JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Endelig har nu ogsaa Belgiens og Lütticherlandets Inddeeling havt Sted. Det er bleven deelt i følgende 9 Departementer: 1) Lys Departementet, hvis Hovedstad er Brügge. 2) af Schelde, Gent. Hovedstaden. 3) af begge Netterne Aniwerpen. 4) af Dyl, Brüssel. 5) at Undermaas, Mastricht. 6) af Darte, Lüttich. 7) a Gemappe, Mons. 8) af Sambre og Maas, Namuur, og 9) af Skovdepartementet, Luxemburg. Hollandsk Flandern er ikke medindbegreben i denne Jnddeeling, men skal fore øbende blive regieret af en særskilt Administration, som skal have sit Hovedsæde i Sas van Gent. Disse 9 Departementer skulle tilligemed en Deel af det gamle hollandske Grundgebert siden inddeles i Conioner, og overalt skulle de franske Jndre ninger blive indførte. Dog bliver Gudstienesten i den Forfatning, som den hidtil har været Der er og bleven ansat et nyt Regieringsraad af 10 Medlemmer, hvoraf den halve Deel skal bestaae af Franske og den anden halve Deel af Belgier og Lütticher. Dette Raad skal residere i Brussel. - Endelig er den saa længe ventede Tractat, angaaende 25000 Mand Subsidietropper, kommen i Stand, med Frankrige. - Engelænderne og Russerne have i denne Uge meget stærkt beskudt de seelandske Landsbyer, ja erde truet Vlissingen med samme.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Coblenz den 28de September. De Franske begynde at arbeide paa de Høie, som liggelige over for Fæstningen Chrenbreitstein, og det synes at de ville oprette Batterier, for derfra at beskade Østerrigerne i Dalen Chrenbreitstein, og at drive dem fra denne Post som er dem meget nødvendig, for at beleire denne med 350 Kanoner forsynede Biergfæstning med Lykke. Jmidlertid have de Franske dog gandske omringet Chrenbreitstein, uagtet den bestandige Skyden fra samme. Garnisonen skal bestaae af 3 Batailloner, af hvilke 1 Bataillon er Østerrigere, men de øvlige Rigstropper, og udgiøre omtrent 4000 Mand. Staben bestaaer af Oberst Segtern, Fæstningens Commandant, og 2 Majorer, 1 østerigsk og 1 triersk.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Frankfurt, den 29de September. Endnu have de Franske ikke gjort alvorlige Anstalter til at gaae over Rhinen. Deres Linie strækker sig fra Høchst af over Hechhelm ind il Wilbaden, og inden denne Strækning campeter deres hele Armee. General Jourdan har sit Hovedqvarteer i Wisbaden, General Harry i Hofheim, og de franske Forposter staae i Hochheim. Konheim er besat af Rødkapperne. Paa Siden af Mannheim faae de østerrigske Tropper mange Understøttelser fra Overrhinen, og den 26de passerede 10000 igiennem Brucksal. Forbindelsen mellem Feldtmarskal Clairfaits Armee og Warmsens er fuldkommen befæstet. Grev Klairfaits Hovedqvarteer er igien i Arheiligen, og der i Egnen camperer for største Deelen Armeen.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Den Keiserl. General Wernech, staaer med et Corps ved Aschaffenburg, Saxerne ved Bobenhausen, og Arriergarden, under General Nauendorff, staaer endnu bestandig langs Maynen. - Grev Wurmser forflytter sit Hovedqvarteer fra Freyburg til Offenburg, og det store Keiserl. Daga sin bliver bragt fra Kanstatt til Pforzheim og Bruchsal.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Her i Frankfurt er det endnu roeligt, kun Levnetsmidlerne blive, ved de 100000, som omringe os, en nu dyrere. J Maynz, som de Keiserl. ville forsvare seer det meget krigersk ud. De Franske have nu ogsaa indsluttet den fra Casselersiden; efterat Østerrigerne i Forveien havde kastet nogle Regimenter Forstærkning derind.