JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Kunstsager. Forfalskninger 543. Lahns Stiftelse 635. Landmandens Stilling 193. Landemodernes videnskabelige Forhandlinger 1640. Lassen, Orientalist 715.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Literatur. Nogle Skrifters Anmeldelse i Ny Egeria 181. Sintens Skrift: Menneskeglæder 982, 996, 1023. - Strelinds Gesch. u. Liter, d. Staatswissenschaft 1519.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Literaturens muelige Indflydelse paa Bondestanden 433. Linnedhuusflidens Fremme i Danmark 78, 90.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
London. Det kongelige Slot i St. James Park 92.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Adskilligt om London 1019. 1231. Luther 720.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Lysestøberier 1193. Løveposten 689, 817. Magnetisme, den dyriske, dens Misbrug 1217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Malerie=Samling, den kongelige i Kjøbenhavn 621 Malerie, Professor Lunds 536. Malling, Ove, Jubelhøitid 125. Marschals Fortepianofabrik 1318.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Medicinalvæsen. Sygdom paa Langeland 555. - Curen at gaae til Ovns 586. Medaille- og Mønt=Samlinger 1089, 1165, 1302. - Falsknere 1101. - Numismatikeren Becker 13 Melanchton, Phil., 750. Metaller, de ædle. Hvor stor Production, 1322 Meteorologiske Optegnelser II. Militairvæsen. Den østerrigske Hær 255. - Engelske, preussiske, østerrigske Soldater 1005. Mississippi. Fart paa samme 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Modehandlere 657. Musik. Logiers Undervisningsmaade 406, 420. Møen. Brev derfra 198. Natvægteren, skal han være Sanger, 1254. Naturhistoriske Mærkværdigheder. En Monstrusitet fra China 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Naturhistoriske Samlinger i Danmark 1153, 1169. Nordlys 1256. Nordpolar=Expeditionen 1411. Norge. Bank 481, 1645. - Statens Eiendomme 542.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
- En mørk Skildring 1212. - Statsregnskabet for 1826. 1292. - Norsk Enkekasse 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Nyekjøbing i Sjælland vil tabe ved et foreslaaet Færge steds Anlæg 1610.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Oldenborrer 761. Oldenburg, Hertugdømmet, 444. Oldsager, romerske i Frankrig 862. Opfostringshuset i Kjøbenhavn 551, 616, 632. Opposition 179. Osagerne 1085.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Ostindien 863. - Om en fordum levende Regent i Hindostan 1468. Otto, Landskabsmaler, hans Cosmoramer, 1658. Pahli-Sproget 21.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Papirfabrikation i Europa 1283. Papir af Kartofler 1084, 1597. Paris, Børsen der, 13, 304. Andet om denne Stad 303, 334. Periodisk Presse i England 1110, 1137. Persiske Skitzer 1529, 1546, 1560. Pesten 1084. Petronius, hans Satirer, Prøver af sammes Oversættelse 108.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Pharmacien 453.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Portugal 1408. Preussen. Statsgjeld 9597. Præster. See Geistligheden. Palmebog. Om en ny bebudet, 577. Psalmebog=Sagen 899, 946. Qvaksalverie 784, 163. Qumtens-Vægt 1163. Reiser. Optegnelser paa en Reise 1825. 401, 469, 485, 516. til Berlin og Dresden 1825. 721, 737, 769, 801. Flygtige Tegninger fra min Reisebog; af Matthison, i Breve til v. Bonstetten 1569, 1649. Ribe og Ribe-Egnens Beboere 2de, 1874, 1884, 155. Rothschild, Handelshuset, 715. Rumfords Suppe 337.