JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Tydskland. Hamburg er igien i de Franskes Magt, og alt, indtil de offentlige Tidender, synes igjen at faae sin forrige Form. Efter de svenske Troppers Bortgang, der vilde tage en fast Stilling ved Bergedorf, rykkede der igien ind nogle Batailloner Preussere og Meklenburgere. Den russiske Gen. Tettenborn lod arbeide stærkt paa Voldene; alle Anstalter gjordes til et kraftfuld Ossensive, og Hamburg syntes at blive dannet til en Vaalenplads; men d. 29de hørte man fra Zollenspirker af en hæftig Gevær=Jld; man erfarede saart, at de Franske havde forceret alle Passer, og forfulgte Fienden hen mod Boltzenburg. Hen imod Aften rykkede nogle Batailloner Franske ind i Hamburg, som besatte alle offentlige Pladse, og de vigtigste Poster; de følgende Dage ere hvert Øieblik nye franske Tropper indtrufne. D. 31te holdt der General=Gouverneuren, Prinds af Eckmühl, (Marschal Davoust), og Gen. L. Vandamme Revne over 35 Batailloner Jnfanterie; Jndbyggerne kunde ikke nok beundre disse udvalgte Tropper og deres Antal.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
J Mariner=Arseaalet fandt man 150 Kanoner og paa Volden henimod 80, paa Stadens Belæstning arbeides. med megen Jver. Gen. Politie Directoren d'Aubignose, er indsat i sin forrige Værdighed, og har allerede udstædt 2 Bekiendtgjørelser: den 1ste, under stræng Straf ufortøvet at indlevere alle Libeller, Pamphlets, fremmede eller ikke tilladte Aviser, Carricaturer, Kobberstikke, Vers o. s. v., som siden d. 24 Febr. her have seet Lyset; den 2den, inden 24 Timer at opgive de Fremmede, som opholde sig i Hamburg.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Om Slaget ved Lützen d. 2 Mai melder den franske Kriser sin Gemalinde, at han der har erholdet den fuldstændigste Seier over den russiske preussiske Armee, som anførtes af Keiser Alerander og Konger af Preussen, at man der havde vexlet over 150000 Kanonskud, og at det franske Mod, uagtet det overmaade ringe Antal af Cavallerie, havde seiret over alt. J Anledning af denne Seir blev et høitideligt Te Dem afsiungen i Paris i Metropolitan=Kirken, hvor Keiserinden blev ved Jndtrædelsen imodtaget af Erkebiskopen Cardinal Maure, med en Tale. I det løndensk Ugeblad; Courier, ord der det om dette Slag: Vi har nu endelig faaet den franske officielle Beretning om Slaget ved Lützen. Kampen har været skrækkelig. Men uagtet alle Berliner Efterretninger, der udbreddes, vilde det mere urimeligt at nægte Fordelen paa de Franskes Side; thi den franske Armee har vundet Terrain, og er frenrykt fra Saales Bredde til Mulda. Jmidlertid lader os de Allieredes Mod og Tillid til dem være ubekymrede for Udfaldet at denne Kamp. Det er at vente, at de snæt vil levere et nyt Slag.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Om det blodige Feltslag ved Bautzen d. 21 Mai. staaer i den Bremiske Journal følgende officielle Beretning: Keiser Napoleon har d. 21de ved Bartzen tilfægtet sig en glimrende og afgiørende Seir. Fienden havde taget en frygtelig Stilling, men i det Øieblik, da Napoleon angreb med alle forenede Armeekorpser, overfløi, Fienden paa høire Side, saae denne sig nødt til at forlade alle sine Forskandsninger, den erne efter den anden; imod Aftenen var han afskaaret og i fuldkommen Retirade til flere Kanter; de Franske Tab er meget ubetydeligt, og Armeen bar ikke mistet nogen Person af Anseelse, men flere Tusinde har man taget til Fange.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Fra Stralsund berettes under d. 24de, at der nu vare 24000 Svenske i Pommern, Meklenburg og ved Elben, ogsaa det svenske Artillerie er allerede kommen i Land og i fuldkommen Orden, omtrent 75 til 80 KanoArt. Armeen raser paa afte Pecter frem imed Elben Kronprindsens Hovedqvarteer vil d. 30te bive i Witlenburg i Mechlenburg Schwerin. Det svenske Pommern selv afgiver af dets kolketal af 115000 til Landeværnet og til at completere Regimenterne omtrent 3600 Krigere. Expeditionen fra Sothenborg af 5000 Mand. under Gen. Pøsse, som siges at have en anden Bestemmelse end til Pommern, er udskibet ; ligesaa Cavalleriet i Carlscrona.