JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Statsraad Daru er af Keiser Napoleon bleven udnævnt til Armeens General-Jntendant. Han skal organisere og bestyre de erobrede Landes Administrationer, og foreslaae Subjecter til Provindsernes Jntendanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Avantgarden af det Hollandske Armeecorps's første Division har taget Münster i Besiddelse, og forefundet der Magaziner med Levnedsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
De Preussiske og Hannoverske Lande i Vestphalen tages nu i Besiddelse af de Hollandske Tropper, for at indlemmes i Kongeriget Holland. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
de Stater, der høre til Rhinforbundet, blive, som Allierede, uberørte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Da Cattaro endnu er i Russernes Hænder, saa skulle Frankrige og Østerrige være komne overens om, at det første beholder Gørz og Gradisca indtil Cattaro udleveres til de Franske. De forskandsede Leire ved Staden Amanten, (i Calabria Citra) hvor der, foruden nogle tusinde Engellænder, staaer nogle Sicilianske Regimenter, vilde de Franske i Slutningen af September, Maaned foretage et almindeligt Angreb, og naar det lykkes skulde Regio og Ociglive angribes. Erkehertug Carl paatager sig Commandoen over den Østerrigske Neutralitets-Armee, der skal beskytte Kongeriget Bøhmen og bestaaer af 100,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J en Landsby i Voigtland havde et Bayersk Regiment requireret Brød og Fourage. Bønderne bevæbnede sig med Høtyve s. og overfaldt, i Forening med Bønder fra 3 Nabolandsbyer, den requirerende Lieutenant, og saarede og dræbte nogle af hans Folk. General Mezzanilli lod derpaa 3 Regimenter omringe Landsbyen. Den blev sat i Brand. De 3 andre Landsbyer maatte betale 5000 Gylden, i Contribution. - J Landsbyen Wetzdorf i Sach sen havde Jndbyggerne myrdet de enkelt gjennem passerende Franskmænd, og anholdt og dræbt en Transport. Til Straf bleve alle disse Jndbyggere, paa Oldinger, Qvinder og Børn nær, dræbte. Jgjennem Gotha, hvorfra Militairlandeveien gaaer til Frankrige, ere indtil d. 27 passeret 20,000 Mand Preussiske Krigsfanger, hvoriblandt mange stærkt Saarede, som transporteredes af Bønder paa Vogne. Fangerne henbringes i Kirker og Gymnaster, og forsørges saa godt som mueligt. Marchallerne Augereaus og Lannes Armee corpser, som i 30 Timer marcherede igjennem Thi ringer Skov, have bidraget meget til Seieren d. 14de, thi paa disse 35,000 Mand stærke Corpser uventede Ankomst havde de Preussiske Generaler ikke gjort Regning. Kornudførslen fra den venstre til den høire Rhindredde er bleven forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
De Hessiske Tropper have faaet Orlov igjen, og Cavalleriet er vendt tilbage til sine Garnisoner, J Nienburg, ligge 4200 Mand Preusser i Jndqvartering hos Borgerne. Adskillige Familier lade sig bygge Blokhuse i Jorden, formodentlig fordi de befrygte et Bombardement. Fæstningen har ingen Casematter, og den Preussiske General Strachewitz har derfor ladet at sin Bagage føre til Hammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Den 25 Oct, ankom Keiser Napoleon til Berlin, og modtog om Aftenen Cour paa Slottet. - Tre Colonner af den Franske Armee afmarche rede d. 26de; den ene mod Custrin, den anden mod Stettin, den tredie nordvestlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Hertugen af Mecklenborg=Strelitz har anholdt hos Prindsen af Ponte Corvo om en Sauvegarde Prindsen bevilgede ham den i en meget høflig Skrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Storhertugen af Berg har omringet Førsten, af Hohenlohes Corps ved Prentzlau (Hovedstaden, i Uckermark i Brandenborg, 12 1/2 Mile, fra Berlin og 6 Mile fra Stettin).