JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-01
At en Tabel som viser Forholdet mellem dansk eller slesv. holst. Sølvmyndt og Rigsbankpenge Sølvmyndt, fra 1000 Rdr. til 1 s.; særdeles nyttig for enhver Oppebørselsbetient, og andre der have Afgivter i Rbvenge red Sølv nu kan faaes her paa Adressecontoiret for 11s. S.M., bekiendtgiøres herved. Westervig Nedergaard i Thyeland, hvis fortrinlige Gaards Jorder, ere noksom bekiendte, kan erholdes i Forpagtning paa 10 Aar, fra 1ste Mai 1816, og herom kan under haanden handles, med Eieren Enke Frue General Audteurinde Lindahl paa Westervig pr. Thisted, Almanaker for Aaret 1816 faaes nu her paa Bogtrykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
(Af Hamb. og Altona Aviser.) London, den 25 Julii. Regjeringen har faaet den Telegraph=Efterretning, at Skibet Bellerophon, Capitain Maitland er løbet indtil Torbay med Napoleon og hans Følge. Den Fangne forbliver der til videre Befaling. Enhver Communication med Bellerophon og Kysten er strængt forbuden. Jgaar kom Depescher fra Capt. Maitland, hvorpaa strax et Cabinetsraad blev sammenkaldt. Disse Depescher, som Maitland sendte med Fregatten Slanen, melde, at Napoleon er ombord paa Bellerophon med sit talrige Følge, der bestaaer af meere end 40 Personer, blandt hvilke befinder sig Bertrand, Sovary, Lallemand, Gorgau og flere Damer. Man har tilladt ham at bringe Heste og Vogne ombord; dog blev hans Begiering, at maatte indskibe 50 Cavallerister, afstaaet. Førend Napoleon overgav sig, forsøgte han at erholde af Capt. Maitland nogle bestemte Betingelser angaaende den Maade, hvorpaa han skulde behandles. Denne svarede ham at han maatte overlade det til sin Regiering. Da han havde været nogle Timer paa Bellerophon, spurgte han Capitainen om 2 veludrustede og bemandede Fregatter kunde staae sig mod et Linieskib paa 74 Kanoner. Svaret, som han erholdt, var af den Natur, at han ei havde nødig at fortryde, godvilligen at have givet sig. Havde han vovet en Fægtning, saa vilde han sandsynligviis have opofret den ene Fregat, for at undkomme paa den anden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Paa Fregatten Slanen befinder sig ogsaa Hr. Gorgau af Napoleons Følge, fra hvem han bringer et Brev til Prindsregenten. Da Fregatten løb ind i Plymouth, vilde man ei lade ham komme illand, hvorfor Brevet afsendtes til sin Bestemmelse af Capitainen paa Fregatten. Det er af følgende Jndhold: Deres Kongelige Høihed, Udsat for de Partier, som deele mit Fædreland, og Europas store Magters Fjendskab, har jeg endt min politiske Løbebane, og kommer, lig Theemistoles, for at overgive mig til det brittiske Folks Gjestevenskab. Jeg reclamerer af Deres kongelige Høihed Lovenes beskyttelse, og overgiver mig til den Mægtigste, Bestandigste og Høimodigste blandt mine Fjender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Napoleon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Rochefort, den 13 Julii. Nu erfaredes, at Capt. Maitland har faaet Befaling at seile til Plymouth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Man mener, at Napoleon skal bringes til St. Helena.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Hertuginden af Angouleme har igaar indskibet sig i Portsmouth paa en Fregat, for derpaa at gaae til Frankrig til Dieppe. Hun havde først ifinde at gaae over Bordeaux; men da denne Bye endnu er i Rebellernes Hænder, forandrede hun denne Beslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Paris, den 23 Julii. Den hvide Fane vaer nu igien i Havnene Brest, Rochefort og Cherbourg. De forskellige Marine=Corps i disse 3 Arrondissements have erklæret sig for Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Den forrige Konge af Neapel, Murat, er forklædt og under et andet Navn reist fra Toulon; men man veed ei hvorhen. Jndvaanerne overbevises dagligen mere og mere,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