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Haag, den 29de September. Generalstaterne have ved den her værende franske Minister, ladet aflægge sin Taksigelse til den parisisk Vifærdscommission for den nyelige Memoire til Bataverne hvorved samme søger at befæste vor Republiks Vil. - En fransk fra America tilbagekommen Eskaar har taget 16 engelsk og 1 stort svansk Skib. 2de engelske Kulskibe, som vare bestemte til Østersøen, ere ogsaa blevne tagne af urgle hollandske Brigantiner. Beslaget paa de fremmede Skibe i vore Havne er nu til Ende, og Skibsfarten igien frie - Endelig have Folkerepræsentanterne af Geldern saavelsom de af Over asse besluttet sig til at tiltræde Provindsen Hollands og Utrechet Resolution angaaende en Nationalconvent, og at paadrive, at samme, saasnart mueligt, bliver tilsammenkaldt.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Hanau, den 29de September. Den ved Heidelberg imellem Østerrigerne og de Franske forefaldne Fegtning den 24de er bleven bekræftet. Den Keiserl. General Zehntner havde allerede den 22de forladt Posten ved Schriesheim, og kastet sig i Weinheimerdalen. Neppe havde han taget denne sidste Stilling, førend de Franske toge den i Besiddelse, som han havde forladt, spærrede Biergveien, og afskar Østerrigerne fra denne Side Communicationen. Den 24de om Morgenen angrebe nu de Franske, med en Colonne af 8000 Mand, den i Heidelberg commanderende General Quosdannowich paa den ene Side af Neckar ved Handschuhrim, og paa den anden hos Schvitzin ger=Chausseen ved Leimen. Det stærkeste Angreb var ved Schriesheim. Det Keiserl. Jnfanterie gjorde, indtil Kl. 12 om Middagen den mueligste Modstand; og imidlertid vandt Cavalleriet Tid til at angribe det franske Cavallerie paa den franske høire Fløi ved Wiblingen. Det østerrigske Cavallerie trængte det Franske tilbage indtil Ladenburg, tournerte Jnfanteriet, og afgjorde paa denne Maade Seieren. Det lille Sted Wiblingen har, ved dette Tilfælde lidt meget Dagen derpaa angrebe Østerrigerne det franske Corps, som stod ved Ladenburg, og tvang samme tilbage indtil under Kanonerne af Manheim. Ved denne Leilighed tællede man den franske General Riwand iblant de Døde. Den 26de ventede man i Egnen af Heidelberg nye Optrin. General Qvosdannowichs Corps, som stod leiret ved denne Stad, var om Morgenen gandske rykket ud, og trænget frem mod Schwetzingen. Hint General Zehntners var ligeledes i Beværelse, og man hørte fra Egnen af Wisloch en stærk Kanonade. Feldtmarskal Clairfait var Dagen forhen selv i Heidelberg, gjorde Aftale med mange Generaler, reed med dem om Aftenen for at recognoscere, og reiste derpaa tilbage til Egnen af Darmstadt. I Heidelberg havde man Efterretning, at General Latour var ankommen til Egnen af Wisloch med en Forstærkning af 15000 Mand, og at General Wurmser ligeledes blev vintet det. I Heidelberg selv vare den 25de 4 Batailloner af den Clairfaitske Armee rykte ind til Forstærkning. En Pfaltzisk Betiende lod, for at giøre sig sikker for al voldsom Behandling, paa forskiellige Steder af Overamtet Heidelberg opslaae Patenter med den Opskrivt: NeutraLandsbye. General Clairfat, som ved sin Ankomst i Heidelberg fik Efterretning derom, lod disse Patenter borttage, arrresterte Betienten, og sendte ham til General Wurmser, som Arrestant.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Skalholt, den 24de Julii. Her paa Sønderlandet har været den mildeste og behageligste Vinter indtil henimod sidst i April, men siden den Tid, og til indeværende Maaned det ublideste foraars Veieligt, snart med stræng Frost og Kulde, snart igien med pludselig stærk Regn. Paa Vester og Nord=Landet derimod har Vinteren været en blandt de strængeste. Fiskeriet har paa de fleste Stæder været got. - Ved Døden ere afgangne: Præsterne Magnus Thorhallesen, forhen til Dillingholt, og GudmundHogneson til Vestmannøe, begge over 80 Aar gamle og Jubellærere; den sidstbenævnte har efterladt sig en heel Deel Efcerpter og Oversættelser, af hvilke en Communionbog og Werners Himmelvey paa Islandske ere