JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Blandede Efterretninger. Jntet Slags Fuskere ere farligere for Borgersamfundet end de lægevidenskabelige, eller de saakaldte kloge Mænd og Koner, hvis Klogskab sædvanligen bestaaer deri, at de vide at lokke Pengene ud af Lommen paa enfoldige Mennesker, ved høist skadeligt Bedragerie. Men hvor meget der end er ivret og skrevet imod denne værste af alle Landplager, saa drive dog saadanne Bedragere endnu temmeligen deres Spil i Tydskland. Saaledes lever der i Eikum, ved Herford, en Bonde, ved Navn Reinike, der lader til at være en sand Reineke de Vos. Han har ombyttet Plougen med Hyge Stav, som i hans Haand er et sandt Tugtens Riis for eenfoldige Mennesker, der fæste Lid til ham. Sin skuffinde Konst har han, saa at sige, indsuget med Modersmelken, thi neppe havde han forladt Moderens Bryst, førend man begyndte at lade ham udøve Undercurer. Fra alle Kanter strømmede Krøblinger, Blinde, Halte, Fattede, Veneriske og alskens Syge hen til dette Vid underbarn, for at lade sig stryge af det, og bruge det Vand, hvori det havde vaske sine Hænder, som et indvortes Lægemiddel. Man tog Sukker, Mandler, Knas og Legetøi, og derhos Foræringer for Forældrene med sig, for at bevæge Barnet til denne Operation. Men Præsten Schwager og Justitsr. v. Soble, gjorde Ende paa disse Vibundere, og Barnet kom saaledes i Forglemmelse, at Mange af dets Samtidige troede det allerede længe var død, da omtrent for 4 til 6 Maaneder, Drengen, som nu er en Mand paa nogle 40 Aar, paa ny har begyndt at forrette Undercurer. Af Menneske kjerlighed søger han at gjøre sin Underkraft saa almeennyttig som mueligt. J de 3 første Dage af hver Uge reiser han omkring i de omliggende Stæder, og hvor han lader sig see, omgives han af en Mængde Lidende. J de tre sidste Dage af hver Uge, modtager han de Syge i sin Bolig, og da ere Veiene i alle Retninger opfyldte med Menneskeer paa Vogne, i Kareter, til Hest og til Fods, for at blive der Natten over, da Dagen er dem for kort, hos ham selv og i hans Omgivelser er alting indrettet dertil meget nydeligen; ogsaa er der ved hans Bolig opslaaet en Restauration Bod. Hans hele Forretning bestaaer i at stryge og vaske Hænderne. Det første virker - saa paastaaer man - strax paa Stedet, og det sidste i en Frastand, da de Syge slæbe Vandet i Flasker hjem med sig, og bruge det istedet for Mineralvand. Baade udenfor og i Sideværelserne samle sig Lidende til hvis Beqvemmelighed der staaer Bænke i Beredskab. Riinicke har en Portner staaende for sin Dør, og denne lader den Ene komme indefter den Anden. Han fordrer af Jngen nogen Belønning, da han blot handler af Menneskekjerlighed; men han undslaaer sig heller ikke for at modtage den, og naar han af Enhver kun faaer 3 Gr. i Gjennemsnit, saa har han en større Jndkomst end en Minister, thi dagligen besøges han af flere end 2 til 400 Mennesker, fra de meest bortliggende Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Rettelse. J forrige Numer, P. 1308, Lin. 12 fra neden, istedet for det sidste Stykke, læs: det første Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Allerede i Aaret 1755 dannede der sig i Kjøbenhavn et Selskab af Damer, i den velgjørende Hensigt: at lade opdrage fattige Børn. Begyndelsen, skeete med 25 Pigebørn, hvilket Tal i Aaret 1761 var voxet til 75. J Spidsen for dette DameSelskab, som talte 25 Medlemmer, stod Dronning Juliane Maria og Prindsesse Charlotte Amalig. Prindsessen lod allene paa sin Bekostning opdrage 12 Børn. En Dame af Selskabet var altid Forstanderinde, men Bestyrelsen i det Hele overdraget til den bekiendte Pastor Lork, der maa betragtes som dette Samfunds Hovedstifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