at Hovedstadens Stilling aar er meget forskjellig fra forrige Aar. Dengang havde Frankrig 50 Fæstninger i Udlandet og i de nu frarevne Provindser besatte. Ved at rømme disse blev vor politiske Vægtskaal betydeligen tungere, og vi bleve skaanende behandlede. Hvad have vi nu at tilbyde, Frankrig er oversvømmet af fremmede Tropper, og fra vor Side kan ei giøres alvorlig Modstand. Vi maae altsaa overgive os til Seierherrernes Høimodighed. Men da det ei kan nægtes, at Rapoleon efter sin Landgang har fundet et stort Anhang saavel i Hovedstaden som i hele Riget, saa frygte vi meget, og mange Omstændigheder synes at stadfæste denne Frugt, at denne Gang, skulle Politikens strængere=Grundsætninger qvæle Høimodighedens Følelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Fra en fransk Coureer har man taget et Brev dateret Orleans, hvori yttres. Hvis Bourbonerne skulle herske over os, saa bliver der igien en Revolution. Armeen er i høieste Grad forbittret, og alle brave Soldater fordre Napoleon II til Keiser. Endnu have vi ei opgivet alt Haab derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Lyon skal, ifølge den mellem Gen. Frimont og Marschal Suchet sluttede Capitulation, besættes af Østerrigerne den 17de. De fleste allierede Tropper, blive efterhaanden forlagte til Paris, saa at alle forbundne Krigere i Fremtiden kunne sige. Ogsaa jeg var i Paris. Paris maa ufortøvet skaffe 9,600,000 Fr. til de fremmede Armeers Underhold, der nu blot kunne, forlange Logis af Borgerne. Lucian Buonaparte skal være grebet i Bourgning, ei langt fra Lyon, og bragt til Turin. Mad. Hortense, Louis Buonapartes Gemalinde som og Mad. Souga, Gen. Flahaut's Moder, have faaet den bestemte befaling at forlade Frankrige. Som een af de første Fordringer ansees det, at Frankrig skal betale 800 Millioner. Om Summen skal man endnu ei være enig; de Allierede ville have den betalte i 2 Aar, og de Franske ville have 4 Aar. dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Marschal Soult, skal, efter vore Blade, være arresteret i Lazere Departement og bragt til Mends. Personer, der bære Lilie=Ordenen blive her ofte insulterede af Buonapartisterne. Slagsmaal og Uenigheder med de Mennesker, som bære en rød Neglike (som man troer Buonapartisternes Skjebnemærke, tiltage. Gen. Dessolles har befalet at arrestere disse Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Prindsen af Eckmühl har i en Dagsbefaling til Armeen ved Loire tilkiendegivet dem at han og Officererne have underkastet sig Kongen, hvorfor han opfordrer dem til at finde sig deri, og at forene sig med Vendeerne, for at bekjæmpe Frankrigs Fiender. Bræssel, den 27 Julii. Privat=Breve fra Paris berette, at de Allierede have fattet en vigtig Beslutning angaaende Elsatz og Lothringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Stuttgaardt, den 21 Julii. Blücher har paalagt Paris at klæde 110,000 Mand med den Erklæring, at en det Ringeste skal eftergives i denne Fordring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Den franske Armee har paa sit Tilbaget og fra Paris til Orleans opført sig som i Fiendens Land, og