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Udtog af et Brev fra Dessau d. 16 Oct. Denne Morgen reiste Ritmester Dorville, Adjutant hos Kongen af Preussen, som Coureer til Berlin Han medbragte en Efterretning angaaende Slaget d. 14de, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Den Preussiske Armees Plan var at begive sig fra Weimar til Naumburg, for at besætte Stranden af Saale og derfra bedække Berlin. Til den Ende brød Kongen af Preussen og fra Leiren ved Weimar d. 13de om Morgenen med 50,000 Mand. og marcherede i een Colonne til Anerstadt; de ankom henimod Aftenen, og den Preussiske Armes bivonaquerede Natten over, Prinds Hohenlohe og General Rüchel fulgte med deres Colonner, omtrent 25,000 Mand hver, to andre Veie til Naumburg, fra Jena og Weimar, og udgjorde den høire og venstre Fløi af Kongens Armee. Kl. 7 om Morgenen d. 14de stødte Prinds Hohenlohe paa Franske Tropper under Napoleons egen Anførsel, og omtrent en halv Time derefter omtrent Halvveien imellem Auerstadt og Naumburg, traf General Schmettau, der førte Avantgarden af Tiralleurkjeden, som af det fremrykkende Franske Cavallerie blev tilbageslagen. Men da Colonnen derefter havde fortsat sin March, paa hiin Side af en Bye, hvis Navn ikke med Sikkerhed kan opgives, opdagedes paa venstre Side 60,000 Franskmænd under Generalerne Davoust og Drouet, som man formedelst den stærke Taage ikke forhen kunde blive vaer. Dette Corps var gaaet over Saale, og befandt sig nu imellem, den Preussiske Armee og den store Landevei til Berlin. Bataillen begyndte paa Preussisk Side Divisionsviis, med 8 Batail, loner; hvilken 4 Gange fornyedes, og Preusserne bleve, efter tre Timers Forløb, tilbageslagne. Kl. 11. lod Kongen General Rüchel, som endnu ikke havde naaet samme Høide som de to andre Colonner, befale, at støde til Prinds Hohenlohes Corps, som havde lidt stort Tab. Denne fælles Bestræbelse uagtet, var Striden paa alle Kanter afgjort til de Franskes Fordeel Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen. Forliset af Døde, skal paa Preussisk Side have været betydeligt, især da det Preussiske Artillerie ganske lidet blev nyttet, og derimod det Franske fra Bataillens første Begyndelse var i Orden. - Kongen af Preussen saavel som begge hans Brødre, var me ger i Jlden. To Heste bleve skudte under ham, og een under hver af hans Brødre &c. - Artilleriet og Bagagen er for største Delen faldet i de Franskes Hænder. Den Preussiske Armee retirerede samme Dag til Frankenhausen, og fik der Ordre at samles ved Nordhausen. - Den Franske Armee, som ligeledes skal have lidt meget, og hvis Tal, efter de troværdigste Efterretninger, beløb sig til 180,000 Mand, var saaledes dobbelt saa stærk som den Preussiske. Den var allerede rykket frem mod Weimar d. 14de og havde sat Jld paa denne Stad. Stæderne Schleiz, Auma, Gera, Saal feldt, Numburg og Zivleknu have samme skrækkelige Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Storhertugen af Würsburg har under d. 10 Oet aabnet et Laan af 600,000 Gylden, som alle Undersaatterne opfordres til at bidrage saa hastig som mueligt til. Capitalen kan paa begge Sider ikke opsiges saalænge den nærværende Krig varer. Men 1/4 Aar derefter kan den opsiges. Alle Statsrevennerne, uden Undtagelse, gives til Underpant. Ved Waren, i det Mecklenborgske, 9 Mile fra Güstrow, ankom d. 31 Oct. 15,000 Mand Presser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Fra det Lauenborgske meldes under 3 Nov.: J Morgen, skulle Preussiske Tropper af det Lecocaske Corps gaae over Elden ved Boitzeburg, og til disse skulle andre Tropper af det Blücherske Corps støde, for at møde eller oppebie de i denne Egn fremrykkende Franske. Der maa altsaa med det første forefalde her noget. Færgebaadene i Lauenburg ere, under Trusel af militair Execution, blevne requirerede til Britzeburg. Een