Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-09-13
Udenlandsk Politik Spanien. Tilstanden skildres endnu som med get foruroligende Mistilliden til det nye Ministerium yttrer sig stedse lydeligere, og har bevæget flere Juntaler til at erklære, at de fortsætte deres uafhængige Virksomhed indtil Kjendsgierninger overbevise dem om de kongelige Decreters og Proclamationers redelige Hensigter. J Armeen hersker den største Jnsubordination. Som Exempler herpaa anføres, at et stort Antal Soldater ved Levnetsmidlernes Udlevering forlangte Hvedebrød, og truede med at hente det fra Dronningens eget Taffel, om det blev dem nægtet. Kuns ved en øieblikkeliUddeeling af Penge beroligedes Gemytterne. Den 19de droge Garde-Soldater jublende gjennem Gaderne, og lode i National=Trykkeriet (det forrig kongl.) de grønne Baand hvormed deres Huer og Chacots ere smykkede, paatrykke Ordene Constil ticion o muerte" (Constitutionen eller Døden) der i hvor pynteligt de end tage sig ud, dog neppe vil være af Varighed, da Sværten vanskeligen i længere Tid vil modstaae Veierligets Paavirkning. Om Aftenen samlede sig talrige Grupper ved Puerta det Solomkring Heltene fra la Grania, der haranquerede over deres Underværker i de overmodigst og fornærmeligste Udtryk. Den 20de trængte endog et Dosin Soldater ind i Dronningens Pallads for selv at anstille Undersøgelser, sandsynligen efter Jsturiz og andre til Folkehevn udpegede Personer. Ogsaa Morning Heralds Correspondent meddeler et Exempel paa i hvilken Grad Friheds- og Ligheds=Svindelen har grebet om sig. Paa den Dag begge Dronningerne holdt deres Jndtog i Madrid, havde en Officeer af høi Rang sat sig i Besiddelse af nogle for Spadserende anbragte Stole, og tilbudet en Dame en af disse, da en castiliansk Tirsdagen den 13de September 1836. Sansculot sprang til og gjorde Paastand paa Ste len for sin egen Person med Udraabet "Viva la constitution, Ahora somos toda igaales!" (Constitutionen leve nu ere vi alle lige) og først efterat Officeren i et djervt Sprog havde demonstret for ham, at om end Alle ere ligge for Lovene er der dog Forskjel paa en Oberstlieutenant og en Skoeflikker m.m. og til Slutning under Mængdens Bifaldsraab havde truet med at knuse ethvert Been i Friheds Heltens Legeme, fandt denne sig beføiet til at trække sig tilbage. Under disse Begivenheder spille Underofficererne Hovedrollen, og fremkomme, opmuntrede ved Sergeant Garcia's Forfremmelse (til Major) med de meest anmassende Fordringer. Et stort Antal Officerer havde som Følge heraf forlangt deres Afskeed. Fra Preussen skrives under 26de f. M. at Efterretningerne fra Spanien meere end ellers tyde paa at Republiken med det Første vil blive proclameret, og det ulykkelige Land derved givet til Priis for det skrækkeligste Anarkie, Constitutionen selv, siges der, indeholder i sig Spiren til al borgerlig Ordens Opløsning og de nordiske Hoffer vil uden Tvivl hæve al diplomatisk Forbindelse med Madrid, og tilbagekalde deres sammesteds accrediterede Agenter. Man vil paa den anden Side med Sikkerhed vide, at den nye Ministerpræsident i Madrid kuns officielt har anmeldt sin Embeds-Tiltrædelse for de Magters Gesandter der have anerkjendt Dronning Jsabella, men derimod ikke for Østerrigs, Ruslands, Preussens, Nederlandenes, Neapels og Sardiniens Forretningsførere. Hvad Frankrig under disse Omstændigheder vil beslutte sig til, sees med spændt Opmærksomhed imøde, derimod har den engelske Gesandt erholdt Ordre til, kuns i de Tilfælde at suspendere sine Forretninger, dersom Don Carlos eller Republiken, blive proclamerede. Ved et kongeligt Decret ere Cortes indkaldte til den 24de October, og befalet at Valgene (en Deputeret af 50,000 Jndvaanere) med muligst Hurtighed skal fremmes. Paa den nordlige Krigsskueplads, hvorden Rodil er afreist, har Lykken erklæret sig mer til Fordeel for de constitutionelle (fordum christiniske) Vaaben der have tilfægtet sig adskillige Fordele over Carlisterne. Men af mere Vigtighed er Rygtet, om det ellers bekræfter sig, at D. Carlos har udstædt en Proclamation til sine Tropper, hvori han underretter dem om, at han vil gjøre en hurtig Ende paa Krigen, og at han imidlertid er nødsaget til paa nogle Dage at forlade sin tappre Hær, fordi Anliggender af største Vigtighed kalder ham til Paris. Maaskee, vil han paa en passende Maade drage sig ud af sin nærværende Forlegenhed, eller, hvad der er det sandsynligste, søge at benytte Ludvig Philips Animositet mod det spanske Constitutionsvæsen. – Jfølge Beretninger fra Barcelona af 25de f. M. var Mina heftig syg, han havde taget det hellige Sacramente, og var saa svag at man havde maattet bære ham paa Armen udenfor, for at tilfredsstille den urolige Folkemasse, der havde samlet sig under hans Balcon. - De spanske Gesandter i Brüssel og Paris have vægre sig ved at besværge Constitutionen af 1812. -