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Russiske Dampbade 1579, 1656. Samfund til den danske Literaturs Fremme. Udkastet til Schalken, Maler. Anecdot om ham 1614. Schmidt Phiseldet, forhen brunsvigsk Minister 1387. Selskaber, det islandske literaire 745. Shakespear 430. Shawler 477, 1258.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Silkegl 238. Skakspil 1418. Skildter og Bogtitler, sammenlignede 513.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Svømmebelter 1514. Slangerups Kirke, ødelagt, 159.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Sorøe=Akademie 682.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Spanien 875. høitidelig Jndvielse 668, 679.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Sparekasser 1373. Sprogene vedkommende: Danske Forfattere, der have skrevet om Sprogene, meldt af Prof. Rask 181. det plattyske Sprog 846. - det norske Sprog 987. Prof. Hjorths Skrift om den lat. Conjugationslære, anmeldt af Prof. Rask 1346. - Hjorths Bemærkninger 1415. - Lekt. Bredsdorf om Jnddeling af det latinske og flere Sprogs Verber 1481. - Tvist mellem ham og Hjorth herom 1512 Pastor Børresens Afhandl. om Retskrivning; an Smør, det holsteenske, 846.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Skuespil, danske. Erik d. 7de, 475, 5 Skrivefrihed i Danmark. Straf for dens Misbrug 508. Sherlands-Øerne 21., 27. bære Omsorg for deres Udvikling &c. 497. Forslag til et Selskab til at opsøge Talenter, og Scott, Walter. Hans Værk om Napoleon 719, 1165, 1302. - Ellers om Selskabet 573, 683. en Plan for samme 289. - De antagne Love 684. Rusland. Ancellots Skrift: 6 Maaneder i Rusland 1073, Rotter og Muus, Pulver til deres Ødelæggelse, 158. ninger om eenstydige Ord 1537. Sprogene vedkommende: Undersøgelse af et Par af Prof. Molbeks Bemærk ring. See Afsindige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Uldmarkeder 883. - Imod Tobaksrygen, 1478, Tippo Saibs Sønner, 989. Talma 13, 441.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Søeslangen i Christianiafjorden 1247. Stuarternes Historie 1033. Strømbek, Reisen derhen, 1418. i Aaret 1738. 1659. Om enkelte Ord: Forord 379.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Storbritannien, Fattiges Antal 224. - Den caledoniske Kanal 237. - Den brittiske Flaade 1201. - Det britisk indiske Rige 1203. - Cæs. Moreau om det brittisk indiske Kompagnie 361. - De brittiske Bomuldsmanufacturer 1550, 1565. - Adskilligt 413, 892, 9577. - Syv Aar i Cam bringe 888, 907. - En Theatertumult i London Syvtal; Mærkværdigheder ved samme 1377, 1630.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Tabelkontor. Savnes i Danmark. 224. Theologie og Moral &c. 33. Tiendekommissair, saadan som han bør være 281. Tital, Mærkværdigheder ved samme 1381. Tobakkens Vigtighed. Tobakkens Historie 1233, 1249. Tordenvejr, et skrækkeligt, 1079, 1097.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Understøttelses=Selskabet i Kjøbenhavn 143. Vanvittige, Anstalter til sammes Helbredelse eller BevaVartou-Hospital. Efterretning om samme 1009, 1025. Vanskabninger 797. hurtig Befordring 1087, 1180, - Hvorledes saae der ud for 35 Aar siden 449. Waisenhuset i Kjøbenhavn. Efterretninger om samme, Vallance. Om det af ham foreslagne Middel til let og Pekonomie 241, 257. sager, 818. - Andet om dette Land, 362.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Ægypten. Baronesse Minutolis Erindringer 127, 187. Lærd Skole i Bulak 9. - Ægyptiske Old
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 1. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 Januari 1828. Af Matthisons Reisebog, J Breve til C. V. v. Bonstetten. (Fortsat fra forr. No.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
