JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-14
Det nærværende Europas Historie fra det femte til det attende Aarhundrede, til behagelig og nyttig Underholdning for Ungdommen af begge Kiøn. Værket kommer til at bestaae af 9 maadelige Deele, indrettede i den beqvemmeste Format. I en Tid af to Aar, eller i det høieste halvtredie, haaber jeg, de alle skulle være udgivne, da jeg tænker at kunne levere en Deel hvert Fierdingaar. Prisen bliver som sædvanlig 3 s. for Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Hr. Hof= og Universitetsbogtrykker Schulz mod tager Subskription. A. Winding Brorson, Magister Philosophie og Conrector ved Herlufsholms adelige Skole. Tophon, eller den erfarne Raadgiver, for den erfarre Ungdom af J. H. Campe, i to Deele, oversat efter den tredie heelk omarbeidet Udgave, er nu udkommen paa mit Forlag. Den første Deel meddeeler de Erfaringer, og Regler, som kan tiene til at veilede den Unge, deels til at vælge sin Bane i Livet, deels til at ordne sine Forretninger med Klogskab, og deels til rigtig at forberede sig og danne sig til at bestyre dem. Den anden Deel giver den ligesaa fornødne Veiledning til at lære at kiende og omgaaes Menneskene ved at meddele de vigtigste Jagttagelser over dem og Klogskabsregler for vor Omgang med dem. Det er ufornødent at sige noget til Berømmelse for en Skrivt, der alt længe er bekiendt som et af de beste Midler til at anføre Ynglingen, som giør det farlige Skridt ud i den Verden, han endnu ikke kiender af Erfaring; et Skrivt, der saa tydelig og overbevisende afskrækker ham fra Lasterne, og saa inderlig overtaler ham at blive Dyden troe. Forældre og Lærere, som ønske at bevare den Unges Dyd, saavel imedens han endnu staaer under deres Opsigt, som især naar han maae forlade dem, finde her en tryg Veileder, de kunne medgive ham. De Unge, som ere overladte til sig selv, bør ikke forsømme at bruge denne Anførsel, som de saa meget savne. Og selv de Gamle og Erfarne vil finde Fornøielse i at see deres egne Erfaringer her bestyrkede, og opdage mangen en nye Erfaring, som deres Liv ikke har givet dem Leilighed til selv at lære at kiende. Prisen er for begge Deele 6 Mk. paa Trykpapiir og 8 Mk. paa Skrivpapiir. Hvo som tager 10 Exemplarer erholder det Ellevte frit. Paa Børsen i Kiøbenhavn Nr. 11, 12 og 13. C. G. Proft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-14
Bekiendtgiørelser. Endnu er at bekomme hos mig undertegne, de Klipsisk og Nakker a 5 Mark pr. Lpd. med fleere Sorter Vahre til billige Priser. Ligesaa hvid Islandsk Uld pr. 4 Rdlr. Lispd. og Meleret dito for 20 Mk. pr. Lispd. Syltede Tarmarinder 24 Skilling Pundet. Sunkenberg. Der i Staden er ved Døden afgangen Jomfrue, Elisabeth Lund, en Soster af salig Borgemester Lund ibidem. Vi have strax, som Skifteforvaltere taget hendes Efterladenskaber under lovlig Behandling, men da derunder er bleven anmelt endeel udarvinger til den Afdøde, hvoraf følgende ere fraværende, nemlig : 1. En Broder Casper Lund, som har været, Mynsterskriver i Drahnen i Norge, men er død, og efterladt sig en Søn Jacob kund, der skal opholde sig i Middelfarth. 2. En Søster, navnlig Johanne Lund, der har været gift med Lieutenant Lindberg. men begge skal være døde, og efterladt 2de Døttre, Charlotte Lindderg, gift med Hr. Lieutenant Falck ved Kongsberg i Norge, og Johanne Lindberg sammesteds. Saa blive disse, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, herved Tos N. Gange i Rad, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for os; Arvingerne for at legitimere deres ArveRet, og Creditorerne for at nyde deres Tilgode havende udbetalt efter Stervboens Tilstand, men Debitorerne for at erlægge deres Skyldigværende til Boet, da denne ikke formaaer at bekoste noget andet Proclama. Fridericia=Raadstue den 23 Novembr. 1792. J. Bruun. P. Lorentson. H. Buhl. I=Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-14
