JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1800-01-01
Om Vejen fra Lyngby til København. Hr. Politiven; Jeg har intet at indvende imod alt hvad De i Deres Blad No. 118 har tilmældet General Vejkommissionen, om Vejen fra Lyngby til København, skjøndt endnu mere kunde være sagt om samme, saasom. om de vanskabte Træer, der er plantede fra Lundehuset til Vibenshus, om deres slette Oppasning med Anbinding til de sletvalgte Stager, der ere satte ved dem, hvoraf nogle naae op over Toppen, andre ilkun halv paa Stammen, og andre ere rent borte. Ej heller er talt om Jordvejens Istandholdelse, da der gives fri Hus og aarlig Løn til Folk som skulde forrette dette Arbejde. Jeg for min Part kan ikke bevidne at nogen af dem gjør noget ved Vejen. den Mand undtagen, som har Bolig ved Vintappergaarden; meget andet kunde være omtalt, som manglende ved denne Vejs Istandholdelse, der giver saa anseelig Forpagtnings Intrade: dette allene maae jeg erindre, siden de taler om paakørt Grus, at saa ofte jeg i de sidste Aaringer er tommen ad denne Vej, naar den har været under Forbedring eller nylig saakaldt istandsat, har mine Øjne aldrig seet det som med rette kan kaldes rent Grus lagt paa Vejen, men i det Sted har jeg seet lerblandet Jord og Steen, som i Regnveir bliver til Pladder, og som siden ved Tyrke og Blæst ryer bort, til Plage for den Rejsende for den nærved Boende, og for Vejen.
Politivennen, 1800-01-01
Ønske til Fattigvæsensbestyrejsen. I Henhold til hvad der i Politivennen No. 127 er indrykket angaaende Fattigvæsenet kunde endnu ønskes, at Direktionen vilde forinden den forestaaende Flyttetid, lade i Advessekontorets Efterretninger bekjendtgjøre, hvilke Forsørgelses- Direktørerne og Forstanderne for hvert Distrikt ere, da det ellers, ligesom forrige Flyttetid, vil foraarsage samtlige Forstandere megen Bryderi, og mange af de gamle og svage flyttende Fattige, megen forgæves Omløben, inden de vedkommende Forstandere, til hvem de Flyttendes Afhøringer skulle afsendes, bleve opspurgte. Ved saadan gavnlig Bekjendtgjørelse, kunde tillige samtlige Forstandere anmodes om, at sørge for, at der gaves de befalede Afhøringsark for hver, især flyttende Fattige, hvilke ellers hidtil saa ofte mangle.
Politivennen, 1800-01-01
Et Forslag til Brændebesparelse. Kogende Vand er en Artikel, som e hvert Huus, egentlig i hver Familic, dagligen behøves een, to, tre, eller flere Gange. I de store Husholdninger, hvor Ild næsten aldrig er sluft, lader dette sig let gjøre; men i de smaae, eller for den enkelte Logerende, falder det baade bekosteligt og umageligt, at maatte for et Par Thekopper kogt Vand, gjøre Ild og bringe en Kædel til Kogning. Men ikke den fattige Husmoder eller den Logerende heller vilde købe for en Skilling kogende Vand, hvis sligt var fal, og saaledes skaffe sig det strax, end med en Times Taalmodighed og Spilde og 2 til 3 Skilling i Brænde at koge det paa egen Arne? Ja mon ike ofte de Riges Kokke, eller Husmoderen i det større Køkken, vilde glæde sig ved at det kogende Vand kunde hentes fra Byen, og saaledes ingen Plads dertil borttages af den besatte Arne, eller Tid bortgaae inden det blev bragt i Kog? Mon det ikke derfor vilde lønne sig, om nogen nedsatte sig paa den Næringsvej at sælge kogende Vand? Jeg troer jo, ja jeg holder for, at ikke allene nogle smaae Familier kunde leve deraf, men at Almenheden, var vel tjent med den Bekvemmelighed slige Vandkogerier ydede, og den Besparelse af Brænde samme vilde frembringe, naar NB. Borgerskab paa Vandkogeri ikke gaves uden paa Vilkaar, at indrette sit Kogested efter en fremvist Tegning af et brændebesparende Arnested.