af Kingen af Preussens Adjutanter har deels desaarsag, deels for at lade bage en Qvantitet Brød, været der to Sange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Efter Skipperefterretninger skal Stettin have overgivet sig til de Franske, som ved Peene ikke skulle have været lykkelige mod de Svenske. De Svenske have villet lægge adskillige af deres Tropper ind i Boitzenburg, men den Mecklenborgske Regjering skal paa Grund af sin Neutralitet ikke have villet tillade det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Churførsten af Hessen-Cassel og Churprindsen ere d. 5te ankomne til Hamborg, hvorfra de begive sig til Schlesvig. Cassel er tagen i Besiddelse af de Franske Tropper, under General Mortier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Arveprindsessen af Mecklenborg Schwerin, som var formælet med den afdøde Storførste af Rusland, har ladet Architecten Rambe i Hamborg forfærdige et Mauseleum af 74. Fods Længde og 44 Fors Bredde for sin Gemaal. Det er nu opreist ved Ludvigslust, og Græske Præster gjøre to Gange om Aaret Pillegrimsreiser derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J Fort William skal det Samscredaniske Digt Ramajuun trykkes tilligemed en Engelsk Oversættelse. Det kommer til at bestaae af 9 Qvartbind, hvert omtrent paa 600 Sider. - Dette Digt er langt ældre end Puras, og holdtes i mange Aarhundreder i Hindostan i ligesaa stor Ære som Bibelen hos de Christne. Det udbreder Lys over Jndiens gamle Historie, giver et fuldstændig Begreb om Hindu Mythologien, og fremstiller et interessant Malerie af Landets Sæder, som næsten ere blevne uforandrede. Hvert Bind kommer til at koste 5 Guineer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Konstneren Bitterbach lægger nu atter med meget Held Vind paa Glasmalerkonsten, som 1260 begyndte at blomstre i Cöln, naaede sin største Høide 1430, derpaa sank igjen, og i det forrige Aarhundrede næsten aldeles gik i Forglemmelse. Adskillige af hans Forsøg opvække de største Forhaabninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Brødrene Zopima, fødte Grækere, have hos Didet i Paris udgivet en Plan, hvori de bekjendtgjøre, at de ville anvende endeel af deres Capital til at udgive et Græsk Bibliothek, der skal indeholde alle Græske Classiker, lige fra Homer indtil Perioden efter Ptolomæerne. Didet har allerede støbte Lettere dertil, Dr. Bozzin, i Frankfurt om Mayn har opfundet et Jnstrument, som han kalder Lyslederen. Det er bestemt til at see ind i de forskjellige Hullinger paa det menneskelige Legeme, som udenfra er tilgængelige. Han vil med det første udgive en Beskrivelse og Tegning derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
John Pytches i Engelland har udgivet en stor Engelsk Ordbog, som han har arbeidet 15 Aar paa. Det Preussiske Monarkie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Det Preussiske Monarkie, der hidtil betragtedes som den første Militair=Stat i Europa, er, som det hedder i Napoleons Proclamation, tilintetgjort. "Alle dets Provindser indtil Oderen ere i vore (de Franskes) Hænder." Alt dette er skeet i en Tid af syv Dage. En saadan Begivenhed er alt for uhørt og mageløs til at ikke enhver Uindviet vil spørge sig selv, hvad var Oprindelsen til dette mægtige Monarkie, hvorledes blev det til hvad det indtil d. 14 Oct. var, hvilke Provindser bestod det af - Det Preussiske Navn forekommer først i det tiende Aarhundrede. J Aaret 1255 blev Slottet og Staden Kolowitz, nu Kønigsberg, bygt. J Aaret 1135 fik Landene mellem Elben og Oder (nemlig Mittelmarck, Uckermarck og Priegnitz), Navn af Markgrevskabet Brandenborg. J Aaret 1313 afstod Otto III. Landet til sin Svigerfader Keiser Carl IV, for 200,000 Rdlr., og 1388 blev det endog overladt for 200,000 Mark - altsaa begge Gange for en Sum, som