JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Blandinger. Den Committee, der i Engeland var nedsat af Regjeringen, for at undersøge den Qvæstion: Hvilke Forholdsregler bør der tages i Henseende til de Jndfødte i de Lande, hvor de brittiske Cosonier befinde sig, hvorved den skyldige Agtelse for deres Rettigheder kunne forenes med Udbredelsen, af Civilisationen og med Henledningen til den frivillige Antagelse af Christi Religion." Committeen har desværre i denne Sag fremsat authentiske Facta, der gjøre den engelske Handelspolitik og den engelske Nation liden Ære, den viser, at de Jndfødtes Eiendom ofte med Magt er tagen i Besiddelse, og deres Caracteer nedværdiget og fordærvet ved europæiske Laster. Committeens Beretning begynder først med Newfoundland, det var her for en Fortjeneste at dræbe en Vild, og Jndvaanerne skulle i Begyndelsen der have været meget talrige, mod Engelænderne bemægtigede sig de Stationer, hvor de fiskede; og slog dem ihiel, istædet for at give nogen Godtgjørelse derfor. J Aaret 1810 var der endnu 4 a 500 tilbage, men man troer, at de Sidste af Stammen en Mand- og Kone bleve skudte af Engelænderne i 1823 og 3 vilde Fruentimmer vare for døde i Fængsel, Gaae vi til de nordamerikanske Jndianere, da skildrer en Tichepparair Høvdings Ord til Lord Goderich deres Historie i følgende Ord: "Vi vare eengang talrige og os tilhørte Over-Canada, vi levede af Jagt og Fiskerie, men de hvide Mænd kom for at handle med os og gave vore Forfædre Jldvaand (Brændeviin) at drikke, der gjorde dem fattige og syge og dræbte mangen Stamme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Siden den Tid ere vi blevne meget faa Jndianerne dreve endog Agerdyrkning og understyttede de engelske Colonier i Hungersnød med Korn, men de bleve fordrevne og ere nu priisgivne til den største Elændighed." – J Ny-Brunsvig og i Ny-Scotland er det samme Tilfældet; og General Darling fortæller, at de stakkels Vilde i Canada daglig plyndres af deres hvide Brødre i Colonierne. De Crecks, en engang saa mægtig Stamme er fra 10,000 i faa Aar nedsmeltet til 200. Med Hensyn til Jndvaanerne i Ny=Holland, da siger biskop Bronghton, jeg troer bestemt at alle de, der komme i Berørelse med os, i faa Aar gandske vil gaae under, det er skrækkelig at i en Række af 50 Aar, christne Folk have levet ved Siden af dem, og intet er gjort for deres Tilstands Forbedring." Mange Mord blive udøvede mod dem af de frie nedsatte Plantere, og mange falde for de udsendte militaire Expeditioners Vaaben. Det frygteligste er de Vildes Tilstand i Sidney, man seer dem der vandre om paa Gaderne og tigge og Brød, Klæder og Rum, af Stammer paa 2 a 300 Md. ere kun 2 a 3 tilbage. Et paa en brittisk Soldat begaaet Mord blev hævnet ved er blodig Expedition mod den hele Stamme. Paa Van Diemensland havde Colonisternes skjendige Grusomheder og Mishandlinger bevirket, at de Jndfødte ellers en ædel Folkestamme var bragt til en saadan Forbittrelse, at man for at forebygge den gjensidige Hævn og Mord var nødsaget til med Magt at fordrive den fra deres Forfædres Jord, og hele befolkningen. blev i Septbr. 