JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Fædrelandet. J Forbindelse med hvad der i forrige Nr. blev meddeelt om Bonden Christen Thordalsen, maae vi endnu efter Kjøbenhavnsposten tilføie, at da han blev dømt af Høiesteret, havde denne Ret befalet hans Defensor, Auditeur Liebenberg, at indgaae med en Ansøgning om den Domfældtes Benaadning, og at Retten, i den Erklæring hvormed den ledsagede Ansøgningen, saavidt Kjøbenhavnsposten har erfaret, eenstemmigen har anbefalet den Domfældte til Kongens skaansomste Behandling. Uagtet imidlertid Sagen er bleven paadømt i Høiesteret den 22de Mai d. A., og det er rimeligt at Ansøgningen er indgivet kort efter, har det danske Cancellie dog endnu ikke refereret Sagen til Kongen for at lade ham decidere, men har derimod stillet Sagen i Beroe og ladet Dommen exeqvere. Selv om Collegiet, hedder det videre, virkeligt skulde kunne være af en anden Mening end samtlige Høiesterets Tilforordnede, hvilket i dette og lignende Tilfælde rigtignok maatte forekomme Enhver høist besynderligt, saa skylder det dog ubetinget Høiesteret, som en Autoritet, der er det coordineret, at lægge saa megen Vægt paa dens Erklæring, at den refererer samme til Hs. Majestæt, i alt Fald med dets Mod bemærkninger, om det har nogen at fremføre, i Stedet for, som i nærværende Tilfælde, at lade Sagen ligge hen, uden at agte Høiesterets Erklæring mere end en simpel Borgers underdanige Ansøgning om en eller anden, af det hele CollegiumsVillie afhængig, Naadesbeviisning. Forfatteren af den ovenanførte Artikel sætter sin Tillid til Pressen og ønsker, at den maa lyde saa vide om Land, at den tilsidst naaer Kongens Øre. Vi for vor Part ere af den Formening, at Collegiet ikke engang vil vente saa længe med at oprette det Forsømte, hvorom vi ere saa overbeviste, at vi endog antage, at de fornødne Skridt allerede ere indledede dertil; thi Collegiet vilde paadrage sig et stort moralsk Ansvar ved at tøve længer; og vi kunne, uden at give os Mine af at optræde officielt, forsikkre, at det ikke vil vare ret længe, inden Tiltalte bliver giengivet sine Medmennesker, ja formeentligen endog vil blive indrømmet den Tilladelse at practisere, som det staaer i Cancelliets Magt. paa Grund af Lovgivningen at meddele ham, der, hvis de oplyste Facta bevise noget, vel tør antages at have de i Forordningen (af 5te Septbr. 1794) omtalte fornødne Qvaliteter dertil; thi er Sagen først refereret Kongen, da er der kun en kort Vei tilbage for at naae hans Hjerte".
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Ved i det nys udkomne 4de Hefte af den omarbeidede Udgave af Danmark National= og StatsHuusholdning at omtale den ufuldendte Marmorkirke i Kjøbenhavn, har Forf., Grosserer Nathanson, tilføiet Pag. 319 en Note, som er af ligesaa curis som sørgeligt Jndhold. Efter ifølge ældre Opgaver at have antaget de medgaaende Bekostninger til en rund Sum af 800,000 Rdl. Courant eller 1,280,000 Rbd. Sølv, og efter at have bemærket, at denne Sum maatte, da Statskassen paa hiin Tid havde en betydelig Underballance, tilveiebringes ved Laan, vedbliver Forf. Regner man nu, at de for Statskassen optagne Laan have kostet 4 1/2 pCt. Renter, saa har denne Udgift til den ufuldendte Frederiks Kirke i Capital, Renter og Rentes renter (fra Aaret 1760 til Aaret 1837) kostet Staten en Summa af omtrent 40 Millioner, altsaa 1/2 Deel af den nærværende Statsgjæld, og hvilken Deel nu maa forrentes med 1 1/2 Million Rbd. aarlig. Saaledes kan en eeneste unødvendig Udgift, som vel neppe af den da værende Finants bestyrelse blev anseet byrdefuld, opløbe millionviis og tungt trykke Statskassen i mange mange Aar. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Sidstafvigte Onsdag foretoges en Sag i Høiesteret af en temmelig ualmindelig Beskaffenhed, idet nemlig Justitsraad Høegh Guldberg som befalet Actor paa Justitiens Vegne havde til Skærpelse eller Stadfæstelse indanket en, Tiltalte Niels Andersen af Høie i Fyen for at have eftergjort 2 Skatkammerbeviser, hvert paa 200 Rigsdaler, inden Landsoverretten den 18de Mai 1813 overgaaet Dom. Under Sagen undveg Tiltalte og opholdt sig i Nærheden af Misgierningsstedet, uden at man fandt sig anlediget til at paagribe ham, og han lagde endog saa liden Dølgsmaal paa sin Tilstedeværelse at han indgav Ansøgning om Formildelse i Overretsdommen, hvorpaa han aldrig erholdt Svar. Ved den inden Odense Byes Extraret den 12te Marts 1813 afsagte Dom, der er et i sit Slags høist mærkeligt Actstykke, blev han dømt til at straffes paa Ære, Liv og Gods, hvorefter han bør miste sit Hoved med Øxe, og samme tilligemed Kroppen derefter at begraves paa Retterstedet, samt til forøvrigt at betale alle af Actionen lovligen flydende Omkostninger; intet Under, at Tiltalte, som Acten udviser, brast i Graad da denne Dom forkyndtes ham, hvorved han først blev tilfunden at have sit Liv forbrudt og siden at miste Hovedet med Øxe, Denne Dom forandrede Landsoverretten derhen, at Tiltalte bør have sin Haand, Ære og Boeslod forbrudt, men stadfæstede den forresten. Anledningen til at denne 24 Aars gamle Sag atter er kommen paa Bane, er et af Tiltalte i indeværende Aar begaaet Tyverie, hvorfor han ved Svendborg Extraretsdom er dømt til 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Jfølge Kongl. Resol. er denne Dom nu indanket umiddelbart for Høiesteret tilligemed forbemeldte Overretsdom, denne sidste uanseet den er ældre end Pl. af 25de Jan. 1816, der hæver fatalia appellationis i Justitssager. Skjøndt begge Sager under eet skulle procederes, skal dog hver for sig paakiendes. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Angaaende de ved Sorøe Academie foretagne, her i Bladet tidligere omtalte hensigtsmæssige Forandringer, har Hs. Maj. Kongen, efter Universitetsdirectionens Forestilling, under 19de September d. A. allernaadigst bestemt: 1) at der ogsaa for saadanne Elever, der attraae at undervises i de saakaldte Real Videnskaber, maa tilstedes Adgang til Sorøe Skole og Academie til Underviisning i Forening med de studerende Elever; 2) at Sorøe Skole maa, istedetfor de i Statuterne af 28de Januar 1827 § 21 bestemte 4 Klasser, inddeles i 6 Klasser; 3) at Contingentet for samtlige betalende Elever, saavel studerende som Real-Elever ved Academiet, maa nedsættes fra 200 Rbd. til 128 Rbd. Sølv aarlig for hver Eleve; 4) at ingen Gratistplads herefter tilstaaes, førend vedkommende Eleve har gjennemgaaet et heelt Prøveaar, og at Beneficiet hver Gang kun tilstaaes for eet Aar; til hvilken Ende der ved hvert Skoleaars Udløb bliver af denne Direction at nedlægge allerunderdanigst Forestilling om Gratistpladsernes Besættelse for det følgende Aar. Dhrr. C. G. Clausen til Lesagergaard og C. v. Halling indbyde i Randers=Avisen til Subskription paa et Ugeblad af blandet Jndhold, under Navn af "Jyllandsposten." Bladets nærmeste Formaal vil være at meddele indenlandske Nyheder, og Underretning om offentlige Foranstaltninger af almindelig Jnteresse, samt Andres og egne Meninger om disse. Er det ene - spørge de - igjennem Provindsialstænderne, at Kongen skal underrettes og Folkets Ønsker, Er Pressen ikke ogsaa et paalideligt Organ for den offentlige Mening? Stænderne og Pressen skulle jævnsides aflægge Vidnesbyrd om Folkemeningen. Naar Stænderne feile ved ikke at udtale Folkets almindelige Mening da skal ved Pressen tages til Gjenmæle o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Jyllandsposten vil blive trykt paa godt Papir med smaae Typer, i samme Format som Kjøbenhavnsposten, og tilstilles Subscribenterne for den billige Betaling af 1 Rbd. Qvartalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
