JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Normedelst Forandring af Embede og Boepæl G agter jeg underhaanden at bortsælge den af mig hidtil beboede og mig tilhørende Gaard her i Byen, i Korsbrødregaard kaldet, med sine Bygninger og en Eiendomme, Bygningerne, som alle ere teglhængte og tildeels af Grundmur, staaer i Købstædernes Brandkasse asseureret for 3540 Rdlr., og indeholder i alt 137 Fag, hvoraf de 78 Fag er indrettet til Værelse til Beqvemmelighed og Beboelse af et Herskab eller anden Familie, 22 Fag ere indrettede til Heste. og Koestald, 8 Fag til Vognremisse, de øvrige 29 Fag benyttede til Udhuse. Ved Gaarden er en stor anseelig og vel indrettet Frugt= og Kiøkkenhauge, samt en rommelig Gaards plads. Dens tilhørende Eiendomme ere følgende: 1) Agerjord tæt norden og sønden Gaarden af omtrent 8 Tønder Land. 2) De til Gaardens Grundtaxt, 1333 Rdlr. 2 Mk. paa Riber Byes, Mark udskiftede Eiendomme, omtrent 30 Tdr. Land som er tienlig til Græsning, Høeslæt eller Havresæd. Gaarden kan tiltrædes næstkommende Mikkelsdag eller ogsaa maaskee forinden. De Lysthavende vilde behage detsnareste mueligt at henvende sig enten til mig Kammerherre Urne i Kiøbenhavn eller og til Hr. Raadmand Lund i Ribe, for nærmere at underrettes og Vilkaarerne. Ribe den 17de Januarii 1791. Urne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
en skikkelig Amme søger Condition enten heri Byen eller i en Præstegaard paa Landet, til førstkommende Paaske, hvorom nærmere Efterretning gives fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Her i Staden er Borger og Jøde=Slagter Levi Mayer Levi ved Døden afgaaet, hvis Stervboe vi underskrevne haver taget under lovlig Registering og Vurdering; og endskiønt Stervboens Tilstand er uformuende, og Enken som fortsætter Slagteriet, vil med Tid og Leilighed efter yderste Evne afbetale Gielden: Saa skulle dog ikke undlades herved offentlig at bekiendtgiøre Dødsfaldet og indkalde Stervboens Credi= og Debitorer til de Tider Loven befaler, da Stervboen ikke formaaer at bekoste andet Proclama. Fridericia, den 10de Februarii 1791. Levi Marcus. Simon Joseph. Philip Hartvig Ree.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Stokholm, den 4de Februar. Forandringen med Regimenterne er fastsat til den 21de i d. M. Det Østgothlandske Cavallerie forandres til Grenaderer, som føre Navn af Kongens Regiment. Af det Vestgothlandske Cavallerie tages 600 Mand til Søesoldater, og Resten bliver Dragoner. Hertugens af Smaaland svære Cavallerie Regiment bliver lette Ryttere, og af Hertugen af Sydermanland bliver den halve Deel, som den er, og den anden halve Deel forandres til Dragoner og Jægere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Mayntz, den 7de Februar. Den 4de i d. M. kom Fyrst=Biskoven af Lüttich, under Navn af en Greve af Loog, hertil, og begav sig Dagen derpaa til Churfyrsten. Efter en lang Samtale tiltraadte han om Eftermiddagen Reisen herfra over Coblentz og Bon til Lüttich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Paris, den 7de Februar. Uagtet alt hvad man skriver om en Fare, som skulde true vore Grændser mod Tydskland, har det dog Anseende til, at vi ere komne temmelig vidt med Indretningen til Skadesløsholdelse forde Tydske Fyrster, især med Hertugen af Zweibrück, Hertugen af Würtemberg og Landgreven af Hessen. Med Churfyrsterne af Mayntz og Trier skal det have større Vanskelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Warschau, den 9de Februar. Fra Jassy har man endnu ingen Efterretning, at Fyrste Potemkin, som efter Breve fra Ukraine skulde være passeret derigiennem, er afreist til Petersborg, og det er formodentligt, at denne Afreise vil endnu blive opsat nogen Tid, for at oppebie, om Efterretningen og JømatsErobring har gjort Tyrkerne meere eftergivende i Henseende til de sidste Fredsforslag, som Fyrste Potemkin har ladet giøre Storviziren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Wien, den 9de Februar. Da her i nogle