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Polen. Om Fæstningen Thorns Capitulation har man saavel fra den franske Souverneur Manvisions Jndberetning, som fra andre Kilder følgende Oplysning: Ved den d. 10 Febr. og fra 1 til 26 Marts paafulgte Beskydelse af Staden med Kanoner og Haubitzer beskadigedes 4 Huse og en Bagbygning afbrændte; men Bombardementet fra 10 til 16 April var ganske ødelæggende, da nogle 100 Bomber kastedes ind i Staden, og adskillige Huse faldt to til tre 150pandige Bomber; ved dem og ved Kugler og Stanater ere over 100 Huse. beskadigede. Langt skrækkeligere seer det ud uden for Stader, i let Forstæderne og den næstliggende Landsbye Møcker paa Marskal Davenske Befaling afbrændtes og forvandledes til en gyselig Ørken, hvilken Skade vurderes for 300000 Rd. Ligesaa er afbrændt paa samme Srund da lille Stad Podaurt lige ovenfor Thorn, og Flekkerne Magdanne og Dybow, en Skade paa 5000 Rd., foruden et fuldt Saltmagazin af 45000 Rd. Vær m. Afbrændiggen blev for det meste ikkun 2 Timer i Forveien kundgjen, saa at de Ulykkelige neppe fik Tid til at redde deres Senge, og mange 1000 fattige Familier, maatte med den smaa Børn ligge i den hæftigste Frost paa Jisen af Wichsel. Gonvernøren saae sig nødt til at indladt sig i Underhandlinger, da Fienden havde deres Batterier kun 20 Favne fra Fæstningsværkerne, og ingen Undsætning kunde ventes. Besætningen havde ved Spedomme og Fægtninger mistet 600 Mand. Ved Capitulation udgjorde den 1877, hvoraf endeel Syge, og Helbreddede; den vendte tilbage til Tydskland under den Betlagelse, ei før dette Felttog Ende at gribe til Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Engeland. I Underhuuset er Hr. Statan kommen frem med en Bill til Fordeel for Catholikerne, hvorefter de som Repræsentantere, kan faae Plads i Parlamentet, men udelukkes fra de høie Embeder af LordeCanzer, Stalbruarer, Lord=Lieutenant og Gouverneur Plads af Jrland. Jngen Catholik maatte, efter de forrestaae Indskrænkninger, befordres til Præst eller Lær rer i Ofad, Cambude, Eton, Westminster, Winchester eller andre geistige Establissements. Enhver Catholsk Biskop maae saa 5 Engelsk=Catholske Geers fremniseret Sidnesbyrd om sin Loyalitet, før hun kan vælbal Biskop. Alle Buster eller Breve fra Rom maae Anet men meddeles den Catholske Commission, som skal saa a 25 Catholske Sters, den Catholske Bistor, i London, Cansteren af Engelland og en protestrukke Statsminister.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Frankrig. Jfølge den til Keiserinde=Dronningen indløbne Efterretning om Armeernes Stilling d. 2 Mai, erfares, at Hertugen af Jserien (Marskal Bessære) til ke omkom i Slaget den 2 Maj, men Dagen forhen, da han vilde recognostere Sletten, og var kommen de fiende lige Tirailleurs for nær, da det første Kanonskud, der lønnedes den Dag, traf ham i Brystet og strakte ham død til Jorden. Der ere for Mænd, hvis Tab har været saa smerteligt for Keiseren ; han havde i 16 Aar, siden det første Feldttog i Italien, stedse i forskellige Grader commanderet Keiserens Garde, der i alle hans Feldttoge havde ledsaget ham.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Efter Jndberetningen den 24 Maj, hedder det, at Hertugen af Bellund (Marskal Victor) Gen. Bebastinni og Reynier marserer mod Berlin, som ved en Proclamation er kundgjort at bedækkes af det BülenskCorps, men i Tilfælde, at de Franske kom der, skulde modtage dem efter Krigsgrundsætninger. Jngen Tydsker, hedder det, er tilbøielig at afbrænde fine Huse eller morderisk overfalde nogen. Schlegler, Korteboer, og andre ligesaa strafværdige Skribentere maae gierne søge at omskabe de retskaalne Tydskere til Ssiblandere og migmordere, men Efterverden vil bemærke, en ikke er eneste Jndinidium har lavet sig forlede til at overskride, Platins og Retskaffenheds Grændse.