JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Om Østpyrenæerarmeens Operationer har man sigende Beretning af den Franske Moniteur; Den 18de April rykkede Pyrenæerarmeens fjerde Corps Passet du Perthas ind i Spanien. Næste Morgen trængen Colonne frem over Col de Castaja. Til Fjenden mær de man endnu intet. Den 21de April havde den 5te og Devision samt Tropperne under Eroles trukken sig sama omkring Figueras ligesom ogsaa samme Dag Staden og stabellet Rosas blev indtaget. Den 22de opfordrede man Figueras Commandant til Overgivelse, men erholdt: Nei Jmidlertid trak Fjenden sig dog tilbage og Natten mellem den 24de og 25de blev Staden taget i Besiddelse. Marschal, Hertugen af Cogneliano erholdt ufortøvet bestemt Angivelse om de constitutionelle Generaler Minas, Milans og Lloberas Stillinger. Han vidste at de opholdt sig paa Fluviaflodens venstre Bred og deres indtagne Posto blev nærmere recognoserede. Den høire Fløi under Milans Befaling stattede sig til Fluvia, den Venstre under Llobera havde besat Tortella og Minas Devision var i Castelfolliopstillet som Reserve. Den 28 trak Fjenden sin høire Fløi tilbage og indtog paa Fluviabreddens høire Side saa fordeelagtige Stillinger at det var umuligt at angribe dem. Natten mellem den 30te April og 1ste Maj var Regnen, der siden 27de April uophørlig havde vedvaret, overordentlig stærk. Bilvouacerne blev oversvømmede, man kunde ikke give Jld med Gevæhrerne, Broerne vare i Fare, alle Veie ufremkommelige. Først den 2den Maj var det muligt at sætte over Fluvia, hvorpaa Fjenden trak sig tilbage og de af ham forladt Stæder bleve tagne i Besiddelse. Samme Dag forføiede Marschal, len sig med et Cavallerie og et Infanterie-Regiment til Girona, hvis Jndbyggere havde ved en Deputation fremskyndet de Franske Troppers Nærmelse. Det er vanskelig at forestille sig den store Høitidelighed og Fryd ved Indtoget. Biskoppen i Spidsen for hele Geistligheden, Embedsmændene og næsten hele Befolkningen modtoge de Franske ved Porten, hvor Marschallen blev overrækket Stadens Nøgler. Om Aftenen vare alle Husene illuminerede, og om Natten gave Jndvaanerne deres Glæde tilkjende ved Sange og Dandse. Girona skal være Oplagsstedet for det 4de Corpses Provian, tering; det besatte Land skal organiseres; en viis og fast Administration skal berolige Gemytterne, forbygge al Privathevn og formere Hjelpekilderne til den Kongl. Armees Styrke i Catalonien." - Den 7de Majer Hertugen af Angouleme ankommet til Bridiesca.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Vittoria, den 29de April. Segovia er rømmet af de constitutionelle Tropper ; dette sikkrer os fuldkommen Marschen til Madrit. - Troesarmeen tiltager daglig, ved Indtoget i Madrit vil den beløbe sig til 20,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Bajonna, den 1ste Maj. Saavel her som i St. Jean Pied de Port, bliver oprettet et nyt Corps Troestropper, omtrent 6000 Mand stærk. Napoleon den Andens Regentskab, der for nogen Tid siden drev dets Væsen paa Grændsen, har trukket sig tilbage til det Jndre af Catalonien. - Det var kun nogle faa Soldater der havde overgivet Fortet Jacca; de Øvrige vare paa Omveje stødte til Ballesteros. - Man taler! vedvarende om en mellem Ballesteros og General Molitor ved Tudela og Calahora forefaldet Fægtning, hvis Udfald man dog ikke veed. - Flere Beretninger melde, at i Ryggen af Armeen allerede de første Guerillas have ladet sig til syne og ved Salinas borttaget en Vogn med Krigsfornøden, heder. - Blocadecorpset for Pampelona har endnu intet Belerings-Skyts erholdt.