JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-07
Efter Forliig og Execution, samt Udlægshaverens Reqvisition, blive nedennævnte Hr. Stiftamtmand de Thygeson til Bogholm tilhørende Eiendomme, beliggende i Tørsting Herred, Skanderborg Amt, nemlig: a) Det saakaldte Strøegods, beliggende i Tønning, Søndervissing, Bryrup, erladegaard, Aale og Træden Sogne, hvorunder er indbefattet Bredvadssmølle, Clostermølle, Catrinedalsmølle, og Pindmølle, staaende for Hartkorn, efter derover meddeelt Jordebog, Ager og Eng, 264 Tdr. 4 Skpr. 1/5 Alb., Skov og Mølleskyld 43 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 1 ½ 3/4 Alb. samt Grædstrup Sogns Konge, Korntiende, Træden og Søndervissing, Sogns Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtiende og Tønning Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende med matriculeret Hartkorn, ialt 105 Tdr. 4 Skpr. b) Hovedgaardene Nedenskou og Wilholdt med Hartkorn Hovedgaardstaxt, Ager og Eng, 18 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fkr. samt Bøndergods, beliggende i Træden og Grædstrup Sogne, af Hartkorn Ager og Eng 201 Td. 7 Skpr., Skov= og Mølleskyld 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Ald., Kjempesmølle derunder indbefattet; stillede til 3de offentlige Auctioner hvoraf de 2de første afholdes paa Tinghuset her i Brædstrup, og den 3die og sidste, paa Hovedgaarden Mattrup, saaledes: Fredagen den 24de April d. A., dito den 8de Mai, dito den 26de f. M., hver Dags Middag Kl. 12. Conditionerne hvorefter bemeldte Eiendomme bortsælges, ville 14ten Dage fra Dato være til Eftersyn hos: Hr. Senator Jenisch, i Hamborg, Hr. Kammerraad og Birkedommer Christensen i Nørrealdum ved Horsens samt paa Undertegnedes Contoir, ligesom Hr. Kammerraad Christensen ogsaa, paa Forlangende, lader Eiendommene forevise. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for Panthaverne, overeensstemmende med Plac. af 22de April 1817. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, pr. Skanderborg, den 11te Marts 1829. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-07
Med første aabne Vande vorder undertegnede i Aar igjen forsynet med det saa fortrinlig bekjendte Lollandske Kløverfrøe, for hvis Godhed desuden indestaaes. Bestillinger herpaa modtages af A. Lewis. Sagaer om Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-07
De Herrer, som have udvirket Subscribenter paa den af det Kgl. Nordiske Oldskrift Selskab bebudede Udgave i dansk Oversættelse af de Sagaer, som angaae Danmark, og ikke endnu have indsendt Anmeldelse derom, anmodes om at ville sende samme inder Udgangen af April til Selskabets Secretair, Prof., Ridder Rafn i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Fædrelandet. En Overøvrighed har forespurgt hos Cancelliet 1) Om en Huusbonde, naar han, istedetfor et sygt Tjenestethende er nødsaget til at leie et andet Tiende, da var berettiget til at indeholde af den Syges Løn, og 2 om en Huusbonde, hvis Tyende henimod hendes Nedkomst har paa befaling forladt hendes Tjeneste, var for pligtet til at modtage hende igjen naar hun er arbeidsfør inden Fardag. Cancelliet har derpaa svaret: 1) Da Tjenestetyendets Sygdom maa betragtes som et det selv utilregneligt Uheld, og det ei har paataget sig at udføret bestemt enkelt Arbeide, men i Almindelighed har sat sine Arbeidskræfter til Huusbondens Disposition, saa har det derfor fuld Krav paa de betingede Fordele, som Kost, Løn o. s. v. uden Afkortning. 2) Den derimod ved den anden Omstændighed opkomne Udygtighed til at forrette den betingede Tjeneste er selvforskyldt, og da er Cancelliet, af den Formening, at Huusbonden maa være berettiget til at skille sig ved Tiendet, saasnart det ikke kan opfylde sine Tjenestepligter og altsaa fra samme Tid af at nægt det dets Løn, uden at han er forpligtet til efter dets Nedkomst, paa ny at tage det i sin Tjeneste. Ligeledes er forespurgt hos Cancelliet, om der tilkommer en Branddirecteur Betaling for en af ham efter Overøvrighedens Bestemmelse i Overeensstemmelse med Placat af 15de April 18288, 2 foranstaltede Omtaxation af en Eiendom, har Cancelliet i Skrivelse af 17de Februar sidstleden tilkjendegivet Vedkommende, at Betaling ligesaalidet tilkommer Branddirecteurerne for de Omtaxationer der foretages efter Placaten af 15de April 1825. 