JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Foruden forhen udstædet lovlig Proclama, bliver efter nu brugende maade ved de danske oviser Jens Pallesen, som Fæstere af en sted ved Sæbbersund, Enke=Fruen til Sæbber Closter tilhørende, 3de postdage indkaldet at møde udi bemeldte sted, som er Kroen ved Sæbbersund, første Søndag efter Michaeli dag 1752, for at giøre vedbørlig rigtighed og betaling til hvilken tid og sted indkaldes Jens Pallesens debitorer at betale hvad de kand være skyldige, og ligeledes hans creditorer, for at nyde betaling af denne fallitboes Massa, for saa vidt kand tilstrække efter allernaadigste lovens og forordninningers bydende maade. Fredagen den 26 Nov. om formid, imellem Log 10 slet, skal ved offentlig auct, 5te og sidste gang opbydes efter de conditioner, som kand faaes til eftersyn hos Proc. Sr. Chr. Math. Holm, som fuldmægtig i afg. Hr. Etatz-Raad Fosses stervboe, boende paa hiørnet af Broelegger og Knabrostrædet, og til den høystbydende bortselges Susanna Magrethe afg. Jørgen Jørgensen Bødkers Enkes tvende huuse i Anthoniestrædet beliggende, som bestaar det eene huus til gaden af fag, 2 etager høy, felleds stolpe til østre, men frie stolpe til vestre side, med felleds qvist over 2 fag, og en liden kielder under, et lidet gaardsrom broelagt, over alt i værelserne er 2 jern kakkelovne, hvoraf den ene skal være en leye-ovn, og den anden er beklæd med en kaabersplade. Det andet huus bestaar ligesom det første af 3 fag 2 etager høyt, fælleds stolpe til vestre og frie stolpe til østre sig de, samt fælleds qvist over 2 fag, i gaarden et sidehuus paa fag, 2 etager høyt af muur og bindingsverk, halvtag, et lider gaardsrom, over alt i værelserne 2 jern kakkelovne. Kiøbmanden Jørgen Bruun i Schielschiør eyere til Boeslunde kroe, lader som skifteforvalter herved bekiendtgiøre, at kroeholderen Jacob Christensen sammesteds for nyelig ved døden er afgang, og hans efterladenskab ved allerede holdte registering og vurdering, er funden af saa ringe omstændigheder, at det ikke nær kunde strække til den paahæftet gield, saa at Jørgen Bruun paa egen bekostning haver maattet lade den afdøde begrave, og da den afdøde er barn fød Jylland, og ikke vides hvem eller hvor mange arvinger han kunde have, saa bliver samme herved 3de gange i de danske aviser advaret, at skiftet efter bemeldte Jacob Christensen, er berammet at holdes, og til ende føres udi bemeldte Boeslunde kroe den 16 Februar. førstkommende, om de maatte agte fornøden samme tid sig at indfinde, lige saa stervboets credi= og debitorer, de sidste at betale hvad som de retmessig skyldig er, da alting efter loren skulle vorde for Jørgen J. Bruun. handlet.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Den 21 Nov. er imellem Christianshavn og Tuborg, tabt et gulduhr, med tvende fudderaler, det ene udgraveret, det andet er sort(i besynderlighed er man af den tanke, at det skal v. 2 tabt ved bomen i Nørre port, ungefær kl. imellem 1 og 2 Set) udi samme uhr er et baand af silke og sølv med Folio, grunden paa det er guult, uden om verket i sig selv er et sølv fudderal med det Engelske Vaaben paa, uhr pladen er Guld uden Emailering. Finderen loves en anseelig recompens, naar han vil melde sig her i Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Onsdagen den 24 Novbr. om formid, kl. 9 slet vorder ved offentlig auction bortsolgt udi Hoff-Maler Sr. Christian Getreuers huus i Kokkegaden ved Hellig Geistes Kirke, afg. Bogtrykker Johan Christopher Groths forhen tilhørende Bogtrykkerie.