Da Uhrmagersvend Emannel Gotlieb Hanisch, som i nogen Tiid har opholdt sig her i Byen er rømt her fra den 18de f. M., og hans Boe er derefter af os taget under Skiftebehandling, hvorved blev forefunden i Boet endeel Uhrer, som skal have været ham anbetroet til Reparation, saa bliver i Betragtning af Boets ringe Tilstand, herved med 12 Ugers Varsel Boets Creditorer og Eierne af ommeldte Uhrer indkaldte til for os at anmelde og beviisliggiøre deres til Boet havende Fordring, da dem skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand. Colding=Raadstue den 1 Decemb. 1792. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-14
Jerved bekiendtgiøres, at Onsdagen den 19 De 2 cember næstkommende, og følgende Dage Kl. 9 Formiddag, foretages og holdes offentlig Auction udi Kiøbmand Søren Grønbeks opgivne Fallitboe her i Byen, saavel over hans iboende Gaard som tilhørende Markjord= samt ald hans Jnd og Udboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Jern= og Træefang, gode Sænge=Klæder, Gang=Klæder, Linnet, Skatoller, Skabe, Borde, Stole, Kakkelovne og meere, saa og en stor Deel Kramboe=Vahre, levende Kreature og videre; De Lysthavende ville da behagentlig indfinde sig ovenmeldte Tiid og Sted samt følgende Dage, hver Conditionerne bekiendtgiøres. Holstebroe den 30 November 1792. J. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Forordning. Ved Kongel. allernaadigst Rescript af 26 Octob. tilkiendegives, at fra ethvert Stift i Rigerne Danmark og Norge, skal, paa Stiftets Bekostning, holdes en Lærling ved Veterinair=Skolen i den Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn, og for ham betales 100 Rdlr. aarlig; for hvilke Penge den indsendte Lærling skal holdes paa samme Fod som Lærlingerne fra Regimenterne, saa at han nyder frie Underviisning, Boelig, Lys og Varme paa Skolen, samt 5 Rdlr. maanedlig til Føde og Klæders Vedligeholdelse i de 5 Aar, som udfordres til at danne ham til en duelig Kuursmed og Qvæg=Læge, naar en saadan Lær og har udlært, skal en anden i hans Sted til Veterinair=Skolen indsendes, og de alle vælges af Bondestanden; de som have udlært, skal det i øvrigt, staae frit for at nedsætte sig i Stiftet, som Smedde paa Landet eller i Kiøbstæderne, eller foretage sig hvad anden Haandtering de ville; dog skulle de være forbundne til at forblive i Stiftet, og for Betaling være til Tieneste, naar de af vedkommende Øvrige hed forlanges til een eller anden Forretning i deres Fag, som Dyr=Læger, saasom til at besigtige syge Kreature, samt forrette Obducti- ogen og derom give deres Beretning; Og ville Vi have disse Lærlinge allernaadigst frietagne for at udskrives til Krigstienesteen, saalænge de staae i Lære og siden drive deres Profession; J. Henseende til Valget, hvilket af Stiftamtmanden skal foretages, da ville Vi, at derved skal det skulde tiene til Prøvesteen for den Stand, iagttages, at der allene udsøges unge Mennesker, ikke under 18 Aar og ei over 25 Aar gam betydeligt til at bestemme det moralske Lys mel, som forraade nogenlunde naturligt godt Nemme og have lært at skrive; ligesom og at Sønner af Landsbyesmedde, som have disse Egenskaber, fortrinligen dertil maae vælges; da get beroer, og mod hvis Fordeel Liighusenes Vi i oprigt ville, at Lærerne ved VeterinairSkolen inden det første halve Aar, efterat en saadan Lærling er sendt til Skolen, skulle anmelde til Stiftet, om han befindes at mangle den fornødne Beqvemhed til at blive en duelig Knursmed eller Dyr=Læge, i hvilket Tilfælde en anden strax i hans Sted skal indsendes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Storbrittannien. De Uroligheder, som have yttret sig paa adskillige Steder, synes især at have sit Udspring deels af de høie Kornpriser, som egentlig reise sig af den stærke og fordeelagtige Kornudførsel til Frankerig og de østerrigske Nederlande, hvorover den sedvanlige Dagløn naturligviis er bleven utilstrækkelig for Arbeidsfolk, deels af Dissenternes, fornemmelig de Catholskes, vedvarende Misfornøielse over de gamle Love, som udelukke dem saavel fra Repræsentation i Parlementet, som fra alle Embeder i Staten; og endelig af nogle politiske Sværmeres Ophævelser, som søge at føre Folk til at troe, at den franske Revolution bør, enten Landet haver Trang dertil, eller ikke, dog, ligesom