JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Venedig, den 21 December. At de 3000 Mand Tropper, over vilke Prinds Frederich af Oranien den 12 holdt Revne, vare afgaaede til Terra Ferma, er ugrundet. Efter Beretninger fra Verona blive de franskes Forposter meget forstærkede henimod de østerrig, ske Grændser; Arbeidet i Fæstningsværkerne for Mantua og Pischiera forsættes endnu meget ivrig. J Forgaars er en Flode af 5 bevæbnede Fartøier, med Slavonier om Borde, afgaaet herfra, for at forjage forskiellige Nationers Corsarer fra vort Galfo. De Franske tilbageholder endnu bestandig Courererne fra Neapel, Rom, Florenzel; paa denne Maaede kan vil ikke erholde nogen Efterretning fra det indre Jtalien, undtogen igiennem Cisalpinien.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Jtalienske Grændser, den 23 December. J Følge nogle Efterretninger, skal General Mack, efter et lidt Nederlag af de Franske paa nye havde gjort et Angreb og fuldkommen seirer over samme. Den Trierste Tidende forsikrer, og det efter troeværdige Breve, at den franske Besætning paa Maltha efter et vedholdende i 4 Timer uafbrudt Bombardement, den 8 November har overgivet sig paa Capitulation. J det Torscanske vedvarer Recrutteringen meget levende; alle Fremmede, som ikke har nogen fast Boepæl, maae forinden to Dage forlade Storhertugdømmet. Tillige er bleven forordne, at alle paa franske Kaper skibe befindende Jndividuer strax skal forlade Livorno; Skibene blive under den franske Consuls Opsyn, som kan lade et Par Folk bliver om Borde paa Skibene indtil de frigives for nærværende Arrest. Alle hine Jndividuer skal begive sig paa genuesiske Koffardieskide til Genua.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Triest, den 17 December. Troværdige Breve, andal. melde, at den Franske Garnison paa Maltha allerede den 8 November efter et vedholdende Bombardement i 4 Timer havde overgivet sig.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Augsburg, den 28 December. Efter et Brev fra Mayland, skal General Mack, som med et Corps af 30,000 Mand havde draget sig til Vitterboe, sammested været bleven afskaaren fra en Deel af sin Armee, og nødsaget til med sin hele Generalstab at overgive sig til de Franske. En Efterretning, hvilken behøver Stadfæstelse. Efter samme Brev vil man i denne korte Krig allerede angive Neapolitanernes Forliis paa 30,000 Mand. De Franske skal i Begyndelsen, i Rom og hele Romagna kuns have havt 6000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Paris, den 27 December. Staden Rom er i gien i de Franskes Hænder, hvilke i de forskiellige Fægtninger med Neapolitanerne, har viist største Tapperhed. De ilede Fienden imøde som om det var til en Høitidelighed. General Lemoines Colonne var paa besværlige Marscher uden Skoe. Som Generalen beklagede dennem, raabte de Nærstaaende, Neapolitanerne skal nok komme til at skaffe os Skoe. De løb syngende til Fægtningen og deres første Arbeide efter det vundne Slag var, at forsyne sig med Skoe paa de blevne og fangne Neapolitaners Bekostning. Man befrygter at Neapolitanerne har bortført fra Rom det som allerede var indpakket for at blive sendt hertil. Den hertil over Niza ankomne Efterretning, at vore Tropper havde fordrevet Neapolitanerne fra Livorno, behøver endnu nærmere Stadfæstelse. Man læser nu i vore Blade forskiellige Breve, som af Engelænderie paa vore ved Abukir tagne Skide ere fundne. Denne hele Samling vil snart i Løn don forlade Pressen, og siden her blive solgt. J det fordumværende Vender finder maae endnu bestandig enkelte tilbagevendte Emigrantere, som sammesteds søger at virke for Engelland.