JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Prof. Jens Møller i Nye danske Magazin. IV Da Langebek døde indgav Videnskabernes Selskab under 21 Marts 1777 en Ansøgning til Kongen, hvori det androg om kongelig Understøttelse, at ikke det vigtige Arbeide med en dansk Ordbogs Udgivelse skulde med Langebek reent døe hen." Ved Kongl. Resol. af 2 April f. A. tilstodes en aarlig Sum af 500 Rdlr. til Arbeidet, og under 9 f. M. lovedes, at de første 8 Bogstaver maatte trykkes paa Kongl. Bekostning, og syv private Mænd tegnede sig hver for et Bogstavs Bekostning. Nu blev Ol Strøm, en duelig Lærd, antaget til Hovedmand for Arbeidet. Studenterne Elert og Weinwich til Medarbeidere. Som Mønster for Udarbeidelsen antoges Johnsons engelske Ordbog, dog med nogle Afvigelser, deels ved at udvide den i at optage saadanne provindsielle Ord og Talemaader som formedelst deres Eftertryk, Nethed og Klarhed udmærkede sig, deels ved at indskrænke den, i det Johnson havde optaget alle de Konstord han kunde overkomme, men her ikkun de almindeligste skulde finde Plads der tilhørte Sproget selv, og som bruges i Metaphorer, samt ikkun de bekjendteste Naturlegemers Navne, og saadanne danske Søemandsord, der uden Tegning kunde forklares. Af fremmede Ord vilde man optage dem, der allerede havde hævdet deres Borgerret, og ikke kunne undværes. men derimod forvistes saadanne selvgjorte Ord der, som "Lidenskab og Gjenstand, strede mod Sprogets Analogi. J Orthographien skulde man rette sig efter Langebek, og i Tvivlstilfælde foretrække den som meest nærmer sig den vedtagne Brug, eller har Medhold af Etymologien Selskabet udvalgte sig af sine egne Medlemmer en Revisionskommission, der bestod af Luxdorph. Carstens, Suhm, J. Erichsen, O. F. Müller, og Jacobi. Vi ville her ikke opholdt os ved nøjagtig Optegnelse af de Afverlinger, som i Revisionskommissionen ere foregaaede, efterhaanden som Pladserne ved Udgang eller Dødsfald besattes med andre fortiente, for Sagen udkiere, Lærde. Bogstavet A blev færdig fra Pressen 1781.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
J det følgende Aar var Udarbeidelsen af Bnæsten fuldført, da Strøm døde (som Etatsraad og Stiftsskriver i Sielland, og Forvalter ved Roeskilde Domkirkes Gods), uden at efterlade mere end et kort Udkast til C. og det Halve af D. Elert, der imidlertid var bleven Universitetsbibliothekar og Professor, blev antaget til at forestaae Arbeidet. Bogstavet Bblev trykt 1784; men da Elert havde og fik andre literære Arbeider, gik det saare langsomt med Ordbogen. 1792 skrev F. Thaarup noget om Ordbogen i Minerva, Oct. 1792, S. 37 o. s. og 1300. f. Derved foranlediges Elert til i Minerva, Febr. 1793 S. 174189 at give nogle Oplysninger om Arbeidet. Det var først 1793, at C. D. C. bleve færdige, som tilligemed A og Budgjør Ordbogens første Deel. Den blev i Lærde Eft. 1794, No. 45, S. 705-711 rec. af W. H. F. Abrahamson, og af Prof. L. Heiberg fik man i Minerva, Febr. 1795. II. S. 137 167. nogle Bemærkninger over samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Den anden Deel, indeholdende Bogstaverne F4, udkom 1802. 608 S. Adskillige Bemærkninger ved Bogstavet gav afdøde Prof. L. Heiberg i Fortalen til hans Udgave af Sporons eenstydige Ord. Han omtaler Ordbogen som et Arbejde, der unægteligt er vanskeligere end de som ei har prøvet det, forestille Aaret 1803 døde Elert uden at efterlade Manuskript til de følgende Bogstaver. Et Aar medgik inden de til Værket hørende Papirer bleve udleverede fra Elerts Bo. Først 1804 kunde Redaktionen igjen begynde. Revisions kommissionen besluttede selv herefter at lede de til Ordbogens Fortsættelse hørende Arbeider, at udnævne blandt sine Medlemmer en Formand, hvortil Etatsraad Viborg ( 1822) blev valgt, (og hvorved han i en Række af Aar forblev, indtil Sygelighed standsede hans Virksomhed), og istedetfor en Redaktør med aarlig Gage, at antage Redaktører til de enkelte Bogstaver, hvis Honorar bestemtes i Forhold til Arbeidets Omfang. Endvidere besluttede Kommissionen, at gjøre Værket fuldstændigere, ved at optage alle de naturhistoriske Benævnelser, Sømandsudtryk og Konstord, den kunde samle, og at indhente nøjagtige Efterretninger om provindsielle Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