J Aaret 1761 kostede paa Torvene: en Tde. Rug 7 Mk. 8 s. a 9 Mk.; Byg 3 Mk. 8 s.; Havre 4 Mk. 8 s.; Fyensk Smør 20 a 22 Rdlr.; Bøgebrænde 6 Rdlr. 8 s. a 7 Rdl. Favnen. - Regner man dette i Rigsbankpenge til en Cours af 700, bliver det omtrent Rug Tdn. 7 a 8 Rbd.; Havre 5 Rbd.; Smør 114 Rbd.; Bøgebrænde 42 til 49 Rbd. - Man kan af disse faa Exempler, som kunne forøges med mange flere, godt Høre, at, paa Sødevarer nær, vare de fleste Fødevarer, beregnede i rede Sølv, dyrere for henved 60 Aar siden, end nu. Klagerne over Skovenes Borthugning i vore Dage fremfor i ældre Tider, synes overdrevne. Allerede i Aaret 1761, d. 3 Juli, solgtes paa eengang ved Auction paa det Kongel. Gods Jægerspriis: 1000 Favne Brændeved, og, hvad der er mærkeligt nok, af fem Qvarteers Længde, istedet for at det nu sædvanligen kun er af en Alens Længde. Jøvrigt gives der paa Østerkanten af Jylland, fra Colding, Fridericia, Veile, Horsens a., paa tre til fire Mile nær Havet, endnu Skov nok. Det er især fra Colding Kanten, hvorfra Kjøbenhavn i Aar har faaet meget Brændeved. Tilforn pleiede vi at faae meget af vort Brænde fra Pommeren, &c., men i den sidste Tid faae vi det fra vort eget Land, og derved vinder ikke allene Staten meget, men det opmuntrer ogsaa til unge Træers Opelskning, og vil istedet for at formindske Skovene, tvertimod bidrage til at forbedre dem, og det af den ligefrem Grund, at dette mubedre lønner sig end tilforn. a 6 s
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Den Fuglestang, der paa den Kgl. Skydebane, paa Vesterbro, i Sommer, formedelst Alder og Skrøbelighed, maatte gjøre Plads for en ny, blev af Kong Frederik den 5te ikke af Kong Frederik d. 4de) foræret Selskabet 1761, og var altsaa 7. Aar gammel. Ved Fugleskydningen den 27. Aug. f. A. var den omvunden med en Guirlande af levende Blomster, og imellem hver Omgang var anbragt Kongehusets Navne i forgyldte Træk med Kroner over. Nederst, saaes to Skildter, paa det ene Fama, med en Ærekrands og en Omskrift; paa det andet en Skytsengel i Skyen med et Skjold og draget Sværd, ligeledes med en Om skrift. T T
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
man i Danmark har fundet, ikke fandtes i Gravhøie, eller dybt under Jorden. Det ene Horn, som blev fundet ved Galhuus, 1638, stødte en Bondepige paa med Foden, og troede at det var en Træstubbe, og det andet, som en Bonde fandt, 1734, stødte han paa med Spaden, da han vilde grave efter Leer. Uagtet det sidste ikke laae længer end 30 Skridt borte fra det Sted, hvor det første havde ligget, blev det dog ikke opdaget, førend 95 Aar derefter. At deslige kostbare Oldsager, næsten aldrig findes i Høiene, dertil maae Aarsagen nok søges deri, at de saakaldte Gravhæriere, uden Tvivl allerede i Oldtiden sørgede for, at saadanne Kostbarheder ikke bleve til Antiquiteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
