Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-23
Da den usædvanlige megen Regn iaar har gjort Høsten paa mange Steder saare vanskelig, og for en stor Deel endog beskadiget, hvad der er blevet indhøstet, saa har Man Grund til at befrygte, at der i den forestaaende Vinter let kunne opstaae Sygdomme blandt Kreaturerne. Ved Overholdelse af de i denne Anviisning foreskrevne Forholdsregler, vil det fordærvede Foders skadelige Jndflydelse paa Kreaturerne for en stor Deel afværges og formindskes. 1) Man skal, saameget muligt, lade Luften stryge igjennem de Lader eller Rum, i hvilke det slet bjergede Foder bevares dog maa det hverken regne eller snee derpaa. 2) Hvad der endnu ikke er indhøstet, sættes, hvis det ei bjerges godt, i Hæsse. Sammenbrændingen i disse er i dette Tilfælde, formedelst Luftens frie Adgang, ei saa stærk, som ved Bevarelsen i Husene. Dette er ved indeværende Aars vanskelige Høst af Vigtighed, thi foruden at den for stærke Sammenbrænding fordærver Foderet, kan den ogsaa let foraarsage Ildsvaade. 3) Foderet rystes hver Gang, førend der fodres dermed, i en luftig Port, eller paa et andet rummeligt Sted, og naar Solen, skinner, i det Frie, paa en tør Plads, for derved at rense det fra Støv og Skimmel. Hvis der gives Leilighed dertil, er det godt at give saavel Hornqvæget og Faarene, som Hestene Hakkelse, hvilken kastes et Par Gange om Dagen. 4) Føllene, de aarige og tvaarige Foler, samt Følhopperne og de drægtige Køer, gives det bedste Foder som haves, thi de unge Heste angribes især hyppig af Sygdomme, naar Foderet er fordærvet, og de drægtige Kreaturer kaste let. 5) Den Sæd, som er spiret saameget, at den hverken afgiver sund Føde for Menneskerne eller kan afsættes som Handelsvare, udbredes tyndt paa Loftet, røres flittig og tørres i Bagerovnen, efterat Brødene ere udtagne, eller og paa Køllen, førend den bruges. Efter denne Behandling skraaes den, og gives fugtig gjort paa Hakkelsen. Ved denne Behandling bliver den mindre skadelig for Huusdyrene, end den ellers vilde være, og virker tillige meere styrkende, end naar Ruefoderet gives allene. 6) Paa de Steder, hvor der maatte være Fodermangel, bø Man i den forestaaende Vinter ikke lade flere Kreaturer leve, end der nogenledes rigeligen kan ernæres; thi, blive de i indeværende Aar fodrede for knapt, kan Man befrygte Afkræftelse og stor Dødelighed i næste Foraar. 7) Kreaturerne tages allerede nu, hvor det lader sig gjøre, ind om Natten, og gives længere hen lidt Høe eller Halm, Rug eller Havre=Rivelse. Naar der indtræder Slud og Regn, og Luften bliver kold, maae de forblive i Stalden, dog skulle de, endog naar de ere tagne ind, jævnligen slippes ud om Dagen, naar Veiret er godt, for at røres. Ved saadan jævn Bevægelse befordres Ædelysten, og Fordøielsen styrkes. 8) Stalden maa holdes reen og luftig, uden at være kold. Sædvanlig haves Hornqvæget og Hestene i een og samme Stald, hvilket imidlertid ikke er en god Indretning. Der, hvor de staae særskilte hver for sig, holdes Hestestalden mindre varm, end den, hvori Hornqvæget staaer. 9) Naar Kreaturerne ei pleies godt, faae de lange Haar, og Huden holder sig ureen. Det er derfor af Vigtighed, at Huden jævnligen renses ved Strigling, Børsten og Guidning. 10) Naar Man bruger den fordærvede Halm, endog kun til Strøelse allene, maa den dog ei være saa slet, at den har en muggen, endnu mindre en raaden Lugt, thi i dette Tilfælde bør den strax kastes i Møddingen. 11) For at formindske det fordærvede Foders skadelige Jndvirkning paa Kreaturerne, gives indvortes saadanne Midler, som virke oplivende og mavestyrkende. 12) Til Hesten gives 2 Gange om Ugen noget Kjøkkensal. paa det korte Foder, hver Gang omtrent en lille Haandfuld. Der gives ogsaa med Nytte, ugentlig et Par Gange, ituskaaren frisk Peberrod, paa Hakkelsen. Det er især nyttigt, at give denne Rod, efter at Hesten er kommet paa Stald. Man kan ligeledes jævnligen skjære bittre og krydrende Planter mellem Hakkelsen, f. Ex. Malurt, Bukkeblade, Toppen af Reinfan og Pors, og andre saadanne Midler, som Landmanden selv kan indsamle og tørre i Lufttræk. Hertil kan Man ogsaa med Fordeel sætte knuste Enebær. Skulde Hesten vrage Hakkelsen, naar disse Lægemidler ere blandede dermed, gives den et Par Gange om Ugen en Tyggepind. Ved Tillavningen af denne betjener Man sig af Kjøkkensalt, smaat skaaren frisk Peberrod, Reinfan og Malurtknopper, tørret og knust Kalmusrod, stødt Kommen og Sinnop, og den tørrede Urt af Pors, Bukkeblade, Malurt, og andre saadanne Midler, som enhver, endog i indeværende Efteraar, selv er istand til at kunne forskaffe ug. Af disse Midler vælger Landmanden dem, som nemmest kunne haves, strøer dem paa et smalt Stykke Lærred, af omtrent 1/2 Alens Længde og 3 Tommers Brede, som derefter oprulles og fastbindes med Seilgarn paa en fingertyk Pind, der i hver Ende er forsynet med en Fure, hvilken lægges i Munden paa Hesten. Den holdes fast deri ved en Snor, som fastbindes i Furerne, og derfra føres over Hovedet, for at bindes bagtil ved Ørerne. Man lader Hesten dermed staae et Qvarteers Tid baglænds i Spiltouget. 13) Hornqvæget gives Medikammenterne bedst i flydende Form. Man laver f. Ex. et Afkog af bittre og oplivende Lægemidler, hvortil sættes noget Salt. Heraf giver Man en Flaskefuld til hvert fuldvoxet Høved. Saadant Afkog laves paa følgende Maade. Man tager f. Ex. 1 Pd. Bukkeblade, 1 Pd. Malurt, 1 Pd. Pors, 1 Pd. knuste Kalmus= eller Angelik=Rødder, eller og en lignende Mængde af andre bittre og oplivende Medikamenter, som haves ved Haanden, gyder derpaa 20 til 25 Potter koghedt Vand, lader denne Blanding staae under tillukket Laag, indtil den bliver kold, afhælder nu Vædsken, og sætter dertil rigelig 1 Pd. Kjøkkensalt. Hakkelsen kan ogsaa, naar der fodres dermed, fugtiggjøres med dette Afkog, hvilket er nemmere, men da tages en større Mængde deraf, f. Ex. 2 Potter hver Gang. Hvis det bliver for vanskeligt, jævnligen at varme saameget Vand, kan Man skjære de omtalte Urter blandt Hakkelsen, indgive et Par Lod Salt, i Forening med Rugmeel og Vand, og strøe knuste Kalmus=Rødder og Enebær paa det korte Foder. 14) Saltet bør gives i den her foreskrevne Mængde, og jævnligen, thi giver Man formeget deraf paa een Gang, saa virker det svækkende, istedetfor at styrke Kreaturerne. At give Hornqvæget Sildelage, hvilket Landmanden undertiden giør, kan ei ubetinget anbefales, thi naar denne er bleven gammel og fordærvet, har Man seet farlige og dødelige Tilfælde derefter. 15) Skulde et eller andet Høved vise sig meget svækket, skal det gives en omhyggelig Røgt og Pleie, og kan tillige daglig indgives en Pot Øl med nogle Lod pulveriseret Sinnop, hvilket fortsættes saalænge, indtil Ædelysten igjen tiltager. Forestaaende bekjendtgjøres herved. Odense den 23 Octbr. 1829. Reimuth. dense. Søndagen den 25 October have Undertegnede, med vort hertil ankomne danske Skuespillerselskab, den Ære at opføre: En Prolog. Derefter Slaget ved Marseille, Lystspil i 1 Alt.