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Perpignan, den 2den Maj. Vi erfare nu at General Donnadiens Colonner, næsten gandske havde omringet Mina. Jmidlertid mærkede de Constitutionelle nok Faren, thi de rømmede skyndsom Olot, Campredon og alle paa Grændsen værende Byer, for at trække sig til Højene ved Besal, hvor de nok troede at kunde holde Stand.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Spanien. Den 23de April, Formiddag Kl. 10 1/2, blev Cortes forsamlingen aabnet i Sevilla. Præsidenten Calderon holdt en lang Tale, hvori det blandt Andet hedder: "Vi have bragt vor constitutionelle Konge og hans Familie i Sikkerhed. At fordrive Magt med Magt, det er nu vor første Pligt. Man angriber, ikke allene vor Frihed, man vil ogsaa berøve os vorUafhændighed; man vil ikke allene dictere os Love, paatrække os Slavekittelen, man søger endogsaa af besmitte den constitutionelle Trones Glands, fordi man ikke har Mod til at efterligne denne Dyd og en slig Patriotisme. Faste og eenige i vore Foretagender, ville vi som den Spanske Nations værdige Repræsentantere arbeide paa med den ene Haand at forsvare Templet, Dyden og Friheden har oprettet, og i den Anden stedse holde Sverdet, for at forsvare Constitutionen mod de der vilde ødelægge den. Byder Nøden det, da ville vore Medborgere kjæmpe med i de Stridendes Rækker, nye Exempler paa Dyd og Tapperhed skal vise hele Verden at vi med hver Dag stedse gjøre os værdigere, ei allene til Tyraner, nes Hevn og Had, men ogsaa til alle fri Folkeslags Kjerlighed og Taknemlighed og til Nationernes og Aarhundredets Beundring. Denne Tale blev modtaget med det lydeligste Biefald, og bliver trykt for at omdeles i alle Provindser.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Under Cortes Sædet den 24de April forelæstes Hans Katholske Majestæts Krigserklæring til Frankrig, der lyder saaledes: "J Betragtning af at den Franske Regjerings Tropper, uden Krigserklæring, uden at iagttage de ved Sædvane helligede Former, er indtrængt paa det Spanske Gebeet; i Betragtning af at dette Angreb ingenlunde kan ansees for Andet end en Forbrydelse mod Folkeretten og en egentlig Begyndelse af Fjendtlighederne mod Spanien; i Betragtning af at det er min Pligt at fordrive Magt mod Magt, forsvar Staten og straffe den indtrængende Fjendes Forvovenhed, har jeg efter Statsraadets Tilraad og ifølge den 235 Artikkel af den politiske Constitution, besluttet, ligesom jeg herved virkelig beslutter, at erklære Frankrig Krig, og jeg forord og befaler herved de competente Vedkommende, Samme, Lands og Vands at bekjæmpe med alle de Midler, der sta i deres Magt og som kunne stemme overeens med Folkerette Jeg befaler desforuden at denne min Krigserklæring skal kjendtgjøres med al mulig Høitidelighed, til hvilken Et samme skal trykkes, publiceres og sættes i Omløb." - cretet er egenhændig undertegnet af Kongen.)
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Ministeren for de udenlandske Anliggender, aflade Regnskab for sit Ministerium, ligesom Krigscormissionen meddeelte et Lov=Forslag angaaende Gurillascorpsene, der med liden Forandring blev an get. (Dette næste Gang.)
