JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Kort efter Hospodaren Alexander Suzzos Død udbrød et Oprør i Wallachiet, i hvis Spidse en Jndfødt stod ved Navn Theodor, som i forrige Tider havde tjent som Frivillig ved den Russiske Armee, og var siden beordret til Officeer, og havde derpaa tillagt sig Navnet Wlademiresco. Denne Opstand, hvori i Begyndelsen kun nogle Pandurer og Arnauter toge Deel, og som forresten, ifølge Oprørernes egne Erklæringer, ikke var rettet mod Porten; men kun imod Bojarerne og de offentlige Embedsmænd, greb under det oprettede Jnterregium saaledes om sig, at Theodor kunde ustraffet gjennemstreife en betydelig Deel af det saakaldte lille Wallachie, saa at man ikke var uden Bekymring over hans videre Fremskridt. Jmidlertid smigrede man sig med, at Fyrst Kallimachis Ankomst, som var udnævnt til Hospodar i Wallachiet skulde sætte en Grændse for disse Uordener, da pludselig en Begivenhed kom til Udbrud i Moldau, som var af langt vigtigere Følger: Den 6te Marts begav sig Fyrste Allerander Ypsilanti, Søn af den forrige Hospodar i Moldau og Russisk Keisetlig Generalmajor, men som i et Aar ikke havde været i Tjenesten, med et talrigt Følge af Arnauter fra Bessarien til Jassy, og anmeldte sig som Grækernes Befrier fra det Tyrkiske Overherredømme. Endnu samme Aften bleve alle de Tyrker, som vare i Jassy, afvæbnede, og som det lader, ombragte.. Saameget er sikkert, at allerede 3 Dage førend Fyrste Ypsilantis Ankomst, var et blodigt Oprør udbrudt i Gaalacz, hvorved alle de Tyrker, som vare i Staden, og om ikke kunde redde sig med Flugten, bleve dræbte, og Byen selv blev for den største Deel lagt i Aske. Den 7de Marts udstædte Fyrste Ypsilanti en Mængde Proclamationer, saavel til Beboerne i Moldau og Wallachiet, som til den græske Nation i de øvrige Provindser i det Tyrkiske Rige. Disse Proclamationer ere skrevne i et høist poetisk Sving, hvori han erklærer sig at være opfordret af mange tusinde af sine Landsmænd til dette Befrielses=Værk, og skildrer Opstanden af alle græske Nationer, som en længe besluttet og af hemmelige patriotiske Selskaber i flere Aar forberedet, og nu overalt til Udbrud komne Revolution, og der bliver deri med udtrykkelige Ord forsikkret, at man ved dette Foretagende kan gjøre Regning paa en kraftig Understøttelse af en stor Naboe=Magt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Paa samme Tid henvendte Fyrste Yvsilants sig med et Bønskrift der var skrevet i samme Stil til Hs. Majestæt den Russiske Keiser, hvori han opfordrede denne ophøiede Monark, til at forunde den græske Nation og især begge Fyrstendømmerne, som svære i stor Fare, sin høist formaaende Bistand. Strax efter at disse Efterretninger vare ankomne til Lanbach, har det behaget Hs. Majestæt Keiser Alexander at erklære: at Allerhøistsamme kun betragter Fyrste Ypsilantis Foretagender, som Virkningen af den urolige Aand, som charakteriser den nærværende Tidsalder, og at han kun kan forklare dem af en ung Mands Uerfarenhed og Lotfindighed. Tillige har Hs. Keiserlige Majestæt befalet følgende. 1) Fyrste Alexandet Ypilant i udelukkes af den Russiske Tjeneste. 2) Det bliver ham tilkjendegivet, at Hs. Majestæt Keiseren aldeles misbilliger hans Foretagender; og at han aldrig kan gjøre Regning paa nogen Hielp fra Russisk Side. 3) Der udstædes befaling til den commanderende General over de russiske Tropper ved Pruth og i Besserabien, Greven af Wittgenstein, at iagttage den strængeste Neutraliter
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