Politivennen, 1800-01-01
Betænkninger over Forbedringer for Vesterbroes Forstad. Ved alle veltrivende og tiltagende Stæder er det gjerne Tilfældet, at man for silde maae beklage, ikke under Væxten at have været opmærksom nok paa de Fornødenheder en storre Bebyggelse og Befolkning ville udkræve. Det som for blot var Landeveje bliver endelig tætbyggede Gader, og maae nu evig beholde deu skævtløbende Retning, som ingen lagde Mærke til ved Vejen. Paa Veje er ingen bredere Steder, altsaa opstaae ved Bebygningen lange Gader, men ingen Torve, som dog ere saa nødvendige; endelig bliver man for silde vaer at der mangler Tvereller Forbindelsesgader, og nu maae man, for at faae disse, med Bekostning nedrive Bygninger eller dyrt afkøbe Ejerne de Pladser, Haver o. dl. hvorigjennem slige Forbindelsesgader maae trækkes. Hvor sandt, men tillige hvor urigtigt dette er, kan man strax overbevise sig om, ved at betragte København selv. Vimmelskaftet har den livagtige Retning af en Bondevej og de skævvinklede Bygninger, der foruden at fordre langt mere af de saa dyre Bygningsemner, ikke yder enten saa rummelige eller saa bekvemme Værelser, vise indlysende hvor godt det havde været, om Stadens Øvrighed i Tide havde tænkt paa at gjøre Vejen lige. Nørregade var før en Landsby, uden forStaden og dens Krumhed og ulige Brede svare til denne Oprindelse. Hvor fattig var det gamle København paa Torve før denne sidste Ildebrand? Og kan man tvivle om at dersom Borgergade, Adelgade og store Kongensgade afbrændte, der jo da vilde gjøres et Torv for denne saa stærkt beboede Deel? Da disse ellers regulære Gader anlagdes troede man aldrig de vilde vorde saa befolkede, og forsømte saaledes at anlægge Torve. Den Opmærksomhed som disse Exempler lede til, burde for lang Tid siden været henvendt paa Vesterbroes Forstad. Den vilde da ikke allene have faaet et eller to Torve, men ogsaa Tvergader ned til Stranden, og om til, Farimagsvejen. Men at dette hidtil har været forsømt, bør ikkun være en Drivefjær mere til, medens Bekostningerne endnu ville være taalelige, at sætte det i Værk. Man forestille sig blot hvor ubekvemt det vilde blive, naar den hele Rude imellem Farimagsvejen og Vesterbrogade bliver bebygget med grundmurede tæt til hinanden staaende Huse, og man da maae gjøre en Fjerdingvejstur for af den ene Gade at komme i den anden. Oligesaa nødvendigt er det vel at aabne Kommunikation fra Forstaden ned til Søen. Saa meget mere er dette sidste en nyttig Foranstaltning, som Farten paa Kallebrostrand dog sikkert engang vil komme istand, og som den i Gære værende Kanal fra Ringsted til Køge lover en nyttig Baadefart ind ad dette Sund, som Vesterbroes Beboere ere i Begreb med, af Mangel paa fornøden Foranstaltning af Tvergade, at udelukke sig fra. Saaledes som det nu gaaer, har man at vente een eneste sammenhængende Række af Bygninger fra Møllerens ved Runddelen ud til Bakkehusalleen!
