JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Fiin Vanille & Krydder-Chocolade af A. L. Baggers Fabrik Chr. Liisberg. faaes hos Bedste Kjøbenhavnsk Kornbrændeviin Chr. Liisberg. faaes billig hos God brasil, Caffe, lys guul Havanna, fiin Melis, bedste Carol. & Java-Riis, fiin Congo Tyee, Mallaga Rosiner, franske Svedsker, Cathrineblommer, Krands Figen, tørrede Bamb. Kirsebær, Bamb. Nødder, lang, hvid, sort & spansk Peber, Sennesblade, føde & bittre Mandler, Riis, & Kartoffelmeel, Perle ostind-Sago, ægte engl. malet Sennop samt andre til Colonialhandelen, henhørende Artikler, faaes billige hos N. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Appelsiner & Citroner faaes hos N. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Chocolade af A. L. Baggers Fabrik i Kbhavn N. C. Møller. faaes hos Melange=Tobak i 2 Øs Foustager, samt fine og ordinRøgtobakker og Cigarer, faaes billig hos N. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Blanksværte og sort Blæk i et Fl., af Werdelis, N. C. Møller. faaes billig af Kjøbenhavnsk Ol fra Kongens Bryghuus N. C. Møller. faaes til 4 pr. Bouteille hos Nye friske Appelsiner og Citroner kan faaes i Kasser og i mindre Partier til nedsatte J. F. W. Röse. billige Priser hos Bleget og ubleget Tvist. i bedste Vare, fra No 6 til 30, er i disse Dage arriveret fra England, og sælges til de billigste J. F. W. Röse. Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Nye Christiania Anchioris i hele og halve Dunker, kan faaes billig hos J. F. W. Röse. Forgyldte Rammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Nogle smukke forgyldte Rammer, hvorpaa der er subskriberet hos Foreningen for Kunstens Opmuntring, ligge til Salg hos Undertegnede. Priserne ere meget billige. A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Et ungt Menneske, der er i Besiddelse af de bedste Anbefalinger, og som i flere Aar har conditioneret deels som Huuslærer, deels som Jnstitutlærer, og som har givet Underviisning saavel i de almindelige Skolevidenskaber, som i Tydsk og Fransk, i hvilke 2de Sprog han har erhvervet sig temmelig Færdighed, som tillige, hvis sligt ønskes, kunde forberede Elever til den lærde Skole, da han i 7 Aar har freqventeret denne Underviisningsanstalt, ønsker en Plads som Huuslærer snarest muligt. Da Samme i flere Aar har som Huuslærer conditioneret hos en Godsinspecteur og deeltaget i de ved Godsets Bestyrelse forefaldne juridiske Forretninger, tillader han sig herved at tilbyde sin Tieneste ogsaa i denne Genre, og ønsker at vedkommende Reflecterende ville paa AdresseContoiret indlægge Billet mkt. Fremtid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
En Seminarist af fat Alder, med bedste Characteer, der i flere Aar har været Kirkesanger og Skolelærer, og er forsynet med de fortrinligste Anbefalinger, er, paa Grund af indtruffet Dødsfald, bleven tjenstledig og ønsker desaarsag en lignende Plads, eller, i Mangel deraf, som Hjelpelærer, enten strax eller til 1ste November d. A. Herpaa Reflecterende ville i den Anledning behageligst henvende sig til Undertegnede, enten personlig eller i fran A. Hansen, kerede Breve. Commissionair og const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
To gode Borger-Uniformer med Chakoer og hvid Beenklæder ere indlagt til Salg i Stedet No 13 paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-14
Tre duelige Skræddersvende kunne strax faae Arbeide hos Skræddermester Hansen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
No 106. Loverdagen. den 15de Junii. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Blandinger. Ved den unge franske Prinds, Hertugen af Au males Uforsigtighed, have de Franske i Algerien lidt et sørgeligt Tab. Han var paa et Streiftog rykket ud fra Biscara og havde kun ladet 2 Lieutenanter og et halvthundrede Md. blive tilbage. Næste Nat vare Araberne trængte ind i Fortet, havde overrumplet og myrdet hele den lille Garnison, og udplyndret Pladsen saa aldeles, at da Prindsen kom tilbage, fandt han kun en øde Steenhob.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
