JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Anatomien, Osteologi og Myologi til Exempel, eller med andre Ord, at Kundskab til Benenes Form, Sammenføining og Beliggenhed i det menneskelige Legem, Musklernes Struktur, Kjødtrævlernes Gang i samme, disses Overgange fra een Musket til en anden, om den forandrede Form Musklerne faae med Hensyn til forskjellige Stillinger af Legemet, eller særskilte Sindslidelser, os.v., kunne have sin Nytte, det vil Jngen nægte, der er bekjendt med de skjønne Konsters Natur, og især har tænkt over historisk Composition. Men man vil maaskee paa den anden Side og tilstaae, at Nytten ikke staaer i noget Forhold til hvad denne Underviisning koster, og at for hvad den koster, meget langt Nyttigere for Konsten, Konstnerne og det Offentlige kunde foreslaaes og udføres. Nytten er ikke betydelig. Arkitekten, kan bedre anvende sin Tid end paa at høre Forelæsninger over Anatomien. For ham synes det, som om denne Videnskab var af aldeles ingen Nytte. Kobberstikkeren følger sit Maleri; ham er det ikke engang tilladt at spørge, om denne eller hin Muskels Tegning tilfredsstiller Anatomens Ønsker. Han kunde maaskee lade Fibrernes naturlige Beliggenhed være en Ledetraad for sig ved Bestemmelsen af sine Stregers Direction; men hvor søgt er ikke denne Nytte, hvor ubetydelig tilligeMaleven og Billedhuggeren skulle altsaa nærmest høste Nytten af Underviisningen. Men blandt disse to Klasser af Konstnere hvor mange kunne, og hvor mange bør man lade tage Deel i samme, Sandelig ikkun meget faa Nogle Betragtninger bestyrke mig i denne Mening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
De Elever, som tegne efter Frihaandstegninger og Gibsfigurer, behøve ikke Underviisning i Anatomi. Den er efter min Erfaring desuden ofte skadelig for disse Akademiets Elever. De behave den ikke. Deres Bie og Haand bør øves. Det gielder her mest om en Slags mekanisk Færdighed, mere end om Forstandens Oplysning. For megen Demonstration forvirrer let, og spilder meget af den korte til Tegningen bestemte og kostbare Tid. Naar man desuden kjender den ringe Grad af Oplysning og Kundskab, hvilken de fleste Elever besidde, der søge Gibsskolen, og de Skoler, som ere bestemte for Frihaandstegning, efter den Dannelse, som de have faaet udenfor Akademiet, vil man vist ikke falde paa at indlade sig med dem i nogen ankommisk Demonstration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Man vil maaskee her indvende, at man i Tegnetimerne ikke bør indlade sig i Raisonnements over Anatomien; men at at Underviisning deri bør indskrænkes til den ugentlige Forelæsning. Men Underviisningen kan neppe vorde praktisk brugbar, naar den ikke skeer i Tegnetimen. J mine yngre Aar, da jeg svare Modelskolen, og hørte Forelæsningerne over Anatomien, havde selv af den nævnte Akademiets første Klasse ikkun yderst faa Elever enten Opmærksomheden samlet under Forelæsningen, eller Nytte af den, uagtet Læreren hverken manglede Gaver eller Flid. Det meste, som de lærte af Anatomien, lærte de, naar han, eller en anden Professor, rettede deres Tegninger, og ved den Leilighed gjorde opmærksom paa Muskiernes Beliggenhed, deres Forening med Benene, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Endnu vil man mueligen gjøre den Jndvending, at det, som Eleverne af Gibsskolen og Skolerne for Frihaandstegning, bør lære af Anatomien, bør være ubetydeligt, og kun indskrænkes til de Sætninger, som ellers forklares Ungdommen i Skolerne, naar