Politivennen, 1800-01-01
Uordener. 1) En Mand som i denne Uge spadserede paa Volden, havde den Fortræd, at Vingen af den Mølle, der staaer paa Volden selv nær ved Østerport, forslog hans Hund, som gik for nær fra den Side ind til Byen, hvor der ingen Rekværk er sat. Mon det ikke var nødvendigt, at denne saa slet posterede Mølle ganske omgaves med et tæt Relværk, om ej for at bevare Hunde, saa dog for at gjøre det umligt, at den samme Ulykke kunde træffe et Barn. I den nærværende Tilstand er det ilke umuligt. 2) Lygten i Nørreport lyser saa lidt, at man maatte ønske det eftersaaes hvori Fejlen stikker. En Mand som boer i Klæboerne og med Fornøielse har seet Politiet vaage over denne Gades Fortogers Ryddelighed, ønsker især at anbefale de fire Gader: Østergade, Vestergade, Frederiksberggade og Vimmelskaftet til Ryddeliggjørelse, da man mangesteds i disse saa meget færselfulde Gader neppe kan komme frem. 4) I Løvstræde foran den Havemur, som er paa Hjørnet af Tugthusporten, har en ledig og fraspendt Vogn i nogentid faaet et utilladeligt Stade.
Politivennen, 1800-01-01
Adskillige Spørgsmaal Politi angaaende. 1) Naar man gaaer ud af Vesterport, saa begynger strax en mække af Pælelygter som alle synes at være brugbare i 10 om ikke flere Aar, og som dog aldrig bruges, Aarsagen hertil var dog værd at undersøge da de dog vel ikke staae der til blot Sirat? 2) Hvorfore har vel Selskabet, som oprettede Kongen en Ærestøtte i Runddelen 2050 uden for Vesterport, ikke kunnet bekoste4 Lygter omkring Støtten istedet for 2 da det let kan hændes, at man i stærk Regnvejr med Blæst, eller i stærk Snefog, kunde køre lige paa, især naar Kudsken ikke forhen havde været i København? Vandspringet i København, tilligemed E5 og F5 Ridderstøtter, have dog deres 4 Lygter omkring sig. 3) Kan det dog ikke forandres, at alle de Rebslagerkoner, som sidde omkring Vandspringet paa gl. Torv, kunne kommanderes hen paa Nytorv lige for Vejsenhuset, da der er Plads nok, istedet for at Vandspringgitteret nu skal skjules Aar ind og Aar ud, med Stole, Klodse o. s. m. som kastes endog paa Pillerne og inden for Kjederne, ja, Vandspringet er som oftest behængt med vaadt vadsket Tøj i Snesetal. Var det vel skadeligt, om der paa Kongens Nytorv (dette om Aftenen og Natten skumle og til Spidsbuberier inviterende Torv) bleve paa udtænkte Steder af samme hensatte nogle Steenstøtter med Lygter paa, da man virkeligen silde i mørke Nætter med Gysen maae gaae derover? *) Da København har en Guvernør, som besøges baade Dag og Nat, saa synes mig billigt, at der dog fra en Kasse, ligemeget hvilken, blev bekostet et Par Lygter uden for hans Port, da Manden boer ind til Gaarden, og der er ikke mindste Lys at see til Gaden. Den Mand, som fortjener to Skilderhuse, kan vel og fortjene to Lygter, især som Gouvernør i et Lands Hovedstad? 6) Dersom der skal være Slagterboder paa Kultorvet, saa var det vel ikke meer end blot billighed imod Urtekræmmeren og Isenkræmmeren, hvis Udsigt og Søgning nu lide ved dem, at de flyttedes længer ud paa Torvet.