De fleste Oldsager af Værdie, der i nyere Tider ere fundne paa flad Jord, ere uden Tvivl i Krigstider blevne hemmeligen nedgravede, eller ogsaa ved Skibes Forliis komne til at ligge i Vand, der med Tidens Længde er blevet til fast Land. At Land og Hav saaledes ere i evig Krig sammen, og at der paa mange Steder, hvor nu er Land tilforn har været Vand, og saaledes omvendt, er bekjendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Mariboe, d. 14 October. Den 10 dennes forlod Hs. Durchl. Statscantsler og Fyrst von Hardenberg med følge Lolland. Fra Greve borgen Hardenberg - hvor han i nogen Tid havde opholdt sig hos sin Familie - begav han sig til Nyekjøbing paa Falster, hvor han blev imodtager og hilset af Canonernes Torden; derfra brog han igjennem Stubbekjøbing til Grønsund, hvor han indskibede sig paa en preussisk Cutter: velsignet af Alle, som veed og kjender, hvor meget denne Ædling har medvirket til Europas nuværende Fred og Held. - J den korte Tid han opholdt sig paa Greveborgen Harvenberg ankom til ham 3de Esta fetter fra Berlin, af hvilke enhver især havde lagt Veien tilbage i en Tid af tvende Dage. - VedFalbydelsen over afgangne Birkedommer Kølles Efterladenskaber paa Svanevig indtraf det Uheld, at nogle tykke og tynde, store og smaae, høie og lave Auctionsgjæster gik neden om og hjem i Kjælderen, ved det at Gulvet, af et Fags Vidde, hvorpaa de stode, nedstyrtede, tilligemed nogle Kakkelovnsplader; dog til al Lykke kom ingen betydelig til Skade. - Vintersæden er nu paa de fleste Steder næsten nedlagt. - En Tønde Byg betales i denne Tid her i Mariboe med 9 Rbd. En Tønde Havre med 4 a 5 Rbd. - J Danzig er Prisen paa Hvede gaaet endnu høiere, endskiønt kun lidet er opkjøbt til Udførsel siden den 24de September. - Under 18 September har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt, at frivillige Bidrag maae overalt indsamles i Fyens, samt Lollands og Falsters Stifter, til den brøstfældige og forfaldne Domkirkes Jstandsattise i Mariboe. (Mariboe Av.) Nakskov, den 12te October. Fra den 5 til den 12 October ere følgende Skibs-Capitainer ved Nakskovs Toldkammer ind- og udclarerede: R. Jensen til Kjøbenhavn med Hvede. L. Andersen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Jesper Friis til Aarhuus med Hvede og Ærter. P. Weiløe med Passagerer til Fyen. Larsenius med Kornlast til Lübeck. - Alle hjemmehørende i Nakskov. - J Bøye til Flensborg med Byg. N. Bruun senfor fra Marstall, baglaster. N. Bruun junior fra Marstall, baglastet. Alle hjemmehørende i Marstall. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Aalborg, d. 13 October. Tirsdagen den 24. Septbr., om Aftenen omtrent Kl. 9, bemærkedes. mellem Nibe og Løgstøer et, med det, til samme Tid i Odense, Ribe og mellem Helsingøer og Hirschholm observerede, lignende Luftsyn - det viste sig først som en Stierne høit oppe i Syd - gled derpaa sagte ned i Øster - det var omgivet med en, meer end Luften i sig selv, lysblaae Ring, hvilken udvidedes meer og meer og syntes paa sidste Øieblik af Størrelse som en Spisetallerken. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Viborg, d. 14 October. Luftsynet, der faaes i Viborg som og i Odense den 24de September om Aftenen Kl. 9, blev og samme Tid seet i Ribe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
J Lørdags vare de første ferske Sild til Torv, Stykket kostede 4 s. Sæderugen kostede i Skive Marked almindelig 18 Rbd. Tdn. J Holstebro. sidste Marked kostede gode Foderstude 120 til 150. Rbd. Parret, og de havde god Aftræk. - Som en Synderlighed anmærkes saavel af Folk her i Byen, som fra Landet, at Maanen, der siden 6te Octbr. var i Aftagende, har staaet op, i Onsdags, Torsdags og Fredags, (9, 10, og 11te Octbr.) til een og samme Tid, Kl. 8 Aften, og skinner med en Klarhed liig Nymaanens. (Anmelderen vilde nok sagt: Fuldmaanens; thi med Nymaane følger ingen Klarhed.) - Ved det d. 12te Octbr. i Randers holdte Marked, var Sæderugen falden til 9 a 10 Mk. Skjeppen. Gamle Køer kostede kun 14 a 16 Rbd. og gode Malkekøer 30 Rbd. Slagteqvæget var og godt Kjøb. Kun Faarene vare dyre. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