De to danske Officerer som vare udsendte forat bivaane de russiske Troppemaneuvrer ved Wosnessensk (Major v. Juel og Ritmester v. Møller) ere i disse Dage komne tilbage til Kjøbenhavn. J Sagen mod Skibscapitain Johan J. Thrane og Hustrue Lovise Thrane født Holm, for at have mishandlet to af Førstnævnte i et tidligere Ægteskab avlede Børn, har Høiesteret den 2den ds. dømt den Første til to Gange fire Dages Fængsel paa Vand og Brød, men frifunden Sidstnævnte for videre Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Det kongl. Museum for nordiske Oldsager har faaet tilsendt endeel Hjortetak=Fragmenter, samtlige fundne paa det Sted, hvor Krarup Aae falder udi Liimfjorden, liggende imellem Østerskaller, der udgjorde et Lag paa sine Steder af over en Alens Tykkelse, omtrent 1000 Læs, som var bedækket med et Lag sort Muld af en halv Alens Tykkelse, bevoret med Træer, hvoriblandt Ege af svært Omfang. Under Østerskallerne befandtes et Sand lag, og derunder to Urner af sort Leer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
J Løverdags opførtes paa det kongl. Theater i Anledning af Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag: Postillonen i Lonjumeau, nyt Syngestykke i 3 Akter, med Musik af Adam, oversat af Overskou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
J Paris er dette Stykke bleven opført 40 Gange efter hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Da Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har behaget efter Ansøgning i Naade at entledige den Kongl. Consul Desnou i St. Martin de Re saa modtager det Kongl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium indtil 8 Uger fra Dato Ansøgninger fra derværende Handlende, som maatte attraae den Kongl. Danske Consulatpost for Departementet Charente inferienre med Forpligtelse at residere i St. Martin de Re
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Hovedgaarden Schjern er den 18de October solgt til Hr. Forvalter Schandorph paa Lund bæk for 9000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Holbek den 21 Octbr. Jgaar Nat afbrændte alle fire Længder af den Hr. Exam. juris Copmann tilhørende og i Nyerup beliggende Gaard. Jldens Oprindelse er ubekiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Blandet. En Dame fra Wien spadserede forleden i BrøndCollonaden i Karlsbad og tabte sit kostbare Schawl, som Kongen af Hannover, der gik forbi i det Samme, hævede op fra Jorden og overrakte hende. Medens Damen endnu stod stum af Forundring over denne kongelige Artighed, sagde en Tilstedeværende ved denne Scene: Hvad er der vel her at forundre sig over? Har han ophævet Constitutionen, hvi da ikke ogsaa hæve et Tørklæde op Blandt Manuscripterne i det offentlige Bibliothek i Valenciennes har Prof. Hoffmann nylig været saa heldig at finde en i Aaret 883, i det teutoniske Sprog affattet Seiersang i Anledning af det Slag, Ludvig III., Konge af Frankrig, vandt over Normannerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Handels- og Skibsefterretninger. Den 24de Octbr. har Horhandler Frederik Sophus Willemann opgivet sit Be til Skiftebehandlig. - Kjøbenhavn den 27de October. Nat blæste her en Storm af V V. med stærkt sønden Vande dog er, saavidt vides, her paa Kysten ingen Søskade indtruffen. Dampskibet Frederik den 6te afgik, Stormen uagtet, igaar Aftes Kl. 5 til Kiel, og har ikke overligget ved Kastrup. - Dampskibet Dania vil, formedelst Reparation paa Kjedlerne ophøre Farten mellem Kallundborg og Aarhuus Begyndelsen af November, og afgaaer for sidste Gang Søndagen den 5te November fra Kallundborg til Aarhuus, og den 6te November fra Aarhuus til Kallundborg. - SkippeJürgen Schmütsch, fra Kbhvn, ankommen til Helligenhafen, traf den 19de dennes mellem Møen og Grønsund Sluppen Phonix, Skipper A. Stephens, fra Odense, i synkefærdig Tilstand. Med megen Fare reddede han den 4 Mand stærke Besætning tilligemed 6 Passagerer, hvilke alle han ilandsatte ved Grønsund, strax efter at Skibet var forladt, sank det tilligemed Ladningen der bestod af Jern og Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Literaire Nyheder. Efter en Skrivelse fra Universitetsboghandler Seidelin til Kjøbenhavnsposten vil han særlig lade aftrykke de Hæfter af juridisk Tidsskrift, hvori Professor Bankdirekteur Bang vil meddele en systematisk Fremstilling af den danske Procesmaade. Efter et langt Savn faae vi saaledes paa eengang 2 Værker og