Pavedømmet fordum, giøres almindelig. Naar de 2de første Aarsager til Misfornøielsen afhielpes, hvilket efter Sandsynlighed snart skeer, vil den 3die tabe al Virkning i Lande, hvor man i Almindelighed troer, at til at afskaffe indsnegne Misbrug og Uordener behøves ikke at omstyrte den heele Constitution, eller vende op og ned paa Alting. At denne Tænkemaade er herskende, sees af de mange Selskaber, som overalt oprettes til Constitutionen. Forsvar, og endskiønt den foreslaaede Forening imellem det ministerielle Partie, og Oppositionen formedelst Hr. Fores Paastaaenhed ikke fuldbyrdedes, saa har dog denne erklæret sig foren alvorlig Forfægter af det Væsentlige i Constitutionen. Jmidlertid have deels disse indvortes Uroligheder, deels Hollands formodentlige Stridigheder med Frankerig om den frie Seilads paa Schelde=Floden, foraarsaget, at Parlementerne forsamles inden den bestemte Tid, at det gamle Castel, Tower, i London sættes i Forsvarsstand, at Landmilitsen opbydes, og at endeel Krigskibe udrustes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Frankerig. Den Mangel af Levnetsmidler og reede Penge, som ikke allene fandtes i de franske Lande selv, men ogsaa i de af franske Tropper indtagne fiendtlige Lande, skal have givet adskillige franske Proviant=Commissairer, Leverandeurer og Generalernes antagne Agenter Anledning til at begaae det sedvanlige Onde, som i Feldten plager Tropperne, standser Krigsopee, rationerne, og tilsidst falder paa Nationens Hoved, nemlig at benytte sig af denne Forlegenhed til eegen Fordeel. Jblant dem, som for denne Forbrydelse offentlig ere anklagede, befindes ogsaa begge General Dumouriers Agenter, de Herrer Espagnac og Malus, af hvilke den første længe har været bekiendt, som een af de største Actie Spillere. Vel har benævnte General forlangt, at man istedet for at saggive dem, skulde tiltale ham; men Nat. Conventet. vil i denne Sag intet beslutte, førend de til sammes Undersøgelse afsendte Commissarier have afgivet deres Beretning. Man har allerede til forn offentlig yttret Mistanke imod GeneralDumourier, som værende Minister for de udenlandske Sager, om hans svage Side i Pengesager, og de nærværende Omstændigheder synes at bestyrke denne Mistanke, ja af Alt det som under denne Krig er passeret, synes der meere at være stredet med Guldet imod de dueligste franske Anførere, end med Jernet imod Tropperne. General Labourdonnape har formedelst Misforstaaelse med General Dumourier taget Afskeed. - General Biron er marscheret med et Corps af 20000 Mand til at understytte General Custine i det Mayntziske. - Ad miral Trugnet, som commanderer den franske Flaade i Middelhavet, har forsikkret N. C. nøiagtigat skulde opfylde sin Bestemmelse. Omhans forehavende Expedition gaaer ud paa at angribe Kirkestaten, eller Øen Sardinien, er endnu en Hemmelighed; men i Jtalien have nu alle Stater, undtagen disse 2de, erklæret sig neutrale imod Frankerig. - J Anledning af nogle Franske Kunstneres Arrest i Rom, har N.C. skrevet til Paven et Brev i en ganske used vanlig Tonne, hvori Hs. Hellighed ticuleres allene Fyrstbiskop af Rom. - Til Matre i Paris er nu endeligen valgt Hr. Cambon, der hidindtil har været Referent og Medlem af Finants=Commissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Spanien. Greven af Aranda, som for omtrent 3/4 Aar modtog Bestyrelsen over Deparrementet for de udenlandske Sager ved Greven af Florida Blancas Fald, er bleven entlediget fra dette Embede, hvilket er overdraget til Don Godi, nu Hertug af Alcudia, der siden nogen Tiid staaer i stor Naade hos Kongen og Dronningen. Dog beholder Greven af Aranda, hvis høie Alder foregives at være Aarsag til denne Forandring, fremdeles sin Post som Medlem i Statsraadet. Den unge Hertug af Alcudia har faaet en erfaren Statsmand, Don Lagund, til Medhielper. Dagen efter denne Forandring aflagde den franske Gesandt, Hr. Bourging, sit Besøg hos den nye Minister, og blev paa det beste modtaget. Det vil snart vise sig, om Forandringen af Ministre vil medføre Forandring i Spaniens Forhold mod Frankerig; dog har man