Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1743-07-01
Den 31 Julii er en Disputat; holdet paa det øverste Auditorio, hvis Titul var følgende: Apologia Concionatorum Evangelicorum adversus Accusationem Episcoporum & Clericorum Pontificiorum Regi & Senatui Regni Daniæ Exhibita in Comitiis Hauniensibus anno M. D., nunc Danice & Latine edita cum accusatione & brevibus Notis Illustrata, Qva rum Particulam Qvintam Examini Sublicit MARCUS WöLVII. Respondente Viro Clarissimo Doctissimoqve MagPero NICora KIIII, Collegii Walkendorf, Inspectore & Communitatis Regiæ Decano. Continuation af forrige Junii Maaneds-Advise. Jmidlertid ville han dog ikke raade, at Beglerbeg skulle selv vove sig i denne Fare, siden heele Provincen var forloren, om han blev ulykkelig. Han maatte blive i Muschad og bevare Byen med Tropperne, som laae i Nærværelsen; men de Exercerede skulle han sende imod Fienden, for at holde et Slag, eller besette de snevre Veye, indtil Kongen kunde sende fleere Tropper. Han var saa forsikkret om sine Soldaters Mod, at om Beglerbeg ville beære ham med Commando i det Tog, da skulle han enten skaffe Seher eller han ville miste sit Hoved. Dette dristige Tilbud behagede Beglerberg, som uden at høre de andre Generalers Betænkning, gav Nadyr Commando, og derhos lovede, at dersom han blev lykkelig, ville han udvirke en Generals Titul for ham hos Kongen. De Gemeene Soldater vare særdeles fornøyede. For Julii Maaned Aar 1743. nøyede med, at Nadyr Kuli skulle commandere over dem, men adskillige af Mim-Baschis, som vare ældre end han, ville ikke staae under ham. De fik Tilladelse at blive hiemme, og Nadyr fik Frihed at besætte de ledige Pladser efter sit eget Behag. Han tog de vel forsøgte til Officerer, som længe havde fortient det, og derved blev meget elsket. Derpaa gik han imod Tartarerne, Tanke, enten at døe eller vinde. Fienderne fik Kundskab om hans Marche, og ankom om nogle Dage, hvilke han biede efter i en fordeelagtig Leyr. Attaqven skeede med stor Fyrrighed paa begge Sider, og Seyren var længe tvivlraadig, indtil den omsider faldt i Nadyrs Hænder, som dræbte Tartarernes General med egen Haand, og forfuldte dem nogle Mile. Der bleve 6000 Tartarer paa Pladsen, og saa af de flygtige kom hiem. Nadyr kom med stor Ære til Muschad, og Beglerbeg lovede at skaffe ham General-Lieutenants Plads i Chorazan, men af Jalousie hemmelig maaede det ved Hoffet, at en ung uforsøgt Person af hans Fryndskab blev General Lieutenant i Steden for Nadyr. Da nu Nadyr med en stor Ivrighed besværede sig derover, fik han sin Afskeed, og blev slaaet under Føderne med en Stok, som en Rebeller. Med denne Belønning maatte han lade sig nøye, og saae sig at være uden Haab og Venner. Resten skal følge ved anden Leylighed. Norice. Gottlehedens fortreffelige Compendium af den heele Philosophie, bestaaer af 2 Tomer in Octavo, af hvilke den Theoretiske Deel afhandler 1) Fornuft Læren eller Logica, 2) Grund Lærdommen eller Metaphysica, 3) Natur Læren eller Physica. 4) Aandernes Lære eller Pnevmatologis. Den Practiske Deel afhandler 1) den almindelige Lærdom om Sæderne eller Philosophia practica universalis, 2) Naturens Ret eller Jus Naturæ, 3) Dydens Lære, eller Ethica. 4) Staats Læren eller Politica. Dette ypperlige Skrift er nu oversatt paa Dansk og gandske ferdigt fra Trykken. Man haver intet sparet, som i nogen Maade kunde giøre Oversættelsen nyttig og behagelig, til hvilken Ende den Theoretiske Deel er forsynet med alle de Figurer, som findes i den beste Tydske Edition, saavel de i Texten forekommende, som de XIII heele Tabeller, og begge Deele er forsynede med et tilstrækkelig Register. Man tvivler ikke paa, at jo denne Bog, som allerede haver fundet Approbation hos mange lærde Mænd af geistlig og verdslig Stand, og er nyttig for studerede og udstuderede, jo endnu vil finde flere Velyndere. Til hvilken Ende Liebhaberne ville behage at indfinde sig jo før jo heller udi Hans Kongel. Majestæts og Universitæts Bogtrykkeriet hos Johan Jørgen Høyfner, hvor de kand bekomme Exemplaret for 7 Mark Danske, Sammesteds kand og faaes adskillige smukke Bøger og Licer for billig Priis, som behaglig kand sees af den derover trykte Catalogne, som gives for intet.