JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
London, den 2den May. En Skrivelse fra Dublin af 25de April siger, at denne Bye nu gandske har Udseendet af en beleiret Bye. Paa Castellet er det svære Skyts plantet, som det stod i Fare for at bestormes, og om Natten gaae stærke Patroller giennem Gaderne, og raabe enhver an. Man ventede, at Aarsagerne til denne strænge Foranstaltning ved et Budskab skulde forelægges Parlamentet, men det er ikke skeet. Overhovedet hersker derover megen Misfornøyelse, og i Dag forsikkrer een af vore Tidender, Gouvernementet skulde derfra have faaet meget ubehagelige Efterretninger, saa at ti Regimenter skulle have faaet Ordre at giøre sig færdige at gaae did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Fire ved Plymouth liggende Linieskibe have fulgt den portsmouthske Flodes Exempel, samt ikke vildet troe de Marinen tilstaaede Bevillinger, førend de ved en til Portsmouthsfloden sendt Baad have faaet Forviisning om deres Rigtighed. Ogsaa af hiin Flode vægrer Skibet Marborough sig endnu bestandig ved at gaae ud, indtil det har faaet sine Klager over sine Officerer afhiulpne. General Grahams og adskillige Officerers uventede Ankomst fra St. Kitts giver Anledning til at troe, at der paa Øen skulde være forefaldet Ubehageligheder, da de franske Jndvaanere af Malmesburys bekiendtgjorte Samtale med Lacroix skulde være bragte paa den Formodning, at Øen torde blive Frankerig tilbagegivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Løverdagen den 29de April overgav Pitt Underhuset et Kongebudskab, hvori begieredes halvanden Million til Jrland, og halvfierde til Keiseren, hvoraf 1600000 Pund skulde erstatte de ham allerede gjorte Forskud, og Resten være nyt Laan, Følgende Mandag gjorde og Pitt Forslaget til denne Begjerings Opfyldelse, og hvorvel Forviiste det ubegribelige i at foreslaae det paa en Tid, da man vidste, Keiseren stod i Fredsunderhandlinger, drev dog Ministeren sit Forslag igiennem, dog med Løfte, at Pengene ikke skulde blive Keiseren sendte, saafremt han virkelig havde sluttet separat Fred, hvilken, han i øvrigt forsikkrede, snarest ved et saadant Laan kunde hindres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Passau, den 1ste May. Fra den engelske Alliance, er Keiseren afstaaet, og den engelske Minister i Wien har indseet, hvor uundgaaeligt nu dette Skridt var men Keiserens Mægling ved Underhandlingerne mellem Engelland og Frankerig vil blive modtaget, og begynde, saasnart Hammond er kommet til Wien, Forresten har Buonaparte saa lidet vildet modtage preusisk, som Keiseren spansk Mægling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Wien, den 29de April. Man vilde her i Begyndelsen dølge Fredspræliminariernes Afslutning, indtil det franske Directoriums Ratification var ankommet, da Rustningerne skulde vedblive saalænge; men denne glade Tidende havde allerede udspreedt sig allevegne, og er den nu offentlig bekiendtgjort, skiøndt Artiklerne endnu ere ubekiendte. Kun, at det tydske Riges Jntegritet der er betinget, vil man vide med Vished. Ogsaa tales om et Forbund, der mellem Frankerig og Østerrig torde sluttes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Blandt de endnu ikke noksom hiemlede Rygter hører, at angaaende Fredsarrangementerne Uroeligheder med en Naboemagt kunde udbryde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Frankfurt, den 2den May. Fra Strasborg af havde man den 30te April i Karlsruhe den sikkre Efterretning, at Fredspræliminarierne af det franske Directorium vare ratificerede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Paris, den 28de April. Ubeskrivelig