JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-11-23
(Citanten, Kjøbmand Beck, paaanker under nærværende Sa en inden Aarhuus Kjøbstads Gjæsteret den 12te Marts afsagt Dom i en Sag, anlagt mod ham af Jndstævnte, Capitain Dinesen, til Betaling af en Restfordring for leveret Korn stor 449 Rbd. 19 s.; hvorimod Citanten, grundet paa Kornleverancens Misligholdelse, fordrer et Beløb af 398 Rbd. 15 s. sig liqvideret eller tilkjendt hos Capitain Dinesen.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Hovedeitanten, Capitain Dinesen, Eier af Godset Katholm, bør for Contractantens, Borgercapitain, Kjøbmand M. G. Becks Tiltale, i denne Sag fri at være og bør Contracitanten til fornævnte Hovedcitant betale 449 Rbd. 19 s. med Renter deraf 4 pCt. fra 24de Novbr. 1844 indtil Betaling skeer, foruden 4 pCt. Renter ligeledes fra nævnte Dato til 3die Decbr. f. A. af 942 Rbd. 13 s. Endelig udreder han til Hovedeitanten i denne Sags Omkostninger 20 Rbd. Den foranførte af Contractanten, fremlagte Reqvisition af 22de Novbr. f. A. bliver inden 14 Dage efter denne Doms Afsigelse at omskrive paa lovbefalet Stempletpapiir. Det Jdømte udredes inden 3 Solemærker efterdenne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven." Dom: Underretsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten, betaler Citanten, Kjøbmand M. G. Beck, til Jndstævnte, Capitain Dinesen, med 30 Rbd. Den Kongelige Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at det ikke af Underretsacten kan sees, at Jndstævntes Jndlæg til Underretten af 17de Decbr. f. A. er skrevet paa stemplet Papiir. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Nr. 162. - Høker Niels Rasmussen af Horsens (Ldsorpkt. Jespersen), ctr. Slagter J. C. Claudi sammesteds (Ldsorpkt. Cancelliraad Møller).¬
Viborger Samler, 1846-11-23
(Citanten, Høker Niels Rasmussen, paaanker under denne Sag en inden Horsens Bytingsret den 10de Febr. d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham mod Jndstævnte, Slagter J. C. Claudi, angaaende dennes formeentlige Forpligtelse til af den vestre Gavl paa hans Huus at borttage et anbragt Vindue.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte Slagtermester J. C. Claudi i Horsens, bør for Citantens, Høker Niels Rasmussen sammesteds hans Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves." Dom: Bytingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 20 Rbd., som udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 194. – Gaardmændene Peder Olesen Lomholdt af Høien og Peder Pedersen af Lildballe (Ldsorpkt. Jespersen), contra Gaardmand Mads Pedersen af Kirkehøi (Ldsorpkt. Cancelliraad Møller).(Citanterne Peder Olesen Lomholdt og Peder Pedersen, paaanke under nærværende Sag en inden Nørvang og Torrild Herreders Ret den 15de Mai d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af dem mod Jndstævnte, Mads Pedersen, angaaende skriftlige Jnjurier). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Gaardmand Mads Andersen af Kirkehøi, bør for Citanternes, Gaardmændene Peder Olesen Lomholdt af Høien og Peder Pedersen af Lildballes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves." Dom: "Den ovenfor udhævede Udladelse mortificeres, men iøvrigt bør Underretsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves." Nr. 217. - Kjøbmand Werner i Thisted (Ldsorpkt., Cancelliraad Møller), ctr. Consul Bendixen og Kjøbmand Norden toft sammesteds (Ldsorpkt. Jespersen).¬
Viborger Samler, 1846-11-23
(Citanten, Gaardmand Niels Severin Bjerum, paaanker under denne Sag en inden Nørvang og Tørrild Herreders Politiret den 24de Marts d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham mod Jndstævnte, Gaardmand Claus Christensen, i Anledning af, at denne den 15de October f. A. skal have overfaldet Citanten i Lars Bentsens Gaard og der kastet ham til Jorden, hvorimod Jndstævnte procederer Politiretsdommens Stadfæstelse). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Contra klageren, Gaardmand Claus Christensen i Hover, bør for Hovedklageren, Gaardmand Niels Severin Bjerum t Hover hans Tiltale i denne Sag fri at være. Ligeledes bør Hovedklageren for Contraklagerens Tiltale i denne Sag fri at være. Sagens Omkostninger ophæves. Dom: "Politiretsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 25 Rbd. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 187. – Skrædermester Hans Hansen af Horsens (Ldsovrykt, Cancelliraad Møller), contra Kjøbmand Finelysammesteds (Ldsorpkt. Jespersen).¬
Viborger Samler, 1846-11-23