I Gaar solgtes ved 6te Auction afd. Grosse rer Bertelsens Gaard, No. 88 paa Nytorv, til Grosserer M. Trier, for 75, 100 Rbdlr. S. V. Hele Kjøbesummen udbetales, i Følge Auctionsconditionerne, næstkommende 11 Dec. og 11 Juni Termin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Kjøbenhavns Børs den 18 October. Cours. Hamb. 2 M. 722, a vista 730. Amsterdam 2 M. 660, a vista, . London 2 M. 33 1/2 Rbdlr. Spec. 730. - Specier solgtes til 43 1/2 a 44 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 91 a 92 pr. 100; 77. Norske Sedler 32. Svenske Sedler, 10 Mk. 14 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende af 5 October bekjendtgjøres følgende offentlige Foranstaltning: Jndvaanerne i Drammen have skienket den forhenværende Raadstuebygning paa Strømsøe til en lærd Skole, som tildeels er forberedet ved et privat Jnstitut der paa Stedet, hvori allerede undervises i alle de Videnskaber, der foredrages i de lærde Skolen. - Ved naadigst Resolution af 14de Sepbr. er det bestemt, at en lærd Skole skal indrettes i Drammen; at Uderviisningen i Samme skal begynde den 1ste Octbr. d. A. for offentlig Regning af en Adjunct med 2 Timelærere, og fra 1ste April næste Aar tillige af en Overlærer; at disse Lærere skulle tillægges i aarlig Løn, denne 408 Specier og Adjuncten 252 Specier, samt Begge fri Bolig i Skolebygningen og Brænde; at Skolepengene fra samme Tid bestemmes til det Dobbelte af det, der fordres i de andre lærde Skoler, nemlig 32 Species aarlig af hver Discipel, foruden de bestemte Lyse og Brænde-Penge 23 Specier af hver, og at Ephoratet over denne Skole, som for øvrigt bestyres efter de for de ældre Skoler gjældende Anordninger, overdrages til Biskoppen, og Stedets Amtmand, til hvem, som boende i Nærheden, det særdeles Tilsyn med Skolens Regnskabsvæsen tillige overlades.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Amsterdamer Avisen beretter, at en meget troværdig Landmand fra Dublerdam i Holland fortæller, som en Mærkværdighed, at Storkene i Aar anden Gang ere komne tilbage der, og at nogle have faaet der anden Gang Unger, hvilket, efter de ældste Folks Vidnesbyrd i Almindelighed peger paa et skjønt Efteraar. Denne Mand har hørt fortælle af sin Bedstefader, der blev 101 Aar gammel, og følgeligen levede i Aaret 1703, at i samme Aar, da Storkene ligeledes vare komne anden Gang tilbage, Qvæget, der i Octobers Maaneds Udgang maatte tages ind fra Marken, Allehelgensdag blev drevet derud igjen, da Græsset stod saa høit, at det ikke ganske kunde afædes af Creaturerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Den berømte Physiker Klaproth har erklæret den i offentlige Blade indførte Efterretning om Stene, der i en Hauge ved Bonn d. 19 Juli skulle være faldne ned fra Himmelen og hvoraf en skal have veiet 100 Pund, for en reen Opdigtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maad Rod Netto Trettende Aargang. No. 85. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 October 1816. Nicolai Edinger Balle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Som Sjællands Biskop var hans Virksomhed mageløs, og man siger neppe for meget, naar man paastaaer, at han aldrig i den Henseende er blevet overgaaet af nogen Formand. Baade i hans Magazin for Kirkehistorien og i Pligtankret har han selv aflagt udførligt Regnskab for sin Bestyrelse. Hvor stor denne Virkekreds var, og hvor mangfoldige, de Forretninger vare, der bestyredes igjennem hans Contoir, erfares udførligen af begge disse Værker, der ere et varigt Mindemærke om hans utrættelige Drivtighed og Gavnelyst. Under hans Forvaltning stode 22 offentlige Stiftelser, til gudeligt Brug, der 1791 udgjorde 4,204,871 Rdlr., af hvilke den geistlige Enkecasse, 1793, eiede omtrent 240,000 Rdlr., og i hans Tid blev forøget med 20,000 Rdlr.; og Hielpecassen, for Præsteenker i Sjællands Stift, af hvilken baade de ældste og de andre Præsteenker, naar de ere to eller flere om et Kald, faae en Pension, hvilken Casse Balle har skaffet en Forøgelse af 10,000 Rdlr. af den ophævede geistlige Brandcasse. Ogsaa iværksatte han ved sine Forestillinger desangaaende, at enhver Sognepræst paa Landet siden 1792 maatte betale istedet for 500 Slettedalere 500 Rdlr. til sin Formand eller hans Enke ved Embedstiltrædelsen, og at den ny Eier paalægges, at holde Præstegaarden i forsvarlig Stand, hvorfor der aarligen af uvillige Mænd tages Syn paa alle saadanne Gaarde. Der er ingen Tvivl om, at dette bidrog meget til at Præstegaarden ikke forfaldt før Krigen, men om det ogsaa har havt samme gode Virkning efter Krigen, kunne vi ikke bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
En anden gavnlig Jndretning, som skyldte Balle sin Tilværelse, vare de homeletisk catechetiske Øvelser i een af Kjøbenhavns Hovedkirker, hvor unge Candidater kunde øve sig i Cathechiseren, der bidrager saa meget til at gjøre Undervisningen frugtbringende. Allerede i Aaret 1776-1778 havde han stiftet og bestyret et theologisk Selskab, hvis Medlemmer bedømte hverandres Taler indbyrdes, og hvilket Selskab var for unge Theologer, hvad det juridisk practiske Selskab er for unge Jurister. Det var ogsaa ved hans middelbare Bestræbelse, at det blev paalagt enhver Candidat, som vilde være Præst, at underkaste sig den homeletisk catechetiske Prøve. Med den franske Nevolutions Udbrud begyndte ogsaa i Religionens Anliggender den Gjæring, hvortil et forberedende Stof allerede fandtes i Voltaires, Humes og Helvetius's Værker. Den me Gjæring forplantede sig fra Frankrig og Tydskland til vort Fædreneland. Tanken om en gjen vunden politisk Frihed fødte ogsaa en Stræben efter religiøs Frihed. J denne aandige Frihedskamp fremstod Balle, som den, der vilde dæmne mod de Misbruge, der ved alt for stor Frihed i Tankeyttringen, muelige kunde foranledige Misbrug; men ikke ved Forfølgelser eller Pressetvang, ikkun ved Grunde vilde han bekjæmpe sine Modstandere. Allerede 1795 havde han begyndt i Waisenhuset at holde hver Søndag fra 6 til 8 sin bekiendte Bibellæsning, som efter Kjøbenhavns Brand holdtes først i Garnisons, og siden i Helliggeistes Kirke. Men ikke blot fra den geistlige Talestol, ogsaa i Litteraturen var Balle Religionens og Sædelighedens utrættelige Talsmand, ogsaa paa Landet søgte han at virke middelbart ved de nyttige og lærerige Skrifter, han for egen Regning uddeelte blandt Almuen paa sine Visitatser, hvor han vidste at gjøre sig saa yndet ved sin folkelige Omgang, at man overalt modtog og betragtede ham som en sand Fader. - Hans Medborgere paa skjønnede allerede længe hans Fortjenester, og et Selskab af værdige Mænd i Kjøbenhavn lod i Aaret 1798, ved frivilligt Sammenskud, præge til hans Hæder en Guldmedaille, af hvilken der ogsaa blev slagen 11 Stykker af Sølv. Med Medaillen fulgte en meget smigrende Skrivelse. Bidragen vare saa rigelige, at man ogsaa kunde sende hans Frue en Guldprætension, med hans Portræt, hængende i en Guldkjæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
