Berlingske Tidende, 1803-02-18
Skrivelse fra Paris den 2den Februar. Moniteuren for i Dag indeholder en omstændelig Beretning fra Oberst Sebastiani om hans Sendelse til Tripolis, Egypten, Syrien og Zante. Den 30te Septbr. ankom han til Tripolis og billagde der det svenske Hofs Uenighed med det tripolitanske Regiering saaledes, at hiint Hof betaler Tripoli en Annultet af 3000 Piastre og 150000 Pi stre i Løsepenge for de svenske Slaver. Derpaa udvirkede han den italienske Republiks Erkiendelse af Tripolie og reiste den 2den October til Alexandrien, hvor han ankom den 16de. Ved sin Ankom til Alexandrien begav han sig strax til General Stuart, hvis Adjutanter en fransk Emigrant, Chevalier de Sades en Mant der besidder Talenter og har et indgroet Had til Frankerig. Han underrettede General Stuart om sit Ærinde, nemlig at kræve Alexandriens Rømning i Overeensstemmelmed Tractaten i Amiens, og reiste derpaa, efter at have saaaet et afslaaende Svar af Generalen, den 2de October, til Catro, hvor han ankom den 26de. Hans Forseg at bilægge Krigen i Egypten mislykkedes ganske. J Cairo blev han i øvrigt modtaget med udmærket Agtelse; og en af de Fornemste, Mustapha Outil, som bebreidede hans Sais at de gjorde Opvartning hos en Christen, især hos en Fransk, hvorfor han er nede dem med Basionnade, maatte afsone sin Brøde ved at giøre Afdigt og overgive sig til ham paa Naade og Ungade. Jkke allene en af Engellændernes Tilhænger udbredt falsk Efterretning at en fransk Flaade af 300 Seiler. lod sig see paa Kysterne af Natolien, men endog en egenhændig Skrivelse fra General Stuart til Pachaen i Cairo, Muhamed, hvori Generalen søgte at indtage ham imed de Franske, bleve aldeles uvirksomme. Den engelske Armee i Egypten bestaaer af 4430 Mand og forsynes med Levnetsmidler af Pachaen. Den besætter Alexandrien og Forterne som ere ganske forfaldne. Jmellem General Stuart og Pachaen hersker stor Uenighed. Den tyrkiske Armee, som bestaaer af 16140 Mand, er slet bevæbnet og lige saa slet disciplimeret. Beiernes Armee bestaaer af 3000 Mammelukker, 1000 Araber og 80 franske Deserteurer, som formere et lidet Artillericorps. Et Corpsaf 6000 Franske vilde være fuldkommen tilstrækkelig til at erobre Egypten. Efterat en Deputation af Munkene paa Sinai var ankommet til Oberst Sebastiani begav han sig den 3die Novbt til Damlette, hvorfra han reiste til Acre. Ved sin Ankomst til Acre den 19de Novbr. begav han sig strax til Dgezar Pacha, som gav han den Forsikkring, at han vilde behandle de Christne og Klostrene i Nazareth og Jerusalem vel. Han sagde: "Min Ord ere meere værd, end Tractater. Man siger, at Dgezar er en Barbar; men han er ikkun streng og retfærdig. Beel den første Consul, at han ikke vil sende mig nogen Handels agent, som er eenøiet eller pukkelrygget; thi man vilde i saa Fald sige, at Dgezar havde sat ham i denne Tilstand. Je har stor Hollagtelse for de Franske. Bonaparte er liden af Legeme, men den største iblant Menneskene; jeg veed ogsaa at man ønsker at see ham i Caito igien. Veed De hvorfore jeg seer Dem med Fornøielse, Fordi De kommer uden Fi man. Jeg bryder mig ikke om Divanets Betalinger og foragter den ernøiede Storvizir." Alle Dgezars Taler tilkiende gave, at han ønsk de en Udsoning med den første Consul og frygtede for hans Vrede Palæstina og nesten hele Syrier, staae under Dgezars Herredømme. Han holder for nærvarende Tid en Armee af 13 til 14000 Mand og har i 5 Maan der ladet Jaffa beleire af 9000 Mand, Oberst Sebastianiret ste den 29de Novbr. til Zante, hvor han ankom den 4de December. Alle Øerne i det Joniske Hav ville erklære sig for Frankerig, saasnart man forlanger det.