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Genua, den 9 December. Engellænderne have nu ogsaa besat Havnen Porto Ferrajo paa Øen Elba Mandskabet af vore 2 Kkigsfartøier, som laa i Livorno er bleven sendt hertil paa et gammelt Skib af Engellændene. De maatte love, i denne Krig ikke at tiene imod Engelard og dets Allierte. Vor Søehandel ligger nu ganske stille fordi intet Skib vover at ud eller indløbe. Store Forraader af Lærreder, som eller gik over Genua til Spanien, Portugal og Amerika, ligger nu usøgte i vore Magaziner.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Paris, den 29 December. Man troer nu sikkert at vore Tropper igien har indtaget Rom, uagtet endnu ingen officiel Efterretning er bleven bekiendtgjort. Kan vore Tropper fremtrænge til Neapel og videre, saa vide vist ogsaa giøre det. Desuagtet troer man ikke, det er vor Regierings Plan, at revolutionere den neapolitanske Stat, for ikke at give Keiseren nye Anledninger til Krig. For nogle Dage siden blev forsikret, at Engelænderne og Neapolitanerne vare blevne fordrevne fra Livorno; men dette Rygte har ikke stadfæstet sig. J Gaar gik Borger Kerner med Depescher som Coureer, tilbage til Florenz. Overbefalingsmanden ved den italienske Armee, Borger Joubet, har, ved sin Fraværelse i Turin, overdraget General Moreau Commandoen over denne Armee. Piemonts hastige Jndtagelse blev derved begunstiget, at vore Tropper ved en Krigslist bemægtigede sig Fæstningen Novara. Femten Grenaderer, forlangte at blive indladt i Fæstningen, fordi de efter deres Udsigende tiente en Convoy til Bedækning. Dette blev bevilget; neppe vare de giennem Porten, førend de tog Vagten til Krigsfanger. Strax efter dennem indtrængte det 75 Jægerregiment til Hest i Staden, hvorefter ogsaa snart fulgte en Colonne Jnfanterie, og saa befandt denne Stad sig i de franskes Hænder. J Følge Breve fra Ancona er General Berthier ankommen dertil fra Egypten. Den 24 December bleve her 8 Tyve og Mordere quillitonerede. De gik muntre og uforsag, te til Retterpladsen. En af samme lagde selv ste Hoved under Kniven.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Brüssel, den 27 December. Nu frygtet man og saa her ret meget. Rebellerne holdt sig hidtil i længere Frastand herfra, men nu kommer de os alt for nær Siden nogle Dage vise de sig, men allene i Troppeviis til 50, 80 og 100 Mand i herværende Omkreds. J nogle Nætter vare de i Byerne neppe en halv Miil herfra. Om Dagen seer man dem endnu ikke; da opholdt de sig i de tilgrændsende Skove, men giør dog deres Modstandere mange Afbræk. Kuns om Natten komme de for Lyset, for enten at drage de Conscriberte til sig, hvilke om Natten forsamler sig paa bestemte Stæder, eller ogsaa at fraraade dem fra Tienesteen. Nu er Cavallerie beordret mod dennem. J Hasselt hævnede de sig frygtelig paa bekiendte Patrioter; sammesteds modsatte man sig deres Jndmarsch med bevæbnet Haand og fyrede paa dem fra alle Kanter. De omringede de dem bekiendte Huse, tilsammerslæbde deres Fienders Tilhængere, og ophængte paa Stedet de Berygtede iblandt dennem. Det heder, de havde opfanget en stærk TransportRemontheste.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Augsburg, den 2 Januarii. Alle Privatefterretninger stemmer deri overeens, at de Franske igien ere indrykte i Rom. Jmidlertid var til den 24 December endnu herover intet oficielt i Mayland bekiendtgjort. Beretningerne om Neapolitanernes Forliis synes alt for meget overdrevne. J en Træfning ved Menterotondo, nær ved Rom, skal de have forliist 20,000 Fangne. Efter andre var kuns Regimentet Mandfra donia, 2000 stærk, geraadet i Fangevskab. Det Tilforladelige herom maae man endnu vente.