Politivennen, 1800-01-01
Om Stipendier for syge Studentere ved Københavns Universitet. Iblandt de Kapitaler, hvormed dette Universitet saa rigelig er doteret, findes de eftertænksomme og omhyggelige Forfædre ogsaa at have sørget for, at de Studerende, der fra langt bortliggende Egne i de danske og norske Stater, uhældigvis her blive syge og sengeliggende, kunde nyde Understøttelse, den Tid saadan deres Sygdom varede. Saaledes har Johannes Høpner d. 7 Juni 1075 givet til syge Studentere 1000 Rdlr., Oluf Boreh d. 8de Jan. 1091 til syge Studentere 500 Rdlr., J. Bing d. 8de Juni 1751 til syge Studentere 2000 Rdlr. Anmælderen heraf udbeder sig Oplysning om, hvilke Studentere, der sidst har nydt noget Tilstød heraf i deres Sygdom, eller om maaskee den Indretning skulde være truffen, at saadanne syge uformuende Studerende, have for disse Kapitaler, fri Seng, Kur og Pleje i Frederiks Hospital. Inmælderen har kjendt flere fattige Stuventere langt fra Fædreneegn, fra Udkanter af Bergens og Trondhjems Stifter, som her i København, af Mangel paa Pleje i Sygdomstilfælde, ere saa aldeles blevne satte tilbage, at de i mange Aar siden ej har kunnet hielpes ret paa FodeLangt fra Forældre, som de i mere end hele Maaneder ej har kunnet faae Svar paa deres Breve fra, uden Venner og Frender her have de paa saadan Tid ført et højst kummerligt Liv. Man vil derfor ansee det som en Godhed, om man kunde blive underrettet om, hvor og til hvem man, naar nogen trængte til at faae Deel i en saadan Forsædrenes Forsorg og Gave, havde at henvende sig.
Politivennen, 1800-01-01
Atter et Par Ord for de Rejsende i Danmark. I Anledning af det der blev erindret i Politivennen No. 127 angaaende de nøgne Agestole, som en Rejsende maae finde heel ubekvem, kunde endnu tilføjes den Ubehagelighed, som saa ofte møder en Rejsende, at komme til en Købstad, hvor ingen offentlig Herbergerer er, en Fremmed, som ingen Bekjendtskab har paa saadant et Sted, er udsat for mange Ulejligheder, man forespørger sig ved Porten, hvor man kan tage ind, Svaret bliver da, det vides ikke, maaskee hos den eller den, man kører eller rider ind i; Byen, kommer til disse Steder, men kan ikke imodtages, hvad skal en Fremmed nu gribe til, at gaae Suus fra Huus for at ophøre et Logi, og naar dette nu indtræffer ved Nattetider, man banker paa Folkes Porte og Døre, hvor det ofte ikke er rimeligt eller muligt at faae Logi, banker saa længe, til et Menneske gandske fortræv elig staaer ud af Sengen, kommer til snovet, og spørger; hvad er paafærde? og da, saasnart han hører, at man er forlægen for Logement, svarer i en fortrædelig Tone, her er ingen, slaaer Vinduet i, og gaaer igjen til Sengs, enten maae man da forlade Byen igjen eller blive om Natten paa Gaden, maaskee i Regn, Blæst, Frost og Snee, nu kunde spørges var det ikke billigt, at den første Øvrighedsperson, Borgemester eller Byfoged, skulde være pligtig, enten selv at herbergere fremmede Rejsende, eller inden en halv Times Forløb, at skaffe forsvarligt Herberg for Samme, saalænge indtil Stedets Øvrighed, besørgede et offentligt Herberg. Begyndelsen kunne skee med Randers, som en af de største Byer og Stæder. Udgiveren vil i en lille sandfærdig Anekdot meddele Rejsende, som lide under de smaae Købstæders slette Herbergeranstalter et probat Naad: En Officeer af Artillerikøret kom for en halv Snes Aar siden, om Natten indkørende i Maribo; Efter at have holdt for to tre Købmænds Porte der havde Borgerskab paa at - brænde og herbergere - -thi egentlige Herbergerer er der ikke, og paa hvert Sted være afviist, befol han Kudsken at køre for Byfogdens. Han lod her sit Tøj læsse af, bære ind i Stuen, hvor han selv tog Posto, og forlangte Seng og Opvartning. By Dette havde den Virkning at Igjogden øjenbliklig skaffede ham modtaget etsteds i Byen.