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Den østerrigske Stsandt, Grev Bubaa, ankom d. 16de til Dreiden, og overbragte den østerrigske Keisers Skruvelse til Keiser Rapolen; han afreiste igien d. 17de til Wien.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Keiser Napoleon har foreslaaet Forsamlingen af en Congres i Prag, for at underhandte om en almindelig Fred. Fra Frankrigs Side skulde ved denne Congres indfinde sig befuldmægtigede Gesandter fra Frankrig, fra de forenede Stater i Amerika, fra Danmark fra Kongen i Spanien og fra alle de allierede Fyrster, og fra det modsatte Partier Gesandtere fra Engelland, fra Rusland, fra Preussen, fra de Spanske Jnsurgen, tere og fra de andre Allierede af denne krigførende Masse. J denne Congres skulde lægges Grundvolden til en lang Fred. Men det er tvirksomt, om Engelland vi underkaste sine Christiske Grundsætninger for Verdens Bedømmelse; thi der er ikke een Stat, saa liden den maae være, der jo reclammerer de Previlegier, som ere forbundne med dens Sonvergintet, og som ere hellige ved den Urecte Tractats Artikle om Sørfarten. Skulde da England vægre sig for at arbeide paa dette store Fredsværk eftersom det vil udelukke hele Verden fra det Element, som optager 1/2 Deel af vor Jordkløde, føre slaaer desuagtet Keiseren Foreningen af alle de krigs rende Magters Gesandtere i Prag, for at fastsætte Fri den paa det faste Land. Keiseren tilbyder strax fra de Øieblik, Congressen skal formes, en Vaabenstilstand, mellem de forenede Armeer for at svare Blod. Disse Grundsætninger ere overeensstemmende med Østerrigs Hensigter, det kommer al saa an paa, hvad Hofferne i Engestand, Rusland og Prinssen vil giøre. Fraliggenheden af de forenede Stater i Amerika, kan ikke være Grund til at udelukke dem : Congressen kunde desuagter aabnes, og der var Tid nok for hines Deputterte, førAssiatningen af Anliggenderne, at underhandle om de tet Rettigheder og Jnteresse.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Indenlandste Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.) drag af et Brev fra Christiania, der 24de Marorg. Han er der kiæreste Ven, Prinds Chri saa Frageris er kommer, og er modtagen med den Inderlighed som 5te Frederiks Sendebud til hans hengivne og traa nørske Folk fortiener den. Den raske Con stad Falsen bragte ham og Major v. Broch i en aaben Baad, alle lædte som Matroser, fra Fladstrand til Haalerne. Paa den sidste Deel af Reisen brugte de en svensk Løns, da de vare stegne i Land, betalte de han gode og sagde en Dakan sige: at de har førr Prindsen af Danmark til Norge. Fredags Aften kom Prindsen til Frederikstad og tog samme Aften til Mess. Løverdags Eftermiddag Kl. 5 var ham der, Prinds Fredernes og hans Stad, Commandanten, Stiftamtmanden og Biskoppen, med flere, vare tagne han imade til Greverud i en halv Miil herfra, - ligesaa det borgerlige ridende Corpe og der ridende Jægerkerne. Paa Egeberg stege begge Prindser til Hest. Alt Militairet var Hanstillet i Gaderne fra Torvet af, og fra det Diebliden naaede Byen, saalede Hurra, Velkommen, Gud sat staae Kongsaa ham møde. Da han steeg af, foretande kan næsten alle øvrige Autoriteter og Embedsmænd, Hamese, en ei fik strax Audience. Han sagde med Hierte sigter og en ædet Anstand. Jeg er kommen til Norge. efter Kongens Villie og mit eget inderlige Ønske. Gud gi re jeg kunde være dem anttig: Jeg har efterladt mig i Kiøbenhavn det Kiæreste jeg har denne Verden - min Søn men jeg glemmer det over den Modtagelse jeg der finder Derpaa bar han Prinds Freders giøre ham personlig bekiendt med de Tilstedeværende, og sluttede med at sige at han ønskede at for og alle efter Sandags=Gudstienesten. Ved denne almindelige Cour holdt han en kort Tale, takkede deri den 2de Pringe Frederik for hans Trofasthed med Kongen og Landet en Gud lønne dig derfor - sagde han, og omsavnede ham - modtag min Tas og min inderlige Venskab. Taarene stod dem begge Dinene. De kan tre, at for enhver, som elsker ver