Processen, hvilket ikke kan andet end geraade Videnskaben til Gavn, da saavel Etatsraad Hansen som Bankdirecteur Bang ere hæderligen bekjendte ikke alene som Videnskabsmænd, men og som dygtige Praktikere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te, ankom den 27de October fra Kjøbenhavn til Gaabense: 2de Brødre, Colbjørnsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Befordringer og Afgang. Cand. theol. S. T. D. Flindt, beskikket til personel Capellan for Sundbye og Hvo rup Menigheder i Aalborg Stift; Cand. theol. L. P. Jørgensen, til personel Capellan for Gosmer og Halling Menigheder i Aarhuus Stift; Premierlieutenant i det Slesvigske Jnfanteri-Regiment, F. Moltke, beskikket til Consumtions Jnspecteur i Ringsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Bekjendtgjörelser. Paretten Communicationen. fortsætter sine regelmæssige Farter imellem Heiligenhafen og Nyested endnu i indeværende Aar saaledes, at den sidste Gang afgaaer fra Helliggenhafen, Søndagen den 12te Rovember og fra Nyested Torsdagen den 16de næstefter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Efter denne Tid foretager den vel endnu nogle Farter imellem fornævnte Steder og medfører da Passagerer, Vogne, Gods, Kreaturer m.v., som maatte anmeldes, men ikke til de regelmæssige Tider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Kakkelovne med Koge=Indretning fra 14 til 24 Rbd. Stk. og Bilæggerovne til 11 Rbd. Stk. faaes hos L. J. Harboe & Comp. i Nyekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
En saa godt som ny, og complet Boutik=Jndretning er strax at erholde tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Af Umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynder som skulle indkomme 11te Decbr. Termin d. A., kunne 4000 Rbd. Sølv og 218 Rbd. 86 s. S. og T. erholdes til Laan mod lovbefalet Sikkerhed. Nykjøbing den 30te October 1837. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Auctioner. Løverdagen den 4de Novbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver i Grevskabet Knuthenborgs Skove paa Ole Hau manns og unge Peder Pedersens Lodder i Sørup afholdt en betydelig Skovauction over endeel paa Roden staaende store Ege og Bøge, for Størstedelen tjenlige til Gavntræ, hvilket herved bekjendtgjøres. Liebhaverne ville behage at give Møde ved Gaardmand Ole Hanmanns Gaard i Sørup. Knuthenborg den 26de Octbr. 1837. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-31
Skov Auktion. Tirsdagen den 7de Novbr. bliver i saakaldte Kobler ved Fuglsang Hovedgaard, ved offentlig Auktion, der begynder Formiddagen Kl. 10 1/2, stillet til Bortsalg : endeel større og mindre Asketræer, Ege og Bøgetræer, samt Avnbøge o. s. v. - paa Roden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Lollands-Falsters 31te Aargang. No 127. StiftsCidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Udenlandske Nyheder. England. Efterat Tory-Bladene i lang Tid have omtalt de Festmaaltider, som ere arrangerede for dette Parties Høvdinge, og de Taler, som ved dem ere holdte, have endelig de moderate Blade faaet Anledning til at omtale et lignende Maaltid, som er bleven givet for Lord Durham. Ved denne Leilighed har Lorden holdt en meget lang Tale, hvori han, som et radicalt Blad siger, vel har talt som en maadeholden Aristorat, der vel ikke billiger de Undertrykkelser, Høi=Torierne ønske, men som dog stedse er beredt til at opoffre Liv og Alt for Aristocratiets Vedvaren. Hvad der ubetinget roses i Lordens Tale er den Klarhed, hvormed han har viist det Ugrundede i den Paastand, at en friere Forfatning i Jrland kunde blive til Skade for den protestantiske Religion, og har fornemmelig udledet dette af den Afmagt, Paven stedse i den senere Tid har lagt for Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Frankrig. Jfølge en Telegraph=Efterretning af 13de f. M. er Constantine samme Dag indtaget med Storm af de Franske. Den 6te f. M. var Armeen ankommen til Byen, og alt den 11te var der skudt Bresche, hvorpaa Stormen, som anført, blev