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Florenz, den 18 December. I Gaar blev her, paa den neapolitanske Gesandts Forlangende, den neapolitanske Prinds af Taranto arresteret, og indsadt i Fast ning til Forvaring. Man siger, at han har bidraget til, at over 5000 Neapolitanere strakte Geræhr vedCalvi. Allerede er i Følge et nyelig Udraab, mere endsom en halv Million Studi frivillig bleven bragt i Myndten. Kongen af Neavel har formedelst Affairen ved Calpi ladet over 20 af sine Officerer afsætte og lægge i Lænker, fordi de havde taget Flugten for en mindre talrig Fiende. Den efter Fægtningen ved Calvi hertil flygtede Prinds af Taranto hører med til hine Officerer.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Parma, den 19 December. Den 17 dennes er Kongen af Sardinien med et følge af 20 Karether og 3 Vogne, ledsaget af 120 franske Husarer og 80 piemom siske Ryttere med den franske Kokarde, ankommen til Pigenza. I Gaar er han afreist over Borgo St. Domino, og denne Eftermiddag indtruffen hertil med sit hele Følge. Vor Hertug har modtaget ham med største Æresbeviisninger. Rastad, den 3 Januarii. Længe var det forudseet at Russernes Marsch maatte, tilig eller sildig, blive en Opmersomhedsgienstand selv hos den franske Regiering, og at, naar Spørgsmaalet ville blive om deres Nærmelse til det tydske Riges Grændser, dette da ei maatte foraarsage et eller andet diplomatiskt Skridt ved Underhandlingerne i Rastadt. Dette Fald er nu virkeligt indtruffet; thi den 13 Nivise (2 Januarii ) overgave de franske Ministre til Rigsdeputationen følgende, saavel ved Omstændighedernes nærværende Stilling, som og i almindelighed meget interessante Note: "At, hvis Rigsdagsforsamlingen i Regensburg, gav dens Samtykke til de russiske Troppers Jndmarsch paa det tydske Riges Grund, eller selv ikke eftertrykkeligen modsatte sig samme skulde denne den ruesiske Armees Jndmarsch paa det tydske Gebeet ansees som en fra Rigets Side skeere Kiænkelse af Neutraliteten, de i Rastadt i Gang værende Underhandlinger afbrydes, og Republiken og Riget befinde sig paa den samme Fodrigien, som begge Stater havde været før Præliminairernes Undertegnelse i Leoben, og før Vaabenstilstandens Slutning. Til denne af Omstændighedernes Trang foranledigede Erklæring føier Undertegnede med Fornøielse den udtrykkelige Forsikring om deres Regierings virksomme Anstalter til Rigets Lettelse og Tilfredshed, samt deres oprigtige Ønske, at et saa uforudseligt Tilfælde, som den nærværende Notes er, og som kunde blive saa sørgeligt for Tydsklands indvortes Rolighed, ikke maatte tilintetgiøre de nesten til fuldkommen Virkelighed overgaaede Forhaabninger om en fuldelig Udsonelse, og en varig Fred mellem begge Nationer. J øvrigt ville vel ingen kunne tage Feil af det petersborger Kabinets Bevæggrunde og Øiemed. Rigsdeputationen fornemlig kiender Europas Anliggenheder alt for vel til, at den ikke skulde klart indsee, at Rusland, efterat have i 6 Aar vedligeholdt Krigen paa det faste Land, uden selv at tage Deel deri, omsider saa aabenbart gaaer angrebviis til verks mod Frankrig. For at gjennemkrydse Fredeslutningen paa Fasteladet, og at det har den ei mindre øiensynlige Hensigt, at dekke de store Planer, som det alt meget længe har været.) Undertegnede paatvivle altsaa ikke, at Deputationen i den franske Regierings Opførsel jo vel finde et gientaget Beviis paa dens fredelige Sindelag, og en Leilighed for Riget, til nest personlig Fores Undgaaelse, at erhverve sig nye Rettigheder til Republikkens Venskab.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