opfyldt den hele Egn med Skræk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Genua, den 15 Julii. Mellem Marschal Brune og den fardinske Gen. Cacheravo d Osasco er sluttet en Vaabenstilstand, hvorved bestemmes at de franske Tropper skulle concentreres ved Antibes, og maae en foretage Noget mod Royalisterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Carlaruhr, den 24 Julii. Mellem GeneralVacquant og Gen. Rapp er ligeledes sluttet en Vaabenstilstand paa ubestemt Tid, hvilken ogsaa strækker sig til alle Fæstninger i Elsas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Madrit, den 20 Juni. Kongen har ved et Decret ophævet alle Anordninger mod Jesuiterne, der 3 ere udkomne siden 1767, og igien indsat denne Orden i alle sine Rettigheder i hele Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske samt jydske Av. og Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Det ved Elben stationerte danske Troppecorps skulde, ifølge officielle Beretninger, den 1ste August tiltræde Marschen til Frankrig, for at støde til Lord Wellingtons Armee. Dette Corps. bestaaer af 15000 Mand, og er deelt i 3 Brigader, under Overkommand af Prinds Friderich af Hessen, Gen. Major v. Bachmann, Obersterne Castonier og Waldrik. Cavalleriet bestaaer af 14 Eskadroner, og Artilleriet af 40 forspændte Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Den skiønne Frederiksbergs Slotshauge var d. 30 Julii, i Forhold til Menneskemængden de forrige Søndage ligesom øde og tom; ved den Tid de Høikongelige Herskaber, ellers pleie enten at seile eller promenere, forlod den største Deel mismodigen Haugen, fordi dette Skue ellers vanligen, formedelst Fraværelse, ikke fandt Sted, Allerede den tidlige Morgenstund paa denne for Landet saa længe forønskede Kronningsdag spillede Guldæblerne paa Fontainen paa Gammeltorv, der didlokkede i Mængde nusgierrige Tilskuere, som med Fornøielse ansaae dette Kunstværk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
J. Kiøbenhavns Skilderie læses følgende Jndbydelse: Jeg troer ikke paa en værdigere Maade at kunne holde denne vor allernaadigsre Konges og Dronnings Salvings og Kroningsdag end at ville foranledige Vor Statspolitiske Ekonomies bedst muelige Organisation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
En Stats Skattevæsen og Pengevæsen ere de for Staten, næst Religionen vigtigste Genstande. - Disse Materier. kunde ikke betragtes ensidigen efter hvert Enkelts Jnteresse. - Faa ere de Mænd, der formaae at udfinde det fande Rigtige. - Af Fleres forskiellige stundom modsigende Meeninger uddrages det bedste Medium. - Flere bør derfor opmuntres til at tale høit og frimodigen i disse Fædrelands vigtige Anliggender. - Jeg foreslaaer derfor at der opsamles en Capital, der kunde udsættes som Premier i rede Sølv, for de erkiendte bedste Afhandlinger: 1) om vort Fædrelands Skattevæsens bedst muelige Organisation, og 2) om Danmark Pengevæsens Jstandbringelse. Hvo der vil bidrage til Premiernes Opsamling, anmodes herved om, skriftligen til mig, at ville opgive, hvad de frivilligen ville yde til dette Formaal. Det Videre i denne Sag vil blive at afgiøre i en Samling af Subskribentere. - Jeg frasiger mig ikke min Ret til at skrive om anførte Genstande, men derimod fraskriver jeg mig Ret til at konkurere. om Premieæskning. Kjøbenhavn, den 31te Julii 1815. Winkel=Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Assessor og Birkeskriver, Kronprindsensgade Nr. 50. En Jnscription, bestemt til en Decoration som skulle have været anbragt i Gaarden No. 26 paa Frederiksberg den 31. Juli 1815, er nu i Trykken udgivet og faaes tilkiøbs hos Hr. Hofboghandler Becken i Kronprindsensgade Nr. 30, og paa Frederiksberg hos S. T. Hr. Pastor Frechland, for 11 Mk. Rbd. Og da Jndtægten af dette Blad er bestemt for de Fattige i Frederichsberg Bye, er det en Selvfølge: at hvad enhver Ven af Fattigvæsenet giver meere, end den bestemte Priis, modtages med Taknemmelighed og offentlig giøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