81 og 2, som der kan tilkomme dem Betaling for det Omvurderinger, der ifølge Forordningen af 6te Marts 1800 § 7, No. 8 paaligger Branddirecteuren at foranstalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Rhvn. den 4de April. Jgaar aabnedes det kongl. Kunst=Academies aarlige Udstilling. De udstillede Kunst sagers Antal og Værd synes at staae tilbage i flere af Maleriets Grene, mere end det ellers pleier. Jsær savnes historiske Malerier af Eckersberg, Lund og Høyer, Blomsterstykker af Fritsch og Dyrstykker af Gebauer. Grunden hertil tør vel for en Deel søges i disse Kunstne. res Beskjæftigelse med Christiansborg Slot og Palaiet paa Amalienborg i det forløbne Aar ligesom man med billighed maa indrømme, at i Danmark kan en aarlig Udstilling umuelig erholde mange og fortrinlige Productioner. Det er i Aar, som sædvanligt, Landskabsmaalerier og Portraiter som optage det meeste Rum. Af Prof. Møller, af Krigsraad Fabricius-Tengnagel, Portraitmalerne Jensen, Aumont og Bærentzen er i disse Fag flere Stykker af fortrinligt Værd. - Ogsaa af udenlandske Kunstnere ere endeel Arbeider at see ved denne Udstilling, blandt hvilke Grev Rantzau Brettenburgs og Major v. Ewalds Portraiter, malede af en Madame Mennier i Gens, to Mosaikmalerier som den nylig afdøde Pave har foræret Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian, og et stort dito som den forrige Pave havde foræret Fyrst Hardenberg. Blandt andre Kunstproductioner sees ogsaa nogle Vaser, hørende til det store Stel af Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmines Brudeudstyr, samt et Dusin Tallerkener af samme Stel Foruden DD. K. K. H. H. Prindserne Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand ere optagne til Kunst Academiets=Æresmedlemmer : Hs. Excell. Greve af Ranzau Breitenburg, Historiemaleren Cornelius i München, Geheime-Overbygningsraad Klenze sammesteds, Professor Gartner ibidm, Historiemalerne Prof. Matthæi og C. Vogel i Dresden, saavelsom og Academiets mangeaarige, formedelst Alderdomssvaghed allernaadigst entledigede Professor i Kunsthistorie og Mythologie, Etatsraad Schow. Krigsraad Fabrikcius=Tengnagel blev optaget til Academiets ordentlige Medlem; Billedhuggeren Freund og Landskabs. Kobberstikker Petersen bleve agreerede. Den af Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian naadigst udsatte Præmie for en Composition til en Medaille, udført i Vox, vandtes af Billedhugger Christensen. Til næste Aar er nu den større Præmie udsat for Udførelsen i Staal. De Elever som i afvigte Aar havde meest udmærket sig, og af Academiets høie Præses's Haand modtoge Belønningerne, vare: Fritz Petzold, Benny Bendixen, E. Wolff, N. Simonsen, N. Nebelong, J. Jacobsen og F. Meyer, Alle den store Sølvmedaille. Friedlander, Kaufmann, J. Knutzen, Tischbein, Hoffmann, Joh. Holm og Christian, Heilmann, Alle den lille Sølvmedaille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Universitetet i Jena har, ifølge en til samme at Hr. Candidatus philosophie & pharmacia J. G. Becker indsendt chemiske mineralogisk Dissertation, under 1ste Marts d. A. oversendt Forfatteren Diplom som Doctor i Philosophien. Syngemester ved det kongl. Theater Hr. Froh. lich, der ei alene som practisk Musicus, men ogsaa som Componist, har lagt sjeldne musicalske Evner for Dagen, skal med kongl. allernaadigst Understøttelse snart tiltræde en Udenlandsreise paa 2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