Dage er falden megen Snee, saa fornøier Kongen af Neapel sig daglig med Kanefart, og i Dag giør han en Tour i Selskab med de Fornemste af Adelen i 30 Kaner til det k. k. Lystslot Schønbrunn, hvor han spiser til Middag, og efter Tilbagekomsten hertil om Aftenen bliver Kammerball ved Hoffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Man forsikrer, at de Sicilianske Majesteter tilligemed endeel andre fornemme Personer, reiser i Midten af Marts Maaned herfra til Venedig, hvor de agte at opholde sig i 10 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Den preussiske Gesandt Marquis Luchesinskal have skrevet fra Congressen i Stistowe til een af sine Venner, at han nu havde det Haab, at der henimod April Maaned skulde blive sluttet en almindelig Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Fra Moldau, den 11te Januar. Den Russiske Flotille og de fleste Russiske Tropper af Jnfanterie, Cosakker og Frievillige, som stode ved Jsmail, have allerede rykket frem til Galatz, 2 Mile fra Braila. Greve Suwarow er afrest fra Galatz til Leiren ved Maxi nany, 4 1/2 Miil fra Galatz, og har udstedt Ordre, at Cosakkerne og de Frievillige skulle holde sig færdige til ved første Vink at kunde rykke for Braila. De regulære Tropper holde sig ogsaa marschhfærdige, og man troer, at der er besluttet at rykke for Braila i Morgen. Fra Jsmail seer man her Vogne fulde med Gevæhrer, Dolke, Kobberkar, Silketøi o. s. v. ankomme, saa at Byttet sammesteds maa have været umaadeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Leyden, den 11te Februar. Man læser her i een af vore offentlige Tidender en Skrivelse af en Fransk Officier Hr. de Langeron, som var nærværende ved JsmailsErobring. Han angiver den Tyrkiske Beset ning for 17000 Janitscharer og 12 til 13000 Asiater, som alle vare vel bevæbnede. Festningen var besat med 380 Kanoner. Russerne havde 25000 regulære Tropper og 10 til 12000 Cosakker. Af Tyrkerne ere efter hans Angivende ikkun 400 blevne i Live, efterdi de have fegtet som fortvivlende. Ethvert Huus udholdt ligesom en Beleiring. Han beregner Russernes Forliis af Døde til henimod 6000 Mand, og kan ikke noksom berømme deres Troppers Tapperhed. Jsmails Erobring vil efter hans Mening nøde Tyrkerne til at indgaae Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Genun, den 20de Januar. Marchese Durazzo, som afvigte Aar hialp til at bringe den nye Tractat i Stand mellem Danmark og Republiquen Genun, har ogsaa undertegnet samme i Republiquens Navn, erholdt i denne Anledning fra Hs. Kongelige Danske Majestet en prægtig med Kongens Portrait ziret og med Perler og Diamanter besat Daa see, som ham blev overleveret af den i Genua da værende Conferentsraad Helfried, (nu Stiftamtmand i Ribe.) bemeldte Marchese har ogsaa oversendt Conferentsraad Helfried til Kiøbenhavn en anseelig Foræring af Sølvtøi, og hans Secretair en riig Souvenir af nyeste Smag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Fridericia, den 24de Februar. De udenlandske Aviser melde fra Kiøbenhavn, at Kronprindsen har ved Oberpræsidenten Greve von der Osten ladet tilstille Jnspecteuren ved St. Hanses Hospital 1000 Rdlr. til den nye Bygnings Opførelse. Ligeledes berette samme, at de 3 Præsidenter i det kongelige Landhuusholdnings Selskab Etatsraad Colbiørnsen, JusticeRaad O. Malling og Cancellie=Raad Fabricius. i Forening med den lærde og patriotiske Kammerherre Suhm have aabnet Subscription til Oprettelse af et Monument for Borger= og Bondefriheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