foretaget den 13de. Overgeneralen Damremont blev strax i Begyndelsen af Stormen skudt og General Valle overtog derpaa Commandoen. Om Achmed Bey var i Byen, eller om hans Skjebne melder Efterretningen aldeles Jntet, og man frygter i det Hele for, at flere mindre behagelige Efterretninger ville følge efter den og Jndtagelsen. Ligesom for kort siden i England, søge nu de franske Blade kun at virke paa Vælgerne, for at forskaffe Candidaterne af de forskjellige Anskuelser Plads i det nye Deputeret Kammer; imidlertid synes det som Regjeringen her vil gaae af med Seiren, og Fredagen den 3de November 1837. at Oppositionen ikke vil blive meget kraftig. Da Thiers har forandret sine Anskuelser om de spanske Anliggender, og ikke længer er for nogen Jntervention, anseer man det meget rimeligt at han atter vil træde ind i Ministeriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Portugal. Cortes har med 49 Stemmer mod 42 antaget, at det første Kammer skal være valgbart, og med betydelig Majoritet forkastet Forslaget om at Valgene skulle gjælde for visse bestemte Aar, og at der ligeledes skulde vælges et Senat paa Livstid. – Finantsministeren har ikke fundet andet Middel til at dække Dividenden for det næste Halvaar, end ved at paalægge en ny Skat af 10 pCt. paa de betydeligste Jndførsels=Artikler. Das Antas, Chartisternes Overvinder, maa, som en Følge af et Fald med Hesten, opholde sig i Oporto, og har derfor endnu ikke kunnet modtage de Æresbeviisninger, som Nationalgarden i Lissabon havde tiltænkt ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Neapel. Kongen er atter vendt tilbage fra sin Reise uden at have været paa Sicilien, og om den forventede Amnesti har man derfor intet hørt. Skjøndt Kirkestaten fra sin Side har hævet Spærringen, bestaaer den dog endnu i Neapel og fremkalder overalt megen Nød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Tyrkiet. J Anledning af at Fyrst Milosch i Servien havde underrettet Hofferne i Wien, St. Petersborg og Constantinopel om, at han til den 1ste Januar 1838 agtede at indkalde Stænderne, for at de kunne raadslaae om et organisk Statut for Statsforfatningen der i Landet, og om en Efterfølger i Souverainiteten, har de nævnte Hoffer erklæret, at de helst ønskede, at Servien ikke fik noget Statut, og at Stænderne ikke sammenkaldtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Fædrelandet. Under Overskrift "Det rette Begreb af vor Tids Cultur, med et Blik paa dens moralske, politiske og literaire Forvirring har Søndagen" leveret nogle bemærkninger efter det Svenske af P. D. A. Atterbom. Hvad man kan vente sig af disse bemærkninger, bliver tydeligt naar man hører, at Forfatteren taler med Ringeagt om Lafayette og Benjamin Constant, og hvad Søndagen indeholder, er derfor ogsaa kun en høist eensidig og partisk Bedømmelse eller rettere Fordømmelse af den nyere Tid og dens Anskuelser. At Artikler, der saa tydelig røbe Mangel paa sindig og upartisk Rolighed, kun ere lidet skikkede til enten at vinde Tilhængere for deres Sag eller endog blot at kunne forsvare denne, er temmelig indlysende, og da det dog er øiensynligt, at heller ikke de nyere Anskuelser ere ubetinget rigtige, saa maa det glæde Enhver, hvem Sandheden er magtpaaliggende, ved enkelte Leiligheder at see Mænd med Rolighed at hævde Meninger, der ikke aldeles staae i Samklang med hvad Andre paastaae at være det ene rigtige. Som et Exempel paa en saadan Opposition, vil vistnok Enhver ansee de bemærkninger, Grosserer Nathanson i et af de sidste Nr. af Kjøbenhavnsposten har ladet indrykke om Bank-Bestyrelsens Competence. Er end Grosserer Nathanson, hvem sikkert Jngen vil frakjende Stemmeret i Bank=Sagen, ikke af samme Mening som Kjøbenhavnsposten" og flere andre, forsaavidt der er Spørgsmaal om Bank=Bestyrelsen, eller Bank=Actionairerne ere competente til at bestemme om Sagen om de 12 Millioner skal afgjøres. i Mindelighed eller ei, saa er det dog ikke uden Betydenhed at han om selve Hovedsagen, ganske er enig med Banken i at den har