trykte. Ligesaa er ved Døden afgangen: Provstinde Magnussen fød Schwing, over 70 Aar gammel. Rectorinde Thoclasius fød Siverisen, i sit Alders 30te Aar af Brystsvaghed. J Skalholt Stift ere udi Aaret 1794 copulerte 289 Par, fødte Drenge 592, Piger 577, tilsammen 1169, deraf 112 uægte; døde Mænd 317, Qvinder 338 tilsammen 655, ere altsaa 514 flere fødte end døde. Merkværdig blant de Fødte: 29 Dødfødte, 13 par Tvillinger og 1 Vanskabt. Blant de Døde: Hastig døde 18 (hvoraf 5 i Snafieldsnæs og 5 i Vester-Jsefiords Syssel), i Søvne 3, i Sneefog paa Marken 4, nedstyrtet af et steilt Bierg 1 druknede 17, af Spedalskhed 17, Hovedpine i Jssen 3, at Mundspærre paa Westmannøe 11.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Helsingøer, den 9de October. Fra den 2de huus til i Dag ere 193 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Kiøbenhavn, den 9de October. Den 12te Junii er Student Wolf Frederich Engelbreth, confirmeret at være Sognepræst for Lydersløv og FrøsløMenigheder i Sielland; den 28de August er Examinatus Juris Mogens Nyeborg forundt Bevilling at være Procurator i Thisted Amt, den 11te Sept. er Conferentsraad og overordentlig Gesandt ved det Kongelige spanskehof, Hr. Christoph Wilhelm von Dreyer, beskikket til Geheimeraad; samme Dag er Kammerherre og Cantsler i Hertugdømmet Slesvig, Frederich v. Bardenfleth ligeledes bleven udnævnt til Geheimeraad; den 25de f. M. er Sognepræst Hr. Andrias Reinhard Schreber confirmeret at være Sognepræst for Soderup og Eschildstrup Meenigheder i Sielland; Student Hans Jørgen Naschou beskikket at være residerende Kapellan i Middelfert og til Annexet Causlund i Fyen; Sogne, præst Hr. Ole Arenzen ligesaa at være Sognepræst for Wissing og Weeladegaard Meenigheder i Aarhuus Stift; Soreosskriver Lauriz Benzon Trapligesaa at være Sorenskriver over Jedderens og Dalernes Fogderie i Stavanger Amt; Candidatus Juris Arnoldus von Westen Sylow Koren ligeledes at være Sorenskriver over Vester Raabøigdelauget i Christiansands Stift; samme Dag er den hidtilværende Fuldmægtig i Generalpostamtet, Marcus Jacob Goldbech. beskikket til Postmester i Neumünster, og Raadmand Herman Jacobs i Garding confirmeret til anden Borgemester sammesteds; den 2den October er Student Hieronymus Høyer, dal confirmeret at være Capellan pro Persona til Ringssager Præstegield i Aggershuus Stift; Personel Capellan Hr. Preben Wandal Schyt beskikket at være residerende Capellan til Modum Præstegield i Aggershuus Stift; residerende Capellan Hr. Frantz Vorph confi meret at være Sognepræfor Endesløv og Vraabye Menigheder i Sielland; samme Dag er den ved det tydske Cancellie hidtilværende 2den Expeditionssecretair. Justitsraad Christian Jansen, udnævnt til 1ste, Cancellieraad og hidtilværende Archivarius, Peter von Sixtel, til 2den Expeditionssecretair, og Cancelliese. cretair, Peter Grønlund, til Archivarius. Under samme Dato er den hidtilværende Diaconus i Delve i Landskabet Nordre Dytmarsken, Poul Lorenzen, bleven udnævnt til Præst i Hohen i Amtet Hütten.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Den 7de hujus gik den Kongelige svenske Eskadre under Seil til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Continuation af Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning, nemlig: No. 17947, 50 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. her i Staden; No. 2621, 50 Rd. udi Mad. Schaarups Coll. i Christiansand; No. 9393, 50 Rd. udi Hr. Fuldm. Brøghs Coll. her i Staden; No. 10654, 50 Rd. udi Hr. Raadm. Stabells Coll. i Randers; No. 10064, 100 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus; No. 24748, 50 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. her i Staden; No. 17899, 100 Rd. udi Hr. Bogholder Waldsøes Coll. ibidem; No. 27091, 100 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. ibidem; No. 