De forsikre H. Keiserl. Majestets befuldmægtigede Minister om deres mest udmerkede Høiagtelse. Rastadt, den 13 Nivose i den franske Republiks 7 Aar. Bonnier. Jean Debr. Roberjot.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Paris, den 1 Januarii. Om Opstanden i Caro har man nu bekiendtgjort nogle nermere Omstændigheder, efter Beretninger fra Alexandrien, af 8 November som ankom til vore Kyster den 18 December. Jndvaanerne i Staden og Egnen frebellerede ganske rigtig, og det, som man siger, paa Anstittelse af engelske Emissarier. Men efterat 4000 Oprørere inden kort Tid vare blevne nedhuggede, vendt de øvrige tilbage til Orden, og bede Budnaparte om Forladelse. For at betage dem videre Lyst til Jsurrectionen, blev dem paalagt en Skat af 2 Mile) Sandsynligt, at forvandle for det første hele Europa til et eneste Monarkie, og Krigen imidlertid at føres i Religionens Navne. lioner. (Efter Beretningerne fra Wien og Constantinopel skal denne Contribution først have opvakt Opes ret.) Paa samme Tid, hint Oprør i Cairo brød løs, mangfoldig giorde de ved Kysten af Alexandrien liggende engelske Skibe deres Signaler, for at bevæge Kystboerne til Opstand; men disse vovede det ikke. Man arbeider nu paa adskillige Forts, for at sætte Landet i Forsvarsstand.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Indenlandske Efterretninger. En Vægter i Kiøbenhavn krøb forleden ind i en Reise=Kareth som stod fraspændt uden for en Giæstgiver gaard og sov ind i noget efter kom Kudsken, spændte for og kjørte med denne Sovere til Roeskilde, der skal han have raabt 4re i Karethen, og er siden dømt til Forbedringshuset.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
J Kiøbenhavn er i Aaret 1798, 366 flere døde end fødte og blandt de døde 646 af Børnekopper. Berlin maae være sundere; thi der ere 1,070 flere fødde end døde.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Udi afvigte Kirkeaar 1798 er i Aarhuus Stift (Samsøe Herred undtagen) Kopulerede 1325 Par, Fødde 4268. (deriblandt 147 uden for Ægteskab), Døde 3259, altsaa 1009 flere Fødde end Døde. Blandt de Fødde har en Kone paa en Dag bragt 4 Børn til Verden, og et Pigebarn er født, som havde Hareskaar i Munden og paa Næsen, meget lignede en Hare, havde paa hver Haand 6 Fingre og paa den ene Fod 6 Tæer, men døde faa Timer efter Fødselen. Døde vare 2 over 100 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
J Aaret 1798 er i Viborg Stift vide 562 Par. Fødte, af Mandkiøn 948, af Qvindekiøn 900, uden for Ægteskab 87. Tilsammen 1935, døde: af Mandkiøn 677, af Qvindekiøn 693. Tilsammen 1370. Dødfødte 106; altsaa 565 flere fødte end døde. Merkværdighederne ved fødte og døde ere: i heele Stiftet fødte 12 Par Tvillinger og et tilsyne dødfødt Barn bragt til Live ved Hr. Doctor Koefoeds Hielp. Høi Alder have opnaaed 12 over 90 Aar, i Middelsom Herred en Kone 103 Aar, og i Hindsted Herred en Kone over 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne: 2 ved Heste, druknede 5, deraf 1 i Vildelse, i stukket ihiel af en Tyr, bastig død 1, falden til Døde 1, funden død 1, qvalte under Læs 2, indebrændt 1, døde uforløste 2.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Aalborg, den 18 Januarii. Jagtagelser over Kulden og Varmen paa Thermom. Reaum. Jan.