I Haag den 21 Mai. J Rotterdam traadte Fristeren til mig og sagde: "Londoner Dampskibet gaaer i fire og tyve Timer herfra til Hovedstaden for Herredømmet over Havet." Fristelsen var stor, men Veiret stormende. Da gruede det mig for Sø sygen, som jeg frygter mere end Pesten. Altsaa blev det fra nu af ved det faste Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
J Rotterdam toge vi Postheste og ankom hurtig til denne den skjønneste Kjøbstad i Verden. Postkarlene kjører her fra Saddelen som i Frankrig, have intet Horn, men lade Pidsken knalde. Vognskoen (Hemmschub) bliver, til meest afgjort Fordeel for den selv, nu i en lang Tid sat i Hvilestand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
J Vertshuset hersker den største Luxus i Møbler og Værelsernes Zirater. Tæpper smykke Gulvene som i Palladser. J Spisesalen er intet sluttet Bord, man spiser ved runde Borde efter Kortet; en Restauration, som intet eftergiver den hos Jagor i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Schweningen d. 22 Mai. Duheiliges und weites Meer, Wie bist du meinem Blicksohehr, vilde jeg med Stolberg tilraabe det store Element, og tiltraadte efter Middagsmaaltidet veltilmode min Valfart til Schweningen paa den fortreffelige Vei under ældgamle Træers Skovnat. Men, Ubehageligheder bleve som Dæmoner tildeelte Menneskelivet siden Adams Tider, paa det at vi ikke skulde blive overmodige eller glædedrukne; da jeg havde tilbagelagt det halve af Veien, begyndte det frygteligt at regne, og, drivende vaad, fandt jeg, forstemt og ulystig, et beskiermende Tag i Værtshuset ved Strandbredden. Jkke engang en Muslingeskal kunde jeg opsamle til et Minde. Horizonten var formørket og der var kun en ringe Forskiel imellem Havets Flade og mit Hjems Nekkar. En stor Fest var gaaet tabt for mig, thi stedse gav den umaalelige Vandørken, overglindset af den rene Solæther, min Aand de dristigste Vinger. Det blev ved at regne heftigt, saa at jeg maatte love alle Guder, at jeg endnu kunde erobre en bedækket Karre, som for et ægte hollandsk Honorar førte mig tilbage til Jordens skjønneste Landsbye. Holland er et velsignet, men og saa blot ved opvakt Menneskeflid, meest ved skarp beregnende Kjøbmandsaand, et Frøerne fravundet Land, hvis Syn fra alle Sider efterlader et velgjørende Billede i den Reisendes Siel. J Haag, hvor Johannes Sekundus helligede den erotiske Muse et saa yndigt Offer, laae min Ven Salis, som hyldede en alvorligere Muse, i Aaret 1790 farlig syg, og blev broderlig pleiet af David Hes, Züricheren, der dengang levede her som hollandsk Officeer. Takket være den Ædle endnu i denne Dag. Et skjønt Digt af Salis har værdigen lovpriset denne Pleie. Hundene blive her, som i Berlin og dens Omegn, brugte som Arbeidsdyr. Fordet meste ere tre Hunde spændte ved Siden af hinanden. Det har stedse oprørt mig, at see denne, Menneskets indtil Døden troe Ven, nedværdiget til en saadan Slavetjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Amsterdam d. 23de Mai. Fra Haag til Harlem kjører man som i den skjønneste Park. Overalt fylde af Træer og Landsteder, de sidste i den zirligste Stil, især det som tilhører Bankier Hope, med en Forhal med Søiler af jonisk Orden. - Leyden, hvor Du, kjere Bonstetten sluttede Venskabsforbund med van Santen, og drev dit Studere væsen, blev os til høire liggende. Men Dit skjønne Yndlingsbillede svævede derfra over til mig. J Harlem, Blomsterstaden, fandt min Louises Bedstefader sin Ægtefælle. Det lyder fabelagtigt, men er bevist, at i Harlem, hvor der tilforn var to tusinde Silkevæverstole, nu kun 200 drives. Nu fører Vejen stedse i lige Linie, langs med Kanalen, hvor Trækskøiter, trukne af Heste, uafladelig glide op og