Konge og vort være Tvillingrige, og som tænkte paa er Stilling, var dette baade rørende og Mad indgydende. Hvad kunde ikke disse 2de Mænd virke for den æderste blant Konger. Prinds Frederik er en høist retskaffen Mand og hænger med sin hele Stel ved Kongen og Landet. Efter Couren spiste omtrent 30 a hos paa Ladegaarden ifølge Prinds Frederiks egen mundtlige Indbydelse. Aar er en i spændt Forventning om hvad der vil skee, og enhver - jeg tør fretdigt sige det - 999 af 1000 ere beredte paa ethvert Offer, som fører til vor eeneste og kiereste Ønske - Broderhaandets Vedligeholdelse med Danmark.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
under 22de Mai er her udkommen følgende Kundgjørelse : Formænd, Eders Konge kiender og paaskiønner Eders rykkelige Troskab for Ham og for den norske og danske Kangeslægt, som man i flere Aarhuusreder har regieret over Eders Fædre og Eier. Hans landsfaderlige Hu staaer til at for Broderkierligheden og Sandrægtigheds uopløselige Bans befest, imessen Tvillingrigets Fisk. Statte Frederiks Hierte er stedt et Eder, men Hans Omhu for Staten i alle dens Dele nægter Ham den Glæde, at see sig omringet af sit tro norske Folk. Derfor sender 2. mig til Ser med Fuldmagt, som Statholder i Hans Rige Norge at udrate Hans Villie som var Han sel blandt Eder tilstede. Hans Bad skal være min Lys, at vinde Eders Tille ma Bestrækelse, Sders Høiagtelse og Kiærligen værde min kan. - Maaskee endnu haardere Prøvelser forestaae Og ; med Træ paa Forsynet og med fra digt Mad skal jeg gaae dem imade og overvinde dem ved Eders Bistand, trofaste Formand ; tor jeg veed at jeg kan stole paa Eders Troskab med Kangen, at J vil bevare gamle Nørges Selvstændighed, og at det Løfen, der forener Ot Alle, ær for Gud, Kongen og Fædrenelandet. Christian Frederet. Frinds til Danmark og Norge, Statholder over Kongeriget Norge, commanderende General.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Fra Viborg Tugthuus er bortgaae 2de for Jndbrud og Tyverie tiltalte Forbrydere, den en Carl Andersen, forhen Underofficeer af 2det indske Regimert, søensk af Fødsel, den anden en Snedkersreng fra Aalborg, som i Vinter skal paa Søedal.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
der Torsdag prædiker i Hospitter Hr. Klaven, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. Tellerterie. Ver 1034 Trækning i Kiøbenhavn, udkom følgende Numre :J. S. S. 4. Efter Lerom fra Over=Providerings-Commissar for Norge mastage Opaare, var Prisene paa Kornvare i efter Trevne Norges Kiøbstæder den 15 Mai 1813 følgende: J Caristiania kostede Tønden af Rig 30 Rbd. og Havre 16 Rbd., 64 s. I Tønsberg Rug 28 Rd. 64 s., Havre 16 Rbd., 64 s. I Laurvig Byg 15 Rbd., Havre 10 Rbd. 3 Skien Byg 13 Rbd. 32 s., Havre 9 Rd. 16 s. I Kragerøe Rug 16 Rbd. 64 s., Byg 11 Rbd., Havre 3 Rbd. 32 s. . Christiansand Byg 14 Rbd. 12 s. I Riisøer Rug 20 Rbd. Byg 12 Rbd. 48 s. J Bergen fag 23 Rbd. 32 s., Byg 16 Rbd. 64 s. I Trøndtem Hvede 24 Rd., Rug 24 Rbd. Byg 15 Rbd. I Frederichshald, Frederichsstad, Mase og Stavanger haves intet Korn.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Avertissements. Der har behaget der alvise Forsyn den 27de Mai, efter nogle Ugers Svaghed at henkalde til et bedre Liv, min retskafne og inderlig elskede Mand Anders Michelsen Ydegaard, fra mig og 2 smaae Børn i hans Alders 40 Aar ; seg en overbeviist om Familiers og Venners Deeltagelse i denne nin tungs Skiedne, som kiendte hans Værd som Mand og Fader. Min Sorg kan kun den forestille sig, der har frastet lignende Skjebne. Den hedengange Gode slame : Ro, og mig skienke man deeltagende en Medlidenheds=Taa. Fladstrand den 29 Mai 1818. Johanne Cathrine. sal. A. Michelsen Ydegaard, fød Fred.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