en uomtvistelig Ret til hine 12 Millioner, samt at det ikke alene er ønskeligt, men endog nødvendigt for den almindelige Credit, at Sagen ikke drages i Langdrag, men afgjøres snarest muligt. Som et Exempel paa hvor misligt det er med de enkelte saakaldte Berigtigelser, der undertiden meddeles Blad=Redacteurerne, eller vel endog ubetinget fordres optagne, meddeler Fædrelandet et ret mærkeligt Exempel. J en tidligere Artikel om den almindelige Pensionskasse, der som bekjendt, for hensigtsmæssigere at opfylde sin Bestemmelse, trænger til betydelige Reformer, havde Fædrelandet anslaaet vedkommende Embedsmænds og Betienteres Gageringer til henved 10,500 Rbd., hvorpaa Redacteuren af en vel underrettet Mand erholdt opgivet som Berigtigelse, at de reglementerede Gager for 1837 kun beløbe sig til 5,250 Rbd., hvorimod Vedkommende ikke, uagtet skeet Opfordring, har villet erklære og hvorvidt Angivelsen af samtlige Udgivter under Directionen derved er bleven unøiagtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Efter de Betragtninger Fædrelandet anstiller i denne Aar. Sag, bliver det derfor meget rimeligt, at de reglementerede Gager kun udgjøre 5,250 Rbd.,men at de ved Udgivter under Navn af Extragager, personligt Tillæg, Honorar, staaende Gratificationer eller Gratialer o. s. v., stige til den først angivne Sum af 10,500 Rbd. Foruden at denne Sag saaledes som meldt, giver Beviis paa hvad Liid man kan fæste til disse halv-officielle Berigtigelser, viser det tillige hvor umuligt det er for den, der beskjæftiger sig med statistiske Arbeider, at komme til noget fast Resultat. J det vi derfor ganske billige Forfatterens Anskuelser, naar han siger, at det gaaer med Offentlighed som med Sandhed, man maa enten ville den heel eller slet ikke, kunne vi ikke andet end atter fremsætte det saa længe nærede Ønske, at nemlig alt hvad der angaaer Statens Finantser ret snart maa blive offentliggjort. At Statens Finantser ere vel ordnede, er jo Betingelsen for hele dens Velvære, og da Alle ere enige i, at Offentlighed er det bedste Middel til at tilveiebringe, og vedligeholde en saadan Orden, er Ønsket jo og saa meget billigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Den Frisindede er atter bleven lagt under Beslag, idet Censors interimistiske Standsning af sammes Nr. 32 er bleven stadfæstet af Cancelliet
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
ved Skrivelse af 25de f. M. Den incriminerede Artikel i Bladet, der blot indeholder nogle phillantropiske bemærkninger og Uddeelelsen af Fattig Understøttelse, anvendte paa et enkelt Tilfælde, som skal være passeret i Kjøbenhavn, vil formodentlig blive tiltalt i Forbindelse med det forrige under Beslag lagte Nummer, der indeholdt Dagshistoriens bekjendte noli me tangere: Den første October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Den 1ste November blev foretaget i Statsraadet Sagen angaaende yderligere Jndskrænkninger i den bestaaende Trykkefrihedslovgivning. - Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug holdt samme Dag Kl. 5 sin ordinaire halvaars Generalforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
J Anledning af de bekjendte i Slagelse-Avisen indeholdte uværdige Jnsinuationer ved hvilke en Ubenævnt har søgt at beskygge den afdøde Overlærer Hages Karakteer, meddeler dennes fordums Lærer og senere Foresatte og Medlærer Hr. Professor Rector Bloch i Roeskilde ham et Vidnesbyrd i Kbhpst., som vel neppe Nogen, maaskee med Undtagelse af Slagelseren, vil falde paa at forkaste. Han haaber endelig at Cancellier. Hempel, efterat have læst dette Vidnesbyrd vil opgive den Mening (i hans Avis af 16de f. M.) at den Maade, hvorpaa Slagelse-Avisen atter har taget til Orde, vil glæde Enhver som ønsker Provindsernes Emancipation fra Hovedstaden og at Provindsialviserne hæve sig til en agtværdig Selvstændighedsfølelse, - saasom den Maade jo kun er en Emancipation fra Sædelighedsfølelsen, og den Selvstændighed, hvortil en saadan kunde hæve, Jntet er mindre end agtværdig.