JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-04
I Gaar er der formedelst den gode Vind ankommet en Engelsk Post, som efter sin Bestemmelse først skulde kommet paa Fredag. Den har medbragt Engelske Aviser, som gaae til den 25 Maji. De indeholde blandt andet et Brev fra Keiseren i Rusland til hans Gesandt i Paris, hvori han yttrer den største Tilfredshed med hans Bestyrelse og tilstaaer ham en Pension af 10000 Rubler aarlig, indtil der bliver en anden hæderlig Plads ledig for ham, og dernæst 12000 Rubler i Reisepenge. - Keiseren lader 6 Botanikere reise paa Opdagelser i Siberien, den Engelske Regjering har givet Ordre til Vedkommende i alle deres udenlandske Besiddelser, at vise de to Russiske Skibe, som ere ude paa Opdagelser, al muelig Tjenstfærdighed. - Bonaparte agter at residere i Slottet i Versailles, til hvis Jstandsættelse der er anviist 4 Mill. Livres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-04
Fædrenelandet har atter mistet een af sine store Konstnere i Justitsraad Høier. Han var den eneste og sidste Danske Portraitmaler i sit Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hveckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Nyeste havn. Den 8 Junii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Kongens Bibliothek. Deter en besynderlig Følelse, som gjennemtrænger Sielen, naar man træder ind i denne Viisdommens og Daarskabens Bolig. To lange Sale med et Gallerie paa begge Sider indslutte her paa Millioner Blade alt, hvad den menneskelige Aand i Aartusinde har udklækket. Dersom det var mueligt, at Forfatterne af de 300,000 Volumina, som dette Bibliothek indbefatter, kunde staae op, og hver især for Videnskabernes Tribunal tilbagefordre, hvad der hørte dem til, og paastaae alt det øvrige confisqueret som intellectuelle Tyvekoster, saa vilde der maaskee af disse 300,000 Bind neppe blive 300 tilbage. Man maa smile over den menneskelige Forfængelighed, naar man betænker, at neppe en eneste af alle disse Skrivters Forfattere har tvivlet et Øieblik paa, at hans Duoderer eller Folianter ville aabne for ham Navnkundighedens og Udødelighedens evig straalende Tempel, endskiønt de flestes Navne ikkun findes i Fortegnelsen, over Bibliothekets Bøger. Modsigelse over Modsigelse, Dumhed over Dumhed, Urimelighed over Urimelighed ligge her opstablede i store Dynger; men der gives neppe en Jdee, den være klog eller gal, som jo findes her. Det er næsten ubegribeligt, hvor nogen kan falde paa at skrive Bøger, nu da der udkræves en heel Menneskealder til blot at lære at kjende Tillerne paa dem, der allerede existere. Vilde, man bedømme den menneskelige Aands Fremskridt efter Mængden af dens trykte Producter, saa skulde man troe, at den evige Fred nu var forhaanden, at Menneskene maatte være saa vise som Engle, og at man med det første kunde reise op til Maanen med ærostatiske Machiner og standse Jordens Gang ved een eller anden mechansk Opfindelse. Men staae i ikke i de fleste Henseender endnu paa det samme Trin som for Aartusinder. - Vi kjende Solens og Maanens mindste Bevægelse, bi kunne beregne den Aartusinder i Forveien; men naar man spørger og med hvilket mathematisk Jnstrument og efter hvilke Regler Bierne afdele Voxkagerne i deres Kube, saa ere vi saa eenfoldige som Barnet i Vuggen. Men, at, hvor meget Blod har der ikke maattet strømme for de Meninger, som mange af disse Bøger indeholde: Hvor mange Nationer have ikke myrdet hinanden, hvor mangen en Konge har ikke ødelagt sit