man nu neppe kan kjøbe en stor Herregaard for i Dannemark. J det 13de og 14de Aarhundrede blev Landet indtaget af Korsherrerne, hvis Tyrannie omsider bevægede den største Deel af Riget til at give sig under Polens Herredømme. Danzig, Elbingen og Thorn bleve nu fri og valgte sig en egen Regjering. Der opkom siden en blodig Krig mellem Korsridderne og Polakkerne, som endtes med, at den ene Deel kom til at staae under Polakkerne, og Ridderne beholdt den anden som et Lehn af dem. Mark greve Albrecht af Brandenborg, Ordenens Stormester, blev omsider af Polakkerne udnævnt til en verdslig Hertug af Preussen, og dermed endtes Riddernes Herredømme i dette Rige 1525. Friedrich Wilhelm den Store befriede sig 1667. fra Lehnsforbindtligheden, og hans Søn Friedrich I. ophøiede Preussen til et Kongerige. Friedrich II. forskaffede sig foruden Schlesien, Glatz og Ostfriesland, det saakaldte Polske Preussen, Net distriktet og et Stykke af Storpolen. Friedrich Wilhelm II. fik 1793 det saakaldte Sydpreussen, og 1795 det forrige Polske Litauens vestlige Strækning, som siden blev lagt under Vestpreussen. Ligeledes Polachien med Staden Bjelk og Masuren med Staden Warschau. Geldern, Mørs og endeel af Cleve bleve afstaaede til Frankrige, og Friedech Wilhelm III. fik igjen Stifterne HildesheimPaderborn med endeel af Münster, samt Essen, Werden, Elten, Eichsfeld, Erfurt, Rigstæderne Nordhausen, Mühlhausen og Goslar i Erstatning. (fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Tillægsblad til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 9. Onsdagen den 12 November 1806. (Ved overordentlig Leilighed.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Moniteuren af 31 Oct indeholder følgende nye officielle Efterretning: Den store Armens femtende Bulletin. Wittenberg, d. 23 Oct. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Følgende ere de Efterretninger, som man angaaende Aarsagen til denne sjeldne Krig har kunne erfare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
General Schmettau, der døde i Weimærsom Krigsfange, opsatte en med megen Eftertryk skreven Memoir, hvori han paastaaer, at den Preussiske Armee maa ansee sig for vanæret; men at den er istand til, at slaae Frankrige, og at man maa føre Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
General Rüchel og General Blücher undertegnede denne Memoire, der er indrettet som et Bønskrivt til Kongen. Prinds Louis af Preussen understøtter den. Jlden yttrer sig i alle Hoveder. Hertugen af Brunsvig blev trukket ind i Krigspartiet, og saaledes understøttet, blev Memoiren overleveret Kongen. Kongen, som i Grunden er ligesaa tapper som nogen Tydsk Første, lod sig forlede til Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
De Mænd, som ikke høre til Krigspartiet, ere den ærværdige Feldtmarchal Møllendorf og General Kalkreuth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Kongen skal have sagt efter det 9de og 10de Husarregiments fortræffelige Angreb: "J paastaae, at det Franske Cavallerie ikke duer noget; seer hvad det lette Cavallerie udretter, og slutter deraf hvad Cnirasseurerne ville gjøre. Disse Tropper have erhvervet sig deres Overlegenhed i en femtenaarig Krig. Man maatte ligesaa længe føre Krig, for at kunne ligne dem; men hvo iblandt os skal være saa fiendsk findet, for at ønske denne skrækkelige Prøve?" Da Keiseren allerede havde bemestret sig alle Communicationer og fiendtlige Magaziner, skrev han d. 12 d. M. hossøiede Brev, som han ved Ordinanceofficereren Montesquion oversendte Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Denne Officier kom d. 13de om Eftermiddagen Kl. 4 til Førsten af Hohenlohes Hovedqvarteer. Kongen af Preussens Leir laae kun en Miil længere borte i Ryggen. Kongen maatte derfor modtage Keiserens Brev i det seneste Kl. 6 om