JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Tra Pressen i Odense er udkommen: 2) Statsseconomiske Bemærkninger med særdeles Hensyn til Kiøbstaddernes Trang og Tarv, ved Procurator R. Knudsen, 1ste Heste 32 s.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Et lille Assemblee paa Landet eller Mening om det i Fyens AdresseAvis foreslaaede Landpolitie, af R. Knudsen. 24 s. J. H. Schubothes Boghandling, Børsen Nr. 9.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Et bydrographisk Kaart over Europa, hvis Stikning i Kobber er begyndt, vil blive udgivet af Undertegnede, Foruden at Floderne inddeles ved colorerede Grændse=Linier, efter de forskjellige Have, hvori de falde ud, og at Stæderne, som ligge ved eller i Nærheden af dem, afsættes, blive Hovedfloderne kiendeligt udmærkede; Have, Bugter, Stræder, Søer, Forbierge og Hovedstæder angives, samt de vigtigste Canaler, hvilke anlægges med Farve. At er fremstillet med muligste Tidelighed og Nøiagtighed, og KaartetsStørrelse bliver som et almindeligt SkolekaartDet bifald og den Bistand, som kundskabstige Mænd have værdiget Arbeidets Udførelse, tillader Udgiveren at anbefale dette Kaart som særdeles nyttigt, fornemmeligt til Skolebrug.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Sudskriptionsplaner faaes i den Brummerske, Gyldendalske, Reiselske og Schubothske Boghandling, samt hos Dhrr. Kaart- og Kunsthandlere Bing og kose, ligesom ogsaa hos Udgiveren, i Nyboder, paa Hiørnet af Crocobilgaden og Grønlandsgaden Nr. 22. Sudskribenterne indbydes til at tegne sig, jo før jo heller, Kiøbenhavn, den 1ste September 1832. N. H. Turen. Capitain i Søetaten.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
averisseur. En Mand, i sin bedste Aldet, der i en Deel Aar harværet Forvalter dag store, E. Godser og kan fremlægge de bedste Beviser for Retskaffenhed ønsker sig en saadan Plads her i Siælland eller i Fyen og Jylland, anvises fra store Kongensgade No. 45, 1ste Sal. de af Kobbersmede Laugets Interesentere Inden og Udenbyes, som I have Udlætte til Michaeli qvartal eller Lærlinge at indskrive, ville henvende sig til mig inden den 26de d. M. med behørige Döbe og Vaccinations-Attester, eller i Tilfælde Amtmands Par. N. Jacobsen, Oldermand. Raadhuusstrædet Nr. 43.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Auctioner. Torsdagen den 13de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction anden Gang, opraabt til Bortsalg : Bryggergaarden No. 106 paa Ulfeldtsplads, hvori tillige er Brændeviinsbrænderie, hvilket sidste strax kan tiltrædes, tilhørende afdøde Brygger og Brændeviinsbrænder Rudolpe. Christophersen Høyrups og efterlevende Enke Else Hør rup, fød Mortensen, deres fælleds Boe. Auctionsconditionerne, Vurderingsforretningen og Eiendommens Adkomstbreve ere til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Petersen, boende i Compagniestræde No. 70, anden Sal. Kiøbenhavn, den 7de September 1832. redagen den 21de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. med e) lem 2 og 4 Slet, bliver, ifølge Forlig og Execution, ved offentlig Auction 2den Gang opbudet til Bortsalg : Huset Nr. 360 b. i Sophiegaden paa Christianshavn, hvilken Eiendom er i Brandkassen forsikkret for 5300 Rbd. Sølv, og til Auctions-Efterretning vurderet til 5000 Rbd. Sølv. Auctions-Conditionerne, Vurderings Forretning og Adkomstbreve, ligge til Gennemsyn hos Cancellieraad Beyer, ved Vestervold Nr. 206.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
andagen den 24de Septbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12, Da bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, tredie og sidste Gang afholdt Auction paa Stedet selv over Hr. OverkrigscommissaiRifres Eiendom Andegaard, beliggende i Søllerød Sogn paa Kiøbenhavns Amts nordre Birk, med tilhørende Jorder, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., hvoraf ikke svares Tiender, Reiser eller Veiarbeide. J Salget følger Afgrøden af den i Jorderne nedlagte Sad; og er Gaardens Bygninger assurerede for 13,000 Rbd. Sølv. Conditionerne, ifølge hvilke 3500 Rbd. Sølv offentlige Midler, kan af Kiøbesummen forblive staaende paa 1ste Prioritet i Eiendommen, ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede, boende paa Vestergade Nr. 20, Kiøbenhavn, den 10de September 1832. Stahlfest. prectionen for det Danske Asiatiske Compagnie kundgjør herved: at den ved Bekiendtgjörelse af 14de t. N. foreløbigen til Slutningen af denne Maaned averterede Auction, afholdes Torslagen den ende September d. E. i Compagniets Auctions