Folk, hvor mangen en Fader ikke forfulgt sin Søn, blot for at forfægte disse Meninger, som nu ligge begravne i Forglemmelsens Skjød, Dersom der vilde opstaae et overnaturlige Væsen, som formaaede at samle de Blomster, som voxe paa denne uhyre Mark, hvor Nelder og Roser, Medicinalurter og Giftplanter staae tæt ved hinanden, saa vilde Verden nyde en Velgierning, som den Aartusinder forgjeves har sukket efter. Den vilde da blive befriet fra alle de prange Meninger, som have og have havt saa vigtig en Jydflydelse paa dens fande Lyksalighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Blandede Nyheder. Den 6te d. M. døde i Kjøbenhavn A. Unnas Enke i sit 92 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Man har nu faaet en udførlig og meget betailleret Efterretning om Bispevielsen i Frue Kirke. Af de ved denne Leilighed oplæste Selv biographier erfares, at kun en eneste, (nemlig Biskop Krogh), af de her indviede Bisper havde en geistlig Mand til Fader. Alle de øvrige havde verdslige Fædre. Biskop Bruuns Fader var Kjøbmand. Han havde været Jnformator hos nuværende Etatsraad Meinikes Fader i Trondhjem, og fulgt med førstnævnte til Sorøe 1767. Biskop Birchs Fader havde varet Byskriver og Kongel. Mineral-Jnspecteur i Kjøbenhavn. Han var neppe 4 Aar gammel da han i een Maaned mistede sine Forældre, og uagtet Udsigterne for ham og hans sex Sødskende vare meget ublide, bragte han det dog ved Flid og Duelighed saavidt, at han i sit 16de Aar fik bedste Caracteer til første Examen, og i det følgende den Philosophiske. 1779 reiste han til Gottingen, hvor en Michaeliss, Less, Koppes, Heynes, Blumenbachs og Bechmanns Forelæsninger end mere udvidede hans Kundskaber. Det var Michaelis, som bestemte ham til den Beslutning, at reise til Jtalien, for der at undersøge de skjulte og hidtil ubrugte Haandskrivter af det nye Testament. 1781 reiste han igjennem Schweiz og det sydlige Frankrige, over Turin, Genua og Livorno til Rom, og efterat han havde benyttet sig af de derværende rige litteraire Skatte, forlod han Rom og blev ved sin Afreise fremstilt for Pave Pius IV. 1784 udgav han efter Kongl. befaling det nye Testament, som blev trykt paa Hans Majestæts Bekostning (og som har grundfæstet hans litteraire Hæder) Biskop Blochs Fader var Skibscapitain i Aalborg, og havde i hans 12te Aar sendt ham med et Skib til Riga, for der at anbringe ham paa et Handelscomptoir. Men da Sønnen ligesaalidet havde nogen Lyst til Handelen som til Søvæsenet, hvilket Faderen helst havde ønsket, saa lagde han sig efter at studere. Han var 17 Aar gammel, da han blev Student. Aaret 1786 reiste han udenlands i Selskab med Kammerherre og Lehnsgreve J. D. Scheel, og opholdt sig indtil 1788 i Gottingen, hvor han udvidede sine Kundskabet under de ypperste academiske Læreres Veiledning. Ved denne Leilighed gjorde han Bekjendtskab med Knigge, Campe, Jernfalem, Eschenburg, Brunk, Ne ker, Villoison og Bartholemie. Hans 70 Aars Fader nød sex Dage førend sin Død endnu den Faderglæde at see sin eneste Søn som Biskop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Biskop Bugge var i sit 11te Aar allerede saavidt i sine Studeringer, at hans Fader havde villet sende ham i hans 12te Aar til Academiet for at tage Examen, dersom ikke en Forordning netop den Gang var udkommen, som bød, at Deposutori i det mindste skulde være 17 Aar gammel. Uagtet man i et vist polemisk Skrivt, har søgt at berøve ham hans fortjente Agtelse, saa har han dog ved sine grundige Jndsigter bragt det saavidt, at han i en Alder af 40 Aar er bleven Biskop. - Biskop Kroghs Fader har været Foged i Finmarken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
