JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Nyeste Post-Efterretninger. Der er nyelig talt om den engelske National Gields nærværende Størrelse og Vanskeligheden, ved dens Afbetaling; om hvorledes Statens Credit beroer paa at Gielden er funderet paa visse til Renternes Afbetaling anviiste aarlige Skatter; afgive disse mere end den anviiste Summa, saa kommer Overskuddet Statskassen tilgode, og Skatkammer cantsleren giør aarlig i sin Beregning over Jndtægt og Udgift Regning paa et saadant Overskud; men indbringe Skatterne mindre end den funderede Summa, saa falde strax de offentlige Fonds og den offentlige Credit vakler; man har ganske nyelig seet et Exempel derpaa; da de faldt ved Efterretningen om at Statens Jndtægter vare i det afvigte Qvartal 482537 Pd. Sterl. mindre end i Fior, Publikum er bleven beroliget ved den offentlige Bekiendtgjørelse, at en omtrent ligesaastor Summa er indkommen af Restancerne af Jndkomstskatten, som skulle anvendes til at udfylde dette Deficit. Paa denne Fundation af Statsgielden beroer den offentlige Credit og derpaa igien Englands politiske Styrke. – At engelske Skibe have borttaget 20 amerikanske Baade, som imod Tractaten have fistet ved Neufoundland, har bidraget til at bringe Rygtet om en Krig imellem Amerika og England i Omløb, vist nok er det ellers, at Amerikanerne arbeide med megen Jver paa at formere deres Marine. Forresten har alting et fredeligt Udseende; Hertugen af Wellington er reist tilbage til Frankerige; men den engelske Regiering er derfor ikke befriet for Ubehageligheder; saaledes har den faaet Efterretning om at Fregatten Alceste, som skulde bringe Ambassadeuren til China, Lord Armherst, tilbage derfra til England, er strandet i Sundastrædet; Mandskabet reddede sig med Møie; men alle Presenterne til den chinesiske Keiser, hvilke denne ikke vilde modtage, ere blevne Havets Bytte; Lord Armherst er kommen til Batavia. - Hr. Ponsenby er nu død, han var Oppositions-Partiets nærværende Chef, var en retskaffen Mand og hans Tab beklages meget. – Den engelske Regiering har forbarmet sig over de stakkels badenske Emigrantere og tilstaaet dem frie Overfart til Qvebek; men Lord Bathurst har offentlig ladet bekiendtgiøre: at dersom fremmede Skibe oftere tillade sig at udsætte saadanne Personer paa de engelske Kyster, saa skulle de bringes tilbage til det Land, de ere komne fra. – J de nordamerikanske Friestater skulle nu 30,000 franske Emigrantere opholde sig. - Hele London er imidlertid i Forbauselse over en frygtelig Krigsbegivenhed, som har været i Værk, men som i Tide er bleven standset; da nemlig et Fruentimmer af Stand har udfordret et andet Fruentimmer til Duel, fordi hun var bleven forlovet med en Capitain af Garden, hvilken tilforn havde været hendes Elsker; men Politiet lagde sig derimellem og arresterede Heltinden. Naar skal den varige Fred tage sin Begyndelse paa denne forkeerte Jord, naar det mandlige Kiønharnedlagt Vaabnene, saa seer man det qvindelige at tage dem i Hænderne. Hofferne tilbyde kun faae Mærkværdigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Den 4de Julii har Prins Oscar opnaaet sit Myndigheds Aar, som er bleven celebreret i Sverrig med stor Høitidelighed. Ogsaa i Constantinopel har en stor Høitidsest fundet Sted, da Storsultanens ældste og eeneste fiiraarige Søn, Abdulhamed, har faaet sit Hovedhaar skaaret og er bleven beklædet med Turban.