JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-11
Hos Undertegnede faaes: L. F. Bobjerg, om Forligelsesvæsenet, 2 Mk. Tidsskrift f. Almueskolevæsenet 1837, 3. 3 Mk. O. D. Lütken. om Landsbycommunernes Tarv, 4 Mk. 8 s. Jessens Boghandling og S. Warberg i Aarhuus. C. Holst i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-11
Stiftsprovst Schjødtes nye Samling af Prædikener med et Tillæg af Casualtaler, 2 Rbd. H. Wulffs Oversigt over Nørrejyllands Skatter, Byrder og Paalæg i Aaret 1834, 4 Mk. - Tvende Taler af B. Borgen ved hans Jndsættelse som Rector ved Randers lærde Skole, 20 s. faaes i Jessens Boghandling i Aarhuus og hos Holst i Horsens. Nedsat Priis. det danske Conversations=Lexicon, bearbeidet efter den tydske Original og forøget med en Mængde Artikler af fortrinlig Jnteresse for Danske og Norske H. A. Kofod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-11
Dette Værk med Supplement vil udkomme hefteviis, eet Hefte om Ugen; det kommer til at bestaae af 85 Hefter eller 1011 tættrykte Ark. Med Forbindtlighed paa Fortsættelsen bliver Prisen 1 1/2 s. for Arket, altsaa 16 s. for et Hefte paa 12 Ark, for dem, som tegne sig inden Udgangen af Marts 1838. For dem, som ville anskaffe sig hele Værket paa een Gang, bliver Prisen 14 Rbd. Subskription. modtages af Undertegnede, hos hvem Planer ligge til Eftersyn. Subskribentsamlere erholde paa 10 Expl. det 11te frit. Jessens Boghandling C. Holst, i Aarhuus. i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
No 203. Tirsdagen den 14de November. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Nyheder fra Udlandet. Franskmændene i Afrika. Man erfarer nu, at den erobrede Stad Constantineh var bleven plyndret en heel Nat og Dag, og at de Korps som vare først komne derind, havde gjort uhyre rigt Bytte. Mangen gemeen Soldat er nu Eier af 6 a 8000 Fr. i Guld og Sølv &c. Kostbare Vaaben, guldbroderede Stoffer, Tepper a. er fundet i Mængde. Nedenfor den ydre Muur havde man fundet en stor Mængde døde Fruentimmer, som med deres Børn i Armene havde styrtet sig ned i Afgrunden. Beyen, havde taget alle sine Skatte med sig, men efterladt sit Harem, bestaaende af halvandethundrede (en anden Beretning siger 300) Fruentimmer, som tilbøde Seiervinderne deres Kostbarheder, men som de galante Franskmænd havde afslaaet. Endeel af dem, men i Særdeleshed En ved Navn Ajescha, skal være overordentlig smukke. De have samtlige givet sig under Franskmændenes Beskyttelse, eftersom de frygte for, hvis Achmed kom tilbage, at de vil Alle blive dræbte. De Franskes Tab ved Stadens Erobring. angives til circa 1000 Mand. Fjendens derimod til 5 a 6000. Rulhjeres Brigade var tæt udenfor Staden bleven angreben af 4000 Kabyler, og var ikke Hertugen af Remours kommet til i det samme med sin Brigade havde maaskee den hele Expedition været tilintetgjort. Veiret var saa skrækkeligt, at der maatte spændes 50 Heste for een Kanon. J 3 Dage. havde Soldaterne, under stærkt Regnskyl, vadet i Dynd op til Knæerne. Der var altsaa intet andet for, og det indsaae enhver Soldat, end Seier eller Død, og denne Vished havde gjort dem Alle til Rasende, Derfor var der ikke at tænke paa noget Maadehold, Alt hvad der kom iveien, blev uden Skaansel masakreret. Det var et Blodbad uden Lige. Tohundrede, franske Soldater fløi i Luften paa eengang. Af Angrebskolonnerne der udgjorde 1800 Md., var i falden. Flere Skibe vare afgaaede med Syge og Saarede, men formedelst Stormveir og Modvind, endnu, 4 Uger, efter, ikke indtrufne til Frankrig, saa vistnok en Mængde krepere underveis. J Bona gik det Rygte, vel sagtens upaalideligt, at Achmed Bey var 2 Mile fra Constantineh falden i Franskmændenes Hænder tilligemed hans Skatkammer af 20 Mill. Fr. Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Spanien. Det er mærkeligt saaledes som Englænderne, til Giengield for de franske Erobringer i Afrika, i al Stilhed sætte sig i Besiddelse af alle faste Puncter paa den spanske Kyst, som beherske den biscayiske Bugt. Den engelske Regjering - hedder det i en Correspondentsartikel fra Spanien, som strax er bleven optaget i alle franske Blade - har anlagt et stærkt Fort mellem Puyo og Havet, i Linie med St. Sebastian, og lader lidt efter lidt, for ei at gjøre Opsigt, de christiniske Tropper i Fæstninger og Forter paa denne Kant, afløse af engelske Marinesoldater. - Den 26de October havde man hørt en stærk Kanonade fra Cantaviejas Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Frankrig. Man er kommen efter, at GeneralBrossard, der kommanderede i Tremecen (i Afrika), har gjort sig skyldig i infame Underslæb og stukket enorme Summer i sin Lomme, deels ved Pladsens Proviantering, deels ved Fangernes Udvexling med Abdel Kader. Besynderligt nok har Gen. Bugeand, istedet for at stille ham for en Krigsret, sendt ham over til Carthagena (i Spanien, hvorfra han strax har begivet sig til Ægypten. Efter hans Exportation udbredte sig det Rygte, at han havde tilbudt Abdel Kader at ville overlevere ham Oran. Den store Underhandler, Jøden Ben Durand, der kan gjøre Alt for Penge, havde forraadt ham. Vist er det, at Bugeand har paadraget sig et stort Ansvar ved at unddrage en saa grov Forbryder Retfærdighedens straffende Arm. - J dette Øieblik (skrives der fra Paris den 5te Novbr.) holdes her det store Valgslag. Jsær er den offentlige Opmærksomhed, henvendt paa Valgkampen imellem Lasitte og Leiebre. Der er gjort store Væddemaal for og imod disse to Folkets Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Engelland. Da Dronning Victoria forleden Dag var kjørt ud i en aaben Vogn, sprang en velklædt Mand paa Siden af den, holdt sin knyttede Haand truende mod hende under de meest truende Udtryk som f. Ex, at baade hun og hendes Moder skulde snart blive styrtede fra Thronen. Dronningen syntes slet ikke forfærdet, men kjørte rask afsted, saa Personen blev tilbage, men blev dog senere opdaget af Politiet og befandtes, at være en afskediget Husar kapitain John Good, der synes at være forrykt, thi da man greb ham, havde han Stjerne paa Brystet og paastod at være Englands retmæssige Konge Rusland. Londonneravisen Times indeholder en Beretning om Leiren ved Wosnessensk, der just ikke er meget glimrende. For det første skal der, ved den uhyre Masse Mennesker som her var samlet, have til Slutning været Mangel paa Levnetsmidler og Fourage. En rædsom Dyssendrie var udbrudt i Hæren og havde bortrevet mange Soldater. De frygtelige Støvskyer havde bevirket Øiensygdomme, hvoraf der under Maneuvrerne var død circa 2000 Mand. Hestene styrtede i Mængde, eet eneste Regiment mistede 45. Ved en Slagmaneuvre, som Keiseren havde kommanderet i egen Person, maatte 2 Regimenter Jnfanterie styrte sig i en Flod, hvorover der skulde være slaaet en Bro, som ved Jngenieurernes Skyld kun var bleven halvfærdig, saa Mange druknede. Jkkun Kosakkerne vandt fortjent Beundring. – J en Beretning fra den russiske Grændse