JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-31
Da Handelsmanden Jacob Bastian Friis paa Gaarden Sælsæter udi Astafjords Tinglang og Soniens Fogderie under Finmarkens Amt til mig, som p. t. constitueret Skifteforvalter har opgivet sit Boe at behandles som Opbudsboe, og Boet ikke taaler noget ordentlig Proclama, saa indkaldes herved 3de Gange efter hinanden alle bemelte Boets Credi= og Debitorer af møde hos mig inden den i Loven anbefalede Tid. Gaarden Brevig i Sensen, den 31te October 1793. Kolderup, constitueret Sorenskriver. Den civile Skifte=Ret udi Frederichshald, lader herved med Aar og Dags Varsel indkalde Credi= og Debitorer udi Kiøbmand Sr. Joseph Harges Opbudsboe, de første at anmelde og legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Forfatning. Frederichshald, den 18de Januarii 1794. Leth. Heiberg. Bassøe. Klocker.
Berlingske Tidende, 1794-01-31
175) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 13de og i Siellands Landsting den 15de Januarii 1794, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. forrige Mundkok hos Hendes Kongelige Høyhed Princesse Charlotte Amalia, men tilsidst Pensionisk Jørgen Bagers og efterlevende Enk=Anne Marie Bagers fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøtenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varse den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-01-31
(132) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og den 15de Januarii 1794, ere alle de, som maatte have noget Stadsret den 13de, og i Siellands Landsting at fordre udi afg. forrige Gemakspige hos Hendes Majestæt Enkedronningen, men tilsidst Pensionist Magrethe Møllers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at an med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og melde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede Skiftet. bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under (532) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof at fordre udi afgangne Kirstine Poulsdatters og forhen afdøde den 15de Januarii 1794, ere alle de, som maatte have noget og Stads=Ret den 13de og i Siellands Landsting Mand forrige Spækhøker Carsten Jessens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-01-31
(5687) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de og i Siellands Landsting den 15de Januarii 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Maren Danielsdatter Kyses Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at med lovlig Vasel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevianmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede se deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1394) Ved Proclama som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de og i Siellands Landsting den 15de Januarii 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi forrige Laqvai hos Hans Kongelige Høyhed Kronprinds Frederich, Niels Brochmans og Hustrue Andrea Kirstine Teilmans fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1794-01-31
(943) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 13de og i Siellands Landsting den 15de Januarii 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Jøderne Jacob Bernt Levi og Levi Bernt Levis Falitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. os Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, ) følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschovs Religions Artikler 6 Mk. Dreliucourts en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther, Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder, gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-01-31