J Søndagaftes blev Dr. Heibergs Elverhøi opført 15de Gang paa det kongl. Theater for saa propfuldt Huus, at Mange maatte gaae bort uden at kunne faae Billetter, et afgjørende Beviis paa den Lykke, dette nationale Festskuespil har gjort hos Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Samme Aften blev paa Privattheatret i Justitsraad Bugges Gaard gjort Forsøg paa at opføre Vande, viller. Der gaves: Vennernes Fest, af Rosenkilde. Saavel fra Sangens som Spillets Side blev dette Stykke tilfredsstillende udført, og gav Haab om, at Forsøger med Held vil kunne gjentages. Jsær blev den eneste qvindelige Rolle i Stykket udført med et Held og en Theaterfasthed, som synes at forudsætte Routine, uagtet det var allerførste Gang, den femtenaarige Dame betraadte Scenens Brædder. Orchestret var talrigt, og bestod af udmærkede Musici, som fortrinligt udførte deres Partier, ligesom ogsaa Chorene gik med en høi Grad af Præcision. - Rollerne i den nye Vaudeville: "Arvingerne, som blev opført forleden Aften, vare saaledes besatte: Capitain Sommer, Dr. Ryge; Caroline, hans Datter, Mad. Wexschall, Tante Lone, Jfr. Jørgensen; Theodor Holm, Auditeur, Hr. Bauer; Maria Qvist, Jfr. Patges; Peter Plade, Handelsbetjent i Aarhuus, Hr. Rosenkilde; En tydsk Major, Hr. Frydendahl; (Alle Arvinger efter en afdød Bogbinder.) Frederiksen, Majorens Tjener, Hr. Phister, en Matros, Hr. Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
om Danmarks Tilstand, som udkom i Anledning af den første November, ere bleven temmelig haardt medtaget i det nye Maanedsskrift for Literatur. Vi erfare nu, at Hr. Blichers Svar til hans Rescensent er under Pres(Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Den 20de Marts blev ved 4de Auction solgt Gjestgivergaarden lille norske Løve, med Jnventarium, for 8700 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
En Præst i Slagelse Egnen fortæller i Politieven. nens sidste No. om et Besøg han har havt den 9de Marts af en svensk Herre som kom ridende paa en overmaade smuk sortblisset Hest, og som han baade maatte bespise og give Reisepenge, men dog nægtede ham Nattely fordi han lod til at være en svensk Flygtning. Han fortalte, at han i nogle Aar havde været Apotheker i Jylland men senere havde conditioneret i Sverrig, Frankrig, Tydskland, &c. og nu var reddet over Sundet for at besøge gamle Venner i Jylland saasnart Beltet blev frit for Jis. Man seer heraf, tilføier Præsten, at vi nu ogsaa have ridende Betlere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
J samme Blad bekjendtgjøres følgende om en Districtslæge i Khvn: En Mand som hedder Thønnesen besøgte Fredagen den 13de Marts Armodens Boliger i Amaliegaden og forefandt der blandt flere Lidende en Kone med et 4 Aars Barn, som, kæmpende med Mange lens Elendigheder, laae henstrakte paa Sygeleiet af en langvarig Guulsot. Paa Forespørgsel, hvorfor de ikke vare komne paa Hospitalet, svartes: Lægen havde sagt, at der var ingen Plads. Der sendtes Bud efter ham, men han kom ikke. Næste Dag laae de Elendige i en stærk Feber. Forstanderen sendte atter Bud til Lægen, men han kom endnu ikke. Om Søndagen var den menneskekjærlige Mand 2 Gange hos Lægen, men traf ham ikke hjemme. Da gik han til Prof. Wendt, som strax foranstaltede de Syge bragt ind paa Hospitalet. Endnu Mandagen den 16de laae flere haardt Lidende og sukkede forgiæves efter Lægens Komme. Nu spørges, hvad Adfærd er der bestemt mod den Districtslæge som forsømmer sine Pligter, Helsingøer, den 29de Marts. Jndtil i Dag har Sundet været aabent, men i Nat er samme blevet fuldt af Driviis og nylagt Jis; den faste Jis, hvorpaa en stor Mængde Fiskere mere end 1 Miil fra Land, i Dag kan sees herfra, danner for øvrigt endnu en sammenhængende Masse, fra Skaane, Nord om Havnen til Humlebek. - J vor Havn befinde sig nu 84 Skibe som ere indkomne i Aar, meest Raaseilere, og et preussisk Pinkskib, lastet med Salt, ligger til Ankers ved Byen. Flere paa Rheden ankomne Skibe, som ikke kunne rummes i Havnen, stode i Gaar Morges Nordefter. Havnen, nu opfyldt af Skibe, tætsluttede til hverandre, med sammenflettede Ræer, fremstiller sig som en Skov af Master, og dette nu høistinteressante Partie af Byen synes fremkommet ligesom ved et Trylleri. Vistnok vil dette, tilligemed Virkeligheden, forsvinde med den frygtelige Jismasse, som nu truer hvert Skib, der vover at svømme udenfor Havnen i Sundet, med Undergang. De i Havnen værende Skibe bestaae af 18 danske, 49 engelske, 5 Preussere, 4 Rostokkere, 3 svenske, 3 hollandske, I Hannoveraner og 1 Americaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