1834 ført til Flinders=Øe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Der skrives fra Berlin under 27de Septbr.,at Cholera havde der i de sidste Dage mærkelig aftaget. Blandt de Erfaringer, som Lægerne have gjort, er den, at Børn paa 3 Aar for det meste blive et Bytte for Sygdommen; ligeledes forholdt det sig med Oldinge. J det Hele bleve vel i August Maaned 1000 Mennesker et Offer for Cholera. Det er mærkeligt, at ved Nydelsen af Frugt og Agurker bleve ogsaa Dyrene anfaldne af Cholera, og Sygdommen antog samme Caracteer, som hos Mennesket. Wahabis eller Wechabitterne i Arabien, som man siden at Paschaen i Ægypten i 1818 ødelagde deres Hovedstad Dreia, ikke har hørt noget til, ere nu igjen komne sig fra deres Uhæld, og have viist sig i betydelige Masser i Nærheden af Mokka, efter at de og deres Forbundne blandt Beduinerne have ødelagt Paschaens sidste Armee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
J Rom troede man nylig at have fundet et probat Middel mod Cholera. En Snedker havde en Nat i Drømme havt et Syn, der antydede ham, at der i et Værelse stod gjemt et Stykke Træ som var kommet ligge fra Jerusalem. Han var en from Mand, og hans Profession tilskyndede ham vel ogsaa dertil, kort: han forarbeidede Træet til smaae Kors, der skulde bæres som Præservatis eller Beskjermelsesmiddel mod Cholera, og fandt i Førstningen stor Afsætning. Men snart forsvandt Tilliden, og med den Anvendelsen af Midlet, thi den stakkels Snedker var En af de Første som blevangreben af Cholera og døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
J en af Parises meest besøgte Gader er et Skildt hvorpaa der læses: "Fusils pour les femmes (Skydegeværer for Damer), og ligeoverfor hos en Syerske: "Corsets pour les hommest (Snørliv for Herrer). Den forkeerte Verden!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
De sidste Efterretninger fra Ticherkassien melde at den russiske General Williaminoff har overvunden Ticherkassernes Modstand, og er virkelig trængt frem til Sydkysten og har besat Ochiat, som han lader befæste. De Tscherkessiske Høvdinge ville ogsaa komme til den Overbeviisning, at ingen europæisk Magt vil komme dem til Hielp, da Engeland ikke alene vil begynde en Krig for deres Skyld, hvortil kommer at Rusland gaaer frem paa en mildere Maade end før, og ødelægger ikke meere Landet. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Indenlandsk. Fra Kiel skrives under 23de Septbr.: "Folket har den besynderlige Svaghed, at det aldrig vil troe noget, førend det seer Resultater deraf. Deraf kommer det at Mængden endnu ikke ret er overbeviist om Nytten af Stænderforsamlingerne; men Folket tager der Feil; Stænderforsamlingerne have allerede ledt til Resultater nok, men disse ere blot negative. Allerede Budgettet af 1835 er vist at betragte som en Følge af Stænderinstitutionen, Forklaringen om Tolden, Forhandlingerne og Jgjenoprettelsen af Seminarierne, over Finantserne, over Lottoet, over Communalvæsenet, over Formindskelsen af Militair= og SøeEtaten, over Sikkerheden for personlig Frihed, o. s. v. have alle negative Resultater, men disse ere dog Resultater. Enhver Forbedring, enhver Reform maae begynde med Critik og denne er væsentlig negativ, men derfor have Resultaterne et positivt Værd, da de gaae ud paa at frembringe noget Positivt. N. Zt. Da Provsten paa Ærøe ikke havde fundet Land fogdens Erklæring, hvorefter de egentlige Retssager angaaende Skilsmisse ikke behøve først at underkastes Præstens Mægling, tilfredsstillende, har Kancelliet, paa hans Jndstilling i Skrivelse af 2 Septbr. svaret, at hvad Landfogden paa Ærøe har bemærket om, at en Forskrift for de verdslige Autoriteter som den forestaaede ikke alene vilde være uden Hjemmel i Anordningen af 7 November 1832. § 14, men endog gaae udenfor den almindelige danske Lovgivning, er aldeles velgrundet. Det er nemlig en Misforstaaelse, naar Provsten mener, at der i Danmark ei kan anlægges Skilsmissesager ved Retten, uden at geistlig Mægling forud har fundet Sted; thi Forordningerne af 18 Octbr. 