J den Tale, som Rector Magnisicus Doctor, Moldenhaver holdt paa det kiøbenhavnske Universitets øverste Auditorium den 7de i d. M. i Anledning af Kongens Fødselsdag, bekiendtgjorte han, at der herefter aarligen blive udfatte 8 Præmier for den beste Besvarelse eller Afhandling over 8 opgivne Priismaterier, 2 for hvert af de 4 saa kaldte Faculteter. Det er Studerende ved Universitetet, som kunne concurrere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Præmierne uddeles hvert Aar paa Kongens Fødselsdag. Nærmere Kundgiørelse, denne Sag angaaende, kan snart ventes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Kiøbenhavn, den 18de Februar. Under Dato Christiansborg Slot den 16de Februarii 1791 har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive Sit Aabne Brev, hvorved indbydes til Jnteressentskab i en nye Dansk og Norsk Species=Banque, som oprettes i Kiøbenhavn i Aaret 1791. Samme lyder saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig og Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At, da det er vigtigt for Vore Rigers og Landes Agerdyrkning, Handel og øvrige Næringer, ligesom og for Ordenen i Statens Jndtægter og Udgifter, at de Penge sorter, som ere i Omløb, og som skulle tiene til indenlandske og udenlandske Betalinger, stedse kunne have en ved dem selv sikker indvortes Værdie, saa have Vi og været betænkte paa, hvorledes til en saadan Fasthed, og Stadighed i det offentlige Pengevæsen, jo meer og meer kunde virkes. Til den Ende have Vi, saaledes som ved Vores Forordning af 29de Februarii 1788 er skeet, indført Species=Mynter i Vore Hertugdomme, Slesvig og Holsteen, med Hensigt til, at denne Mynt med Tiden, og efter Leilighed og Omstændigheder, skulde vorde almindelig Landsmynt for samtlige Vore Riger og Lande. For nu at komme dette Øiemeed nærmere, og for derved at giøre det ved virksomme Midler mueligt, at Vore Riger, saavelsom Vore Hertugdomme, kunne i Species=Penge efterhaanden faae en saadan Landemynt, hvis indvortes Værd hviler paa en desto fastere Grundvold, have Vi besluttet og bestemt: I. At den nuværende, til Os overdragne, Kiøbenhavnske Assignations=Vexel= og Laane=Banque, hvis udstædte Sedler alle lyde paa Courant, skal efterhaanden, og, uden at afvige fra Grundsætningerne i dens Octroy, eller fra nogen af den indgaaet og nu gieldende Forpligtelse, inddrage, bemeldte sine Sedler, ved at inddrage i taalelige Terminer det, den har tilgode; at disse Sedler skulle efterhaanden, som de indkomme, casseres, og at denne Banque selv, naar Sedlerne alle til sin Tid ere indkomne og casserte, skal ophøre. (Resten følger.) Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Nogle af Bassens Folk traf Raphael hos Kamakan, hvor han anholdte om Ordre for et Coffardiskib, som vilde gaae bort. De maatte raabe Ahmed Bacchi, saa meget de vilde, saa svarede han ikke. Disse Folk løbe efter ham, benhavn i Aaret 1791. Samme lyder saaledes: og tiltalede ham: Ahmed Bacchil er du bleven Chiffone, saa kaldes Jøderne, saaledes maae man ikke misbruge vor hellige Lov. De førde ham til deres Bassa, som nøie kiendte ham, gav ham stærke Bebreidelser, og lod ham føre til Kalmakan, for at dømmes. Han blev da kast i Fængsel. Forældrerne, som fik at vide, at han var i Fængsel, komme til ham, raade ham, for at redde sit Liv, at blive en Mahomedan. Raphael i Haab om at komme bort bad om Underviisning i den Mahomdanske Lære, hvorpaa han blev løsladt. Han søgde hen til den Franske Ambassadeurs Pallads, hvor han var i Skole et halvt Aar, indtil han ved hielp af et Skib kom til Frankrig, hvor han blev underviist i den christelige Lære, blev døbt, lagde Vind paa Studeringer, bragde det meget vidt deri, og levede altid et ustraffeligt og dydigt Liv til sin Dødsgag. Goddædigheds Beviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Den berømte Læge Borde i Paris havde faa Dage før sin Død givet en Hofvexeler 80000 Livres; men da denne erfarede, at Hr. Borde, havde efterladt sine Arvinger kun en middelmaaSumma, overleverede han den givne Capital til Arvingerne, og ved dette Træk af Ædelmodighed forøger sin forhen erhvervede Anseelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Anecdoter. En tyrkisk Kiøbmand havde tabt en Guldbørs med 10000 Ducater og lod bekiendtgiøre, at Finderen skulle faae det halve for at bringe den tilbage: En fattig Arbeidsmand fandt, den og var redelig nok til at bringe dem imod at fordre det