stor var den Deeltagelse, Fredsbudskabet vakte i Paris. En utroelig Mængde Mennesker af alskens Alder, Stand, og Kiøn raabte ikke blot derved Freden leve, Buonaparte leve! men og Republiken leve! Dumolard i 500, Troncon Ducoudray i Oldingsraadet foreslog at erklære, at Armeerne havde gjort sig fortiente af Fædrelandet og Menneskeheden, hvilket begge Stæder under lydeligste Jubel, bekræftedes. Trouille har allerede i 500s-Raadet gjort det Forslag, at anvende nu al Magt paa at hæve Søemagten, da ved denne og ved Engellands Overvindelse Krigen maae endes. Om Fredsvilkaarene vide vi endnu intet. Nogle Blade ymte om, at Grunden hertil torde være, at Underhandlerne havde overskreedet deres Jnstructioner (hvilket ikke synes at stemme med den fra Frankfurt meddeelte Efterretning om deres Ratification) dog troer man, en italiensk Republiks Uafhængighed er erkiendt (den cispadanskes, sige de hollandske Efterretninger, og vil man herpaa have Bekræftelse i det, at den herværende maylandske Deputerede Serbelloni i Morges, efter at have faaet en Coureer, har meldt sig hos Ministeren for de udenlandske Anliggender, som den maylandske Republik befuldmægtigede Gesandt. Derimod er den portugisiske Gesandt bortviist, og man spaaer den venetianske samme Lod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Mayland, den 22de April. Den 18de kom en Coureer fra Paris med den vigtige og glædelige Nyhed fra vor Repræsentant Serbelloni, at Directoriet den 13de have taget en Beslutning om Lombardiets Uafhængighed, og derpaa sendt Buonaparte de fornødne Jnstructioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Jtalien, den 25de April. Det tegner her paa ny til blodige Scener. Det veronesiske har i Massa reist sig mod de franske, og der skal allerede være 45000 i Vaaben. Bønderne skulle have anrettet et gyseligt Blodbad, giort henved 2000 franske til Fanger, og befriet 300 keiserlige. Den franske, 5000 Mand stærke, Garnison i Verona skal have draget sig i de tre nærliggende Casteller, og derfra beskyde Byen, der, efter nogle Beretninger, skal være ødelagt; efter andre skulle de af Mangel paa Proviant have vildet give sig; men Bønderne have afslaaet alle Vilkaar, saa de endnu maatte holde sig; dog skal saavel Franske, som Brescianer nu komme dem til Hielp. Buonaparte har sendt største Deel af sit Cavallerie did. Der tales og om, Angereau at skulde være der. Ligeledes hedder det, at en keiserlig Armee paa 40000 Mand gaaer til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Kiøbenhavn, den 12 May. Den 24de Februarii er residerende Capellan Hr. Henrik Eiler beskikket til residerende Capellan til St. Mikkels Kirke i Slagelse, og Sognepræst til Heininge i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Den 17de Martii er Sorenskriveren i Øvre-Rommerige, Leonhard Scheitlie, i Naade entlediget fra sit hidtil havte Embede. Student Rasmus Thorsøe confirmeret at være Sognepræst for Giøll Meenighed i Aalborg Stift. Sognepræsten for Dybde Meenighed i Ribe Stift, Provst Hr. Jesper Schouboe, ligesaa confirmeret at være tillige Sognepræst for Ramme Meenighed. Sognepræst Hr. Jens Høst Birch, ligesaa for Witten, Haldum og Hadsteen Meenigheder i Aarhuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Johan Gustav Kolberg forundt Tilladelse at nedsætte sig som Apotheker i Thisted. Personel-Capellan Hr. Hans Ditlev Heineth confirmeret at være residerende Capellan for Kiettinge og Breininge Meenigheder i Lolland. Student Christopher Gleerup, ligesaa Sognepræst for Huusbye Meenighed og Prædikant ved Wedelsborg Kapel i Fyen. Provst Hr. Peter Cramer, ligesaa Sognepræst for Møgeltønder Meenighed