J sidstnævnte Henseende bleve Cirkulærer udstædte til Geistligheden i Danmark og Norge. 1806 d. 9 Nov. blev ved Kongl. Resol. bestemt, at der, istedetfor den hidtil betalte Sum, maatte i 10 Aar betales aarligen 700 Rdl., hvorimod efter den Tid alt videre Bidrag til Ordbogen skulde ophøre. Bogstavet J udkom i Begyndelsen af Aaret 1809 og blev recenseret i L. Efterr. 1810 Nr. 6, 7, 8 og 10. Bogstavet Kvar, efter 246 Moder, bragt til Ende i Begyndelsen, af Aar 1814, men udkom ikke fra Trykken førend 1820, tilligemed Bogstavet L, hvorpaa Revisionskommissionen havde havt en Aftens Arbeide ugentlig i hele 5 Aar. Med disse Bogstaver J-L var 3die Deel sluttet. Ved samme var den fra først af lagte Plan i det Væsentlige fulgt, men dog vigtige Forbedringer, foregaaede, da Grændserne for Ords Optagelse vare deels meget udvidede, deels nøiere bestemte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Som vigtige Hjelpemidler til Ordbogens Udarbeidelse, foruden hine Forarbeider, og alle trykte Sprog Arbeider, havde Selskabet besørget Uddrag. ej blot af de gamle Love, af de gamle Digtere, af de gamle Lægebøger og andre gamle Skrifter, f. Ex. Jertegns Postille, Jødernes Krønike, Peder Syvs Ordsprog, Kæmpeviserne, Riimkrøniken, Reineke Fos og flere, men og af nyere Skrifter, Love og Anordninger, i Henseende til juridiske Ord, medicinske, Sømandens, Haandværkerens, Bjergmandens, samt Forst- og Jagt Ord o. s. fr. Revisionskommissionen gav i Fortalen til tredie Bind en Udsigt over Værkets Historie, og fremsatte de Grundsætninger man havde fulgt, de Hjelpemidler man havde benyttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Ved fjerde Deel, indeholdende Bogstaverne MO, og hvormed Trykningen begyndte 1822. og sluttedes i April d. A., bleve samme Grundsætninger fulgte. Mer redigeret af Hr. Prof. Molbech, N. og O af Hr. Pastor Nybo. Commissionen har forudskikket en kort Fortale. Den haaber at Ordbogens femte Deel, der skal indeholde Bogstaverne P. H. R. vil inden Slutningen af Aaret 1828 blive færdig fra Pressen. Med den syvende Deel vil Værket fuldendes. "At det ikke, siger Commissionen, hurtigere skrider frem, er en naturlig Følge af dets store Omfang. Redaktion og Trykning fordre betydelige Omkostninger, der skulle udredes af hvad til dette Øiemed aarligen af Videnskabernes Selskab er henlagt. Revisionskommissionens Medlemmer, hvilke, foruden deres Embedsforretninger, have andre videnskabelige Beskæftigelser, kunne ikkun opofre en vis Deel af deres Tid til Tyd bogens Fremme. Uheld er ogsaa mødt. Saaledes brændte ved Kjøbenhavns Bombardement, alle de ældre Excerpter til Bogstavet P.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Enhver der har gjort sig bekjendt med Værket, dets Udarbeidelseshistorie, og de Vanskeligheder der have forekommet og fremdeles findes, maa erkjende det Fortjenstlige ved samme, paaskjønne de lærde, hædrede, nidkjere Mænds Omsorg for at have bragt tilveje hvad man har faaet, og ønske dem Held til at see Værket fuldendt. Af og til høres Stemmer, der vise, at hiint Fortjenstlige og Vanskelige ved Arbeidet ikke paaskjønnes, ikke kjendes. De Fleste ere i Stand til at opdage (hvad der i et Værk, hvis Udarbeidelse har medtaget en Række af Aar, og er skeet ved Mænd af forskjellige Meninger, ejer vanskeligt, Mangler, Leilighed til Berigtigelser, Tillæg, bemærkninger. De hæderlige Kritikere, en Abrahamson, en L. Heiberg og flere, lode ej ved deres Bemærkninger af Sigt at de Mænd, der besørgede Værket, vel kunne