JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
Blandede Efterretninger. J Engelland ere de saakaldte Trædemøller (Tread mille) blevne i en Tid af fire Aar indførte i 25 Straffeanstalter, og i Aaret 1823. allerede i 62 Fængsler. Meningerne om disse Møllers Nytte ere forskjellige. Nogle paastaae, at de, saavel i pecuniær som moralsk Henseende, ere af største Nytte, da de forene to ved Fængselsarbeiderne ikke let opnaaelige Øjemed: de ganske Uvidendes og Udueliges Sysselsættelse og den hele Masse af Fangers Afbenyttelse paa eengang, ikke allene uden Skade, men endog til Gavn for deres Sundhed, andre meene derimod, at de ere et meget upassende og skadeligt Straffemiddel, da de deri Arbeidendes Sundhed alt for meget maa lide derved, hvilket ogsaa synes meget rimeligt. Dertil kommer endnu, at Hjulene, formedelst deres store Høide og Sammensættelse, ere let sønderbrydelige. J Forbedringshuset i Cold Bath Fields gik i tre Maaneder en saadan Indretning 4 til 5 Gange i Stykker, hvorved de i Hjulet værende Fanger styrtede ned fra en betydelig Høide. Maskinens Stilling udfordrer en saadan Anstrængelse, at det er umuligt, at udholde den længer end en Fjerding time uafbrudt, og at man i Edinburgh kun lader Arbeidet fortsætte en halv Fjerdingtime. Efter sammes Forløb pleje Arbeiderne at dryppe af Sveed. Forvridelser og Qvæstninger ere heller ikke sjeldne derved. J Arsenalet i Toulon har man tog Trædemøller, der sættes i Gang af 3 Galeislaver, som hver halve Time afløses. Men Arbeidet skal virke saa skadeligt paa Fangernes Sundhed, at de efter 56 Maaneders Forløb sædvanligen blive et Offer for den overdrevne Anstrængelse. Indretningen fortjener neppe nogen Efterligning i andre Staters Straffeanstalter, da den, efter Alt hvad man kan slutte, selv af dens ivrigste Anbefaleres Beretninger, der ere fulde af Selvmodsigelser, maa antage, at den, oprindeligen opfunden i en despotisk Stat China - hverken passer til vort Aarhundredes, menneskekjerlige Grundsætninger, eller opfylder den Nytte, man i Engelland troer at høste deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
Kjøbenhavns Børs, den 4 November 1825. a vista, 207 Species, 210, Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. N.) Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
Nationalbank Obligationer Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 189 1/190 Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. 87 1/2 88 Rbd. Sedl. 84 3/4 85 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye. . . . Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 9 - i Sedler 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
J Anmeldelsen i Handels- og Jndustrie verne have troet, at denne Trykfeil var saa let i et følgende Nummer. Dette til Svar paa Novbr. d. A. 106 1/4 106 3/4 i Sedler. 99 199 1/2 Rbdlr. S. 99 99 1/2 Bancold. 99 199 1/2 Banco. 104 104 1/2 i Ganco. 96 1/2 96 i Banco. 7 L. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
Tidenden No. 80 d. A., angaaende den i Philadelphia indrettede brændesparende Ovn, staaer ved en Trykfeil Kugle istedetfor Kegle. Udgi begribelig, at det var ufornødent at retter den Spørgsmaalet i Kjøbenhavns Skilderie af 1ste Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 134. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 90. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 November 1825. Jndbyrdes Underviisning vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