i Ribe Stift. Residerende Capellan Hr. Hans Wilhelm Bagger, ligesaa for Ballum Meenighed i samme Stift. Den 24de er Sognepræst Hr. Fredrik Holmsted Tobiesen confirmeret til Sognepræst for Windinge Meenighed i Fyen. Student Andreas Osterman kaldet til Missionarius Ordinatus i Grønland. Den 31te er Hof- og Stads=Rets Assessor Peter Christian Bagger beskikket til Secretair ved Protocollen i Høyeste Ret. Student Henrik Christopher Schmidt confirmeret at være Capellan pro Persona for Wæhr og Nebbel Meenigheder i Aarhuus Stift Student Johan Henrik Schrøtter, ligesaa for Suderøe Meenighed paa Færøe. Sognepræst Hr. David Wentzel kaldet til Sognepræst for Alling og Thulstrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Student Jacob Christian Schmidth, ligesaa for Waagøens Meenighed paa Færøe. Student Henrik Haar, ligesaa til residerende Capellan i Grenaae. Personel-Capellan Hr. Hans Jacob Grøgaard, ligesaa til residerende Capellan for Øyestads Præstegield i Christiansands Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Den 21de April har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne: Etatsraad Carl Fredrik Trant til Conferentsraad; og Justitsraaderne, Corfitz Fischer, Carl Wigant Falbe, Christian Schiønning, Peder Wormskiold, Christopher Hansteen, og Ove Malling til virkelige Etatsraader; hvilke tvende sidste, som Committerede i det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, ligeledes ere udnævnte til Deputerede i samme Collegio.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
J Tallotteriets 622 Trækning i Altona, den 9de May, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Kiøbenhavns No. Aar. Junii. an, alting,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Post-Tidender, som til Hansen. Mandagen, den 15 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Haag, den 2den Mai. Efterretningen om Fredspræliminariernes Undertegning blev i Gaar anden Gang anmeldt Conventen af Præsidenten Bicker, og optagen med almindelig Jubel. De offentlige Høytideligheder skulle først have Sted, naar Almeenfreden er sluttet, og denne seer man nu snart imøde, da man vil have Efterretning, at Hr. Hammond skal være bestemt til at fuldbringe Engellands og Frankerigs Fred hos Buonaparte. Den herværende franske Gesandt har i en Note bekiendtgjort de herværende fremmede Ministre og Conventen Fredspræliminariernes Undertegning, og tillige drevet paa vor Constitutions Fuldendelse. Man har vel ingen officielle Efterretninger og Fredspræliminariernes Jndhold, men man veed ellers, at Belgien er afstaaet til Frankerig, at ved Rhinen nogle Forandringer, i Henseende til Districterne, finder Sted, at den bataviske Republik er erkiendt, at Prindsen af Oranien vil faae sine nassanske Stater paa venstre Rhiinbred forøgede (?) og at Lombardiet vil tiene til at runde de sardiniske Stater, og danne den cispadanske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Fra Amsterdam bekræftes, at de hollandske Fonds ved Fredstidenderne ere stegne over 15 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
J vort Convent er bekiendtgjort den officielle Efterretning, at til Petersborg er ankommet en befaling af den russiske Keiser, at udbetale os de tilbagestaaende og lovlig contraherede Renter, og dermed saaledes at vedblive, at ogsaa Capitalerne inden to Aar kunne være afbetalte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Der drage nu mange bataviske Tropper til Nordholland; man vil deraf slutte, at der er et Søetog paa Færde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