Sal, om Formiddagen Kl. 10 Slet, over omindiske og chinesiske Varer. Christianshavn, den 11te September 1882. eller Foranstaltning af Skifteretten i afdøde Justitsraad og Borgmester Herholdts Boe i Korsøer, bliver de bemeldte Boe tilhørende og bei Byen beliggende faste Eiendomme, nemlig Gaarden Matricus No. 9 paa denne Byes Nørregade, samt det dertil hørende Baghuus No. 196 ud til Ramherredsgade, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 4de October i 1832, hver Dags 2den 18de October 1ste Novbr.) Formiddag Kl. 10. og 3die De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og den sidste selve Gaarden No. 90. Sændommen bestaaer af: A. Gaarden paa Nørregade: 1) Et Stuehuus til Gaden, 12 Fag med Qvist over 5 Fag, masiGrundmuur til begge Sider, i underste Etage gibsede Lofter, med overalt aftrukne Vægge. a) Et Sidehuus, 13 Fag, Egebindingsværk, med brændte Steen, benyttes og er indrettet til Port, Bryggerhuus, Loe, Stald og Karle, kammer. 3) 3 Fag vesten i Gaarden, Egebindingsværk, indrettet til Haugestue, og 4) Tre Fag Halvtag, ligeledes vesten i Gaarden, Egebindingsværk, indrettet til Hønsehuus m.v. B. Huset til Ramberredgade: 6 Fag, 2 Etager, stærk Egedindingsværk, muret med brændte Steen, indrenet til Løe og Lade. Til Gaarden er en Frugt- og Kiøkkenhauge, som er beliggende imellem Gaarden og Huset. Bogningerne ere assurerede i Kiøbstædernes almindelige Brandkasse, Gaarden for 1500 Rbd., og Huset for 190 Rbd., alt Sølv, Conditionerne ere om nogen Tid til Eftersyn hos Skifteforvalteren S. 1. Hr. Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Koss. Skielsker, og paa mit Contoir, og vil desuden erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes, og tiener denne Bekiendtgiørelse forøvrigt til Efterretning for Panthaverne, i Overensstemmelse med Placaten af 22de April, Rudkiøbing Byeskriver-Contoir, den 4de September 1832. Lund, constitueret Auctionsdirecteur. To la ma.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Karen Rasmusdatter og I forden afdøde Mand, Selveierhuusmand Hans Pedersen af Veste paa Seierve, indkaldes derved med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede Skifteforvalter i Boet, Art og Skippinge Herredets Contoir i Kallundborg, den 10de Sept. 1832. Gude.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
ved Proclama, som Dags Dato er læst i Bølling og Nørte Herreder, Bæet og snarest mueligt vorder læst i den Kongelige Landsoverret, er samtlige Creditorer i det fælleds Boe efter afdøde Proprietair Jens Nielsen og Hustrue Maren Christensdatter samt ligeledes afdøde Pig Kirsten Hansdatter, alle af Holmgaard i Lemb Sogn, Bølling Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter af anmelde og beviisliggjøre deres havende Krar; hvilket herved tilkiendegive, alle Vedkommende, Ugesom og at der Fredagen den 7de December næstkommende, Formiddag Kl. 9, paa mit Contoir hersteds vil blive afholdt en Skiftesamling i ovennævnte Boe. Bolling og Nørre Herredets Contoir paa Petersminde i Skiern, den 30te August 1832. Herz.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
ved Proclama af 20de f. M., der et læst ved Underretten og vil bliver Blan ved Overretten, ere Alle og Endver, som maatte have noget at fordre efter fornylig afdøde Huusjomfrue Lucie Ortmed paa Skousboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres for meenilige Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved bekiendtgiøres, Bierge Aasum Herreders Contoir, den 3die September 1832. Friestedt. alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i forhen heri Byen afAdede Klokker og Skolelærer Geora Wilhelm Hansens og efterle, vende Enke Ane Marie Mette Christine Hansen, fød Gravers, til Skiftebehandling som falit opgivne Boe, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Sorøe, den 9de September 1832. Gyldenfeldt. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de f. M., blive ved nærve rende Proclama, som tre Gange efter hinanden indrykkes i den danske Stolt dende, den ationaiske Mercur og den hamborgske Correspondent, Al og Endver som formene at have Noget at fordre efter den hersteds den 4de f. M. afdøde Oberst v. Wilken, Commandeur af 2den Bataillon af Dronningens Livregiment, Sildder af Dannebrogen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ene poena præclusi & perpetui silentii, til at anmelde og belieliggiøre saadant Krav for os Undertegnede, som allernaadigst befaledes Skiftecommissairer i fornævnte Stervboe. Glückstadt, den 7de September 1832. v. Breckholdt, A. C. Meyer, Capitain, Auditeur, i Dronningens Livtegiment til Fods.