J Jeppe paa Bjerget har han viist os en Bonde, der drikker Forstanden bort i Brændeviin, og, forvandlet til en Herremand, dømmer uskyldige Folk, uden Barmhiertighed, til at hænges; men hvor mangen Von og Us kunde han ikke nu have fundet, der drikker Forstanden bort i Medoc og Madera, og i sin Stilling ikke teer sig bedre end Jeppe?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
J Magister Stygotius fremstillede han os en lærd Pedant, men som ikke passer mere til vore Tider. Nu maatte denne hedde Doctor istedetfor Magister, være klædt som en Friskfyrefter den nuværende Modes Snit, og have reist udenlands paa sin Profession, som Mester Gert. Gjerrighed har Holberg aldrig valgt til Gjenstand for sin revsende Satire, og mange paastaae, fordi han selv var meget tilbøielig til denne Lyde, en Beskyldning, som han forsvarer sig imod i hans Levnet, hvor han siger, at naar Gierrighed er en Feil, saa er Ødselhed en Last, beraabende sig tillige paa, at hans Formue er bestemt til offentligt Brug og at han anvender mange Penge paa at kjøbe Bøger. Havde han levet i vore Dage, saa havde han neppe ladet det Slags lave Gierie, der er fulgt oven paa en tøileløs Ødselhed, slippe urevset. Fra den latterlige Side havde han vist de Mangfoldige, som nu knibe paa Skillingen, naar det gielder om at oplyse deres Forstand, og ødsle med Dalere, naar det gielder om at tilfredsstille deres Sandselighed og Forfængelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
J Jacob v. Tybo viste han os den stortalende Soldat; men istedet for at vælge en Stygotius til Contrast, havde han nu heller valgt, een af de mange stortalende Pennehelte, der, udrustede med tilstrækkelig Uforskammenhed, ere sande Tyboer i den literaire Verden, snakke og domme om Alt, og heller ville at Folk skulle sige: der sidder en carnalissk Tunge paa dem, end tvivle paa deres Drabelighed – Karle, der have bidt Hovedet af al Skam, og sætte en Stolthed i at leve i et Slags literarisk Quarantaine, hvor ingen tør eller vil komme dem nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Poeter af det Slags, som i Holbergs Tid boede i Aabenraa, findes vel saare saa af nuomstunder, da de fleste Folk, der trænge til Fødselsdags, Brude= eller Liqvers, forfærdige dem selv, hvorpaa man dagligen finder sørgelige Beviser nok baade i Adresseavisen og Statstidenden. Men "Skribenter i Aabenraa gives der i Skokketal, og hos dem kan man ikke allene faae det bedste Vers for 12 Skilling, som hos Manden i Aabenraa for hundrede Aar siden, men endog hele Afhandlinger, om hvilken Gjenstand det end skal være, ja endog Satirer og Skandskrifter for en billig Betaling, der aldeles ikke staaer i noget Forhold til de dyre Priser, paa Livets andre Fornødenheder. Ak, hvorfor opnaaede Holberg ikke en Drakenbergs Alder. Hvilke Erobringer kunde hans mesterlige Pen ikke have gjort i vore, paa satiriske Æmner saa frugtbare Tider, i Satirens Rige, Vel forstaae Menneskene nu bedre end fordum at maskere sig, men hans kraftfulde Aand havde revet Masken af dem og vist dem i deres hele Nøgenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Jndenlandske Efterretninger. Svendborg, d. 1 Novbr. J Løverdags Eftermiddag, lidet før Aften, indtraf den Ulykke, at en Jolle, hvori befandt sig 4 Mand, som vilde fra et Fartøi landsætte paa Langeland, blev af en Søestyrtning fyldt med Vand og sank paa Stedet, omtrent 2 Kabbellængder fra Land. De 3 Personer, hvoraf een var Apothekersvend, een Søemand og een Skomager, hvilken sidste boede paa Langeland, druknede; men den fjerde reddede sig ved Svømning. Skjøndt ganske udmattet opsøgde Denne en Jolle, hvormed han igjen roede til Fartøiet, hvorfra 2 andre Mænd gik iland