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Niza, den 30te December. J Toullon er man nu beskiæftiget med at sætte Alting i den forrige Stand, at udrette Flaaden igien, og reparere de beskadigede Fæstningsværker. Her er indløbet Ordre derfra, at foranstalte Qvarterer for 10000 Mand Tropper, som skulle marchere i Januar, og bringe Halvdelen af det svære Artillerie med, som man har fundet i Forterne ved Toulon. Den anden Halvdeel er tilligemed et anseeligt Antal Tropper bestemt til Pyrenæerne. Her er Alting i Bevægelse, og vor Stad synes at være et stort Mark d. Daglig ankomme her mange Skibe, og fra Genua have vi faaet 10000 Læster, Korn. Man beskjæftiger sig endnu bestandig med Salget af de Udvandredes Eiendomme, og de blive solgte til høie Priser. - Vore Soldater, som camperte ved Posten le Forche, have have et stort Uhæld. Der faldt Snee af en Mands Høide, og bedækkede Veiene og Barakkerne saaledes, at 2 Dage gik bort, førend de kunde aabne sig en Vei og faae Levnetsmidler. 50 af samme døde af Kulde og Hunger, tilligemed 30 Mulasler og deres Drivere, som skulde bringe Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Toulon, den 10de Januarii. I Gaar signalerte man en Convoy af 12 Transportskibe, der, som man formoder kom fra Gibraltar, og havde 3000 Mand Tropper om Bord. Denne Convoy var i Begreb af løbe ind i vor Havn, da 3 engelske Fregatter, som daglig krydse paa Høiden af Cap Cepe, advarede den om Faren. Forresten forsikrer man her endnu bestandig, at den engelske Flaade har liidt meget i en nyelig Storm. Engelænderne havde som bekiendt, sat mange af Jndbyggerne i Toulon, Mænd og Qvinder, i Land paa Kysterne af de hieriske Øer. Alle disse Ulykkelige ere nu blevne bragte hertil, dømte og i Gaar nedskudte som Emigrerte.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Curland, den 15de Januarii. For 8 Dage siden ere russiske Jngenieur-Officerer ankomne hertil, hvilke skulle opmaale Egnen sammestæds og undersøge Terrainet. Det skal være i Værk, at grave en Canal, paa hvilken, ved at forene mange smaa Bække, alle pohlske Producter kunne herefter gaae umiddelbar fra Pohlen til Vands til Riga, uden at berøre hverken det preussiske eller eurlandske Territorium.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Jffetheim lige over for Fortlouis, den 18de Januar. De Keiserlige Tropper sprængte afvigte Nat de samtlige Fæstningsværker, saavel af Fortet d'Alface, som af Fort louis eller Vauban. Krudtets store Kraftrystede ved adskillige igientagne heftige Stød, liig Jordskielv, den hele omliggende Egn paa flere Mile. De keiserlige Skandsegravere og Minerere, fandt, som de første Beretninger sige, ved at lægge Minerne, dybt i Jorden stor Modstand, endelig over 200 fortreffelige Kanoner af størst Calibre, blandt hvilke adskillige Feltslanger af 15 til 20 Fods Længde, samt en anseelig Mængde Kugler, Flinter, myntede Penge, meest i Guld, og meget af alt dette under Hovedkirken. Mange af disse Kanoner bleve ogsaa førte herigiennen, de vare alle grønne anløbne. De keiserlige Tropper bragte ogsaa, alt det erobrede rige Bytte, før Sprængningen skedte, lykkelig over den Skibsbroe, som hidtil var bleven staaende paa denne Side af Fortlouis, skar ogsaa bemeldte Broe af, og gjorde sig sikkre paa denne Side af Rihnen. Minererne havde fordeelt den hele Sprængnings Virkning i 5 Tids puncter, for at gjøre Virkningen af den store Jordrystelse, mindre ødeleggende for de omkringliggende Egne og Stæder. Kl. 7 om Aftenen havde Minererne fuld udt deres frygtelige Arbeide i Jorden. De sluttede det tilsidst med at belægge den Broe, som fører fra Fortet d'Alsace til Fortlouis, med henved 100 Favne Brænde, blandet med Beegkrandse og andre brændbare Materier. Da de havde tilforn anlagt Minernes Antændelse saaledes, at deres Virkning først efter 4 til 5 Timer skulde følge, paa det at alt kunde have fuldkommen Tid og Sikkerhed til at forføye sig bort, antændte de saavel den med Brænde belagte Broe, som alle øvrige i begge Forterne og Staden, efterat samme var indtaget af de Keiser, ge endnu staaende Bygninger og Kirketaarne, og da i det sidst antændte Taarn