JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Med Undersøgelserne om Mordet paa Aars Møller er man nu kommet saavidt, at alle Møllens Beboere, sikker, kunne fritages for al Deeltagelse i samme. Derimod en en Person fra Svindinge heftet, der beviislig har været ude den Nat Mordet blev begaaet, og eel kan giøre Red og Rigtighed for, hvor han den Nat var, og hvis Forklaring herom og om flere Blomstændigheder er ganske modsigende med Folkenes af det Huus i Svindinge, hvor den Mistænkte opholdt sig. Man troer at der vil blive nedsat en Kommission, for at undersøge dette baade i sig selv og i sine Følger farlige Mordil hvori rimeligviis vi findes flere Deeltager. Indgangen i den Myrdedes Søvekammer have Morderne vist at skaffe sig giennem et Locum, der gik ud til Mølleraaen, og hvis Sæde, der kun var indklinet i en Leervæg, de lettelig have kunnet faae løst. Dette og at blant Sengkammerets flere Kister og Giemmer kun de vare plundrede, hvori man vidste at Mølleren havde sine Penge forvarede, røber en med Husets Leilighed bekiendt Morder og forstørrer Mistanken mod hiin hæstede Persyn, hvis øvrige Vita ei heller skal være det beste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
J Torsdags Eftermiddag saae vi i Odense en virkelig fiirbenet Stud af Kiøbenhavns=Prangernes, ventelig udmattet af Marschen - at kjøre her igiennem Byen paa en Foermandsvogn. Forskiellen paa denne Studekiørsel og den sædvansige bestod allene der, at Kudsken, som ellers sidder foran, her havde Pladsen bag Passageren. Cours afdanske Bankosedl. mod Spec. d. 2 Mk. 44 1/2 pr. Cto Ved Tallotteriets 696 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 76, 18, 70, 12, 69.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Avisisk ENTS. uden at ville foruleilige Nogen med Giensvar, skylder jeg at bekiendtgiøre fraværenrat og Venner: at min i Liv og Død elskte Kone, Chatharina Mandalene Læssøe, før Købler, efter mange Aars foregaaende Steensmerte, og 2 Aars Sengeliggende, samt 9 til 10 Dages svær Dødekamp, forlod denne Verden, afvigte 24 April Kl. 2 Eftermiddag en Aldet af 57 Aar og 24 Dage kun 13 1/2 Aars kierligt Ægteskab blev mig og hende til Deel. Denne Retskafnes, og efter fine Evners Maal, i sin Kreds særdeles virksomme Kones Minde være mig altid dyrebart: Aldrig miskiendte jeg hendes Værd, imedens hun levede, men i hendes Dødsstund, følede jeg det dobbelt. Hendes Liddelser vare langvarige, og ofte store, men hendes tillidsfulde Taalmodighed og sieldne Standhaftighed holdt dem, endog paa det sidste, en beundringsværdig Ligevægt. Dog nok, hun leed - hun seirede - hun fik Roe - hun nyde den! Humble Degnebolig paa Langeland d. 7 Mai 1804. Frederik Læssøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Løverdagen den 19de Mai førstkommende om Formiddagen gl. 11 Slet, bliver paa Winding, Bierge og Aasum Herre. ders Rets Tingstne hos Snedker Anders Sørensen i Røyrupforetaget atlig Licitation op ten nye Broes Opførelse ved Steenhuset og en nye Steenkistes Sætning ved Mellemhauge, paa Landeveien mellem Odense og Kierteminde, som herved til Efterretning bekiendtgiøres, da de approberede Conditioner for Licitationen kan bekommes til Læsning hos Forvalter. og Sølveler Hans Mevling i Hundslew. Nyborg den 9de Mai 1804.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Alleden den 29 Maj førstkommende Formiddag Kl. 3. Slet, lader forrige Hollænder Chlers paa Brahesholm i Vedtofte Sogn ved offentlig Auction borselge endeel Jndboe af alleslags saasom: Jernkakkelovne, Chatoller, Sengestæder og Sengeklæder, samt Fruentimmer Gangklæder, et got StueR. L. Nelleman, Assens den 9 Maj. 1804. Auctions-Directeur. uhr, en Koe og nogle Faar med mere: hvilket herved bekiendtgiøres. Formedelst uantagelig Bud, ved 3die Auction over Haset No. 39 Litra Bil Bogense, afgangne Eskild Pedersens Smede enkes Stervboe tilhørende, bliver samme med dets tilliggende Hauge ved 4de og sidste Auction bortsolgt Fredagen den 18de Maj førstk. om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver forelæst. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig. N. C. Bang, Bogense den 9 Mai 1804. Auctions-Directeur. Directe har jeg i disse Dage erholdet fra Engelland en Ladning Møllesteen, Steenkul, Kaffe=Favande m.v., som og directe fra Holland en Ladning Rhinske Møllesteen af alle muelige Sørrelser, og hvis Bonitet vil finde enhver Kienders Bifald. Til de billigste Priser vil Alt vorde overladt at Colding den 9 Mai 1804. Wissing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