(Jfølge Brev fra Helsingøer af 2den April vare 13 Skibe, som laae i Hornbeks=Bugten, drevne ud med Jsen, tildeels efter at have kappet Anker og Toug.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Altona, den 29de Marts. Jfr. Garnerin vil gjøre en Luftfart herfra Nabolavet, og fra en betydelig Høide dale ned med Faldskjermen. Der hører ikke lidet Mod til, saaledes at betroe sit Liv til nogle Alen udspændt Taft, hvis mindste Revne vilde have hendes Nedstyrtning til umiddelbar følge. Denne Luftfart vil blive hendes 35de. Nærheden af en stor Strøm eller Havet ængster hende ikke, da det i værste Tilfælde vilde være fjerde Gang, at man uden Fare saae hende svæve paa Bølgerne, i det hun holdes over Vandet med hendes Svømmer (Flytteur).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Svendborg, den 28de Marts. Her haves endnu ingen Udsigt til, at Skibsfarten vil kunne begynde i de første 14 Dage a 3 Uger, da Jsen endnu ligger saa fast mellem Thure og Langeland, samt paa Fyens Siden ned til Elsehoved, at man i de sidste Dage er gaaet og kjørt over til Langelland. Vesterpaa ligger ogsaa Jis mellem Øerne, hvis Beboere i Onsdags passerede over den. Faaborg Havn er reent indelukket til ud forbi Bjørns; men ved Ære og flere Steder er Søen aaben. J Haabom hastig Opbrud lader man dog sine Fartøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Ribe, den 27de Mars. Jgaar og forgaars kom de første Skibe i Aar fra Sønderhoe hertil, 12 til 11 i Tallet, og gjorde Touren fra Hjemstedet hertil i 3 til 4 Timer, hvilket er et meget sieldent Tilfælde. Saavidt man veed skal de Alle lade med Korn til Udlandet. - J SneeumKirke er nylig skeet Jndbrud og Tyverie. Foruden Tavlepengene blev der fra et Alterklæde bortranet 3 massiv Sølvplader med Vaabener, endeel Sølvbogstaver og Aars tallet 1751.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Aarhuus. Følgende Skibe ere allerede indkomne hertil, Capt. P. R. Møller af Aarhuus fra Newcastle, Capt. Sunne af Aarhuus fra Hull, Capt. Alrøe af Aarhuus fra Norge, Capt. Callermann af Aarhuus fra Engelland, Capt. Lunne af Aarhuus fra Messina, Capt. Storm af Whitbye fra Engelland, Capt. Gaarn af Aarhuus fra Svendborg, og Skpr. Eggers fra Flensborg. Af alle de Forestillinger Beckers Selskab har givet her, vil sikkert ingen forblive i Publikums Erindring saalænge som den i Aftes: Majoratet, Drama efter Hoff manns bekjendte Fortælling af samme Navn, der i det Hele blev fortrinlig udført, og Hovedrollerne saa mester ligt af dhrr. Poschel og Schlawitz, at de efter Stykkets Slutning bleve fremkaldte og ydede Publikums udmærkede bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Bekjendtgjørelser. Min gode Mand, sine Børns retskafne Fader, Wilhelm Schalstrup, bortkaldtes ved en blid og rolig Død, den 26de d., i sit Alders 60de Aar, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 7 Maaneders Sygeleie; dette blev min sørgelige Pligt, som hans efterlevende Enke, at tilkjendegive Familie og Venner. Taustrup Mølle den 28de Marts 1829. Catharine Sophie sal. Schalstrup, født Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Fredagen den 10de April opføres 6te Forestilling i det andet Abonnement: Jl Bondocani eller Ralifen af Bagdad. Tyrkisk Opera i 1 Act. Derefter paa Forlangende: Discipel-Streger eller de smaae Vildtrype. Vaudeville i 1 Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