London, den 2den Mai. J Gaar gik det Rygte, at den hollandske Flode var i Søen, og at Admiral Duncan ligeledes var færdig at løbe ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Admiral Jervis krydser uden for Cadix, hvor de spanske skulle have 30 Skibe liggende seilfærdige. Han giør sig al Umage for at lokke dem ud; og har stationeret Admiral Nelson med 5 Linieskibe ved Rota lige ved Jndløbet til Cadixes Havn, saa at intet Skib der kan løbe ind eller ud, uden at falde de Engelske i Hænde. De den 14de Februarii erobrede fire spanske Linieskibe, ere fuldkommen udbedrede; men Jervis fattes Folk til deres bemanding, og sender dem altsaa hiem. Mellem det engelske tolvte Dragonregiment, og Garnisonen i Lissabon er det kommet til stærke Stridigheder, hvorved de første ere blevne meget ilde mishandlede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Fra Martiniqve mældes, at der giøres store Rustninger til en hemmelig Expedition, Abercrombie har draget alle nogenlunde undværlige Tropper til sig, og Admiral Harrve var færdig med 6 Linieskibe. Nogle troede dette Tog gieldte Portorico, andre Guadeloupe, og endnu andre Surinam. Paa St. Lucie er det endnu stedse meget uroeligt. Den 28de Martii vare alle Skibe paa Martiniqve under Beslag, for at holde den der foretagne Rustning deshemmeligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Hr. Pitt har endnu ikke fundet for godt at anholde om 80000 Pund (!!!) til Kronprindsessens Medgift, og dermed forøge sin rædsomme Budget. Hvorvel da nu siden December 36 Millioner ere laante, og foruden de uberegnede Paalæg, til at forøge Jnfanterie- og Cavalleriemilicen, endnu 3,300000 Pund ere paalagte; maae vi dog vente en tredie Budget, for at betale Søe magtens forhøyede Sold, og Godtgiørelsen til Subscribenterne til det sidste Laan, Ogsaa troe selve Ministrenes Venner ikke, at Avispaalægget og Veypengene kunne udgiøre, hvad de ere anslagne til. Jsær finder det første Paalæg megen Modsigelse, da Aviser er blandt Engelskmændenes første Fornødenheder. Selv vore Ministerialtidender forene sig med Ministerens Modstandere, at erklære dette Paalæg grusomt, ufornuftigt, og et Jndgreb i Pressefriheden, og deres Anmærkning, at Ministren ved det formindskede Salg, ja ved Undergangen af mangen Tidende, der kun havde ringe Afsætning, igien vil tabe, hvad han ved Paalæggets Forhøyelse haabede at vinde, synes ikke ugrundet, især naar man betænker, at de Tidender, der hidtil anpriiste alle hans Foranstaltninger, vil behøve anseeligt Tillæg, for og herefter at blive hans Venner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
J Jrland ere Landdommene i Grevskabet Armagh. tilendebragte. Af 28 Fangne, der vare beskyldte for, at høre til de foreenede Jrlænderes Samfund, og hæftede af denne Aarsag, blev 26 løsladte uden Proces Mod den første og to anklagede, men friekiendte. fremstod kun et Vidne, men der gjorde sig saa mistænkt for Meeneed, at der nu lægges Sag an imod ham. Mod den anden fremstod et Vidne, der beskyldte hiin for at have taget ham i Eed til det forenede Selskab. Men adskillige Vidner beviiste, at, siden dette Samfund var oprettet, Religionsforfølgelserne i Grevskabet vare aftagne. Dette Selskab tiltager bestandig, og selv Orangedrengene gaae over dertil; saa at Forøgelsen af Catholikernes Rettighed og Parlamentsreform alt meer og meer blive Almeensag. Faren bliver destørre, da man har seet sig nødsaget at hæfte adskillige Soldater, som deelagtige i denne Sammensværgelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Fra Domingo skrives, at Garnisonerne paa de forskiellige engelske Poster fra 1ste May til 31te December f. A. ere smeltede fra 7300 Mand til 2140, hvoraf 1400 ligge i Hospitalerne! !