De af Odense Byes Jndvaanere, som attraae deres Køer paa Byens Græssmarker tilstundende Sommer, ville behage 14de Maj om Formiddagen fra 8 til 12 Slet. Odense den 9 Mai 1804. Heilmann, Kiæmmerkasserer. at anmelde saadant paa Raadstuen førstkommende Mandag den Glarmesterenten Dorthe Elisabeth Mombergsdatter, som istedet for at betale Huusleie og flytte sidste Mikkelsdag, at møde hos mig inden 6 Uger, for at betale hvad hun skylder mig; i manglende Fald sælges Tøiet strax derefter, til Erstatning for Leien m.v. L. N. Faber. gjorte sig usynlig, og efterlod noget gammelt Tøi, indkaldes Odense den 8 Mai 1804.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Fredagen den 22de Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. 3 Slet, bliver paa Raadstuen her, foretaget Samling i Mad. Zieglers Opbuds Boe, for om mueligt at bringe samme til Slutning. Skulle nogen endnu have noget deri at amelde, maatte det da behagelig skee. Svendborg den 5 Mai 1801. Uldall. J. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Da Classelotterie=Seddelen No. 26036, til 3die Classe er die ven borte, saa advares enhver, som maatte finde samme at den ikke er dem til nogen Nytte, da Eieren haver meldt sig hos mig Undertegnede. H. Pedersen. Bedste Kiøbenhavns Øl for 1 Mk. dansk Flasken er at faae paa Nørregade hos J. Patermanu, Hos Bager From kan bekommes god Sæde=Bog tilkiøbs. Tirsdagen den 22de Mai 1804 bliver skudt til Skiven ved Brodpværks Kroe efter et nyt og vel indrettet Sedletøi den er inddeelt i 4 Gevinster, der herved meldes til Liebhavernes behagelige Efterretning. Enhver kan bruge hvad Gevær de lyster, Capitels-Taxten for Fyens Stift, fra 1660 til nærværende Tid, faaes hos Bogtrykker Fader for 8 s. Værelserne i øverste Etage af min Gaard i Redergade, som hidtil har været beboet af Jomfrue Gad, ere at faae til Leie strax eller til Michaelis. Hans Nielsen, Tirsdagen den 29 Maj førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Foranstaltning af Commissarierne udi Kiøbmand Jørgen Lorenzens Concurøbne ifølge Creditorernet Forlangende foretaget 6te og sidste Gang offentlig Auction, absolut og uden videre Auctions Holdelse, over følgende dette Boe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden No. 193 i Korsgaden, der bestaaer af: a. Et grundmuret Forhuus til Korsgaden af 17 Fag 3 Ef tager med Kjælder under, indrettet til Beboelse. b. Nok et Forhuus til Vestergade af Muur og Vindings værk, 11 Fag, 2 Etager med Kielder under, indrettet til Beboelse; til dette Huus er en Tilbygning i Gaarden paa fire Fag. c. Et Sidehuus til Staalstrædet 15 Fag 2 Etager Muur og Bindingsværk med Port-Jndkiørsel, saa og indrettet til Værelser, Tørvehuus og Hestestald m.v.d. J Gaarden mod Vesten et Halvtagshuus af Muur og Bindingsværk 9 Fag 2 Etager, som forneden er indrettet til Kiøkken og Vognport og for oven til Beboelse, re, En Gaardsplads, hvorudi færsk Vand fra Byens almindelige Render med Pompe=Redskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
2) Et Huus i Staalstrædet under No. 204, der bestaaer af 5 Fag 1 Etage, Muur og Bindingsværk indrettet til Vognremisse og Hestestald. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning. Odense den 10 Mai 1804. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Formedelst Forandring af Boepæl agter Eieren underhaanden at bortsælge et, i Middelfart Kiøbstæds reeleste Gade beliggende, veldvaget Huus, bestaaende af 8 Fag Ergebindingsværk, 2 Etager, med 3 Værelser, samt Forstue, Kiøkken og Spisekammer i underste Etage, og 5 Værelser med Forstue i øverste. Huset, som er assureret i Brandkassen for 10300 Rdlr., er bygget for omtrent 12 Aar siden, og godt vedligeholdt. I Gaarden er et Baghuus paa 3 Fag, 1 Etage, til Brændeloft, Hønsehuus og flere Beqvemmeligheder; saa er der og en Pumpe med forsk Brøndvand, og bag ved Gaarden en liden Have. Om Kiøbesummen (hvoraf 700 Rdlr. kunne ventes at blive staaende paa første Prioritet, kan akkorderes med Sognepræstru, Hr. Pastor Melbye 1 Mlddelfart, og med Eieren, Toldinspecteur Haste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Tirsdagen den 15 Maj første. Eftermiddag Kl. 3, bliver udi Stige Bye Lumbye Sogn, foretaget første Auction over følgende, Skipper Jens Rasmussen Dyreborgs Opbudsboe tilhørende, nemlig: a) 13 Faa Stuehuus, hvorudi er en Køllekakkelovn og er Bryggerkiedel af Størrelse 1/4 Td. Et Fiellehuus til Gaden til Brænde og Pathuus, samt en Hauge med Keglebane, b) Et Huus 10 Fag med Port, indrettet til Kamre, Stald, og Tørvehuus, med Hauge hvorudi gode Frugttræer. Efter Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. De Lysthavende ville behage at indfinde sig. Lunde, Scham og Schonde Herreds-Contoir d. 4 Maj 1804. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
J Følge Forordningen af 27 Jan. d. A. dens 65, advaares enhver af Byens Jndvaanere er at lade sig uditte enten med Heste eller Vogn til Befordring uden for Byen, da de i andet Fald kan vente sig tiltalt og dømt efter allerhøistbemeldte d. i 4 Rd. Bøder, samt at erstatte Vognmandslauger her af Byen den samme, for den i saa Henseende ulovlig forrettede Befordring, tilkommende Fragt. Lausen. Odense Befordrings Væsens Contoir den 6te Mai 1801.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Den franske Keiserstøbning er for nærværende Tid ene Gienstanden for Politikens Opmærksomhed, og alt Ander maae atter som i dens Forløbere Komplotdagene, staae til Side for den. Om de franske og engelske Krigs tilberedelser haves denne Postdag ikke andet, end at Overgeneralen Marmont har ved Vliessingen ladet giøre Forsøg, med hule Kugler, hvori kan lægges Breve, og af hvilket Middel man følgelig kan giøre Brug ved Beleiringer. J Servien vedblive de Kristne at seipeine Tyrkerne. Ved denne Nød ere Jndbyggerne i Belgrad yderst opbrag. te imod Deyerne og Janiticharerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Fra Egypten har Porten faaet Efterretning om, at Engellænderne med 13 Linieskibe og Fregatter, samt endeel Transportskibe skulle have gjort Landgang i Egypten, og bemægtiget sig Staden Alexandrien med dertilhørende Forter, hvilken Efterretning dog trænger til Bekræftelse, Fra Ostindien meldes, at der den 8 Jan. var begyndt paa Fredsunderhandlinger imellem Engellænderne, Scindia og Maratterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Der er nu aldeles ingen Tvivl længer og Bonapartes Keiserværdigheds Annammelse. Efterat Tribunen Cu ree, som meldt i sidste Avis havde fremstaaet i Tribunatet og i en lang Tale banet Veien til Forslaget om Keiserværdigheden, dens Arvelighed for Bonapartes Familie og disse foreløbige Tings hurtige og definitive Beslutning, fremstod endeel andre Tribuner og understøttede Forslaget, ved smigrende Lovtaler over Bonaparte og ved at vise Ud mueligheden af, at slig en arvelig Vælde kunde blive skadelig for Frankerig. Alle æskede ret tørstigen Keiserværdigheden som den nødvendigste Ting af Verden, og den paa Grunde som disse, det var saadan en Regieringsform den første konstituerende Nationalforsamling af 1789 havde bestemt, derved blev sat en devig Skillevæg mellem Factionerne og det Bourbønske Huus; derved saae det franske Folk sin Værdighed, sin Uafhængighed og sit Territorium i Sikkerhed; derved blev Armeen forvisset om at beholde troe Chefer, modige Officerer og de Ærens Faner, der saa ofte førte dem til Seier. Ved at vorere Arvefølgen, vilde man, som Plinius sagde til Traan, forhindre en Herres Gienkomst! Det var ingen nye Revolution, men Revolutionens Resultar (!). Arvefølgen vilde sikke for, at Alexanders Generaler ikke skulde deele Riger. J Frankerig er Arvesystemmet saa gammelt som Nationen. J 4 Aar har man arbeidet til dette store Maal. Efterat alle Lovtalere havde udtømt sig, fremstod Carnot og forlangte Ordet, samt erklærede, at han vilde tale imod det almindelige Forslag, hvilket først skeete Dagen, efter, og hvorved Carnor udmærkede sig som den ranke Eeg i Kratskoven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Saasnart Præsidenten havde tilkiendegivet, at Carnovar den eneste, der havde ladet sig indskrive imod Forslaget, besteg denne evig mærkværdige Mand Talerstolen og erklærede, at han vilde bestræbe sig for i sit Foredrag at vise samme Moderation ved at tale imod, som de Andre havde viist ved at tale for Keiserværdigheden. Alle, som vilde lægge ham dette Skridt til Værste, bad han paa det strængeste at undersøge hans hele Opførsel fra Revolutionens Begyndelse indtil denne Dag. Det var langt fra at han miskiendte Førstekonsulens store Daad eller de vigtige Tienester, han havde beviist Franzoserne, da han tvertimod vilde lade ham vederfares personlig Ret og tilbørlig Hæder; om han endog ikke havde gjort andet imod dem, end givet dem Civilloven, saa var dog denne ene Velgierning Spore nok til evig at hædre hans Minde. Jmidlertid maatte de Tienester, en Borger har beviist sit Fædreland, være nok saa store, saa maae dog Nationaltaknemmeligheden have sine Grændser. Efter denne Indledning kom han til Hovedsagen, nemlig Keiserværdighedens Overdragelse til Bonaparte og dens Arvelighed i hans Familie. Mon man", spurgte Carnot, ikke træder Bonapartes Hæder for nær, naar man vil skyde en ny Titel ind under den, han har erhverver sig og som han har gjort saa berømt? Mon man ikke tilintetgiør hans eget Værk derved, at man byder ham Herredømmet over det samme Land, som han havde lovet en frie Regiering, Mon man ikke tilintetgjør hans egen Værk, ved at give ham Frankerig til en særskilt Arv Til sin Tid stemmede jeg imod Konsulatet paa Livstid, ligesom jeg nu vil stemme mod det arvelige Monarkie. Stedse bliver jeg mig selv lig; men fra det Øieblik af, at nærværende Forslag er antaget, vil jeg være den første, der føier sig deri og giver Regieringen Beviis paa min Lydighed, og gid alle Lemmer af dette store Selskab vilde følge samme Exempel! Hernæst berørte han nærmere den Regieringsform, man er ifærd med at indføre. Vel tilstod han, at der under et Monarkie er mere Ro og Fasthed end i en demokratisk Forfatning, men anførte tillige adskillige Exempler af den romerske Historie og viiste deraf, at Regieringen under een Eneste ikke altid er et sikkert Underpant paa Fasthed, og Rolighed. Selv af den franske Historie viiste han, at indvortes Splid og borgerlig Urolighed ofte havde havt Sted under svage og uduelige Fyrsters Regiering. Efter Amiensfreden, sagde han, stod det jo Bonaparte frit for at vælge mellem Republik og Monarkie; men han havde voret, at haandhæve den første og derved at respektere Frankerigs Ønske. Nu foreslaaer man, at overdrage ham den hidtil blot anfortroede Magt som en Arv og Eiendom. Hine magtbetroede Romere Camillus, Fabius, og Cincinnatus reddede deres Fædreland blot ved at nedlægge den dem anfortroede Magt; derimod forsvandt Friheden, saasnart Cæsar vilde tilrane sig den uindskrænkede Enemagt. Den nye Verden var det forbeholden at lære den gamle, ved Amerikas forenede Stater, at man nod kan leve under Frihedens Regiering, og hiint Folks tiltagende Flor stadfæster denne Sandhed med Erfaringens Præge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Efter nogle almindelige Grundsætninger gik han overtil særskilte bemærkninger og sagde: Kan offentlige Embedsmænds Mening ogsaa ansees som hele Nationens frivillige Ønske, Er det ikke høist vanskeligt at yttre en modsat Mening? Er Pressefriheden ikke saa lænkebunden, at det ei engang er tilladt at lade endog de ærefrygtsfuldeste Reklamationer indrykke i offentlige Blader. Strax efter berørte han en anden Synspunkt og spurgte Om det forrige Kongehuses Forlagelse gjorde et nyt Dynastie (Regentfølge) nødvendigt, Om Opretningen af dette Dynastie ikke vilde hindre den almindelige Fred, Om de fremmede Magter ogsaa vilde erkiende samme og om man, ifald de ikke gjorde det, vilde gribe til Vaaben og for en blot Titels Skyld sætte Franzosernes Sikkerhed paa Spil, Til den nærværende Regierings befæstelse, sagde han endvidere, er intet andet Middel, end at være retfærdig og ikke at ophøje Gunsten over Talenter og Fortjenester. Langt fra mig være Oprør og Dadel imod Regieringens Operationer. - Men blev Friheden da blot viist Mennesket for igjen at forsvinde som et Lyn, og for at vise, at han aldrig skulde nyde den, Neil jeg kan ikke holde den for blot Hiernespind og mit Hierte siger mig, at dens Regiering er let. J øvrigt er jeg villig til at opofre min personlige Mening for mit Fødelands Jnterresse og jeg ønsker især, at see alle Meninger, alle Følel. ser forenes imod vor evige uforsynlige Fiende, Jeg stemmer imod Forslaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Efterat Carnot havde forladt Tallestolen fremstod nogle Andre og talede alle som af en Mund imod ham, og tabte sig i Henrykkelse over Frankrigs Lyksalighed under Bonaparte som Kriser. Heriblant udmærkede sig Carion Nisas, hvis Tale gjorde saa stærkt Jndtryk, at den baade imod Lov og Skik blev høit applanderet af de talrige Tilhørere. Encopas Fyrster meente han, vilde bifalde denne Forandring. Pressefrihedens Jndskrænkning var en Nødvendighed for alle (?) Monarker; at Carnot uagtet al sin Gienstridighed, dog levede i Ro, var et Beviis paa hans Regierings Mildhed o. s. v. Den 3 Maj skulde denne Forhandling atter for og tillige drives igiennem. Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Som et Modstykke til den franske Note til Gesandterne i Paris om Drakes Deel i Komplottet mod Bonaparte, har nu den engelske Statssecretair, Lord Hawkesburn, ogsaa sendt en drøi Note omkring til de fremmede Gesandtere i London, for at giendrive Frankerigs Beskyldning imod Engelland, som Deeltager i Sammenrottelsen mod Bonaparte. Deri erklæres, at Hs. brittiske Majestæt vilde have anseet hiin beskylding med Foragt, dersom ikke de overordentlige og uauthoriserede Svar, som adskillige Ministre havde fundet for got at overgive i deres Hoffers Navn, havde givet Tingen større Vigtighed. Denne Beskyldning siges deri ogsaa blot at være anbragt for at afvende Europas Opmærksomhed fra Betragtningen over den blodigste Gierning, som nylig, imod al Folkeret, Menneskelighed og Æresgrundsætning, blev udøvet efter Forstekonsulens dirette befaling. Der paastaaes ogsaa, at Størstedelen af Frankerigs Jndvaanere ere misfornøiede og sukke under et fornedrende Slaverie og at krigførende Magter have en erkiendt Ret til at drage Fordeel af Misfornøielsen i de Lande, med hvilke Krigen føres, hvilket Frankerig bestandig har gjort med de Misfornøiede i Jrland. Hs. Majestæt ønsker, saavelsom hele Europa, at indføre en reellere og varigere Regiering i Frankerig, da den nærværende ganske træder Folkeretten under Fødder, hvorpaa der i Noten anføres en Deel Beviiser, saasom Engellændernes Tilbageholdelse i Frankerig, førend Krigen for Alvor begyndte o. s. v. Og, hedder det tilsidst, hvorledes opfører den franske Regiering sig mod de Magter, med hvem den staaer i fredelig Forbindelse? Gines der en Traktat, som den ikke har brudt, eller et Naboe-Territorium, hvis Uafhængighed den ikke har fornærmet, Fastlandets Magter maae afgiøre, hvorlænge de endnu ville taale disse mageløse Forhaanelser, da det ellers ikke vil vare længe, førend Folkerettens gavnlige System ophører, hvorved Selskaberne i Europa igiennem Aarhundrede have haandthavet og iagttaget Menneskehedens og Retfærdighedens hellige Forpligtelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Det brittiske Ministeriums Forandring er nu nær og ingen Tvivl om, at Pitt bliver sammes Formand. Den tales ogsaa stærkt om, at Kongen vil overdrage Regentskabet til Prindsen af Wallis. Om For hedder det, at han søger og har Haab om at komme til Petersborg som engelsk Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Blandede Efterretninger. Rusland. Ved den østersøiske Handel vinder Rusland aarlig henimod 18 Millioner Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Jndførelsen af preusiske Myndter til Rusland er bleven forbudet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Efter Keiserens Befaling er der anlagt Hofsorg for den henrettede Hertug af Enghien i 7 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Tydskland. Det svenske Hof har i Carlsruhe ogsaa anlagt Hofsorg for bemeldte Hertug. Det hedder at Sveakongen ogsaa vil reise til Vien og Berlin og derfra eende. lig hiem til Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Den Leipziger Messe skal være lige saa mager paa Afsætning som den Frankfurter var.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Helvetien. Skomager Willi og hans Medskyldige i Oprøret bleve dødsdømte og henrettede den 25 April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Tyrkiet. J Konstantinopel er siunget Tedeum i Anledning af det franske Komplots Tilintetgiørelse og de der værende 4 franske Kirker holdtes imidlertid Messe Frankerig. J sin Tale med Carnot gav Carion Nisas ham en Skose, fordi han forsvarede den demokratiske Regiering, hvorunder han dog var bleven forviist. -Men just saaledes egner det den sande Store, ophøjet og ver Tilfælde, at blive sine Grundsætninger troe! Til Beviis paa den tilkommende Keisers Beskedenhed, anførte Carion, at den første Konsul i en Samtale om Revolutionens Ulykker skal have sagt til en Smigrer: Give Gud, at Revolutionen aldrig havde havt Sted, og at Europa aldrig havde faaet mig at kjende. Det havde da ingen Bonaparte været; men heller ingen ved Krige a. ulykkelige Mennesker. Den 5 Maj skulde Moreau og de Øvrige frem for den offentlige Ret. Man troer endnu som for at Morear benaades med Landsforviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Siden Komplottets Opdagelse passes nøie paa Tilskuerne paa Thuilleviernes Slotsplads hver Gang Bonaparte gaaer ud eller ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Engelland. En engelsk Forpagter ved Aukland har en Koe, der er 10 Aar gammel og har kælvet 3de Gang. Disse 3 Gange har den født 14 raske Kalve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Beltpassage fra den 6te til 12te Maj. Fra Nyborg. Handelsbetient Frieck, Jfr. Döller, Mule, Horn og Dret bolt, Kiøbmand 3de, Mad. Boyesen, Søe=Krigsk. Bruun, Madame Bager, Student Friisenberg, Kiøbmand Salomon, Kammerherre v. Plessen, Student Holst, Kammerjunker, Kommit. Kaas, Kiøbm. D. Good, Cand. Theo. Feddersen og Weder. Fra Korsøer. Kammerraad Billemoes, Kiøbmand Christensen, Stud. Pharm. Andersen, mektor Thorlacius, Kand. Theolog Ramsing, Uhrmager Hjorteberg, Jfr. J. B. Schrøder, Fabrikør Stur, Lærer Suhr, Proprietair Maurier, Byefoged Winding, Mad. Harboe, Forpagter Møller, Student C. Grass, til Fyen. Klædefabrikør J. A. Bregarius, Kiøbmand L. Gunther, Bagermester, P. Larsen, Dugfabrik. J. Saaff og C. Arosenius, Kammerjunker G. Kiøng, Lieutnant i Garden Grev Schack, Kiøbmand A. Hartvig, L. Jacobsen, Heimann, S. D. Adler, Mad. Adler, Hendes Kongelige Høihed Hertuginden af Augustenborg med Gemahl og følge, Borgerkapitain og Brygger Hostrup med Kone, Kiøbm. C. F Koch, W. H. Gossier, J. H. Putterten. T. Wunderlich, Artillerie Lieut. Rosenørn, Sekondlieutenant Baron Selbye til Holsteen. Slagter M. Nathan, Kiøbmand M. J. Levin og G. Jacob til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-14
Jndsendt. Tanker ved min Ven Studiosus H. C. Møllers Grev den 12te April 1804. Din Levebane her, den var kuns kort Ol alt for tidlig alt du Heeden bort; Saa klager ømt din gode Fader, Og Vennen som du her forlader. Med Taarer skue de i Graven ned Til dig du gode Sallige. Din Vandel her var ædel, god og skiøn Hvorfor du hisset nyder Godes Løn. Avis, MENTS.