En skrækkelig Scene har i Marts d. A. tildraget sig i Baltimores Gader. Driesbach's Kunstberiderselskab drog, paa vanlig Viis, gjennem Gaderne, og Driesbach sad, med en levende Leopard, i en Vogn Han steeg ud udenfor et Hotel, og tog Leoparden med sig under Armen. Som sædvanligt samlede sig en stor Mænge Drenge, og da Driesbach igien kom udfra Gjæstestuen i Hotellet, kom En af Drengene Leopardens Næse for nær. Strax greb Dyret ham i Halsen, slog sine Kløer i hans Kjød og tog hans Hoved i sit Gab. Med en beundringsværdig Hurtighed, og Kjækhed stak Driesbach øieblikkelig sin Haand indi Leopardens Mund, og pressede den ned i dens Hals. Alle Tre faldt om paa Steenbroen; dog vilde Leoparden ikke slippe Drengens Hoved. Dennes Skrig, den tilstimlede Menneskevrimmels angstfulde Uro, Dyrets Knurren, og Driesbachs heftige Forlangende, at man skulde række ham en Kniv alt dette foranledigede en rædsom Scene. De Kæmpende havde naturligviis en viid Tumleplads, da den forfærdede Mængde stedse veeg længere tilbage. For imidlertid Kniven blev bragt, var det lykkedes Driesbach, at trykke sin Haand saa dybt ned i Leopardens Svælg, at Drengen kunde trække sit Hoved ud, hvorpaa han trak sin Haand tilbage og bragte Dyret ind i Vognen. (Elbs. Kbltt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Kirken St. Gervais i Paris var nys Skuepladsen for en Tildragelse, som udbredte Skræk og Bestyrtelse blandt de tilstedeværende Troende. En elegantklædt ung Mand var traadt ind i Kirken; man saae ham knæle for et Malerie, som forestiller den hellige Julia. Kort efter traadte han ind i den til Kapellet, hvori dette Malerie befinder sig, hørende Skriftestol. Han syntes at bede meget ivrigt. Pludseligt lyder et Knald, og den Ulykkelige segner hen ad Steenfliserne i sit Blod. Han havde jaget sig en Kugle gjennem Hovedet; da man tilte hid, for at løfte ham op, gav han intet Livstegn mere. Samme Øieblik fuldbyrdedes en Vielse i et tilstødende Kapel. Ceremonien blev afbrudt; allerede paastod man, at Selvmorderen var Brudens ulykkelige Elsker, men det forholdt sig ikke saaledes. Jngen i Paris kjender ham; han havde ingen Papirer hos sig, uden et Brev, skrevet til en Person, som han kalder Charlotte og Søster. Han taler der om en Hemmelighed, og beklager bittert, at han ei har havt Kraft nok til at betroe hende den. Kirken er provisorisk belagt med Jnterdikt, indtil dens Helligdom er bleven renset ved de sædvanlige Ceremonier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Londonneravisen Morning Chron." indeholder følg. Curiosum: "En Sag af overordentlig Natur og hvori Navnene paa to af Tidsalderens største Personligheder ville komme til at figurere, er i Begreb med at blive bragt for Retten i London. Thorvaldsen havde som bekjendt udført Lord Byrons koldssale Statue, som han ansaae for et af sine bedste Værker, og forærede den til Capitlet i Westminster paa den Betingelse, at den skulde opstilles i denne Kathedralkirke ved Siden af de andre Digteres Monumenter. Først modtog Capitlet Tilbudet, men det er lige saa bekjendt, at der senere opstod Betænkeligheder imod at give Dou Juans Forfatter Plads i dette nationale Mausoleum, og Kassen med det kostbare Marmor blev affordret af Capitlet. Da Thorvaldsens Executores Testamenti erfarede disse Forhold, anstillede de Undersøgelser, og Thorvaldsens Mesterstykke befandtes da at ligge i en Kjelder i en meget bedærvet Tilstand tilligemed Stumperne af Kassen, der var fuldkomment forraadnet af Fugtighed. Senere henvendte en af Executorerne behørigen befuldmægtiget Person sig med en Reclamation til Autoriteterne, men da Toldofficianterne med ham begave sig til hiin Kielder, var Statuen, selv forsvunden og Stumperne af Kassen kun tilbage. Executorerne henvendte sig derpaa til Toldvæsenet om Erstatning, men denne afsloges under Paaskud af, at Toldvæsenet ikke er ansvarligt for de Varer, som ikke afhentes af de Personer, til hvem de ere adresserede, og at saadanne Varer forblive henliggende i dets Pakhuse for Eiernes Regning og Risico. Paa Grund heraf have Executorerne besluttet