Aalborg Stiftstidende, 1827-12-15
Fra Holsteen af skrev Forf, i sit Formynder, for at bede om Tilgivelse; hans Breve blive ubesvarede, Han søgte, nu, fransk Krigstjeneste, men denne kunde Udlændinger da ikke erholde. Han hies derpaa Setitær hos en fransk Speculante siden, da der hvervedes franske Matroser i Hansestæderne, Aspmuntride marine af første Classe (Søcadet med Secondtlieutenants Man). Et Aarstid andragts han da denne Tjeneste, og fik sin Andeel Priispengene. Med den sidste Transport af hvervede Matroser, blev han sendt til Viessingen; men da han der erfareds, hvor vanskeligt det var at vorde fransk Speofficeer, besluttede han at vandre til Prinds Ponkerbryd, til hvem han fra Jtalien var bleven, anbefalet. Hans naaede ham ved St. Pølten kort for Vagramslager, ønskede at stille sig i Geled som Volontær, men erholdte sin Tilladelse at følge hans Stad, og faa Dage efter var dette Armeel, Corps opløst. Prindsen gav har Meisepenge og et Fripas som Officeer til Paris, hvor han ved Anbefaling fra sin Faders gamle Ven Geheimeraad Dreier til Krigsministeren blev udnævnt til Secondtlieutenant sit 22de Aar. maaned 3de Aslamag S. Fuld af Forhaabninger marscherede han til Spanini, og prøvede mi den spanske Krigs Møisommeligheder og Farer. Paa Massena. Tilbagetog fra Portugal si han i et Par Maaneder neppe een Gang Lillighed til ret at sølse sig mæt. Fra Spamen sendtes Forsatteren, til Holland 1811, hvor Strandvagtiopaa ettin af de usundeste Kister paadrog ham en heftig Feber, under hvilken han faderligen blev pleiet af sin Kapitain, Hanvar endnukt Holland 1814, lod Ludvigheden satiende, blev Frankrigs Konge. Forfatteren blev tilligemed an4dre fremmede Officeret af de Regimenter, hvis Søl agter vake deserterede, fendte til Avernes, forsatte de nalse. siden at seild benolk ovang hans ognecomin 2de jo storieneramishag i sal end at mange opiforganiseres, Her var han, da Napoleon kom tilbage, fra Elba. Forfatteren vilde ikke bryde den Ed, han nyde voret Kongen, og søgte at komme lover Grændnerne; en Øjenbeændelse gav ham et Paaskud til at søge til Hospitalet i Lille, han blev anholdt og tilbragte Resten af de 100 Dage i Montrecul. 1816 erholdt han Afskeed i Ungade og befaling at forlade Frankrig; nogle Generaler antoge sig forgiæves hans Sag, men ved den danske Gesandts Grev Valtersdorfs Mellemkomst blev han igjen ansat i den hohenlohske Legion i sin gamle Grad som Premierlieutenant. J syv Aar stjente Forf. i dette Regiment, der blev forlagt fra det nordlige Frankrig til det sydlige, fra Grenoble til Cor sig, og derfra til Havre de Grace. 1822 gjorde Forf. den Tour, til Danmark, men vendte tilbage til Frank tig, da Krigen med Spanien udbrød, hans Regiment blev ikke kaldet derhen, og da Kampen var tilende, ansøgte han om Afskeed fra den franske Tjeneste. Dette er en kort Udsigt over en Levnetsbeskrivelse, som indeholder, mangt et underholdende Træk. Forf. slutter sine Erindringer med at takke Enhver, som vil betale dem. Saavidt Anm. veed, er det Antal Exemplarer, der var at faae til Kjøbs udsolgt, og han troer, Flere vilde takke Forfatteren, hvis de igjen kunde faae hans Bog at kjøbe. conTo Aar i Ny-Sydwales af Saarlægin nas og N. Sunningham, os som sonan magtnok s. (Dettemlig i London udkomne Værk, er ligesaa underholdende som lærerig. Den nærværende Tilstand af Ny Sydwales, er efter Forfatterens Beskrivelse, af den Natur, at man, istedet for at fordømme Forbrydernes Didsendelse, som det skeer af Adskillige forsvarere maatte ønske der Landsforvistes Antal forøget, Herr Cunningham besidden omfattende Kundskab, til, Landet, der bar i to Aar været en Gienstand for hans nøiagtige Undersøgelse. Disse Udtog ville kun giver et svagt Begreb om det Nyttige og Behagelige, som dette gehalttige Vær frembyder.) Forfatteren begynder med at optælle de Fordele, som NySydmales yder Udvandreren, og hvormeget det er at forestrække Amerika, det slet regjerende, næsten ødelagte Gode Haabs Forbjerg og andre europæiske Kolonier. En Udvandrer, med 1200 Pd. Sterling, (ikke ringere, kan i Ny-Holland, i meget kort Tid, sikkre sig en bekrem og sikker Existence. De imod Ny-Holland, herskende Fordomme, fordi Befolkningen tildeels bestaaer af Forbrydere, erklærer Hr. C. for ugrundede og troer, at dette var netop en desto større, Fordeels for den sig Nedsættende, fordi det gav ham Leilighed til at overkomme Arbeidere til en billig Løn, hvis Adfærdingensinde var saa slem som den ialmindelighed er andraabt for. Hr. C. mener, at fiin Ud vil blive en Hoved Udførsels=Artikel. Efter en geograsisk Beskrivelse af det tilstødende Land, skildres Port Jackson og dens maleriske Omgivelse meget levende og tillokkende. Sydney har sine Kirker og Kapeller, sine literafte Selskaber, fine Aviser (daglig een, sine Hoteller, ja saagaar sine Hyde Parker og et Theater under Bygning. Damerne følge de Londoner Moder og kaste Vrag paa kinesisk Krep, og indisk Musselin, ligesom deres Søstre i England ogsaa vilde gjøre der, hvis disse Tøier vare saa billige hos dem som de ere det hertillands. Efter 6 Aars Forløb har nylig en Modehandler opgivet sin Handel med et Overskud af 12000 Pund Sterling. Pænhed og Reenfærdighed i Paaklædning, overholdes selv hos de simpelste, men Maadeholdenhed tælles ikke blandt de lavere Klassers Dyder. Torvene ere opfyldte i Overflødighed med Korni af alle Sorter, Frugter, Vegetabilier, Fisk, o. s. v. Politiet haandhæves godt. Spadseregangene og Kjøreveiene omkring Sydney ere meget smukke, og gaae det daglig Karether til Paramatia, Liverpool, Vindfor o. s. v. Alt dette finder Sted i et Land, der for 38 Aar siden kun var Opholdsted for nogle faa Vilde af den raarste Art, i et Land hvis Jord endnu ikke har været om gravet af den første Spade, men hvor Alting har henligget i Skabningens oprindelige Tilstand.