J Aaret 1808 fratraadte han sit vigtige Embede som Sjællands Bisp, og indviede i Rundekirke sin værdige Eftermand, Dr. og Prof. Münter, efterat han i Forveien havde nydt den sjeldne Lykke, at indvie alle Danmark og Norges øvrige elleve Bisper. Hs. Maj. Kongen, hvis Confessionarius, han blev i Dr. Bastholms Sted, hædrede ham ved at udnævne ham til Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Hans Levnetsbeskrivelse, hvoraf nærværende Efterretninger tildeels ere øste, forfattet af Prof. Nyerup, findes i Lahdes Samling af fortiente Danske Mænds Portraiter, T. I. Han henlevede Resten af sine Dage i sin Families Skjød, hvor han hensov den 19 October d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Om de danske Provstemoder eller de saakaldte Landemoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
J nidlertid forfaldt disse af Superintendenterne ved Reformasionen organiserede Provstemoder, saade i Aaret 1618 i nogle Stifter ganske ikke holdtes. Hvad der gjorde, at man nu savnede dem hvor de ikke længer holdtes, var ingenlunde Kirkedissiplinen eller Noget Kirken Vedkommende, men overtimod noget ganske Verdsligt. Ved Reformasionen beholdt nemlig Geistligheden i saa kaldte geistlige Sager Jurisdiction i første og anden Jnstans.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Jndenlandske Efterretninger. Til Latinsk-Juridisk Examen have i dette Qvartal 13 Candidater fremstillet sig. De til skriftlig Udarbeidelse opgivne Spørgsmaal vare følgende: Af Natur- og Romer-Retten. I. Num jura quae occasione lasionis hominicompetunt sunt absoluta an hypothetica, (Børde Rettigheder, som tilkomme Mennesket i Anledning af Fornærmelse, udledes af den medfødte eller paadragne Naturret?) 2. An ex juris universalis principiis fidejussori solventi competit beneficium cedendarum actionum, (Kan, efter almindelige Rets rund sætninger, den betalende Kautionist gjøre Paastand paa, at Kreditors Ret overdrages ham 2) 3. Quid intelligitur per dominium eminens extraordinarium et quomodo probatur illud secundum juris publici universalis principia tribuendum esse Imperanti, (Hvad forstaaes ved Regentens overordentlige høieste Eiendomsret, og hvorledes bevises det, at samme, efter den almindelige Statsret, tilkommer ham 2) 4. An jus gentium recte dici potest jus natura ad gentes applicatum, (Kan Folkeretten med Grund siges at være Naturretten anvendt paa Staternes gjensidige Forhold?)H. Quasnam regulas tradit jus Romanum quoad prastationem damni in contractibus culpadati et num eadem principia amplectitur jus patrium, (Hvilke Regler antager den romerske Ret i Henseende til Erstatning af den Skade, der af Forseelse finder Sted i Kontracter, og antage vore Love samme Regler? Af Fædrenelandets Love. L. Er Desertio non localis en tilstrækkelig Aarsag til at paastaae et lovligen indgaaet Ægteskab hævet? 2. Er Arveret efter vore Love altid reciprot, 3. Kan den, paa en extraordinger Tid indgaaede Liecontract ansees stiltiende fornyet, naar Leiemaalstin er udløben, og i saa Fald, paa hvor lang Tid? 4. Hvorledes forstaaes den Talemaade, at agtes som Falskner, der forekommer i 310-4.5. Ere de i Octroen af 11te Mai 1778, §. 