at sagsøge Toldvæsenet i London til at præstere Skadeserstatning. Den fordrede Sum er 30,000 Pd. St., hvortil Statuen vurderedes af Kunstnere i Rom, da den afskibedes til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Den berygtede Grevinde de Lamotte, der spillede en saa beklagelig Rolle i Dronning Maria Antoinettes Halsbaands=Historie, og som blev dømt til at brændemærkes paa begge Skuldre, offentlig at pidskes i Parises Gader og derpaa at indspærres for Livstid, i Salpetriere, hvorfra det dog lykkedes hende at undvige - dette ulykkelige Fruentimmer skal først i disse Dage være død i et Hotel i Pariser-Forstaden St. Germain, i en Alder af 90 Aar. J mere end 50 Aar havde Grevinde de Lammotte saaledes vidst at bevare det hemmelighedsfulde Slør, hvori hun havde indhyllet sig, og kun Døden alene havde løftet det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
J Paris imødeseer man med meget spændt Forventning en Luftseilads, som er bebudet af Tydskeren Kirsch. Efter en af ham selv opfunden Methode fylder han sin Ballon, der har en Høide af 70 Fod i utrolig kort Tid, og han haaber, ved denne Seilads, fuldkommen at løse det Problem, vilkaarligt at styre Luftskibene. – Vi komme altsaa dog til at seile gjennem Luften, J Paris døde for kort siden Greven og Grevinden af Roailles, hvis Forbindelse var knyttet til høist forunderlige Omstændigheder. Begge vare Sødskendebørn, og førte allerede for deres Formæling det samme Navn. De vare blevne opdragne sammen og havde allerede fra deres tidligere Ungdom fattet en inderlig Tilbøielighed til hinanden; men da de Begge vare saa svagelige, at man kunde forudsee deres tidlige Opløsning, saa vilde deres Forældre i lang Tid ikke samtykke i deres Forening. Langtomlænge gave de imidlertid deres Minde til de Elskendes Formæling, og denne blev feiret med stor Høitidelighed. Men Begges Sygdom skred frem med frygtelig Hast Grevinden kunde ikke taale den ringeste Kulde, og hendes Værelse maatte desaarsag stedse holdes i en vis Temperatur, Greven derimod kunde ikke leve, uden i en frisk og kolig Athmosphære. Saaledes syntes da dette unge Par, som elskede hinanden saa omt, fordømt til en evig Skilsmisse i dette Liv. Men for at de dog idet mindste kunde nyde den Lyksalighed, at see hinanden, bragte man dem i to til hinanden stødende Værelser, som kun vare adskilte ved en Glasvæg, og hvor de dog idetmindste kunde gjøre sig forstaaelig for hinanden ved Tegn og Miner. Men inden et Aar var forløbet efter deres Bryllupsdag, laae de Begge Liig. De pietistiske Foreninger tage saaledes Overhaand i Schweiz, at Bedehusene ikke meere kunne rumme de Besøgende. De natlige Bedetimer blive allevegne saa stærkt besøgte, at intet Theater kan bestaae mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Alle Skuespildirecteurer have, paa Grund af den overhaandtagende Hellighed, maattet spille Bankerot, og man har maattet indsamle Almisse til de ulykkelige Acteurer, for at de ikke skulde døe af Hunger paa Schweiz's classiske Jordbund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
En Adelsmand fra Krakau opholdt sig, for kort siden, en Tidlang i Warschau. Han ønskede sig nogle Visitkort, og henvendte sig til en Kobberstikker desangaaende. Der hengik lang Tid, og de bestilte Visitkort kom ikke. Omsider begav Adelsmanden sig selv hen til Kobberstikkeren, for at erfare Aarsagen til det lange Ophold. Kunstneren fortalte ham nu, at Cen for ikke vilde give sit Samtykke til Kortenes Trykning. Var der da noget Mistænkeligt ved Manden, Ja, han heed – Kosciusko.