JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Enhver, der kjender Besværligheden af et saa vanskeligt Arbeide som denne Kalenders Redaction, vil ikke ansee det som Beviis paa Mangler, der nedsatte Udgiverens Fortjenester, men alene som Ønsker, der skulle lede til at forøge dem, og at bringe Kalenderen til større Fuldkommenhed, naar der attraaes enkelte Oplysninger i næste Kalender, f. Ex, hvorledes Sekretær og Ridder Schouboe, hvis Jnstitut og andre Forretninger medtage megen Tid, kan være Copist i Landsoverretten samt Hof= og Stadsretten; attraaes smaa Berigtigelser, deels ihenseende til offentlige Autoriteter, der vist ikke vilde undslaae sig for, enhver for sig at meddele Udgiveren aarlig Forandringer og Tillæg, f. Ex. ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, om hvilket Efterretningerne ikke stemme med dem, som Justitsraad og Ridder Bärens har meddeelt i hans Saa meget om Fattigvæsenet i Kjøbenhavn, som Enhver behøver at vide, Kbh. 1811, og som ikke bør formodes at være urigtige, deels om enkelte Personer, f. Ex. at Stiftamtmanden over Trondhjems Stift, Grev Trampe, R. af D., og Oberkirurg, Falkenthal, R. af D., ikke ere Doctorer ved Kjøbenhavns Universitet, hvilket ved Andre er bemærket, og er en Omstændighed af megen Vigtighed; attraaes enkelte Forbedringer, der vilde lede til større Conseqvents, og til lettere at finde Hvad man søger, f. Ex. at ved alle lærde Selskaber Medlemmerne bleve anførte overalt enten i alfabetisk Orden, eller efter den Tid, i hvilken de ere valgte, istedetfor, at nu snart den ene, snart den anden Orden er fulgt *); at ved alle Embedsmænd anførte, enten aldeles ikke, af *) For at glæde Dem, som gjerne ville, at Folk skal vide, at de ere af de ældste Medlemmer, kunde bag efter Navnet, i () sættes det Løbenummer, de efter Anciennitet have i Selskabet. hvilke lærde Selskaber de ere Medlemmer, eller af hvilke de ere det, i det mindste paa eet afde Steder, hvor de nævnes; thi at anføre det for de Embedsmænd, som findes paa mange Steder, vilde ogsaa lede til Vidtløftighed; til hvilke Forbedringer paa sine Steder og hører en strængere Orden *); endelig attraaes, hvad den duc ligste Korrektør forresten saa let overseer, een Retskrivning overalt, og at der saaledes ikke fandtes baade Overret, og det urigtige Over=Ret; Land=Ret; Bankkasserer, Admiralitetscommissair, Consumtions=Kasserer, Consumtionsforvalter, KrigsCommissair, General Krigs=Commissair, Søkrigscommissair og Overkrigscommissair. (Forts.)) Møens Tugthuus tilkommer det saaledes ikke at staae overst, fremfor Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset paa Christianshavn (eller som det rigtigere kaldtes i Kjøbenhavn) eller de andre i Danmark nævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Jndenlandske Efterretninger. Placat for Danmark og Norge, hvorved Forordningen af 15de Junii 1812 udvides til at gielde ogsaa om stemplet Papiirs Brug til Slut sedler paa Vexler og Skibes Befragtning, samt paa Kongelige og offentlige Papirer og Effecter. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., gjøre vitterligt: at, ligesom Vi ved Forordning af 15de Junii dette Aar for Vore Riger Danmark og Norge have anordnet, at Slutsedler, som af Mæglere udstædes paa Kjøbmandsgods og Varer, skulle paa ustemplet Papiir ikkun gielde i 24 Timer efter deres Udstædelse, men bør efter bemeldte Tidsrums Forløb, naar de fremdeles skulle være gieldende, ombyttes mod andre, paa dertil ved samme Forordning bestemt Sort stemplet Papiir skrevne, Slutsedler, saaledes ville Vi herved allernaadigst have fornævnte Vor Forordning af 15de Junii dette Aar udvidet til i alle dens Bestemmelser at gielde ogsaa om stemplet Papiirs Brug til Slut sedler, som af Mæglere udstædes paa Vexler og Skibes Befragtning, samt paa Kongelige og offentlige Papirer og Effecter, saasom: Actier, Obligationer, Fonds, og saa videre, af hvad Navn nævnes kan. Dog tilstaae Vi i Henseende til de Slut sedler af denne Sort, der for denne Vor PlacatsBekjendtgjørelse ere udstædte, Vedkommende en Tid af 8 Dage til i samme enten at erhverve dem omskrevne paa behørigt stemplet Papiir, eller at faae dem efter deres Jndhold realiserede. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 2den November 1812. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Løverdagen den 7 November opførtes paa den Kongelige Skueplads til Benefice-Forestilling for Theatrets ældste Konstnerinde Jomfrue Astrup. Hittebarnet, hvori hun ved sin Fremtrædelse modtoges af et eenstemmigt Velkomstraab, der lydelig vidnede om den Almeenyndest en lang Række Aars utrættelige Konstiver saa velfortjent har erhvervet hende. Derefter gaves Galeottis skjønne Romeo og Guillietta, og Forestillingen sluttedes med følgende Epilog, forfattet af Hr. N. T. Bruun. Kier og høitidelig hver Time er, som skienker Hiertet ædle milde Glæder! Saamangen Fryd jeg saae at blomstre her, hvor nu jeg i mit eget Navn fremtræder. Her skuer jeg paa ny min Ungdoms Tiid! her svandt min glade Barndoms skyfrie Dage, Min Vaar jeg ikke kalde kan tilbage, men end jeg elsker Kunstens høie Jid! Ja, denne rene Flamme evig brænder i mit taknemmelige, varme Bryst! min Fliid, min Jver først med Livet ender, min Kunst at dyrke er min Fryd, min Lyst, Hvis engang Kraften - Villien aldrig! - svigter, da bærer over med det svage Værk, til sidste Fied een Stræben gjør mig stærk: den, at opfylde trolig mine Pligter! Med denne Selvbevidsthed i min Siel fremstaaer jeg her for Kunstens ædle Venner, hvis Yndest var mit Maal, min Løn, mit Held, hvis hædrende Besøg jeg fro erkiender! Min Lod er skiøn, thi i en Række Aar kom Venskab, Agtelse mig her imode det skal mig hver en Fremtids=Stund forføde til Livets Dække i min Grav needgaaer. De gjentagne bifaldsyttringer Tilskuerne ved Epi logens Slutning skienkede Konstnerinden beviste atter deres Agtelse for hendes Konst og Menneskeværd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Den 12te Nov. døde den som Videnskabsmand og Embedsmand lige hæderlig bekiendte Olding, Justitsraad og Landmaalings=Conducteur, Niels Morville, i det 70de Aar af hans virksomme og gavnrige Liv. Han var født d. 29 Julii 1743. Hans Fader var Henrich Morville, Sognepræst til Leirskov og Jordrup Menigheder i RiberStift, og nedstammede, efter al Rimelighed, fra en Familie, der i Slutningen af det 16de Aarhundrede boede i Morville i Frankrige, 3/4 Miil fra Marseille, men allerede hans Farfaders Farfader (født 1618) var Chirurgus ved Sorøe. Efterat N. Morville af sin egen Fader var bleven oplært i Sprogene og de academiske Videnskaber, blev han 1760 af Rector Tetens dimitteret fra Horsens Skole til Kjøbenhavns Academie. 1762 blev han af Videnskabernes Selskab antagen til den geographiske Landmaaling; efterat han forud ved Professor Hees Forelæsninger var bleven underviist i de dertil fornødne mathematiske Videnskaber, tog han 1765 Examen theologicum. 1768 om Vinteren holdt han Forelæsninger for et sluttet Selskab, og efterat den geographiske Opmaaling over Sjælland 1772 var tilendebragt, bleve de trigonometriske Operationer af Videnskabernes Selskab ham anbetroede, hvilke han i 6 Aar fuldførte over Fyen, Falster, Laaland, Langeland, Taasinge, Ærøe, samt en Deel af Sønder- og Nørrejylland, og mellemliggende Øer, saavelsom Belternes Posttion, alt bestemt i Sammenhæng med Øen Sjælland. J. Vinteren samme Aar holdt han atter Forelæsninger over de mathematiske Videnskaber foret sluttet Selskab. 1778 blev han LandmaalingsConducteur ved det Kongelige Rentekammers Landmaalings=Archiv. 