Grund til at formode, at den nye Minister vil, hvad de franske, Sager angaaer, følge sin Formands Fodspor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Holland. Republikens Lande, vrimle af franske, nederlandske og lüttichske Emigrante, og høste naturligviis store Fordeele af sine Naboers Stridigheder, saa længe de selv kan være uden for Deeltagelse deri. Vil have de franske Generaler frafaldet deres Forlangende om frie Giennemmarsch for deres Tropper i det hollandske Gebeet; men den store Anstødsteen, nemlig: de Franskes Paastand om den frie Seilads paa Schelde=Floden, er endnu tilbage, og herudi sees fra deres Side intet Tegn til Eftergivenhed. D. H. Genral=Staterne have endnu ikke yttret nogen Beslutning i denne Tvistighed, og saadant skeer heller ikke, førend de med Vished veed hvad Understøttelse de kan love sig af Storbrittannien i at paatale denne Sag. - Arve=Statholderens Familie er for- oget med en Prinde, som Arveprintsessen, af Oranien har født den 6te December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Dødsfald. Kiøbenhavn den 25de Novbr. Frue Etatsraadinde Maria Langebek, født Wulf, 72. Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Fridericia den 19de December Provstinde Mette Elisabeth Clod, fød Wichmann, 68 Aar. sal. . . .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Trykseil. J No. 37 paa 2den Side 1ste Spalte 3die Linie neden fra istedet for Afsættelse læs Ansættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Subskription paa Bøger. Jeg agter at udgive en Oversættelse af J. T. Jølgers Geschichte des hentigen Europa, under Titel af:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Bekiendtgiørelser. Paa Adresse-Contoiret i Fridericia faaes smuk P. ke Nytaars=Ønsker tilkiøbs, der ere trykte saavel paa Papiir, som paa Silketøi, med og uden Vignette. Gudnu er at bekomme hos mig undertegne- de Klipsisk og Nakker a 5 Mark pr. Lpd. med fleere Sorter Vahre til billige Priser. Tigesaa hvid Islandsk Uld pr. 4 Rdlr. Lispd. og Meleret dito for 20 Mk. pr. Lispd. Syltede Tarmarinder 24 Skilling Pundet. Sinkenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
J Kraft af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling af 7 December d. A., indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, To EN. De Gune i Rad, alle de som maatte formeene sig at have noget at fordre, i afgangne Peter Petersen i Wiuf udi Coldinghuus Amt, hans Stervboe, dermed at fremkomme og saadanne deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, at beviisliggjøre inden bemeldte Tids Forløb, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericin den 21 Decemb. 1792. H. de Hoffmann. Der i Staden er ved Døden afgangen Jomfrue, Elisabeth Lund, en Søster af salig Borgemester Lund ibidem. Vi have strax, som Skifteforvaltere taget hendes Efterladenskaber under lovlig Behandling, men da derunder er bleven anmelt endeel Udarvinger til den Afdøde, hvoraf følgende ere fraværende, nemlig: 1. En Broder Casper Lund, som har været Mynsterskriver i Drahmen i Norge, men er død, og efterladt sig en Søn Jacob Lund, der skal opholde sig i Middelfarth. 2. En Søster navnlig Johanne Lund, der har været gift med Lieutenant Lindberg, men begge skal være døde, og efterladt 2de Døttre, Charlotte Lindberg, gift med Hr. Lieutenant Falck ved Kongsberg i Norge, og Johanne Lindberg sammesteds. Saa blive disse, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, herved Tr N. De Gange i Raad, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for os; Arvingerne for at legitimere deres ArveRet, og Creditorerne for at nyde deres Tilgode, havende udbetalt efter Stervboens Tilstand, men Debitorerne for at erlægge deres Skyldigværende til Boet, da denne ikke formaaer at bekoste noget andet Proklama. Fridericia Raadstue den 23 Novembr. 1792. J. Bruun P. Lorentson. H. Buhl. J. Geelmunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-21