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Da Hofraad Frants Dingelstedt, Forfatter bl. A. af "Lieder eines kosmopolitischen Nachtwachters, for kort siden vilde gifte sig i Wien med Sangerinden Omselle Lutzer, der, foruden sin Stemmes Sølvgehalt, bringer ham 100,000 fl. klingende Sølv i Medgift, begav det sig, umiddelbart for Vielsen, at den orthodore Præst ved St. Peter i Wien, tog Bruden for sig, og førte hende skarpt til Gemyt, at hun, en katholsk Pige, vilde gifte sig med en Protestant, ja endog opmuntrede hende til at træde tilbage. Hun var imidlertid standhaftig, og den blandede Ægtepagmellem den kosmopolitiske Natvægter og den bohmiske Nattergal fandt virkeligen Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Hr. Caccia, Hans Hellighed Pavens Banquier, har spillet Fallit, og hans Passiva andrage flere Millioner. Den hellige Fader faaer en slem Toraf derved. Ved Theattet i Merseburg har Kapelmester Morgen ægtet Actricen Demoiselle Ueber, hun kalder sig nu Madame Ueber-Morgen. Da Begge vare i bundløs Gield, absenterede de sig hemmeligt Dagen efter Brylluppet. Naar Creditorerne nu spørge: "hvornaar mon vi faae vore Penge?" saa driller man dem med det Svar: "Ueber-Morgen, Den St. Petersborgske Politiavis indeholder følgende Befaling fra Generalkrigsgouverneuren: "Det paalægges Hovedstadens Politi paa det strængeste at vaage over, at enhver Jndvaaner er anstændig klædt og i sin Klædedragt ikke tillader sig en ham ikke tilkommende Form. Forældre maa heller ikke tillade sig at klæde deres Børn i Militair- eller Civil Uniform, naar de ikke have anden Ret dertil end at de selv staae i saadan Tieneste. Alle Stænder skulle holde sig denne befaling efterrettelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Den norske Hofstat er bleven betydeligt reduceret, og skal herefter kun bestaae af: a) Hos Hs. M. Kongen: En Overkammerherre som tillige er Chef for Hofstaten (General Wedel Jarlsberg); en Hofmarskalk (Ritmester Løvenskjold); 4 Kabinets Kammerherrer (Oberstl. Weidemann, Major Garden, A. Løvenskjold og Capt. Hesselberg). b) Hos Hs. M. Dronningen: En Overhofmesterinde (Grevinde Karen Wedel=Jarlsberg f. Anker); en Hofmesterinde (Fru Fanny Løvenskjold); to Hoffrøkener (Frøkenerne J. Wedel-Jarlsberg og C. Mansbach); to Kammerherrer, (Oberstl. Moltke-Sørensen og Lieutn. Fabricius). c) Hos Hs. M. Enkedronningen: To Statsfruer (Generalinde Mansbach f. Anker, og Baronesse J. Wedel Jarlsberg f. Benzon); 3 Hoffrøkener (Frøkenerne Haxthausen samt C. og E. Falbe); en Kammerherre (Baron F. Wedel Jarlsberg). d) Hos Kronprindsen og Prindsesserne: En Cavalier (Capt. Haffner), og en Hoffrøken (Frøken K. Anker). Desuden: en Hofintendant, 2 Kammerjunkere, en Livmedicus, en Overhofprædikant (Biskop Sørenssen) og 2 Hofprædikanter (Lieungh og Munch).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Efter at Kronprindsen af Danmark havde beseet Mærkværdighederne i Edinburgh, havde han den 4de de forladt denne Stad, for over Perth at begive sig til Høilandene, hvorfra han vil besøge Glasgow, og derfra af den caledoniske Canal Jnverness. Fregatterne "Gefion" og "Thetis vare beordrede til Cromarty, hvorfra Prindsen vilde indskibe sig til Fær derne, hvorhen geologiske Studier kalde ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Haderslevbladet "Lyna haaber, at den slesvigske Stænderforsamling vil andrage hos Kongen paa, at Patentet af 29de Marts ikke alene bliver til fast Lov, men at Enhver, som vil tale Dansk i Forsamlingen strax i første Møde skal ved Haandslag til Præsidenten og under Fortabelse af gode Navn og Rygte edeligen erklære, ikke at kunne Tydsk, forinden det tillades en Saadan at tale Dansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Rendsborger Wochenblatt, har nu faaet en ny Redacteur i den bekiendte Advocat Bauditz, der ifølge "Dannevirke, har proclameret, at man skal ansee Alt hvad der ligger udenfor Schlesvig=Holstein for Fremmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
"Jtzehoer Wochenblatt, meddeler den glædelige Efterretning" at da Skydeselskabet i Rendsborg nylig holdt sin aarlige Skiveskydning, havde sammes Major for førstegang igien commanderet paa Tydsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
J Segeberg ere 7 Seminarister blevne relegerede for at have drukket (rimeligviis formegen) Champagne paa Markedet den 7de Mai, og nogle Andre belagte med Fængselstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Paa Søgaard Forstrand ved Ringkjøbing er Natten imellem sidste Løverdag og Søndag strandet en preussisk Brig ladet med Jernbaneskinner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Det i Jernbaneanliggenderne berammede Møde i Aarhuus fra de forskjellige Kjøbstæder paa Jyllands Nord route er udsat til Løverdagen den 29de Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