men vare, al Søgen uagtet, ei istand til at finde de Forulykkede. - Den her saa navnkundige Dame befinder sig nu i Kjøbenhavns Arrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Nyborg, den 3 Novbr. J Aftes og langt ud paa Natten faaes her en meget stærk Jld i Sjælland. Med Skibe, som i Dag ere ankomne fra Korsøer, har man ikke faaet nogen Vished om Stedet, hvor den rasede, da Sprøiterne der endnu ikke vare komne tilbage; men efter Retningen at skjønne, har det været af Nestved Kanten. Aalborg, d. 2 Novbr. Efter et haardt stormende Veir i Søndags og Mandags med svære Byger af V. og V. N. V., havde vi i Gaar Morges et mere end sædvanligt Høivand, dog vides endnu ingen Skade at være foranlediget af Stormen, enten paa Kysten eller i Fjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Torskfiskeriet udenfor Hals har i den sidste Tid været rigere end nogensinde. Sildfiskeriet i Fjorden har ligeledes været godt i dette Efteraar, og især udmærker Silden sig ved en fortrinlig Qvalitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Aarhuus. Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag blev celebreret her med de sædvanlige Høitideligheder, og Himlens Lyksalighed nedbedt for den elskede Fyrstinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Blandede Efterretninger. Om de Uralske Bjergværker, og om det Uralske Guldsand. Uralbjergene deler sig i den store Bjergryg de Guberlinskiske Bjerge; de sidste strække sig mod Sønden langt ind i de kirgisiske Ørkener (Stepper). Disse Bjerges høieste Spidse er den padwinskiske Klippe, som efter Cassinis Opgivende har en Høide af 6,365 Fod over det caspiske Havs Vandflade. Flere seilbare Floder befordre særdeles meget den indre Handelsforbindelse, saasom Kamma, Ural, Belaja. Ved den fra Ural udstrømmende Flod Kolwa, forefaldt i 1472 et Feldtslag, hvis Følge var, at dette Gouvernement kom under russisk Herredømme. Uralbjergegnene kunne, efter sine Egenskaber, deles i tre Klasser: a) de høie og klippefulde Bjerge, disse ere skove og vandrige, og det egentlige Sæde for Fabriker og Bjergværker af ethvert Slags; b) Høiene; c) de bebyggede Dale, hvis Beboere have en god Afsætning for deres Frembringelser til deres Naboer paa Bjergene, hvorved de erholde Midler til at udrede deres Afgivter til Regjeringen. Den uralske Bjergryg har en Mængde Huller, af hvilke mange ere mærkværdige. En af dem har fire Hvælvinger og Søiler af Jis, i en anden, Jermarkshulle kaldet, skal Jermark, før Sibiriens Erobring. længe have havt sit Tilflugtsted. De meest righoldige Jerngruber i Uralbjergene findes i Særdeleshed i Bjerget Bladogat, 70 Verster, fra Staden Orenburg; paa Magnetbjerget, inden for de kirgisiske Grændser; og endelig i de tagilkiske Bjerge, hvor det gamle Zobeljern, der er det bedste, erholdes. J Aaret 1719 gaves i Uralbjergene 26 Jernværker, nu tæller man der 99 Jern- og Støbeværker. J Følge de nyeste Beretninger vandt man i disse Værker 7 Mill. Pud Støbejern og 5 Mill. smeddet Jern. Bjerg kyndige deele Jernet i tre Slags, det første og bedste Slags er det gamle Zobeljern, hvoraf meget tilvirkes paa Dhrr. v. Demidow og Jakovlev's Privatværker. Den er blød og meget skikket til Staalarbeider. De første Spor af Bjergværksdrivt paa den uralske Bjergryg, begynde ved Floden Nizza fra Aar 1623. Aaret 1719 var der tilligemed Jernhytterne kun et Sølv- og 5 Kobberværker. Nu tælles der 35 Kobberhytter, et Svovl- og et Vitriolfabrik. Af Kobber virkes aarlig mod 155,000 Pud. Af Tin findes intet, af Bly og Sølv kun faa Spor Som Hovedstapelplads for den indre Omsætning af