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Understatssecretair Hammonds første Depeche fra Wien ventes med megen Længsel, da han har Fuldmagt paa de allerbilligste Vilkaar, at underhandle om Almeenfred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Wien, den 29de April. Den engelske Gesandt har faaet to Courerer, en fra London, den anden fra Berlin med Depecher, Freden angaaende, og ved den fra Berlin den Efterretning, at Hr. Hammond kom hid som overordentlig Ambassadeur. Til Keiserens seporat Fredsunderhandlinger kommer han for silde; men paatager Keiseren sig, efter Sigende, Fredsmæglingen mellem Engelland og Frankerig, kan han bivaane de Almeenfreds Conferencer, der tales om.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Buonaparte føyer alle Anstalter at bringe sin Armee tilbage til Jtalien, hvor den for det første tager sin Stilling ved Minciofloden. J Gaar er den første keiserlige Colonne afgaaet did. Vor Magt der bringes til 30000 Mand, bestemte, at tilbagebringe den gamle Tingenes Orden, og holde Revolutionisterne i Tømme, samt iværksætte de forestaaende Landeafstaaelser og Byt ninger, som Venedig kommer til at finde sig, for at skaffe Østerrig et passende Arrondissement i Lombardiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Det hedder, at Keiseren her til det maylandske faaer de venetianske Provindser Bergam og Brescia, saa at Adige for Fremtiden giør Grændseskiellet mellem det keiserlige og det venetianske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Paris, den 2den May. Den 30te April sendte Directoriet begge Lovgivningens Raad et Budskab med Efterretning, at General-Adjudant Sole var Aftenen før kommet med de undertegnede Fredspræliminairer, som nu af Directoriet vare vedtagne og stadfæstede. Disse Grundvolde ere: Keiserens Aftrædelse af Belgien, Erkiendelse af Frankerigs Grændser, saasom de ved Republikens Love ere decreterede; Oprettelse og Uafhængighed af en Republik i Lombardiet. Efter Forelæsningen af dette Budskab, udbrød i 500 Raadet den lydeligste Jubel. Jean de Bry foreslog, efter en enthusiastisk Tale, at hellige den Dag, da Blodet ophører at flyde, og aarlig holde en National-Fest derpaa. Pastoret foreslog at reise Armeerne en Æresstøtte. Begge Deele blev givne i Overveielse til en Commission, bestaaende af Repræsentanterne, Pastoret. Jean de Bry, Cambaceres og Gossuin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Til de bekiendtgjorte Præliminairartikler føyer man endnu følgende: Maaslinien skal udgiøre Republikens Grændseskiel, Luxemburg og Mastricht være dens Grændsefæstninger, og den altsaa blive i Besiddelse af de saa kaldte ny ni Departementer, og de forhenværende keiserlige Lande til Maasfloden. Keiseren erkiender den lombardiske Republiks Uafhængighed, og faaer derfor en Deel af det venetianske. Venedig – forsikkrer man - faaer derimod Legationerne Bologna og Ferrara. Fæstningen Mantua falder tilbage til Keiseren; en almeen Fredscongres skal holdes i Bern, og Keiseren og Frankerig indbyde alle deres Allierede at seende tilforordnede did, for desbedre at bringe Freden i Stand."
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Da de første Glædes Udbrud over Præliminairfreden noget havde lagt sig, spurgde adskillige Repræsentanter hinanden. Vore Grændser udvides altsaa ikke til Rhinen, skulde den cis, og transpadanske Republiks Friehed ikke være en Drøm, naar Keiseren faaer Mantua tilbage? Herpaa svarer een af vore Journaler: at Huset Østerrig ikke kunde afstaae den Deel af Tydskland, som laae mellem Rhinen og vore gamle Eiendomme, da den ikke tilhørte Østerrig, men deels de geistlige Churfyrster, deels Churfyrsten af Pfalzbayern, og andre Fyrster og Stænder. Herom maae altsaa underhandles med disse Fyrster og den tydske Rigsdag. Man maae nu see, om man ikke vil afstaae os den venstre Rhiinbred, eller i det mindste, den forhenværende tydske Andeel, der ligger mellem Moselen og Rhinen, og indbefatter Cølln, Bonn, Achen, o. s. v. Mærkeligt nok er det ellers, da just Rewbell er den man har beskyldt for at være imod Freden, at han just Dagen før hans Præsidenttid var ude, og han aftraadde denne Plads til Letourneur, underskrev Fredsbudskabet, og fik Præliminarierne vedtagne under sit Præsidio. Mayland, den 29de April. Udsigelig stor var Glæden her ved den Efterretning, at Lombardiet var erklæret frit. Da Efterretningen kom om Natten den 22de, vare de fleeste Jndvaanere i Seng; de stod strax op, for at illuminere deres Huse. Mellem Glædeskriget hørte man især, Jtaliens Befrier leve, Buonaparte leve!