ved de Uroligheder, som ere udbrudte i Fyrstendom merne Moldau og Wallachiet, og under ingen Paaskud hverken middelbar eller umiddelbar at tage Deel deri. 4) At disse Beslutninger skulle meddeles den Russiske Gesandt i Constantinopel; med den befaling at underrette Porten, derom, og paa nye at bekræfte de aabne og loyale Forsikkringer, som ere medeelte den i Anledning af den nyelige Opstand i Wallachiet; Baron von Siroganoff skal udtrykkeligen erklære, at Hs. Majestæt Keiserens Politik aldrig vil have noget at gjøre med Uordener, som kunne true noget Lands Rolighed; at enhver Deeltagelse i saadanne Bevægelser staaer i Modsigelse med Keiserens Retfærdigheds Grundsætninger og at Keiseren i sine Forhold mod Porten ikke kjender noget andet Ønske, end at opretholde og nøie at efterkomme de Traktater, som ere oprettede imellem begge Magter.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Den Østerrigske Keiser har ligeledes givet sin Jnternuntius i Constantinopel befaling til at meddele Porten en ligesaa beroligende Erklæring: Efter denne officielle Beretning fortjener de øvrige nyere Efterretninger, som man har fra den Tyrkiske Grændse om denne saa overmaade vigtige Begivenhed at meddeles: Den 7de Marts blev paa alle Gadehjørner i Jassy opslaaet en Proclamation af Fyrste Alexander Ypsilanti hvori han erklærer: at hele Grækenland vil nu opstaae for at afryste Tyranniets Aag, og hvori han lover en fuldkommen Sikkerhed for Personer og Eiendom. Strax forsamlede sig flere Hobe af Mennesker, som grebe alle de Tyrker som vare i Jassy, førte dem med Magt ud af Byen og halshuggede dem. Folket blev forhauset over disse Begivenheder og flere vilde begynde at hjelpe Tyrkerne; men Fyrsten reed selv iblandt Forsamlingen, beroligede den og forsikkrede, at alt var skeet mod hans Vidende og Villie, ogsaa paa Landet bleve alle Tyrker myrdede, og al Tyrkisk Eiendom lagt under Beslag. Jfølge Efterretninger fra Brody (i Ungarn), ankomme daglig Grækerne i tusindeviis fra de Russiske Provindser, og støde uhindrede til Fyrste Ypsilanti, som har opslaget sit Hovedqvarteer i Kischenev i det Russiske Moldau paa Grændsen af det Tyrkiske. - Revolutionen skal have udbredet sig til hele Wallachiet, Moldau og Bulgarien. Mange Tyrker ere flygtede til Bjergene langs med Grændsen; endeel ere blevne indhentede og nedsablede af Arnauterne; nogle ere flygtede til de Østerrigske Distrikter. Overalt bliver der hvervet for den nye græske Armee, hvorved der gives store Haandpenge, og hvorved Talen er ikke mindre end om et nyt Græsk Rige. - Man siger, at Rygtet om at den Græske Patriark i Constantinopel var bleven halshugget, skal især har bragt Grækerne i Bevægelse. J Jassy skulle flere 1000 Mand være samlede, som tildeels ere Russiske Undersaattere.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Indenlandsk. Mandagen den 9de d. M. afsagdes i Høiesteret Dom over den suspenderende Degn M. Dietz m.Fl. M. Dietz dømtes til at bøde sine 3 Mark og desforuden trende Fyrgetyve Lod Sølv, samt hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i 3 Aar, saa og at have sit Embede som Sognedegn for Wrensted og Thise Menigheder forbrudt. Af de øvrige Tiltalte dømtes 3 til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning, hver i et Aar, 2 til Arbeide i Viborg, Tugthuus, hver i 8 Maaneder, 17 til Fængsel paa Vand og Brød, 1 til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 20 Dage, og 9 frikiendtes for Actors videre Tiltale i Sagen. Actor for Høiesteret, Justitsraad Bildsted, tillægges i Erstatning for havte Udgivter 238 Rbd. 72 s. Sedler og Tegn, og i Salarium 600 Rbd. Sølv. - Hoved-Tiltalte, Degnen Dietz, er sigtet og tildeels dømt for følgende: falsk Vidnesbyrd, Vinkelskriverie, Almuens Forførelse til løgnagtige Klager, samt Opsætsighed mod Øvrigheden, Forlokkelse til at aflægge falsk Vidnesbyrd, Falsk, for at have ført løgnagtige Klager over Embedsmænd, samt desforuden for at have været Stifter af de i Sæbye fra den 22 til den 28 August 1818 forefaldne Uordener i Anledning af hans Transport derfra til Hjøring m.m. De øvrige Tiltalte ere actionerede for at have taget Deel i bemeldte Uordener m.v.