disse Egnes Frembringelser, er Nischnei-Nowgorod; men for den udenlandske Søehavnene af Archangel, Petersborg og Taganrog. (Udtogsviis af Bilag til allg. Zeit. 100.)De mange Bjergværker og Smeltehytter i de uralske Bjergstrækninger have foraarsaget en saadan Udhugning af Skovene, at Drivten maa tabe sig, og om kort Tid mange Steder ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Et nyt Produkt er siden 1822 blevet af Vigtighed; det er nemlig det uralske Guldsand, som forhen kun gav ubetydeligt Resultat. J Foraaret 1823 blev en Bjergværkscommission, bestaaende af Senator Soymonoff og Professor Fuchs af Kasan, didsendt; hvilken Kommission i Aarets hele Sommer var beskjeftiget med Undersøgelser af den hele østlige Deel af Ural, og bragte til de vigtigste Resultater, saa at dette Produkt siden har med en høist mærkelig Stigen, givet betydelig Jndtægt. Benævnelsen Guldsand er ikke den rigtigste, saasom Guldet hyppigere træffes i forvittrede Granit-, Qvartz-, Schørl- og Skifer, end i Sand- og Leerlag. Rigest synes de forvittrede Qvarschichter at være. J samme findes ofte Guld i Klumper af flere Solotniks Vægt, ja endog af flere Punds. Udvaskningsprocessen er ikke kostbar, hvilket giver saa meget større Fordeel. J Aaret 1822 udvaskedes 22 Pud, i Aaret 1823, 114 Pud, i Aaret 1824. circa 286 Pud, i alt 420 Pud, af Værdie omtrent 21 Millioner Rubler Bankassignationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
(Uddraget af Liter. Wochenblatt der BørsenHalle No. 1.) 1 Pud er 40 Pund, 1 Pund er 96 Solotnik, 100 russiske Pund lig 81 Pund dansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
En fornem Lord der boer i Nærheden af Ayterbury, havde foræret denne Stads Magistrat en stadselig Kurv med Fuglevildt. Mairen indbød ham til at hielpe at fortære samme, og Jndbydelsen blev antagen. Da Lorden var ankommen og førend man satte sig til Bords, præsenterede Mairen ham sin otteaarige Søn, der, efter hans Forsikkring, opvakte gode Foghaabninger. Lorden gjorde Drengen nogle Spørgsmaale, og erfarede, at han lærte de gamle Sprog, For at hædre den fornemme Gjæst havde man i Spisesahlen anbragt et prægtigen udziret Vaabenskjold, der viste dette Huses Vaabenmærker med Devise, fulmus, en af Virgil laant Hentydning paa Familiens foregivne Nedstammen fra de gamle britanniske Konger. Mairen, der gjerne vilde give sin Søn Leilighed til at aflægge en Prøve paa sin Sprogkundskab, opfordrede ham til at forklare dette latinske Ord. Men ulykkeligviis var det deelt i to Deele; den første Stavelse stod paa det ene Feldt til Venstre. og den andet til Høire, og Drengen oversatte Ordet ligefrem med fu, jeg var, mus, en Muus Norske Speciessedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Professor Steffens har i afvigte Foraar holdt i Berlin Forelæsninger over naturhistoriske Gjenstande. Da han havde sluttet samme gjentog han dem in nuce for en glimrende Forsamling af Damer, og reiste derpaa igjen til Breslau. Thorwaldsen har fuldendt en fortræffelig Løve, som han havde modelleret efter en levende Original.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
J Berlin fandt man nyligen et stort Stykkeafsprængt af en stor og ypperligt poleret Granitblok, bestemt til Postament for en Statue. For Opdagelsen af denne skjændige Gierning er udlovet en Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-08