3411, 100 Rd. udi Hr. Kiitzings Coll. i Tronhiem No. 10986, 100 Rd. udi Hr. Renners Coll. i Schive; No. 20975, 50 Rd. udi Hr. Regiments=Qvarteerm. Lunds Coll. her i Staden; No. 5054, 50 Rd. udi Hr. Kerns Koll. i Jtzehoe; No. 27882, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 16832, 100 Rd. udi Hr. Baadhs Coll. her i Staden; No. 13790, 100 Rd. udi Hr. Arraboes Coll Korføer; No. 3444, 200 Rd. udi Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem; No. 9538, 15 Rd. og Pr. 400 Rd. udi Hr. C.G. Schneiders Coll. her i Staden; No. 11616, 10000 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. ibidem; No. 1572, 14 Rd. og Pr. 400 Rd. udi Hr. Poulsens Coll. i Bragnæs: No. 12713, 300 Rd. udi Hr. Petersens Coll i Husum; No. 29198, 50 Rd. udi Hr. Martinis Coll i Rendsborg, No. 7251, 50 Rd. udi Hr. Baadhs Coll. her i Staden; No. 18372, 100 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. ibidem No. 1836, 50 Rd. i samme Coll.; No. 28875 50 Rd. udi Hr. Claussens Coll. i Eckernførde; Nr. 10078, 100 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus; No. 8088, 100 Rd. udi Hr. Hygoms Coll her i Staden; Nr. 3584 200 Rd. udi Hr. Holsts Coll. i Tønsberg; No. 4672 50 Rd. udi Hr. Siemmens Coll. i Glückstadt; No. 19001 50 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus. (Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Ved Tal=Lotteriets 727 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 9 54 89. 57. 30.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Vacance, Sognekaldet for Ringgive Gadberg og Lindballe Menigheder i Riber Stift, 156 Rdlr. Avres.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Hofbogtrykkerne N. Møller og Søn ere flyttede fra Pilestræde til Store Kongensgade No. 254, hvor Navne findes over Porten. Den Yndest deres Bogtrykkerie har vundet hos Publikum, vil de bestræbe sig for at vedligeholde. Sammest de bekommes 5te Classes Træknings=Lister efter haanden som de udkomme.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Søndag Middag den 27de Septbr. døde min Kon LoviseBørresen, fød Nyboe, efter 5 Ugers haard Baselsing. med Tvillinger en dødfødt Datter og en levende Søn dette beder jeg vore fælles Venner i Dannemark og Norge ville antage isteden for skriftlig Tilmeldelse, hvortil jeg for Tiden er gandske uskikket. Ourøe Præstegaard, den 28de Septbr. 1795. T. Børresen.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Et Jomfrue Ellen Catharina Schow, forhen Damesomfrue ved Hs. Majest. høisalig Dronning Sophie Magt dalenes Hof=Stat, har i Gaar den 8de hujus om Morgenen, Kl. 6 1/2 efter et smertefuldt Sygeleie, omskiftet Tiden med Evigheden i sit Alders 64de Aar; det give vi os hervid den Ære at bekiendtgiøre for den Afdødes Venner og Bekiendte. Kiøbenhavn, den 9de October 1795. J. Wolf. S. S Lykke.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
At det har behaget Livets og Dødens Herre efter nogle Ugers Sygdom at bortkalde min høitelskede Mand Kiøbmand Jørgen Jversen, dette bliver herved bekiendtgjort for den Afdødes og mine fraværende Venner og Familie samt de respective Huse hvorme, min sal. Mand har staaet i Handelskab. Sørgeligst af Enken A. Jversen, fød Møller. Rødbye i Lolland, den 5te Octber 1795. Bekiendtgiøres for Slægt og Venner, at min Fader Hand Nimb, Sognepræst for Aals Præstegield i Aggershuus Stift, døde sidstleden 30te August i en Alder af 82 Aar og 3 Maaneder; Condolation frabides. Nimb, Capitain i det Oplandske Regiment. Hof= og Stads=Rets Dom i Sagen Cancellieraad Bilsteds, e Opbudsboe, contra Hr. Grosserer C. A. H. Hoffmann, betreffende Betaling af en Kapital stor 10606 Rdlr., tillig med 2de foregaaenden Klager til det danske Cancellie, samt en til Hof= og Stads=Retten paseret Notarial Reqvisition af M. C. Discher, sælges