J Anledning af Prinds Christian Friderichs lykkelige Aa komst til Norge, er mig fra 2de ananginne Personer tilsendt 10 Rd. d. C. til de meest Nødlidende i Fattighusene : hvilket og er uddeelt til 18 Personer a 3 Mk., der med Bekiendtgjørelsen udgiør ovenmeldte Samme Aalborg d. 4de Juni 1813. Ennidsen. Erter, saaret af Rødslodt som Frue Sal, der hu herlig Adkomster paa deres Begravelsers Liigsteene som ligger østen og sønden for bemelte Frue Kirke, ville behagentlig med allerførste foresle mig samme, tillige hvor enhvers Begravelsested og Steen er. Aalborg d. 4 Jani 1813. S. Hvibberg. p. t. Kirkens Værge.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Et meget smuk meubleret Værelse med Sæng, er at faae til Leie for en honet Person i næste Pindsemarken; man behager at melde sig hos Hr. Bogtrykker Wandal.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Undertegnede forfærdiger alle Slags Graveur=Arbeide, adelige Vaabener, Signeter, Stempler til alle Slags Brug, og alle til dette Fag henhørende Arbeide. De respective Herskabet og ærede Publikum, som skulde behøve af mit Arbeide, vilde behageligst henvende sig til mig. C. Thiele, Gradeur, udenfor Besterport hos Hr. Skibsted, Møllebygger, i Hr. Dannebrogsmand Schiellerups Huus.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Hvor der er godt Rusholm, at faae til Kiøbs, saa og Sængekalm, anviser Hr. Bogtrykker Vandal. Stade=Calender for 1213, heftet i stivt Pap, 3 Rdlr. 2 Mk. Rdpenge, faaes hos Kortbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
For honette tilreisende Fremmede, kan erholdes Logie, og Stalderum til flere Heste. Anviisning dertil erholder hos Hr. Bogtrykker Wandall. Qvarteer for tvendt ugifte Soldater til næstkommende Michaeli, anvises af Holm, boende i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Hvide Halstørklæder kan daglig blive trykkede med ægte Farve hos Christen Trykker, som boer paa Hjørnet af Nye= og Brødregaden i Aalborg, imod en billig Trykkebetaling. - Sammesteds kan erholdes expederet, Ansøgninger til Kongen og de Kongelige Collegier, Klager til Overøvrighederne, Politie=Retterne og Forligelses=Commissionerne, Pengebevisers Udstædelse og Omskrivning i Rigsbankpige med flere lovformelige Documenter.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Torsdagen den 8de Juni næstk. Formiddag Kl. 10. slet, bliver paa Raadstuen i Hiøring liceret en Hovedreparation paa en Træbroe, kaldet Wahrbroe, beliggende i Skiellet imellem St. Olai og Bierbye Sogne i Horns Herred, efter de Conditioner og det Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. De Lysthavende indbydes at møde. Hiøring d. 24 Mai 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Onsdagen den 9 Juni førstk. Formiddag Kl. 10 slet, bliver i Thornbye Præstegaard ved Hiøring, foretaget offentlig Auction over en Deel Løsøre, tilhørende afdøde Sognepræst Damkiers Stervboe sammesteds, bestaaende af Linned, Mands Gangklæder og noget Jndboe, samt en stor Deel Bøger i forskjellige Sprog m.v., alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; thi indbydes de Lysthavende til ovennævnti Tid og Sted at give Møde. Hiøring d. 24 Maj 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Da jeg ogsaa i Aar, som forhen, agter mig til Aalborg Pindsemarked, med et Partie Hatte 12 Forhandling, saa bekiendtgjöres det herved fode Herrer, saavel inden som udenbyes, som ville forunde mig deres Søgning, at jeg i min Boutigpaa Torvet, er forsynet med alle Slags Hatte, fride fineste til de groveste, og paa alle Facons, saaat enhver hos mig kan forvente sig reel Behandling. Randers d. 27 Mai 1813. Peter Barlag.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Da jeg i Aar ligesom forhen, agter mig til Aalborg Pindsemarked, for at forhandle endeel GiørtierKiøkkestøber=Arbeide; saa vil jeg have mig hos alle . endver paa det bedste rekommenderet, ligesom og herDehrr. Kirkeriere og andre, som maatte have ganKirkeklokket at ville lade omstøbe, samt HerregaaRadkjøkker og andet stort Messing Arbeide at lade i. færdige; da jeg som sikkrer at enhver skal vorde behanlet paa den redeligste Maade og til de billigste PriMit Logie bliver i Aalborg hos Hr. Kandestøber Solestrøm, og i Viborg Snapsting hos Hr. Giørtler og Pichser. Randers den 30 Mai 1813 Peder Reilstrup. Klokkestøber og Giørt er.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Den 3de Juni førstk., ankommet 3de Vegne fra Kander til Aalborg, som tager Fragt tilbage den 9de Juni, boer om nøiere Efterretning kan erholdes hos Peder Hermansen i Nyegade.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