belovede halve. Kiøbmanden vegrede sig under det Paaskud, at der i Pungen tillige var en Ring med Diamanter, som nu savnedes Finderen bragte Sagen for Kadi (Dommeren) Da nu Kiøbmanden paastod, at Ringen var deri, og den anden aflagde sin Eed paa det Modsatte, dømte Kadi saaledes: Eftersom den omtalte Ring ei var i denne Pung, er det ei heller den Pung, Kiøbmanden har tabt, behold Du derfore Pungen endnu i 8 Dage, og kommer der da ingen Eiermand, hører Pungen Dig til Ved en vis Pave besvergede en Statholder, sig, at mange Folk i hans Provindser ødelagde sig selv ved Farao, og at der ved den Leilighed gaves mange Lediggængere, som levede blot af Spil. Paven svarede: send de første i Daarekisten, og de sidste paa Galejerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
En ung Person gav en Pige en meget vidtløftig Kierligheds Erklæring, og lagte til: at han i et heelt Aar havde gaaer og sukket og martret sig for hendes Skyld. Ei, min Herre, svarede hun, det er deres egen Skyld; thi havde De før erklæret Dem, kunne De sparet Dem for megen Bryderie; thi jeg skulle for et heelt Aar siden fortalt Dem, at jeg for ingen Deel kan lide Dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Døbte: Fridericia, den 18de Februarii, havde Hr. Byeskriver Geelmuyden en Søn til Daaben, som blev kaldet Gerth Christopher Friderich; Fadderne vare: Madame Hansen, Jomfrue Egberg, Hr. Directeur Wiborg, Hr. Kiøbmand Holte og Hr. Dinesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Prædikanterne paa Søndag Sepagesima. Høimesse. Aftensang. Trint. K. Hr. Doctor Clauson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Bekiendtgiørelser. Norpagtningen af Katholms Hovedgaards G Avl, 200 a 210 Tønder Udsæd, enkelt Tiende af ppt. 1010 Tønder Hartkorn, Høe bierring 3 a 400 Læs, samt Besætning af 140 a 150 Stykker Køer, med fornødne Tyrre, Bester, Faar og Sviin, om Sommeren, foruden et Partie Stude om Vinteren; Lader Eieren Kammerherre Rosenørn stille til offentlig Auction, Fredagen den 4de Martii førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag paa bemeldte Katholm; i Aarhuus Stift, Caløe Amt, Sønderherred; paa de Conditioner som strax kan faaes til Eftersyn hos Eieren, og tilsendt naar det skriftlig pr. Aarhuus maatte forlanges. er i Staden er Borger og Jøde=Slagter Levi Mayer Levi ved Døden afgaaet, hvis Stervboe vi underskrevne haver taget under lovlig Registering og Vurdering, og endskiønt Stervboens Tilstand er uformuende, og Enken som fortsætter Slagteriet, vil med Tid og Leilighed efter yderste Evne afbetale Gielden: Saa skulle dog ikke undlades herved offentlig at bekiendtgiøre Dødsfaldet og indkalde Stervboens Credi= og Debitorer til de Tider Loven befaler, da Stervboen ikke formaaer at bekoste andet Proclama. Fridericia, den 10de Februarii 1791. Levi Marcus. Simon Joseph. Philip Hartvig Ree.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-25
Normedelst Forandring af Embede og Boepæl Æ agter jeg underhaanden at bortsælge den af mig hidtil beboede og mig tilhørende Gaard heri Byen, Korsbrødregaard kaldet, med sine Bygninger og en Eiendomme. Bygningerne, som alle ere teglhængte og tildeels af Grundmur, staaer i Købstædernes Brandkasse asseureret for3540 Rdlr., og indeholder i alt 137 Fag, hvoraf de 78 Fag er indrettet til Værelse til Beqvemmelighed og Beboelse af et Herskab eller anden Familie, 22 Fag ere indrettede til Heste og Koestald, 8 Fag til Vognremisse, de øvrige 29 Fag benyttede til Udhuse. Ved Gaarden er en stor anseelig og vel indrettet Frugt= og Kiøkkenhauge, samt en rommelig Gaards plads. Dens tilhørende Eiendomme ere følgende: 1) Agerjord tæt norden og sønden Gaarden af omtrent 8 Tønder Land. 2) De til Gaardens Grundtaxt 1333 Rdlr. 2 Mk. paa Riber Byes, Mark udskiftede Eiendomme, omtrent 30 Tdr. Land som er tienlig til Græsning, Hørslæt eller Havresæd. Gaarden kan tiltrædes næstkommende Mikkelsdag eller ogsaa maaskee forinden. De Lysthavende vilde behage dersnareste mueligt at henvende sig enten til mig Kammerherre Urne i Kiøbenhavn eller og til Hr. Raadmand Lund i Ribe, for nærmere at underrettes om Vilkaarerne. Ribe den 17de Januarii 1791. Urne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