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Num. 94, Extraordinaire HERTISSIIII til de Kiøbenhavnske Danske Post-Tivender.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Mandagen den 22 Novembr.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Directeurerne for det Forenede Selskabs Pensions=Societet, inddeelt udi 5 Classer, enhver efter sin Alder, hvor udi saa vel en mand for sin Hustrue, som personer uden for ægteskab kand interessere, med hvis videre den Kongel. allernaadigste Fundatz saavel der hin, som om pensionen forklarer, og forhen udi aviserne tydelig en Forden demonstreret, giøre herved bekiendt, at for indeværende Jtobr. qvartal bliver at betale til 60 pensionister, og at regningerne for interessenterne i tilkommende tid ikke bliver høyere end de dem nu denne gang tilstillende regninger ere, i følge fundatzen, og altsaa and enhver interessent derefter vide hvad deres aarlige udgifter er og bliver; thi ville vedkommende, naar dennem regning derpaa saa vel som hvis videre efter fundatzens 17 Art, skal betales, tilstilges, behage samme førend den 23 Deembr. førstkommende at betale, saasom de der ikke til den tid indsender betalingen, ere i følge af funsattens 11te Art. for sig og deres udnævnede vensionist, uden videre omstændigheder, af Societetet excluderede. Og da endeel af Sonetetets Jnteressentere adskillige gange have giort erindring om, udgifterne for dem maatte blive formindskede, og pensionen for hensionisterne nedsat, med videre; Saa har man, for at føre dem, adet holde en General Forsamling sidstleden 28 Octbr. samt deres ser indhentet den største deel af de her værende høye Herrer Jntertjenteres Betænkning, som efter deres til Dato indkomne Sentiments, saaledes er udfaldet, at ikke nogen forandring imod Fundaen, i henseende til pensionen burde eller skulle foretages, allene at enhver pensionist, til forieterets styrke, bør qvartaliter i sin pen kon lade sig decourtere saa meget som hendes Mand eller Jnteresseent, i fald han havde levet, burde betale, hvilket ikke for pensioneserne kand være af nogen betydenhed, men derimod contribuere til Bocreterets desto meere bestyrkelse og at holde det i complet Stand, haar enhver pensionist tillige ansees og betaler som en Jnteressent, og skal i fremtiden med de sidste pensionister, i fald Pensionen alt for meget skulle deeliere, bruges all muelig Moderation i dette tilfælde.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Societetets Jnteressentere bestaaer da for nærværende Tid af Og naar dertil legges de Pensionister som nu allerede ere, nemlig: 548 Jnterest. Udgiør det i alt som til Pensionernes Udstyr qvartaliter contribuerer, foruden de som fra Dato derudi indtræder.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Man har ellers fra Verkets første begyndelse, som og af alle Jnteressenter ved inscriptionen er vedtaget, fastsat, at saa snart een blev pensionist, skulle den være forbunden at forskaffe Societetet een interessent igien, i hvilken Classe en interessent maatte mangle, eller og taale, at af den pension hende qvartaliter blev tildeelt, decourteredes saa meget som saadan en interessent burde betale, men saasnart hun forskaffede en interessent igien, blev hun for denne afgift, befriet, ved hvilken leylighed, saa vel som formedelst endeel fraværende interessenteres tilskud, der ikke præcise til betalingsterminen er indkommen, men derefter er bleven betalt, og for at forekommeConfusions=Regningerne, ikke siden til Pensionisterne har kundet bleven