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Deyen af Algier skal dog virkelig have givet Ordres til at kapre paa preussiske og Hansestædernes Skibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Culturen. Kunde noget afskrække Mennesker i Europa som ikke have Penge til at betale Overfarten, fra at udvandre til Amerika, saa maatte det især være de Efterretninger om det saakaldte hvide Slaveries Beskaffenhed, som selv læses i nordamerikanske Blade; saaledes skrives fra Nyevorck følgende under 8de Juni, Vore Tidender indeholde sørgelige Skildringer af den Elendighed og Jammer, som de stakkels Emigrantere fra Tydskland ere udsatte for. En retskaffen Magistratsperson i Nyevork har, for at advare dem offentlig, bekiendtgjort i Aviserne følgende Forklaringer: 1. De Tienestefolk, som komme hertil fra Tydskland, ere for det meste ubekiendte med den Kiendsgierning, at de i flere Aar maa tiene som Slaver, for at afbetale de Reisepenge, som de skylde. 2. Disse Emigrantere blive ikke af Sult eller af nogen Nødvendighed fordrevne af deres Fædreneland, men forførte af de saakaldte Siælesælgere til at vandre ud ved falske Løfter og den større Lykke og Fordeel, som de skulle opnaae i Amerika. 3. Hele denne Speculation paa at overføre Personer, som ikke kunne betale Fragten er et Foretagende, som er endnu mere infamt end Slavehandelen i Afrika er. 4. Den strider imod al Folkeret. 5. De amerikanske Love, som taale en saadan urepublikansk, uchristelig, usædelig og bedragerisk Handel burde for bestandigt ophæves. J Følge disse Love, er enhver Skibscapitain berettiget til at lade sig betale Pengene for Overfarten, som omtrent koster 400 til 600 Rdlr., ved at forpagte sine Passagerers Arbeide paa flere Aar. Den stakkels uvidende Emigrant bliver der ikke i Europa sagt noget om Transportpengene, og angiver man dem endog for ham som at være ganske ubetydelige, saa forstaaer dog Skibscapitainen og hans Rhedere sig meget godt paa ved allehaande Bieudgifter og Regninger, som for Fødemidler, Rom o. s. v., saaledes at forhøie Emigranternes Regninger, at disse maae lade sig, sælge, for at kunne betale dem. Naar Skipperne kommer til Amerika, saa læser man strax i en Avis: saamange Smedde, eller andre Haandværksfolk, saamange Tienestepiger, saamange Landmænd, Baskerkoner med Børn o. s. v. ere til at sælge. Hvem der kan behøve dem, begiver sig ombord og tager dem i Øiesyn; behage de ham nu, saa kiøber han dem for flere Aar til sine Slaver; det vil sige, han betaler Captainen en Pengesum og den stakkels Emigrant maae forpligte sig til at tiene ham troe i flere Aar. Den Emigrant, som ikke vil indgaae en saadan Forpligtelse, maae blive saalænge i det nederste Rum af Skibet, uden at faae Dagens Lys at see og maae leve af slet Kost, indtil han beqvemmer sig dertil. Kommer han nu i Tienesten, saa bliver han i de Aar, som han har paataget sig, aldeles behandlet som Slave, han bliver straffet med Pidsk, med at sulte og med at sættes i Hundehullet, naar man ikke er fornøiet med hans Tieneste, og naar hans Tieneste og hans Tienestetid er udløben, træder han først ind i de frie Mennesters Classe, men da uden at eie det mindste. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
