JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Paris, d. 2. Febr. Abbed Georgel udgav forrige Aar et Skrift, hvori han ligner Cardinal Rohan med Apostelen Paulus, og sig selv ved Thi motheus, og begynder saaledes: "Jeg er sendt Eder, mine kiere Brødre, som fordum Thimmothens til Folket, hvilket den fængslede Paulus ikke selv kunne undervise a. " Dette Skrift, blev forbuden og Exemplarerne forseglede henlagde. Jmidlertid er et nyt Oplag uventet deraf udkommet med mange vittige Anmerkninger, og læses med Behag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Wien, den 4. Febr. En Student fra Gottingen, som p. t. studerer Chirurgien, har skrevet en vis Professor i Gotringen til, og deri anført vore Professorers Feil i deres Forelæsninger m.v., uden at nægte Professor og Liv Chirurgus Brambilla sin Roes, og hvorledes han meente samme var at rette. Den Gotringer Professor sendte Brambilla Brevet, og denne overleverede igien samme til Keiseren, med Forespørgsel, hvorledes denne unge Chriticus for sin formastelige Handling, skulle ansees og straffes. Hans Majestæt har paa denne saaledes ham overleverede Pro Memoria, egenhændig svaret saaledes: "Studentens Anmærkninger synes mig ere temmelig grundige, det er ilde at Academiet kan tildrage sig saadant, og advares at handhæve sin Ære. Dette unge Menneske til drager sig min Opmærksomhed saaledes, at jeg tilstaaer ham i 3 Aar 300 Gylden til sine Studeringers Fremme, og vil han siden tage Tieneste hos Os, er jeg hans Befordrer, som maatte ham tilkiendegives og melde sig hos Os. Joseph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Siden Handelen og Skibsfarten udbredes i ge fra Donauen til Trapegur og Persien, saa har Keiseren oprettet 2de nye Kathedre paa Academiet, og indsat en Professor for det Armeniske og en for det Georgiske Sprog, og aflagt dem med en anseelig Løn, for læse i disse fremmede Sprog offentlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Hospodaren af Maldau, Manrocordato, som er en Ven af Videnskaber, lader for nærværende Tid en Fransk Grædsk og en Jtaliensk Grædsk Ordbog trykke paa egen Bekostning, for dem af sine Græske Undersaatter, som vilde lægge sig efter Sprogene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Vien d. 4 Febr. Keiseren har udgivet en befaling, at naar nogen reel Post, være sig det Civile eller Militaire, saa skulle de begynde fra de ringeste Classer af, ligesom enhver, som ansøger noget Embede skal ved sin Memorial vedlegge Conduit=Attester, hvad Classer han har passeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Den regierende Fyrste Dietrichsteins Søn har derpaa antaget Plads som blot Cancellist og Cardinal=Migazzis Broder=Søn, som Concivist, og fleere saadanne Mænds Sønner, slige, smaae Poster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
I disse Dage er en Cadet af det Steinske, Regiment bragt hertil sluttet; han havde taget 4000 Gylden fra sin Oncke og i faa Dage ødelagt dem; han er 3 Alen høi, neppe 20 Aar, og en delig Karl af et got reent Ansigt. Keiseren har ved Efterretningen herom, da han erfarede hans Forældre vare døde tidlig fra ham, og været siden hos sin Oncle, ladet befale, at examinere ham i sin Moralite- og øvrige Lærdom, befrygtende at dette var nok forsømt; som dømt, saa befunden; Keiseren, har derpaa ladet ham foreholde sin slette Opførsel under Løfte af Tilgivelse, naar han for Eftertiden vilde ved en ordentlig Levemaade redressere sine Ungdoms Feil. Paa Løftet og sin skriftlige Revers derfore, blev han pardoneret, og hans Onle meget alvorlig derimodrettesadt for Forsømmelsen af denne hans antagne Barns gode Opdragelse, med Ordre, strax at sætte ham en habil Jnformator til hans Anførsel for sin Bekostning, og Tabet af de 4000 Gylden at ansee, som en retfærdig Straf af hans ligegyldige Opdragelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