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Den 5te d. M. døde i Fredericia, Consistorialraad, Provst og Magister Lauritz Hasse, i hans 85de Aar; efterat han som Embedsmand havdervirket i 55 Aar, og sidst som Sognepræst til Michaels Kirke, hvorfra han først for 3 Aar siden resignerede.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Fra 10de til 14de April ere 16 Ladninger Sild, passerede Øresundet til østersøiske Havne.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Afvigte 6te April blev Jacob Lissner af den mosaiske Troesbekjendelse i Michaels Kirke i Slagelse, høitidelig ved Daaben indlemmet i det kristne Samfund af Herr Pastor Fuglsang, og kaldet: Frederik Christian, første Navn efter eget Ønske, og sidste efter Amtets høje Øvrighed, Herr Geheime-Conferentsraad P. C. Stemann, der med flere saavel inden som udenbyes Hædersmænd bivaanede Daabsacten. Den Døbte var kommen herind fra Polen, hvor hans Fader havde været Chirurg, og maatte 1820 betale en Mulkt af 50 Rbd., fordi han ikke havde meldt sig som hørende til det mosaiske Troessamfund.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Ved Uetersen er fedet og til hamborgske Slagtere solgt tvende Stude, som tilsammen veiede henved 7000 Pund.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Nakskov, den 2den April. Jgaar har en Tjenestepige her i Byen skaaren Halsen over paa sig, og blev strax indlagt paa Sygehuset, for, om muligt, ved Lægens Hjelp at helbredes, men som formodentlig ei lykkes, da hun skal have gjort det temmelig grovt. - En stor Deel Børn plages i denne Tid af Mæslinger, hvoraf adskillige i disse Dage ere døde. - J forrige Uge har en Kone her i Byen født et Barn, som har et Skaar i Over= og Neder=Munden og kun eet Næsebor.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Aalborg, den 18de April. Torsdagen den 12te d. M. jordedes en af Byens agtede Mænd Herr Kjøbmand Hans A. Saur bier. Paa hans Liigplade læstes følgende: Her gjemmes den jordiske Deel den vindskibelige, redelige, veltænkende Borger og Kjøbmand, Herr Hans Andreas Saurbier. Født i Travemünde den 26de December 1749, kom han i sin tidlige Ungdom til Aalborg, og nød Underviisning og Opdragelse : hos sin Farbroder, Skolelærer Herr Jacob Saurbier, hvis Minde var uforglemmeligt for ham, som det endnu er for Mange af Byens agtede Mænd. Han ægtede den 31te August 1781. Jomfrue Apelona Maria Colding, levede glad og tilfreds i huuslig Lyksalighed. ved den elskede kjerlige Hustrues Side, indtil han uventet saaredes dybt ved hendes alt for tidlige Død. den 31te Marts 1789.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Tungsindig og forstemt sørgede han stedse over sit Tab; Tungt følte han Savnet af den omhyggelige Moder, der kunde opdrage og veilede de 4 Børn, hun havde født ham. Hendes Bortgang var ham uerstattelig, han higede efter at samles med Børn og Familie, og stod færdig til at reise.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
da den Algode Gud, hvis Viisdoms Raad ere urandsagelige. førte ham til det bedste Hjem, og ved en rolig Død kaldte ham, den 7de April 1821, hvor han modtages af Hustrue, Søn og Datter. Tvende Døttre, begge gifte i hans Fødeegn, begræde Tabet af den bedste, den ædleste Fader; en elsket Datterdatter, hans Alderdoms Glæde, lukte med om Vemod hans brustne Øie. Medborgere vidne med een Stemme: Han var redelig i Handel; Trofast i Ord; Ærlig i Venskab; Tjenstvillig i Trang; Øm mod Nødlidende, de Fattiges sjeldne Velgjører. Derfor, fældes Taarer ved hans Grav; derfor lever hæderligt hans Minde. Fred med Dig Du Godel. (Philipp. 3, 14.)(Meddeelt.)