Da Uhrmagersvend Emanuel Gotlieb Hanisch, som i nogen Tiid har opholdt sig her i Byen er rømt her fra den 18de f. M., og hans Boe er derefter af os taget under Skiftebehandling, hvorved blev forefunden i Boet endeel Uhrer, som skal have været ham anbetroet til Reparation, saa bliver i Betragtning af Boets ringe Tilstand, herved med 12 Ugers Varsel Boets Creditorer og Eierne af ommeldte Uhrer indkaldte til for os at anmelde og beviisliggjøre deres til Boet havende Fordring, da dem skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand. Colding=Raadstue den 1 Decemb. 1793. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Forordning. Under Dato Christiansborg Slot den 30de Novbr. 1792 har Hs. K. Maj. allernaadigst udgivet følgende Plakat: Til Besvarelse og Lettelse, i Henseende til de Omkostninger, som medgaae, ved Forbryde, res Jndbringelse til Christianshavns Tugt= og Forbedrings=Huus, have Vi fundet for godt, at føye saadan Foranstaltning, at de, fra de længstfraliggende Steder, som dømmes skyldige, til at lide saadan Straf, herefter kunne imodtages i Møens Tugthuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Til den Ende befale Vi herved allernaadigst: 1) At Tugthuuset paa Vort Land Møen skal (som en Følge af denne Indretning ) kaldes Møens Tugt= og Forbedrings=Huus. 2) At de af Lolland, Falster og Møen, samt af Vordingborg og Tryggevolde Amter i Sielland, som ved Dom findes skyldige, enten til at arbeide i Forbedrings=Huuset, paa en vis bestemt Tiid, eller til Tugthuus=Arbeide, for Livs=Tiid, herefter skulle dømmes til at udstaae deres Straf i Tugt= og Forbedrings=Huuset paa Møen; dog at herfra undtages de, iblandt disse sidste, som ere blevne kagstrøgne og nær lige, hvilke ligesom hidindtil er skeet, bør indsendes til Christianshavns Tugthuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Jfølge det Kongelige Rentekammers Plakat af 29de forrige Maaned skal for Aaret 1793 til Kongel. Tieneste holdes Licitation paa følgende Steder, over efterskrevne Korn=Qvantiteter, at leveres til forskiellige Tider, dog det meeste ved Skibsfartens Aabning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Licitationerne holdes i førstkommende Februarii, paa hvert Steds Raadstue: Den 1ste i Holbech over Rug 1500 Tdr. Byg 1500 Td. Den 2d. i Callundborg Rug 1500 Tdr. Byg 1500 Tdr. Den 4de i Corsøet Rug 4940 Byg 1500, Den 5te i Svenborg, Rug 3000 Tdr. Byg 1500 Tdr. Den 6te i Assens Rug 3000 Tdr., Byg 1500 Tdr. Den 7de i Odense Rug 1500 Tdr. Byg 1500 Tdr. Den 8de i Nachschou Byg 1500 Tdr. Den 9de i Nyekiøbing paa Falster Byg 1730. Den 11te i Aarhuus Rug 8510. Den 12te i Horsens Rug 6400 Tdr. Den 13de i Randers Rug11763 Tdr. 2 1/2 Skp. Den 14de i Aalborg Rug10403 Tdr. 4 Skpr. Den 15de i Fridericia nævnet af Præsidenten under Forhøret. - Ge Rug 510 Tdr. Den 16 i Ringkiøbing Rug 1900 Tdr. og den 18de i Nyborg Byg 1500 Tdr. Der udgjør ialt Rug 54926 Tdr. 6 1/2 Skp. Byg 14480 Tdr. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Tydskland. De østerrigske Tropper have efter Slaget ved Lüttich deelet sig i 2de Corps; det ene under General Clairfatt har vendt sig henimod Aachen, og søger formodentlig at komme ind i det Cölnske. Men dets Anfører er meget sygelig, og man er bekymret for hans Liv. Det andet under General Beaulien, som var omtrent 10 til 12000 Mand stærk, trak sig tilbage til Luxemburg, efterat være blevet paa Marschen bestandig foruroliget af et anseeligt fransk Corps under General Harville. Uagtet de idelige Angreb af Fienden og den daglig tiltagende Desertion, trak General Beauliens sig dog i den beste Orden tilbage. Ved hans Ankomst i det Luxemburgske beregnes de samme steds værende østerrigske Tropper til 35000 Mand; men der skal herske stor Mangel paa Levnetsmidler i dette Landskab. - Den østerrigske Besætning i Castellet ved Antwerpen, som bestod af henved 1000 Mand, erholdte ved Overgivelsen frie Udmarschh; derimod maatte den i Namur, som ved Desertion var formindsket fra 4000 til omtrent Halvdelen, give sig til Krigsfanger. - De ofte igientagne Forsøg, som det franske Corps under General Bournonville, har gjort paa at trænge frem indtil Trier, have hidindtil været forgieves. Ved Frankfurts Crobring toge de Allierede den franske General van Helden tilligemed 8 til 900 Mand. til Fanger. - Rekruteringen drives nu i de østerrigske Stater langt stærkere end den sidste Krig med Tyrken; ja, om man kan troe Rygtet, skulle alle de østerrigske Regimenter i Galigienmarschere til Rhinstrømmen, og nogle af de røsiske Tropper, som staae i Polen, skulle derimod indlegges til Besætning i dette Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
