Maurice, im Walliser-Lande vom 15 Decbr. Am 9ten dieses, Nachmittags ungefähr um 2 Uhr, hatte man hier ein Erdbeben das aber weder lange noch fürchterlich war, auch keinen Schaden verursachte. Hingegen har man es zu eden der Zeit auch zu Brigue gehabt, undvar auf eine som erschreckliche Art, das der groste Theil der Hauser, von solchen Flecken so ubel zugerichtet worden, das sie nicht mehr bewohnet werden konnen, und viele derselden sind gar eingesturget. Die Jesuiten, die Nonnen, und alle Einwohner, sind gendthiget worden, aus Furcht, unter den Ruinen ihrer Gebande begraben zu werden, sich aufs freye Feld zu flüchten. Unter der Erschütterung har man durch grose Risse der Erde das Wasser aufsteigen sehen, welches so wallend gewesen, als og Feuer darunter ware. Diese Erschutterung har von dem Tage und der Stunde, da sie angefangen, am11ten zu Mittage, bey Abgang der Post von Brique, noch nicht augehøret gehabt, ist aber weniger heftig, als die beyden erstern Tage, gewesen Ausser den oberwehnten Wirkungen, die dieses Erdbeben in solchem Orte gethan, har es auch den Glockenthurm der grosen Kirche halv eingesturget, und wie man vernimmt, die Gallerien auf dem Thurmevon Viege zu Boden geworsen. Hente, als am 15ten, har es, wie man ito gleich erfart, noch immer daselbst angehalten.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Würzburg, vom 30 December. Wegen der betrubten Umstande, worein in unserm Welttheile so mancher Ort durch die Erdbeben versetzet worden, und die sogar auch inder Nachbarschaft sich geaussert, haben wir aufhochsten origketlichen Befehl in der Stadt und auf dem Lande offentliche Bet- und Bustage angefangen.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Berlin, vom 3 Januarii. Aus Filehne, an der Pohlnischen Grenze, unweit Driesen, vernimt man, das allda eine Art von ansteckender Krankheit herrsche, welche schon viele Menschen weggeraffet habe, undes waren deshald die nothigen Postirungen veranstaltet worden, damit solche nicht weiter emreissen moge.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
NOTIFICATION. Nachdem die auf den 15 Febr. a. c. festesette Ziehung von der isten Classe der 3ten Königl. aller privilegiirten Copenhagener=Lotteren, nach geraade herannabet: als wollen die Liebhaber, welche in solcher Lotteren ihr Glück zu versuchen gesonnen, infonderheit aber diesenigen, wel che in der vorigen 2ten Lottere, 5ten Classe Freylosse gewonnen haben, sich bey denen vorhin bekanntgemachten, Collecteurs, worunter jedoch Hr. Lars Tostensen in Christiania die Stelle des Hen Postmeister Raabecks vertreten, je eder je besser einzusinden belieben, allermassen die Collection den 2 Febr., zu følge des Plans, zu Endelauft, auch die Freylosse, welche den nicht, gegen Extradirung der alten Losettun von bemeldter 5ten Classe, abgeholet seyn möchten, ganzlich versallen sind. Copenhagen den 5 Jan. 1756. Jonas Collin, Königl. Lotteren=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1756-01-12
Auf der Wasserkunst neben die Radtmacher Herberge ist die unterste Etage anf Ostern zur Miethe zu bekommen und konnen die Liebhaber mit dem Cigner daselbst accordiren, Sr. Hinrich Zöllner, Tapeteenmacher. Kopel Enoch Simon, welcher, auf Jhro Königl. Majestat Rosenburger Schlos besindlich ist, auch vor einigen Jahren verichiedene gemacht, und vor seiner Abreise von hier, inventiret der Republick zum Nutzen eine Mühle, soans 20 Radern, bestet und nur 8 Fus in Qvadrat hat, und von einem Hunde bewogen, aber doch durch einen Menschen regieret wird; Auf disses Werk kan man allerley Sorten Brillen und optische Glaser, eine grose Menge in einer Woche verfertigen; sie kostet mit allen Zubehør 100 ethl. und hierzu konnen sowohl mann. als weiblichen Geschlechts emploiret werden, auch leicht erlernen. 2) dito Ein Werk somans 9 Radern besteet, und ebenfalle von einem Hunde bewogen wird, hierauf kan eine Person alle Tage 6 Wapen in Steinstechen, auch ist dabey eine Drebbank, und andere dergl. Jngehørigkeir, kostet in allen 40 rthl. 3) Eine Machine allwo eine Person alle Tage uber 100 Pitschiere in Stahl von allerley Sorten verfertigen kan, de facto kan man bey ihm bekommen, ein Pitschier in Stahl wohlgemacht vor 2 Mk. danisch 8 sl. und in Silder oder Messing gestochen vor 1 Mk. danisch 4 sl. Logiret in der Ulkenstrasse in dem Thee hause; bedient alle Menschen.
Berlingske Tidende, 1756-01-16
No 5. 10.
Berlingske Tidende, 1756-01-16
Extraordinaire II VIII Tilde.
Berlingske Tidende, 1756-01-16
Kiøbenhavnske Danske pos-Tidender. Fredagen, der 16 Januar.