Politivennen, 1798-01-01
Uordener. 1. J Tugthusporten er et Jernrækværk som spærrer hele Fortoget, og er meget let at slaae sig fordærvet en Aften naar Gadelygterne ikke ere tændte. 2. J St. Gjertrudstræde ere tre Huse foruden Nummere. 3. For Huset No. 242 og Naboe Huset i store Grønnegade, ere ingen Rendestensbretter, men derimod ere Jernlænker paa Fortouget, saa at Tæerne faaer en Ulykke. 4. J Borgergaden for No. 119 Lit. A og for No. 197 og 198, og for No. 89 ere meget farlige Rendestensbretter. 5. Paa Nørregade ved Frue Kirke ligger 2 gamle raadne Render i Rendestenen som baade vansirer og er stadelige naar man skal gaae over til Fortouget. 6. Paa Fortoget af Dronningens forrige Pallais og den dermed sammenhængende Række Bygninger i Bredgade ligge nogle Rendebretter opkastede snart paa Fortoget, og snart paa Kørebroen, istedet for at ligge over Rendestenen.
Politivennen, 1800-01-01
Spørgsmaal. Hvad Tid bør der egentlig være aabent paa Møbelassurants Kontoret? En Mand, som paa en Tid af Dagen, da ellers alle slige Kontorer ere aabne, vilde derind sandt Døren lukket, og sin lange Vej i slet Vejr og paa snavsede Gader forgæves gaaet.
Politivennen, 1800-01-01
Til Udgiveren i Anledning af Højbroes Forandring. Ved at læse saavel Hr. Møllers Forsvar for de stejle, som Deres for de horisontale Vindebroer, forundrer det mig, at ingen af Dem har foreslaaet, hvad i Amsterdam og overalt i Holland kan sees udført, at nemlig kun en Aabning af 2 Alens Brede paa Midten af Broen indrettes til at opog ilukkes for de igjennemgaaende Skibe. Disse maae, for at gaae igjennem, løse Vanter og Agterstav, hvilket er et halvt Korters Sag. Og saaledes er det egentlig blot for Masten at Broens Midte aabnes. Det forstaaer sig at dette ikke gaaer an for meget store Skibe, men slige komme heller ike til at gaae igjennem Højbro. Je; troer at en horisontal Bro, der saaledes i Midten havde en Klap til en Aabning af 2 Alens Brede var baade den mindst bekostelige, sikkerste, for Hestene mageligste, og til at opvinde letteste, som Havnekommissionen kunde vælge.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. Paa Hjørnet af Toldbodvejen og st. Kongensgade ere Gadenavne paamalede.
Politivennen, 1800-01-01
Uordener. 1) Vimmelskaftets Fortog langs Hellige gejsteskirke er i en meget slet Forfatning. Fliserne ere mangesteds itu, somme endog ganske borttagne, og i deres Sted finder Foden et dybt Hul, der i Regnvejr staaer fuldt med Vand. 2) Rendebrettet for No, 18 i Vimmel? skaftet har i lang Tid ligget omveltet i Rendestenen. 3) Paa Hjørnet af Nørrevoldstræde og Frederiksborggaden staaer paa Fortoget en Del Tønder, endvidere et stort Kar med en Mængde Grus, og oven paa dette en død Kat, som omtrent i 14 Dage har lagt til Skue og laae der endnu den 12te dennes. 2044 4) Uden for Hjørnet af Amagertorv og Østergade, Vilsters Gaard, ligger i Østergade et publik Bræt, som af Mangel paa at være fastgjort vipper ud af sit Leje, saa ofte en Vogn kommer til at røre det, eller det paa anden Maade stødes; dette gjør Passagen farlig for de Gaaende. Naar dette Brætskal afløses af et nyt, maatte man ønske det lidtlængere, for Rendestenens Dybdes Skyld.
Politivennen, 1800-01-01
Spørgsnaal paa Højbroplads. Hvad kan være Aarsagen, at Beboerne paa Højbroplads ere ansagte, at lade være fejet for deres Huse om Morgenen Kl. 8, og det sammendyngede Skarn bliver først om Efterniddagen, sommetider imellen 4 og 5, afhentet? For Størstedelen har den idelige Kørsel igien adspredet Skarnet, og følgelig kan Pladsen om Dagen aldrig findes reen. Kunde heri ikke gjøres en Forandring? Carl Crist Borup.