De preussiske Regimenter, som skulle forstærke Kongens Armee imod de Franske, have Ordre, at begive sig paa Marschen inden denne Maaneds Udgang. De østerrigske Tropper skulle efter Sigende agere for sig selv i det tilkommende Feldttog, og faae til Hovedanfører, Feldtmareschallen Printsen af Coburg, det gjorde sig saa berømt i den sidste Krig imod Tyrkerne. Generalerne Wurmer og Ferrari skulle commandere under ham. - Hertugen, af Sachsen Teschen er tilligemed sin Gemahlinde ankommen fra Nederlandene til Wien. Holland. Efterat have besadt den østerrigske Andeel af Geldern og Limburg omgive nu de franske Tropper Republikens Gebeet i begge Landskaber, og have maaskee betraadt samme. Man frygter for, at de kunde have noget i Sinde imod Mastricht, og saavel Gouverneuren sammesteds, som Commandanten i Breda, har begieret Forstærkning, til Besætningerne. - Hr. Maulde, dermomtrent vi et halvt Aar har staaet som fransk Gesandt i Haag, har faaet Ordre strax at komme til Paris, og der giøre Regnskab for sit Forhold som Minister; imidlertid besørger Hr. Thainville de franske Sager. Ved de stærke Stormpinde, som have raset i denne Maaned, ere Dæmningerne paa adskillige Steder i Holland blevne beskadigede, og Landet hist og her bleven oversvemmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Storbrittannien. I den Tale hvormed Hr. K. Majestæt aabnede Parlementsforsamling. gerne d. 13 December, erindredes ikke allene den strenge Neutralitet, som hidindtil var iagttaget, for ikke at blande sig i Frankerigs indvortes Forfatning, men ogsaa den Omhyggelighed, som var anvendt for at vedligeholde Roligheden i de storbrittanniske Stater. Dog yttredes tillige Bekymring i Henseende til de franske Vaabens ubestemte Operationer og de Anstalter, der gjordes for at stifte Uroelighed, saavel i de storbrittanniske, som i General=Staternes, Storbrittanniens Allieredes, Lande, hvorved Hs. K. Majestæt ikke kunde eller burda være en rolig og ligegyldig Tilskuer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Jmidlertid er dog, uagtet de foretagne Udrustninger til Søes, endnu ikke nogen befaling, til Marros=Presning udstedt. General Meadown var kommen tilbage fra Ostindien, men havde ikke bragt vigtige Efterretninger. med sig. - En Deel af de franske Emigrantetage engelsk Krigstieneste, og sendes enten til Cengda, eller Vestindien. Jkke faa af de udvandrede franske Præster begave sig og sammesteds hen. - Den indvortes Enighed og Sikkerhed bliver alt meere og meere befastet, og Fienderne af den offentlige Nyelighed, hvis Antal er ubetydeligt, vide ikke at hevne deres standsede Operationer uden med at nedrive hist og her de kongelige Proklamationer om Rolighedens Haandhævelse. - Prindsen af Wallis, der ganske indskrænker sin Hofhuusholding, har solgt for en anseelig Priis de Heste, som han har brugt til Veddeløb. Det samme er skeet af hans Broder, Hertugen af Vork. - Jstedet for den afgaaede LordThurlow var endnu ingen Store Kantaler indnævnet, men Lord Kenpon forestod imidlertid denne Post i Overhuset. Hvad der el lers tales om Forandring med Ministerne, synes under nærværende Omstændigheder ikke rimeligt. - Parlementsreformen, Dissenter, nes Forfatning og de franske Anliggender synes at ville blive de vigtigste Materier, der skulle komme under Behandling i nærværende Parlements=Forsamlinger. kaldte deles. . norelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
og Rettelse. I Ugebladet Nr. 38, 6te Side 2den Spalce 10 til 13de Linie. Det er ikke Referenten, i Finants=Commissionen, Hr. Cambon, men Lægen, Hr. Chambon, som er bleven Maire i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Udi Kirkeaaret fra 1ste Søndag i Advent 1791.