for 16 s. hos Boghandler Tikiøb i Gothersgaden Nr. 141. E telser, til en ung Præstekone i Sielland, 1 Ark stort, er En Enkes Brev om Jndskrænkelse, Raadsensaar og Stif tilkjøbs hos Bogtrykker Christensen i Klosterstræde Nr. 59, forVibelske Tildragelser for de Unge, som kun have havt liden O Skolegang og have en svag Hukommelse, tilligemed Underretning om Aarets Tider og et kort Udtog af Geographien. Sor de 1795. Hos Boghandler Tikiøb i Gothersgaden No. 141. for 6 s. Dissertatio de temperie af is qvam pro gradu dectoris philosophiæscripsit Odin Woff, med hvilken Dissertation følger en dansk Fortale halvandet Ark stor) til Vedkommende, faaes hos Hr. Hofhoghandler S. Poulsen, i Antonsstræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
en danske Styrmandskunst eller Skatkammer er igien for sædvanlig Priis at bekomme hos Forfatteren, boende paa Kultorvet i Frederichsborggaden No. 86.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Jin 7de Samling, bestaaende af 6 nye engelske Dandse og Vi en Mennet med dertil hørende Stemmer, og Tourer af Hr. Ebbesen, har nylig forladt Pressen og sælges for 3 Mk. Exemplaret. 4de, 5te, 6te og 7de Samling sælges for 1 Rdlr. 3 Mk. hos Boghandler Liunge paa Børsen og hos mig selv, boende i Vimmelskaftet Nr. 22, første Sal. J. W. Haskerl. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Christian Bergh af Moss udi Vort Rige Norge, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui sit silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Christiania Jntelligentz=Blade og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde den eller de, som formene sig at have nogen Eiendoms Pante eller anden Ret, af hvad Navn nævnes kan, til hans eiende og i bemelte Moss Bye beliggende Træskow og Janse Tomter, med deres Adkomster at fremkomme, og inden for nævnte Tids Forløb beviisliggjøre; men dersom inden forskrevne Tids Forløb skulde melde sig, maa de paa bemelte Tømter i Pantebogen undslettede Adkomster, at samme udslettes og annulleres; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade"at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 11te September 1795. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Kiøbmand Christian Bergh af Moss, Bevilling ved Proclama i Aviserne, at indkalde den eller de, som formene sig at have nogen Slags Ret til hans eyende og i bemelte Moss, Bye beliggende Træskow og Janse Tomter m.v. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Eiendoms=Pante eller anden Slags Ret til min eyende og her i Mosse Bye beliggende Træskow og Janse Tomter, med saadanne deres formeentlige Adkomster, at melde sig ved Jurisdictionen og samme beviisliggjøre inden forskrevne Tids Forløb, da de ellers af Pantebogen blive udslettede og annullerede. Moss, den 19de Septbr. 1795. Christian Bergh.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 7de August d. A., som for vedkommende Under= og Ober Ret bliver læst, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre hos mig underskrevne eller min nu i Live værende Egtefælle i vores fælleds Boe, hvad enten samme maatte hidrøre fra vores privat Handlinger, eller mit endnu havende Embede, saa og af hvad anden Grund og Aarsag det end maatte være, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidForløb at anmelde og beviisliggiøre. Næs Præstegaard, den 18de Septbr. 1795. Peter Bendeke, Sognepræst for Næs Præstegield og Provst over Hedemarken i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigst Bevilling, af Dato 19de September d. A., der tillader os, som SkifteCommissarier udi Stervboet efter nu afgangne og tilforn, paa Vartpenge standne Major Carl Phillip von Bremen i Colding, med 12 Ugers Varsel, at indkalde sub pæna præclusi & perpetni silentii, forommelte Afdødes Arvinger og Creditorer som og Stervboets Debitorer, blive alle de, som formene sig at have noget at arve eller fordre i dette Stervboe, herved indkaldte til at anmelde for os her i Haderleb, og beviisliggjøre, de først deres Arverettighed og de sidste deres havende Krav, ligesom og Stervboets Debitorer anmodes at indkomme med deres Skyldige til behørige Tider. Hadersleb, den 26de Septbr. 