de lære Antropologi, og som ere hentede af denne Videnskab. Men hvad de fleste af Konstakademiets Elever bør vide af Antropologien, bør de lære i de almindelige Skoler. Her er Stedet for al elementair Kundskab. Skulde man paa Konstakademier undervise alle de Elever i Antropologi, der behøve Underviisning i elementair Kundskab, maatte man fordem have Klasser lige saa talrige næsten, som for Tegningen. Burde desuden Underviisningen i Antomien ikke strække sig videre, var det tillige ene af denne Grund vist nok urimeligt at have en egen Professor Vi have da Modelskolens Elever tilbage, især de Elever af denne Klasse, der ere komne saavidt, at de componere. Det kunde synes som om disse Elever maatte kunne tegne deres Figurer uden Hjelp af levende Model. De ville kunne tegne med mere Lethed og større Rigtighed, naar de forstaae Anatom. At anatomiske Kundskaber, her komme dem tilpas, hvo tør nægte det? Enhver Kundskab kommer os altid i enkelte Tilfælde til Nytte. Men ligesom vor Tid og vore Evner ere indskrænkede, saa bør der og være Grændser for vor Bestræbelse for at erhverve Kundskab. Ville vi beskjeftige os med alt Det, som tidlig eller sildig, og enkelt Gang, kan vorde os nyttigt i vort Fag, da bringer kun det sjeldne Talent, der har lige saa stadig Flid som store Naturgaver, det vidt i samme. Mængden bliver under det, de kunde blevet, naar de havde holdt sig til det Nødvendige eller almindelig Brugbare. Dette forudsat skulde jeg troe, at en udvidet anatomisk Kundskab aldrig bliver nogen nødvendig Betingelse for at vorde, som Maler eller Billedhugger, stor Konstner. Man gaae alle Oldtidens, Fortidens og Nutidens Konstnere i dette Fag igjennem; man undersøge de Midler, ved hvilke de bleve store i deres Fag, og man vil ikke finde, at de egentligen have studeret Anatomi De studerede Naturen, tegnede efter den, sammenlignede eens Dele i den, abstraherede sig af disse et Skjønhedsideal, og saaledes bleve de Konstnere, og frembragte noget Udsøgt. Den alt graa og med Hæder kronede Konstner brugte og bruger næsten altid Model for at udføre sine Figurer i de Grupper, som han sammensætter. Den yngre Konstner behøver man ikke at anbefale det Nødvendigheden tvinger ham nok dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
(See Stykket om mit Maskeradebal i Skilderiet Nr. 66. Meer end man veed, Trænges og taaler Vadrass's Ark. Høit beder Hjorten, Trøsket er Siden, Nidbog gaaer for neden. GrimnismakHvorfor mon Danmarks Tale lod Ved Siden af de Gamles Sange, Fald jeg troede Kraften død, Og Jorden gold i Nordens Vange Nei, vække vilde jeg den Mand, Der slumrede i Fortids Grave, Da derfor grov min svage Haand J Barrakteren RuneskaveMen er jeg frig, fordi jeg en Tiltroer mig Vegtams høie Galder, ) Og seer vel den, som skuer ei Tungsøvned Hele i vor Adder. Jeg føler det, om Nordens Træ End stod med tørre, vine Grene, Et nyt dog i det Gamles Læ Opvoxed vist blandt Klippens Steene; Af Odin reed som Vegium til Holas Belig og vakte ved galdende Ruger den Halvdede, Sneebedækkede, kulde dette behøve at anmær Men, synker under tunge Væg Den gamle Eeg i Baalets Flamme, Da ligefuldt dog vee den Slægt, Som falde laer den gamle Stamme, Jeg henrykt skuer hver en Gnist, Som minder mig om Oldtids Lue; J en – Valhal faldt ved Lokes List, O maa da Nordens Søn ei grue! Naar Ormen gaver Træets Rod, Da maa, trods Ørnens ædle Vrede, Det falde, hvis i MandeblodEindrukne, dødes kan den Lede. Vil Nidhog Lurus med sin Hær Fra Danmark flye til fjerne Lande; Da skal i Ly af Fredriks Sværd Den gamle Eeg urokket stande. Men, hist i Salen seierriig Uhyret klædte Herresæde, Og derfor lød ved Danmarks Liig De gamle Heltes Sørgekvæde. Nic. Fred. Sep. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Jndenlandske Efterretninger. Regjeringscommissionen i Norge har under 16 Maji ladet bekjendtgjøre følgende: Da det i en Tidspunct som den nærværende, hvor en Landet paaført Krig volder et større Forbrug af Fødemidler, og den indtrængte Fiende borttager og fortærer disse hvor det lykkes ham paa hans Jndmarch eller ved Streiftoge at naae hen, er Pligt for Bestyrelsen at vaage over, at ethvert Misbrug forebygges, som kan henregnes enten til Phantasie eller Overdaadighed, og som det staaer i dens Magt at forekomme, og det ved rigtig Eftertanke, i Særdeleshed maa falde enhver god Borger og Fædrenelandets Ven utilladeligt, at Fødemidler, der kunne tjene til at underholde Mennesket, ødsles for umælende og for den største Deel unyttige Dyr, saasom Stadsheste og Hunde, saa gjør Regjeringscommissionen sig iforveien ligesaa forvisset om alle Retskafnes bifald, som den maaskee endog alt for silde opfylder en ubetinget Pligt, naar den herved anordner: at i Norges Kjøbstæder maae herefter saalænge de nærværende Konjuncturer vare, ingen Familie, som ikke er i Besiddelse af Jordebrug, holde mere end tvende Heste, og ingen enkelt eller ugift Person, der er i samme Tilfælde, mere end een, imod, i andet Fald, for hver Hest der holdes over det bestemte Antal, at afgive 2 Skippund Hø til Armeens Brug. - Hvad Hunde angaaer, saa i det Commissionen paa den ene Side troer at burde indrømme et billigt Hensyn til den sædvanlige Affection for et Dyr der er Mennesket saa troe og hengivet, maa dette Hensyn paa den anden Side fast aldeles forsvinde ved Betragtningen, at dette Dyr ikke nærer sig af andet, end hvad der er tjenligt til Menneskefødde, da de senere Tiders Erfaring have lært, at der endog af dets ringeste Fødemiddel, nemlig Benene, kan udkoges Suppe og Gelee til nærerig Føde for Mennesket. J det altsaa Commissionen tilstæder saavel enhver Familie, som enhver eenlig Person (det er at sige, som ikke har Familie, eller under det forhen anførte Prædikat af Familie er indbegreben) at beholde den Hund der fortrinligen yndes, saa fastsætter den herved, at alle de, der ikke 8te Dage efter denne Placats Bekjendtgjørelse, ved Anmeldelse til hvert Steds Politimester, har erhvervet et Polititegn for den Hund de vilde skaane, maa taale, at alle øvrige Hunde i Byerne, der ikke med Polititegn ere forsynede, ihielslaaes, ligesom Udførelsen af denne Commissionens Anordning, anbefales til Foranstaltning af Politiet i hver Kjøbstæd. Under samme Dato advarer Regjeringscommissionen Jndvaanerne i de Egne, hvor det maatte lykkes Fienden enten ved Jndmarch eller paa Streiftoge at fremtrænge i Landet, at bortføre deres Heste og Qvæg afsides til Fields eller Sæters, for at forekomme at de ikke, ved at falde i Fiendens Vold, skulde blive Midler til at forstærke ham og skade os selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Hs. Maj. har allernaadigst tilkjendegivet Cancelliet, at ingen Lystfarter til Søes, under nuværende Omstændigheder, maa tilstedes, men at vedkommende Commanderende paa Søbatterier, Krigsfartøier eller Strandvagter, er tillagt befaling, at tilbagevise alle dem, som ville foretage saadanne Lystfarter, og i Tilfælde at Vedkommende ikke ville lyde denne