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Paa den ved Aalborg Søndagsskolers Høitidelighed, den 8de April) i Baggrunden af Compagniehuussalen, af Herr Tegnemester Bruun, anbragte Transparent=Støtte, læstes følgende Jnskriptioner: Paa Forsiden var allerøverst anbragt et ForsynsØie, hvorunder læstes: Dig allene tilkommer Priis og Ære. Neden under Aalborg, Vaaben, omvunden med en Egekrands, hvorunder læstes følgende: Søndagsskolernes Stiftelses 16de Aar, høitideligholdt den 3de April 1821. Forneden ved Obeliskens Fod saaes en Biekubbe, Flidens Symbol, samt nogle Attributter paa hvad der læres i Skolerne: Skrivning, Regning og Tegning. Paa høire Side læstes: Erkjendtlig Tak fra vore Læber, Dig møder ædle Borger=Kreds. Paa venstre Side: Som til vort Vel, saa troelig stræber, Og giør os med vort Lod tilfreds. Paa Postementet hvorpaa Støtten hvilede, stod Sign vore Bestræbelser, og gid denne Stiftelse maa stedse florere til Held, for Efterslægten.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
J Salen var ophængt 235 af Søndagsskolernes Elever udarbeidede Tegne=Prøver.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Kjøbenhavns Børs den 13de April. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 263. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Specier 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1820) 72 a 72 1/2. National. bank-Oblig. (af Laanet den 4 Febr. f. A.) 87 Rbd. r. S. eller 114 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 7/8. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Bekjendtgjørelser. Støtten ved Frederiks=Kilde, et Digt af J. Schjern, faaes hos Undertegnede, indbunden for 2 Mk. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 19 April 1821. P. F. Wandall, Juridisk Tidsskrift, udgivet af Dr. Ørsted, 2det Bind 4 Rbd. - D., som have subskriberet, ville behageligst lade deres Exemplarer afhente, og de som ville tiltræde, kunde modtage 1 - 2 Bind for 8 Rbd. hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Skriv- og Reise-Calender. for Aaret 1821, faaes hos Bogtrykker Wandall, indbunden for 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Proklama. Ifølge Proclama, som bliver læst ved Hassing-Refs Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, bliver Creditorerne i den af Sognepræsten for Harring og Stagstrup Sogne i Thisted Amt Herr Pastor Bruhn til Skifterettens Behandling overgivne Boe, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Det anmærkes: at den største Deel af Opbyderens Jnd og Udboe, ifølge en ældre Udlægsforretning, efter Vedkommendes Begjering i dette Aar, ved offentlig Auction bortsolgt, og at der ved Realisationen af de øvrige efter Opbydelsen registrerede Løsøre, naar de anmeldte resterende Kongelige Skatter skal betales, vil blive lidet eller intet til Deling mellem Creditiorerne.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
En Samling i Boet er bestemt at afholdes paa HerredsContoiret paa Westervigkloster, Torsdagen den 1ste Juni d. A., til hvilken Tid Creditorerne indbydes til at give Møde, for at det kan blive bestemt hvad der med Boet skal foretages. Vestervigkloster, den 9de April 1821. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Auctioner. Tirsdagen den 1ste Maj næstkommende, Formiddag Kl. 9, lader Undertegnede holde offentlig Auction paa Kyge, over Stude, Køer, Hester, hvoriblandt en i No. staaende Dragonhest, Faar=Kreaturer, Vogne, Plouge, Harver og andre Avlings=Redskaber, Kjøkken og Bryggers=Inventarier, Sengeklæder, Kornvare, Rørtag m. m.; hvortil Liebhavere indbydes. Halkjer, den 15de April 1821. L. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Afgangne Thomas Bæhrs forhen eiende Gaard, beliggende paa søndre Side af Algaden og Kirkegyden betegnet under Matrikuls=No. 372 her i Aalborg, som bestaaer, af: a) Et Forhuus med Enden til Algaden og Siden til Kirkegyden, 13 Fag, 2 Loft høi, Muur= og Ege Bindingsværk. b) Et Halvtagshuus, 5 Fag, 1 Loft høi, indrettet til Brænde= og Tørvehuus, samt Lokum, og de i Værelserne værende 4 Stykker Jern Kakkelovne, tilligemed den Stedet tilliggende Gaardsplads. bliver i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, ved 3de derover anstillende offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 3die April: 2den Gang Tirsdagen den 17de April - og 3die og sidste Gang Tirsdagen den 1ste Maj førstkomhver Dags Formiddag Kl. 10 slet, i Stedet, til Bortsælgelse opraabt, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner. Aalborg, den 28de Februar 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-19