1779 blev han Medlem af Videnskabernes Selskab og 1789 af Landhuusholdnings=Selskabet. Hans saavel trykte som utrykte Arbeider findes anførte i hans korte Biographie i Worms Lexicon. De Tyve, som for en Tid siden have stiaalet Uhre, i en Kielder paa Kjøbmagergaden, ere nu opdagede og Uhrene, paa 16 nær, igjen tilveiebragte. Disse Tyve udgjorde et lidet Complot, og vare allerede i Forveien arresterede for andre Tyverier. Ogsaa deres Hælerske sidder arresteret i Politiearresten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Tre fra Kronborg undvigte Slaver der for begaaet Tyverie vare dømte til at kagstryges og hensættes paa Livstid i Raspehuset, gjorde sig opsætsig, da Straffen skulde exeqveres paa Skiden torvet. De tillode sig utilbørlige Udtryk mod vedkommende Øvrighedspersoner, og raabte endog Hurra ved Pælen. Der er anlagt Sag imod dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Ved Overfarten over Langesund mødte nyligen den sørgelige Begivenhed, at den Baad, hvori Chefen for Fregatten Naaden, Capitain Holm, Fru Seidelin (en Datter af Justructeur Schwarz). og en anden Dame, kantrede, hvorved de alle fandt deres Død i Bølgerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
4de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Ved Auction paa Børsen den 11te og 12te Nov. solgtes: 120 Canaster Sukkere til 21 Mk. 2 s. a 21 Mk. 15 s. Pd., 200 Casser gule Havannah Sukkere, 22 Mk. 4 s. a 22 Mk. 10 s. Pd. 3 Caffe 6 Rdlr. 3 Mk. a 6 Rdlr. 3 Mk. 7 s. Pd., Cochenille 131 Rdlr. a 132 Rdlr. Pd., Candis 29 Mk. 12 s. Pd., sort Peber 20 Mk. 9 s.a 20 Mk. 12 s. Pd., Congo 19 Rdlr. 3 Mk. 12 s.a 19 Rdlr. 4 Mk. Pd., fiint Salt 20 Rdlr. a 22 Rdlr. 3 Mk. Td., Platisk 250 Rdlr. a 253, Rdlr. Skpd., 2tomme Vanter 24 s. a 26 s. P., Enkeltbaands Strømper 9 Mk. 9 s. a 9 Mk. 11 s. P., Dobbelthaands dito 5 Rdlr. 5 Mk. P., dito Trøier, 6 Rdlr. Stk., Enkeltbaands dito 5 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Stk., Uldaarn 2 Rdlr. 8 s. Pd., Fuglefjer 29 Rdlr. Lpd., Ederduun 30 Rdlr. a 30 Rdl. 3 Mk. Pd., Mos 9 Mk. a 10 Mk. 8 s. Pd., Vadmel 16 Mk. 4 s. a 17 Mk. 12 s. Al., saltet Lax 87 Rdlr. 3 Mk. halve Tønden, Riga Hampeblaar 204 Rdlr. Skpd., Flamskdug 180 Rd. Stk., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Udenlandske Efterretninger. Paris, d. 30 Oct. Her er under 28de dennes bekjendtgjort den Krigsretsdom, der dømmer Exgeneralerne Mallet, Lahorie og Guidal, Oberst Rabbe, Bataillonschef Soulier, Capitainerne Steenhouwer, Bocchelampe og Piquereel, Lieutenanterne Fessart, Lefebore, Regnier og Beaumont, Corporal Rateau, og Statsfangen Boechelampe fra Livet; den første for Forbrydelse mod Statens indre Sikkerhed, ved en Misgierning, hvis Formaal var at nedbryde Regjeringen og Thronfølgens Orden, og opægge Borgerne og Jndbyggerne til at væbne sig mod den Keiserlige Myndighed; de øvrige som Medskyldige med bemeldte Mallet; samme Dom frikiender Dh H. Gomont, Lebis, Provest, Godard, Viallevielhe, Caron, Limozin, St. Julien, Caumette og Rouffra den Forbrydelse at være Medvidere. Denne Dom er blevet udført i Dag Kl. 9 paa Grenellesletten i Overværelse af en meget talrig Vrimmel af Tilskuere. Efter Hs. Excell. Overdommerens befaling er Executionen bleven udsat i Henseende til de dømte, Rabbe (Oberst ved Garderegimentet i Paris, Officier af Æreslegionen, dømt som Medskyldig med sex Stemmer mod een) og Ratean (Corporal ved samme Corps, eenstemmig dømt).(Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Fra Bayonne berettes, at de Engelske ved Beleiringen af Burgos have liidt et uhyre Tab. Et af deres Regimenter, der var commanderet til at storme, er aldeles dræbt eller taget til Fange. Denne Beleiring har ialt kostet Fienden 3000 Mand. (Burgos er Hovedstaden i Gammel=Castilien, ved en Høi, paa hvilket der ligger et befæstet Slot, men neden for løber Floden Arlanzon forbi. Det er et af de største Stæder i Spanien og har et Erkebispedom.) Alting bebuder, at Foreningen af de tre Armeer, Arragonien, Centrums= og Sydarmeen vil have vigtige Begivenheder til Følge. Man forsikkrer, at Hertugen af Albuferas (Marschal Suchets) Tropper ere indrykkede i Cuenca og true Madrid. Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Postefterretninger. London, d. 24 Oct. I America ere store Stridigheder angaaende Præsidentvalget, men det synes dog, at Hr. Maddison vil have en betydelig Stemmeflerhed. - De af Americanerne caprede Skibe beløbe sig til 145, hvoriblandt Occan, der vurderes for 40,000, og Falmouth, der vurderes for 200,000 Dollars, Engellænderne have frataget Americanerne omtrent 120 Skibe, hvoriblandt 2 Skonnerter med Depecher. - Endnu d. 3 Sept. rasede Pesten saa stærkt i Constantinopel og dets Forstæder, at der dagligen skal være død 5 til 600 Mennesker. - Den fra Falmouth d. 14de afseilede og til Lissabon bestemte Convoy er bleven adspredt ved Stormen, En Deel af samme, der bestod af 4 Regimenter, har deels maattet vende tilbage til Falmouth, deels til Plymouth. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Paris, d. I Nov. Hertugen af Albufera indberetter i et Brev, dat. Valencia d. 17 Oct., til Krigsministeren, at den Engelske General Danquin, General=Quarteermester ved den Engelsk Spanske Armee, Natten til d. 4de landede ved St. Nicolas's Høie, for Denia, med 1000 til 1200 Mand og to Canoner; 2 Linieskibe paa 74 Can., 1 Brig og adskillige Canonbaade dækkede Landgangen i Skud. vidde. Men Engellænderne bleve saaledes modtagne af den i Denia commanderende Artillerie-Batailionschef, Bouafoux, at de maatte flygte tilbage til deres Skibe med et Tab af 30 Døde og 80 Saarede. - Hertugen befoel General Harispe i Vil lena d. 30 Oct. at recognesere den fiendtlige Armee og forurolige den indtil under Muxene af Alicante. Denne Bevægelse skeete med Brigaden let Rytterie, Artilleriet, Brigaden Mesclop, Divisionen Robert og Curassererne, ligge for Pladsen og den Engelsk Spanske Armees Aasyn. General Harispe forsøgte ved adskillige Bevægelser at lokke Fienden ud af sin Stilling til Kamp, men forgjeves. Da han saae, at hans Bestræbelser vare frugtesløse, lod han de nærmeste Tropper angribe med nogle Peletons af 4de Husar-Regim. 4 eller 6 Canonskud samt 2 Comp. Voltigeurer understøttede denne Bevægelse. Men de havde intet Skud at gjøre. Husarerne angreb Rytteriet midt iblandt Fodfolket og Fodfolket i Haugerne, i Huulveiene og bag Husene. De dræbte 50 af disse Folk og indbragte 30 Fanger, hvoriblandt 2 Officierer, 1 Engelsk Capitain og 1 Lieutenant. De toge tillige 15 til 20 Heste. General Harispe vendte derpaa om høilys Dag tilbage til sin Stilling igjen, sov om Natten i Mon forte, endnu bestandig beredt til at antage Fægtningen, men ingen fulgte ham, og saaledes ankom han igjen til 2den Division. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Paris, d. 2 Nov. Storarmeens 24de Bulletin. Moscau, d. 14 Oct. General Baron Delzons er rykket frem mod Dmitrow. Kongen af Neapel befinder sig ved Avantgarden ved Nava i Nærværelse af Fienden, der er sysselsat med atter at sætte sin Armee istand og complettere den med Milits. - Veiret er endnu skjønt. J Gaar faldt den første Snee. Jnden 20 Dage maa man være i Vinterqvarteer. - De Tropper, som Rusland havde i Moldau, ere stødte til General Tormassow. De Finlandske Tropper ere landede i Riga. De ere rykkede ud derfra og have angrebet det 10de Corps. De ere blevne slagne; 3000 Mand ere tagne til Fanger. Den officielle Beretning om denne glimrende Fægtning, der gjør General York saa megen Ære, er endnu ikke indløben. - Alle vore Saarede ere bragte til Smolensk, Minsk og Mohilow. Et stort Antal af samme er helbredet og igjen stødt til deres Corpser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Mange Privat=Brevvexlinger imellem St. Petersburg og Moscau tilkjendegive meget godt dette Riges Stilling. Da Anslaget at brænde Moscau, blev holdt saa hemmeligt, saa havde de fleste Store og Privatpersoner ikke faaet noget flyttet. Jngenieurerne have optaget Planen over Staden, og betegnet de Huse, der ere blevne reddede fra Jlden. Man seer deraf, at 1/2 Deel af Staden, er frelst. 