J sit 14de Aar blev han Student. Længe ubestemt hvilket Fag han skulde vælge, valgte han endelig i sit 19te det Theologiske. Løvenskjold paa Fossum agter i disse Dage at gjøre en Reise til Dannemark. Hr. S. Simonetti, forhen Fuldmægtig og Sprogmester ved det Casortiske Selskab, lader i Christiania Avis bekjendtgjøre, at eftersom han nu har forladt benævnte Selskab, og agter at forblive i Christiania, saa recommenderer han sig hos det respective Publicum, som maatte behøve hans Tjeneste i Sprogunderviisning og Commissioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
J samme Avis lader en Mand bekjendtgjøre, at han har mistet to Ænder, og at den, som de have indlogeret sig hos, bedes at tilbagelevere dem, da han med Taknemmelighed skal betale Kost og Logis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
J Trondhjems Avis er der opstaaet en drabelig Feide imellem Hans Barlin og Overbrandmester Lie og Vandledningsinspecteur Steen der paa Stedet. De to sidste Herrer, ere meget satiriske, og dersom de ere ligesaa stærke i Brand= og Vandvæsenet som i Satiren, saa har man Grund til at gratulere Trondhjem. Barlin har meddeele Amtmanden Hr. Kammerherre Adeler Forslag angaaende Vandledningerne i Trondhjem, og disse ere her Tvistens Æble. Han skal have sagt: at han vil sætte sin Halsen til Borgen, om det skulde slaae feil. Der blev nu anstilt en Prøve, hvor man, efter Foregivende, har gjort Bar lin til et Aalehoved Overbrandmester Lie tager nu af Barlins Udtryk Anledning til følgende offentlig fremsatte Vittighed: at da sidstnævnte for sine Sætningers Rigtighed har stillet et Slags Borgen, der er ligesaa upassende at tilbyde som at antage, saa foreslog han Bar lin at vurdere sin Hals i Penge, overladende til ham at bestemme Prisen fra 4 s. til 100 Rdlr., da vilde han vove ligesaa meget, men det Tabte skulde tilfalde de Fattige. Bar lin samtykkede heri og bestemte 10 Rdlr. Da alle de Tilstedeværende havde erklæret, at Bar lin havde tabt, saa opfordrede Lie ham til at betale disse Penge. - Den hele næste Avis er opfyldt med et Svar fra Barlin, hvori han viser, at alle disse Udfald imod ham ere ugrundede. Han siger blandt andet, at Steen og Lie i de Tilstedeværendes Paahør havde sagt, at de ere vigtige Embedsmænd, men det kunde de efter hans Formening gjerne være, uden at forstaae saa meget som A. B. C. af Vandvægtlæren, ja de have endog beviist, at de endog ikke have fattet det store A. Den upartiske Læser maa tilstaae, at Vandledningsinspecteur Steen vilde have gjort vel i, at lede noget Vand hen paa hans Collega og Medkæmper, Overbrandmesterens brændende og bidende Pen, da det virkelig er ubilligt saaledes at gjennemhegle et Menneske, hvis Hensigter ere saa velmeente som BarlinsAdresseavisen læser man næsten daglig Avertissementer, at der vexles og forvexles alle muelige Slags Mynter, kjøbes og sælges Actier og Obligationer. Det vilde maaskee falde mange vanskeligt at begribe, hvorfor man saa idelig raaber paa, at man ønsker at faae det, som man vil af med, og at man vil være af med det, som man ønsker at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Paa Vestervold indrettes nu et Fyrtaarn, som er bestemt til at opsættes paa Christiansøe. Det er forfærdiget af den for sine mechaniske Jndsigter fordeelagtig bekjendte Smed