I en Landsbye i Nærheden af Randers har et Qvindemenneske nylig født i Dølgsmaal, og været grusom nok at qvæle sit Foster, der fandtes nedgravet i et Dige. Hun er bragt i Arrest og har tilstaaet Gierningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Torsdagen den 27de Juli blev Christen Sørensen Karlebye, for begaaet Mordbrand, henrettet i Nærheden af Refsnæs, 3 Mile fra Aalborg. Synderen beholdt til sidste Øieblik den Rolighed og Gudhengivenhed, han stedse havde viist under sin Forberedelse til Døden. Efterat Henrettelsen var skeet overgaves hans Legeme til Flammerne der snart indhyllede hans jordiske Levninger. Holtideligheder i Anledning af Deres Kall. Majestæters Kronnings=Fest og Sølvbryllupsdag J Odense høitideligholdtes denne Dag ved et festlig Middagsmaaltid i den ældste Klubs Værelser, hvori henved 70 geistlige og civile Embedsmænd, Officerer og Borgere, samt nogle Damer, toge Deel, og hvor Deres Majestæters Velgaaende erindredes med Sange og Velsig. nelses=Ønsker under Paukers og Trompeters Lyd. Om Afrenen var offentlig Bal paa Stadens Raadstuesal, hvortil flere Hundrede Personer fra Byen og Provindsen havde indfundet sig. Ogsaa her ønskedes alt Godt over Kongevarret af de Forsamlede. Om Aftenen havde enkelte Jndvaanere illumineret deres Huse; men det større Tal havde, erindrende sig: "at Lydighed er bedre end Offer, opfyldt Hs. Majestæts allernaadigste yttrede Øuske og Forventning ved ei at illuminere. Om Dagen var Flage hidsede paa de ved Bassinet liggende 8 Danske, i Norsk og 3 Svenske Skibe, hvoriblandt de Svenske udbad Tilladelse at bevidne Hs. Majestæt deres Erkiendtlighed, ved Kl. 4 at saluttere med 8, og ved Solens Nedgang med 4 Kanonskud. Det svenske Skib hvorfra Kanonskudene skeete var en Skonnert paa 73 Kommerce=Læster, som er det største Skib, der nogen Tid har passeret Kanalen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
J Aarhuus forkyndtes denne Dag med festlige Kanonskud. Hs. Majestæts yttrede Ønske mod al Jllumination, indskrænkede Dagens Festivitet til en borgerlig Militairparade, hvorved Byens Borgemester, medens Fanerne vajede, i en kort Tale fremstillede hvor vigtig og hvor kiær denne Dag maatte være enhver dansk Borger; et tregange jublende Hurra besvarede den fra alle Kanter. Om Aftenen var en stor Borgerforsamling i Selskabet Polphymnia; ogsaa mange Privatsirkler feirede Dagens Anliggende. Folkeklynger havde om Aftenen hist og her samlet sig, for opsaa lydeligen at yttre døres Glædesfølelser. Længe leve Deres Majestæter, vor allernaadigste Konge og Dronning, dette var Alles Stemmer; det høre Gud den Alvældige. J Randers var ved Omgangskollekt indsamlet frivillige Gaver til de Fattiges Bespisning, paa denne Høitidsdag; et Øiemeed, saa priselig, en Handling, ligesaa festlig som velgiørende. Paa Raadhuset var i denne Henseende, i forskiellige Værelser dækket for henved 1200 Fattige, som alle vare indbudne at møde Kl. 1 om Middagen, for at nyde et vederqvægende Maaltid, der bestod i en