11 Dele af samme ere ikke mere tilMonit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Hamb. Correspondent leverer 3 forskjellige officielle Beretninger fra Armeen i Portugal, af hvilke den seneste er fra den Øverstcommanderende i Vittoria, General Thibault, dat. Vittoria d. 23. Octbr., hvori berettes, at Portugals og Nordens Armee er d. 22de om Morgenen Kl. 6 indrykket i Burgos, og at Fienden trak sig aldeles tilbage. Dette beviser aldeles, at Centrums og Sydens Armeerne ere ankomne. Denne Bevægelse forandrer naturligt det hele nordlige Spaniens Stilling og Rollerne af Armeerne i Norden og i Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. MA- Niende Aargang. No. 93. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 17 November 1812. lidet aa karlagt af Bagkensler S. Saldin. Tirsdagen den 17 November 1812. Om Bugtalere. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Vi have i det Foregaaende viist Bugtaleregenskabens Theorie, for saa vidt man, ved lærde og videlystne Mænds Bestræbelser er kommen paa Spor efter den. At Videnskabers=Academiet i Paris, der talte saa mange store Hoveder blandt sine Medlemmer, udnævnte egne Commissairer til at undersøge og forklare denne mærkværdige Egenskab, viser noksom, at den ikke hører til det sædvanlige Slags Taskenspillerier, som Ørkesløsheden finder Moro og Egennytten Næring ved. Jeg anseer det for nødvendigt, at forudsende denne Anmærkning, da mange, uden maaskee at have hørt Bug taleren Charles, ellers vilde ansee hans Konst for Charlatanerie og hele Sagen for alt for uvigtig til at den burde værdiges en saa udførlig Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Bugtaleren Charles er en ung Mand paa nogle og tyve Aar, af middelmaadig Størrelse. Han taler Tydsk med megen Volubilitet, men man hører snart, at dette Sprog ikke er hans Modersmaal. Han kalder sig Kongelig Preussisk privilegeret Bugtaler, en Titel, som klinger besynderlig, da det er underligt at tage Privilegium paa at være Bugtaler. Han har 4 Gange ladet sig offentligen høre i det Schmetzerske Hotel, hvis store Sahl næsten hver Gang var opfyldt med Tilhørere, skjønt hver Billet kostede 4 Rdlr. Man kan uden Overdrivelse antage, at han i det Hele har havt over 3000 Tilhørere. For at udfylde Tiden, da det, efter hans Forsikkring, anstrænger ham for meget, at tale længe som Ventriloquist, foreviser han adskillige Konster af den naturlige Magie. Uagtet det er vist, at disse Konster, som, hvor behændig han end udfører samme, dog ere meget almindelig, interesserer den større Hob, saa er det dog ikke heller mindre vist, at disse Taskenspillerkonster meget fordunkle Hovedgjenstanden for hans Forestilling: Ventriloquismen. Rigtigere vilde det maaskee være, om Hr. Charles, ved at lægge sig efter at gjennemstudere de Skrifter, der i forskjellige Sprog, ere skrevne om Bugtalere, vilde foredrage denne Egenskabs Theorie og Historie i Forelæsninger, og derpaa practisk oplyse Theoriens Rigtighed. Derved fik Sagen stor Jnteresse saavel for Videnskabsmanden som Folk af sand Dannelse, og derved vilde han forekomme de Fordomme, som Taskenspilleren altid maa opvække mod Ventrilloquisten. Det første, Hr. Charles samtaler med sig selv, er en Dialog imellem en Læge og en Syg som man troer befinder sig bag Skjærmbrædtet. Jllusionen er saa stor, at man virkelig troer, at der taler nogen bag