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Blandinger. For at gjøre Folk begribeligt, hvormeget Priveiendomme respecteres af de Franske i Spanien, for tæller Journal des Debats, at Hjorderne græsse ufostyrrede ved Siden af Landeveiene, og at Hønsene saa gar løbe de Franske Soldater imellem Benene. Co reer francai, gjør nogle bidende bemærkninger her ver, og tilstaaer: at være saare rørt over et saada Beviis paa Tillid, at Høns, som af Naturen dog frygtsomme, ikke engang kunne lade sig nøies med see Soldaterne defilere forbi paa Landeveien, men Henrykkelse endog flyve dem imellem Benene, En Englænder som forlod Madrit den 10de Ap har fortalt i London, at Spanierne syntes besielaf Tillid til deres egen Kraft og Mod, og naar m. sagde til dem, at de Franske rykkede frem, svarte bestandigt: Lad dem kun komme; men føiede ste til: "Vi forjoge Mohrerne, og disse hos Indiget ski le nok ogsaa lære at kjende os! Hvilke urimelige Forestillinger Munkene i Span indpræge menig Mand om Constitutionsforsvarer: Hensigter, havde man nylig et latterligt Exempel, med en af Jnsurgenterne, som blev taget tilfange, Valencia, og i sin Angest raabte: "For Guds Sky slaae mig ikke ihjel! jeg vil jo gjerne blive en Jøde Pariser Nationalgarder af alle Grader overrafor kort Tid siden Herr Mercier den bestemte Ær fabel; derpaa fulgte et Gilde, hvor kun een Sk. udbragtes: for Manuel og hans Colleger! - Med saadant skeer midt i Hovedstaden, har man i Bag res arresteret en stakkels Skræder, der samlede S. skription til en Stedmoderblomst (penter) af Ge til Foræring for Manuel.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Fædrelandet. Efter Forlydende er Deres Majestæters Kong, og Dronningens og de øvrige Kongelige PersorAfreise fra Residentsen, ikke bestemt førend til 3die Junii.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Hs. Durchl. Prindsen af Philipsthal og i si Kjøbenhavn til Kiel, for derfra at fortsætte i nisen til Tyskland. Ogsaa Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen, Gemalinde afreise, efter Forlydende, med det førtil Tyskland, hvor de agte at tilbringe Sommeren.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Søndag Aften den 4de Dennes rasede en rædsom ud i Nyraad ved Vordingborg, hvorved 7 Steder skulle være afbrændte. Hvoraf Jlden er opkom vet, vides ikke med Vished. Tvende til Hielp ilende, Pennesker skal være kommet tilskade, den ene ved at blive forbrændt, og den anden ved at faa sine naar overslagne.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Det skjændigste af alt skjændigt Uvæsen, Mordnanden i Herritzlev, er nu for endeel opdaget. Jndsidder Jørgen Tække hos Hans Andersen i Herritzlev, aar den 2den Mai d. A. tilstaaet for Sognefogden, sammesteds, at han havde sat Jld paa den ene gaard, men var kjøbt dertil af begge Smedene, Fader og Søn, for 10 Rbd. og med Løvte, at de nokstulde sørge for ham i hans øvrige Levetid. De sid nu alle ved Vingebenet i Rødbye. Det er ikke 4 se Avisen No. 57), men 5 Gange, at det paa en har har brændt i Herritzlev. Horsens.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Den sidstleden 6te Maj henrettede Cyrasseercorpotal hedte Jørgensen, var en indfødt Kjøbenhavner: et meget smukt Menneske af særdeles god Dan melse. Hans ulykkelige Forbrydelse, ikke allene at hve gjort falske Bancosedler, men endog at dræbe Nenneske, bragte ham den fortjente Død. Han Efterlader en ung Kone og 3 Børn, hvoraf det enudnu er ved Brystet. Da dette ulykkelige Ægtevar elskede hinanden med megen Inderlighed, var Skilsmissen, beskrivelig rørende, og man maatte næsten bære den unge Kone hjem