(Fortsættelse) Disse Jordrystelser havde trukket sig, under det middellanske Hav over til Jtalien, eller havde derfra udbredet sig til Spanien, thi 3 Dage iforveien, d. 15de Marts havde man i Staden Messina i Sicilien fornemmet om Aftenen et meget stærkt Jordstød, ledsaget af en frygtelig Allarm, dog giorde det ingen Skade; det havde været nogle kolde Dage iforveien; men havde just den Dag været et deligt Foraarsveir. Den 17de April mærkede man ogsaa en Jordrystelse i Rom; man var derfore glad i Sicilien ved at Bierget Act na begyndte i de sidste Dage af April at udkaste Jld, som der fortælles, af for Aabninger paa eengang; da man betragtede det som et Middel til at skaffe den underjordiske Jld Luft. Bierget Besunfulgte dets Crempel; desuagtet føltes i Begyndelsen af Mai nye Jordrystelser i Sicilien, hvorved Havet trak sig er betydeligt Stykke tilbage, og hvorved der faldt en stor Mængde Snee, endskiøndt Landet er saa varmt og det var saa langt ude paa Foraarer; Beboerne i Staden Palermo forfærdedes over disse overordentlige Natur=Pboenomener og toge Tilflugt til deres Helgene. – Men og saa mod Norden af Jtalien udstrakte sig den underjordiske Jlds Virkninger, og satte de uhyre Alper i Bevægelse. J Chamouny Dalen i Savien, forefaldt hyppige Jordskielv siden den 17de, den 11te Marts fornam man en Jordrystelse i flere Egne af Schreits; men det var den Dag stærkest, den slog Revner i Hvelvingerne af Kirken i Ouches og St. Gervaix og kastede Meubler overende; Skrækken. forøgedes ved den uhyre Bragen i Jisbiergene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Paa samme Tid faae man en Lynilds Straale paa Montblant og paa den modsatte Side et klart Lys skin. Natten, mellem den 11te og 12te hørte man en vedholdende underjordisk Buldren og man fornam elleve Stød inden Solen gik op, endnu den 13de mærkede man fem og den 14de to Jordstød, Den 16de April mærkedes atter en Jordrystelse i den Schweitserske Stad Appenzel; som strakte sig langs med Appeninerne, og blev den paafølgende Dag fornemmet i Neapel, ligesom det er allerede fortalt at den blev følt i Rom; Luften var opfyldt, af en Svovellugt og for og efter Jordrystelsen faldt en Mængde Snee, ligesom i Sicilien, denne Naturbegivenhed voldte imidlertid større Skræk end Skade. – Den 23de April fornam man ogsaa ved Glasgov i Skotland, og den 28de Mai paa fleere Steder i Ungarn heftige Jordrystelser. – Man seer forresten af det anførte, at den underjordiske Jld viser sig for nærværende Tid især virksom under det sydlige Europas Lande og Have, og at den i Aar har taget sine Retninger fra Sicilien af og op under Spanien og fra det nordlige Jtalien ned mod det sydlige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Det tilbagelagte Foraar har forresten ikke været riigt paa andre Natur-Phoenomener. Redacteuren beklager at Forretninger berøvede ham Leiligheden, til at betragte det smukke og sieldne Luftsyn, som viiste sig anden Paaskedag, og som blev seet i Slagelse fra Kl. 11-12, men i Viborg fra 79 om Morgenen, og som bestod i en fra Solen udgaaende Ring og desuden inden for den nordvestre Kreds, en temmelig stor Regnbuefarvet Ring, der dog forsvandt for Biefolene, saaledes blev Meteoret beskrevet i den Wiborger Samler, at dette Natur phoenomen lader sig see paa eengang paa saameget fraliggende Steder, viser at Grunden dertil maae søges i Dunstkredsens høiere Egne. – Der er bemærket i offentlige Blade, at Magnetnaalen nu i 18 Maaneder vedbliver ikke at ville dreie sig tilbage mod Norden. - Den bekiendte Physiker og Chemiker H. Davy har tilsendt Videnskabernes Selskab i London en Skrivelse hvori han yttrer den Meening, at Stierneskud ikke ere Gas-Meteorer; men faste ildagtige Legemer, som bevæge sig med en overordentlig Hurtighed. – Det er som bekiendt ogsaa den berømte Chladnis Formeening see No. 51 dette Blad).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Ledige Embeder. Præste-Embedet ved Citadellet Frederikshavns Garmsonskirke, 300 Rbdlr. - Mægler=Tienesten i Christians stæd paa St. Croix.