Aftenen. Men man forsikkrer, at han først den 14de om Morgenen Kl. 9 havde faaet det, da Slaget allerede havde taget sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Man forsikkrer og, at Kongen af Preussen den Gang har sagt: dersom dette Brev var kommet tidligere behøvede man ikke at fegte. To Heste bleve skudte under Kongen af Preussen og han har selv faaet et Flinteskud i Ærmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Hertugen af Brunsvig troede, at Keiseren endnu var i Paris, da han allerede befandt sig ved Siden af sin Armee, han vilde gjøre de første Manoeuvres selv, og var allerede omringet. Jøvrigt herskede allerede førend Slaget Bestyrtelse blandt alle Cheferne. Dronningen var endnu i Hovedqvarteret i Weimar, og man maatte endelig sige hende, at Omstændighederne vare alvorlige, og at der de følgende Dage kunne forefalde store Begivenheder for det Preussiske Monarkie. Hun vilde, at Kongen skulde anmode hende om at unddrage sig, og hun kom virkelig i den Forfatning, at hun maatte reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Lord Morphet ankom d. 11te i Weimar, for at gjøre forskjellige Forslag, og tilbyde anseelig bistand. Cabinettet vilde ikke see denne Gesandt, lod ham sige, at der for hans Person maaskee var liden Sikkerhed her, og bevægede ham til at vende tilbage til Hamborg, og der at oppebie Udfaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Man har endnu ingen Efterretning om, at der er sluttet nogen Tractat imellem Preussen og Rusland, og det er vist, at der indtil denne Dag endnu ingen Russer ere ankomne paa Preussisk Grund, uagtet Armeen ønsker at see dem. De ville finde Austerlitz i Preussen. Prinds Louis af Preussen og de øvrige Generaler nævnes som Krigens fornemste Befordrere. Kongen, som har overstaaet alle dens Farer, og bærer alle dens Ulykker, er blandt alle dem, der bleve henrevne derved, den, der har taget den ringeste Deel deri. Man spørger hinanden; hvad vil Engelland vinde ved alt dette Det kunde faae Hannover tilbage, beholde Godthaabs Forbierg, beholde Maltha, slutte en ærefuld Fred, og skienke Verder Ro igjen. Der kan komme store Ulykker over Engelland, og Europa vil tilskrive Tabet af hiin retskafne Minister samme, der vilde regjere ved store og liherale Jdeer, og som det Engelske Folk engang vil meget begræde. De Franske Colonner ere paa Marschen, til Potsdam og Berlin, og der er allerede ankommen Deputerede fra Potsdam, for at bede om en Sauvegarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
J mit Keiserl. Qvarteer i Gera, d. 12 Oct. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
J den 16de Bulletin anføres hverken Dagen, eller Stedet. J Begyndelsen melder den: at Hertugen af Brunsvig har sendt sin Hof=Marchal med et Brev til Keiseren, hvori han anbefaler H. Maj. sine Stater. J Svaret, som Keiseren gav mundtligen, sagde han blandt andet: J hvert Tilfælde, min Herre, kan De sige Jndbyggerne i de Brunsvigske Lande, at de i de Franske finde ædelmodige Fiender, at jeg for deres Skyld ønsker at formilde Krigens Strænghed, og at alt det Onde som Troppernes Gjennemmarch skulde foraarsage, vil skee imod min Villie. Siig General Brunsvig, at han skal behandles med al den Agtelse, man skylder en Preussisk Officier, men at jeg ikke erkjender i en Preussisk General nogen Souverain. Dersom det skulde hænde sig, at Huset Brunsvig skulde tabe sine Forfædres Souveranctet, saa kan det kun tilskrive Aarsagen dertil to Krige, hvoraf det selv i den ene vilde undergrave den store Hovedstads Fundamenter, og i den anden søgte at vanære 200,000 Tappre, som man mueligen vel kan overvinde, men aldrig fordrive fra Ærens og Berømmelighedens Bane. J faa Dage er meget Blod blevet udøst, store Ulykker true det Preussiske Monarkie. Lucchesine er endnu bestandig i Hovedqvarteret; Keiseren vil ikke see ham; man har lagt Mærke til, at han har hyppige Conferencer med Stormarchallen Duroc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Osnabrick d. 29 Oct. Her kommer ingen Fransk Jndqvartering. De Franske marchere over Herford og Bielefeld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