1795. N. Schmidt, R. Simmelen, Stabs=Chirurgus og RegiRegiments=Qvarteermester. mentsser skier, og Auciteur, begge ved det Holsteenske Rytter=Regiment.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 4de d. M., mekaldes herved sun poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter min sal. Mand Rasmus Sorensen Gissel, der boede og døde i Glesborg Bye, under Meylgaards Gods, Nørre Herred, i Randers Amt, at være sig i Anlidning af Handel, Formynder= og Laugværgeskab med videre, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde dem hos mi eller min Laugværge; ligesom og de der maatte skylde noget til Boen, eller have uafgjorte Regninger, ombedes at vilde behagentlig søge den forønskede mindelige Afgiørelse. Glesborg, den 17de Septbr. 1795. Som Laugværge. Maren Jens Datter L. Jespersen, sal. Rasmus Gissels. Forvalter ved Grevskabet Scheel, Ved Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de Julii 1795. som er læst ved Byetinget her den 24de dito, og i Stedets her Ober Ret den 19de August sidst, er det mig tilladt som SkifteForvatter efter her i Byen ved Døden afgangne Kiøbmand og Proprietair til Sønder Holmgaard Niels Rindom, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og DagVarsel i visse Aviser 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Kiøbmand og Proprietair Niels Rindom, med deres Fordringer at fremkomme, og saadan deres havende Krav inde forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, samt at saadan Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; thi indkaldes herved at le og enhver som i nogen Maade maatte have noget at fordre et ter bemeldte Rindom, det være sig fra hans Sædegaard og Godses Administration, eller i andre Maader, at melde sig i re Tid med gyldige Beviser derom, hos mig som Skifte Forvalter og saaledes for Skade at tage sig vare. Herhos erindres ogsaa enhver, som til fornævnte afdøde Mand var noget skyldig, at afbetale samme til Boet til de ved Jndcassererens Regninger bestemmende Tider, da de ellers paadrager dem selv Uleilighed og Bekostninger. Ringkiøbing, den 10de September 1795. S. Bork, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling: Dato 18de Septbr. sidstleden, som den 21de ejusdem er læst vi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub paapræciusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle desom maatte have noget at fordre udi afg. Etatsraad Niels LundRejersens Boe, enten i Anledning af hans førte Firma Reiersen & Compagnie, eller i andre Henseender, deres havende Krav, for os, som Skifte=Commissarier i bemelte Boe, ind foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 1ste October 1795. Engelbreth. Biørnsen. Brandorph. (1687) J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 13 Septbr. dette Aar, som den 21de samme Maned er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, blive alle de, og udi Etats=Raad og Post-Directeur Johan Georg Paulis Fal boe kunde have noget at fordre, herved sub pæna præclusi & petui silentii, 3de Gange efter hinanden indkaldet, at møde for os u i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission her i Staden, inden Aar og Dag efter denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelse, for deres Fordringer i Boet at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes fornævnte Etats=Raad Pauli for at overvære Boets Behandling, og de fornødne Oplysninger under samme at meddeele. Steendrup. Wedege.