Gamst, og har det Fortrin fremfor de bedste Engelske, at der kun er brugt tre Lamper til at oplyse ni Huulspeile, som ved en anbragt Mechanisme bestandig dreie sig rundt, hvorved Lysningen tredobbelt forøges. Ved de Engelske derimod bruges ni Lamper til at oplyse Speilene, da disse ikke ere bevægelige. Der skal være gode Udsigter til, at Gudenaae kan blive oprenset og forbunden med Viborg Sø, hvorved der kan aabnes en Forbindelse imellem Viborg og Randers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Det Brokske Legat til Randers var en Tøndeguld, men ved Boets Realisation meenes, at samtlige Legater til Randers, efter Testament og Codicille, endog vil forøges. til en halv Tøndeguld i Overskud og maaskee mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Aalborg, den 3 Maji. Ved Opførelsen, af Holbergs Stundesløse i Fredags var der fuldt Huus, og det lydelige bifald, som Tilskuerne hele Stykket igjennem yttrede, vidnede om, at Smagen for det gode gamle Nationale vedligeholder sig endnu. Af de paa Læsøe strandede Engelske Skibe ere tre svære Brigger, blevne udsatte fra Grunden og i dette Foraar ankomne hertil for at repareres. De af Mechanicus Heynt, fra Kjøbenhavn, forfærdigede Lamper synes vel at være temmelig kostbare Jndkjøbsprisen, men de ere ogsaa befundne ret gode og fuldkommen at svare til den trykte Underretning derom, som han har medbragt. 1 Den nylig fra Tydskland her ankomne Doctor Lehmann er ansat som overordentlig Assessor i Oeconomier og Commercecollegiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Man har i dette Skilderie troet sig beføiet til at anke over den Uskik, at Fribarberer give sig af med, paa egen Haand at aarelade, hvor utidige dette ofte skeer beviste man ved et nylig indtruffet Factum. Den aareladte Person havde, for at saavorisere Fribarberen, skrevet eller ladet skrive et Slags Forsvar, som blev forlangt indrykket i dette Blad. Udgiveren har, uagtet han blev truet med, at det, naar han ikke modtog det, skulde indrykkes i Politievennen, ikke villet optage det i Skilderiet. Han troede, hvad han troer endnu, at Fribarbere, res Aareladning paa egen Haand er en Misbrug, hvad enten det skeer med et eenfoldigt Menneskes Samtykke eller ei. At den anførte Kone endog en Maaned efter Aareladningen har havt Koldseber, og til den 5 Junii havde brugt over 40 China pulvere, kan beviislig godtgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Nyeste. Gen. Na66. Den 11 Junii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Gamme Anmeldelse angaaende tvende nye Jndretninger til sand Nytte. og Hæder for den danskenorske Stat. udsende. Hvor megen Omhu vor Regjering har anvendt paa alle virkelig velgjørende Statsindretninger, er enhver, som har statistiske, politiske og moralske Kundskaber bekjendt. - Men den bedste Regjerings Hensigter kunne ikke udføres i en Stat, hvor Midlerne dertil mangle Hvor vigtigt det er for Statssamfundet, at der især sørges for, at kunne have det mind de have opført sig alt for slet til, at et saadant Forsøgnskulde lykkes. - Agerer Pichegru derimod paa en anden Maade og i det Fald maatte Consulerne og Gouverneuren over Paris forsvinde saa troer jeg, at have et tilstrækkeligt Partie i Senatet, til at opnaae Autoriteten. Men skrivtligen indlader jeg mig ikke paa noget. Erklæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Man har i dette Skilderie troet sig beføiet til at anke over den Uskik, at Fribarberer give sig af med paa egen Haand at