Advarsel, at opbringe og arrestere dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Den 1ste Januarii d. A. var Antallet af de Kongel. Danske Søe-Officierer; 2 Admiraler, 2 Vice-Admiraler, 3 Contre-Admiraler, 10 Commandener, 14 Commandeur=Capitainer, 26 Capitainer, 2 Capitain-Lieutenanter, 62 Premier, Lieutenaner, 64 Second-Lieutenanter. Ved Søe-Jndrolleringen og Lods-Væsenet, & Commandeurer, 4 Commandeur Capitainer, 3 Capitainer, 3 Capitain Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Capit. v. Barien, som førte en Caper tilhørende Hr. Capitain Lind, mødte nylig i Nærheden af Bornholm en Svensk Cutterbrig. En Fægtning begyndte, som man fra Kysten var Øienvidne til. Men efterat Capitain u Barsen havde ladet afføre adskillige glatte Lag, og det Svenske Skib allerede ansaaes for erobret, var han saa ulykkelig, at en Jernenon paa hans Skib sprang, og tændte Jld i Krudkamret. Hele Skibets Besætning, som bestod af 45 Mand, sprang i Luften, paa 6 nær, hvoraf Være qvæstede, men 3 aldeles ubeskadigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Aarhuus d. 8 Junii. J de sidste 9 til 10 Uger har man ikke kunnet faae et Pengebrev, mindre en Pakke over Beltet. Men da endelig i forrige Uge alt det opsamlede Gods paa eengang skulde afgaae med forskjellige Jagter fra Corder til Nyborg, toge Røverne en Jagt med meget Gods, hvoriblandt 70,000 Rdlr. i Penge. foruden andre Kostbarheder, som Posten forte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
D. 28de d. M. begynde Orgelværkerne igien at spille. Fire af vore Canonbaade, under Søeieuten. de Conincks og Wolffs Commando, have ved Albøeerobret en Engelsk Cutterbrig ved Entring. Lieutenant Grotschilling er bleven saaret af Skraaskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Et Skib, som i disse Dage er ankommen fra Bornholm, beretter, at Øen bloqveres af Svenske Krydsere, men at intet Engelsk Skib saaes der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Privatbreve melde, at vore Tropper i Norge ere trængte ind 3 1/2 Miil i Sverrig, og at de Svenske er fordrevne fra Norsk Bund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
En Dansk Capitain, som er sluppen fri af Engelsk Fangenskab beretter, at Commandeuren, paa en Engelsk Fregat, som havde en Fægtning med Lieuten. Wolff ved Bergen, er kommen tilbage til Engelland i en ulykkelig Forfatning. Han selv havde mistet begge Laarene, og 24 af hans Folk vare deels qvæstede, deels døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
J Egnen af Rendsborg skal opslaaes en Leir for 11,000 Mand, som skulde alle være forsamlede der først i Junii Maaned. Ved Flensborg opslaaes en Leir for 8000 Mand. Foruden disse Leire skal der ogsaa opslaaes en anden ved Apenrade og Colding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Reisende, ankommen: Etatsraad Stampe, Kjøbmand Møller, Mad. Meyer, Stud. Heide rich, Fuldmægtige Schnoor og Gjedde, Mad. Eng mann, Fru Schmidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Udenlandske Efterretninger. 