være Arbeidet voxne, om det end ei var fuldkomment, og at de vel maatte skjønnes selv at kunne indsee, hvad der kan tjene til Supplementer, naar Alfabetet er færdigt efter den lagte Plan, der fra Begyndelsen af Bogstavet Ja fulgt, og som giver de sidste to Bind mere Fuldstændighed end de foregaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 11 August. Her forevises disse Dage en for vore Vande usædvanlig Fisk, som er faaet imellem Wichelsøe og Klintebjerg Odense Fjord. Den henhører til Sværdfiskeslægten (Xiphias Gladius) og er fra Halen, det yderste af Sværdet næsten 5 Alen lang Sværdet selv en Alen. Den havde forud været anskudt og var næsten død, da Fiskeren opdagede den paa Bunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Forleden Dag har et ungt Menneske i Omegnen af Odense, efter et foregaaende Slagsmaal, der skal have begyndt med Styrkeprøver i Spøg, paa en glubsk Maade med en Kniv, givet sin Modstander adskillige farlige Saar, hvoraf den Saarede nu er død. Gierningsmanden sidder arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Viborg, den 9 August. Kornet er næsten alt i Huus her. - J Formiddag have vi havt Regn, der dog lader Haab om, at det aldeles bortviisnede Græs kunde oplives til de sultne Kreatures Føde. J et saa overmaade heedt Aar, da alle Frøsorter, endog Gullerødder, vare modne enkeltvis de første Dage i August, er det vigtigt, at saae noget, der kunne erstatte som Qvægfoder. Foruden Spærgel og toradet Byg kan i indhegnede og velrensede Jorder med Fordeel faaes Roer, Rødbeder og Spinat, plantes Kaalrabi og Grønkaal, der til langt ud paa Vinteren give Grønsel. Boghveden, der tegnede saa ypperlig, er og mislykket og har ingen Kjerne. Bedst er det at opfoere den grøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Blandede Efterretninger. Fristaten Bolivia (forhen Over-Peru Peru alto). De forrige spanske Provindser af Over-Peru, Audiencia Charcas, i det Jndre af Sydamerika, fra 11 Sr. til 23 Sr. 30 M. S. Br., 306 til 320 Sr. L., bleve efter Spaniernes Betvingelse i Begyndelsen af Aaret 1825 ved Stormarschallen af Ayacucho, Sucre, erklærede, ved et af Bolivar under 16 Mai 1825 udstædt Dekret, uafhængige af Peru, og af de forenede Stater af Rio de la Plata, og ifølge 1ste Artikel af samme Dekret blev det dem overladt i en Generalforsamling frit at erklære deres Ønsker, i Henseende til deres Stats Jnteresser og Regjeringsform. Denne Generalforsamling kom i Stand i Juli 1825 ved udvalgte Repræsentantere fra de sex Provindser, La Paz, Potost, Chuquisaca, Oruro, Cochachamba, og Santa Cruz de la Sierra. Den holdtes i Chuqufaca (forhen kaldet la Plata, Hovedstaden i Provindsen, Chuquisaca (eller Charcas), hvilken Stad ogsaa blev ophøiet til den nye Fristats Regjerings Sæde. Denne Stad ligger efter en nøjagtig Maaling paa Brue's Kort over Sydamerika, 12 geogr. Mile fra Potost, Hovedstaden i en anden Overperuansk Provinds, 112 Mile sydøstligt for den nærmeste Søehavn Quilca, hvor Bolivar d. 28 Jan. d. A. vilde indtræffe, 202 Mile i lige Retning fra Lima, og 270 Mile N. V. for Buenosayres. J bemeldte Generalforsamling blev under 6 Aug 1825 udstædt en Uafhængigheds Erklæring, undertegnet Jose Mariano Serranne, Præsident, med 47 Repræsentantere. Derpaa fulgte en Tak=Adresse til Befrieren Bolivar, dateret den 11 Aug., i hvilken den souveraine Repræsentation af de forenede Provindser af Over-Peru tillagte Fristaten det Navn: Republiken Bolivar, hvilket Navn den synes at have ført indtil 1ste Jan. 1826. Paa denne Dag har befrieren, som i de sidste Maaneder af Aaret 1825 havde opholdt sig i denne nye Fristat, tillagt den i sin Afskedsproclamation det lidet forandrede Navn Republiken Bolivia. Bemeldte Proklamation lyder saaledes: Borgere, min helligste Pligt mod Republiken (Pern) paalægger mig den behagelige Nødvendighed at aflægge Folkets Repræsentantere Rede og Rigtighed