hedder det, at Keiser Nicolaus skal have været i en stor Fare i Gelendschik, hvor der i Leiren var udbrudt en Jldebrand, og flere Krudtvogne fløine i Luften. Tydskland. Den politiske Knude i Hannover er nu løst, om ikke overhugget. Det kgl. Patent af 1ste Novbr. er et særdeles vigtigt Aktstykke. Hs. M. erklærer deri, at han ikke kan erkjende Statsgrundloven af 26de Sept. 1833 som en for ham forbindende Lov, da den er oprettet paa en aldeles ugyldig Maade, og indeholder Bestemmelser som dybt krænke Hs. M. agnatiske Rettigheder, hvorfor dens forbindende Kraft, erklæres fra nu af at være aldeles tilintetgjort, hvorimod den forhen gjeldende Landsforfatning atter træder i Virksomhed. Dog skulle alle Love og Anordninger blive i Kraft, indtil de paa lovlig Maade kunne ophæves. Ogsaa skal Gangen i Landsbestyrelsen indtil videre blive uforandret. Alle Embedsmænd løses fra deres Eed paa Statsgrundloven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Fremdeles bestemmes, at de 1819 anordnede almindelige Stænder ufortøvet skulle sammenkaldes, for at modtage Kongens Andragender. Forhaabentlig saaledes slutter det kgl. Patent – ville Jldesindede ikke sætte os i den sørgelige Nødvendighed, at lade Lovens hele Strænghed bringe i Anvendelse imod dem. Allerede har Kongen seet sig istand til at eftergive 100,000 Daler aarligt i Næringsskatten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Flere af Kongen til Ministre designerede Personer have frabedt sig de dem tilbudte Porteseniller, og det kgl. Patent skal i det Hele have gjort et ubehageligt Indtryk, Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Den i 2 Aar, formedelst en Pistolduel, heri Citadellet som Fange værende Student Weisbrodt, af Neumünster, er bleven benaadet og frigivet. (K.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Den nye Communal=Lov, der indeholder 27 s. skal blive meddeelt i næste Avis).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Kiel, den 7de Novbr. Med Dagsposten fra Khvn. have vi faaet tre med Stænderforsamlingerne forud overveiede nye Anordninger, samtlig daterede af 24de October: 1) Forordning angaaende Prøve handelen i Hertugdommerne; 2) Forordning om den saakaldte Haussering udenfor Markedstiderne; og 3) om Jndførelse af en Myndigheds=Termin. Alle tre skulle træde i Kraft den 1ste Jan. 1838. Enhver Reisende eller Commissionair for udenlandske Handelshuse eller Fabrikanter skal, saasnart han betræder Landets Grændse, erlægge en Recognition af 80 Rbdr. til den kgl. Kasse. Reiser han for flere Huse, da erlægger han det Halve for hvert. Derfor udstædes ham et Tilladelsesbeviis, som gjelder for 1 Aar, efter hvilken Tid et nyt skal indløses mod samme Betaling. Prøvernes Toldforsegling vedbliver, saasom Prøvehandelen er aldeles forbudt paa Landet. (Mere, herom skal følge.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
J de sidste 23 Uger - hedder det i Aalborg Avis, for 7de Novbr., har man ved Thisted havt et mageløst uroligt og stormende Veir, afvexlende ledsaget af Torden og Lynild. Natten til 23de f. M. af brændte et Huus ved Lynild i Barslev paa Thyholm, og den orkanagtige Storm naaede i Nætterne til Onsdag og Torsdag en saa høi Grad, at et lille Dæksfartøi drev iland og sloges stykker og et Andet sank paa Rheden. Det er nu det tredie Fartøi iaar, der er bleven et Rov for Bølgerne og et Offer for Mangelen af en Havneindretning; den ene Eier leed derved et stort Tab og de to Andre