17. og Pl. 11 Mai 1796, omtalte Personer, der udnævnes til at afgjøre Tvistigheder mellem Assurancecompagniet og de, som denne haver ladet assurere, at betragte som Voldgiftsmænd eller Kommissarier,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Odense, d. 18 October. For KjøbstædmanDen vil det for Eftertiden blive en nødvendig Forsigtighedsregel, ikke at glemme, naar han bestiller levende Gjæs, at betinge sig, enten de skulle være med eller uden Fjer. De fleste Gjæs, som i dette Efteraar ere bragte her til Odense, kunne temmelig tjene til sørgelig Kiendsgierning paa, at Man nu har Kunsten, at ruske og plukke disse stakkels Dyr, overmaade vel inde, og Man altsaa uden Betænkning kan indprente flere nyttige Lærdomme af samme Slags. Slige sygelige Gjæs, som naturligviis aldrig kunne trives paa Stien, betales i Aar med 20 til 24 Mk. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Odense, d. 18 October. Nyeligen har her i Odense, som fortælles, en tidlang opholdt sig en Avanturier, et meget smukt ungt velklædt Menneske, som udgav sig for Regimentsfeldtskiær, paa andre Steder skal han have udgivet sig for Kammerjunker, af en bekjendt adelig Familie, gaaet med Sporer og Ordener, og overalt saavidt spørges, gjorde Gjæld, levede høit og tracterede stort paa Verternes Bekostning, indtil han fandt forgodt at eclipsere sig naar disses Taalmodighed brast. Nu skal han, efter Stikbreve, være paagreben i Colding. Denne unge Vindmager skal være en indfødt Kjøbenhavner, Søn af en agtværdig Borger, og af Metier have været Compagniefeldtskiær uden Examen. - Luftsynet af 24de September er seet, som nu erfares, overalt i Danmark. Hr. Holm, Skolelærer i Næsbyhovedsbrobye, beretter derom følgende: "Da jeg Aftenen den 24de September Klokken omtrent 9, gik fra Skolen hen til Degneboligen heri Byen, blev det pludselig saa lyst, at jeg kunde see Sandkornene paa Veien. Jeg vendte mig strax om for at erfare Grunden hertil, og saae da, at det var en stor Lyskugle, af en svær Bompes Størrelse, der bevægede sig fra N. Nordost til S. Sydvest. Den blev stedse mindre og mindre oval, og deelte sig tilsidst, efter knap et Minuts Forløb, i smaa langagtige Kugler, der tabte sig i det Fjerne. Naar man undtager Kuglens Størrelse og langsomme Gang, lignede den fuldkommen de sædvanlige Stjerneskud, hvoraf et temmelig stort nedfaldt forgangen Vinter i Brønden ved Degneboligen, og opfyldte Vandets Overflade med en geleagtig Materie, som neppe kunde rummes i en Kandepotte. (Jversens Av.) Aarhuus, d. 18 October. Gaarden Kjersholm mellem Aarhuus og Horsens, i den skiønneste Egn, herlig Bygning, med over 100 Tdr. Land Agerjord og hele dets Jndavl, solgtes forleden Dag ved Auction for 5,600 Rbd. N. V. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Jblandt Nutidens saa forskjellige Hændelser, er følgende skeet d. 13de paa Biellerup Ladegaard ved Randers: af en flok Stude, som skulde marschere til Holsteen, var en af denne Trop bleven misfornøiet med at gaa saa lang en Vei for at miste Livet, som han vel hos sig selv havde mærket, vilde blive hans Lod efter fuldendt Reise; han besluttede derfor at gaae ind i Gaardens Lade om Natten, hvor han fandt en Børneslynge, og deri besluttede at stikke sit Hoved, og han vedblev at gaae rundt til hans Hensigt blev fuldendt, nemlig hængt. (Aarhuus Av.)