1811 og 30 April 1824 § 18 indskrænke sig til de Tilfælde, hvor Separation eller Skilmisse skal bevirkes adAnsøgningsveien. At den Præsterne paalagte Pligt at anvende deres Bestræbelser, for at forebygge og hemme Misforstaaelser og Tvedragt mellem Ægtilfolk formedelst den tildeels forskjellige Lovgivning som Maaden, hvorpaa Separation og Skilsmisse søges, ikke faaer den fulde Virksomhed i Bispedømmet Als og Ærøe som i selve Danmark, indeholder ingen Grund til at tillægge Anordningen af 7 November 1832 § 14 en Betydning, som er udenfor dette Lovsteds Ord, og som vilde medføre en Forandring i den der gieldende borgerlige Lov, som ikke er tilsigtet ved Anordningen. Derimod kan det ikke antages, at der ingen Gienstand blev tilbage for hiin Præstens Pligt; thi ligesom den allerede har sin Grund i Præstembedets Natur og Lovens 29 8 og altsaa fandt Sted, inden der var Tale omden specielle Anvendelse, som Forordningen af 18 Octbr. 1811 deraf gjorde, saaledes vil og Præsten stundom kunne have Anledning, deels af egen Drift, deels efter Opfordring, til at søge Splid mellem Ægtefolk hævet, uagtet saadan foregaaende Mægling ikke er betingelse for Separation eller Skilsmisse. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Vognmandstaxten for October, November og December Maaneder er forblevet uforandret, nemlig for Ringkjøbing og Thisted Amter for de der afbenyttede mindre Vogne med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil. (Coll. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Efter Anmeldelse fra de med Personposten ankomne Reisende til Nykjøbing paa Falster, er Postens Ankomst dertil bleven forsinket ved, at der ved Friction var gaaet Jld i det ene Hjul paa Diligencen i Sielland, hvilket først opdagedes ved Ankomsten til Rønnede Kroe. Derfra maatte Passagererne befordres den øvrige Vei gjennem Sielland med Wienervogne. (Hp. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
Hvorledes Arbeidet for Skolelæreren fordobles formedelst den ustadige Skolegang vil man overbevises om ved en kort Betragtning. – Naar et Barn, som Jntet har lært hjemme, kommer, og gaaer i Skole en 3 a 4 Uger, bliver hjemme igjen i 5 eller længere, kommer vel i Skole nu og da, men bliver hjemme den meste Tid endog halve Aar itræk, saa maa Underviisningen ofte mange Gange begyndes forfra; og dog er man istand til at give Læreren Skyld for, at Underviisningen ikke fremmes tilbørligen. Og hvad skal der blive af Gymnastiken, naar de større Børn sjelden eller aldrig søge Skolen i den Tid af Aaret, da Veiret og Luftens Beskaffenhed tillade, at den kan oves Dog - de Hædersmænd, som ere valgte til Folkets Repræsentantere, ville vist henvende deres stadige Opmærksomhed ogsaa paa Almuoplysningens Fremme og Skolelærernes Tarv, Maatte de Vink, jeg har stræbt at give, lede dem til – med des skarpere Blik – at gjennemgrandske Skolevæsenets Forfatning i det Hele, er min Hensigt opnaaet. J. Pedersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
AVERTISSEMENTS. J Følge den mig allernaadigst meddeelte Bevilling, til at vinde Borgerskab som Kjøbmand i Thisted, undlader jeg ikke, herved at bekjendtgjøre, at jeg i dette Efteraar agter at etablere mig i den mig tilhørende Gaard, paa denne Byes Østergade, for at gjøre Udsalg af Landets For brugs=Vahre, som og for at gjøre Jndkjøb af Landets Producter, og paa Grund deraf agter jeg underhaanden at sælge endeel af mine Eiendomme i Klitmøller. Klitmøller, den 4de October 1837. P. C. Nordentoft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