aarelade, hvor utidigt dette ofte skeer beviste man ved et nylig indtruffet Factum. Den aareladte Person havde, for at for vorisere Fribarberen, skrevet eller ladet skrive et Slags Forsvar, som blev forlangt indrykket i dette Blad. Udgiveren har, uagtet han blev truet med, at det, naar han ikke modtog det, skulde indrykkes Politievennen, ikke villet optage det i Skilderiet. Han troede, hvad han troer endnu, at Fribarbere, res Aareladning paa egen Haand er en Misbrug, hvad enten det skeer med et eenfoldigt Menneskes Samtykke eller ei. At den anførte Kone endog en Maaned efter Aareladningen har havt Koldfeber, og til den 5 Junii havde brugt over 40 China pulvere, kan beviislig godtgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Nyese noh. No. 56 Den 11 Junii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. hannem Anmeldelse. angaaende tvende nye Jndretninger til sand Nytte. og Hæder for den danskenorske Stat. Hudsendt, Hvor megen Omhu vor Regjering har anvendt paa alle virkelig velgjørende Statsindretninger, er enhver, som har statistiske, politiske og moralske Kundskaber bekjendt. - Men den bedste Regjerings Hensigter kunne ikke udføres i en Stat, hvor Midlerne dertil mangle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Hvor vigtigt det er for Statssamfundet, at der især sørges for, at kunne have det mindste muelige Antal af Ulykkelige, eller Uheldige, det behøves der blot Ævne til at indsee og Hjerte til at føle. At rette og forbedre Forbryderen, at sikkre det Offentlige og lette dets Byrder, er en høist vigtig Gjenstand for StatsBestyrelsen; at giøre saadanne offentlige Jndretninger, hvorved saavel den Paagjeldende, som enten er Forbryder, eller i mindre Grad har feilet, kan have de blideste Kaar, medens at denne er Friheden betaget, forsoner sig med Staten, eller saa at sige forliger sig med Skjebnen og sig selv, som den, der er betagen Forstandens Brug, eller sin SundhedsTilstand, kan erholde Cur, Pleie og Understøttelse. dette er i vor Tid iblandt den danske norsk holsteenske Regjerings høieste Formaal. Hvor meget bør man da ikke glæde sig over, at der i slig en Periode gives Midler til at udføre saadanne Hensigter, og at der fremstaaer og bruges Mænd, der ere udrustede med Ævner, Villie og alle de øvrige Egenskaber, som ere nødvendige for at bringe Hensigten til den største Fuldkommenhedsgrad efter den Tids Fremskridt, hvori vi leve - Jblandt disse Midler i den foranførte Anledning fortjener fortrinlig at nævnes Hr. Justitsraad, Doe tor Medicinæ Bang, lægevidenskabelig Borgermester i Kjøbenhavn, en Mand, som ikke allene har studeret, men i mange Aar saavel i Theorie som Praxis har bragt det meget vidt baade i Lægevidenskaben og i Architecturen, og derved erhvervet sig sande Kjenderes Tillid og velgrundede Agtelse. Og denne Mand er det, som nu træder frem og til Held afbetjenes i en Tidspunct, da saadan en talentfuld og duelig Mand er nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Tvende vigtige offentlige nye Indretninger: En for Dannemarks Daarer og Galne, og den anden til Fængsler for Forbrydere, skulle indføres efter Regjeringens vise Hensigter og sande Patrioters varme Ønsker. Lægen og Architecten, den i foranførte tvende Fag i Europa sjeldne kyndige og tillige beskedne Lærde, fandtes hos os forenede i een Mand Hr. Justitsraad, Borgermester og Doctor Medicinæ Bang, som nu skal have hensigtsmæssige Tegninger og Planer til Udførelsen udarbeidede, hvorved Dannemark kan vente snart