fra Fængslet, hvor hun den sid te Morgen havde udpyntet Synderen i en Kembridssigskjorte, nedringet i Halsen og trukket sammen ned et Løbebaand, og deromkring brede sorte Lyningsbaand bunden i en Sløife forpaa; omkring: linet var Skjorten atter trukken sammen med en sort Kiølfe foran; for Hænderne og paa Ærmerne var mme Prydelse, om Halsen et hvidt Halvtørklæde, bunden i en Sløife, lange hvide Beenklæder af sam ne Slags hvidt Tøi som Skjorten, med sorte Sløier forneden; hvide Strømper, nye Skoe, en nye det, og derunder Haaret nydelig krøllet. Endog hans Lænker vare polerede saa blanke som Sølv. Alt dette var den ulykkelige unge Kones Værk, den kan give Anledning til mange Slags Betragtninger for Psychologerne.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Kjøbenhavns Børs, den 16de Maj. Spe Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. ser 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s.a 14 Rbmk. 13 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer af (Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Døde. Madame Lundorph, fød Haste, 84 Aar (efter ethalvt Aars Sygeleie); C. C. G Hoppe, 53 Aar, begge i Kjøbenhavn. Postfører og Dannebrogsmand S. Jesper elsen i Odense, 79 Aar; Kjøbmand S. Bonnig i Bogense, 89 Aar. Statsraad Lauriz Kjellerup, 71 trefjerdedeel Aar; Vurderingsmand J. D. Thorup (som i 40 Aar har havt denne Bestilling), 72 Aar; Skipper C. K. Krogh, 55 Aar 9 Maaneder; Rose Emilie Rosendahl, 9 Dage; alle i Aalborg. Forrige Eier af Østeraagaard Nielsen, 50 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
et Fra den 12te til den 17de Maj, er ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Den 12te Maj, Peder Christensen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Poul Jensen fra Dito med Dito. Peter Stougaard fra Dito med Steenkul og Salt. Søren Pedersen fra Dito med Dito. Mathias Jversen fra Dito med Salt. Peder Lorenzen fra Dito med Steenkul. Peder Jensen fra Dito med Stykgods. Hans M. Hansen fra Dito med Stenkul. Jørgen Toxværd fra Dito med Salt. Hans L. Hansen fra Dito med Stykgods. Hermann Nielsen fra Aarhuus med Ballast. Benjamin Gadd fra Halmstad med Salt og Staver, Peter Pahlson fra Malm med tomt Træe og Tøndebaand. Den 13de, Johan C. F. Støchel fra Kjøbenhavn med Ballast. Peder N. Fisker fra Dito med Dito. H. O. Kuiper fra Dito med Dito. Olof Lindblad fra Carlshavn med Staver. Den 14de, Anders Josephsen fra Thisted med Talg. Jens Graversen fra Mariager med Brænde. Hans Serresleff fra Flensborg med Brændeviin. Ole A. Breum fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. Den 15de, Berend, L. Buhne fra Christiania med Bord. Den 16de, Robert Monro fra Newcastle med Steenkul. I. C. Dolleriis fra Thisted med Kornfrøe. Den 17de, Peter Nielsen fra Sæbye med Brænde. Jens Thorndahl fra Helsingøer med Bal n last. James Primrose fra Newcastle med Steenkul Udgaaede. Den 12te Maj, Jens Jensen til Drammen med Korn og Fedevare. Christian Caspersen til Sønderborg med Ballast. Søren Hoffmann til Kjøbenhavn med saltet Sild og Stykgods. Peter Janson til Malm med saltet Sild. Den 13de, James Stormont til England med saltede Hudder og Skind. Niels J. Møller til Aarhuus med Kalk, Kride og Trancitgods. Lars Larsen til Norge med Korn og Fedevare. Hans Thygesen til Kjøbenhavn med Rug. Den 14de, Stian Bertelsen til Norge med Korn og Fedevare. Peter Pahlson til Malm med saltet Sild. Den 15de, Jacob Jacobs Rahs til Embden med Rug. Niels C. Koefoed til Kjøbenhavn med saltede og tørre Sild samt Dito Dito Aal. Den 16de, Christen Christensen til Dito med Dito Dito. Niels Anthonisen til Gothenborg med saltet Sild, Uld, Hudder og Skind. Hermann Nielsen til Aarhuus med Uld, Hudder og Smør. Søren Andersen til Drammen med Korn og Fedevare. Lars Andersen til Frederikshavn med Byg. Den 17de, Samuel Nielsen til Norge med Rug. Lars Sand til Kjøbenhavn med falket Sild. Amund K. Flørnes til Norge med Korn og Fedevare. Berndt L. Buhne til Christiania med Kornvare. Jørgen Toxværd til Østersøen med saltet Sild.