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Befordringer og Afgang. Den 25de Juni, Hidtilværende Chordegn og Skoleærer, i Rønne, samt Dogn i St. Knuds Sogn, paa Bornhvim, Cand. Theol. A. A. Muller, til personel Capellan hos Amtsprovsten paa Bornholm; Catechet ved Bremerholm Menighed, Skolelærer P. J. Kattrup, til ordineret Catechet ved bemeldte Menighed: Cand. Theol. D. Luplan til ordineret Catechet samt første Lærer ved Borgerskolen i Ringsted. Den 2den Juli. Byefoged i Assens, samt Herredsfoged i Baag Herred, Cancellieraad R. L. Nellemann, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget. – Den 3die Juli er Cand. Theol. C. Storch beskikket til personel Capellan for Bærsløv og Jordløse Menigheder, i Siælland; Cand. Theol. N. M. Harvoe til personel Capellan for Ørsløv og Bierre Menigheder, i bemeldte Siælland. – Den 17de Juni er Prokurator J. Haasum, som Landvæsens-Commissair i Aalborg Amt, forundt Rang med Kammerraader, efter Rangforordningens 7de Klasses No. 25 Artilleriellieutenant P. J. Bang, Secondlieutenanterne ved Artilleriecorpset, J. H. Fensmark og F. Barfred, Secondlieutenanterne ved det 3die jydske Jnfanterie-Regiment, F. Lorenzen og L. P. Satterup, samt Secondlieutenant ved det 2det jydske Jnfanterie-Regiment, C. Bentzon, udnævnte til Landmaalere. Den 24de: Kammerherre og forhenværende Amtmand for Holbeks Amt, H. Løven skiold, Ridder af Dannebrogen, til Amtmand for Svendborg Amt; Justitsraad og Landfoged H. P. H. Hildebrandt, Ridder af Dannebrogen, til Amtmand for Cis mar Amt; Justitsraad og Contoirchef ved den kongelige africanske Consulais Direction, Dr. juris E. Hammelef, til Amtsforvatter i Bredstedt. Den 1ste Juli, Sysselmand for Søndre Muhle Syssel paa Island, M. H. Tvede, til Kammer-Assessor; Overdiggreve Wundram til Land, Bygningsforvalter i Hertugdømmet Lauenborg. Den 5te: Kammerherre A. H. B. F. Bernstorff til første Medlem af den slesvig-holstenske Land-Commission. Den 8de: Copiist i det kiøbenhavnske Renteskriver-Contoir, J.M. Brandrup, til Fuldmægtig i det første jydske Renteskriver-Contoir, Cand. juris M. P. Sørensen til Copiist i det kiøbenhavnske Renteskriver-Contoir, Exam. juris T. S. Birch til Copiist i det andet jydske Renteskriver Contoir. – Den 17de Juni er S. N. Gercken beskikket til Consul i Petersborg. Den 29de: Capitainlieutenant og Havnecontroulleur Gottlieb til virkelig Kammerraad. – Den 8de Juli er anden Fuldmægtig i Statsgields-Contoiret, C. Braes, beskikket til første Fuldmægtig, Copiist. L. C. Schou til anden Fuldmægtig, Cand. juris Sekretair H. Wilster, og Cand. juris T. H. Lange til 4de og 5te Copiist, alle i ovennævnte Contoir Døde. Den 2den Juli i Nykiøbing paa Falster Doct. Theol. Jens Sandøe, 74 Aar, forhen Sognepræst for Thørebye Menighed i Lolland. Den 26de Mai Cand. jur Christian Wilsen, 37 Aar, i Ringsted. Den 12te Juli Mad. A. C. Faust, fød Lentz, 36 Aar, i Kiøbenhavn. Den 5te Julii Mad. C. Lorenze Jensen, fød Lemming, 38 Aar, død af Brystkrampe, Wilhelmsdahl paa Falster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
J den 973de Altonaer Trækning udkom følgende Nummere: 22. 62. 90. 6. 54.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