udbetalt, er oplagt en summa af 554dlr. 4 mk. 2 s., som staaer udi een dertil indrettet kobberbøsse, hvortil trende af Directeurerne hver haver sin særdeles nøggel, og hvilken tilligemed pengene udi General=Forsamlingen forbemeldte 28 Octobr. er bleven foreviist, hvilken summa herefter til en Haand=Cassa kand tiene, i fald de fraværende Jnteressenters Tilskud ikke saa betimelig skulle indløbe, at da deraf kand tages til at supplere det manglende, heraf er og taget 10 Lodder udi Kirke=Lotteriet og 5 Lodder udi det Bergens Lotterie, i fald derpaa skulle falde nogen gevinst, som i Tiden kunde komme interessentskabet eller Societetet til Soulagement og nytte, hvilket da og i saa fald skal blive communiceret, ligesom og de udtagne Nummere er i Generalforsamlingen bleven bekientgjort. Til slutning anmodes de at uteressenterne, i sær endeel af de fravarendes Commissionairs, hvilke man ofte maa lade erindre om deres qvartaletilskud, og dog ikke indsender samme førend saa got som den sidste dag og time, og endeel ikke førend længe efter, at betaling til Pensionisterne er skeet, at de dog før og i betids vilde indsende betalingen, betænkende, at man ikke paa een og den samme tid, baade kand tage imod betaling og derfor qvittere, giøre beregning til udbetaling, udbetale og derfore igien lade sig qvittere, hvorved arbeydet for vedkommende giøres meere besværlig, end det ellers i sig selv var, naar enhver betids indsendte betalingen. Jnscriptionen til dette Societet skeer, som tilforn er meldet, hos den ene af Directeurerne, neml. Vægter=Jnspecteur Meinertsen, boende i Knaboestrædet, og tiener til efterretning, at hvad sig fraværende angaaer, som agter at lade sig inscribere, da bliver ingen herefter til inscription antaget, med mindre at derved følger attest om hans sundhed og helbred fra det Steds Magistrat, hvor han sig opholder, eller og fra den nærmeste Steds Magistrat eller Amtmand, foruden Medici eller Chirurg Attest. Skulle ellers noget videre herefter til selskabets nytte af Jnteressentskabet blive resolveret og fastsat, skal det behørig blive communiceret.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Dersom nogen maatte have lyst at kiøbe den Gaard ved Holmens Canal, som af Major Muhle nu beboes, og paa billige vilkaar er under baanden at faae til kiøbs, da vilde de behage inden 1 1 Decbr. at melde sig derom i Bispe=Residencen paa Nørregade hvor nærmere oplysning kand gives og om kiøbet accordere. Et huus paa Nørre ports torv beliggende næst ved Sr. Huulegaard, er under haanden at faae til kiøbs, samme huus, hvorpanyelig er gjort den behøvende reparation med anden forbedring, bestaaer ud til gaden af 5 fag, 2 etager høy med en qvist paa fag, en aaben indrettet krambod, samt kieldere neden under, og oven til med dobbelte lofteerum, alt af grundmuur til gaden og gaarden, og udi værelsernes bielegger= og en vindovn, et maadelig broelagt gaardsrum og fersk pompevand med opstander til, bemeldte huus er assenreret i brand cassen, hvoraf præmien alt haver cesseret, og er ellers jordfrie grund og eiendom, de som dertil maatte have lyst, vilde behage at anmelde sig hos Sr. Jens Hald, som paa samme torv er boende, hvor conditionerne behagelig er at erfare. Om nogen behøver, til næst forestaaende Viborg Snapsting eller paafølgende 11 Jun. 1752, en Capital af 30 til 40000 Rd. mod god antagelig pant og forsikring for 5 pro cento aarlig rente, vilde de behage at addressere sig til Sr. Jens Thagaard i Aalborg, eller sal. Berlings Arvingers Bogtrykkerie her i Kiøbenhavn, som nærmere paa bemeldte Capital kand giøre anviisning, og ellers tiene til tienstlig efterretning, at denne Capital og i mindre summer, om forlanges, kand udlaanes.