(Citanten, Skrædermester Hans Hansen, paaanker under nærværende Sag en inden Horsens Kjøbstads Politiret, den 28de April d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Kjøbmand Finely, betræffende formeentlige verbale Jnjurier). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt, for Ret: "De af Jndstævnte, Skrædermester Hans Hansen i Horsens, om og imod Klagerne, Kjøbmand J. H. T. Finely sammesteds, brugte og i det Forestaaende anførte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme Klageren til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte, og bør Jndstævnte forsit udviste Forhold til Horsens Fattigkasse bøde 10 Rbd., saa bør han ogsaa for utilbørlig Skrivemaade til samme Kasse endvidere bøde 10 Rbd. Endelig bør Jndstævnte erstatte Klageren Søgsmaalets Omkostninger med 6 Rbd. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Dom: "Politirets dommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Halvdelen, af den der sidstanførte Mulct tilfalder Justitskassen. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 20 Rbd. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1846-11-24
74 Aarg. Nr. 185. Kongelig allernaadigst privilegeret. Gifte Tivinde. Viborg, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. saadannammensgangssagersons Dannannanssanangsaa saadanskassagerson. Tirsdagen den 24de November 1846.
Viborger Samler, 1846-11-24
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Neitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-11-24
Nyeste Postefterretninger. De nordamericanske Fristater. Efter Beretninger fra New-York af 31te Octbr. viser Fristaternes Pengeforlegenhed sig mere og mere, og Kongressen, der træder sammen i December, vil fremfor Alt være nødt til at tilveiebringe Pengesummer, naar Krigen skal føres med Kraft imod Mexico. Fra Krigsskuepladsen meldes kun, at General Taylor har taget Monterey i fuldkommen Besiddelse, og at den mexicanske General Ampudiahar, ifølge Capitulations-Betingelserne, trukket sig tilbage med sine 7000 Mand. Taylors Troppecorps anslaaes i de nyeste Beretninger kun til 5000 Md. Rygtet om et Overfald fra Mexicanernes Side har ikke senere stadfæstet sig. – Fra Mexico's Hovedstad haves Efterretninger fra 23de Septbr. St. Anna havde endnu ikke begivet sig til Hæren, Fra Californien meldes officielt, at det nordamericanske Unionsslag vaier paa alle Hovedpuncter paa Halvden. Det er høist sandsynligt, at en kraftfuld Demonstration vil finde Sted i den mexicanske Bugt. General Kearney opererer fra St. F. paa egen Haand, ligesaavelsom General Wool, imidlertid hedder det, at begge disse Anførere skulle forene sig med General Taylor.
Viborger Samler, 1846-11-24
Den i Almindelighed vel underrettede Newyorker-Correspondent skildrer de nuværende Finantsforhold i Fristaterne saaledes: "Da Krigen begyndte med Mexico, laae 12 Mill. Dollars i Skatkammeret, og Tolden indbragte maanedlig i det mindste 1 Mill. Dollars mere end de ordentlige Udgifter beløbe sig til. Desuden bemyndigedes Regjeringen til at udgive en stor Sum i Skatkammerbeviser. Endnu ere ikke 6 Maaneder forløbne siden Krigen tog sin Begyndelse, og allerede ere 12 Mill. Dollars udbetalte, hele Jndtægten siden Mai er forbrugt; 3 Mill. i Skatkammerbeviser ere udstedede; af Krigsomkostningerne ere 20 Mill. Dollars endnu udbetalte, og til at dække disse har Regjeringen kun 3 Mill. Doll. til sin Disposition. Saaledes har altsaa den 6 Maaneds-Krig allerede opslugt 40 Mill. Dollars, Til de ovenfor meddeelte Berretninger fra Mexico tilføies endnu følgende, med Hamborgerposten idag ankomne, nye Efterretninger af New-York-Sun, hvis mexicanske Meddelelser fra selve Mexico strække sig ligeindtil 1ste Octbr. Der paastaaes nu, at den mexicanske GeneralAmpudia skal i Monterey have havt 13,000 Md. under sin Commando, saa at altsaa Gen. Taylors Seier er saameget mere ærefuld, og hans Maadehold efter Seieren, saa meget mere retfærdiggjort. Den mericanske Regjering udrustede med stor Jver nye Troppemasser, og det er lykkedes den at erholde af Clerus et Laan af 2 Mill. og af Handelstanden i Mexico 500,000 Dollars. Sidstnævnte skal desuden have lovet atter at levere inden 14 Dage 500,000 Dollars, samt fremdeles en ligesaa maanedlig Sum, saalænge som Krigen vedvarer. St. Anna skal den 19de Septbr. være bleven syg i Mexico; men befandt sig dog efter nogle Dages Forløb saa vel, at han den 25de vilde afgaae til Hæren. Om dette er skeet, meldes ikke. Efter en anden Beretning skal han først den 28de have forladt Hovedstaden. Fra Mexico's Vest lyst meldes kun, at en americansk Fregat har i Havnen Mazatian taget den mexicanske Krigsbrig Maleckhackel.
