Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-22
Foruden det sidst anførte er i Repræsentanternes Kammer foregaaet følgende. Ved Lodkastning udvalgtes den 5te en Deputation til at imodtage Keiseren, Madame i Moderer, og Prindsesserne Hortense og Joseph. Den 7de begarKeiseren under Kinotternes Torden sig med et talriet Følge til Repræsentanternes Palai, modtog Troskabs-Eeden af bige Kamrenes Medlemmer, og aabnede derefter Mødet med en Tale fra Tronen hvis Jndhold er omtrent følgende: "Herrer af Pairs=Kammeret og Herrer af Repræsentanternes Kammer, Formedelst Omstændighederne og ved Folkets Tillid har jeg i 3 Maaneder været beklædt med en uindskrænket Magt. Jdag opfyldes mit Hjertes inderligste (!) Ønske. Jeg begynder nu det konstitutionelle Monarkie. Mennesker ere for afmægtige til at kunne beherske det Tilkommende; lovmæssige Indretninger allene bestemme Nationernes Skjebne. Monarkiet er nødvendiget i Frankerig til at sikre Folkets Frihed, Uafhængighed og Rettigheder. Vore Konstitutioner ere adspredte; vi ville stræbe at samle dem til et eneste Heelt. Det er mit ivrigste Ønske, at Frankerig maa nyde al mulig Frihed; jeg siger mulig, fordi Anarkiet stedse (som Man har sort) fører til uindskrænket Regjering. En frygtelig Koalition af Kongerne truer vor Uafhængighed. Fregatten Melpomene er taget i Middelhavet efter en blodig Fægtning af et engelsk Skib. Saaledes er der fludt Blod midt Fred (som blev brudt ved Napoleons Gjenkomst fra Eba) Vore Fjender stole paa indvortes Splid og ville tænde er Borgerkrig. Lovbestemmelser ere uomgjængelig fornødne. Jeg har ubegrændset Tillid til Deres Patriotisme, Jndsigten og Hengivenhed for min Person. Pressefriheden hører til vor nuværende Konstitution; det kan ikke være anderledes, men Nationens nuværende Tilstand, udkræver sammes Jndskrænkning (altsaa være og ikke være!). Finantserne vilde under andre Omstændigheder være blomstrende. Det er muligt, at en Fyrstes første Pligt snart kalder mig i Spidsen for Nationens Børn, for at kjepe for Fædrelandet. Armeen og jeg ville gjøre vor Pligt foregaaer ogsaa De, Mine Herrer Pairs og Repræsentantere, Nationen i Patriotisme, og værer fast berette paa som hiint Oldtidens det store Folks Senet, for at døe end at overleve Frankerigs Skjændsel og Vanære. Fædrelandets hellige Sag vil triumfere!" Efter denne Tale lød det fraalle Sider: leve Keiseren, leve Fædrelandet, leve Nationent, hvorpaa Hs. Majestæt ledsagedes tilbage ligesom ved Ankomsten af en Deputation af 25 Repræsentantere. Da derpaa den 8de skulde handles om en Takadresse for denne Leiserlige Tale, fremstod Frlix le Pilletier endog med Forslag om at tillægge Kriseren Titel af Fædrelandets Redder samt i en Adresse til det franske Folk at hylde dets Souverrinitet; men fra alle Sider raabtes til Dagens Orden, og Præsidenten maatte flere Gange ringe til Lys med sin Klokke, Hr. Dupin og en anden Deputeret harmedes især over, at Man vilde begynde med at dekrettere de gamle Smigrerier, og spurgte hvad for en Titel Man da fik tilovers for Keiseren, naar han først virkelig havde reddet Fædrelandet. Allerede den 6te havde Ministeren Carnot forslaget et Dekret om at Armeerne havde gjort sig velfortjente af Fædrelandet; men efter at Regnaulde St. Jegn DAngely og Flere havde talt herimod som en Sag, hvormed der endnu maatte bies noget, ber Forslaget opsat. I Debotierne om den Eed, Medlemmerne skulde aflægge til Keiseren, talede General Schastians og Boulay for, at samme skulde være ubetinget. General Carnot blev den 8de valgt til en af Kammerets Sekretairer. Den 9de underrettede begge Husene ved gjensidige Budskabet hinanden om, at de nu vare konstituerede. Hr. Ltrand gjorde derpaa en ny Motion imod Brugen af Hertuge Grever og Baron-Titelen. Da siden et Medlem besteeg Tribugen, for at paatale retskafne Mænds ubeføiede Hæftelser af Regjeringens Kommissairer, fandt GeneralSorbier det usømmeligt, for slige Bagateller at opsætte Addressen til Keiseren, og spurgte, om Man vilde lade Souverainen afreise, uden at have bragt ham National-Repræsentanternes Hylding? I Amedning af Hr. Sibnets Forslag den 4de i Repræsentanternes Kammer om al Adels Afskaffelse, bemærket Rigsjournalen, hvor billigt det er, et den nye Adel ligesaa vel som den gamle giver slig paa alle tomme Skjelnemærker, som kun erindre om Frudstretten. Ved disse Forspil til en betydende Opposition, ifaldt samme ikke qvæles i Fødselen, fortæller Pariser Breve omet andet Slags Exolosion, som den 6 Juni fandt Sted i det lovgivende Korps. En Schler, ved Navn Sasa, af god Familie og omtrent 28 Aar gammel, som haver omtrent 4 Uzer Knaldsølv i Lommen, kjørte hen til Kammerets Palai. I det hun, efteret have seet sig om Salen, vilde begive sig bort, gleed hans Fod og han tørnede just saa lige paa Knaldsølvet, at der skeete en hæftig Explosion, hvorved dog han selv tog meest Skade, da hans Pantalons revnede og hele Personen blev tige tilr dt. J denne Tilstand blev han bragt for Politiet, hvor Tin en nærmere vil blive oplyst. Hvad der især giver Tildragelsen Mærkelighed, er den Omstændighed, at samme, Person, der skal være en stor Enthusidst, netop for 5 Aar siden har været arretteret i Paris som mistænkt for A slag imod Bonaparte. Som han dengang foregav, vilde han redde sit Fædreland og Menneskeden og havde til den Ende opfunden et Slags Raketter, der overgik de Congrevske i Øielæggelse. - Mon ellers ikke denne hele Historie skulde være et Pendant til Heivedmaskine-Romanen i sig Tid. J det mindste her Man strax deraf taget Anlidning til Huuslønninger om Natten ligesom i Rædsels perioden, hvorved mange Perioner blive retterede. De iblandt skal være Fem, som vilde have stukket den store Sal paa Manmarken i Brand. J der skal endog være opdaget et Komplot til at forænge Artillerieparten i Vinennes i Luften.