Da det ved Auctionen den 19de Februar sidstleden gjorte Bud paa Jørgen Ottesens Gaard i Lemb, ikke ere bleven antaget af Directionen for den almindelige Enkekasse, saa bliver bemeldte Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. trefjerdeleel Alb., paa nye stillet til Auction, Fredagen den 27de Dennes, Formiddag Kl. 10, til absolut Bortsælgelse, om nogenlunde antagelig Bud skeer. Auctionen holdes i selve Gaarden, og saasnart denne er bortsolgt, forauctioneres den ligeledes udlagte Besætning. Ind- og Udboe, bestaaende af: Bæster, Køer, Vogne, Ploug, Harve, med videre; hvilket herved bekjendtgjøres. Sæbye, den 4de April 1821. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
overal.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Trykkes og udgi
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Nyeste Postefterretninger. I Almindelighed og især i vore Dage, pleie Rygterne at ile foran Begivenhederne, men disse ere nu saa overordentlige, at ogsaa Rygterne fortjene Opmærksomhed. Saaledes ere to mærkværdige Rygter, udbredte angaaende Grækernes Oprør i det Tyrkiske Rige, først beretter det Engelske Oppositionsblad, Morgen Krøniken, at Breve ere ankomne fra Corfu med den Efterretning, at et Oprør af det frygteligste Slags, skal være udbrudt paa de Græske Øer, hvor det i lang Tid har været hemmeligt forberedet. (Da man ikke kan see af de Engelske Efterretninger, at man endnu dengang dette blev skrevet, har i England havt Kundskab om Tilstanden i Wallachiet og Moldau, saa har denne Beretning megen Sandsynlighed for sig; især naar man betænker, hvad Fyrste Ypsilanti har sagt i sin Proclamation, om de hemmelige Selskaaber, som ere udbredte blandt alle Grækerne, og den almindelige Plan, som er aftalt imellem dem til deres Befrielse, og tillige at det er nylig bleven fortalt, at der har været en stor Opstand paa Øen Candia.) Et andet langt mindre troeligt Rygte, har man havt i Hamburg: at Grækerne have gjort Oprør i Constantinopel, og bestormet Tøihuset. Det er langt meere at befrygte, at der skal udbryde en Opstand af Tyrkerne i Constantinopel imod Grækerne, og at disse der skulle blive dræbte; naar ikke den Russiske Ministers Nærværelse og Mægling bliver istand til at frelse dem. Porten synes at være som forstummet over Efterretningen om dette Oprør, og man hører intet andet fra Constantinopel derom, end at den nye Hospodar, Fyrste Callimachis Afreise til Wallachiet er bleven beskyndet, formedelst Urolighederne. Derimod synes det Rygte at fortjene Tillid, at den Græske Armee er paa Marschen imod Hovedstaden; thi der meldes fra Jassy under 19de Marts, at fyrste Ypsillantier med en veludrustet Armee, som angives til 20,000 Arnautere, Moldauere og Grækere tilligemed 15 Kanoner afmarscherede derfra; imedens Fyrste Michael Suzzo er bleven tilbage i Jassy, for at fortsætte Udrustningerne, som han paadriver med den største Jver, og hvortil han skal have Penge i Overflødighed. Hvorfra denne veludrustede Armee og disse mange Penge i saadan et Øieblik ere komne, er en uopløselig Gaade; man maa antage en Desertion fra den Russiske Grændse har fundet Sted imod Keiserens Tilladelse; saavidt man veed skal den Russiske Armee, som staaer concentreret ved Pruth, bestaae af 6 Regimenter Infanterie og 4 Kosakregimenter.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