ned. Amsterdam frapperer ved sine store, undertiden prægtige Bygninger; meest pynteligt fremstiller Raadhuset, sig. Efter at jeg var i det Rene med denne under alle Zoner tilbenævnte Stads See værdigheder, holdt jeg Middag i Wappen von Amsterdam. At oplyse dig med Notizer om en mægtig Havbeherskerinde, hvis Indre og Ydre du kjender som din Fædrenestad Bern, det var jo at ville forklare Heine Wirgil eller Vos Hommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Gorkum, den 25 Mai. Nogle Mile afsides fra Amsterdam, erindre de til begge Sider af Veyen langt hen udstrakte Havflader, paa en ubehagelig Maade om Kirkestatens med Rette ilde berygtede Moradser. Kort førend man er ved Utrecht begynde igjen de yndige Villaer og Haver. Kontrasterne leve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Breda den 25 Mai. Tæt ved Gorkum passerede vi Waal i en Pram; kedsommelige Fart, som varede en Time! Et Dampskib fløi os forbi, misundelsesværdige Ørnehurtighed! Snart derpaa satte vi over til Maatz. Nu fornyede sig flere Mile langt det melankolske Billede af den pontiniske Sumpørken; langs med Vejen ydede elendige, Armod og Mangel forkyndende Bønderhytter et ikke glædeligt Syn. Her i Breda, som alle Geographer tælle blandt Europas fasteste Fæstninger, blev skiftet Forspand. Dette skeer i Nederlandene med den samme Rørighed som i Frankrig, og nu ogsaa i Preussen. Grot-Schinning den 26 Mai.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Da det stedse var mig imod at ankomme sildig til et Sted, især til store Stæder, og vi ikke vilde have kunne naaet Antverpen før Midnat, saa besluttede jeg at tage Qvarteer i denne store Landsbye, uagtet Solen ved vores Ankomst endnu stod temmelig højt paa Himlen. Gjestgiverstedet var slet ikke ilde, og anbefalede sig især ved Reenlighed og en venlig Opvartning. Engelske Kobberstik smykkede Væggene, og neden under mig hørte jeg endog Billardkugler at appre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Brussel, den 27 Mai. En af Verdens herligste Stæder ved Bygningsmaade og Omgivelser. Paris maae i begge Henseender vige for den. Den glimrende Architektur af den øvre Stad, erindrer snart om Berlin, snart om München. Vi stege af i Hotellet Bellevue, som giør sin Benævnelse al Ære, er beliggende tæt ved Parken, og gielder for det bedste og mest besøgte Gjestgiversted i Brüssel. Den større Deel af Egnen imellem Breda og Antwerpen er en Ørk, hvor Moradser og Frøsumpe til alle Sider intet byder den Reisendes Blikke uden sørgelige Billeder af Ukultur. Jntetsteds Spor af en ordnende Menneskehaand, uden paa den brolagte Landevei, som i Snorret Linie, paa den kedsommeligste Maade, løber igjennem disse oampos infelices. Derhos var Luften raae og skjærende som sildig paa Efteraaret, og den ene Regnbyge fulgte den anden. Jeg lukkede Øinene og fløi paa Phantasiens rosenfarvede Vinger til Genfersøen, i dine Arme, min elskede Bonstetten!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Den udraabte Lüneburger-Hede regale rer dog i det mindste Zologen med Hedefaar og Botanikeren med Lyngarter; men her hersker ene og alene Taagespøgelser i febersvangre Dunster. Da vi kjørte ind i Antwerpen, udgøde Skyerne sig i saa mægtige Strømme, at jeg, henfalden til det tilgiveligste Mismod af Verden, ikke gad forlade Vognen. Beskuelsen af et af de skjønneste og høieste Taarne paa hele Jorden, var kun en ringe Erstatning imod de pragtfulde Sømalerier ved Scheldes Bredder, imod den udødelige Rubens's Kirkemalerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