Klokken sidste Gang slog 11, som var den yderste Tid til Minens Sprængning, forføyede de sig ogsaa bort, og i Skibe paa Rhinen ventede paa sammet Virkning. Kl. 11 om Natten skedte ogsaa det første frygte, lige Knald, og saaledes fra Tid til anden de øvrige følgende med Frækkelig Kraft og ødelæggende Jordrystelse. Alle disse Knald sprængte og ødelagde ikke allene alle Fæstningsværkerne. men søndersloge ogsaa Vinduerne næsten i alle nærliggende Stæder og Egne, og enhver blev ved denne saa nye, sieldne og frygtelige Tildragelse overordentlig forskrækket. Denne stærke Fæstning, som var bygget paa nedrammede Pæle, at bare store Qvadersteene, havde kostet 18 til 25 Millioner at bygge, og var i det hele med Alt vurderet for 100 Millioner ligger nu der ved Krudtet forvandlet til en Steenhob, og giver Øyet et skrække ligt billede paa en voldsom Ødelæggelse.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Ostende, den 19de Januar. J tre Dage ere hertil ankomme fra Liiren nogle Detachementer Husarer af Blankenstein og Barco tilligemed om trent 7 til 800 Mand Jnfanterie, med al deres Bagage Efter disse skulle endnu flere følge, og blive indskibede herfra til at forstærke Grev Moirs Armee, som nu befinder sig med alle sine Tropper i Cowee. De fornødne Transportskibe ventes med det første fra Engeland. J Gaar kom Prinds Adolph af Engeland i Følge med Mareskal Freytag hertil fra London, og reiste strax til Gent.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Paris den 20de Januarii. Vinteren har nu gjort en Ende paa næsten alle vore Ar meere Operationer, smaae Forpostfegtninger undtagne, jo endog Nordarmeen, af hvilken man endnu ventede meget, er tildeels gaaet i Vinterqvarterer og har kastet sig ind i Dunkirchen og Winoxbergen. Der siges, at General Jourdan er bleven afsat og General Ferrand udnævnt i hans Sted til Commandeur en Chef over Nord= og Ardenne Armeen. -
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Den franske Gesandt ved Schveitser=Tantonerne, Hr. Barthelem har hos Regieringen i Bern besværet sig over, at der i Schveits blev hvervet Rekrytter for de allierte Magter. Han har derpaa saaet til Svar, at dette var ugrundet, og at Regieringen i Bern skulde giøre det til sin bestandige Pligt, at iagttage den nøiagtigste Neutralitet. - Fra Vendee meldes, at en Rest af Royalisterne er ved Savenet gandske bleven ødelagt. Den Deputerte Garnier har i Alencon oprettet et Regiment af 1200 Dragoner, som han har kaldet Biergets Dragoner. Borgeren Blot har opfundet en nye Art Vogne, som i Besynderlighed ere beqvemme til at transportere saarede Krigere. 100 af samme skulle for det første forfærdiges, og der er bleven beviget Krigsministeren 1 Million Livrer til dette Brug. Prisen for enhver Cavalleriehest, som bliver leveret, er af Conventen bleven bestemt til 800 Livrer. De Cantoner, som endnu ikke have leveret deres Con ingent, skulle inden 20 Dage efter dette Decrets Bekiendtgiørelse kiøbe dem.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
London, den 21de Januarii. Den 3die December aabnede Præsident Wassington Congressens Forsamling med en meget lang Tale, hvis Hovedindhold er følgende: Jsær takker han, fordi han igien er bleven udnævnt til Prasident, og anfører de Grunde, som have bevæget ham til, uagtet sin Lyst til Rolighed, at paa tage sig denne Værdighed. Herpaa beretter han sine til Neutralitetens Vedligeholdelse tagne Forholdsregler; dog havde en Tractat med Frankrig hindret ham fra at forbyde saadanne Prisers Borsælgelse som ikke vare gjorte af Franske mændene inden Americas Jurisdiction. Dog overlader han Congressen, at bekræfte hans føiede Anstalter eller forbedre dem. Herpaa erindrer han Kongressen og Nødvendigheden af, at sætte sig paa en anseelig Fod, paa det at den americanske Handels Rettigheder kunde blive og tede af de krigførende Magter; herved forekomme følgende Ord: "De