Viborger Samler, 1846-11-24
Frankerig. Paris, den 16de Novbr. Den Maade, hvorpaa England begynder at antage sig Dronningens Sag i Portugal, under det Paaskud at forlange Fyldestgjørelse for den Mishandling, en i Lissabon boende Englænder har lidt, og den derved foranledigede Sendelse af Krigsfartøier til Oporto, i Forening med Oberst Wyldes Mission til Lissabon og Admiral Parkers Ankomst til Tajo, begynde at vække den franske Oppositionspresses Skinsyge. Det er vel muligt, formene Oppositionsjournalerne, at en Jndskriden er nødvendig i Portugal, der ikke forstaaer at regiere sig selv, eller gjøre en formelig Opstand; men det er at beklage, at Frankrig overlader det til England, ene at giennemføre denne nødvendige Jntervention og til Revanche at bemægtige sig for Jnfantinden af Spaniens Ægteskab den hele spansk portugisiske Grændse. Standard har i et af sine sidste Nummere søgt at giendrive the Times i en Hovedartikel, hvori Lord Palmerston overøstes med bitter Haan, fordi sidstnævnte Journal havde tillagt Kong Ludvig Philip den Plan, at han attraaede at skaffe Frankerig Herredømmet over hele Verden, – en Fortsættelse af Ludvig den Fjortendes og Napoleons Politik, og at Ludvig Philip, for at bringe sin Plan i Udførelse, kun havde benyttet Hertugen af Montpensiers Ægteskab, for at kunne bryde med England. La Presse, der – som det syntes - burde have overladt det til the Standard at gjendrive saa taabelige Anskuelser, er imidlertid ogsaa traadt i Skranken, og søger i en Hovedartikel at godtgjøre, at den af the Times befrygtede Alliance imellem Frankerig, Rusland, og Nordamerica virkelig maa blive Politiken i den kommende Tid, for at befrie Europa og styrte England. Jøvrigt er det saa tomt i Paris paa politiske Nyheder, at det store ministerielle Organ, Journ, de Deb., aabner sine Spalter for Hertugen af Bordeaux's Ægteskab med Prindsessen af Moden, hvis Formue anslaaes til 100 Mill. Fres. Trods Journalens tactløse Udfald imod Prindsessens Personlighed, er det imidlertid klart, at Hoffet i Paris ærgrer sig over denne Forbindelse. Oppositionspressen giver sig Mine af at ansee denne Mariage som Østerrigs Svar i Anledning af Montpensiers Giftermaal, og formener, at det franske Ministerium har lidt et Nederlag. Legitimisterne synes atter at faae Mod; de legitimistiske Journaler ville vide, at man i Forstaden, St. Germain taler stærkt om en Valfart til Fronsdorffor at lykønske de Nyformællede. Formælingen feiredes den 15de Novbr. i Modena. Sentinelle de Toulon melder, at der er indløben til Toulon befaling om skyndsomst at udruste sex nye Linieskibe, der skulle støde til den paa Rheden liggende Escadre, der saaledes skal bringes til 20 Linieskibe. Sentinelle formener imidlertid, at det er Kongens Hensigt at faae Hertugen af Jonville udnævnt til virkelig Admiral istedet for den afdøde Admiral Duperre, og at kunden, der har anført en Flaade af 20 Linieskibe, kan blive Admiral.