at erholde de fuldkomneste Anstalter i Europa af dette Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Den danske og norske Nation, hvis store Hæder Aarbøgerne og vore Dages Historie og saa velfortjent tilegner udmærket Velgjørenhed, vil herved for sig finde nye Anledninger, Bevæggrunde og Opmuntringer til ved Bidrage af Legater og Gaver at forøge den nærværende og tilkommende Slægts Taknemmelighed og stifte sig Mindemærker, som ere varigere, nyttigere og ærefuldere end tilkjøbte pragtfulde Epitaphier, der saa ofte med Ligegyldighed læses, forglemmes og udsættes omsider ved Tidens Forgjængelighed. Det ansees som en Ære for dette Blad, at det er det første, der anmelder dette, ligesom Udgiveren af samme ogsaa smigrer sig med sin Tid at kunne pryde Bladet med en mere detailleret og interessant Underretning om det, er her for denne Gang blot anmeldes. Frivelse fra er Bogne Fortsat. Ogsaa dette rolige Liv varede ikke for bestandig. Da Kjøbmanden havde udskrevet alle de Regninger, som der var nogen muelig Muelighed i at faae betalte, ved han de fleste Blade ud af Bogen og kastede dem paa Jlden. J eet af de levnede rene Blade opslog jeg min Residence. Kjøbmanden tog derpaa Bogen ned med sig og leverede den til sin Kone, som brugte den nu til sin Regnskabsbog. Saaledes synke de fleste Ting paa Jorden Fra en stor Kjøbmands Hovedbog blev den forvandlet til et Fruentimmers Regnskabsbog Kjøbmandskonen optegnede heri alle nødvendige Huusholdnings udgivter, f. Ex. den 14de Jan kjøbt 200 Avarges a 9 Rdlr. 100; den 15de tabt i Thombre hos Hendes høie Naade Fru - 45 Rdlr. 3 Mk. 12 s.; den 16de kjøbt en Skildpadde til Dinen paa vor ældste Datters Fødselsdag, 23 Rdlr. 2 Mk.; d. 17de leiet Masqueradedragter for mig og min Mand og den lille Nikke, 46 Rdlr.; d. 18de en Hat, efter det Mønster, som Comtesse, har medbragt fra Paris, 22 Rdlr.; d. 19de 5 Par Saffiansstøvler og 5 Par broderede Saffianssko, 60 Rdlr. De fleste af de Articler, der stode i denne Bog, vare endnu ubetalte, og neropdette var Aarsag i, at jeg længtes efter at forandre, mit Opholdsted. Thi hvert Øieblik haar der kom en Modehandler, en Skomager eller en Skræder for at kræve Penge, hvilke saadanne simple Folk havde ondt ved at faae i dette Huus, tog Madamen fat paa Bogen, bladede i den og foruroligede bestandig mig. Jeg blev snart kjed af dette Liv. Da jeg nu blev en Lasontainisk Roman, som laae paa Bordet, vaer, saa listede jeg mig uformærkt ind i den. En Aften, da Madamen var paa Comoedien, tog Kjøbmanden Romanen og bragte den hen til en Dame langt ude i Borgergaden. Jeg. troede i Førstningen, at det var een af hans allernærmeste Paarørende; thi han tog sig her de samme Friheder, son, om han havde været hjemme, trak sine Støvler af, puttede Benene, Tøfler og Hovedet i en Nathue, og kastede sig hen paa Sophaen. Damen var meget ombyggelig. Hun lod dække Bordet, og der blev anrettet de prægtigste Rætter, Værelserne vare Kongelig meublerede og Damen var klædt som en Prindsesse. Pigen kaldte hende Jomfru, men en lille nyselig Dreng derimod Mama. Jeg lærte her for første Gang, at man baade kan være Jomfru og Mama paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Efter adskillige Dages Ophold her erfarede jeg at ligesom Kjøbmanden havde to Hovedbøger, den ene til eget Brug og den anden for sine Creditorer, saaledes havde han ogsaa to Koner, hvoraf den ene, saa at sige, var publique og den anden anonym. Den anonyme Kone var det, jeg her befandt mig