veltillavet Oxekiødsuppe med dertil hørende. Brændeviin og godt Øl var der tillige tilstrækkelig sørget; for. Stort var Antallet af Borgere og Andre, som havde indfundet sig for at tilskue denne Handling, der ydermere forskiønnedes ved den Orden som herskede i de forskiellige Spisestuer. For og efter Spiisningen blev stunget. et Par Palmer under Musikaf Hr. Statsmusikant Blanenfeldt, affisteret af nogle andre civile og militaire Musici, ligesom og Hr. Pastor Berner ved en kort Talle erindrede de Fattige om, hvem de havde dette Gode at takke, og hvilken Anledning det Hele var foranstaltet. Ogsaa Fangerne, hvilke dog til Glæde for Samsundet ei vare mange, bleve deelagtiggjorte i Spiisningen. Jkke uden Rørelse, blandet med Fryd, kunde et følende Hierte være Vidne til denne skiønne Scene; den reeneste Fryd besielede Borgerselskaber og den fuldkomneste Tilfredshed lyste af Alles Aasyn. Foruden hine Fattige bleve endnu henved 200 huusarme Familier understøttede med Penge af medlidende Medmenneskers ædelmodige Sammenskud. En Regnings opgave. N., som vilde gifter sig, meldte sig hos sin Præst. Denne som det syntes at N. var vel ung, spurgte ham, hvor gammel han var, Sv. Min Fader er just Dobbelt saa gammel. Hvor gammel er deres Fader, To Aar ældre end min Moder. Hvor gammel er Moderen, Tre og Tyve Aar ælder end min ældste Søster. Hvor gammel er hun, To Aar ældre end min yngste Søster. Hvor gammel er deres yngste Søster, Fire Aar ældre end min ældste Broder. Hvor gammel er da han, Fem Aar ældre end min anden Broder. Nu blev Præsten kied af at spørge og vilde ende med Spørgsmaalet: Hvor gammel ere J da allesammen, Svaret blev, Paa sytten Aar nær ere vi, Børn, ligesaa gamle som Fader og Moder. Hvor gammel var Nr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Bellerophom er i den Græske Mythe (Sindbilled lære) en seierrig Helt, som red paa en bevinged Hest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Det Skib, hvorpaa Bonaparte nu befinder sig, bærer hint Græske Heltenavn. At dette Navn er passende foret Skib, vil enhver indsee, naar han erindrer sig følgende Regler af vor Emald om Søemanden: Han sadler dristig Havet op. saasnart hans Hierte lyster, og rider høit paa Bølgens Top. i Trav og susende Galloy til guldbestroede Kyster. Tibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
D. D. M. M. Kronningsfest blev paa Foranstaltning af Directionen for Ribe forenede Klubselskab høitideligholdt Mandagen den 31te. I Domkirken, der smagfuldt var decoreret, holdt H. H. Hr. Biskop og Ridder Hjort fra Kirkegulvet en Tale, hvori med hiertelige Varme skildredes for en særdeles talrig Forsamling saavel fra Byen. som Oegnen vor elskede Konges Viisdom, Retfærd og Godhed. For og efter Talen bleve nedenstaaende Sange afsiunge fra Orgelet under Ledsagning af Justrumenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Efter at denne Handling, der med særdeles Høitidelighed blev udført, var tilende, samledes et Selskab af 90 Personer i Klubbens Værelser til et Middagsmaaltid, hvor under festlig Fryderaab og Salver af Kanoner og Geværer Skaaler for D. D. M. M. Vel bleve udbragte. Der indsamledes en Sum af 130 Rbdlr. N. V. og 8 Rd. 2 Mk. i Sølvmyndt, som var bestemt til et Maaltid for Byens Fattige i denne Anledning. Hele Dagen vaiede Flage paa de i Aaen liggende Skibe. Om Aftenen afbrændtes et Fyrværkerie. Til den følgende Dag vare alle Byens Fattige, Almisselemmer og Hospitalslemmer indbudne paa Raadhuset, hvor, ved Fattigkommissionens Forsorg, en