ere satte ud af Stand til at ernære sig og Familie. Et Dæksfartøi, hjemmehørende i Thisted og bestemt til Altona med Smør, er strandet ved Canalen, og en Dæksbaadskal være dreven iland ved Fæggesund. Vandet i Fjorden steeg under Stormen saa høit, at det gik ind i de lavest liggende Huse, og den ved Fjorden anlagte Steendæmning, der længe har trængt til Reparation, er nu aldeles nedbrudt. Det hedder, at enkelte Tran foustager skulle være drevne iland ved Canalen, og paa Rær Strand indstrandede d. 3die et hollandsk Tjalkskib, Gesina", af Lech ved Grönningen, kommende fra Østerriisøer med Trælast. Mandskabet reddede sig til Land med Baaden, men om Natten drev Skibet bort, og man har siden Jntet hørt dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
J Fredags Nat var det et heftigt Tordenveir. Handel og Skibskart. Et Danziger Handelshuus har for engelsk Regning paataget sig Leverancen af 30,000 Tdr. nedsaltet Flæsk, hvortil der, efter et omtrentligt Overslag, vil medgaae circa 60,000 Stkr. Sviin. Samme Huus har ogsaa paataget sig en meget betydelig Leverance af røget Faarekjød. – En engelsk Brig, Times, Capt. Grey, er i det sorte Hav gaaet under med Mand og Muus. Dens Ladning vurderes til 300,000 Rubler. Ved Portsmouth er opbrændt en engelsk Vestindiefarer med en Ladning af 50,000 Pd. St. Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Strandinger. En Galease, bestemt fra Antwerpen til Rostock, er den 1ste Novbr. strandet paa den saakaldte Græsholm. S. D. indstrandede paa Febersted Strand, Thisted T. D., en hollandsk Tjalk. Mandskabet er bjerget, men Fartøiet drev bort. Skibet Marie, Capt. Brechmold, ladet med Kul, er strandet ved Tonningen. (Paa alle de engelske Kyster havde der i de sidste Dage af Oct. og de første af Novbr. hersket svære Storme af V. til V.) Havnen ved Christiansve var opfyldt med Skibe som havde søgt Tilflugt der. Skpr. Asmussen, af Flensborg var paa sin Reise fra Kjøbenhavn til Hjemstedet gaaet i Land i Wordingborg med 2 Mand og en Passageer, for at hente Proviant, og da han tog tilbage, igjen, kantrede Baaden. De 2 Md. og Passageren druknede, men Skipperen frelstes efter i 5 Timer at have holdt sig fast i den kantrede Baad. – Paa Øen Amrum er opdrevet en forseglet Flaske, hvori et Kort, paa hvis ene Side stod trykt: "Charles Hecht, og derunder skrevet paa Fransk, Forliist med 32 Menneskeer paa Kysterne ved Ostende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Kbhvns Børs=Cours den 10de Novbr. 1837. Hamb. 2 M. a vista 200. Sp. a 202 – 12 Mk. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 90. Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820) 102. a 102 1. 4 pC. uopsigelige Rasb. Obl. 102 a 102 1. Nat. Actier 40 i r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Thisted Kost. M. Michelsen, udnævnt tillige til Provst. Cand. theol. G. Branner til Catechet i Nakskov. Cand. theol. R. Baggesen til Capellan pro persona for Lyse M. Diaconus i Jtzehoe A. Burchardi til Sognepræst i Heiligenhafen. Fuldm. i Hof= og Stadsretten Cancellieraad Hansen efter Ansøgn, i Naade og med Pension entlediget. Cand. i Lovkyndigheden C. With, A. Schmidt, G. Gusmann, D. Aye, Burmester, Struve og Eggers til Underretsadvocater i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. Wilhelmine Loria er udnævnt til Hof=Guldtrækkerinde. Lieutn. A. v. Bibow af Fyenske Jnf. Regiment, og C. v. Scholten af Husar-Regimentet, samt Forst- og Jagtjunker C. Lerche, Cand. juris