J Jassy er Roligheden igjen bleven fuldkommen bragt tilveie. Omtrent 40 Tyrker, som for det meste vare fattige Folk, skulle være blevne dræbte i Folkeopstanden. Mange Tyrker have taget Flugten til Rusland. Jnden Fyrste Ypsilanti afmarscherede med sin Armee fra Jassy, har han udstædet en Proclamation til det Græske Folk, hvori han opfordrer det til at gribe til Vaaben, for at tilkjæmpe sig sin Frihed og at løsrive sig fra Tyrkernes tyranniske Aag, og han paaminder dem om at efterligne Miltiades, Thimestakles og Leonidas Exempel; men det syntes at kunne skade Fyrstens Foretagender, at han har stemt sin Proclamation vel meget i den nærværende Friheds Tone, som er bleden Moden i Europa. Østerrigerne ere upaatvivlelig nødsagede til at trække en stedse større Krigsmagt sammen i det nordlige Jtalien, formedelst deres Naboelag, ved en saadan politisk Jldebrand, og da hele Jtalien er i en indvortes Gjæringstilstand; selv til Canton Tessin i det Jtalienske Schweitz, har den urolige Aand udbredet sig; en Jtaliensk Bataillon har nylig begaaet store Excesser i Lindau, og i Bologna have Studenterne viist sig saa urolige, at Forelæsningerne ere blevne standsede.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Det er langtfra at Neapolitanernes Skjebne og Østerrigs og Ruslands Trudsler formaae at stræmme Jnsurgenterne, og at den nye Konge Carl Felins Formaninger og den Kongeligsindede GeneralLatours Proclamationer formaae at overtale dem til at opgive deres Planer; at tvertimod Revolutions aanden griber videre omkring sig i Kongen af Sardiniens Stater; hvorledes Tilstanden er i Savoyen, er endnu uopklaret; ifølge Bladet Constitutsonel, er alting moden der til en Opstand, og den Kongelige Regjering holder sig kun med Møie opret; ogsaa skulle mange forhen udvandrede Jtalienske Officerer, som havde begivet sig til Schweitz, i Mængde ankommen til dette Land. Men i det Genuesiske har Revolutionen faaet fuldkommen Overhaand.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Statholderen i Genua, Greven af Geneys, havde forgiæves bekjendtgjort, at Hertugen af Genenois havde erklæret Revolutionen for ugyldig; Folket gjorde Opstand, Statholderen blev nødsaget til at nedlægge Regjeringen, og en Regjerings commission af 11 Medlemmer med General Json i Spidsen, blev indsat; Staden blev illumineret om Aftenen; men Pøbelen udplyndrede Statholderens Pallads, sloge Vinduerne ind og ødelagde Meublerne. Regjeringscommissionen har erklæret sig permanent, og beskjæftiget sig med at organisere Borgergarden.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
General. Json har endog bekjendtgjort den forden omtalte Proclamation fra den revolutionaire Krigsminister i Turin; denne Commission ligesom alle Guntaer i Riget have nu underkastet sig den almindelige Giunta i Turin, som vedligeholder sin Anseelse; ogsaa Guntaen i Altssandrig er bleven opløst og har underkastet sig den Turinske; denne har udstædet en Proclamation, og opmuntret Folket til at efterfølge den Portugisiske Rations Exempel, som i Kongens Fraværelse har oprettet et Regentskab. Giuntaen lader de største Krigsudrustninger foretage; alle afskedigede Krigsfolk kaldes ind, eqviperes strax og afsendes til Grændserne; i Arsenalet og Krigsbureauet hersker den største Virksomhed; Borgermilitairen besørger Tjenesten i Stæderne; mange Studentere lade sig indskibe til Krigstjenesten.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Jndenlandsk. Ved Resolution af 28de Marts d. A., er bestemt at Daglønnen for Muur= og Tømmersvendene i Kjøbenhavn, i April og September Maaneder d. A. skal fastsættes til 5 Mk. Sølv dagligen, og at Arbeidstiden i disse Maaneder skal være fra Kl. 6 om Morgenen til Kl. 12 om Middagen, samt fra Kl. 1. om Eftermiddnagen til Kl. 7 om Aftenen, men at derimod Daglønnen i Mai, Juni, Julii, og August Maaneder d. A. skal fastsættes til 5 Mk. og 8 s. Sølv om Dagen, og Arbeidstiden fra Kl. 5 til 11 om Formiddagen, og fra Kl. 1 til 8 om Aftenen. Under 28de f. M. er Dr. Med. og Prof. Howittillagt Ordre som medicinsk Medlem at tiltræde det Kongelige Sundheds-Collegium.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Den 30te f. M. er. P. M. Hyrup af Fredericia meddeelt Bevilling, til sammesteds at holde Gjæstgiverie.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
J afvigte Januar Qvartal, har Bombebøssen i Kjøbenhavn havt den betydelige Indtægt af 1402 Rbd. 71 s. Sedler og Tegn.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Damp=Paketbaaden begynder den 1ste Mai atter Seiladsen mellem Kjøbenhavn og Kiel og, er bleven forsynet med endeel nye Indretninger til Passagerer nes Beqvemmelighed.
Jyske Efterretninger, 1821-04-21
Fra den 14de til 17de April ere 6 Ladninger Sild, passerede Sundet til Østersøen.