Aalborg Stiftstidende, 1834-10-18
Jndtil det 14de Aarhundrede havde de 3 baskiske Provindser Biscana, Guipuscon og Alava vedligeholdt deres Uafhængighed; de have hverken erkjendt Romerne eller Arabernes for Herrer. De tvar først i Aaret 1332, at de, ved Deputerede, valgte Kongen af Castilien, Alsons den Vise, til at føre Titelen Herre, over den Confoederation, som de indbyrdes dannede med hinanden, med den Bestemmelse, at denne Titelse for Fremtiden skulde være forbunden med Castiliens Krone. Men det var saa langt fra, at disse 3 smaa Folkeslag ved denne Leilighed gave Slip paa noget af deres Uafhængighed at de meget meere, ved at foreskrive bestemte Vilkaar fordenne Art af Forening, forbleve i Besiddelse af alle deres Rettigheder, Friheder og Privilegier, og deres indre Anliggenders Forvaltning skulde fremdeles, som forhen, forblive dem selv overladt. Disse Provindser stode altsaa til Kongerige, Castilien omtrent i samme Forhold, som Vasallen til sin Lehnsherre, og i denne Tilstand af et Slags udvortes Afhængighed og indre Uafhængighed, have disse Provindser vedblevet at befinde sig indtil denne Dag. Jmellem dem og Spanien existerer alle de Adskillelses=Midler, alle de Skil væge, som giøre Folkeslag fremmede for hinanden. De tale et eget Sprog, som er eiendommeligt for Baskerne som hverken nedstammer fra det latinske, græske eller celtiske og i hvilket de Lærde have troet at finde nogle Overeensstemmelser med de phoeneciske. Dette Sprog har ligesaalidt til fælleds med det spanske som med det chinesiske, hvorfor det ligesaalidet forstaae deres Naboer, som de forstaaes af dem. De erkjende ingen anden Forpligtelse til Udskrivning forsikKrigstjenesten end den, de gamle Lehnslove foreskrive Vasal len, nemlig: i Tilfælde af en fremmed Fiendes Angreb at reise sig i Masse til det fælleds Fædrelands Forsvar, og denne Pligt have de, i Uafhængigheds Krigen, ærligt opfyldt Ligesaalidt erkjende de nogen Forpligtelse til at betale Skat til Spanien. Den Tractat, som under Alsons indeholdt Bestemmelserne herom, staaer endnu ved Magt, og ifølge samme betaler Provindsen Guipuscoa den Dag i Dag endnu kun 11000 Fr. aarlig til Spanien. Toldafgifter plage dem ligesaalidt, hvorfor ogsaa den spanske Douan=Linie befinder sig ved Chroen, ikke ved Pyrenæerne. Derimod maa de betale Jndførsels=Told for deres Fornødenheder, baade ved Castiliens og den franske Grændse. Deres indre Forvaltning er lige saa forskjellig fra det øvrige Spaniens, som deres Sprog. J Biscana er Forvaltningen democratisk, i Guipuscon oligarchisk, i Alava er den en Blanding af begge Deele. J afmaalte Tidsrum indfinde deres smaa National Congresser sig paa bestemte Steder, og de forskjellige Communers, eller som de der kaldes, Republikers Deputerede, ordne da der Landets Forvaltning, bestemme Skatterne og deres Anvendelse, betale Embedsmændene og de Militser, som ere oprettede for den indre Ordens Vedligeholdelse; thi i alle slige Udgifter, som foraarsages af Administrationen, bestemmes af Provindserne selv; de have deres egne Finantser, og offentlige Credit og Provindsen Alavas 3 pCt. Obligationer stode ved Jnsurrectionens Begyndelse paa 93 pCt. Med alt dette har Kongen af Spanien aldeles intet at gjøre; han har kun Ret til at holde en Commissair, som kaldes General=Deputeret, i hver Provinds, som i visse Henseender har Indseende med Communal=Bestyrelsen. Navarra har ikke nogen aldeles lignende Organisation; denne Provindses Uafhængighed er ikke saa fuldstændig, ikke heller dens Privitilegier saa udstrakte. Da den lagde sig under Spaniens Krone, var den Kongerige og ikke Republik. Men da Foreningen var frivillig og ikke tvungen, har den stedse vidste at hævde de Rettigheder, som den dengang besad, medens Castilien og Arragonien tabte dem under Kongerne af det nøsterrigske Huus. Soldater stilles heller ikke af denne Provinds og af Handels=Privilegier har den ikke faa (Fortsættes.)