for min Statsforvaltning. Da Kongressen af Peru vil forsamle sig i Februar Maaned, saa er det min Pligt, at nedlægge den mig af Republiken overdragne Myndighed. Jeg reiser følgelig til Lima. Det er med en dyb Følelse jeg gaaer herfra og forlader Eders Land, dette mit Hjertes Land, som bærer mit Navn. Borgere, Eders Repræsentantere have sat en stor Fortrolighed til mig, og jeg agter det for berømmeligt at erklære, at jeg vil bestræbe mig for, saavidt det staaer i mine Kræfter, at bring Eders Forhaabninger i Opfyldelse. J skulle blive erklærede for en uafhængig Nation og modtage den liberaleste Constitution, som kan gives Eders Lovbog vil staae i Samtlang med den høieste borgerlige Forædling. Stormarschallen af Ayacucho bliver i Spidsen for Eders Statsforvaltning og den 25 May skal være den Dag, da Bolivia skal indtage sin Rang blandt Verdens uafhængige Nationer. Givet i Hovedqvarteret Chuquisacad. 1ste Jan. 1826, og undertegnet Bolivar. (Af Columbus, Juli d. A.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Alle de Negere i Afrika, som boe ved Havets Kyster eller ved store Floders Bredder, ere meget duelige Svømmere. Mænd, Kvinder, Børn legge i Vandet paa tusinde Maader, og synes at befinde sig saavel deri, som Fiske. Naar man seer unge Negre paa 10 a 12 Aar bade sig i Havet, nyder man et meget behageligt Skuespil. Deres gode Lune, deres Munterhed, de listige Streger, som disse Børn spille hverandre, ere uudtømmelige, og man bliver ikke kjed af at beundre deres Færdighed og den Lethed, hvormed de tumle sig. De dykke under, svømme meget længe under Vandet, og kommer igjen til Syne meget langt fra det Sted, hvor de forsvandt. Derpaa kalde de af deres Kamerader, dykke atter under og befinde sig inden et Øieblik midt iblandt dem, paa hvem de nylig kaldte. Men Negerne benytte ogsaa denne Færdighed, at holde længe ud under Vandet, til at stiæle. De nærme sig paa denne Maade til Skibe og Fartøier, som ikke nøie nok bevogtes, liste sig op i dem, stiæle hvad der behager dem, tage det hurtigt med sig, styrte sig i Vandet dermed, og komme først tilsyne igjen paa en fjærn Strandbred, men disse færdige Svømmere, gjøre og mangen en Gang Tjenester, som de alene ere i Stand til at udføre. Naar Havet stormer, saa bryde dets Bølger sig med uafladelig Rasen imod Strandbredden. Deres Stød ere saa heftige, at naar de have brudt sig, prelle de tilbage og reise sig i hvidt Skum over 3 Fod i Veiret. Da kan man ikke nærme sig Strandbredden, endnu mindre komme ud over Brændingen, og dog er det undertiden nødvendigt at sende Efterretninger til Land eller ud i Søen. J et saadant Tilfælde kommer man Brevet i en forseglet Flaske, som man hænger en Neger om Halsen. Han klæder sig nogen af, og styrter sig fra Strandbredden ned i denne Afgrund af rasende og skummende Bølger, som slaae sammen 30 Fod over hans Hoved. Mid under denne skrækkelige Larm svømmer han afsted; omhyggeligt giver man Agt paa ham man seer fuld af Uroe efter ham, og det varer over et Kvarteer inden han kommer til Syn igjen. Man frygter, at han har bødet sin Forvovenhed med Livet; endelig har man den Glæde, at see ham svømme en Fjærdingvei fra Stranden og tage sin Vei hen imod det Skib, man har betegnet ham. Her udretter han sit Ærinde, og det varer ikke længe, inden han begiver sig paa Hjemvejen gjennem de samme Bølger, som før. Denne farlige Reise gjøre Negrene for en liden Belønning. Europæiske Neisende have seet, at de ikke have faaet mere end 3 Daler, derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Kjøbenhavns Børs, den 15 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 234 Species 236.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Specier solgtes til 14 Rbmk. 2 3/4 a 3 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 173 173 1/2 Rbd. Stk. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-15