J Nærheden af Hobro skal en Bondepige være i Tirsdags Aftes bleven dræbt af Lynild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Aarhuus, den 15de Junii. Der blev ikke noget af den til idag bebudede Jernbanecomitee forsamling her i Byen, da Comiteerne fra de nordlige Byer udebleve (see ovenfor). En hidsendt Comitee fra Skanderborg, kom saaledes forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Det kongl. Dampskib Kiel, ført af Capt. Aschlund, ankom hertil i Eftermiddags. Ombord derpaa befandt sig dHrr. Generaltoldk. Directeur Bluhme, Sectionschefen Etatsraad Garlieb, samt Kanal=Havne- og Fyrinspecteur Capt. Leth. "Jris var endnu ikke i Sigte Aften Kl. 9. Da Veiret ikke tegner til at blive favorabelt for Lysttouren til Veile, saa er denne opsat indtil videre. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Extract af den slesvigske Forenings Protocol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Haderslev, d. 12te Junii. Den slesvigske Forenings Generalforsamling besluttede idag at erklære: at den ganske billigede den af den sidste slesvigske Stænderforsamlings Minoritet fattede Beslutning: ikke at ville møde iaar, dersom Patentet af 29de Marts ei førend Stænderforsamlingens Aabning forandredes. Generalforsamlingen, erklærede det endvidere for en Umulighed for Folkerepræsentanter, nu at møde paa det slesvigste Folkething, hvorden naturlige Ret, uden nogen Betingelse til enhver Tid at betjene sig af hvilket somhelst slesvigsk Folkesprog, nu var undertrykt, hvor Modersmaalet, det eneste National mærke, hvorimod selv en fremmed Erobrer forgiæves bryder sin Landse, naar han har lænkebundet Folket og udslettet al anden Selvstændighed, paa en haanlig Maade er bleven underordnet i et Folkething, hvori den danske Nationalitet og derved hele Danmark vilde være givne til Priis ei blot for stolte og herske syge Høitydskeres Mishandling og Forhaanelse, men ogsaa for hele Europas Spot og Foragt. For danske Mænd under saadanne Betingelser at møde som Folkets Deputerede, var det samme (erklærede Generalforsamlingen slutteligen), som strax at dømme sig og Fædrelandet værdig til den rædselfulde Skjæbne, som man alt længe og lydelig har beredt det, og som nu et rykket et stort Skridt nærmere: Rigets Opløsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Fremdeles besluttede Generalforsamlingen, at indbyde patriotiske danske Mænd og Qvinder fra hele Riget til at deeltage i den paatænkte Fest paa Skamlingsbanke ved følgende Opfordring: "Landsmænd, Skjøndt Begivenhedernes Gang maae være ligesaa bitter for Eder Alle, som for os, fordi det er hele den danske Nations Liv og Ære og Rigets Existents det gjælder, saa er det dog os, der nærmest og daglig lide den Haan og den Undertrykkelse, som en Hol fremmede og høifortydskede Herrer ei alene ustraffede men under Æres- og Naadesbeviisninger troer at turde tillade sig; men vort Mod er ei faldet, og det skal ei falde, saalænge vort Blod kan flyde. J forrige Stænderforsamling strandede Høitidskernes Vold, som sigtede til at undertrykke Modersmaalet; iaar staae Sagerne saaledes, at ingen dansk Mand, uden paa det bittreste at føle sig saaret, kan komme i Stændersalen. Jaar kan man ved Skamlingsbankefest, maaskee endnu tale dansk; Gud alene veed, om det kan skee ad aare. Derkan ei være Tale om en Glædesfest, naar Græmmelse og Forbittrelse opfylde hver Mands Bryst; men vi ville opmuntre og styrke hverandre; vi ville i Samling mindes Fortiden, vore Forfædres Bedrifter, Nordens Kraft og Hæder, mindes, hvorledes vi fra et mægtigt og tappert Folk nu ere blevne saa svage, at Enhver troer, ustraffet at kunne fornærme os. Jsær ville vi trøste hverandre med det Haab, at der er en Fremtid, hvori det maae, kan og skal blive anderledes, og med den Beslutning, at vi af al Magt ville stræbe efter dette Haabs snarlige Opfyldelse. Derfor