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Onsdagen den 8 Dec. imellem 11 og 12 slet, bliver til den høystbydende paa Børsen her i Staden ved offentlig auction bortsolt, 5 og et halv anthal Ungersk viin og 6 sækker Brunsviger Humble, hvoraf viinen den 4 og 7 Decembr. og humblen hver dag kand prøves og sees i Sr. Carl H. Gustmeyers gaard, boende ved gl. Strand.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Fredagen den 17 Decbr. bliver paa Kiøbenhavns Børs ved sædvanlig tid til den høystbydende bortsolgt den tredie part af en sukken plantage, afg. sal. Justitz-Raad og Cancellie=Forvalter Seckman stervboe tilhørende; samme plantage er beliggende paa Eylande St. Croix udi America, og hører de øvrige tvende parter af samme plantage til Velbaarne Hr. Etats-Raad Løvenørn og til Velbyrdige Hr. Justiz-Raad Soelberg; den gandske plantage er afdeelt i 6 mindre plantager, hver 5000 for lang og 2000 fod bred, de ere alle ud fuldkommen stand med slaver, bygninger og saa videre, hvilket saavel som conditionerne hos bemeldte stervboes anordnede skifte forvaltere kand erfares.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Efter at skipper Lars Pedersen fra Aarhuus paa postdagen d. 19. Scot. 1751, paa Frederichstads postehuus i Norge, havde afgivet et brev til Knud Nielsen udi Aarhuus, hvorudi var tvende hancosædler, hver paa 100dr., efter sammesteds postmester Turholmsderom meddeelte attest, er dog ved samme brevs aabning fra PostContoiret udi Aarhuus postdagen den 28 Septembr. næst efter befunden, at den ene hancoseddel under No. 2610, stor 100 Rdlr. af brevet var borte, hvorefter saadant strax for det velelovlig General=Post-Amt er anmeldet, og efter Høybemeldte General-Post Ames for godt befindende, fornævnte Knud Nielsen Bech udi Aarhuus, altsaa saa vel udi den Kongel. Banqve slig borte blevne hancoseddel af No. 2612 paa summa 100 Rdlr. har anmeldet, som og saadant herved 3de postdage efter hinanden udi aviserne lader bekiendtgiøre, med forsikring, at hvem som derom kand give nogen nyttig efterretning saaledes, at man kand komme efter, hvo samme af brevet haver udpracticeret, kand de derfor vente sig en skikkelig discretion, da derimod de som bemelte hancoseddel nu muelig, ulovlig maatte have i hænde, og dog samme fortier, vil paadrage sig en mistanke.
Berlingske Tidende, 1751-11-22
Paa Esplanaden imellem Cidadellet Friderichshavns Contrescharve og Steenbroen fra Kongensgade til Øster=Port ere nogle huggene og afstøtte gamle sand steene beliggende, som ikke vide hvem tilhører, thi vilde den som deraf maatte være eyere, inden næstkommende 16de Decbe, for Hr. Oberste Gedde, logerende hos en Tømmer=Mester navnlig Peder Rasmussen paa Amalienborg plan, lige ud for Garnisons Kirken, bevise sin dertil havende ret og derne lade samme afhente, samt forden igien ret ud planere saasom forommelte steene ellers i mangel deraf straxen efter den tid vorder brugt til Fæstningens fornødenhed.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