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere den eller dem, som maatte have noget at fordre i afgangne Marschandiser Jacob Frederik Hansens og ligeledes afdøde Hustrues Johanne Petrea Hansens, født Møllers, fælleds Boe de i Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os Undertegnede, der hav taget bemeldte Boe under Skiftebehandling, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Jligemaade ere Arvingerne indkaldte for at ligitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere kundgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissioi Kiøbenhavn, den 11te September 1832. Buchwald. Møllerup.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
ved Proclama, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne Bester heri Byen afdøde forhenværende Bagersvend Sønne Dosse, de har været under Værgemaal siden 18de Januar 1827, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket betved, endvidere bekjendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 3die September 1832. Steenfeldt. Rogert. Knudsen. følge Kongl. allernaadigst Bevilling af 31te August 1831, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldet herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silen tii, Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Jsenkræmmer Audreas Thomsens Fallitboe her i Staden, til for os Undertegnede at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Statsrets Skiftecommission, Kiøbenhavn, den 8de September 1832. Buchwald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de I Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Skrædemester Johan Daniel Wilhelm Glade af Vor Kongelige Residentsste Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiating, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Al og Dags Varsel i den danske Statstidende, Adresse-Contoirets Efterreninger samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Pa stand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden forreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stak at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 23de August 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Lassen. Lange. Bentsen. Hansen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Bevilling for Skrædermester Johan Daniel Wilhelm Glas af Kiøbenhavn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde har Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpensilentii. Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre de Skrædermester Johan Daniel Vilhelm Glade, med deres Paaster at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forle, at anmelde og beviisliggjøre for Underskrevne, der er bemyndiget til at de sørge det fornødne i denne Henseende. Kiøbenhavn, den 10de September 1832. L. H. Wagner, Grosserer, boende i Kronprindsens, No. 32.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Alle De, som formene sig at have Noget at fort 13. - 1832 a 33. afgangne nart Fruentimmer Dorthea Vilfiin, Gangkone ved Søe-Etatens Hospital, hendes Stervboe, indkaldes den med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte=Commission at anmen- og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med løn Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og laane deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commoi Kiøbenhavn, den 6te September 1832. Møllerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre, 24 - 1832 8 1833, afgangne Handelsmand Mulff Marcus von He lers og ligeledes afdøde Enke Rose von Halles fælleds Boe, indfadderved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte=Commission at at melde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes m. lovligt Barsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og jeg tage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissor Kiøbenhavn, den 5te September 1832. Møllerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-09-12