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Copulerede den 19de Maj, Hoboist og Dandselærer J. F. Zangenberg og Jfr. M. Lund.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Bekjendtgjørelser. At Prøveprocurator Christopher Gleerup Na skou i Dag, efter et langvarigt Sygeleie, er afgaaet ved Døden her i Byen; det bekjendtgjøres, til Efterretning for hans fraværende Familie og Venner, af Skifteforvalteren, i hans Boe. Nibe, den 16de Maj 1823. Bassesen. Foranlediget af flere, saavel dette som forrige Aar til mig indkomne skriftlige Begjæringer, om Frietagelse for enkelte Værnepligtige fra Møde til den befalede Exerceertid, maae jeg herved bekjendtgjøre: at det ikke staaer i min Magt at tilstaae nogen en saadan, mod de bestaaende Anordninger, aldeles stridende, Frietagelse, at jeg altsaa, ikke heri efter mit Ønske, kan tjene nogen, og at man derfor uden Nytte, vil henvende sig til mig desangaaende. Sammes, Aalborg, den 13de Mai 1823. Oberst og Chef for det 3die Jydske, Jnfanterie-Regiment.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Fredagen den 30te Dennes, Formiddag Kl. 9 slet, bliver paa Hovedgaarden Walegaard foretaget en Skiftesamling udi den sammesteds afdøde Proprietair N. Steenilds Stervboe, hvormed ønskes at samtlige Arvinger og Legatarier behagelig ville give Møde. Sæbye, den 9de Mai 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Hvad Tid om Dagen det forlanges, opvartes med varm og kold Spise, saavel i, som uden Huset, samt bedste Øl paa Flasker, til billigste Priis hos Undertegnede. Frantz Sørensen. Aalborg, den 7de Maj 1823. boendes paa Gravensgade.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Avlsgaarden i Lerre, circa 6 Tdr. Hartkorn med nedlagt Sædekorn, samt gode Besætning, og alt Tilhørende, er strax at faae til Kjøbs underhaanden, og i Mangel deraf til Fæste eller Forpagtning. Hvorom accorderes med Chr. H. Sødring. Eieren. i Aalborg. God Græsgang her ved Byen anvises fra Bogtrykkeriet. En Tørvestak i Nærheden af Aalborg paa 4 a 5 Læs, er at faae tilkjøbs. Bogtrykker Wandall giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Fortegnelse. over de uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i April Maaned 1823. Rbs. 1 Lars Chr. Nørgaard i Aalborg fra Hamborg, 2 Jacob Kjellerup i Dito fra Dito, 3 Chr. Thygesen i Dito fra Dito 4 Etatsraad Lauriz Kjellerup i Dito fra Dito Det 3die Jydske Jnfanterie-Regiment i Dito fra Kjøbenhavn Jens Østergaard i Hellevad, Addr. Rasmus i Kjelderen ved Vesteraae i Dito fra Dito Joh. Deichmann i Aalborg fra Altona 8 Dito i Dito fra Dito 9 Jacob Christensen i Dito fra Hamborg, 10 Henningsen et Rubsahm i Dito fra Dito 11 J. et N. Kjellerup i Dito fra Dito Hoboist Ohlsen ved 3die Jydske Jnfanterie-Regiment i Dito fra Eckernforde, (Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
Auctioner. Efter Vedkommendes Begjering, bliver den Aalborg; es Hospital, tilhørende Konge=Qvægtiende af Wadu Horsens, Hammer, Sulsted, Biersted og Aabye Sogne, og Auction paa mit Contoir, den 30te Maj førstkommende, i Eftermiddagen Kl. 2, opraabt til Bortforpagtning paa Aar fra 1ste Januar d. A. at regne, efter de Conditioner som Auctionsstedet blive publicerede og som forinden ere til tersyn paa mit Contoir, hvilket herved til Lysthavendes 6 terretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye den 17de Mai 1823. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1823-05-21