NB. At dette er den sidste Abonnementsforestilling har jeg den Ære at gjøre opmærksom paa, formedelst Billetternes Brug. Carl Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Efter Dom og Udlæg bliver det Stervboet efter Maren Jensdatter af Aalstrup tilhørende Huus med Have, som Laurs Laursen Nyegaard i Boulstrup har ladet sig tilslaae, stillet til 3de Auctioner, saaledes: 1ste Gang, Mandagen den 13de April næstk., 2den dito, Onsdagen den 15de f. M., 3die dito, Fredagen den 24de næstefter. De to første Auctioner holdes paa disse Herreders Contoir Formiddagen Kl. 11, og den sidste Auction i Huset. selv bemeldte 24de d. M. Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir d. 3 April 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Førstkommende Tirsdag den 14de April foretages Auction paa Aarhuus Raadstue, hvorved bortsælges adskillige Afdødes Efterladenskaber, og deriblandt: 1) afgangne Ritmester v. Riis her efterladte Ejendeele. 2) afgangne Ritmester v. Freieslebens dito, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 3die April 1829. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Den Stervboet efter Jens Andersen tilhørende Gaard i Eistrup Bye, Asserg Sogn, som staaer for Hartkorn 5 Td. 6 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., bliver stillet til Auction. 1ste Gang, Torsdagen den 23de April d. A., 2den dito, dito den 7de Mai og 3die dito, Fredagen den 22de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction holdes paa Randers Raadhuus, men den 3die i Gaarden selv, hvorved tillige Besætning, Ind- og Udboe agtes bortsolgt. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring, Galthen Herreders Contoir, paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 23de Marts 1829. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Creditorerne i Boerne efter følgende her i Byen af døde Personer, nemlig: 1) Efter Giørtiermester Andreas Christensen, Østergaard. 2) Efter Tienestepigen Ane Magrethe Sørensdatter af Skialde og 3) Efter Skomagermester Jørgen Kryger; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i bemeldte Boer. Skifteretten i Horsens, den 9 Marts 1829. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Ved Proclamata, der ere læste ved Horsens Byetingsret og ville blive læste ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne: 1) i Stervboet efter Madame Charlotte Lovise Münster, Enke efter Skattekasserer Jens Münster i Randers, samt 2) i Stervboet efter Avlsmand Johannes Rasmussen Broe, Begge døde her i Horsens, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav paa disse Boer, under det Tab, som Plac. af 26de Marts 1790 bestemmer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 9 Marts 1829. Ræder. 1) Opholdsmand Erik Sørensen i Foerlev, Skandrup Sogn, Hjelmslev Herred, og 2) Ungkarl Søren Jørgensen i Boes, Dover Sogn, samme Herred, indkaldes herved overeensstemmende med Plac. 26 October 1792 med 12 Ugers Varsel, til, inden denne TidsForløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 19de Marts 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Ved Proclama som snarest mueligt læses ved Hjelmslev Gjern Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle de som formene at have noget at fordre i: 1) Stervboet efter afg. Kirsten Jensdatter, i Siim, Dover Sogn, Hjelmslev Herred, og dito efter afdøde Mette Pedersdatter, Boelsmand Søren Jensen Herschends Hustrue paa Farre Mark, Sporup Sogn, Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 19de Marts 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Glarmester Christopher Lynge indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids For lob at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Grenaae, den 7de Marts 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Fra Silkeborg Teglværk kan til enhver Tid om Sommeren og Efteraaret erholdes røde og hvide Muur, steen, samt Tagsteen paa hvilket Ladested ved Gudenaa det forlanges, naar man derom betids henvender sig skrivtlig til Assistent Bech paa Silkeborg pr. Skan derborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Rødt Kløverfrøe kan erholdes til billig Priis hos Blumer i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Skipper Rasmus Andersen agter at seile med allerførste aabne Vande til Aarhuus og Veile, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende i Kjøbenhavn ved Slotspladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Den kongelige danske Hof- og Stats-Calender for 1829 (sluttet den 21de Marts, er udkommen og erholdes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen heftet for 20 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-09
