Berlingske Tidende, 1799-09-02
Jndsendt. Den ældgamle Regel ganske troe (hvo simplius og uforkonstle- og uforvitlet foresting, det er : nærmest Maalet i uden Omsvad med mindst Spilde) tillader en gammel Landmand, som har læst meget om, og prøvet mange Maader, at giøre baade hvidt, grønt og brunt Høe paa sig dette Ønske, at det fortreffelige Landhuusholdnings=Selskab ville sørge for følgende. i Almanatten indført: at den hele Konst, efter dansk Oeconomie nemlig, bestaaer i : at lade det staaede Græsligge brørt - 4 a 5 - 8te og flere Dage, efter Omstændigheder og det Lotale da prøven skal boelse, at ikke allene den første Glæring, men det gradvise Uddampnings hele Arbeide, absolveres naturligt: riatian i denne Forfatning uden Strøsning, og mindst de taaleligt svarer til enhver Hensigt anden at beregne de velgiørende Følger i Tilfælde af det vaade Veirligt for Stubben. og selve Skaarene. 2) Naar Tid er, udretter man alt i sa Timer til Fornøielse, med villige Arme og gode miver, og paa de større Fæng, med et Bidrag af en let nederlandsk Hakke, med 3 mader Tænder 10 Tom. lange, forspændt med 1 a 2 ma Heste. Kleveren behandles som almindeligt, med denne og net, bliver Uddampningen altsaa i Stat ganske vilkaarlig, og den skadelige i Huus bør ikke have Sted. - Held, det Land som har sandt og overflødigt hør, efter rigtigste Repartition hverkenbleget, efter blegmandske Marimmer, eller sværtet og gjort væmmeligt for stakkels Bøndes udle Qvæg, og Held de Agerbrug, hvor mange Hænder tillige lang Tid, ere vel fordeelte i paa de flere Steder i lige Systel, paa eengang og tillige! - At accommodere Konsten med Naturen saa nærsom mueligt, og denne med hiin, er, at gaae ligeftem, og findere dem begge; Gienstanden være nu, hvilken som helst de nede. At lege Natur, er vist nor ikke at følge den, latterlig: vilde det joblive, at relse over Aaen efter Mand; og at lad som man ængstelig og ret trobletteligen leder efter det, ma ofte, at de atte saa smukke Aarsager, ikke giver seet nærme, og lige for begge Tinen; eller giver sig i det mindste en borger Mine, at man gjerne vilde er uctop Hoverhøjen at blinMands Optaler et og Optutatriens utverodigste Spilleværk. Ziesens papiir med Tværstrægen imellem ham selv og Fienden. var derfor saa indlysende, og demonstrerede denne prattinMands Talenter og Tattik, lotterie pommitt praae paridt. saaglønt og saa ærligen hans Store Konge til Satisfaction at er heelt Generalitet end atte det beste afindeelte Stemmer skalle have gjort det bedre eller snarere, og en Skare af Ministre og Raadsherrer, med vidtløftige Jndklædninger, at ster end eet Academies Meninger, passende til Sagen, eller ikke - neppe saa godt. Holder Fridrich Wilhelm fast Øie med de ham efterladte Spoer e skal Preussen hverken blive udmærke med store Stuer i enhver Krog af Landet, fyldte med Penne aarle af det Vielgeschreiskilde Regiment eller han vil tillade sine Stater topografterede af Luftmaskinere damt Aftar, verie og Alskens Flitter, at Arten Baafra han vil vis selv tage storsædet i den virkelige Pædagogik, og stade Stater, og sin egen ngel. Fortrolighed Mænd, af den ægte Metan- og Huusholdings Konst - Klubemøllerne for den saare store tabtil af Bankeret Noter enhver forvirret og naturlig Politik, og harnagtig Lares ligesaa sørgelige som fattige Trøn. vil den tlige Jndgrie fra Berlinens Sand Egne, og en hvert værdigt Brandenborgske Saar, und dar  mere varend haane ; og slutter man rigtigt fra November Maaned og - vil Danner Statens utitulatte store Mænds : ene nor visen. - snart blive tykkoniset skiønneste Tydsk i dette nabe: lige Riges Nordre Stædrer. Fridrich Wilhelm vil godt forstaae at alde sig Rang, saavel med Fordum, som Nu Til dens Europas allerstørste Frederikker og aldrig glemme, at det første i den monarkiske Statskonst berger ene og alle derpaa sammenkan selv at for og ringe lære Folket at s. og idadsaatale med efter dets derdanige Rettig, der og saaledes vide han da i paa denne lettende maade restimaseld at reglere a. Dag hensom Brandsera Diesammere Artilleriqvinter naanhaaben. - Af Mordingborg Amt 30 Grad. Allerste Saan er bor gaaet uden anordnet Pas og Tilladelse de rialt og Stem. gerdreng Christian Mathiasen, ført eftersgaard i Aar Ved Undvigelsen var han iklædt en lyseslaae glædes Kiøle, og grønstridet Mangesters Vest, gule Skindberer, hvide un strømper, rund har paa Hovedet og Skoe paa gadderne. D. som bemeldte Person maatte antreffe, ville behage at give m. Efterretning herom, da jeg strax skal lade ham afdente og bet alle Omlogninger som derpaa anvendes. Engholm ved Præster den 31te Julii 1799. paa Lande Forstanderens Vegne. M. L. Gaastrup, Forvalter.