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Fra Skagen haves den hvoraf 3 givte Mænd, som den liden Baad udroede paa Fiskerie i Nørrehav, ere ulykkeligviis i en paakommende stærk Taage blevne ganske borte. - De havde formodentlig lingen Kompas med sig. Umuligt er det imidlertid ikke, at de jo et eller andetsteds kunne have stødt paa Land, eller truffen paa et forbiseilende Fartøi, maar Omstændighederne forresten ikke skulle have været alt for ugunstige.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Predikanterne paa Søndag Septuagesima. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Ginge. Hr. Henneberg. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Aalborg Bye=Nyt. Copulerede. Den 11 Januarii i BudolphiKirke, Muursvend Anders Bendsen og Pigen Lisbeth Nielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Begravede. Den 10 Januarii, Jens Rasmus sen Vognmands Enke. S. D. Niels Mou. Den 15 Januarii Frue Justitsraadinde Rübner. S. D. Johanne Olesdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Død. Den 15 Januarii, Margrethe Sørensdatter, 80 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Avertissements. En nye meget stærk og god Holsteenskvogn, med trende Agestole foruden Kudskesædet, hver til 2 Personer, og som ikke har større Vide end at Hiulene paa samme holde det almindelige Spoer; kan underhaanden strax faaes tilkiøbs, naar Lysthaverne melder sig derom paa Bogtrykkeriet. Da det adskillige Gange har hendet sig, at der paa mit Navn er bleven taget Vare, som jeg ikke har bekommet, saa advares enhver herved, for Fremtiden ikke at betroe eller lade affølge noget, uden min eller min Kones Haand følger med; da jeg ellers ikke anseer mig forbunden at betale noget, som uden samme var bleven leveret. Aalborg, den 16 Januarii 1799. C. P. Scheel.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Et saa godt som af nye opbygt Huus i Hals Bye, bestaaende af 13 Fag med Haugejord paa begge Sider, tilligemed med en nye Smeddie paa 3 Fag, og er paa det en Hiørne af Eiendommen, alt forsikret i Brandkassen for 200 Rd., er underhaanden at faae tilkiøbs; tillige kan faaes et complet Smedderedskab. Vaaningshuuset kan ei tiltrædes før næstkommende Paaske. Smeddien og Redskabet kan strax faaes hos Maren Andreasdatter, Hals d. 14 Jan. 1799. sal. Mads Smeds. 5000 Rd. forlanges til Snapsting 1799 imod 1ste Prioritets Pant udi mageløs Jordegods. Nærmere Efterretning herom giver Sr. Steenholt i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Paa Kiøbmændenes Compagniehuus bliver Fredagen den 25 dennes foretaget Ball, som tager sin Begyndelse 5 1/2 Eftermiddag. Hvem af de respective Herrer og Damer, som finder Fornøielse at tage Deel derudi, behager at lade dem tegne for hvor mange Lodder hos Holst, Viinhandler.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
En Attestatus som søger en Præke=Condition, samt at undervise Børn, anviser Klokker Boe. N. B. Trende skikkelige Familier, som kunde have Lyst, samt være skikket til, at paatage sig Vogtningen for Øster Vester, samt Kattesunds=Hiorder i det anstundende Sommer, vilde jo før jo hellere derom melde dem hos denne Byes Kiæmner, som om Tienesternes gode Belønning, og skedte Tillæg, giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