J Morges ere 60 Mand, hvoraf Halvdelen Cavallerie, rykkede ind her fra Minden, under den der commanderende Generals befaling. De bringe betydelige Magaziner bort herfra. Over 150 Vogne med Proviant ere ogsaa allerede førte herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Lüneburg d. 6 Nov. J Morgen tidlig Kl. 2 reiser den Preussiske General Winning, sin Upasselighed uagtet, herfra til Hamborg &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Ved de Luneborgske Grændser har man mærket Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Lübeck d. 6 Nov. General Blücher, som, efterat han havde havt en Fægtning med Prinds Murats Avantgarde ved Schwerin, trak sig tilbage til Ratzeburg og derpaa til Lübeck, ankom her i Onsdag Aften d. 5te. Hertugen af Brunsvig Oels og General Wobeser, der commanderede Avantgarden, befinder sig tilligemed andre Generaler ved dette Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Lübeck d. 7 Nov. Kl. 10 om Morgenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
(Officiel Artikel, Prindsen af Brunsvig-Oels's og General Blüchers Corps, 25,000 Mand stærk, havde ventet H. M. Keiserens Tropper i Lübeck Staden er bleven tagen med Storm. 6000 Fanger, 9 Generaler, 50 Canoner, Standarter og Faner er Resultatet af dette glimrende Slag. Resten af dette Corps er adspredt, man maa formode, at General Blücher vil blive nødt til i Dag eller i Morgen at nedlægge Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Eutin d. 5 Nov. Arveprindsen af Weimar, har begivet sig herfra til Schlesvig; Hertugen af Weimar er reist herfra til Weimar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Augsburg d. 30 Oct. Alt undværligt Kirkesølv er allerede afleveret herfra til München.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
General Mack har nu faaet sin endelige Dom. Han er bleven degraderet og allerede ført i Lænker for Livstid til Fæstningsarresten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
Keiseren af Rusland skal have sendt GeneralTolstoy med et Brev til Kongen af Preussen. Kronprindsen af Preussen, 3 Prindsesser, det Preuss. Generalpostamt, Statsministeren Schulenburg Kehnert, befandt sig d. 31 Oct. i Danzig, hvor der intet vides angaaende den Preuss, og Russiske Armee. Marchal Mortier har d. 1 Nov. ladet udgaae i Cassel en Proclamation, hvori det hedder: "at de Preussiske Tropper have fornærmet det Hesseske Gebeet, at Maaden, hvorpaa de modtoge Arveprindsen var Hesserne en Forargelse; af iøvrigt disses Souverain og hans Søn, som beklæde Poster i Preuss. Tjeneste, skylde den Preuss. Armees Commandant Lydighed, og at deres Egenskab som Souverainer ikke stemmer overeens med Officieres i en anden Magts Tjeneste og med Afhængigheden af andre Tribunaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
For de engelske Vare som er funden i Leipzig har man budet 60 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
De Svenske Tropper, som vilde indskibe sig i Travemünde, ere, som det hedder, blevne tagne af de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-12
D. 6 November forefaldt imellem et Detachement Danske Forposter og Franske Tropper en militair Affaire ved Stockelsdorf paa de Holsteenske Grændser, som foranledigedes ved en Misforstaaelse, og hvori en General blev omringet. Misforstaaelsen blev snart bilagt, og Tropperne skiltes venskabelig fra hinanden. Udgivet og forlagt af J. Werfel. - Trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke.