Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-08-13
Fyrstepar I Kreds af Frænder, Blomstrer dobbelt Eders Held; Al den Lykke Jorden kjender, Groer ved Kjærlighedens Væld. Fredrik med Marie favne. Trofast Datter, elsket Søn. Danmark favre, kjære Navne: Eder nævner Alles Bøn Ligesom saaledes Danmarks Hovedstad opfyldtes med en Jubel, værdig dens høie og hellige Gienstand, have ogsaa dets Provindstæder kappedes med hinanden om for Thronen at nedlægge de kjærligste Yttringer af undersaatlig Deeltagelse i den vigtige Begivenhed, der har betegnet den 1ste August som en uforglemmelig Dag i Danmarks Aarbøger. Alle Byer, store og smaae, have bragt deres velmeente Hylding, og enhver paa den sindrigste, udtryksfuldeste Maade, den formaaede. Kun enkelte Træk tillader Rummet Udgiveren at udhæve af et Malerie, hvortil Troskab og Kjærlighed have blandet Farverne: J Altona blev der holdt en Tale i Christianeum af Hr. Director Eggers, og overordentlig høitidelig Gudstjeneste i de mosaiske Templer. Til Fattigvæsenet havde Slagterlauget indsendt to store Oxer, det jødiske Slagter laug 300 Pd. Kjød, og Bagerlauget 800 Brød. - J Helsingøer var Raadstueporten decoreret som en Grotte, i Baggrunden en brændende Sol og Alter, bag hvilket hørtes en skjøn Musik. Havnen var oplyst med Lamper og en Pyramide af Beegfakler; Slagterlauget havde opreist en Pyramide med Transparenter; Janitskarmusikhørtes hele Natten paa Gaderne. - Odense Byes Øvrighed og Repræsentanter havde ladet Bøgeskoven oplyse med mange hundrede Lamper og indrette deri et Slags Tempelhall, hvor der holdtes Bal to Aftener. - Uden for Aalborg havde Regimentschefen paa den saakaldte Skovbakke foranstaltet et Fyrværkeri, og i Skuespilhusen, fremsagde Mad. Rosenbusch en dansk Prolog i Anledning af Dagens Fest, hvorefter det fuldtproppede Huus gjenlød af Fryderaab. J Budolphi Kirke var der om Søndagen foran Alteret opreist en Kolonade af oplyste Søiler med en Niche paa hver Side, i Midten over Søilerne en Kuppel i Transparent, forestillende Aftenrøden svæve over opstigende Skyer; imellem Aftenrøden og Skyerne blinkede Stjerner. J Midten af Kolonaden var en antique Piedestal med de høie Formæledes Navnetræk og Krone. Ovenpaa Piedestalen var anbragt en af 12 bronze Pile dannet gjennemsigtig Søile, omvunden med Krigsattributer, i hver Niche saaes en Gudinde med en Offerskaal. Over hele Dekorationen svævede en Ørn med en Palmegreen. - J Viborg gaves en Forestilling af det dramatiske Selskab med en smuk Epilog, og et Fyrværkerie ved Viborg Søe. - J Randers var den Gudstjeneste og Løverdag Aften Kl. 7, Amts provst Ridder Kruse holdt en skjøn Tale, hvorefter Hauds Hymne, blev sjunget. 27 Kanonskud fra Byens Torv, hvor Artilleriet under Høitideligheden i Kirken var opmarscheret, udtordnede dertil Amen. Marienlunds Hauge var om Aftenen illumineret, og Regimentsmusiken glædede her de Spadserende med at musicere til Kl. 1. - Paa den Horsens nærliggende Bjergelide stedfandt en Folkefest som maaskee var den eneste i sit Slags i hele Landet i Paa Udkanten af Bjergelides Skov vare indrettede oplyst af Lamper, udgjorde Samlingspladsen for den finere Classe. Rundtom stode Telte, hvor man kunde faae alskens Forfriskninger. Jmellem begge Saloner brændt de høie Forlovedes Navnetræk med Krone i Transparent, 9 Kanonskud forkyndte Festens Begyndelse, som bivaantes af 5 til 6000 Mennesker, der uden Hensyn til Rang og Stand samledes paa eet Punkt, for Alle at tolke een Følelse. Ballet aabnedes af Hr. Assessor Herredsfoged With, hvorpaa en stor Glædesbanne blev antænde paa Bjergets høieste Standpunkt, som uafbrudt vedligeholdtes hele Natten igjennem. J det Øieblik, hvor man kunde antage, at den høie Formæling var tilende, udbragt tes under Kanontorden og flere Tusindes Hurraraab et hjerteligt, Vivat! for de Nyformælte samt Kongen og Dronningen, efterat iforveien hele Mængden havde afsjungen en til den festlige Anledning forfattet Sang af Hr. Wegener. Til Slutning overraskedes Forsamlingen af et brillant Fyrværkerie, hvilket især stemte Bøndernes Glade til den høieste Begeistring. Kanonerne tordnede hel Natten igjennem. - J Weile begyndte Nationalfesten ved Solens Opgang med for første Gang at heise det nye Havneslag, Fædrelandets Korsbanner, prydet med Weile Vaaben, omgiven af en Laurbær- og Eegegreen.