En Husar Ritmester af det Kalogske Regiment, flygtede her fra til Berlin, med en Deel Penge af Regiments=Cassen, som han var beordret at afhente; han udbad sig der af Kongen Tieneste, men som en anden Officeer ved en Hendelse skrev dette i et Brev til en Ven i Berlin, uden at vide at denne var der, gik han strax til Kongen og anmeldte samme til Efterretning, som noget han ei torde fortie. Kongen roste hans Retskaffenhed, lod den flygtede Officeer arrestere, tilmeldte Keiseren, det, som lod ham afhente, og ved et overordentlig venskabeligt Brev, takkede Kongen derfore, som et Venskabs og RetsindighedsBeviis af en tænkende Konge. Efter Forlydende troes Forbryderen skal argebuseres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Berlin, d. 20 Dec. Den Sachsiske Major Grev Bandissin, hvorom i de offentlige Tidender er talt, har efter sin ulykkelige Duel været her, men, som ham af Kongen blev tilkiendegivet, at Dueller vare ham høist imod, og ansaae slige Forbrydere, fra en alvorlig Side, maatte han kun strax absentere sig, i manglende Fald udleveret til sit Hof. Skræder Konen, hvorom forhen er meldet, der paa en saa tredsk Maade bestial sin Mand og derover blev fastsadt, andre Ligesindede til Exempel, har faaet sin Dom. Hun skal i følge, samme staae 2 Dage i Halsjern og Arbeide 2 Aar i Tugthuuset, og omskiønt Manden er indkommet til Kongen med Ansøgning om Eftergivelsen, har Majestæten ei været til at bevæge at formilde samme, thi sagde han: " naar en Kone ei vil være sin Mand troe, men underfundig bedrage ham, enten paa en eller anden Maade, kan ingen ærlig Mand blive ved Magt i den Forbintlighed de staar med hinanden, ja jeg formeener, at den afsagde Dom er endog efter disse Omstændigheder for mild, og troer at saadant Tyverie er endnu, det største og meest strafværdigste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
En Criminal Secretair har her ved Corresspondence indsamlet Optegninger fra alle Stæder paa Antallet af de Personer som ere døde under Galgen og paa Eschafottet, fra dette Aarhundredes Begyndelse, og været saa nysgierrig og cørresponderet derom ligesaa i Frankerige; Antallet fra begge Riger er over 200000 slige Ulykkelige af begge Kiøn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Medicinsk. Paris, den 2. Dec. Kongen, som er overbeviist om Nytten, som Smaakoppe=Jnoculationen medfører, har befalet, at ingen maae antages til Page hos ham, Dronningen og øvrige Kongelige Huus, uden enten at have havt de naturlige eller inoculerede Kopper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
J Forgaars bleve Princessen af Lamballe og Mad. Pandelson nesten forgiven ved en Ret. Mad, som var tillavet af en uforsigtig Pige, i en ufortinnet og slet reengjort Kaaber Castrolle. Uagtet den hastigste Hielp af den bekiendte habile Doctor Sefler, var Giftens Virkning dog saa heftig, at de Lidende ei før efter nogle Dages bestandige Brug af alle Hielpemidler kunde ansees uden Fare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Madrit d. 3d. Jan. J Vurgos noget fra Madrit er et Bryllups Selskab af 16 Personer døde efter Giften af af Skorpion som var kommen i Suppen, og saan tes paa Bunden; den overmaade Smerte i Maven tilkiendegav det Giftige, og uagtet alle Mid ter af en erfaren Læge bleve anvente, var alt forgieves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