12 Portugisiske Regimenter skulle samle sig i Languedoc og dannes til en Legion. Denne skal, som det hedder, i Forening med et lige Antal Franske Tropper, bruges til en vigtig Expedition. Dessair's 17 Fod høie billedstøtte af Pajonskal med det første støbes i een Støbning, paa den ene Arm og et Stykke af Krigskjolen nær Den Østerrigske Baron St. Vincent er ankommen fra Wien til Paris, hvor han skal underhandle om vigtige Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Madrid d. 26 Maji. Da Storhertugen af Bere, Præsident i Regjerings-Juntaen, er af Hs. Cath. Maj. bleven udnævnt til Kongerigets General-Lieutenant og i denne Egenskab beklædt med Kongelig Magt, saa har han i Palladset i Madrid modtaget alle Civil- og Militair-Embedsmænd, der have bevidnet ham deres Ærefrygt. Den Venlighed, hvormed han behagede at svare dem, har befæstet den høie Forestilling, som oplyste Folk have gjort sig om Egenskaberne hos en Prinds, hvis Rygte allerede i lang Tid var gaaet foran ham i dette Land. Alle ere overbeviste om, at man bør takke hans Høimodighed for den offentlige Roligheds hastige Gjenoprettelse og for den lykkelige Enighed, der hersker mellem den Franske og Spanske Armee. - Den tiltagende Hede gjør det nødvendigt, at indqvartere en Deel af de Tropper, som hidtil laae i Leir, i Casserner. Man indretter til dette Brug store Huse og offentlige Bygninger, for at indlægge dem der. – J Burgos saavelsom alle de Provindser, hvori Marchal Bessieres regjerer, hersker den største Rolighed. Mange af Rigets Store gaae bestandig til Bayonne, i den faste Overbeviisning, at kun en Prinds af Keiserligt Blod kan gjengive Spanien sin Glands og Hæder, og opløfte det til den Rang, som det paa Grund af sin Beliggenhed og sine Soldaters Tapperhed kan gjøre Fordring paa. Disse ere i dette Rige Adelens, de Riges, Geistlighedens og overhoved alle gode Hoveders Ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
J Opstanden i Madrid faldt blandt andre uskyldige Offere ogsaa denne Stads rigeste Banquier, A. Patish. Han havde, for at blive rolig i sit Huus, lukket sin Gadeport og alle Vinduerne. Ulykkeligviis fandtes en død Mammeluk udenfor hans Dør. Man troede, at han var bleven skudt indenfra Huset, trængte derfor derind og nedsablede alt hvad man stødte paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Da Prindsen af Asturien kom igjennem Vittoria, vilde Folket aldeles ikke lade ham reise til Bayonne, men han modsatte sig det af vigtige Grunde og man lod ham fortsætte sin Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Det ny Brasiliske Ministerium er nu indrettet og Prinds-Regenten har stiftet en ny Orden, under Navn af Troskabs-Ordenen, som han ogsaa har tildeelt adskillige Engelske Officierer. Ogsaa et Polsk Corps, skal nu efter Sigende begive sig til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
J Holland er Udførslen af Smør, Ost og Genever bleven tilladt til alle Allieredes Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Keiser Napoleon har udstædt en Anordning af følgende Jndhold: Da Vi have befundet, at de Franske Skibe fra Tid til anden hverken finde Sikkerhed eller Beskyttelse ved de Sardiniske Kyster, at adskillige ere blevne tagne af Engelske Capere ligefor Øinene af denne Øe, og uden at den Sardinske Regjering har føiet Anstalt til, at Fienden respecterer dens Neutralitet, at Engelske Capere offentlig udredes i Sardinien; at man tillader at en Mængde Magaziner af Fødemidler for Malte og Gibralter anlægges; at den Sardinske Regjering, som ved en sluttet Overeenskomst af 19 Nov. 1807. har forpligtet sig til at erstatte disse Voldsomheder, og bære Omsorg for, at samme ikke paa ny finde Sted, har vægret sig ved, at opfylde sine Forpligtelser, saa skal der lægges Embargo paa alle Skibe i vore Stater og de af vore Armeer besatte Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-07