Kjøbenhavns Børs, den 8 November 1825. Hamburg 2 M.a vista 207 Species 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito . . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 189 1/2 190 Rbd. Sedl. 50 151 Rbs. Tegn. 87 3/4 88 Rbd. Sedl. - i Banco(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 101 3/4 Rbd. r. S. 107 107 3/4 i Sedler. 99 99 1/2 Rbd. r. S. 99 99 1/2 Banco. 99 199 1/2 Banco. 102 1/2 103 i Banco. 95 95 1/2 i Banco. i Sedler. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Skilderie af 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 91. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 November 1825. Dronning, Lovise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
(J Anledning af hendes Ligs Forflyttelse til det ny Capel i Roeskilde Domkirke.)Hr. Ebenche d'alma valorosa e bellaTonor sia poco pregio, & pero quelle, Che si pud dar maggjøre. Alla virtute in terra. C. Guarini, Skal Harpen taus, med Sørgeflor omvunden. Urørt af Dannerskalden, evigt staae? Og skal en herlig Tid, som længst henrunden, J Glæmsels Hav umindet da forgaae, Ja, skal en Aand, hvis Dyders Stierne tindred Paa Danmarks Himmel med en hellig Glands, Som Armods Nød i hele Livet lindred, Ei smykkes med Sionas Blomsterkrands, Dit Folk Du var, Lovise, den Tilbedte, Men det, hvortil Din Mildhed Fødsel gav, Det Held, som Du Uskyldighed beredte, Nu synes jordet i Din kolde Grav. Dog nei - end banke Hjerter for Dit Minde, End sukker mangen Ædling ved Dit Savn, Og blandt en yngre Slægt Du end skal finde En Røst, der signer høit Dit hulde Navn. Vel er det Gjemme lukt, hvori den Spæde Opsendte taus til Gud sin Bøn for Dig, Men sølvgraa Olding med forynget Glæde, Ved Staven vaklende erindrer sig:At det var Dig, som Axelstad har givet Et Tilflugtsted for Qvinden, som forladt, Med Frygt for den, der skyldte hende Livet, Fortvivlet vandred i den mørke Nat; Som, i sin Kamp med dyrebare Pligter, Omspændt af Qvalers rædselfulde Hær, En skummel Fremtid hvert et Haabglimt svigter; Som driver, lig et Vrag, blandt blinde Skjær. Fra Bøddelsværdet frelstes mangen Moder, Lovise, ved Din Ømheds milde Haand, Og nyfødt Nor, Du ydede de, Goder, Der rantes det af Tidens grumme Aand. Et Diadem omstraalte Dig med Hæder, Og Danmarks Krone Du paa Jorden bar; Du nød en Dannebods - en Moders Glæder, Og første Qvinde i Dit Land Du var; Men Guldet ligt paa Sommerfuglens Vinger, Er Høiheds Glimmer blot et gyldent Støv, Naar Døden brat sit sorte Glavind svinger, Den falder som et halvfortørret Løv Dog, naar Saphirer og Rubiner blegne, Staaer Dyden i sin fulde Morgenrød; Den blomstrer end, naar Pyramider segne Og trodser Magtens Vold og Tid og Død. Din Daad, Lovise, var Din bedste Løn, Og aldrig trængte den til Smigertone; Men stedse skal hver Danmark ædle Søn, Dig række Skjønsomhedens Hæderskrone; Den fuldt opveier hver en Mindesteen, Som Verden stundom endog Lasten reiser: Det gyldne Tag, der skjuler mørske Been, Og pragtfuldt over Støv og Orme kneiser. Alt skaber Tidens Vælde om til Muld, Endog det Herligste, som Jorden bærer; Kun Dyden er et lueprøvet Guld, Som Dødens gridske Jld selv ei fortærer. Din Mindestøtte, o Lovise, staar, Urokkeligt i hvert et Dannerhjerte; Den reistes Dig midt i Din Alders Vaar, Ved Luen, som Du selv saa mægtigt nærte; Den stande skal, saa længe som vor Jord Har Sands og Aand for Kongelige Dyder, Og lyse, som en Stierne, i vort Nord, Saalænge Dansk fra danske Læber lyder! Odense's Omegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Endnu vil jeg kun ialmindelighed bemærke: at i Jndskrivten paa Kirkemonumentet over den Afdøde kunne en lille Henviisning antyde Pletten, hvor han hvilede paa Kirkegaarden. Tilgiv nu, gode Ven, denne lange - altfor lange Disgression, der er nærved at synes Dig mit egenlige