(Hr. Landphysicus, Med. Lic. Lind, har, som et Følgeblad til Viborg Samler, No. 149, udgivet følgende:)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Da det Spørgsmaal meget ofte gjøres mig, hvorledes Strubehoste hos Børn eller den saakaldte eroup først yttrer sig og kjendes, saa anseer jeg det ikke upassende her at besvare det offentligen og saa tydeligen, som Tingens Natur tillader. I Almindelighed begynder denne Sygdom, som en Forkjølelse med Hoste, hvorved efter een eller flere Dage slaaer sig Hæshed, og især om Aftenen og Natten nogen Feber med Vrantenhed, Hede og Tørst. Endnu adskiller Sygdommen sig ej fra en sædvanlig stærk Catarrh, men bør dog vække Opmærksomheden hos de Omgivende. Thi kommer hertil – sædvanlig ved Natte= eller ved Aftens-Tid - Besværlighed i Aandedrættet (der vel maa skilles fra et hurtigt Aandedrag, som altid følger med Febertilfælde og ei har noget Ondt at betyde, naar det kun er frit) med en vis Hiven i Halsen og heel forandret besværlig og særdeles hæs Stemme, som især bemærkes naar Barnet taler eller græder; da maa Sygdommen ansees for Strubehoste og hurtig Hielp søges. Hosten selv kan gjøre Pauser halve ja hele Timer, og er saaledes ej noget bestandigt Tilfælde, men naar den indfinder sig, er den ofte meget hæftig og længe vedholdende og har en sær Lyd, der hos Nogle er hæs som en hæs Hunds Gjøen, hos Andre pibende (sistuløs) som en Hanekyllings Galen. At et Barn hoster har følgeligen ikke meget at betyde, bliver det ogsaa hæst har det mere at sige, vorder Aandedrættet tillige besværlig med Hiven eller Piben, da er Fare paafærde. Hurtig Hielp udfordres da, om der skal være Haab. Kun i Mangel heraf, og indtil Læge kan raadføres, vover jeg at tilraade som passende i de fleste Tilfælde følgende trende Midler: 1) Jgler satte foran paa Halsen paa begge Sider af Struben eller Luftrøret. Man maa lade dem vel udbløde, om end Barnet skulde blive noget svagt og mat derved. J Tilfælde at Barnet angiver Smerte paa noget Sted af Luftrøret ved Berørelse, saa sættes Jglerne især paa det Sted. Jglernes Antal kan omtrentlig bestemmes efter Barnets Alder, fra een til to Jgler for et eet Aars Barn til 4 Jgler for et fireaarigt. Om Barnet end er ældre, sættes dog ei flere end høist 6 Jgler paa eengang. 2) Trækmidler paa Benene. Man benytte hertil enten varme Fodbade, som tillaves med god Aske, Salt, Sennop o. dsl. og gjentages hver 2den Time, eller ogsaa lægge man reven Peberrod blandet med stærk Eddike og lidt Suurdeig under Fodbladene og paa Læggene; men dette Omslag maa være af en Haands Størrelse og hver halve Time flyttes fra et Sted af Benet til et andet, saa at Huden alene bliver rød deraf. 3) Clysterer hver anden Time, hvad enten Barnet har Aabning eller ikke. Et Clysteer til dette Brug tillaves bedst af afslet Byg= eller Havresuppe, hvor til smaa Børn under 3 Aar kommes lidt Puddersukker eller Honning og en Spiseskeefuld Viineddike, men til større Børn Salt og 2 a 3 Skeefulde Eddike. Diæten bør være som i andre hidsige Sygdomme. Jøvrigt lade man sig ved disse anførte Nød Midler ikke afholde fra at raadspørge Lægen snarest muligt, thi denne Sygdom er desværre saa ondartet, at Konstens hele Bistand høiligen udfordres. Viborg den 12te Decbr. 1827. Om Etymologiens Anvendelse i Retskrivningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