Skjærmbrædtet; men han lægger det sammen, den Syge raaber, at han ikke skal trykke ham ihiel, og man seer, at der er ingen bag Skjærmbrædtet. Derpaa kalder han een af Tilhørerne op til sig paa Forhøiningen, og lader ham tilsyneladende svare. Jeg stod tæt ved Forhøiningen, og dersom jeg ikke havde vidst, at det var Charles, der talede ene, saa vilde jeg have veddet Ti mod En, at det var to Personer der talde sammen. Nu holdt han en Samtale med en imagenair Tjener, derpaa lod han Svaret komme op af Gulvet, ned fra Loftet og tilsidst talde han ud af Vinduet, og man kunde umueligen troe andet, end at der stod en Person nede i Gaarden og svarede. Efterat jeg har hørt alt dette indrømmer jeg med Ærbødighed, at Senior Beliam har hørt sit Æsel tale. Ventriloquismen tænder et stort Lys i Overtroens Labyrinth. Man seer her, at de af vore Forfædre, der troede paa Aander, Gjenfærd, Nisser a., snarere vare Bedragne end Bedragere, og jeg gad seet den oplyste Philosoph, der ikke vilde falde dybt ned i Støvet og angre sin Vantro, naar man saaledes gav ham Troen i Hænderne, ved f. Ex. at lade hans Bedstefader tale til ham fra sin Grav ved Midnatstider, uden at han vidste at der gives Bugtalere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Om den danske Hof= og Statskalender. (Sluttet.) Efterat det Foregaaende var skrevet, og Begyndelsen alt trykt, kom jeg til at læse Dansk Literatur=Tidende No. 23 og 24 for indeværende Aar, hvori Hof= og Statskalenderen for 1812 med udmærket Flid og Kyndighed er recenseret. Endskjøndt jeg i det Hele underskriver de Forslag til Forbedringer, hvilke sammesteds ere fremførte, ere der dog et Par Punkter, hvori jeg ikke kan være enig med Recensenten: At udgive Kalenderen ikkun hvert andet Aar, er betænkeligt. Alerede i eet Aar foregaae mange Forandringer ihenseende til de Personer, som beklæde Embederne og deres Titler. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
da den noget almindeligste Brug af Kalenderen er den, at man kan eftersee, Hvem der for Øjeblikket er i Embedet, og give ham sin rette Titel, saa kan Pluraliteten neppe formodes at ville være fornøiet med en Forandring, som maa have til følge, at den ikke altid tør slaae Lid til den Efterretning, som Kalenderen giver. At indføre begge Militærkalenderne, og den geistlige Stat, er velligesaa lidet tilraadeligt. Endnu flere maatte nødes til ikke at kjøbe Kalenderen, som derved vilde blive endnu dyrere. De Tilfælde ere desuden ikkun meget faa, i hvilke man kan behøve at opsøge Under-Embedsmændene i disse Klasser, og Nytten af at de staae der, ikke stor. Gud bevare os fra at faae Liste over Kollektørerne! Blot at anføre Antallet paa dem, vilde maaskee satisficere Recensentens Ønske. Klassificationen af Dannebrogsmændene, saaledes som den findes i Kalenderen, bør nok, forudsat, at hele Registeret bør indføres, efter hvad i det Foregaaende er bemærket, blive ved. Den er grundet i Anordningen af 28de Januari 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
(Fortsat.) Vi komme nu til Kroppen, hvis Paaklædning hos de Nordboen saa lige Germaner, Tacitus beskriver saaledes: Klædedragten er almindelig en Kappe, som hæftes sammen med en Malle, eller i Mangel heraf med en Torn. De mest Formuende udmærke Sig ved en tæt til Kroppen og Lede moden gaaende Kjole 49). Jeg ved ikke om vi ei i denne Kjole har vor Nutids Skjorter, der i det gamle Digt Rigsmal siges, at være trang og aaben i Brystet *), thi da en Skjorte dog er just ikke af de uundværligste Klædemon, saa rimelig at kunde Rige have brugt den. Vore gamle Mindemærker omtale ofte Skjorten. J OrvarOddas Saga forekommer en Skjorte, hvorpaa intet Hug skulde kunde bide 4). Kongespeilet omtaler endog Skjorter af Hør eller Hamp 2). skønt linnede Skjorter længe var en saa stor Siel 12) De Germ. cap. 17.