Fra London meldes, under d. 7 Maji, at man paa en næsten halv officiel Maade paastaaer, at Regjeringen ufortøvet vil sætte Den Sjælland i Blocadestand, og at denne Efterretning holdes for sikker af de Svenske og alle andre paa Østersøen handlende Kjøbmænd, at Admiralitetet. har modtaget Depecher, der, efter Sigende, melde, at Brester Flaaden synes at ville stikke i Søen; at de Engelske Tropper i Vestindien lide meget af Sygdom, og at endeel Officierer ere døde deraf Kongen og Dronningen af Spanien er den 2 Maji ankommen til Fontainebleau, ledsagede af Fredsførsten og et talrigt Følge. Alting var beredt til deres Modtagelse. Kongen beboer de saakaldte Pavens Værelser, hvor Carl den 6te, der var netop det Modsatte af det, Carl den 4de er, boede, da han 1539 reiste gjennem Frankrige, for at stille Genternes Oprør. – Prindsen af Asturien og hans Broder Don Carlos ere d. 19de f. M. ankomne til Slottet Valenci, med et talrigt Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Jndenlandske Efterretninger. (Af et Brev fra Christiansand d. 19 Maji.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Den 10 Maji indkom til en Udhavn, Vesten for Stavanger, et i Langesunds Fjorden hjemmehørende Skib, som den 6 Maji var afgaaet fra Engelland og medbragte frigivne Søfolk. Disse berettede, at der ved deres Afseiling fra Yarmouth laae 150 til 160 Transportskibe, 3 Krigskibe og en deel Canonbaade seilfærdige, og at Rygtet sagde, at dermed skulde indskibes 10 a 12,000 Mand Landtropper, om hvis Bestemmelse Meningerne imidlertid vare deelte. – Førend det Norske Skib afseilede, var det Engelske Krigskib, som havde været i Affaire med Lieuten. Wulff indkommet til Engelland – synkefærdig med mange Døde og Blesserede og imellem sidste var den Engelske Capitain selv, der havde mistet begge Benene og skulde tillige have erklæret, at han sikkert havde blevet taget, naar ei hans Skib havde seilet bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
J Budstikken No. 14 til 21 haves følgende Efterretninger fra Krigsskuepladsen i Norge; Ved Expeditionen i Enningdahlen blev den første Svenske skudt af Musketeren Ole Skauven, som tillige tog den Jhielskudtes Cammerat fangen og strax derpaa drog en Tredie, der ellers var druknet, op af Vandet; Lieuten. v. Beichmann tog med 50 lette Jnfanterister en fiendtlig Post paa Skandsgaard, bestaaende af I Husar og 9 Jægere, til Fanger, forjagede derpaa en fiendtlig Patrouille, bestaaende af 1 Capit., I Lieuten og 60 Mand, ved Vingers Præstegaard, og tog 7 Mand til Fanger; et Detachement Nordenfieldske Skarpskyttere og 3die Jæger Comp. under Capit. Zarbell og Lieuten. Hegge, tilbagetrængte d. 4 Maji Fienden, til Sandvigen, og gjorde 6 Mand til Fanger Fiendens Forlis var 1 Officier og 6070 Mand, foruden de Saarede, som de for det meste slæbte efter sig. Paa vor Side blev Lieuten. v. Hegge og 9 Mand saarede. Natten mellem d. 8de og 9 Maji blev Fienden angrebet paa 3 forskjellige Punkter, og ved denne Leilighed 22 Fahrkoster tagne under Svensk Vall og indbragte til Frederikshald. Fiendens Tab var 1 Officier, 2 Underoffic. og 9 Mand Døde, foruden Saarede. Bort Tab var 2 dødelig saarede og 3 haardt saarede. Den 8 Maji angreb en Commando, under Major v. Kræfting, Fienden ved Skodsberg-Sund, hvor han var marcheret over og havde et Slags Flydebro af sammenbundne Flaader, for at vedligeholde Samfærslen med hans Forposter. Avantgarden, under Capit. v. Borch og Lieuten. Thesen, drev de fiendtlige Forposter paa Flugten, sprængte den 40 Mand stærke