St. Petersburg, den 8de Februar. J den her i Dag udkomne Avis findes en udførlig Beretning om de ved de Russiske Tropper, i Cuban tilfegtede Fordeele, hvorved alle forhen givne Efterretninger herom stadfæstes, og sees tillige deraf, at adskillige Folkeslag sammesteds have underkastet sig den Russiske Regiering. Det bekræftes og at Battal Bey, Pacha af 3 Hesterumper, er med sit hele Følge gjort til Fanger, og et stort Bytte erobret. Men hvad der i adskillige offentlige Blade har staaet om Staden, Anapas Erobring bliver ikke bekræftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Lüttich, den 14de Februar. Efter 18 Maaneders Fraværelse ankom vor Fyrst=Beskop hertil under Canoners Løsning og Klokkers Ringning i Gaar Eftermiddag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Paris, den 14de Februar. I Henseende til de kongelige Prindsessers, Kongens Fasteres forehavte Bortreise fra Frankrig har Publicum saa tydelig viist sin Misfornøielse, at disse Printsesser have besluttet at komme tilbage til Paris fra deres Slot Bellevue. Man forsikrer, at Kongen selv har trængt paa, at de skulde blive her, eller i det mindste opsætte deres Afreise. Soldaterne af Nationalgarden til Hest have imellem sig besluttet, at de ikke ville geleide disse Printsesser ud af Riget, at saadan Opførsel ikke kunde finde Indgang i nogen sand Patriots Hierte, og at de haabede, at Printsesserne, naar de saaledes vare forladte, ikke dristede sig til at forlade bellevne eller Paris. Man farer her fort at beskikke nye Præster i deres Sted, som ikke ville aflegge Borgereeden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Den til Martinique bestemte Escadre gik den 5te i d. M. under Seil fra Brest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Fridericia den, 3die Martii. Fra den 1ste Februarii til Maanedens Udgang. ere i det lille Belt passerede af ind- og udgaaede i alt 12 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Kiøbenhavn, den 18de Febr. Fortsættelse af den Danske og Norske Specie=Banque, som oprettes i Kiøbenhavn. See forrige Avis Nr. 8. H. At for begge Vore Riger, Danmark og Norge, maae oprettes en nye Banque, hvis Mynt og Sedler skulle være Specie=Penge, indrettede efter den gamle Danske Species Mynt fod, og altsaa af samme Slags, som de, der ved Vores Forordning af 29de Februarii 1788. ere indførte i Vore Hertugdomme, og hviken Banque, tilligemed at erholde saadanne Fordele, hvorved den selv kan vel bestaae, skal være bunden til saadanne Forpligtelser, at den derhos, efter en Banques første Hensigt, kan gavne det Almindelige, uden at udarte til, ved Misbruge, at svække sin egen og Landets Credi paa indenlandske eller udenlandske Stæder. H. At denne nye Danske og Norske Species=Ban que skal fortrinligen overdrages Vore egne Undersaatter, saa mange som have Lyst og Evne til i Jnteressentskab at indtræde, og derom i Tide melde sig; og at naar Banquen saaledes af et Jnteressentskab er oprettet og holdes, da skal dette Jnteressentskab selv have fuldkommen Friehed til, ved Mænd af dets eget Middel, som det selv vælger, at forestaae og bestyre samme, til Jnteressentskabets og det Almindeliges Vel, efter dens Octroy og Reglement, uden deri, paa nogen Maade at giøres Jndgreb eller Hinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Bekiendtgiørelser. Skipper Sr. Christian Jensen Møller agter i tilkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer, naar Vedkommende til den Tid behagelig vilde melde sig. Fridericia, den 3die Martii 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Maa Sønderhos Forstrand i Riberhuus Amt, er til efterskrevne Tider udi Aaret 1790 anlandet og siden opbierget følgende: 1) 15 Fyrreplanker fra 18 til 38 Fod lange, uden Mærke, som Tid efter anden ere i Landdrevne. 