De Aalborg Hospital tilhørende Konge Qvægtiender, Ugilt, Wenneberg, Jelstrup, Harritzlev, Thornbye, Ugge bye, Bjerbye, Vidstrup, og Skallerup Sogne, bliver i offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen 3die Juni førstkommende, Kl. 10 Formiddag, opraabt Bortforpagtning i 6 Aar, fra afvigte 1ste Januar at reg efter Conditioner, som ved Auctionen kundgjøres, og sig fra nu af ere at erholde til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende ville altsaa behage at give Møde bemelde Tid og Sted. Hjøring den 18de Maj 1823. S. Poulsen. De Proprietair Christian Frederik Vichmann, Opbudsboe, tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Avlsgaarden Clausholm beliggende i Hellevad So Jerslev Herred, som staaer for ufrie Hartkorn Ager Eng 14 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 enhalv Alb., tillig med sammes Anpart af Kirke-, Korn- og Qvægtienderne samt 2de underliggende Huse der ere bortleiede paa Livstid. 2) Hellevad Sogns Konge-Korntiende, (Qvægtienden udtagen), som er matriculeret for 28 Tdr., og hvori hører 239 Tdr. 3 Skp. 1 Fdk. 1 Alb. tiendeyden, Hartkorn, hvoraf Tienden kan hæves in natura af om trent 90 Tdr.; bliver efter 1ste Prioritets Panthavers Forlangende stillet i en 6te og sidste Auction, som afholdes paa Clausholm Tir den 17de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, som fori den kan erfares hos Procurator Juul i Aalborg og under tegnede Auctionsdirecteur. Eiendommene kan strax eftApprobationen tiltrædes, ligesom endeel af Kjøbesumme derudi blive indestaaende, og findes disse iøvrigt nøiere beskreven i denne Tidende No. 121, 122 og 123 forrige Aar Sæbye, den 19de Mai 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
Nyeste Postefterretninger. Fra Krigsskuepladsen. linger Postdagen ingen Nyeheder af nogen Betythed. Siden 9de Maj har Hovedqvarteret været i siges, hvor Generallisimus som sædvanlig, paa meest glimrende Maade blev modtaget. Det før Corps har begyndt at sætte sig i Bevægelse mod Alladolid. Det hedder fra Bajonna under 9de af: "Vi befinde os endnu stedse her uden Post fra drit, og uden Spanske Blade, ikkun Privatbrebringe undertiden Efterretninger fra Krigsskuehidsen. Jfølge de seneste fra Vittoria, skal Molo med sit Armeecorps marschere af Asturien, for naneuvrere paa den Franske Armees høire Fløi søge paa at understøtte Santona og fordrive Troropperne fra Bilbao. Ballesteros skal ved de Maneuvrer have standset General Molitor Pasch, hans Magt (muligt noget overdreven) an haes til 15,000 Mand. - El Pastor, Minas sle Vaabenbroder, har modtaget Commanden over Guerilla-Corps, hvilket er bestemt at operere Arragonien. - Mina selv, har af Kongen og nes erholdt den meest ubegrændsede Fuldmagt. at rige Privatfolk i Catalonien have for egen Reg sig oprettet enkelte Fricorps. Skjøndt den Franske og den Spanske Armee, al kede i nogen Tid har staaet lige over for hinanden, der endnu ikke vexlet et Skud. De Constitutio le synes at være besluttede paa, forsvarsviis at maae frem; thi stedse holde de Bjergene besatte, der stændse den høire Side af Veien fra Figueras til acellona, og deres Armee indtager stedse de forKlagtigste Stillinger. Det er nok uden for al Tvivl, at den Franske Arstes Standsning vil vedvare, indtil nye Tropper, ankomne fra Fædrelandet. J Paris selv taler, man om betydelige Udskrivninger. Desuagtet meente Bladet Quotidienne, at de Franske Tropper den 25de Maj ville være i Madrit, hvilket vel ei kan være saa gandske usandsynlig, men at Kong Ferdinand, som et andet Orakel har udsagt, endnu inden denne Tid skulde være ankommet til hiin Stad, dette maae nok ansees for mindre mueligt. Spanien.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