Feldtvagt, og tog 5 Mand fangne. Fienden rykkede med en Feldtvagt frem til to Brystværn paa den anden Side Sundet, beskjød derfra vore Tropper, som besvarede Jlden, tilsidst rykkede han ind i Skoven, holdt inde med Skydningen, og lod blot en stærk Bedækning blive paa begge Batterierne. Vore Tropper havde for det meste bortskudt deres Ammunition, og Nødvendigheden tvang dem altsaa til at lade den fiendtlige Besætning blive i Batterierne. Vort Tab var kun 3 Qvæstede, hvoraf den ene døde. Den 9 Maji trængte et Detachement, under Major v. Schetelig, Fienden tilbage over Ørie-Bro, som paa 3 Steder blev antændt. Fienden fik ved Overgangen over Broen mange Døde og Saarede. Vore Folk stillede sig derpaa saaledes bag Fjeldene, at de kunde forhindre alle videre Foretagender fra Fiendens Si Vi havde 7 Saarede og deriblandt Capit. v. Schløsser og Capit. v. Rein. D. 14 Maji bleve de Svenske Forskandsninger ved Skodsbergsund angrebne, og efter to Timers Fyren vare de saa gjennemborede, at man kunde see igjennem dem. Den Skrig og den Jammer der hørtes, og den Omstændighed, at Fiendens Besætning i Forskandsningerne blev tre Gange afløst med friske Tropper, lader formode, at han har tabt betydelig. Paa vor Side havdes hverken Døde eller Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Da Jægerne af det Norske Jægercorps maatte i Rødenæs gaae over en Slætte under en Kugleregn fra en med Buske og Krat bevoxen og af Fienden stærkt besat Høide, stillede Overjæger Flor sig i Spidsen, og raabte: "kom med mig Gutter, vi skulle snart rense Skoven." De fiendtlige Tropper bleve ogsaa fordrevne. En Jæger Kolsboe skjød 3 Fiender, og andre havde fældet 2. Fiendens Tab regnes for 2 Officierer og 70 til 80 Mand. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Da Grenadererne af det nordenfieldske Regiment under Capit. Rein bestormede et Fjeld ved Øriebro, affyrede de først deres Geværer da de vare Fienden ti Skridt nær, og kastede ham da overende. Capitainen fik et Skud paa det venstre Bryst, men heldigviis havde han nylig indcasseret Lønningspengene, og bar disse Bancosedler paa Brystet, hvorved Kuglen tabte sin Kraft og ikkun streifede ham. Men Sedlerne, som havde reddet hans Liv, vare saa sønderrevne, at de ikke kunne bruges mere. Trods sit Saar vedblev Capitain Rein at anføre Compagniet. - Den 16 Maji lod det første Engelske Krigskib, Fregatten Tartar paa 40 Canoner, sig see paa Bergens Leed, i Havnen Bjorøen, 1 1/2 Miil fra Byen, hvorden Aftenen tilforn var kommen ind under Hollandsk Flag. Tyk Luft af Regnveir bidrog til, at man ikke strax kunde blive den vaer. Roeflottillen blev udsendt mod den, og begyndte en Fægtning, men Vinden var Fienden saa gunstig, at han kunde komme ud igjennem Jeltefjorden, skjønt under en vedholdende Canonade med Roeflottillen, indtil denne ikke fandt det mere raadeligt at forfølge ham længer. Sø-Præmier-Lieutenant Bjelke, som commanderede Flottillen, og hans hele Mandskab udmærkede sig ved denne Leilighed meget hæderlig. Vort Tab var 4 Mand. Den fiendtlige Fregat var ilde tilredt, og dens Chef saavelsom en Deel af Mandskabet ere skudte. At Norges Mænd udmærke sig lige saa meget ved Menneskekjerlighed og Gavmildhed, som ved Tapperhed og uforfærdet Mod, beviser følgende. De brave og ædle Trønder have sendt en Transport af Levnedsmidler og 50 Heste til vore kjekke Krigere i Aggershuus Stift. - Mosse By har allerede d. 23 April afsendt fem Vogne med Levnedsmidler og Forfriskninger til Tropperne.