Viborger Samler, 1846-11-24
Storbritannien og Jrland. London, den 17de Novbr. Efter de nyeste Efterretninger fra Lissabon havde den engelske Befuldmægtigede, Oberst Wylde, efter en Samtale med Dronningen begivet sig til Marschal Saldanhas Leir, hvorfra han, i Overeensstemmelse med sin Missions mæglende Characteer, vilde begive sig til Grev das An tas's Hovedqvarteer. Hvad den i Tajofloden stationerede engelske Flaade angaaer, saa iagttager den en streng neutral holdning. Den har det Hverv at beskytte de britiske Undersaatters Eiendomme, ligesom og i fornødent Fald at tilbyde den kongelige Familie et Asyl, men iøvrigt at afholde sig fra enhver Jndblanding i Partiernes Strid. Jkke-Jnterventionsplitiken er ogsaa endnu fremberskende, med Undtagelse maaskee af nogle faa Kjøbmænd, der gjerne vilde see deres truede Skatte beskyttede med væbnet Haand. Repealassociationens, maaskee kun midlertidige, Opløsning synes at stadfæste sig. Alle de ved den ansatte Skrivere hvis Antal i Foreningens blomstrende Tilstand skal have beløbet sig til henved 1000, afskediges efterhaanden. - De nyeste Beretninger fra Jrland lyde gunstige. Priserne paa Kornmarkedet dale; Forraadene tiltage. Jblandt de simplere Klasser circulere flere Penge, og med Undtagelse af enkelte Tilfælde ere i de sidste Dage ingen nye Forsøg gjorte paa at forstyrre den offentlige Rolighed.
Viborger Samler, 1846-11-24
Med Civillingenieuren Bremner er nu afsluttet en Contract om at giøre Great Britain, flot. Samme skal allerede have bragt af Grunden henved 200 Skibe.
Viborger Samler, 1846-11-24
Portugal. Lissabon, den 11te Novbr. De kgl. Troppers Seier ved Cintra skal ingenlunde have været ublodig. De insurgerede Bønder fægtede med Tapperhed; først da Munitionen slap op, toge de Flugten. To og tredive ved Cintra saarede Soldater ere bragte til Hovedstaden. Saaldanha er creeret til Hertug; hans Marsch er langsom og forsigtig. Det skal være hans Plan at trække Generalerne Schwalbach, Vinhaes og Casal til sig, og derefter at rykke frem imod Combra, hvorhen Jnsurgenterne sandsynligviis ville trække sig tilbage.
Viborger Samler, 1846-11-24
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Kammerassessor Schiøtt, polytechnisk Candidat, som i Slutningen af afvigte Vinter, afgik med Fregatten til Jsland i Selskab med de andre Naturforskere, for at undersøge og beskrive Heklas Eruption, er nu hjemkommen fra Jsland. Hella var ved hans Afreise aldeles rolig, og eibeller har der været nogen Eruption siden i Foraaret, skjøndt Bladene gjentagne Gange have fortalt, at flere vulcanske Udbrud have fundet Sted i Løbet af Sommeren. Veiret har iøvrigt hele Sommeren været meget uroligt, koldt og regnfuldt, ledsaget af orkanagtige Storme, som have foranlediget flere Strandinger og Skibbrud.