forenede Stater tilkommer en Rang blandt Nationerne, hvilken ved Rygtet om deres Svaghed enten vilde blive dem tilbageholdt eller ganske unddraget. Ønske vi at undgaae Fornærmelser, saa maae vi være i Stand til, at drive dem tilbage, ønske vi at forsikre os Friden, saa maa det være bekiendt, at vi altid ere færdige til Krig." J Følge dette formaner han til at formere Magten. J Henseende til Krigen med Jndvaanerne, havde Bestræbelserne at udvirke en Fred, været forgiæves. Ligeledes var det uvist, om Underhandlingerne med Creckerne og Cherokeserne vilde falde lykkelig ud hvilke han ønskede at til staae Handelsfordeele, for at giøre sig dem til Venner. Af Statsgielden synes ikke meget at være afbetalt, og endskiønt Jndkomsterne have været overeenstemmende med det de vare angivne for, saa udfordredes dog nye Taxter, for at formindske Gielden. Dog ønskede han at see Taxterne ophævede paa Aviser. J et af de forelagte Papirer besværer han sig meget over den franske Minister, der, som han troer, handler ganske mod sin Republiks Jnstructioner.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Af Breve fra London, den 21de Januar. Hoftidenden for den 18de leverer Udtog af Depecher, dat. den 1ste August 1793, hvilke over Land ere indløbne fra Gouverneuren og Raadet i Bengalen til Directeurerne for det indiske Compagnie. De melde: at, da der fra den kongel. Consul i Alexandria, Hr. Baldwin, var ankommen den Efterretning, at Franskmændene havde den 1ste Febr. erklært Krigen mod Engeland og Holland, havde de, Gouverneur og Raad, føiet de fornødne Anstalter, for at tage Chandernagore og de forskjællige franske Factorier der i Landet i Besiddelse, hvilket ogsaa uden Modstand blev iværksat, hvorhos man tillige havde bemægtiget sig alle der værende franske Skibe, og strax derpaa havde ogsaa Regieringen i Madras foranstaltet Pondichers Beleiring, hvor Oberste Floyd var den 11te Julii ankommen med et Detachement Tropper, for at indslutte Pladsen fra Landsiden da imidlertid den Commanderende paa den Kongel. Fregatte Minerva havde med samme og 3 af vore Compagnieskibe afskaaret Communication med Søen; samme Regiering har ogsaa ladet tage de franske Factorier Karical og Yanam i Besiddelse. - J et Udtog af en anden Skrivelse af 3die September fra Gouverneuren og Raadet i Bombay til Compagniets Directeurer berettedes, at denne Regiering har givet befaling, at tage Fortet Mahe og Factoriet i Surat. Dette er ogsaa uden Modstand bleven iværksal. J Dag Middag Kl. 2 begad Kongen sig med densædvanlige Stads til Overhuset, hvor Hs. Majestæt med den brugelige Høytidelighed aabnede Parlementets Forsamling, Mona kens Tale til begge Husene var denne Gang usædvanlig lang. Han igientog deri fornemlig de Fordele, som de Allierte siden Krigens Begyndelse have erholdt, og tilkiendegav, at de Omstændigheder, under hvilke Hs. Majestæts Parlement forsamlede sig, udfordrede begge Husenes alvorligste Omhue. - Af en Skrivelse fra Portsmuth for i Gaarden 20de erfare vi, at 7 franske Skibe af Linien og 4 Fregatter holde vor General Kingsmill indsluttet i Tork. - Er endnu vigtigere Efterretning fra Portsmouth er denne, at et fra Havre de Grace ankommen americansk Skib har med deelt en af vore Fregatter den Beretning, at der i bemeldte Havn blive tiltaklede 60 store Transportskibe, flade i Bunden af hvilke ethvert kan indtage vel 1000 Mand. - Admiral Machrides Flaade var bemeldte Dag seilet Portsmouth, forbie mod Østen, men i hvad Hensigt vidste man ikke. -Med Misfornøielse, siger bemeldte Skrivelse, maae vi føye til, at de 6 franske Fregatter som have været saa forvovne, at giøre Kanalen usikker, have borttaget 13 Skibe med Levnetsmidler fra Fork. - Jmidlertid have vore fra Portsmonth udløbne Skibe forfulgt de fiendtlige Fregatter saa nær, at man ikke tvivler paa, at disse jo om de ikke selv ere tagne, dog ere blevne nødte til, at lade deres Priser igien fare.