2) 14 Stykker Fyrrebielker fra 9 til 22 Alen lange, uden Mærke, men efter Anseende østersøisk Tømmer, anstrandede den 21de og 22de December 1790. Da ved forbemeldte Tømmer ingen levende Folk befandtes; saa indkaldes Eieren til dette anstrandede Tømmer herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, og at godtgiøre sine lovlige Adkomster til det Anstrandede. Ribe Stifts= og Amts=Contoir, den 23de Februarii 1791. C. F. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Paa den Kongelige Forstrand for Oxbye i Vester Herred, Riberhuus Amt, er den 25de 26de og 27de Januarii i d. A. løs i Land dreven 11 Halve=Anker med Jenever, aldeles uden Mærke, men hver Foustage forsynet med et Reed Haandfang, til derved at bæres, eller efter Nedsænkning i Vandet med Krog igien at optages. Eieren til dette anstrandede Jenever, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, og til det Anstrandede at godtgiøre sine lovlige Adkomster. Ribe Stifts= og AmtsContoir, den 23de Februarii 1791. C. F. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Den 5te Martii næstkommende Formiddag Klokken 10 Slet, lader jeg udi min iboende Gaard her i Aarhuus bortsælge, foruden adskilligt meget godt Boeskab, 1200 Lod Sølv Kiøbenhavnsk Prøve; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 22de Februarii 1791. C. A. Schouboe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-04
Skipper Johan Henrich Rann af Fridericia la 8 der herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter sidst i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimeligen tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-11
Constantinopel, den 1ste Januar. Siden Efterretningen om Jsmails Tab lever man her i største Uroe, og maa daglig befrygte en Opstand. Man siger, at Sultaninden Storherrens Moder, som ønsker at see Ende paa Krigen, har paa nye søgt at bevæge sin Søn til at ile med Fredslutningen. Hendes Partie bliver daglig stærkere, og Folket fordrer med høi Røst Fred, hvortil og Storherren vil komme, til at beqvemme sig, hvis han ikke skulde hindres derfra ved de allerede indgangne Forbindelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-11
Vor forehavende Alliance= og Commerce=Tractat med Polen skal have givet Anledning til nogen Misforstaaelse imellem den her værende Polske og den Preussiske Gesandt. Aarsagen skal deels være denne, at der i Alliance=Tractaten staaer, at Polen, naar den til Portens Fordeel griber til Vaaben, vil rette sig efter det Preussiske Hofs Exempel, og først angribe, naar Preussen har angrebet. Den Preussiske Minister derimod paastaaer, at Polen skal giøre Begyndelse med Angrebet, saasom dens Lande ligge nærmere til de Tyrkiske Stater, og altsaa ere bedre i Stand til at understytte samme. Deels den i Commerce=Tractaten de Polske Undersaattere tilstaaede frie Seilads igiennem Oniesteren ud i det sorte Hav. Fra Preussisk Side frygter man, at Polakkerne, der hidtil ingen anden Vei til Udførsel for deres Korn have havt, end paa Weichselen igiennem de Preussiske Stater, og altsaa paa en vis Maade vare bundne til de Preussiske Lande, herefter ville føre deres Korn paa Oniesteren til det sorte Hav, hvorved de Preussiske Stater, den Preussiske Told og Staden Danzig ville tabe meget. Formedelst denne Tvistighed er ovenmeldte Tractat endnu ikke bragt i Rigtighed, da Porten ikke vil giøre noget Skridt uden det Preussiske Hofs Samtykke, og den Polske Gesandt vil ikke staae fra sine Fordringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-11
Basel, den 15de Februar. De Franske herfra afreiste Aristocrater ere gangne over Rhinen ind i det Badenske. Deres anhvervede Rekruter ligge fordeelt i Vertshuse. paa en Strækning af 15 til 20 Mile. De skal og have Heste. Man regner deres Tropper til henimod 2000 Mand; men det er idel sammenskrabet Pak, der mere duer til at røve, end til at stride, og man veed ikke, hvor nogen kan være saa forblindet, at sætte Tillid til slige, Folk.