Viborger Samler, 1846-11-24
Om skadelige Følger af grønne Tapeter indeholder "Bibliothek for Læger, følgende Artikel: J den nyere Tid bruger man til grønne Tapeter arsenikholdige Kobberfarver, fordi disse Farver ere meget levende og holde sig godt. Prof. Gmelin har i flere Tilfælde iagttaget, at Folk ved at sove i Værelser, tapetserede med saadanne Tapeter, angribes af Forgiftningstilfælde, og at der i saadanne Værelser udbreder sig en særegen ubehagelig Lugt, især naar Tapeterne blive fugtige. De kunne ogsaa virke forgiftende ved at afstøves, idet Støvet af Farven indaandes. Som Følge heraf vilde det være hensigtsmæssigt at forbyde alle grønne Tapeter eller grøn Malling, naar der i samme indeholdes ogsaa nok saa lidt Arsenik, og alle Tapetfabrikanter og Makere burde forpligtes til først at lade en Chemiker undersøge det grønne Farvematerike, de vilde bruge, ligesom det ogsaa burde være Pligt for Tapethandtere at underkaste deres Tapeter en Undersøgelse. Ligesaa ønskeligt vilde det være, at der blev udsat en Priis for Opdagelsen af en grøn Farve, der kunde maale sig med Arsenikfarverne i Livlighed og Varighed, uden at være for dyr. – Man har iagttaget, at den skadelige Dunst ikke saalet udvikler sig i Værelser der vende mod Syd, ligge i de øverste Etager af et Huus, og regelmæssigt varmes og udluftes, og saalænge man ikke sporer nogen modbydelig Lugt, kan man uden Frygt bruge saadanne grønne Værelser. Men i Værelser, der ligge i Stueetagen eller vende mod Nord, og i saadanne, hvor der aldrig lægges i Kakkelovnen, men hvor dog den varme Dunst fra et opvarmet Naboværelse kan trænge ind og afsætte Fugtighed, vil Papiret og Klistret af Tapeterne, eller det liimagtige Bindemiddel i Farven underkastes en langsom Forraadnelse, der gaaer saa meget hurtigere for sig, 10 fugtigere Væggene ere; dette skeer under Udvikling af en Dunst, der characteriserer sig ved en modbydelig Lugt og skadelig Virkning, og i denne Dunst er der Arsenik. Man bliver især opmærksom paa denne Dunst, naar man træder ind i et saadant Værelse, efterat det i nogen Tid ikke har været udluftet; den har den største Lighed med Lugt af Muus, og er saa eiendommelig modbydelig, at man strax kjender den igjen, naar man kun eengang har lugtet den. Naar man i et grønt tapetseret Værelse mærker denne Lugt, og den ikke fuldstændig lader sig fordrive ved hyppig Opvarmen og Udluftning, saa hjælper det ikke at klæde nye Tapeter over de gamle, men Tapeterne maa fuldstændig afrives, eller den giftige Farve afkradses, og den, der udfører dette Arbeide, bør have en vaad Svamp bunden for Næse og Mund.
Viborger Samler, 1846-11-24
J disse Dage – skrives der fra Kiel af 16de Ds. i Hmb. Correspd. – er Oberstlieutenant i Armeen, v. Fabricius, (Philhellen, senere i græsk Tjeneste, men, som Følge af Begivenhederne 1842, vendt tilbage til sit Fødeland, Holsteen) i en, ham af Regjeringen overdragen, sæt egen diplomatisk Mission afgaaet til Athen. Efter sik et Forlydende skal denne hans Sendelse angaae en imell m. Kongen af Danmark Stater og Grækenland afsluttet Handelstractat, samt Overbringelsen af Elephantordenen til den græske Konge.
Viborger Samler, 1846-11-24
Den 15de Ds. – berette hamborger Blade - indløb der pr. Estafette til den kongl. Commissarius ved Stænderforsamlingen i Slesvig et allerhøieste Rescript, som paalægger ham at drage Omsorg for, at Stænderforsamlingen ikke videre befatter sig med private Propositioner for samtlige Regieringsforslag fuldstændigt ere blevne absolverede. J næste Dags Møde underrettede Præsidenten Forsamlingen om dette allerh. Rescript, der af Commissarius var blevet ham meddeelt; men yttrede tillige Ønsket om: "at der ikke i det nærværende Møde maatte blive debatteret om Sammes Jndhold, da Sagens store Vigtighed udkrævede, at alle Medlemmerne nøie iforveien gjorde sig bekiendte dermed, for at Forsamlingens nødvendige rolige holdning ikke skulde blive overskredet i en øieblikkelig Discussion." Dette Ønske fandt almindeligt Bifald, og man gik derfra over til Dagens Orden. Et af Regjeringens Forslag, om Godtgjørelse ved Jernbane anlæg, blev først behandlet, og derefter Esmarchs Proposition om Adskillelse af den samlede Forvaltning. Sidste Sags Behandling modsatte Commissarius sig, som lovstridig, og erklærede, at han ingen Deel kunde tage i Discussionen over Samme. Han forblev imidlertid tilstede i Salen, men tang ganske stille. Andragendet antoges med 33 Stemmer imod 2. Derpaa fulgte den forberedende Behandling af Hertugens Forfatnings Forslag. Börsenhalle melder: (W. g. N.) Fra den dansk tydske Grændse, den 18de Novbr. "Det hedder i Aften, at, ifølge et til den kgl. Commissarius indløbet allerhøieste Rescript, skulle Stænderne opløses i Morgen paa Grund af Ulydighed imod den kongl. Befaling, betræffende Forhandlingernes Art og Orden. Vi kunne ikke sige, at vi skjænke dette Rygte Tiltro; men vi kunne ikke heller sige at vi betvivle det." Natten mellem den 4de og 5te Novbr. er skeet et afskyeligt Mord i Sognet Marne i Sydditmarsken. En 70 aarig Olding, som alene beboede sit Huus, fandtes myrdet med 20 Saar paa forskjellige Dele af Legemet. Den gamle Mand maa have værget sig længe, da han endnu fandtes med sine Vaaben i Hænderne, og der desuden var Blodspor i Kjøkkenet og i Stuen. Alting af Værdi er bortranet. Morderne ere endnu ikke opdagede, men Øvrigheden haaber ved ivrige Undersøgelser at komme paa Spor efter dem.