London, d. 27 Jan. Ved en Execution tildrog sig følgende merkværdige Omstændighed. Et ungt Menneske blev for Hestetyverie anklaget og dømt. I det at han skulle hænges, erfaredes hans Uskyldighed, siden han havde kjøbt Hesten, men forsildig i alt dette at faae Pardon og altsaa blev hængt; man skar ham efter den bestemte Tid ned, og søgte ved alle muelige Midler at faae ham til Live, der og lykkedes den dertil antagne Læge saaledes at han lever den Dag i Dag er. Denne Omstændighed er indberettet Regieringen, som har afsadt Dommeren for sin Overiilelse, belønnet Lægen med en anseelig Foræring, givet den Uskyldige en aarlig anseelig Pension, beordret en Commission af 3 Læger og 3 andre værdige Mænd, at undersøge, om Skarpretterens Forsigtighed og Maade i at hænge ham, var hans Redning, eller kun tilfældig, og der efter indberette Regieringen det heele, ligesom Kongen og har befalet Lægen, som reddede hans Liv, ved en trykt Afhandling at bekiendtgiøre dette, andre til Lærdom, og Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Natur=Sieldenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
London d. 20de. Jan. Paa Øerne af Sydsøen findes ikke fireføddede Dyr, uden Sviin Hunde og Rotter; Amiach kaldte derfore den første Hest, som han saae i Engeland et stort Sviin, som bar Folk, og en Koe ligesaa et stort Sviin, som gav Melk, ligesom han eiheller kiendte Kornfrugter siden Beboerne der leve allene af Brødfrugttræer og Cocos Nøder, og kalder derfor denne, Sydlige Deel af Verden, i sær heele Syd Vallis endnu et Jomfrue Land, som siden Verdens Skabelse, hverken har været pløiet, harvet eller berørt med andre Jnstrumenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Madrit d. 20 Decbr. En Kone, Rose Font kaldet, i Tortosa har i fire Bassel Senge efter hinanden født 14ten Børn; i første 2, i anden 3, itredie 3, i fierde 5, og venter i 6te ligeledes 5. o. 1. s. Erke Viskopen i Mexico har sendt Kongen. for noget siden en lille Dreng til foræring, som ikke er uden 3 Fod høi og en sort Tienner af 6 Fød og 6 Tommers Høide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Petersborg d. 26de. Derbr. Fra Øen Anolaschka tilmeldes hertil at i det Jnderste af denne Øe skulle være opdaget en Menneskeslægt kun 42 Tommer høi, og at 2 af disse Slags Menneskeer kunde forventes sendte til Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Bekiendtgiørelser. J Følge Hans Kongelige Majestots allernaadigste J bevilling af 16 f. M. saalydende. 7 mus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her 4 Rdlr. tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1786. Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi i Anledning af os Elskelig Christian Urne, Vores Kammerherre og Stiftbefalingsmand over Riber Stift samt Amtmand over Riberhuusamt, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter udi Sterboet, efter afgangne Peder Pedersen Clausen af Fanøe under bemelte Riberhuus Amt, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviiser, den Altonaiske Mercur og Riber Stifs Adresse=Contoirs Efterretninger, med Aar og Dags Varsel, Sub pæna præclusi et perpetui Silentii, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Peder Pedersen Clausen saadan deres havende Krav inden forskreven Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre hos bemelte Kammerherre Urne; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; Hvorefter de vedkoemmede sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi vores Kongelige Resident; Stad Kiøbenhavn den 16 Febr. Under Vort Signet (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Kammerherre og Stifbefalingsmand Christian Urne Bevilling at maae i Aviserne indkalde afgangne Peder Pedersen=Clausens Creditorer. Bliver herved Sub pæna præclusi & perpetui Silentii, indkaldet alle og enhver, som noget indbemeldte Sterboe maatte have at fordre eller erindre, at de, inden den i Bevillinggen foreskrevne, Tids Forløb, dermed for mig, som Skifeforvalter, fremkommer. Og