En Hiørneste paa en reel Gade for en eenlig Persorer at faae til Leie i Pindsemarked og Snapsting. Hr. Bogtrykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Ved Proclama som er læst ved Hiøring Byeling og bliver at læse ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Districtschirurg Vilhelm Næsted, med 12 Ugers Varsel indkaldede, for hos undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevitiliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere dikiendtgiøres. Hiøring den 20 Marti 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Creditorerne i Stervboet efter her i Byen afgangne Borger og Garvermester Adam Gottfried Møller, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel for at anmeldt: og beviisliggiøre deres formeentlig tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 12 Marti 1813. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-06-06
Paa Kordahl pr. Aalborg kan strax modtages til Græsning dette Sommer 40 Stkr. Fæekreaturer, hvorom accorderes med Eieren paa Gaarden. Udi Stervboet efter afgangne Justitsraad Hvid til Kolkedahl og forhen afgangne Hustrue, er en Skiftesamling berammet at holdes paa Aalborg Raadstue Løverdagen den 12 Juni førstk., om Formiddagen Kl. 10 slet; hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for dem, som under dette Skifte maatte have noget at fremme. Køllerup d. 2den Juni 1813. Hansen, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
sives 1
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Udenlandske Efterretninger. (Af Had. og Alt. Aviser. Med Indstrænkning til Frankrig og Tydskland, uden Efterretning om de Allieredes Stillinger, forkandet beser Napoleons 2den Seier i Tydskland over den rartskepreussiske Armee d. 21 Maj ved Hochkerchen i Obersarst, som Fortsættelse af Slaget ved Bantzen, da Pompen varede 2de Dage. Hochkiechen, som ugger 2 1/2 Miil fra Bantzen, ligesom denne Stad 10 Mile fra Dreiden, er berømt ved den Seier, som Østerrig 1758. beholdt over Preussens Friderich d. 2den; den ligger 22 Mile fra Slozau, hvorhen den franske Armee efter Sla det tog sin Marsch, og d. 27de forstaltede Napoleon sit Hovedqvarteer til Litut i prinesisk Schlesien. Seiren beskriver som en af de meest udmærkede, Keiseren har kaaret, og de Franske Tab i begge Dagen som betydennet. I de 3 Dager Rolighed indtil d. 19de, da Keiseren forlod Dreiden, havde Armeen saaet anseelige Forstærkninger af Artillerie og Canasterie, og alle Beie1 Sachsen vrimlede i de Dage af Tropper, der skulde stede til Armee.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Den danske Oberstlieutn. d'Aubert er bleven udnævnt til Commandant i Altona. D. 31te lod Præsecten v. Bretemk, paa Gen. Gouverneur, Prinds Eckmühls Befaling, udgaae en Bekiendtgjørelse, inden 24 Timer at aflevere alle Slags Vaaben og Ammunition, og i Vægrings Tilfælde at indstilles, som Forræder, for en MiAtair Commission.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Blandede Efterretninger. Et nyt Corps af 15000 Mand, fra J alien, har nyde steret Bayern for at støde til den franske Armee. Væko gen af Jtalien har med en Sulte af store Geandler søgt sin Spigerfader, Kongen af Bayern, i München, og fortsat Reisen til sin Hovedstad Meylland, hvor han ankom d. 18de.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Den østerrigske Keiser havde d. 18 Juli bestemt i Reise til Baden, der igien er afsagt.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Hertugen af Jstrien (Bessieres, Liig er bleven bra til Paris, og bisat i Domkirken indtil nærmere Begravelses=Høitidelighed.