P. E. F. W. 2. J No. RTIA Danske Kiøbenhavnske Vender. st. Fredagen den 26 November.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Hans Kongel. Majestets af Preussen Patent, hvorved Embdens Havn erklæres til Porto-Franco. Vi Friderich, af Guds Naade Konge til Preussen &c. giøre hermed vitterligt: At, som Vores Lands-faderlige allernaadigste Omhu alletider uafladeligen sigter til at fremme paa alle muelige Maader samtlige Vore Undersaatters Velstand og Beste, og at til den Ende Handelen udi Vores Kongerige, Churfyrstendom, og samtlige vore Provinzer og Lande, som den egentlige og væsentlige Kilde, hvorved et Land og dets Jndbyggere tilføres Velsignelse, Rigdom og Overflødighed, maa meere og meere forbedres, bringes ret i Flor, og derudi beholdes, samt alt det, der kunde giøre Forfang og Hinder derne, maa røddes af Venge saa have Vi i den Henseende, men fornemmelig til at trømme Vor Stad Embdens sande Beste, og at giøre dens Commercium meere forsamt, af allerhøyst egen Beragelse besluttet og for got fundet, at erklære Embdens Havn til Porto-Franco. Og det saaledes: At alle sammesteds ankommende Skibe og Kiøbmands=Gods, baade inden, og udenlandske, være sig af hvilke Puissancer, Republiqver, Stater, Lande og Nationer de være kunde, skal ved deres Ind- og Udløb udi Emb dens Havn være frie fra alle Afgifter og Paalæg, og følgelig nyde og have alle de Rettigheder, Jmmuniteter og Forderle, som nogen Fri=Havn pleye at blive tillagte, og virkelig tillagte ere. Thi skal ogsaa, foruden de sædvanlige taalelige Havne eller saa kaldede Tønde- og Fyr-Penge, der svares af Skibene, alle de Vahre, som af ankommende en ten uden eller indenlandske Skibe maatte indføres, eller og saa derfra igien udføres, og til Embden eller i Ost Frisland, ikke consumeres, være aldeeles frie og eximerede fra Licent= og alle andre Paalæg; men hvad som enten i Embden eller i andre Ost Friesiske Stæder, eller ogsaa paa Landet bliver consumeret, og som kommer fra Embden, deraf maa i bemeldte Embden svares Licent. Men saasom ikke mindre vil giøres fornøden, at see med det samme til, at de Fabriqver og Manufacturer, som herefter i Vores Fyrstendom OstFriesland torde etableres, skal ikke den fornødne Encouragement til deres flittige Drift blive betagen; saa forbeholde Vi Os vel dernæst, naar saadanne Fabriqver ere komne til nogen Fuldkommenhed, at lægge dem til Beste nogle Afgifter paa deslige sammesteds indkommende fremmede Manufactur= og Fabrique=Vahre: Dog skal Publicum derom forud i Tide blive averteret, paa det enhver des bedre kand rette sig derefter. Men hvad alle de Manufactur-Vahre, er angaaende, som udi vore Kongelige Provinzer blive fabriqverede, da er Vor Allernaadigste Villie, at samme skal og maa frie fra alle Paalæg udi bemeldte Embdens Havn ind- og udløbe. Paa det at saadan Vor Høyeste Villie maa des bedre blive hver Mand vitterlig, saa have Vi Allernaadigst fundet for got, og befalet, samme ved offentlig Tryk at bekiendtgiøre. Under Vor egen Høy-Kongel. Haand og Segl. Skeet og givet i Berlin, den 15 Nov. Friderich.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Neapolis, den 28 Oct. Løverdagen den 23de hujus, efter Middag, fornam man her i Staden til et lidet Jordskælv. De, som forstaae sig paa saadan Rystelse, sagde strax, at der vilde skee en Forandring udi Bierget Vesuvio. Den 25de, da Vinden var løben om til Nordost, blev man virkelig om Morgenen en tyk sort Røg vaer, der ligesom en tyk Skye stod op af den runde Aabning eller Kiedelen paa Toppen af Bierget. Samme Aften faaes heele Toppens Omkreds staae i lys Lue. Vinden forvoldte, at Luen kunde ikke stige ret høyt i Veyret; men derved blev Jlden des stærkere oppustet. Det saae ud ligesom en Ovn fuld med brændende Beeg. Den 26de om Aftenen blev man vaer, at Jlden paa Toppen og i Gabet, hvor den blussede ud, blev lavere og bleegere, og at den