meldes til behagelig Underretning, at Auctionen over Stervboehuuset, dets Eiendomme, og Løsøre foretages i Stervboet den 26de d. M. om formiddagen Kl. 10. Ribe den 3die Marti 1787. C. Urne. de Herrer Godseier og Stutterie holdende, som paa - Grund af den Kongl. allernaadigst udgangne Anordning om Land Stutterie Væsenet i Dannemark af 27de Mai 178. agtte til næstforestaaende Randers Midfastehestemarked at presentere Hingster til Præmies Erholdelse, bekiengtgiøres hermed; at den i allerhøyst bemelte Forordnings 5tes befalede Besigtelse foretages Mandagen den 12 Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet udi S. T. Hr. Thomas=Hansens Gaard i Randers; de befalede Attester hvoraf fuldstændig kan erfares at de presenterende Hingster ere af den Præmie æskendes eget Tillæg, maae indleveres Dagen forud i mit Logie sammesteds. Serritzlevgaard id. 27de Febr. 1787. v. Beenfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-09
Kammerherre og Kongl. Destriets Stutterie Commissaire i Aarhuus og Riber Stifter. er i Staden er ved Døden afgangen uden Livs. Arvinger, Madame Regina=Sophia Reimers Enke efter forhen afgangne Hans Henrichsen Ammitsbøll, hvis Sterboe efter forefundne Askalde fra Mandens Arvinger, skal deeles mellem hindes Udarvinger allene; Men da disse Arvinger efter den Oplysning som ved Skiftet er meddeelt, skal være mange i Tallet, bestaaende deels af Sødskende=Børn og deels af Sødskendes Børns=Børn, hvis Opholds stæder man for endeel ikke med fuldkommen Viehed, er vidende; Saa bliver bemelte afg. Madam Ammitsbølls Arvinger og de Umyndige iblandt dem med Verger herved trende Gange, offentlig indkalde til at melde og ligitmere sig hos underskrevne Skifteforvaltere inden de i Loven foreskrevne Tider. Med samme Varsel indkaldes og Stervboets Credi og Debitorer, de første at bevise deres Krav, og de sidste at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige. Fridericia d. 6te Martii 1787. Bruun. Lorection. Geelmnyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
TT. Auf den Tod des Kasers von Sina, Kienlong. 1786. Der, den besten Fyrsten im Westen Teutschland raabte, storgede zugleich Jhn, des Morgenlandes Grøsten, Undgang Sina bebre von den Streich. Auch Er war der Volker Vater, Hob sein Reich zum zweiten Staat der Welt, War der Leidenden Berather, Ein erhabner Dichter und ein Held. Um ihn klagen Millionen, Opfern brunstig dem erholten Geist, Den am Fus verwaister Thronen. Asien al Schuggeist preist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Om Bønder og Herregaarders Opkomst i Danmark, Hartkornet, Cavalleriet og Landmilitien m.v. Om Bønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
For en med Skruer og Plade paa Muldfielden 13 Rdlr. 3 Mk. 8 s. og For en med Staal i Skieret og Langiernet, samt Skruer og Plade paa Muldfielden 14 Rdlr. Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
De, som maatte have nærmere ved at henvende, sig til ham selv i Frederichsborg, og saaledes kunde svare Transporten indtil Kiøbenhavn, erholder noget ringere Priis efter Omstændighederne. Kiøbenhavn, den 7de Martii C. Martfelt. Edle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Kiøbenhavn, den 9de Martii. Som en mærkværdig Nyhed, til hvis Bekiendtgiørelse man sielden har Anledning, bør det ansees, at et Selskab offentlig erklærer sig ved et trykt Skrivt. Statsgieldens aarlige Formindskelse ved Hielp af et nyt Kildevæld, som et patriotisk Selskab aabner for det første paa sin egen Bekostning, at ville ganske eller tildeels renoncere paa de allernaadigst forundte Pensioner. Se skabet, som siges at bestaae af rige og formuende Mænd, yttrer den Tillid til andre velhavende Pensionister, at de snart følge dets Exempel - Tilbudet er til Regieringen, og Opfordringen til Medborgerne, som er meget vel motiveret i dette Skrivt, giør Selskabet, som det første i sit Slags, megen Ære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Wien, d. 21 Febr. Protestanterne i Arvelandene have allerede forelagt Hoffet et Udkast til en almindelig Liturgie, hvilket og af Høistsamme er bleven antaget med det Udtryk: At det indeholdte meget Smukt. Keiseren har og erklæret, at de Protestantiske Consistorial=Betienteres Enker maatte nyde Pension.