Lovforslaget som Krigscommissionen i Cortesforsamlingen den 24de April i Sevilla fremlagde, lyder saaledes: 1) Enhver General en Chef af Armeen, og i deres Forfald, medens Communicationen er afbrudt, Districts- og Provindsial befalingsmændene, have Rettighed til at danne Guerillas eller Fricorps. 2) Provindsial, befalingsmændene ere Guerillascorpsenes Jnspecteurer. De have Opsigt med Corpsenes Organisation, og ville til disse udstæde Patenter, uden hvilke, de af Byerne de gjennemdrage, ingen Understøttelse kunde fordre. Guerillas=Corpsenes Beklædning og Eqvipering saavelsom deres Organisation i Compagnier, Esqvadroner og Batailloner, er anfortroet Overbefalingsmanden eller den Commanderende i Districtet. 4) Belønninger, hvortil de ved Guerillascorpsene tjenende Jndividuer kunne gjøre dem værdige, blive af Regjeringen paa General en Chefernes Forestilling, bevilget. 5) I de af Fjenden besatte Districter og Provindser, have alle Spaniere Tilladelse til at danne sig i Guerillas, A.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
En Forandring er foregaaet i Ministeriet. Barros og Badillo have faaet deres Afskeed og Morcategui og Mugnaz udnævnte til deres Eftermænd; ligeledes ere udnævnte: Calatteva til Indenlandskminister og Zarraqvin til Krigsminister. (Et Fransk Blad vil vide at Abisbal med en Adjutant pludselig har forladt Madrit og ingen veed hvorhan er taget hen. Det Spanske Ministrium skal have tilkjendegivet Sir Court, ikke at gjøre noget Skridt til Forsonin, aalænge Franske 2. i Spanien. Det gamle Ministrium er endnu stedse i Virksomhed, og der formenes endog, at de nye Udnævnte, slet ikke ville antage deres Poster.)
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
Den 25de April forkyndte Justitsministeren under Cortesmødet, at Hs. Majestæt Kl. 1 vilde modtage den Deputation der ønskede at lykønske Høistsamme, til hans Ankomst. Deputationen begav sig den til anførte Tid til Kongen, der takkede dem forbindtlig foren slig Opmærksomhed.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
Tyrkiet. Det hedder almindelig at Grækerne kun under Betingelse af fuldkommen Uafhændighed, vil underhandle med Porten. Lord Strangford, der nok skal være en gandske duelig Mægler, søger nu ogsaa, som Talen gaaer, at bringe den Sag i det Rene, uagtet det vel for det Første neppe vil lykkes. I Constantinopel troer man, at Underhandlingerne mellem Persien, og Tyrkiet endnu har lange Udsigter, og Porten skal endogsaa have frabedt sig den Engelske Gesandts Jndblanding i Sagen. Det udstædte Firman angaaende Handelen paa det sorte Hav, har opvakt Misfornøielse saavel hos Frankerne som forresten hos flere handlende Europæiske Nationer.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
Blandinger. Rygtet om at Keiser Alexander i Sommer vilde besøge Badet i Embs, gjendrives i en Frankfurter Avis. J Würzburg er en Student nylig bleven myrdet.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
Den 7de Maj ankom til Dower 2de Courerer fra Calais nemlig: en Fransk og en Russisk. Dagen før, afgik Briggen Martha med Tydske Colonister til America. Keiserinden af Brasilien er den 21de Februar lykkelig forløst med en Prindsesse.
Jyske Efterretninger, 1823-05-24
J Sverrig skal for nærværende Tid befinde sig 1296 adelige Familier.