AVERTISSEMENTS. Ved Lystfugleskydningen her i Byen den 14de d. M. faldt ingen Gevinst første Dag. Skydningen blev continueret den 15de, om Formiddagen Klokken 9, og blev da først nedskudt Rumpen, ved Hr. Toftes Skud, for Hr. M. David af Slagelse, som erholdt derfore et forgyldt Sølvbæger; derpaa blev Ringen nedskudt, ved Hr. Splitoftes Skud fra Callundborg, for Hr. Mathiesen ibid, som erholdt derfore en Sølvsukkerskee, dernæst blev begge Vingerne nedskudt ved Hr. Splitoftes Skud af Callundborg, for Hr. Agent Hansen ibid, som erholdt derfore Gevinsten for høire Vinge en sølv Kageskee, og endeligen blev Brystpladen nedskudt af Hr. Grandt af Stagelse, for Hr. Kierulff sen, ibid, som erholdt derfor en forgyldt Kalotskee. Derpaa blev skudt til Skiven om venstre Vinges Gevinst, hvor beste Skud skeete af Hr. Grandt, for sin Jomfrue Datter Sara, som erholdt derfore en sølv Peberbøsse; hvorefter Skydningen endtes med Glædesskud til Beviis paa Eenigheds Fornøielse. Slagelse den 16de Juli 1817. Mandagen den 21de dennes, bliver paa Corsøer Skibsbroe ved Auction bortsolgt en til Forhandling hertil nedsendt norsk Ladning, bestaaende af Brædder, Planker, Lægter og Tømmer af forskiellige Sorter og Demenfioner. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Corsøer den 17de Juli 1817. Bernth, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Onsdagen den 23de Juli, om Formiddagen Kl. 10, lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge eller bortleie nogle af Langerødsgaardens Jorder paa Lille Wald bye Mark i Parceller. Jorderne ere ikke fraliggende Slagelse længere end mange af Slagelse Kiøbstæds Jorder De overdrages paa særdeles billige Conditioner. Lodderne paavises forinden Auctionen af Jens Jochumsen paa Langerødsgaarden, hvor Liebhaverne vilde behage at møde. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Auction. Fredagen den 1ste August bliver paa store Antvorskov offentlig Auction over endeel Bygnings=Materialier, bestaaende af Muursteen, Tømmer, Brædder, Søm, Vinduer, Dørre, Paneel samt nogle Jernplader; Auctioner begynder præcise Kl. 10 Formiddag. Bagger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Tirsdagen den 22de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagteren af Brænderie parcellen ved Slagelse Kiøbstæds Slottets Port ved offentlig Auktion bortsælge: 200 Tdr. Malt, 30 Tdr. Byg, 30 Tdr. Rug; 2000 Potter Dansk Korn-Brændeviin a 7 Graders Styrke, og nogle Skpd. røget Flesk. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mortensdag d. A. Stabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Fredagen den 25de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Brændeviinsbrænder J. Stampe i sin iboende Gaard paa Slagelse Kiøbstæds Smedegade, ved offentlig Auction bortsælge, omtrent 100 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre, 20 Tdr. Malt, 40 Lpd. røget Flæsk og 5000 Potter hansk Kornbrændeviin til 7 a 8 Graders Styrke. Brændevinet sælges i Oxehoveder, Tønder og Ankerviis, og vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mortensdag dette Aar. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Onsdagen den 23de Juli førstkommende, bliver ved offentlig Auction i St. Jørgensgaard i Ringsted bortsolgt, circa 10,000 Potter gradig dansk Kornbrændeviin, Kiøgerne gives Kredit i 6 Maaneder rentefrit. Giørsløv Kroe under Juellunds Gods Præstøe Amt, med tilligende Jorder 91 1/2 Tdr. Land, der har paahvilende Ager og Engs Hartkorn 7 Td., 7 Skpr., 1 Fdk., 2 Alb., og Skovskyld 2 Skpr., 3 Fdk., 1/4 Alb., bliver ved offentlig Auction, som holdes paa Giesegaard den 30te Juli førstkommende, Formiddagen Kl. 10 bortfæstet. til Tiltrædelse strax, med dette Aars Høst, saafremt samme forinden ei underhaanden skeer, og hvorom i saa Fald skal skee Bekiendtgiørelse. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Giesegaards Skriverstue hos Undertegnede, som tillige paaviser Stedet med dets Tilliggender. Giesegaard pr. Ringsted, den 6te Juli 1817. A. Baagøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Torsdagen den 24de Juli, d. A., Kl. 10 slet Formiddag, foretages i Broemølle ved Holmstrup, Licitation over Opførelsen af en nye Træboe ved bemeldte Broemølle, samt ligeledes over Opførelsen af et nyt Rækværk ved en der værende Broe; og hvornæst den gamle Træe broe ved Auction til Nedbrydelse vorder bortsolgt. Conditionerne til Licitationerne, samt Auktionen, saa og Tegning, over den nye Broe med Overslagene over det fornødne Tømmer, Smede- og Steenhugger-Arbeide m.v., ere daglig til Eftersyn paa Underregnedes Contoir, samt vorde bekiendtgjorte ved Licitationerne og Auktionen. Arts og Skippinge Herreders Contoir, den 10de Juli 1817. F. D. Bett.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
En nye laqveret Gig, der forbinder Styrke med Lethed hvormed følger een til samme hørende Læderkoffert, samt et pletteret Seeletøi, er for billig Priis indsat til Salg hos Postmester Lundager i Stagelse. d. En Mand, som flere Aar har Tienestsøgende, tjent som Skytte og Skovfoged og kan fremvise paalidelige Attester om sin Opførsel, ønsker sig antaget i samme Fag til 1ste November, eller i Mangel deraf som Tiener og Skytte. Avis-Exeditionen i Slagelse giver nærmere Anviisning. Condition for en Pige som kan malke, anvises af Hr. Krigs=Asessor Pryt, i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
En gandske nye Lilla Florence Taftes Dame Sommer pelts med 1 1/2 Qvarteers bred Tyll for neden og om Kraven, samt en saa godt som ny Stangparasol ere indlagte til Salg i Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-19
Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstienesten holdet i St. Michels Kirke for St. Peders Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-22
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. den uden- og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen, den 22. Juli 1817. No 87.) 3die Aarg.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-22
Nyeste Post-Efterretninger. Den 99de Artikel af den Wienske Congresses Akte lød saaledes: Hendes Majestæt, Keiserinde Maria Louise skal besidde Hertugdømmene Parma, Placenza og Guastalla, med Undtagelse af de Enclaver, som ligge i Hs. Keiserlige Kongel. Majestæts Stater paa den venstre Bred af Pofloden, som fuldkomment souveraint Eiendom. Tilbage faldet af disse Lande bliver i Forening at bestemme af Hofferne af Østerrige, Rusland, Frankerige, Spanien, England og Preussen, hvorved der deskal tages Hensyn paa Østerrigs og Kongen af Sardiniens Tilbagefalds=Rettigheder paa anførte Lande. – Disse Lande bleve i den Aachner Fred 1748 indrømte den spanske Jnfant Philip; men Østerrig blev tilstaaet Tilbagefalds=Rettigheden for Parma og Guastalla og Savoyen for Placenza og Østerrig frasagde sig desuden ved en særskildt Convention af 30te Sept. 1758 sin Rettighed paa Tilbagefaldet af anførte Hertugdømmer, saalænge, mandlige Descendendentere vare i Live. Da Spanien nu grundede sine Familie-Rettigheder paa disse ældre Tractater, saa fandt det sig saaledes krænket ved anførte 99de Artkels Bestemmelse; eftersom Enken efter den sidste Hertug af Parma, Ferdinand, Marie Louise, forhen værende Dronning af Etrurien og hendes Søn Carl Ludvig ere i Live, at Kong Fordinand den 7de allene af denne Aarsag vægrede sig ved at underskrive den Wiener