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Den italienske Grændse, den 30te April. En Deputation, som Venedigs Senat havde sendt Buonaparte til Græzer, formedelst de i det venetianske indtrufne Begivenheder, blevet modtaget meget uvillig af ham. Efter Sigende skal han nu have ladet det opsige den hidtilværende Neutralitet, og Tropper marchere imod det Neppe havde de franske Generaler Victor, Kilmaine, og Lahoz faaet Efterretning om de blodige Optrin, der vare forefaldne mellem de væbnede Venetianer, og de franske i Verona, saa ilede de med talrige Corps at undsætte General Balland, der havde maattet retirere sig i Castellerne ved Verona, og truede Staden med en skrækkelig Skjæbne. Anstalterne til Bombardementet gjorde Jndtryk, Den 24de om Aftenen capitulerede Verona paa Vilkaar, at Personer, Eiendom, og Religion skulde blive ukrænkede. De i Byen værende venetianske Tropper havde den 25de meest rømt den; Natten i Forveien var Gouverneuren, begge Proveditori- og den venetianske General Stratico alt bortgangne med Cavalleriet. De Franske havde til deres Sikkerhed forlangt fire adelige, Biskoppen, 4 Chorherrer, og endnu nogle anseelige Personer, som Gidsler. Den 26de tog de franske Tropper, der vare i Castellerne, paa ny Verona i Besiddelse. Saasnart de havde indtaget den igien, paalagde de den en stærk Contribution. J og ved Verona have de gjort 4000 venetianske Tropper til Fanger. Staden Salo have de ligeledes indtaget, og giort der 1075 Pund forarbeidet Sølv til Bytte, ogsaa har Commandanten over deres Flotille paa Gardasøen paalagt den 100000 Livres Brandskat,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
General Landons Fremskridt i Tyrol vare Signalet til Venetianernes Opstand. De vidste, at henimod 30000 Franske vare rykkede ind i Tyrol, og saae kun faa komme tilbage, og vidste ikke, at de øvrige af Kærnthen vare dragne til Buonaparte. De troede altsaa Øieblikket gunstigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Da nu Buonaparte er paa Tilbagemarchen torde Krigen med Venedig snart være til Ende. Venetianerne havde ikke ventet Fredspræliminairerne saa hastig sluttede, og ere altsaa i Knibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Amsterdam, den 6te Mai. Overordentlig Leilighed bringer det Budskab fra Paris, at Søeministeren har givet Ordre at udstæde Marqvebreve mod de americanske Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Kiøbenhavn, den 15 May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. O. N. O. 8 May. 28. 3. 8. 6 1/2 Varme. O. S. O.S. S. Uvis. S. V. Uvis. kan Andet Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes tvende Prækkener: 1) Christelige Beredelse ved Christi Kors til salig Bortgang fra Tiden ind i Evigheden, paa Langfredag i Helliggiestes Kirke 1797. 2) Udødeligheds Haab for Christne, som gaae det i Møde paa den rette Vei, tryggeligen befæstet paa den meest uomstødelige Grundvold, paa første Paaskedag til Aftensang i Frue Kirke, af Biskop Balle; 10 Sk., hæftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz. paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64. for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-15
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Rists Anviisning for Skolemestere i de lavere Skoler til deres Embeds rette Førelse, 2det Oplag, oversat ved Magister Lauriz Hasse, for 4 Mk. 2) Aftvungen Svar paa Jslændernes almindelige Ansøgning til Kongen, om udvidede Handels-Frieheder &c., af Henrich Henkel, 8 Sk., hæftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Kiøbenhavns Aar No. ge du munanstunuun. Post-Tidender, an an, Fredagen, den 19 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.