J. v. Qualen og Cand. juris H. Lerche til Kammerjunkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Ledige Embeder. Tved Sognekald i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Krydsbetjent=Posten i Munkeboe under Odense Toldsted. - En Eldtoldskriver=Tjeneste ved Eld= og StechnitzToldlinien i det Lauenborgske. Bødsfald. Lieutenant og Toldbetjent Chr. Møller i Helsingøer. F. Svane i Wordingborg. Justitsraad Lüders i Kiel. Bertholine Blinkenberg og Bogbinder Simonsen i Ribe. Præsteenke Mad. Berthelsen i Haderslev. Jfr. Hylleborg Baggesen i Aalborg. Toldbetjent og Dannebrogsmand Chr. Jørgensen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Aarhuus Torvepriser d. 11te Novbr.: Hvede 27 Mk. Rug 21 a 22 Mk. Havre 11 a 12 Mk. Byg 14 a 15 Mk. Kogeærter 4 Rd. pr. Tde. Flæsk 12 a 13 Mk. Røger dito 14 a 15 Mk. Ost 5 a 6 Mk. Lpd. Smør 20 a 21 s. Pd. Æg 20 s. Snesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Reisende. Med Paquetten Prindsesse Caroline fra Khvn: Cand. pharm. Pontoppidan, Landmand Færch, Studiosus Fausing, Grønlænder P. Motzfeldt, Jomfru E. Fornesbech, Jomfru Hastrup, A. C. Rosenmeier. Fra Kallundborg til Aarhuus: Dr. med. & chirurgie Hybertz, Kammerjunker von Bardensleth, Major Ridder v. Juel, Baron Rosenkrantz, Agent Nielsen, Jfr. Nyegaard, Studenterne Chr. Brix, A. Elmquist, Eibe, Carve og Fausbüll, Cand. theol. Steenstrup, Kjøbmand Hartvigson, Qvæghandler Lægaard, Cand theol. Schaumburg, dHrr. Jessen og Lillienskjold, Proprietair Jørgensen, Kjøbmand v. Essen, Jfr. Worm og Cohen, Bogbinder Philipsen, Slagtermester Strauch, Gartner Kjergaard. Fra Aarhuus til Kallundborg: Lieutenant v. Wormskjold, Landmand Færch, Capitain Lempfert, Cand. jur. Dahl, Reebslager Sørensen, Propr. P. Møller og N. Kabell, Cand. theol. Kabell, Jnformator Whitte, Elev H. Bing, Bygningsconducteur Thielemann, Forvalter Møller, Stud. pharm. Nyeholm, Stud. theol. Breinholm, Capitain v. Platou, Kjøbmand Lauritzen, Hr. C. von Halling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Bekiendtgjørelser. At min kjære Hustrue Jnger Dorothea Reck, fød Hertz, den 12te Novbr. ved en rolig Død, efter længere Tids Svagelighed, bortkaldtes til det Bedre, i en Alder af næsten 20 Aar, er det min tunge Pligt at bekjendtgjøre fraværende Slægtninge og Venner. Jeg mistede i hende en tro og kjærlig Ægtemage, som i mange Aar deelte Livets saavel Glæde som Sorg med mig, min eneste Søn saavelsom mine trende endnu levende Stedbørn en om Moder. Velsignelse være over hendes Minde! Aarhuus, den 13de Novbr. 1837. F. Reck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
At det atter behagede Forsynet at borkalde fra dette Liv een af vore kjære smaae, vores yngste Søn Robertus Friedrich Bernhardt, 1 Aar og 2 Maaneder gammel, bekjendtgjøres herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 13de Novbr. 1837. M. D. A. Jngerslev, Vitus Jngerslev. født Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring foretages paa Hads & Ning Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 18de d. M., Eftermiddag Kl. 1, Auction til Bortforpagtning paa 1 a 5 Aar, den Aarhuus Cathedralskole tilhørende Kongetiende af Rug, Byg og Bælg, Tienden af forrige Tvenstrup Sogn, samt at det Hartkorn, som Michel Christiansen og Espen Christensen besidde paa Falling Mark. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 4de Novbr. 1837. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Auction i Østergaards Skov, Mandagen den 20de d. M., Formiddag Kl. 10, over Bøgetræer paa Roden, tjenlige til Gavn- og Bødkertræe. - Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 11te Novbr. 1837. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Mandagen den 20de November Formiddag Kl. 10, bortsolgt ved Auction i Bjerre Kroe, 5 gode Arbeidsvogne, 4 gode Heste, nogle Sæt Kjøretøi, Kakkelovne, Folkesengeklæder, en Rensemaskine, en Kane, med meget mere. Lysthavende indbydes. Bierre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, With. den 10de Novbr. 1837. Den frysenborgske Læseforenings Bøger og Tidsskrifter, for sidstafvigte Aar, bortsælges ved Auction mod contant Betaling paa Tingstedet i Hammel Tirsdagen den 5te December næstkommende, Kl. 11 Tommesen. Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Jfølge Reqvisition fra denne Byes Overformynderi, grundet paa forudgaaet Udlæg, bliver det Vognmand Peder Jensen tilhørende Sted Nr. 70 Litr. A., bestaaende af 15 Fag Huus med tilliggende Toft paa denne Byes Nørre grave, stillet til Auction: Tirsdagen den 5te December, – 19de dito 1837, og 2den Januar 1838. hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen, hvorimod tredie Auction afholdes i selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. - Randers, d. 17de Octbr. 1837. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
150 Rbd. Sedler Umyndiges Midler af Schafføegaards Godses Overformynderie, kunne imod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans i anstundende 11te December Termin. Med Øvrighedens Tilladelse agter Undertegnede, at etablere en Skiveskydning den 22de November 1837. i Fastrup By, Fruring Sogn, pr. Skanderborg, over nogle Sølvgevinster og et godt Kapseluhr, i Alt 40 Rdr. Værdi. Der skydes med glatte Bøsser paa 80 Alens Distance, a 24 Point. Nummeret betales med 4 Mk. Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 6 Novbr. 1837. S. W. Helt, Guldsmed og Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Skipper W. Thomsen med Bortjagten de 2de Venner bliver seilfærdig om nogle Dage til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
En sorthjelmet Koe er ankommen her til Gaarden, hvilken Eieren kan afhente imod at betale Avertissementet. Wissingsminde pr. Kolding, d. 20de Novbr. 1837. Schultz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-16
No. 204. Torsdagen den 16de November. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-16
Fædrelandet. Kongl. Anordning ang. Kjøbstædernes oeconomiske Bestyrelse (Kjøbenhavn undtagen), dat. 24de Octbr. 1837. (I Jndledningen til denne vigtige Anordning hedder det at det derved har været Hs. Maj. Kongens Hovedøiemed at forskaffe Borgerne Adgang til, ved selv valgte Repræsentanter at bestyre deres samtlige de conomiske Anliggender, dog under den Medvirkning og det Tilsyn af de allern, beskikkede Embedsmænd som er fornødent til yderlige Sikkerhed for, at det til børlige Hensyn saavel til Statens almindelige Jnteresse, som til selve Comminens fremtidige Vel, ikke sættes tilside. Bemeldte Anordning lyder saaledes: § 1. Enhver Kjøbstad med alle de til samme hørende Grunde vil fremdeles, som hidtil, udgjøre en særskilt Commune, hvis oeconomiske Bestyrelse med Undtagelse af de Gjenstande, hvorfor en anden særlig Bestemmelse er truffen, tilkommer den af Os beskikkede Magistrat, eller hvor ingen saadan er, Byfogden i Forening med dens eligerede Borgere, under Tilsyn af Amtmanden og Vort