hos. Han havde kjendt hende, førend han blev givt, og allerede da hun tjente hos hans Fader som Stuepige, havde Hymen kronet deres Kjerlighed med en velsignet Glut. Denne Glut var det, der nu løb omkring her som en Ryttervexel, der ikke kjender sin egen Udstæder. Damen fik af Kjøbmanden en aarlig Gage af 800 Rdlr. og desuden mange smukke Foræringer. J hendes Favn tilbragte han de lykkeligste Timer af sit Liv. Og naar han sagde til sin publique Kone, at han gik hen i Klubben, paa Comoedien &c., saa vandrede han gjerne ud i Borgergaden til sin Dulcinea. Men Damen kunde i disse dyre og besværlige Tider umueligen leve af 800 Rdlr. aarligen. Uagtet hun vel helligen forsikkrede Kjøbmanden, at hendes Kjerlighed, hendes Kydskhed var saa reen som den nyfaldne Snee, og at han var hendes Kjerligheds Soloverell, saa var der dog en Secunboelsker, som vidste, hvad Klokkestæt han skulde komme, og som kjendte Løngangen igjennem Kjøkkene. Han indfandt sig gjerne om Middagen, naar Kjøbmanden var paa Børsen og om Aftenen efter Klokken 10, Vægteren, som var Commandant over Fæstningen, havde Gadedørsnøglen i Forvaring, og vidste paa en Prik, naar Personen kom. Denne var rigtig nok en Mand paa 60 Aar, imidlertid havde han saa herlig en Casse under Hænderne, som Damen havde Hals og Haand over, at hun kastede Cupido Sand i Øinene, naar han bebreidede hende, at hun ødslede sine Yndigheder paa et saadant Skabilkehoved. Men ligesom Kjerligheden tiltog, saaledes aftog Cassen, og tilsidst var den saa kom, at Damen satte Monsieur Urian Stolen for Døren, og bad ham pakke sig, hvilket han ogsaa gjorde, endskjønt hendes Vrede var mindst Aarsag dertil. (Fortsættes.) Taushedseed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Blandede Nyheder. Den nyligen i sit 92de Aar afdøde R. Unnas Enke var den ældste i den Jødiske Menighed i Kjøbenhavn. Mærkeligt er det, at der iblandt et Antal af 250 til 260 Jødiske Familier skal gives sexten, som ere over 80 Aar, og henved tredsindstyve, som ere imellem 70 og 80, og at næsten alle disse gamle Mennesker ere endnu fuldkommen rørige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
I Kjøbenhavn er det nu Mode, at Cavalierer have et Skomagerværksted, hvor de forfærdige. Sko for de Damer, som de enten ved Kjerligheds, eller Slægtskabsbaand ere forenede med. Galanteriehandlerne ville især tabe derved thi det første man nu forærer sin Donna som en Souvenir er et Par Sko, som man har forfærdiget med egen Haand. Man bør heller ikke finde det saa underligt. Hercules beqvemmede sig jo endog til at spinde for sin Omphalg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Aalborg d. 8 Junii. J Mandags af seilede Orlogskibet Neptunus og Kutteren Ørnen igjen fra Fladstrand. Efter Sigende gaaer de af Eckernførde til. Den 1 Junii kom det Danske Cadetskib og en Kutter, og lagde sig ved Neptunus, men afgik d. 3 til Nordsøen, igjen. Cadetterne gik i Land i Fladstrand. Medens Neptunus laae for denne By, vare mange fornemme Folk fra Landet ombord, for at besee dette skjønne Orlogskib, som fører 84 Canoner og har en Besætning af 750 Mand. Som et Beviis paa, at man i Hovedstaden trænger til Folk, som kunne fabriquere den for Siel og Legeme saa gavnlige Artikel; Brændeviin, læser man nu i Aalborgs Avis et Avertissement fra Kjøbenhavn, at man ønsker Residencestaden beriget med to Bønderkarle, som ville tjene ved et Brændeviinsværk i Hovedstaden. Hver af Karlene loves 300 Rdlr. i Løn om Halvaaret, fri Kost og fri Reise.