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Brussel, den 22de Januarii. Den franske Armee synes nu at sætte sig i Bevægelse fra Egnene af Lille, for at angribe de Alliertes Cordon fra Dornich, indtil Havet. Den 17de anfaldt et stærkt fiendtligt Corps de keiserlige Cantoneringer omkring Templeuve, men blev efter en meget heftig og blodig Fegtning slaaet tilbage med Forliis. Paa samme Dag rykte og den bekiendte General Vandamme i Egnene af Ypern og Menin frem, hvorved det kom til mange Skarmpdsler imellem Forposterne, og en Landsbye gandske blev udplyndret af Fienden. Ligeledes ere Grændserne af det Luxenburgske og Ardennerne for nyelig blevne en Skueplads for Fiendernes grumme Handlinger.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Der ere nu paa alle Sider, fra Lux mburg af indtil Ostende, føiede Anstalter til at trække de bevæbnede Jndbyggere sammen, og Signaler anordnede.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Wien, den 22de Januar. Efter Breve fra Triest staae bestandig i Turin 26 Vogne fordige for den kongel. Familie, i Fald Fienden skulde trænge videre frem. 100000 Franske ere rykte frem mod Grændserne af Genua, og vente blot paa Republikens endelige Beslutning i Henseende til deres videre Operationer.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Haag, den 25de Januar. De Bevægelser, som de østerrigske Tropper sidst gjorde paa de nederlandske Grændser, havde et forsøg mod Lille til Hensigt. Commandanten i denne Fæstning stod, som den siges, i Forstaaelse med Østerrigerne, og for at begunstige deres Foretagende, lod han forrige Mandag en Deel af Garnisonen med meget Skyde rykke ud, for at forstærke Dan kirchen, som efter hans Foregivende blev truet af den engelske Armee. Men efterat Soldaterne havde marcheret 2 Mile, begyndte de, at fatte Mistanken til Commandanten, saasom de vidste, at Garnisonen, som var bleven tilbage, var for svag til at imodstaae et fiendtligt Angreb. De vendte derfor strax tilbage til Lille. Strax derpaa lode de Keiserlige sig see i Naboelauget af denne Fæstning. En Deel af Garnisonen rykkede ud imod dem; men de trak sig af sig selv tilbage, da deres benævnte Foretagende ikke kunde blive udført. Garnisonen i Lille har sendt Commandanten og de andre Officerer, som syntes dem fordægtige, til Paris.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Kiøbenhavn, den 3die Februarii. Ved Høitideligheden den 1ste Februarii, i Anledning af Hans Majestæts Fødselsdag, behagede det Deres Kongelige Høibeder Kronprindsen og Arveprindsen tillig med Hans Durchlauchtighed Patronen at beære Universitetet med Deres Nærværelse. Talen, som blev holdet af nuværende Rector, Hr. Prof. Horneman, handlede om det Lands Held, hvis Fyrste og Borgere med foreenet Magt stræbe at befordre det almindelige Vel, ved at ære Religion og Dyd, og handt hæve retmæssig Frihed. - Mod Talens Slutning bekiendtgjordes, deels de Studerendes Navne, hvis Afhandlinger havde vundet Prisen for sidste Aar, deels de nye Priis Opgaver for dette Aar. Sangen til denne Høitidelighed var forfattet af Hr. Professor Rahbek og Musiken var componeret af Hr. Capelmester Schulz. - Programmet til denne Høitidelighed handler om hvad Rigdom kan gavne Staten og bekiendtgiør tillige bemeldte Priismaterier, som til Afhandlinger i dette Aar fremsættes for Academiets Borgere.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Under 17de i f. M. er Gotsche Hans Olsen Repetent og Professor extraordinarius ved Sorøe Academie, udnævnt til Consul i Tunis.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Naturhistorie=Selskabet. J Selskabet er indgaaet: Hr. J. Gram fra Norge.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Det Kongelige Islandske Litteratur=Selskab. J Selskabet ere indgangne: Hr. Jochum Christian Vibe, Amtmand over Vesteramtet i Island; Hr. Justitsraad Peter Vorndran, Committeret i Rentekammeret; Hr. John Thorlaksen, Sognepræst til Bægisaae i Island; Hr. Thord Biørnsen, Studiosus Juris; Hr. Torse Johnsen, ligeledes, og Hr. John Thorstensen, Studiosus Pharmacevtices. Barom. Therre. Vinden. 