Cancellies Overbestyrelse. Dog ere Vi findede for de af de meere betydende Kjøbstæder, hvor det efter indhentet Oplysninmaa ansees tjenligt, at bevilge, at een eller to Mænd dog paa Vor allerhøieste Approbation, af Borgerre, præsentanterne maae udvælges til som Raadmænd at tage Sæde i Magistraten tilligemed de af Os beskikkede Øvrighedspersoner. Disse Raadmænd, den ikke nyde nogen Embedsindtægt, kunne alene vælges blandt Borgerrepræsentanterne selv eller blandt de Mænd, som have de Egenskaber, der udkræves for at være valghar som Borgerrepræsentant; og de udnævnes kun paa 8 Aar, men kunne dog ved Fratrædelsen vælges paany. § 2. De ovennævnte Borgerrepræsentanters Tal skal ved de særskilte Regulativer, i enhver Kjøbstad bestemmes saaledes, som dens Størrelse og øvrige Forhold fordre, og derved Hensyn tages saavel til det hidtilværende Tal som til de forøgede Forretninger og den forøgede Betydning, som der ved denne Anordning tillægges dem. Tallet bør i ingen Kjøbstad være under 9, men heller ikke i nogen over 18. § 3. Borgerrepræsentanterne vælges for Fremtiden frit af alle efter denne Vor Anordning dertil qvalificerede Borgere, saa at den Magistraten nu tilkommende Forslagsret bortfalder. § 4. De, der i Kjøbstaden eller paa dens Grund eie Gaarde eller Huse, der enten ere behæftede med Grundtaxt eller efter anden Regel, der i en eller anden By maatte træde i Stedet for Grundtaxt, bidrage til de Kjøbstædudgifter, der efter Loven og Anordningerne skulle lignes deels paa Grund deels paa Næring, skulle, naar de tillige have deres personlige Hjem i Byen, have Adgang til, efter aflagt Borger eed, at erhverve Borgerskab, uden Hensyn til om de tillige ere Næringsbrugere eller ikke, dog kun naar Eiendommen er af en vis Værdie, som i enhver Kjøbstads Regulativ nærmere vil blive bestemt. Men, ligesom saadant Borgerskab vil give dem den Medvirkning i Communeanliggenderne, som denne Vor Anordning hjemler, saaledes have de da og at bære alle borgerlige Tyngder, saavidt Nogen ikke af en eller anden særdeles Grund derfra maatte være fritagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-16
Om forbemeldte Anordning hedder det i Helsingøers Avis: For tænkende Statsborgere ere 28de Mai 1831 og 1ste October 1835 blevne mindeværdige Dage; til disse National=Festdage knytte sig mange glade Forventninger. Jkke mindre kjærkommen vil den 24de October 1837 blive for danske Communalborgere, den torde muligen engang vorde ophøiet til en Communal=Festdag. Paa den har Frederik den Sjette underskrevet den i Stænderforsamlingerne nøie drøftede og, med stadigt Hensyn til Resultatet, af denne Granskning, atter omarbeidede Anordning om Kjøbstædernes oeconomiske Bestyrelse, en Lov, der især i sine Følger vil give de danske Kjøbstæder en større Indflydelse paa hele Statslegemet, og som tjener til et nyt og uomstødeligt Beviis paa, at vor for sin Retsind og landsfaderlige Kjærlighed verdensagtede Monark vedbliver, skjøndt Regent i over et halvt Seculum under heelt, forskjellige Principer i Statsbestyrelseslæren, at laane villigt Øre til Tidsaandens og den sindige Presses Stemme. og i Kjøbenhavnsposten: Stænderne have al Grund til at være tilfredse med, hvad de i denne Sag have udrettet. Deres Jndstillinger ere nemlig næsten i alt Væsentligt tagne til Følge, og Regjeringen har saaledes i denne Sag viist, at det i Sandhed er den om at gjøre, at fremkalde et friere Liv og en større Kraft i Kjøbstad-Communerne."