Forsamling af 106 Personer rigeligen bleve beværtede for de Dagen forhen i Klubben indsamlede Penge. Ogsaa blandt dem hørtes hiertelige Velsignelser over Kongen og Kongehuset. De i Byens Arresthuus værende Fanger bleve og den Middag forsynede med varm Mad. Om Aftenen var der i Tindden et muntert Bal, der bivaanedes af en talrig Forsamling. For Talen. Hil Dig og Konge holdt Modtag som Søn af Skjold, Kronen med Huld! Pryd Dig med Fædres Sværd Sving deres gyldne Spær, Giem - thi Du est det værd - Æblet af Guld! Kronen som ValdemaAtterdag fordum bar. Rækkes Dig hen. Uhelds den mørke Sky Snart for dens Straaler flye Hæder i Kraftens Ly Blomstre igien. Sværdet er Regnars Sværd, Hvæsset til Heltefærd, Hedenold. Retfærd det vies nu Did staaer den Vises Hu Glavindet bære Du Ene mod Vold Sceptret er Frodes Spiir. Nylig Kong Christians Ziir, Signet i Nord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Under det Frihed boe, Velstand, Oplysning groe, Palmen sig om det snoe, Da er Du stor. Æblet er Fromheds Frugt; See, Korset pryder smukt Rigets Symbol! Fyrste af Eriks Blod. Vær Du vor Eiegod, Trygt staae ved Korsets Fod Dankongens Stoel: Efter Talen. Kong Frederik, Med Jubellyd, Og hellig Fryd, En Egekrands til Kronens Pryd, Dig Landets Sønner byde, Og bede frit til Himmelen: Algode, sign Du Folkets Ven! Sin Godheds Løn han nyde Hil Dronning Dig, Med Jubellyd, Og hellig Fryd, En Myrthekrands til Kronens Pryd, Dig Landets Døttre byde. Og hele Danmark bryder ud: Velsign det Høie Par, og Gud! Din Salighed De nyde, Ved Efterretningen om den værdige Olding. Hr. P. Krage, Död. Solen stiger, Nattens Morke viger Ostens 16dme farver hærne Skye; Over lssen. Middags Straalen, - vissen, Sukker Planten efter Aftenlye. Almagt byder, Aanden Støvet pryder, Barnet glæder sig i Livets Grye: Manddomsalder. Frem til Kummer kalder, Os vi længes efter Aftens Lye. Held den Trætte, Gravene forjætte, Salig hvile efter Dagens Brand Tune Bolig: O, saa södt og rolig : Favner Du din Ven i Fredens Land Hisset atter. Sorte Skare fatter. Tunge Dødninghaare mellem sig : Klokken kimer, Talt er Livets Timer See de sænke fromme Oldings Liig: Slumre rolig. 1 Din stille Bolig ikkun Saunets Taare væder den. Retsind, Gudsfrygt Var Din Vandel paabygt, Falskheds kjende, Redeligheds Ven Stjernen tindrer; Haabet Smerten lindrer : Sikkert sees vi igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
I det Höie, Naar fra Jordens Möie Han - den Lvige - mig kalder hen F. W. . . . . .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Prædikanterne. I Domkirken paa 11te Søndag efter Trint, Hr. Capellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Copulerede: I Domkirken den 4de August, Smedemmester Niels Thomsen Falch og Enken Karen Christensdatter. Døbte: I Domkirken den 4de August, Andreas LytzovsSøn, Thomas Christian Lytzov, Fadderne: Mad. Tingberg. Johanne Maria Waarbasse, Hans Jørgen Hansen og Niels Gasse. En TSSEn TS. Træt af Dage henslumrede Tirsdagen den 25de Julii ved en blid og rolig Død, udi sit Alders 68de Aar og 4re Maaneder, den kierlige og trofaste Ægtemage, den omme og retskafne Fader, eligeret Borger og Værge for St. Michaelis Kirke her i Staden, Poul Krag; hvilket herved, paa efterladte Børns og egne Vegne, kundgiøres Familie og Venner ved hans dybt sørgende Enke. Fridericia den 31 Juli 1815. Maria Elisabeth Kragh. fød Olsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Et smukt velindrettet Huus med Hauge, og een Koes Græsning til Sønder Ports fælleds Drift er at faae til M. C. F. Matzen. kjøbs hos Ribe den 21 Juli 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-04