De, som have anstillet Undersøgelse over Reskrivningen, ere for det Meste enige om, at der, for at bestemme den, maa tages Hensyn paa fire Hovedgjenstande: Udtale, Etymologie, Analogie og Vedtægt. De fleste Forslag til Forandringer i vor Retskrivning have været understøttede med Grunde fra een af de to førstnævnte, ofte uden behørigt Hensyn paa de to sidste. Forandringer, som blot grunde sig paa Udtalen, synes ikke let at ville faae Indgang, maaskee fordi man er saa vant til i Skrivningen at afvige fra sin egen Udtale, maaskee og fordi Udtalen hos forskjellige Jndivider er saa forskjellig, at man snart opgiver Haabet om at udfinde den rette. Forslag, som støtte sig paa etymologiske Grunde, finde i Almindelighed mere bifald, deels fordi man er vant til, ofte blot for Etymologiens Skyld, at anvende en Skrivemaade, som ellers kunde synes urimelig, deels fordi de Fleste ei have Kundskaber nok til at prøve disse Grunde, men stole paa de Mænds Autoritet, som anføre dem. Det synes derfor nødvendigere at advare mod Misbrug af Etymologien, end mod Misbrug af Udtalen, til Forandringer i Retskrivningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
De vigtigste Forsigtighedsregler ved Etymologiens Anvendelse i Retskrivningen, har Dahl, i sin Oversigt af den danske Retskrivningslære, fremsat; men jeg troer, da dette Skrift ikke er saa bekiendt, som det fortjener, at det ikke er overflødigt her at gjentage og videre udvikle dem. 1.) "Etymologien maa være den nærmeste. Dersom man bestandig vilde gaae tilbage til Ordenes første Kilde, vilde man deels være nødt til at studere Sprog, som ere utilgængelige for de Fleste, deels endnu være i Uvished, om man endda havde fundet den første Kilde. Mange danske Ord have maaskee deres Rod i Bend eller i Sanskrit; men hvor Mange ere vel i Stand, til at overbevise sig derom, Kan et Ord udledes af eet af disse Sprog, men ligesaavel af det græske eller hebraiske, hvo forvisser os da om, hvilket af disse Sprog der er det ældste Vi bør derfor, naar et Ord tydeligen har sin nærmeste Kilde i det gammel nordiske eller i det nedersaxiske Sprog, lade os nøie med denne Etymologie, om det end er tydeligt nok, at den første Oprindelse maa søges i ældre Sprog. F. Ex. Engel kommer af iisk. eingill eller af neder saxisk engel, og vi behøve ikke at bekymre os om, at det i Gothisk hedder aggilus, i Latin angelus, i Græsk Sag. 2) "Etymologien maa være sikker". Er den usikker, kan den jo ligesaavel være urigtig som rigtig; den afgjør altsaa Jntet, og man bør da hellere holde sig til saadanne Grunde, om hvilke der ingen Tvivl kan være. Det er uvist, om Ordet Jordemoder kommer af Jord eller af Gjord, man følge derfor den bestemte Udtale, og skrive Jordemoder. Derimod er det vist, at Stiffader kommer af Stiupfadir, og man bør derfor ikke forkaste hiin gamle Skrivemaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
Etymologien maa ikke anvendes mod en fuldkommen bestemt Udtale. Fra denne Regel fordrer Vedtægt dog, at der gjøres betydelige Undtagelser. Ved saadanne Ord nemlig, som uden synderlig Forandring ere optagne af fremmede Sprog, er det brugeligt, at de skrives ganske som i Stammesproget; ved mange andre skrives den Deel af dem, hvori den fremmede Form beholdes, efter fremmed Skrivebrug og det Øvrige efter Udtalen (f. Ex. Lectie af lectio).Men det er urimeligt, tværtimod Vedtægten, at ville antyde den fremmede Form ved at bruge de oprindelige eller med dem beslægtede Bogstaver, selv der, hvor vi ganske afvige fra Grund sprogets, Udtale, – som naar man vilde bruge a i Endelserne af Ord, som nedstamme fra latinske Substantiver paa tas eller fra latinske Verber af første Conjugation *), endskjøndt man der *) Jeg bruger dette Udtryk i sin sædvanlige almindelig bekiendte Betydning. Jeg havde ikke ventet, at et eneste tvetydigt Udtryk (pag. 1482 i mit Stykke om de latinske m. fl. Verbers Jnddeeling, i Skilderiet No. 93), skulde give Anledning til at tillægge mig grove tydelig udtaler e. Ligeledes maa det misbilliges, at skrive Tragødie og Comedie, da man udtaler Tragedie og Commedie.