udtale vi den Forventning, at danske Mænd og Qvinder fra hel Riget ville møde paa Skamlingsbanke næstkommende 4de Juli." Hans Nissen, Formand. Jndsenderen heraf beder oplyst hvem den i et Avertissement i dette Blads No 98 nævnte Bøssemager Schou rup er, da han (Jnds.), som dog er bekjendt i Aarhuus, ikke kjender nogen Saadan. Vel er det bekjendt, at der er en Schourup, som rigtignok troer at kunde arbeide i Bossemagerprofessionen, men denne Mand er Skomagersvend, og hvis han skulde være den Samme som ovennævnte Schou rup, da forundrer det Jndsenderen meget, at han i en offentlig Tidende tør nævne sig som Bøssemager. Ved samme Leilighed kan Jnds. ikke forbigaae at gjøre opmærksom paa, at mangen ulykkelig Hændelse, der indtræffer ved Brugen af Skydevaaben, ofte hidrører derfra, at Personer, som aldeles intet have lært af Bøssemager Professionen, alligevel befatte sig med at eftersee og reparere Skydevaaben, dog uden naturligviis derved at forbedre disse, men oftere levere dem tilbage til Eieren i daarligere Stand end forhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Bekjendtgjørelser. Dhrr. udenbyes Boende som have tegnet sig for aarlige Bidrag til Aarhuus Stiftsbibliothek anmodes herved om, behageligen at indbetale samme til Bibliothetskasserer Hr. Overlærer Fleischer. Aarhuus, den 13de Juni 1844. Bestyrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Af Anholts Beboere er den 22de og 23de dennes paa Øens østre Rev fundet og optaget 40 Stkr. støbt Jern af 7 1/2 til 9 Alens Længde, Bredden paa Undersiden er 3 1/2 Tom., paa de to andre Sider 3 1/2 Tom. høi, og paa den øverste Side 2 1/2 Tom., Alt mærket med G. L. paa den sidstnævnte Side, og, efter Udseendet at dømme, bestemt til et svært Gelender eller Maskineri. Vægten af hvert enkelt Stykke anslaaes til 20 a 25 8 og det Hele, som tilsammen indeholder en Vægt af circa 50 Skud, er ansat til en Værdi af 350 R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Eierne af det saaledes fundne Jern indkaldes herved i Overeensstemmelse med Frd. 28de Decbr. 1836 28 med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii at anmelde sig herpaa Amthuset for at godtgjøre deres Eiendomsret til det Bjergede. Randers Amthuus, den 31te Mai 1844. V. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Boet efter afg. Oberst T. v. Arenstorff til Dronningborg ved Randers indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede, myndige Arvinger; hvilket herved tillige bekjendtgjøres. Dronningborg, den 22de Mai 1844. Meyer, for Hr. Arensters Jensens. S. Fønss. H. H. Lichtenberg. R. Arenstorff. F. Arenstorff. ser. Apotheke zum Verkauf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Der hiesige Apotheker A. W. Kirkerup ist gewilligt, seine Apotheke zu verkausen, und es wird dieselbe zu solchem Ende in offentlicher Licitation augeboten werden. Das Borgebude ist vortheilhaft belegen, und es ist seit langen Jahren darin Apotheker-Geschaft betrieben worden. Der Antritt wird auf Michaelis d. J. festesett, kan aber auf den Wunsch des Kausers nach desfalsiger Ubereinkunst bis Neujuhr ausgesett werden. Den Kaufliebhabern wird der Herr Advocat Lundius hieselbst aufVerlangen mit näheren Nachweisung an die Hand gehen, und es konnen be dem selben auch die Licitationsvedingungen erkundigt werden, welche ubrigens auch in hiesigen Stadt secretariat zur Einsicht ausliegen. Zur Abhaltung der Licitation ist anberahmt worden der 11ten August d. J., Mittwochen nach dem 10ten Trinitat. Sonntage, oder Eusebius=Tag, und wird damit um 10 Uhr des Bormittags auf hiesigem Rathhause begonnen werden. Jndem nun dies hiemit zur offentlichen Kunde gebracht wird, ergehet an die Kaufliebhaber die Aufforderung, das ste zu gedachtem Licitations-Termin besagten Orts zur angegebenen Zeit sich einfinden wollen, da demnachst nach Bot und Ueverbot und erfolgtem Zuschlag die nøyere Beschliessung megen Approbation oder Disapprobation zu gewartigen ist. Tøndern, den 11ten Juni 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-15
Bürgermeister und Rath. In sidem. Sibbers.