No. 118. No. 187. STI Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 7de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Politiske Nyheder. Spanien. Alting begynder nu at faae et mere gunstigt Udseende for de Christinos. Den 19de Septbr. har General Espartero naaet Eftertravet af Don Carlos's Armee og har slaaet samme med betydeligt Tab, paa Flugten; Carlisterne trak sig tilbage over Renera. En Depesche fra Madrid af 23de Septbr. siger, at Fægtningen var betydeligere end man i Begyndelsen troede. En Afdeling af Prætendentens Hær paa 6000 Md. er ogsaa i Omegnen ved Sondon stødt paa General Oroa, som har slaaet og sprængt den fra hinanden; begge Generaler forfølge Fjenden. Bestandig ankom Overløbere til Madrid, og Befolkningen synes at være opflammet af en constitutionel Aand. - Den engelske Fremmed=Legion St. Sebastian er nu i Færd med at indskibe sig, alene for de Spanskes Feigheds Skyld i Fægtningen ved Andon, hvor Carlisterne, 4500 Md. stærk, den 14de om Morgenen angreb denne stærke Position, der blev forsvaret af over 500 Md. af den engelske Legion og 4000 Spaniere, efter et falsk Angreb paa den høire Flanke, trængte en Bataillon Carlister frem mod den venstre Flanke og neppe begyndte Artilleriet at spille, førend den feige 2den spanske Bataillon løb sin Vei, og overlod til 30 engelske Landseryttere at forsvare Kanonerne, og Fjenden var kun 2000 Fod bortfjernet, da ogsaa den 1ste spanske Bataillon flygtede, forgiæves søgte General O'Donnell at samle dem igjen, og strax derpaa veeg ogsaa Reserve bataillonen fra Gerona, og i mindre end 10 Minuter var den spanske Hær kun en uordentlig Hoben Flygtninge; to Compagnier af et skotsk Regiment skjød paa de Flygtende, og de engelske Officerer reve af Foragt Epauletterne af de Spanske, og brød deres Kaarder istykker, og da de igjen begyndte at samle sig, hugen af de tappre Oberst Wakefields Uhlaner Epauletterne af en flygtende spansk Oberst, og slæbede ham med sig ved Kraven. Ved den sidste heeltemessige Bestræbelse af de engelske Tropper for at rædde Kanonerne, faldt Major Machellas. Den kjække Oberst Clarke førte dog sine modige Skotter mod Høien, og 200 Mr. indtoge nu med Bajonetten denne, som ikke 2000 Spaniere havde kunne forsvare; men omringet overalt af Overmagten trak han sig tilbage. 12 Officerer og 100 Md. faldt paa Høien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
J det Hele mistede de Anglo-Christinos 24 Officerer og 262 Md. foruden Saarede. - Efterretninger fra Madrid lyde meget gunstige for det truede Ministerium, Statsanliggenderne og Hovedstadens Rolighed. Dronningen havde i de senere Dage viist sig flere Gange for Folket og Tropperne bleve af den krigerisksindede Befolkning modtagne med Enthusiasme. Finantsministeren Pizarra havde ogsaa vunden en Seier, da det var lykkedes at faae en Bill forkastet, som gik ud paa intet mindre end at Finantsministeren ikke nød Forsamlingens Tiltroe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Frankerig. Efterretninger fra Africa af 16de Septbr. sige, at en Recognoscerings-Træfning har allerede fundet Sted mellem en fransk Colonne paa 3000 Md. under personlig Anførsel af General Damremont, og de arabiske Stammer under Achmet Bey, som skal være falden udtil de Franskes Fordeel, da de have sat sig fast paa de omtvistede Høider