Politivennen, 1800-01-01
Bøn for Vesterbroesfolk. Da saa mange Familier nu boe bestandig uden Vesterport - saa igjentages indstændigt den Anmodning til Vejvæsenet, at der blev den Indretning: at der hvor Vejen til Tømmerpladsen overskjærer Alleen, blev gjort højere, at Fodgængere kunde komme over, uden at vade over Skoene i Snavs.
Politivennen, 1800-01-01
Ønske, fremlagt for Magistraten. Siden Rygtet foriæller, at forrige Vejsenhus Grund er afgivet til Stadens Nye-RaadHus, og Tegningen derved at skulle forfærdiges af en i denne Videnskab berømt Professor; saa kan der neppe være Tvivl om naar denne Stads Magistrat har opgivet de Lejligheder af Plads og Rum de behøve, at de jo og har været betænkt paa den Plads som Borgerskabet maatte have til deres BrandVagt Hold, saavel den ordmnære Natlige som Extraordinære, naar mange Borgere være samlede om Nattetider paa dette iid, for derfra at gaae til paakommende Brandsteder. ingen vil bedre, end vor brave Stadshauptmand, kunne gjøre opmærksom paa den hertil fornødne Plads. For den Borger, der om Nattetider i Kulde, Slud, Sne, Frost, Storm, iler paa Allarmtegnet til Raadstuen, er det væsentlig Nødvendighed, og hvad med fuld Ret kan paastaaes, at Ly, Varme og Plads modtager ham, og at han først i Nødvendigheds Tilfælde udsættes for Vejrets Voldsomheder. Som velment Ønske for det Almeene, ville disse Tanker modtages paa behørigt Sted, og Samme laanes den Opmærksomhed det fortjener, imedens det er Tid. Udgiveren har ikke villet undlade at offentliggjøre ovenstaaende ham meddelte Ønske uagtet han troer den Frygt og det Rygte, der foraarsagede det, flige ugrundede. Det er strax efter Ildebranden i disse Blade viist at ingen Plads er saa passende til Raadhusets Bygning som Nikolajkirkes, der desuden til Kirkebygning ikke behøves. Tingen var indlysende nok. Ogsaa blev det offentlig saavel inden- som udenlands bekjendtgjort, at denne Plads var udseet til Raadhusets Bygning, og intet er hidtil kommet Udg. for Øre til det Modsatte.
Politivennen, 1800-01-01
En betydelig Mangel uden for Stadens Nørre-Port. For en føje Tid siden, var jeg ude af Stadens Nørre-Port; da jeg vilde gaae hjem om Aftenen, havde jeg det Uhæld at see mig udeluft, og var ej klædt meget godt til at modstaae Nattens raae Kulde, og saaledes at Udholde i5 Timer. Jeg besluttede strax at gaae til alle de nærmeste Traktørstæder, som jeg vidste; jeg bankede haardt hos den ene efter Den anden; Hundene gøede i Gaardene ynkelig, men hos Folkene var der ingen Barmhjertighed; saaledes fordrev jeg Tiden til Kl. 17, jeg gik da hen i Acciseboden, og bankede ogsaa der. Jeg hørte Folk tale inden for, men de lode mig staae ude; - endeel Krydsere eller fordægtige Mennesker indjoge mig for megen Frygt for at gaae ad Farimagsvejen til Vesterbroe, for der om muligt at komme ind et Sted; disse Mennesker fortalte mig ogsaa, at de vare udelufte af Porten; - men før Kl. 1 saae jeg dem ikke, og da Dagen brød frem, saa vare de ogsaa borte. Da det vist arriverer flere, at komme saaledes for sildig, enten ved et Uhrs Urigtighed, eller ved mange andre Tilsælde, saa synes mig rimeligt, at der uden for hver Port var et offentligt Traktørhus eller Gæstgivergaard hvor man kunde være silker paa at komme ind hele Natten. Dette vilde være meget nyttigt og til stor Tryghed for Rejsende, som komme efter Udregning tidsnok paa Vej, men ved Uhæld, der indtræffer med Vognen eller sligt, skal nu lide og maaskee paadrage sig en Sygdom. Man kunde derfor ønske at Vedkommende vilde tage dette Forslag til nøjere Eftertanke.