Svenske Sedler - Rbs. Rey pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 7171 1/2 i Banco Dito Dito. . Nationalbank Obligationer, 101 Rbd. 16. (af Laanet 4 Febr. 1820. 119 1/2 Sedler. Dito Dito ....... 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, i Banco ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... 89,90 i Banco. i Sedler. Asiatiske Actier..... 3 pC. nye danske Oblig. 55 1/2 56 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Haas og 30000 Treogtyvende Aargang. No. 66. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 August 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Beskrivelse over den tilkommende Kongebolig ved Christiania. Slotsbygningen bestaaer af en Hovedbygning af 159 Alens Udstrækning og 38 Alens Brede, samt 4 Fløibygninger, som til begge Ender af Hovedbygningen retvinklig forene sig dermed. Fløienes Længde udgjør 42 Alen, og deres Brede 22 Alen. Ved deres Forening med Hovedbygningen danne de foran hver af Facaderne et fra trende Sider indsluttet, men fortil aabent Gaardsrum eller en Borggaard. Paa Hoved bygningens Midte fremtræder i en Brede af 36 Alen et Parti eller en Risalit 12 Alen, som bærer en jonisk Peristol med Frontispice. Paa den modsatte Side fremtræder Risaliteen 5 Alen tilligemed en 7 Alen bred Altan, som bæres af 6 doriske Søiler af hvid Marmor. Bygningen med alle dens Dele staaer saaledes paa en Flade af 10,350 Qvadratalen. Foran Hovedsagaden mod Byen er Stats eller Parade-Pladsen, som har en svag Held ning af 5 Grader. Fra denne kan i Fremtiden en bred Gade anbringes til Byen. Til den modsatte Side kan Parkanlægget udføres, naar det fornødne Terrain dertil bliver erhvervet. Bygningen bestaaer af tvende Heeletager og derunder en Kielderetage, som blot 2 til 3 Fod sænker sig under Niveau af Borggaarden, og som forøvrigt er opført over Jorden. OverMellempariet er i en Brede af 5 Fag Vinduer endnu en Etage over Hovedetagen. Hovedetagen indeholder de til Beboelse for den kongelige Familie anordnede Værelser. Den nederste Etage, som fornemmelig er bestemt til Jndlogering af de til Hofstaten hørende Cavallierer, kan, forsaavidt Hovedetagen ikke skulde være tilstrækkelig til Bolig for samtlige Medlemmer af den kongelige Familie, afgive Locale, for en eller tvende kongelige Personer. Kielder etagen er indrettet for Oekonomien og til Bolig for Tjenerpersonalet. Communicationen mellem Etagerne tilveie. bringes ved 5 Trapper, en Hovedtrappe, beliggende midt i hver af Fløiene, foruden særskilte mindre Trapper, som blot sætte enkelte Deele af Bygningen i Forbindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
J nederste Etage og Kielderen staae dernæst samtlige Trapper og den øvrige Deel af Bygningen i indbyrdes Forbindelse ved en Corridor, som strækket sig langs hele Bygningen, og hvortil Værelserne have directe Udgange. I Hovedetagen bortfalder denne Corridor, for at give de kongelige Gemakker og Præsentationsværelserne større Brede. Kjelderetagens Høide er 4 1/2 Alen i Lyset, nederste Etage 8 Alen og øverste Etage 10 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
J nogle af de større Rum er Høiden endnu betydeligere, ligesom Platfonden i nogle af de mindre er noget sænket. Jndkjørselen skeer gjennem Hovedporten i Bygningens Midte ind i Vestibulen, hvorfra den under den dobbelte Trappegang, som paa begge Sider fører op til Etagerne, er i Forbindelse med den paa Bagfacaden anbragte Port mod Parken. Denne Hovedindkjørsel er for de kongelige Eqvipager. Andre Eqvipager kjøre fremfor Indgangen paa en af de fire Fløie, hvoraf der ved Corridoren er Forbindelse med Hovedtrappen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
J den mod Nord beliggende Fløi er Capellet anbragt, og indtager i Høiden nederste og Kielderetagen. Over Alteret er en Kuppel, som bringer Lysning fra oven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Hvad Materialer til Bygningens Opførelse betræffer, da er Fundamentet og den nederste Deel af Kieldermuren antaget at skulle opføres af Graasteen indtil i Niveau med Terrainet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