Bareel-aka. Beretningerne og de franske Troppers SundhedsTilstand lyde derimod mere og meere foruroligende, da de Syges Tilstand har saaledes tiltaget, at Armeen allerede har 3000 Md. paa Hospitalerne. Fra Guelma berettes under 12te, at 500 Soldater laae syge i elændige Barakker af Feberen; 300 vare i Forbedring og 200 helbredede. Soldaterne vare ved godt Mod, skjøndt Regnen allerede i 3 Dage strømmede ned. Til Samlingspladsen for Tropperne Miczeel=Hammer ventede man Prindsen af Remours. Breve fra Turin melde, at Kongen af Sardinien af Bekymring for den i hans Rige overhaandtagende Protestantisme, havde udstædt nye Lovbestemmelser i Faveur af Catholicismen, hvorved de Catholiker, der gik over til Protestantismen tabte adskillige bor(Neue Zeit.) gerlige Rettigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Indenlandsk. Det Antal som havde indfundet sig i Roeskilde for at ledsage Hages Liig til sit Hvilested, anslaaes til henved 600 af alle Stænder, hvoriblandt et stort Antal af Landets meest udmærkede Mænd, og, for saavidt man hos os kan tale om politiske Partier, tillige af alle Nuaneer, i denne Henseende. (Loll. Falst. St. Td.) Samme Blad anfører som et Beviis paa hvorledes alle Stænder deele den almindelige Sorg over Hages Død og ligesom kappedes om at vise ham deres Agtelse, at Vognmandslauget i Kbhvn. uopfordret havde overladt Studenterne ved Kbhvns Universitet fri Afbenyttelse af circa 40 Vogne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Helsingøers Avis bemærker, at Hages Jordefærd, ved den betydelige Forsamling som dertil indfandt sig, og de flere Taler som holdtes, har fuldkomment Præg af en National=Sorgefest.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Jfølge en fra Landcadet=Corpsets Chef imodtagen Skrivelse af 28de Septbr. anføres af Hr. Lieutnant Hoffmeyer i et No. af Kbhygsp." den Forsikkring: "At mine ved Hages Grav udtalte Ord ikke have havt nogensomhelst politisk Tendents, men at de alene angik Hages Virksomhed, idet han søgte at bekæmpe Fordom og slet Vane vi det Videnskabelige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Den sidst meddeelte Bekjendtgjørelse fra Hr. Premier lieutnant A. B. Hoffmener anseer Kjøbenhavnsposten for et høist mærkværdigt Actstykke, hvori saa godt som hvert Ord giver Anledning til en bemærkning. Vi skulle her, siger bemeldte Blad, forbigaae alle andre Puncter, navnligen det Modsigende i Erklæringen, hvis Politi regnes til Videnskaberne, som nok alle Folk, med Undtagelse af Cadetcorpsets Chef, giør, og blot holde os til eet, som vi ansee for Hovedsagen. Det er ifølge en fra Landcadetcorpsets Chef imodtagen Skrivelse", at Hr. Hoffmeyer bekjendtgjør Hvad der seer ud som en foreskreven Formular. Hvad i al Verden har Landkadet corpsets Chef, Hr. Oberst og Kammerherre Bardensleth, med Lieutnant Hoffmeyers Tale at bestille, Naar Lieutn. Hoffmeyer opfylder sin Pligt som Lærer ved Landcadetcorpset, forekommer det os, at det er Hr. Bardensleth, aldeles uvedkommende, hvilke og hvormange Taler Hr. Hoffmeyer holder udenfor Academiet. Vi vide vel, at Hr. Bardensleth som Cadetcorpsets Chef kan antage og afskedige Lærerne ved Landcadetakademiet, og at saaledes hans Villie maae være disse, for hvem det ingen ligegyldig Saa er at vedblive at være Lærere ved Corpset eller at afskediges, af særdeles Vægt; men naar hans Myndighed forst udvides til at forbyde dem at tale, see vi virkeligen ingen Grændser for Vilkaarligheden; saa kan Hr. Kammerherren maaskee ogsaa engang falde paa at forbyde dem at være Medlemmer af Athenæum eller i det Hele at læse Aviser. Det er jo ikke uden Exempel, at det andetsteds er forbudet en Capitain at skrive i de offentlige Blade og Underofficerer at gaae ind i Læseselskaber; men dette synes for et umilitairt Sind rigtignok at være en næsten utaalelig Jndskrænkning i den personlige Frihed."(Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Hs. M. Kongen har under 13de f. M. udfærdiget et allerhøieste Commissarium til biskop Mynster og samtlige Medlemmer af det the logiske Facultet om at foranstalte en ny revideret Oversættelse af vore danske Bib lers gamle Testamente, istedetfor den nu 200 Aar gamle Oversættelse deraf, hvori mange Steder, især i de prophetiske Bøger ere aldeles uforstaaelige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Fra det danske Cancellie er den 26 September afgaaet følgende Circulair=Skrivelse til samtlige Biskopper i Danmark: Da Cancelliet har bragt i Erfaring, at den Bestemmelse i Forordningen af 13 Januar 173655, "at Confirmationen skal holdes paa den første Søndag efter Paaske, ment, hvor Menighederne ere store, kan endnu den første Søndag efter Michaelis dertil bestemmes, m.v.," af adskillige Præster paa Landet er bleven forstaaet saaledes, som om de uden videre Forespørgsel vare berettigede til at holde Confirmation ved Mikkelsdagsstid, naar de vilde paatage sig dette Arbeide, uagtet bemeldte Anordning viser at Paasketid er den ordinaire Confirmationstid, ligesom Confirmationsforberedelsen paa Landet ikke kan ventes at blive saa stadig om Sommeren, da Afbrydelse oftere kan finde Sted paa Grund af Markarbeidet m.v., saa skulde Cancelliet tienstligst tilmelde Deres Høiærværdighed til behagelig Efterretning og Bekjendtgjørelse for vedkommende Geistlige i det Dem underliggende Stift, at naar i de Menigheder paa Landet, i hvilke hidtil i Reglen kun een Corfirmation om Aaret har fundet Sted, Confirmation ønskes holdt ogsaa ved Mikkelsdagstid, da skal dertil først erhverves Samtykke fra biskoppen, som, forinden han meddeler saadan Tilladelse, har at indhente vedkommende Provstes Er(Coll. Td.) klæring desangaaende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Det No. af Kobenhavnsposten, der skulde have udkommen i Søndags, er af den Politi=Embedsmand, til hvem Opsynet med de ikke politiske Blade i Hovedstaden, er betroet, foreløbig blevet lagt under Beslag og indsendt til det danske Cancelli, der vil have at afgjøre om Beslaget skal hæves eller stadfæstes, og i sidste Tilfælde Sag anlægges. Der under Beslag lagte No. indeholdt en Opsats med Overskrift: den 1ste Octbr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Efter Forlydende opholder Cancelliraad Lornsen sig Fortiden i Zürich og beskjæftiger sig der med Udgivelsen, af et, Fædrelandet vedkommende publicistisk Værk. J mange Aar har det været Soldaten tilladt, naar et Regiment eller Corps blev mynstret, at han, naar han dertil blev opfordret, kunde fremtræde for den, der mynstrede, og fremføre om han havde Noget at klage over, eller Noget at andrage, hans Stilling som Soldat, vedkommende, uden at han havde nødig, som ellers er hans Pligt, at fremfore sin Klage eller sit Andragende, iforveien for sin Compagnichef. J den senere Tid synes denne befaling at tabe en stor Deel af sin Værd, idet Man tillader sig at fordre, at Soldaten forud skal underrette vedkommende Chef om sit Andragende, ja det er endog gaaet saa vidt, at Man har tilladt sig forud at forsyne disse Andragender med Regimentets Paategning, hvorved det smukke i denne befaling næsten er (Kbhvsp.) tilintetgjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