2de Umyndiges Capitaler af 140 Rd. 2 Mk. 12 s., og 300 Rd., ialt 740 Rd. 2 Mk. 12 s., kan erholdes til Laans i anstundende 13 Junii Termin hos Værgen Peder Hassing i Aalborg Veiermølle, imod befalet Sikkerhed og lovlig Rente. Hvo samme maatte forlange melder sig hersom betimmelig.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Tvende Pakboder er at faae til Leie strax, ligesom og forlanges 1 Kornharpe til Kiøbs pr. Hans N. Lund. 13 a 1400 Rdlr. forlanges til Laans til førstkommende 13 Junii Termin, imod sikker Huuspant og lovlig Rente; Anviisning giver Peder Rodschou i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Et eenlig Sted ansøges til Leie, som kunde være tienlig til daglig Huusnærings Brug; Eieren som kunde have saadan et Sted at bortleie til næstkommende Paaske, i hele eller halve Aarviis, vilde behage at melde det paa Bogtrykkeriet, hvorfra den som samme vil leie, anvises.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Enhver som efter den her i Aalborg ved Døden afgangne Borger og Uhrmager Adam Christopher Møller kunde have noget at fordre, indkaldes herved i Følge Placaten under 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel saadant at anmelde hos os undertegnede Skifteforvaltere, og derhos samme deres Krav lovlig at bevise. Aalborg den 7 Januarii 1799. To p. Bøggild. W. L. Til næste Foraar bliver af Westerladegaards Hovedgaards Mark, bortleiet paa visse Aar, i store og smaae Lodder, en 60 Tønder Bygsæd Land, tilligemed en betydelig Eng, Pai=Engen kaldet, beliggende ved Kiærs Mølle Hvilket herved forløbigen bekiendtgiøres, da Tiden nærmere i disse Aviser skal blive bestemt, tilligemed udførlig Oplysning herom til de forventende Liebhaveres behagelige Efterretning. Westerladegaard den 9 Januarii 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-01-18
Bøger, som faaes hos Bogtrykker Wandal. 1) Dr. Gotthards Svine-Avl, eller om Svinenes Røgt, Pleie og Behandling m.v., hefter 1 Mk. 2) Menneskeet, en Journal af blandet Jndhold, 1ste Hefte, heftet 2 Mk. Trykp. og 2 Mk. 8 s. Postpapiir 3) Maneren, en Underhistorie af L. Flammenberg, 2 Mk. 8 s. 4) Haandbog i Moralen for Ungdommen af S. Hempel, 2 Mk. 5) Forsoningen, Skuespild i 5 Akter af Kotzebue. Oversat ved Hr. Jnstrukteur Schwartz, heftet 2 Mk. 6) Klara di Plessis og Klariant, to Elskendes Historie ved Ang. Lafontaine, 2 Dele heftet 9 Mk. 7) Leopoldine, en plykologisk Roman ved F. Schultz, 1ste Deel, heftet i kouleurt Papiir, 4 Mk. 3) Skildring paa Buonaparte, (nyelig udkommen) heftet 20 sk. 9) Saa kaldet Reqvisition fra C. Jversen til S. Hempel et Komp., med fornøden Oplysning, heftet 12 s. 10) C. Jversen for Publikums Domstoel, af S. Hempel, heftet 1 Mk. 11) Den 29 Januarii, Skuespild i en Handling, heftet
Jyske Efterretninger, 1799-01-21
Paris, den 2 Januarii. Efterretningen om vare Troppers Jndtog i Rom paa nye, har ved officielle Beretninger fuldkommen stadfæstet sig. Jgaar blev i begge Raadene forelæst følgende Budskab fra Directoriet: Borgerepresentanter, 80,000 Reapolitanere, havde oversvømmet det rommerske Gebet. Angreben uden Krigserklæring, og nødt til, i Rom allene at beholde Engelsborg, sagde den franske Armee til Rom merne: "føren 20 Dage forløbe, skulle vi igien staae inden eders Mure." kun 17 vare forbie, og Rom er fri Portofermo, Terni, Civitacastellang, Montorosit, Oricoli, Calvi, Rieti, Civitels la deel Trono, Cantalupo, Stortu, saa vore Krigere, kiempe og seire irad. 12,000 Fangne, 99 Kanoner, 21 Standarter og Faner, 3000 Heste og Mulæsler, de Flygtiges Bagage og Kasser, ere Frugterne af et 20 Dages Feldtog. Den neapolitanske Armee er i fuld Uorden. Mack og Kongen flyede først. Den franske Armee marscherer af Neapel til. Undert. Revelliere Lepeaux, President. Lagade, Gen, Seer. Disse Efterretninger overdragtes af Batailonschef Laraiterie, første Adjutant hos Gen. Championersom