Viborger Samler, 1846-11-24
Viborg. Ved det idag afholdte Møde for at træffe Valg paa Medlemmer til at udgjøre Bestyrelsen for Foreningen til værdige Trængendes Understøttelse, erholdt efternævnte Herrer de fleste Stemmer: Feldbereder Cl. Handberg, Kæmner Worre, Stiftsprovst Ursin, Reebslager Werring, Hjulmager J. Løgstrup, Skomager N. Bloch, Kjøbmand G. Boye, - og bestemtes det at den valgte Bestyrelse skulde fungere i 3 Aar. Vi ville nu for Sagens Skyld ønske og haabe, at Bestyrelsen vil i dens Functionstid udfolde en saadan Jnteresse for Øiemedets Fremme, saa at de Bidragydende kunne glædes ved den Tanke, at Foreningen værdigen svarer til sin Bestemmelse.
Viborger Samler, 1846-11-24
Stænderforsamlingen i Viborg. 16de Møde. Efterat Præsidenten havde anmeldt 4 Privatandragender (de 3 om almindelig Værnepligt, det 4de om Forhøielse i Almue- og Borgerskolelærers Lon), blev til foreløbig Behandling foretaget Procurator Jespersens Andr. om Ophævelse af Neger slaveriet. Angaaende Erstatningssummens Udredelse har Comiteebetænkningen Følgende: Comiteen formener, at hvor megen sand christelig Medfølelse Folket end i Almindelighed nærer for Emancivationen af de Ufrie paa de danske vestindiske Øer, er Colonial-Jnteressen dog af saa underordnet Betydning, ere Statens Ressourcer og Folkets materielle Velvære af saadan Beskaffenhed – at Folket ikke vilde være stemt for at tilraade Emancipationen paa den Maade, at Erstatnings=Summen skulde præsteres, enten ved en ligefrem til dette Øiemed paa buden Afgift, eller ved Udredelsen af en saa stor Sum af Statskassen, at samme maatte kunne virke lammende paa Statens Finantser i Almindelighed og hindre den ønskelige Fremme af andre vigtige Statsformaal. Paa den anden Side antager Comiteen, at Forsamlingen, og med den Folket, Jntet vil have at erindre imod, at Staten, for at gjennemføre Emancipationen, bringer et i Forhold til Sagens Vigtighed, og Landets Ressourcer passende Offer, navnlig naar dette kan præsteres ved Hjælp af Overskudet af Jndtægterne for de vestindiske Øer og de Staten tilhørende vestindiske Activer. - Dette Spørgsmaal var ogsaa Hovedgjenstand for Discussionen, ligesom i den indledende Behandling. Den kgl. Commissarius, meente, at Regjeringen, der lod anstille omhyggelige Undersøgelser paa flere Øer, hvor Emancipationen var bleven iværksat, vilde tage Forholdsregler i denne Retning, men neppe lade det blive kundbart, hvilken Plan den maatte have paatænkt, idet en saadan Kundgjørelse vilde have en mislig Jndflydelse paa de bestaaende Colonialforhold. – Til endelig Behandling foretoges Sagen ang. Straffen for dem, der beskadige Jernbaner, – og Sagen om Straa- eller Rørtag, Korn- eller Høstakke m.v. i Nærheden af Jernbaner.