I Kjøbenhavn circulerer følgende Fortælling om et forkort siden der i Staden forøvet Tyverie. Et ungt Menneske har Adgang i en Frues Huus; paa Væggen i hendes Dagligstue hænger et Gulduhr. En Dag sender han En af sine Venner til Fruen med et Brev, hvori han anbefaler ham som et særdeles vakkert Menneske, der har forelsket sig i hendes Datter og kommer for at bede Mo heren om hendes Samtykke. Denne gaaer med Brevet ind til Datteren, og da hun kommer tilbage, er Frieren, forsvunden med Uhret. Forfatteren af Anbefalingsbrevet skal være arresteret, men benægter al Andeel i Tyveriet. Frieren er reist til America. (Ah. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Fra Randers skrives: Efter Forlydende er Sognepræst for Aardestrup, Buderup og Gravlev Menigheder i Hornum Herred, Hr. Consistorialraad Frederik Schonning, allernaadigst udnævnt til Sognepræst i Randers.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Den fra sin tidligere litteraire Virksomhed her i Landel bekjendt Islænder Hr. Repp, der efter mange Aars Ophold i Storbrittanien, som Bibliothekar i Edinburdh. nylig er kommen tilbage hertil, har faaet Bevilling til at holde offentlige Forelæsninger over det engelske Sprog og dets Litteratur. (Ah. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
J Søndags Aftes Kl. 11 var atter Jldebrand i Aalborg, og det atter i et af de smale Stræder (Doctorens Gyde). Fire der indqvarterede Soldater maatte næsten nogne søge Frelse ved at springe ud af et Vindue i anden Etage. Jlden fortærede kun en Deel af det Jndvendige af Huset, og blev af Brandcorpset aldeles dæmpet i omtrent 1 Times Tid. Næste Morgen opdagede man blandt Ruinerne inde i et af Værelserne Ligene af et Fruentimmer og en Dreng, som desværre havde fundet Døden i Luerne. Om Aarsagen til Jldens Opkomst vides endnu intet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
Holmegaarden paa Virum Mark blev den 29de Septbr. solgt ved Auction; den 30te flyttede den ny Eier ind den, og i Søndags Aftes Kl. 10 ½ afbrændte (Dagen.) den. Jo sjeldnere offentlig Velgjørenhed er i vore Dage, deno større Pligt vorde det, at henlede Opmærksomheden paa de Ædle som udove den. Blandt disse sieldne Mennestevenner var Christian Finstad, forhen Stadshauptmaad i Callundborg. Denne Mand gjorde i Aaret 1832 den Disposition, at alle hans Eiendomme skulde strax efter hans Død gjøres i Penge, disse sættes i Overformynderiet, og Renterne anvendes til Underholdning for hans eneste efterladte svagelige Søn, efter hvis Død hele Boets Masse strax skulde tilfalde Callundborg Byes Fattigvæsen som dets Eiendom, og Renterne deraf halv aarlig uddeles til 2 forarmede og skikkelige Kjøbmænd, eller deres Enker, og naar saadanne ikke findes, da til 6 andre trængende og svagelige, men ædruelige og sparsommelige Jndvaanere af Borgerklassen i Callundborg. Sønnen er nu død, og Legatet (4000 Rbdr.) givet Navn (Ab. Av.) af Finstads Minde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-07
En gammel Kone paa Falster, som var dømt til 40 Dages simpel Fangekost for at have stiaalet omtrent en Skjeppe Kornax paa Marken, har i disse Dage unddraget sig Lovens Straf ved at skære sig i Halsen med en Kniv og derpaa styrtet sig i en Brønd, hvor hun fandt sin Død. Hun havde allerede tidligere, da hendes Forbrydelse blev opdaget, gjort et mislykket Forsøg paa (L.-F. S. T.)at drukne sig.