Emne aldeles uvedkommende, ja, hvad er værre, synes hartad mig selv det; imidlertid har jeg nu skrevet, og vil nødigt slette ud, det jeg skrev, lad os derfor atter standse ved et og andet Punkt i Eders Omegn, hvor Noget hiist, Noget her lod sig sige: See f. Ex. det lille Stykke øde Land mellem Eders udenbyes Kirkegaards Allee og Husene langs med denne Skulle Vedkommende ei, hvor det lod sig gjøre, hellere ville skjænke Beboerne af disse Huse det til Havepladser, (imod at Slige net anlagdes, og vel vedligeholdtes), end at lade det ligge, som det nu ligger, saa tætved et Sted, der besøges saa ideligt som Kirkegaarden. Skulle de, hvis Sag det kunne blive, ei være at formaae til, at gjøre den smukke Dæmning mellem Aalykkegaards- og Næsbyhoveds Skov til en behagelig Spadserevei mellem Begge? Skulle et lille Gangtræ over den smalle Aae mellem Hunderupskoven og Fruens Bøge være nogen stor Sag til Forbindelse af disse, af deres Eier forresten saa vel smykkede, Skove, Dog nu til Byen selv. Et herligt Tempel er St. Knuds Kirke. Vi have saa, der kunne stride med den om Rangen: Her er et fortrinligt Forhold af alle Dele indbyrdes og af disse til det Hele, et fortrinligt Forhold af Længde til Brede og Høide, baade ind- og udvendigt, her er en høist tækkelig Simpelhed i Stilen. Jeg veed ikke, hvorvidt den sande Smag tillader, at Kirken forneden er ligesom maskeret af alle de Træer, Kirkegaarden er fyldt med. Det seer ret hyggeligt ud, men ved en Bygning af den Natur er der vel meer Spørgsmaal om: den noksom kan falde i Øinene, og det kan den ikke, deels af denne Aarsag, deels formedelst de mange Bygninger, som altfor tætom belemre den Overlærer Bruns Gaard og Gymnasiet ere Kirken endog i Brandtilfælde høist farlige, og burde aldrig opbygges igjen, friede Skjæbnen Kirken engang for dem. Hvad og selve Synet angaaer, er det vist, man maatte ønske, at kunne bortmane Latinskolen, Salomons Gaard og hvad Andet, ligger mellem Flakhaven og Kirken, der da ville vise sig i al sin Pragt og ei meer taale de omstaaende Træer. Men een Fordring gjør Kirken høit til sin Menighed og Stadens Jndvaanere, og det er paa en skjønnere, meer smagfuldt anbragt Jndgang. Træder jeg ind i en Kirke, maa Totalindtrykket, i det jeg fra den rette Side ligesom overskuer Alt, være indgribende og talende baade til Hjerte og Sands. Indgangen maa derfor være midtfor. J St. Knuds Kirke altsaa der, hvor nu det eilskovske Epitaphium og Daaben er. Daaben synes mig meget værdigt at kunne anbringes i selve Koret, eller om man saa fandt det smukkere, i eet af Kapellerne tætved dette, med en passelig Aabning til Koret; - det eilskovske Epitaphium derimod at kunne flyttes til det nuværende Vaabenhuus, naturligviis tilbørligen udziret – maaskee endog i Tiden med saadanne Mindemærker, som de ovennævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Jndenfor den ny Kirkeport maatte en Vestibul anbringes, og udenfor - efter en Tegning i passende Stiil – en Buegang hvilende paa simple Colonner. Her skulle Vogne kunne kjøre ind under, og de Afstigende være betryggede mod Veirliget. Det er nu engang Tilfældet: at der ved alle Festligheder - Barnedaab, Brudevielser o. s. v. kjøres til Kirke, man ville derfor vide Vedkommende Tak for denne Indretning, der tillige blev en Forskjønnelse for Kirken. Da nu denne Side af Kirken er dens egenlige Facade, lod jeg og alle Træerne, ligesom det Stakitværk, der er foran Samme mellem Justitsraad Falbes Gaard og Latinskolen omtrent, borttage, planerede den nu langt større vordende Plads, og anlagde endelig foran selve Indgangen.