J Staden bestaaer et filosofisk, et Landhuusholdnings- og et Havedyrknings=Selskab. Børnene af begge Kjøn erholde i endeel Skoler, som holdes paa Koloniens Bekostning, en god moralsk og religiøs Opdragelse. De Fattige blive om Søndagen underviste i Friskoler. Fem af den bestyres af Methodisterne og modtage henved 400 Elever. Der gives under Opsyn af de forskjellige Kirkers Præster nogle Seminarier, som besøges af velhavende Forældres Børn. Desudeer der ogsaa et Handelsinstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Staden Paramatta, bygget ved Bre derne af den Flod, som løber ud i Jackson-Havnen, har en Folkemængde af 1500 Sjæle, Kirke, nogle Kapeller, et Raadhuus, et Vaisenhuus, et Par Hospitaler og en Klædefabrik, hvori 160 deporterede Fruentimmer arbejde. Mange Bygninger ere meget smagfulde, og Værtshusene ere indrettede ganske som i England. ToGange om Aaret holdes et stort Kvægmarked i denne By. Desuden findes her en Civilisations- og Underviisningsskole for de Jndfødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Denne Høvdings Udseende er heel besynderligt. Han er fem Fod ti Tommer høi, har brede og stærke Skuldre, hans Legemsbygning vidner om en usædvanlig Styrke, og hans Arme kunne tjene til en Herkules-Statye. Skjønt hans Ansigt er ganske tatueret, ere dog hans Ansigtstræk behagelige og regelrette. Han har sværk Haar, og hans udmærket levende Øine forraade ikke den ringeste Grumhed. Ombord paa Skivet lagde han for Dagen et mildt Sindelag og megen Lærvillighed, og var strax færdig til at antage europæisk Dragt istedenfor at benytte den Kappe, som hans Folk kastede til ham ombord. Han forstod meget godt at føje sig efter Kaptainen og Skibets Mandskab, hvis Venskab han til Slutning tilvandt sig, uagtet saadant ikke afholdt ham fra at vise en af Matroserne, at han ej lod sig fornærme ustraffet. At tage en Seelænder paa Hovedet er nemlig en lige saa stor Fornærmelse der, som at give en Europæer et Øre sigen. Samme Matros, som vidste dette, nærmede sig en Dag til Tepahe, som spadserede paa Dækket, og lagde, ligesom for Spøg, Haanden, paa hans Hoved. Tepahes Øine gnistrede; i Øjeblikket tog han Matrosen, en meget stærk Karl, i Bæltet og Kraven, løftede ham paa udstrakte Arme i Veiret, rystede ham længe, og derpaa med saadan en Kraft kastede ham mod Dækket paa Skibet, at han i flere Dage maatte ligge under Feltskjærerens Kuur. Under Reisen havde Tepahe den Tilfredsstillelse at vise sin Erkjendtlighed mod Kapitain Roberts. Da denne nemlig under en paakommende Storm faldt over Bord, kastede Seelænderen sig i Bølgerne, greb Hr. Roberts, og holdt ham saalænge over Vandet, indtil man fik en Baad udsat, og dem begge reddede. Kort efter sin Ankomst til Liverpool blev Tepahe, som var i Hr. Roberts Huus, syg, men ved Dr. Traills Omsorg snart helbredet. Villigen underkastede han sig Lægens Forskrift, at lade sig aarelade, men kunde ved Synet af den med Blod fyldte Skaal, ikke afholde sig fra at tilkjendegive, at dette var en høist velsmagende Drik. Dette uagtet har han lovet, ikke blot for sin egen Part at aflade at æde Menneskekjød, nen ogsaa efter sin Hjemkomst at vænne sine Undersaatter af med denne Skik, uagtet man har Grund til at tvivle om Oprigtigheden af hans Løfte, da han ofte roste den høie og fortræffelige Smag af et Menneskelaar-Stykke, hvilket Nyseelands Lækkermunde ansee for stor Lækkerhed, Han eier allerede en lille Samling af Skydegeværer, og har af forskjellige Personer faaet skjænket 10 Geværer, og flere Par Pistoler. Hans Vaaben foraarsage ham en ubeskrivelig Fornøielse, og til deres Reengjørelse, Sønderlemmelse, Sammensætning anvender han flere Timer dagligen.