Som Følge af en Gaardmand Peder Jensen af Sudderkrog i Geording Herred overgaaet Dom, og derefter foteraget Execution, bliver hans Gaard af 1 Td. 7 Skpr. contribaabelt Ager og Engs Hartkorn stillet til offentlig Auction som afholdes 1ste og 2den Gang den 5te og 12te Aug. førstkommende Formiddag Kl. 9 paa Tingstedet af Huolvad, og 2die Gang den 19de næstefter paa Gaarde, selv, hvor der og bliver bortsolgt en Deel Løsøre, AvlingsRedskaber, Qvæg, Heste m.v. Eiendommen kunde forenden tages i Øiesyn naar man henvender sig til Sogne foged Josias Lykken i Veirup eller til Debitor selv. Conditonerne erfares her paa Contoiret. Herreds Contoiret Catrinelund den 19 Juli 1815. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-08
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-08
(Af Hamb. og Altona Aviser.) London den 28de Julii. I et Blad yttres den Forventning, at Napoleon vorder behandlet, som Themistoeles blev behandlet af den persiske Konge. Andre Blade ville vide, at han skal sendes til St. Helenn. Man hører imidlertid, at denne Dele tilbyder et sikkert Forvaringsted. Andre ville have ham til Dunbarton Castle ved Udløbet af Clyde, hvor Maria af Skotland var i Forvaring; men for Mange ligger dette og saa for nær ved Havet. I en Skrivelse fra London, bestemmes Admiral Cockburn til at føre ham til St. Helena, og Sir Hudson Love, en Ven af Blücher, til Gouverneur paa denne Øe. Hans endelige Skjebne, vil nok blive bestemt af de Allierede i Forening med hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-08-08
Man har følgende nærmere Efterretninger om Napoleons Overgivelse og hans senere Opførsel, af en Skrivelse ombord paa Cyrus, den 16 Juti. Napoleon var igaar vendt tilbage til Bellerophon fra Superb, hvorhan spiste Frokost med Admiral Hotham. Da han kom ombord paa Superb, steg Gen. Bertrand først op, og blev forestillet Admiralen. Napoleon fulgte. Keiseren, raabte Capt. Maitland. Napoleon hilste for Admiralen, gik uden videre Ceremonie i dennes Cahytte, og lod ham høflig sige, at det vilde glæde ham at tale med ham. Jntet undgaaer hans Opmærksomhed; han spørger og Alt. Han ønskede at mønstre Søesoldaterne, og undersøge deres Vaaben a. Ved Samtalen med Admiralen sagde han. Jeg har overgivet mig til Englænderne, men jeg vilde ei have gjort det mod nogen anden af de allierede Magter. Idet jeg havde overgivet mig til Nogen af disse, vilde jeg have været afhængig af et Jndividiums Luner; men da jeg overgave mig til Englænderne, saa afhænger jeg af en Nations Retfærdighed. Paa Bellerophon tog han Capitainens Cahytte i Besiddelse, indbød Officererne til sit Taffel, talte meget frit om Tingenes nærværende Stilling, sagde, at Bourbonerne umuligen kunne regiere Frankrig, at Napoleon den Anden meget snart vilde blive kaldet paa Tranen, og at man ei kunde stole paa Fouche. Han erklærede, at han nu havde opgivet al Politik, og at for hans Skyld ei en Draabe Blod skulde flyde Hans Ledsagere behandle ham stedse med megen Ærbødighed, og tale altid med ham med blottet Hoved. Her er et ungt Menneske, der udgiver sig for en Søn af Ludvig den 16de. Han paastaaer i Aaret 1799. at være overleveret til en Bonde i Ardennerne, og Prindsen, som døde i Temple, havde været en falsk Person. Han havde søgt at faae Hertuginden af Angouleme i Tale, men hun havde forlangt nærmere Beviser for hans Foregivende, hvilke kun kan meddeles ham i Frankrig.