havde brudt igiennem neden for Toppen og Gabet, hvilket havde forvoldet Rystelsen, der var den 23de, og at der vældede en Strøm af denne brændende Materie ud Denne Jld-Strøm, deslige her kaldes la Lava, tog sit Løb imod Sydost, og deeltes i 3 Greene. J gaar Aftes Klokken ved 8 Slet var Jlden forskrækkelig. Pra Toppen syntes den mindre end paa Skraaheden af Bierget, og det lod, ligesom heele Horizonten stod i lys Lue. Der siges, at fornævnte Lava indtager et Rum af 500 Fod i Breeden. Nogle Avls-Gaarde, Viin- og Olie-Bierge og andre frugtbare, Marke, ere oversvømmede med Svovl og Harpix, hvilket efterhaanden bliver saa haardt som en Steen, og Jorden kand aldrig dyrkes meere. Jld-Strømmen eller den saa kaldede Lava er alt flødt ned af Halvparten af Bierget, og tør ventelig i denne Nat naae ned til Havet.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Madrit, den 19 Oct. Det nylig udkomne Ediet (see forrige Postdags Avis, hvorved heele Spaniens Rige er forbudet at drive nogen Commerce med Staden Hamborg, har sat alle her i Riget værende Hamborgske Kiøbmænd, Factorer og Corespondenter udi yderste Forbauseelse, saasom det er skeet paa en Tid, da man mindst ventede det. Dersom Trataten med Algier havde allene været sluttet og fri Seylads, saa torde Kongen maaskee ikke have viist nogen Misfornøyelse derover, siden man veed, at adskillige Europæiske Puissancer, til Sikkerhed for deres Commerce, nødes til at slutte deslige Tractater; men det forsikkres, at Hans Kongel. Majestet er bleven irriteret ved det, at bemeldte Stad Hamborg, har ogsaa sluttet en Handels-Tractat med Keyseren af Marocco.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Bryssel den 15 Nov. J overgaars er Hans Kongel. Høyhed, vores GeneralGouverneur, under Escorte af sit Husar=Compagnie, som var taget ud nogle Miile imod ham, udi høyeste Velgaaende fra Wien retourneret.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Frankfurt, den 15 Nov. Om en gandske besynderlig ny Jnvention af Skib har man her faaet følgende Beretning: Tvende Kunstnere og ypperlige Mechanici til Commercy i Lothringen, navnl. Johan og Antoni af St. Goire, Tvilling=Brødre, have for Hans Majestet, Kong Stanislad, forfærdiget en Hav=Hest, der kand bruges som et Skib. Denne Hav=Hest eller Skib er 36 Fod lang, 10 Fod høy, og 6 Fod bred. Paa samme findes 6 Delphiner af Kobber, hver 6 Fod høy. Disse ere saa kunstelig indrettede, at de stændig spille med Beenene, og derved forvolde, at Vandet springer 25 Fod høyt i Veyret ud af Hav=Hestens Næseboer, og dette Springverk, som drives ved den foromtalte Bevægelse, Delphinerne gjøre med Benene, er saa vel indrettet, at man skulde tænke, Delphinerne vare levende. Rumpen paa Hav=Hesten tiener i Steden for Roer Hesten selv har Skæl, ligesom Fiske, og er forgyldt. Paa samme sidder Neptunus, holdende med den ene Haand Hesten i Tøyelen, og i den anden sin Trefork. Denne kunstige Hav-Hest har Hans Majestet allerede brugt til at fare frem- og tilbage med paa Canalen omkring Commercy Slot, havende med sig biskoperne af Troyes og Tournay, samt adskillige fornemme Herrer af Hoffet. Hans Majestet har benaadet de tvende kunstige Brødre med en Pension af 1500 Gylden, og derforuden kiøbt det kunstige Skib af dem.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Dresden, den 13 Nov. Den ved dette Hof subsisterende Kongel. Franske Minister giør store Anstalter til en Festin, som til Glædes=Beviisning er Mad. Dauphines lykkelige Forløsning skal celebreres, saa snart som Deres Majesteter retournere fra Hubertsburg, Den skal vare i 3 Dage, og hver Dag skal 1148 Personer at første Rang paa det prægtigste tracteres. For nogle Dage siden retournerede Hr. General von Arnimb fra Petersborg. Hans svage Helbred har kommet ham til at begiære sin Rappel.