Politivennen, 1800-01-01
Uordener. 1) I Rosenborggaden, Hjørnegaarden ved Tornebuskegaden, har jeg den 10de, 13de og 15de hujus om Aftenen Kl. 7 truffet staaende 3 ledige fraspændte Vogne; den første Aften, da det var meget mørkt, havde jeg nær kommek til Skade derved: det lader ellers, som disse Vogne har en Slags Hævd paa at staae paa Gaden; thi jeg har meget ofte seet dem staae der. 2) Det før omtalte løse publikke Rendebræt uden for Hjørnet af Østergade og Højbropladsen, Vilstersgaard, er endnu ikke forbedret, hvormeget det end trænger dertil. Skulde det dog ikke være muligt at Læderstrædet kunde komme i en noget taaleligere Forfatning? Brolægningen er saa ussel og den forestaaende Vinter truer Strædets Beboere med evigvaade Fødder. 4) Aftenen den 17de, i et mørkt Vejr var Kl. 9 det tykkeste Mørke lige fra Højbroplads til Halmstræde. I al denne Strækning, som især ved Kirken er skummel og ensom, var kun een Lygte tændt, og denne var igjen næsten ganske udslukt. Jeg saae Mennesker gaae en Omvej, for ikke at komme igjennem en saa afskrækkende Gade. *) Uden for Bagergaarden No. 129 i Løvstræde er et meget farligt Rendebræt. Samme Gaard har endnu sine hæsselige Tagspøjter. 6) Hvorfor har Kurtin, Konditoren paa Nytorv, viist saa stor en Mangel paa Agt for den Na;ion han har nedsat sig hos, at lade begge sine Døre bemale med blot tydsk Opskrivt. Der kan og der bør være den Danske, der ikke gaaer ind af en billig Fortørnelse over denne Uhøflighed. Og med blot tydske Kunder er Hr. Kurtin nok ikke tjent. ) Uden for No. 11 paa Hjørnet af Købnagergaden er paa Fortoget i Købmagerggde een af Fortogsfliserne slemt udvegen. *) Paa Hallandsaas paa Fortoget uden for Hjørnegaarden af Lillekongensgade er en Fortogsteen nedsunken med den ene Side. Til læseren. I dette Politivennens tiende Fjerdingaar ere følgende Forbedringer af de i Bladet omtalte eller paaankede Mangler-og Uordener komne til Udgivereus Kundskab: Endeel paaankede Brændestabler paa Skydebanen i Sølvgaden borttagne. Det skraae Fortog uden for No. 54 paa Østergade omlagt. Et værdigt Herbergerhuus besluttet ved Toldboden. Kommunika;ion indrettet over store Belt ved Telegraser; nogle Stene borttagne uden for Hjørnegaarden af Amialiegaden og Anneplads; en opstaaende Pæl borttaget i Blankogadens Kørebro; endeel Malerlærlinger antagne i Hr. Masmans nyttige Søndagsskole; nogle Jern borttagne uden for Hjørnet af Ulkeog lille Kongensgade; et Plankeværk indrykket uden for Synagogen i Lærstræde; to skjønne Bænke satte i den forreste Gang i Rosenborghave; et slemt Kælderskur paa Hjørnet af lille Kongensgade og Halmstræde omskiftet med et nyt, godt og smagfuldt; Gadenavne paamalede paa Hjørnerne af Kokkegaden og Amagertorv; ligeledes Navne paamalede Hjørnerne af store Kongensgade og Toldbodvejen; uden for Endebygningen af Nybørs, over imod den gamle Børs, er begyndt at tage de slemme Jernpigge af Jernbøjlerne; en Vogn, som havde taget et ulovligt Stade i Løvstræde, uden for Hjørnemuren af Tugthusporten, borttaget; et Hul i Fortogsbroen, paa Hjørnet af Højbrotorvet og Storekirkestræde, udbedret.