Fortegnelse. over henliggende uindløste Breve ved Aarhuus Postkontoir. Januar Qvartal 1829. Porto. 1. Laus Andrup i Stoering fra Greenaae . . . 5.2. Christian Andersen i Todbjerg Sogn fra Warde, 13.3. Carlsen, Bogbinder i Aarhuus, fra Horsens . 3.4. Morten Jensen i Snerild fra Kjøbenhavn . . 19.5. M. K. Jens Datter paa Wosnesgrd. fra Ringkiøbing 11.6. Andreas Larsen i Aarhuus fra Kolding . . . 8.7. Frederich Mortensen i Ølsted fra Kiøbenhavn . 19.3. Nissen paa Frysenborg Gods fra Horsens . . 3 9. Christian Nielsen Haappe i Burkarl fra Kolding 10. Nissen i Kragelund fra Sønderborg . . . 20.11. Hans Stein, Skipper i Aarhuus fra Kiøbenhavn 19.12. C. Boss, Corporal i Aarhuus, fra Lybeck . . 27. Aarhuus Postrontoir, den 6te April 1829. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-10
Nyheder fra Ad Krigsbegivenheder i Østen. Alle Efterretninger fra Krigsskuepladsen tyde paa at Krigen vil blive fortsat paa det eftertrykkeligste. Sitzebolis Erobring, lader forvente, at den vil blive aabnet midt inde i det tyrkiske Rige, hvorfra det vil gaae løs mod Constantinopel. Dette bestyrkes derved, at der meldes fra Odessa, at en Afdeling af den i Sebastopol udrustede Flaade har faaet Ordre til at indtage en stor Deel af Grev Paskewitschs Hær for at bringe den til Burgas's Rhed. Fra Fyrstendømmerne meldes om vedvarende Angreb fra Tyrkernes Side paa de af Russerne besatte Punkter, hvorfra Tyrkerne søge at fortrænge dem inden Forstærk ningerne indtræffe. Ved Rosludschi og Prawod er det saaledes i Midten af Marts kommer til meget alvorlige Træfninger, hvori det beggesidige Tab angives i de russiske Beretninger for 4000 Døde og Saarede. Jfølge tyrkiske Beretninger skal der ved Basardschik have staaer en meget blodig Træfning mellem 6000 Russen, og 8000 Tyrker, som har kostet mange Mennesker paa begge Sider, men dog ikke været afgjørende for nogen af Parterne. Da dette meldes fra tyrkisk Side, kan man vel antage, at Russerne have havt Seiren. Nogle hundrede fangne Russer vare blevne indbragte til Constantinopel, hvor man alminde. ligt forsikkrede, at Varna skal angribes tilsøes og tillands. Krigsrustningerne i Tyrkiet beskrives som mageløs store, og hvad man især forundres over, er det, at Porten betaler alle sine Fornødenheder med red Penge i Guld og Sølv. Fjorten regulaire Regimenter, hvert paa 2000 Mand, som nylig ere blevne organiserede og bevæbnede fra Arsenalet, ere paa Marschen til Schumla. Tre Fregatter ligge seilfærdige for at gaae til Sortehavet, og en Transport af 60 Kanoner er atter afsendt til Reserve=Artilleriets Forstærkning ved Adrianopel. Sultanen mønstrer daglig sine Tropper, og den sidstafsatte Storvezier siges at være bestemt til en anden vigtig Post, nemlig til at kommandere et betydeligt Korps som skal operere mod Grækerne. "Den russiske Armee - skrives der fra Bucharest under 14 Marts - veed, at Tyrkerne gjøre store Anstalter til deres Forsvar, og er belavet derpaa. De russiske Tropper rykke fra alle Kanter, i stærke Masser, frem mod Donauen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-10
Archipelaget. Den russiske Admiral Herden, har erklæret hele Øen Candia i Blokadestand. Fra Corfu rygtes at alle engelske Krigskibe have faaet Ordre til at trække sig tilbage fra Archipelaget og samle sig ved Malta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-10
Portugal. At der i London holdes hyppige Kabinetsforsamlinger om de portugisiskebrasiliske Anliggender, er rigtig nok, men at der skulde være taget nogen Beslutning om i Forening med Frankrig at understøtte D. Pedros Rettigheder, trænger endnu høilig til Bekræftelse.