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Bekiendtgiørelser. mus. Micolai Christian Carøe, Kongelig. Majestæts Byefoged udi Weile, samt Herredsfoget udi Nørvangs Tør 6 Skill. rild Herreder a. Giør vitterligt: At 1787. for mig haver andraget Hr. Kammerherre og General Adjutant Christian Friderich Juel, hvorledes Hans Kongelige Majestæt, under 23 Febr. 1787, haver allernaadigst, paa hans allerunderdanigste Ansøgning meddeelt ham folgende Bevilgning lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At eftersom Os elskelig Kammerherre og General Adjutant Christian Friderich Juel af vor Kiøbstæd Weile, i Vort Land Nørre Jylland, for os allerunderdanigst have andraget, at iblant hans Formue og Eiende, som ved den i bemeldte Weile i forrige Aar opkomne Jldebrand i faa Øieblikke blev lagt i Aske, var tillige: 1) En af Os til ham udgiven Obligation for Capital 16000 Rdlr., lydende paa hans Navn, og dateret den 30 Sept. 1785, samt 2) Tvende ActieBreve i Vores Octroyerede Danske Allatiske Handels Compagnie, nemlig Nr. 1481 og No. 4754, der begge under 9de Juli 1782 vare til ham Transporterede, det første fra Devise, Bonne Esperance N. L. B. og det sidste fra Devise Devise: R. T. C.,men, at det, for at han igien kunde erholde saavel en nye Obligation af Os, som tvende nye ActieBreve af det Asiatiske Compagnie udstædte, vil være fornøden at først paa samme opbrændte Obligation og Actie=Breve erhverves Mortifications Dom; Saa haver vi, efter bemeldte Kammerherre og GeneralAdjutant Christian Friderich Juels derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Stevning til fornevnte Weile Byetings Ret, der 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger samt den Altonaiske Mercur skal indføres, maae med 12 Ugers Varsel indkaldes alle dem som maatte formene sig at kunde have noget at erindre imod den af ham agtende Doms Erhvervelse til fornevnte Obligations og Actie=Breves Mortification og til nye Obligations og Actie=Breves Udstædelse. Deres Sted, og om ingen efter fornevnte Tids Forløb skulle melde sig og godtgiøre deres til samme havende Prætention, maae derefter paa meerbemeldte opbrendte Obligation og 2de Actie=Breve erhverves Dom til Mortisication, og de derefter ansees at være død og magtesløse, om de endog imod al Formodning fra Jldebranden skulle være bleven reddede og siden forefindes. Forbydende alle og enhver herimod, efter som forskrevet staar at hindre, eller i nogen Maade Forfang at giøre, under vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi vores Kongl. Residence Stad Kiøbenhavn d. 23 Febr. 1787. Under Vort Signet (L. S. Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Kammerherre og General Adjutant Juel af Veile, Bevilgning at maae ved Stevning i Aviserne indkalde dem som maatte have nogen Prætention til en Kongel. Obligation og 2de Actie=Breve der ere opbrændt. Thi bliver i allerunderdanigst Følge heraf, og efter fornevnte Hr. Kammerherre Juels Begiering alle de med 12 Ugers lovlig Kald og Varsel indkaldede og indvarslede som maatte formeene sig at have noget at erindre imod den i forestaaende Kongel allernaadigste Bevilgning omformeldte Kongl. Obligations og Actie=Breves Mortification at møde ved Weile, Byetings Ret, Tirsdagen den 5. Julii førstkommende, deres formeentlige Prætentioner og Jndsigelser, at fremføre og godtgiøre, og i Mangel deraf efter Citantens giørende Paastand og fremleggende Documenter at anhøre ovenanførte Obligation og ActieBreve, ved Dom mortificeerte og kiendt døde og magtesløse, og uden al Kraft, om de end imod al Formodning herefter maatte forefindes i nogens Værge, Weile, den 2. Martii 1787. N. C. Carøe. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Her i Staden er ved Døden afgangen uden Livs 2 Arvinger, Madame Regina=Sophia Reimers Enke efter forhen afgangne Hans Henrichsen Ammitsbøll, hvis Steerboe efter forefundne Afkalde fra Mandens Arvinger, skal deeles mellem hindes Udarvinger allene; Men da disse Arvinger efter den Oplygning som ved Skiftet er meddeelt, skal være mange i Tallet, bestaaende deels af Sødskende=Børn og deels af Sødskendes Børns=Børn, hvis Opholds stæder man for endeel ikke med fuldkommen Vished, er vidende; Saa bliver bemelte afg. Madam Ammitsbølls Arvinger og de Umyndige iblandt dem med Verger herved trende Gange, offentlig indkalde til at melde og ligitmere sig hos underskrevne Skifteforvaltere inden de i Loven foreskrevne Tider. Med samme Varsel indkaldes og Stervboets Credi og Debitorer, de første at bevise deres Krav, og de sidste at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige. Fridericia d. 6te Martii 1787. Bruun. Lorcetzon. Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-16
Hvor en liden Qvantitet hvide Voxlys, tilligemed 2de nye voxede Paraplyer er at bekomme for billige Priser, anviser Adresse=Contoiret i Fridericia. Sammesteds er ogsaa at bekomme nogle gode Flasker, beste Soye for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Om Bønder og Herregaarders Opkomst udi Danmark, Hartkornet, Cavalleriet og Landmilitien m.v. om Friegaarde og Hovegaarders opkomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Den Konlige Livgarde, som opholdt sig ved Konges Hoff, blev forhen forlenet med frie Gaarde paa LivsTiid, ligesom og Styrismænd var forlenet samme af Kongen, foruden deres Jndkomst af Havnebrøden; siden tilveie. bragte disse Hofmænd og Styrismænd hos Kongerne Tiid efter anden, at de maatte forskaffe sig saa megen Jord, som hørte til fuld Plovs Eie, og deraf være frie for Leding, som sees af Jydske Lovs 3 Bog 13 Cap. ligesom det og efter 18 Cap. blev tilladt at kiøbe saamegen Jord som de formaaede, og kjøbte saaledes til sidst gandske Styrtshavne, ja nogleslere end en deraf - De, som holdt sig serdeles tapper i Krigen bleve givet frie for Stød og Jienne- og derved bleve gjort og anseete Adel. Adelskab, før Kong Waldemar den 2 har man ei forefunden i Historien at være arvelig men da endeel Adelsmænd fra Tydskland kom herind i Hans og siden i Kong Christ opher af Bai, rens Tiid, og disse tilligemed bemeldte Hofmænd og Styrismænd erhvervede Bytte til Søes og i Krigen, fik de efter bemeldte Lov Tilladelse at kiøbe Styrishavne, og derpaa anlagde og bygte Herregaarde i Moradser, paa de fleste Stæder med Graver om og Vindelbroen, over for at sikre sig for Overfald og udholde Beleiringer, hvorefter de siden fik Frihed for Skatter og Tiender, - Men de Adelen til voxte, maatte endeel tage til Takke med Bøndergaarde, som bleve frie for Skat, naar de beboede samme, hvoraf de smaae Herregaarde, endnu i vore Tiider reise sig. Kongerne kiøbte og Styrishavne, bygte Slotte og lagte Bønder der under, hvilke Slott, Kongerne igien forlenede til Adelsmænd, som hafte tient troelig imod en maadelig aarlig Afgift De Catholske biskopper betiente sig og af Sielegaver, og kiøbte da derfore Styrishavne og Herregaarde, ofte hver 4 a 3, som de igien til deels forlente til Adelen imod visse aarlige Afgifter til dem.