Congres-Act. Jfølge Efterretninger fra Paris, ere disse Stridigheder nu blevne bielagte og den bemeldte 99de Artikel saaledes opfyldet og dertil forandret ved en Convention, som er underskreven af Østerrig, Rusland, Frankerige, Spanien, England og Preussen; at omtalte Hertugdømme, skulle efter Keiserinde Marie Louises Død (saaledes benævnes Hertuginden af Parma i Dokumentet) tilfalde den forrige Dronning af Etrurien (den spanske Jnfantinde Marie Louise Josephine, nu Regentinde over Lukka) og hendes directe mandlige Efterkommere; med Undtagelse af de i Kongressen anførte Enclaver. Men uddøe de mandlige Efterkommere, saa træder den Aachner Freds Bestemmelser igien i Kraft i Henseende til Tilbagefaldsrettighederne til Østerrig, og til Savoien, (eller til Kongen af Sardinien) Dronningen af Etrurien beholder imidlertid Besiddelsen af Fyrstendømmet Lucca og faaer udbetalt en tilgodehavende Fordring paa 500000 Franker; men Østerrig beholder Ret til altid at holde en Besætning i den vigtige Fæstning Placenza. Denne Convention er mærkværdig i tre Henseender; først fordi Spanien nu derved uden videre Forbeholdenhed tiltræder den WienerCongresakt af 9de Juni 1815, for det andet: fordi den udelukker den unge Napoleon fra Regieringen over disse Hertugdømmer; og for det tredie fordi den aabner de bourbonske Hoffer Indgang i det nordlige Jtalien, Stridens gamle Æble mellem dem og Østerrig, ligesom de allerede har den i det sydlige giennem Neapel. Conventionen kan ikke andet end være behagelig for disse Magter, tillige hævder den Østerrigs store Hæder, som det har af overalt i Politiken at respectere Moralens og Retfærdighedens Grundsætninger uden videre Hensyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-07-22
J Følge Breve fra Wien støder man sig derover Hieronymus Bonapartes, nu kaldet Prinsen af Montforts Forhold, som beboer Lystslottet Schønau, hvilket ligger i Nærheden af Baden, det nu saameget besøgte Badested; da han aldrig kiører ud uden med den Pomp, som omgav ham, da han var Konge, saa at Optoget bestaaer af flere Vogne med 6, 4 og 2 Heste for og at han lader Forridere. jage Folk tilside paa Gaderne; selv af sin Søster, Madame Murat, skal han forlange at tiltales og behandles som Konge. – Den østerrigske Keiser og Keiserinde fortsætte deres Reise i Gallizien og holdt den 9de Juli deres høitidelige Jndtog i Lemberg; det tyrkiske Hof har været saa galant, at give Ordre til sine befalingsmænd paa Grændserne af Gallizien, at dersom disse Høie Personer skulle nærme sig Grændsen, saa skulle de overalt modtages med de største Glædesyttringer og Æresbeviisninger. – Der forlyder aldeles intet om Erkehertuginde Leopoldines Afreise fra Florenz til Brasilien; blot Publikum blev bedraget forgangen Dag ved Synet af en Orlogsescadre, som ankom til Livorno, og som det troede at være den Portugisiske, for at afhente Princessen, men det var den amerikanske Escadre, som krydser i Middelhavet under Commodore Chaunceys Commando. Brasiliens og Portugals Opmærksomhed er blot spændt paa Oprøret i Pernambuco; man kan godt bemærke, at der hersker derovre en stor Bestræbelse og Modbestræbelse fra begge Sider; men der hviler en ængstelig Taushed over hvad der foregaaer, Der høres blot fra Rio Janeiro, at Kongen har ved et Decret af 9de Januar, i Anledning af at Brasilien er bleven ophøiet til et Kongerige, forandret Kronprinsens Titel fra Prins af Brasilien og Hertug af Braganza til Kongelig Prins af de forenede Kongeriger Portugal, Brasilien og Algarbien og Hertug af Braganza.