Trykfeil i sidste Rummer, 1ste Spalte, 12te Linie, de læ da s. Sp. 13de Linie snare læs, snares. 2den Spalte 10 Linie fra neden: Simonister læs: Simonisterne.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Udenlandske Eftertetninger.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Fra den Polske Grændse, den 19de August. De Forfølgelser, for hvilke mange Jndividuer i Polen vare udsatte, paa Grund af deres Deeltagelse i Revolutionen, ere nu stemmelig ophørte. De Russiske Ovrighedspersoner ere atter blevne strængeligen tilholdte at gaae frem med Lempe og ikke give Anledning til grundet Klage. Fyrst Paskewitsch vaager selv meget omhyggeligen over, at Jngen skeer Uret, og han har bestemt nogle Dage om Ugen, paa hvilke Enhver kan foredrage, ham personligen sine Anliggender. Denne Indretning er meget gavnlig, thi de underordnede Embedsmænd vide nu, at Veien staaer Enhver aaben til at forredrage sine Klagemaal, og at disse derefter paakiendes efter de gieldende Anordninger. Mange PoUlakker, som før toge i Betænkning at træde i Tjeneste ved de noprettede Regimenter, blive nu, deels af Mangel paa andre Subsistentsmidler, deels af bedre Overbeviisning, motiverede til at træde ind i disse, troeværdige Personer forsikkre endog, at mange af de til Frankrige flygtede Militaire nu ikke meere ere utilbøielige til at vende tilbage til Fædernelandet og tage Tjeneste, Deres sørgelige Stilling udenlands synes ogsaa vel egnet til at opvække et saadant Ønske. Man troer, at de af Flygtningene, der ikke ere høiligen compromitterede ved Revolutionen, og ikke have gjort sig skyldige i nogen saadan Forbrydelse, som, efter det Keiserlige Manifests Jndhold, vilde udelukke dem aldeles fra Amnestie, kunne, dersom de vise Anger over det Forefaldne. vente Tilgivelse i Petersborg, og paa antagelige Betingelse, vorde ansatte i Statens Tjeneste. For Resten har det ved den Russiske Armee i nogle Uger været aldeles stille, neppe eet eneste Regiment er ganske concentreret. Heraf slutter man, at den Europæiske Fred for det Første ikke er truet. - Man taler em, at H. M. Keiseren agter, endnu i dette Efteraar at komme til Warschau.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Nürnberg, den 29de August. Endnu ankomme her Polske Flygtninge i talrige Afdelinger og for største Deelen i sørgelige Omstændigheder. Allerede ere over 500 her forpleiede og hjulvne videre frem over Ansbach og Feuchtwangen, hvor ligeledes Menneskevenner tage sig af dem Et af de mærkeligste Phænomener paa denne Gjennemreise var den ædle Grevinde Claudine Potozka, født Drialinskasom i disse Dage opholdt sig her. Hun og hendes Mand, Grev Bernard Potozki, vare iblandt de Første, der efter Revolutionens Udbrud i November 1820 forlode deres stille Opholdsted, i Storhertugdømmet Posen, og ilede til Warschau, hvor hun i syv Maaneder opoffrede sig til Saaredes og Cholerasyges Pleie, J Leiren ved Modlin, hvor Grevinde Potozka deelede alle den fra Warschau bortdragne Hærs Møisommeligheder, fandt Polens Ulykke i hende en hjelperig Stytte; hun opoffrede til denne Hensigt 40,000 Gylden af hendes store Formues Rest. Hendes Godser ere blevne confiskerede. Ligesom andre Polske Flygtning nødt til at forlade Sachsen, følger hun hendes Mand til Frankrige. - Hæder være den herlige Qvinde, som taknemmelige Landsmænd velsigne Hendes Færd er Qvindens Kald i det betrængte Fædernelands Tjeneste, Qvindens rette og ene værdige Patriotisme Lissabon, den 17de August.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Den nordamerikanske Fregat United State, ført af Commodore Paterson, der commanderer den nordamerikanske Eskadre i Middelhavet, ankom hertil den 3die August. Den forlod Tejo atter den 10de August, kort for dens Bottseilling kom Don Miguel ombord paa den; han saluteredes med 21 Kanonskud og det Portugisiske Flag heisedes paa Mesanmasten. - Mærkeligt nok er det, at Officererne fra de nordamerikanske Skibe, der til forskjellige Tider have været her i Sommer, viste Don Miguel ved alle Leiligheder den ærefrygtsfuldeste Opmærksomhed. Jngen Gisning om hvad de havde derunder er bekjendt.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Fra Reckar=Egnen, den 30te August. Jfølge Efterretninger fra det sydvestlige Tydskland forberedes der af nogle frisindede Mænd en talrig Udvandring til Nordamerika. J denne kunne alle det Tydske Folks Stammer tage Deel. De Udvandringer, som hidtil fandt Sted, vare i det Hele mislige og uden sikkert Resultat, fordi de ikke vare grundede paa nogen ordnet Plan, og fordi Kræfterne alt for meget adsplittedes. Langt anderledes forholder det sig nu, da det gielder om, hiinsides Havet at grundfæste et nyt "Tydskland, bestemt til at modtage alle dem, hvis Forhaabninger og Fordringer det gamle Hjem enten ikke har kunnet eller ikke har villet opfylde, og som uden Jndskrænkning skal garantere Enhver Frihed, Ret og Lighed. For at kunne blive optagen som en egen Stat i det Nordamerikanske Statsforbund, fordrer Loven, som bekjendt, et Antal af 60000 frie Jndvaanere over 25 Aar, og dette Antal maa bringes tilveje, inden videre Anstalter kunne træffes.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