27 Januarii. 27 5 9 2 Kulde. S. V. 28 - - 27 8 o. 6 3/4 - - Uvis. 29 - - 27. 11 o. 1 1/4 Varme. S. V. 3. - - 28 2 8. 1 1/2 - - Uvis. 1 Februar. 28 36 2 - - S. V. 2 - - 28 4 7. 1 3/4 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Species=Coursen den 3die Februarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 37 3/4 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Avne TISSEMENTS. At Herren har i Dag Morges Kl. 6 1/2 Slet, efter en 14 i Dages Svaghed, ved en sagte og salig Død hiemkaldemin elskværdigste Mand Hr. Jens Obel, Sognepræst til Kollerup og Skræm, i hans Alders 67 Aar, vil jeg herved for alle Paarørende og Venner sørgeligst bekiendtgiøre, og ikke tvivle om deres Deeltagelse i dette for mig i min høie Alderdom saa smertelige Tab, frabedes al skriftlig Bevidnelse. Kollerup Præstegaard, den 24de Januarii 1794. Massen Andersdatter sal. Obels.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Da det har behaget den gode Gud, sidstafvigte 23de Januarii, ved en stille Død at bortkalde min i Livet høit, elskede kiære Faster, Jnger Helene Hansen fød Beck, efter næsten 2 Aars Sengeleie, saa vil jeg ikke efterlade, efter nu brugelig Maade, dette offentlig at bekiendtgiøre hendes og mine Slægt og Venner. Sæbye, den 25de Jan. 1794. Th. Bech.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Thee Number of Subscribers of the britisk Minerva, no having as yet, exeded 80 and this being far from securing mefrom Loss, Iamebliged to put off the Publication ofit, till a greater Number may enable meto begin the Worth without Jear too great a Lols. The Subscription is still open at the Editors Friderichsberg Street No. 214.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Da endnu ikke et større Antal end 80 haver meldt sig som Subskribentere paa the brittisch Amerre og dette langt fra ikke er tilstrækkeligt til at betrygge mig for Tab, er jeg nødt til at opsætte Udgivelsen deraf indtil et større Antal af Subskribenter kan sætte mig i Stand til at begynde Værket uden Frygt for et for stærkt Tab. Subskriptionen imodtages endnu hos Udgiveren, boende i Frederichsberggade Nr. 214. Fred. Schneider. Nylig er udkommen fra Pressen: Breve til en Ven, indeholdende Oplysninger og Berigtigelser til S. T. Hr. Etatsraad Høsts Skrift, den afdøde maroccanske Keiser Mohamed BenAbdallads Historie, af A. Ærreboe, og faaes tilkiøbs hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34, heftet 12 s. Sammesteds ere at bekomme: Kammerherre Suhms samlede Skrifter, 14 Tomer i ato. (Tabel=Tomen i Folio) hvoraf de 12 første ere indbundne i Marmor Bind med forgyldt Snit, de 2 sidste uindbundne. – Schous Register over Forordningerne, 10 Dele, Mr. B., Skrivp., dito Trykp. Fr. B.
Berlingske Tidende, 1794-02-03
Nogle Forsøg og Paasund, sigtende til den theoretiske NavigaI tions Udvidelse, saa den maatte blive for de Seilende en endnu fuldkomnere Veileder. Dette lidet Skrift er heftet at bekomme hos Forfatteren Professor Lous, saavelsom hos Hr. Blankensteiner og Hr. Liunge paa Børsen for 2 Mk. Kancho Bliomberis, Celestine og Camire, 4 FortællinSager af Ridder Florian, oversat ved Professor Rahbeck, har nu forladt Pressen, og koster 40 sk. paa Skrivp. og nitid indbunden 64 s. Den er en Fortsættelse af Stella, der ligeledes koster 40 s. i Materie og nitid indb. 64 s., og Galathea 48 s., mtid indb. 72 s. De faaes alle hos S. Poulsen, Antonistræde Nr. 324 og 325. plysning om Smedenborgs Skrifter uti Breswe af Fred. Her U man von Walden, Første Delen, faaes tilkjøbs hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeistræde No. 150, og i Christiania hos Boghandler Diurendahl for 2 Mk. 8 s., indheftet 3 Mk.