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Hamborg, den 21 Nov. J Følge Breve fra Moscovien skal en vis Doctor være beskyldt og overbeviist, at have ført ulovlig Correspondenz, hvorudover han ogsaa er bleven halshuggen, og skal før hans Endeligt have udlagt adskillige, der havde været i Complot med ham.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Weyle i Jydland, den 23 Nov. Den berømmelige Oculist, Hr. Cyrus, haver ved sin Passage her igiennem til Flensborg, udi mange honnette Folkes Overværelse, viist Prøve paa sin berømmelige Operation, i Særdeleshed paa en fattig blind Kone udi sin høye Alder, der for 9 Aar siden var bleven blind, og nu findes gandske restitueret af sin Blindhed, og dette gratis, skiønt adskillige tilbød ham Betaling for hans Umag. Han er derfor særdeles at berømme, og ønskes megen Lykke til alt sit Foretagende, allerhelst for det han ikke foretager sig noget, uden han ved Guds Bistand kand see, at der er Hielp at vente.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Helsingør, den 26 Novbr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 22de hujus. Jacob Larsen af Kiøbenhavn, fra ibid. til Bergen, med Sukker; Jan Herman Horn af Laurvigen, fra Kiøbenhavn til Laurvig, med Malt; Povl Hansen af Dragøe, fra Trundhiem til Kiøbenhavn, med Sild. Den 24de: Chisten Larsen Lagerøe af Kiøbenhavn, fra Petersb. til Lissabon, med Jern.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Kiøbenhavn, den 26 November. Den 22 Nov. er Cancellie-Secreterer udi det Tydske Cancellie, Marr Johan Ehlers, Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Cancellie=Raad. J gaar Aftes retournerede Monarchen udi Allerhøyeste Velgaaende fra Jægersborg, hvor Hans Majestet havde diverteret sig med Klapjagt.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Den 24de hujus arriverede Hr. Græve af Ranzov til Aschberg her til Staden, og logerer udi Dronningens Bredgade.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Den prægtige Festin, som den Kongel. Franske Minister saa længe har lavet sig paa i Anledning af Hertugen af Bourgogne hans Fødsel, skal holdes paa Onsdag næstkommende. Det heele Hotel skal illumineres, foruden andre Glædes=Beviisninger, hvorom herefter tør blive meere at melde.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
J overgaars gik de til Ostindien destinerede Kongelige Orlogs-Skib, Seyl her fra Rheden af Sundet til. Og paa det Asiatiske Compagnies ligeledes til Ostindien destinerede Skib, Princesse Wilhelmine Caroline kaldet, blev i gaar holdt Mynstring, saa det med første god Vind tør følge efter.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Det sidstleden ommeldte fra de Africanske Kyster hiemkomne Skib holder endnu Qvarantaine, og ligger ude ved Prøvensteen.
Berlingske Tidende, 1751-11-26
Fra Altona berettes, at den for nogen Tid siden fra samme Sted ommeldte Person, navnl. Sühlau, som ved Natte Tider havde spoleret nogle ved Elv=Kanten beliggenHuuse, var den 22de hujus bleven transporteret fra sin Arrest paa Raadstuen hen til Stadens Tugthuus, for der at bøde for sin Kaadhed. Landstingene blive holdene: Siællands i Ringsted den 1 Dec., Fyens i Odensee den 22 ejusd.; Jyllands i Viborg den 8 dito; Lollands i Marieboe den 22 dito.