J Nordamerika selv ville uden Tvivl mange allerede der værende Tydske Udvandrede med Glæde slutte sig til den ny, kun af Tydskere bestaaende Stat, og den med Snildhed udkastede Plan til en Udvandring for at grundlægge det ny Tydskland, hvilken endnu i Løbet af dette Aar skal udforligen udvittes i et særskilt Skrift, vil finde en saadan Gjenklang i hele Tydskland, at man vel ikke kan tvivle om et heldigt Udfald. J alt Fald er Jdeen saare heldig, og den vil sandsynligviis ikke blive uden universalhistorisk Betydning.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Fra Egnen ved Genser=Søen, den 18de August. Den umaadelige Varme, som i ni Uger vedvarede næsten uden mindste Regn, har ogsaa i vore Egne frembragt besynderlige Phænomener, hvis Mage ikke mindes. J Gens antændtes Kirkegaarden paa Plain Palais", som dog er beliggende paa en temmelig moradsig Slette; det høje Græs paa Gravene, de omkringstaaende Cypresser tilligemed Trækorsene kom i Brand saa at vi virkeligen havde det Skuespil af brændende Grave Der maatte tilsomst skaffes Sprøiter tilstede og for at hindre Jldens videre Udbredelse, hvilket ogsaa med Møje lykkedes. Endnu mærkværdigere er, hvad der skeete i Raboelandet Savoyen ved Landsbyen Magland (i Provindsen Faucignyd. Pludseligen løb Stormklokken, ei allene i Landsbyen, men i hele Omegnen og i hele Dalen, for at sammenkalde Jndvaanerne til i Hu og Has at slukke en truende Brand, som var af en hidtil uhørt Beskaffenhed, thi det var ikke Huse, der vare i Brand, eller Træstammer, Grene eller Lyng, men Træernes Rødder brændte to Fod nede i Jorden. Denne forunderlige Brand begyndte ved Seine (i Sognet Arache); paa Jordens Overflade blev man Jntet vaer, Lyngen og Buskene vare ufortærede; men pludseligen omstyrtedes endeel Træer og fortæredes af den fra Rødderne frembrydende Jld. Vel fældede man Træerne, at Jlden ikke skulde gribe videre om sig, og man vilde ogsaa have opgravet Jorden for at slukke de brændende Rødder, men hvor skulde man formedelst den skrækkelige Tørke faae Vand fra Saaledes fortærede da derved Rodild en stor Mængde ypperlige Træer, og satte Egnens Beboere i saa stor Skræk, at mange Landsbyer, f. Ex. Colsane, bleve aldeles forladte, og da de beklagelsesværdige Mennesker heller ikke turde vove sig indi Skovene, saa opholdt de sig, uagtet de brændende Soelstraaler, (sædvanligen 400 R.) paa den nogne Slette, hvor ogsaa Brøn denne nu begyndte at udtørres. Denne Rodbrand staaer nomtvivleligen i nøie Forbindelse med de Luer, som paa samme Tid brøde frem af Jorden paa flere Steder i Canton Lausanne Branden synes først at være standset ved den for nogle Dag, siden indfaldne Regn, som meget formildede Varmegraden; dog frygtede Mange, at denne Regn ikke var vedholdende nok til at trænge saa dybt ind i Jorden, som behov gjordes, og at J. den atter vil vise sig, saasnart Luften igjen er bleven varm og tør, hvortil det allerede i Gaar tegnede.
Berlingske Tidende, 1832-09-13
Haag, den 29de August. For tre Dage siden ankom hertil Depescher fra London, hvilke af Hr. Verstolck strax bleve afsendte til Loo, hvor Kongen i sin Families Kreds feirede sin 60de Fødselsdag. Kongen sendte Coureren tilbage hertil, men fulgte selv strax efter ham og samt menkaldte Cabinettet. J Morges afgik Regjeringens Svar til London. Skjøndt man ikke nøje kjender Jndholdet af disse gjensidige Depescher, veed man dog saa meget, at Conferentsen er fremkommen med nye Meddelelser. I den nyeste Tid har Conferentsen ogsaa afsendt Depescher til Brüssel. Sandsynligviiangaae disse Schelde=Spørgsmaalet, og Conferentsen har, som det synes, ikke miskjendt Grundigheden af de fra vor Side anførte Argumenter. En Hollænder, som i Forgaars ankom hertil fra Brussel, hvor han har opholdt sig nogle Maaneder i Privatforretninger, forsikkrede, at Leopold var meget upopulær hos de rige og industrielle Classer, af hvilke de fleste Jndividuer vare Orangister. Deres sædvanlige Foreningspunkt er Klubben Societs de Commercer, og de have endog udvortes Partietegn. Det Franske Partie er ogsaa betydeligt, og kun den factiske Regjerings Partie er næsten Rul. Jn kun det catholske Cleriste understytter den. Det er Pluraliteten af vore Landsmænds Ønske, at Freden imellem Holland og Be gien snart maa komme i Stand. J denne Henseende er Hr. Gohlets Afløsning ved Hr. Vandeweier et gunstigt Varsel, uagtet den Sidste fra Revolutionsperioden i personlig Henseende er mindre agtværdig; Opgavens Løsning synes ikke meere fjern.