tillige medbringer de hanet, som tages fra de Overvundne. Han afgik fra Armeen den 16 Decbr. Den 17 indtrak vore Tropper i Rom igien, efter at han den 15 endnu engang seiret over Neapolitanerne. Vore Tropper staae maaskee i dette Øieblik i Neaposis. J sidstmeldte Slag blev en Colonne af 30,000 Neapolitanerne deels ganske slaaet paa Flugten, og deels taget fangen. To engelske Fregatter og adskillige Transportskibe med 2000 Mand bleve drevne ind paa Kysterne og borttagne, de skulleredde Kongen af Neapel og Resten af sin Armee, som indsluttedes mellem Havet, de pontinske Mora sen og den Franske Armee. Eftrat ovenmeldte Budskab var forelæst, gienlød i 500des Raadet der samstemmende Udraab: Republiken leve! Eschasseriaux og Porto holdte Løvtaler over en Konges Overvindere, som med Kænkelse af alle Tractater provianterede de engelske Flaader, frydede sig over vore Nederlag i det Middellandske Hav som lod prædike Mord paa Franskmændenne, og uden Krigserklæring, begynte Krigen paa en Tid, da Forhandlinger vare iverk, der igjen skulde skaffe det faste Land Freden. Raadet fattede endrægtig den Beslutning, at den italienste Armee ikke ophører at giøre sig fortient af Fadrelandet. Den samme Beslutning blev og taget i Oldingsraadet, hvor Bordaus og Michilis holdte Lovtaler over den italienske Armee.
Jyske Efterretninger, 1799-01-21
Mayland, den 1 Januarii. De Franske ere i Rom. Mack der overalt er slagen, drog sig tilbage ligesom de Franske fremrykte; endnu veed man ikke med Vished hvilken Vei han har tagen og hvor han nu er.
Jyske Efterretninger, 1799-01-21
En Colonne af 15000 Neapolitaner, hvis Anførere man allerede ved en tidligere Træfning havde gjort til Fanter, befandt sig endnu i Viterbo, irrede omkring uden Anførere, drog sig til Rom, efterat Mack allerede havde forladt samme og de Franske endnu ikke vare indrykte; de indtrængde sig igjennem Portene; de 800 Mand i Fortet St. Auge, som ikke havde overgivet sig, gjorde er Udfald, hvad Franskmænd der vare i Staden bevæbnede sig hurtigen og gjorte de 15000 Mand til Fanger. Dette var den sidste Rest af den store neapolitanske Armee. Denne Efterretning er bleven affærdiget med en Estafette fra Peruggia og overdragt i det Øieblik, da Commissionen ville sætte sig til Vogns for at afgaae til Rom; Consulatet var allerede der og alting sammesteds roelig.
Jyske Efterretninger, 1799-01-21
Blandede Efterretninger. Preussen. J en Kabinets-Ordre, som udkom afvigte Sommer, hvori Kongen meget eftertrykkelig forbyder Underbetientene i de forrige Pohlske Provindser at tyranisere og mishandle sine Undersaattere, læses følgende skiønne Tanke: "Den ringeste Undersaat har Menneskehedens Værd for mig og Lovene; det er hans Pligt at vise sin Landsherre og Øvrighed Troeskab og Lydighed, og naar han opfylder denne, da har han, saavel som den Fornemmeste, en hellig Ret til at æske Sikkerhed for sin Person og Eiendom. Hans Majestæt havde paa sine Reiser oftere hørt det skiændige Ordsprog. gientage: "at en Pohlak ikke kunde regieres uden med Pidsken!
Jyske Efterretninger, 1799-01-21
En Hr. Perkins i Londom har faaet Patent paa det Perkinske Metal=Naale. - Formodentlig strækker dette sig kuns til at forfærdige og sælge Naalene, men ikke til at helbrede med samme.
Jyske Efterretninger, 1799-01-21
Hertugens af Yorks Gemalinde i London over sig meget flittig i at lære at slaae paa den Biscaiske Tromme, i hvilken Konst en Mohr er hendes Læremester. Man troer derfor, at der i Vinter vil blive stiftet en Tambourinde Klub mellem de fornemste Damer i Engelland.