Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1743-01-01
J den Kongl. Stor Brittanniske Residen; Stad London ne afvigte Aar 1742 døbte 13751, og døde 2748 og allsaa Aar 1743. gaaende den Fyrstelige Arvefølge i bemeldte Vores Nederlande ved Keiser Carl V. Vores Formand, evig Jhukommelse, oprettede Pragmatiske Sanction af 4 Rovembr. 1549, som var antaget af hver Staat i deres Forsamlinger, og er bleven i sin Kraft indtil denne Dag, og alle de imod forbemeldte Successions Ordning løbende Sædvaner skal afskaffes. Vi have ladet det ovenmeldte communicere og forestille Stænderne i Vores bemeldte Nederlandske Provincier, at de samme kunde træde til denne Pragmatiske Sanction, bestandige Edict og uadskillelige Successions Ordning, og da alle Stænderne efter en grundig Overveielse i deres Forsamlinger, og den Gavn og Nyttes besynderlige Betragtning, som kunde tilfalde Vore kiere og troe Undersaatter deraf deri eenstemmig og frivillig have consenteret, have de samme antaget forbemeldte Pragmatiske Sanction, bestandige Constitution, Successions Orden, og alle Vore Landes, saavel uden som inden for Tydskland u-adskillelige Forening, som en bestandig og u igienkaldelig Lov, saavidt samme angaaer Arvefølgens Orden i Herskabet og Souverainiteten over alle bemeldte Provincer, og alle vore Staters og Arvelandes u-adskillelige Sammenholdelse, med all Respect og Submission og besynderlig Taknemmelighed, og desforuden bevilget, at den SanctioPragmatica, som i November Maanet 1549 blev oprettet af fordum Keyser Carl V. høylovlig Jhukommelse, for saa vidt samme ikke er gemes med Vores forbemeldte Pragmatiske Sanction, Arvefølgen til Souverainiteten i bemeldte Nederlande angaaende, skal være ophævet. Derhos have de allerindstændigst bedet Os, at lade publicere forbemeldte Vores Pragmatiske Sanction og bestandige Edict, paa det samme bestandig kand i agttages i alle Vore Kongeriger, Provincier og Arvelande som en u-igienkaldelig og u-foranderlig Lov, og at man maatte have Efterretning derom hos hver Provinces Acter i Særdeleshed, hvilke de have foreviist Os og udleveret. Vi have derfor efter megen og grundig Overveielse, efter Vores i NederFor Famtarii Maanet. Munden, forordnede Stats-Raads Vore Fuldmægtiges ved Gouvernementet sammesteds, Vore Lieutenants, Gouverneur og General-Capitains i bemeldte Vore Arvelande, deres Raad, og desforuden efter Vores angaaende disse Landes Affairer, for Vores Kongl. Person bestilte Øverste Raads Collegii Erindring, i henseende til den af bemeldte Vore Nederlandske Provincers Stater gjorte Bevilgning, paa deres Ansøgning, efter Vores beste Vidende, Autoritæt og absolute Magt, som tilkommer eller kand tilkomme Os, som Souveraine Printz og Herre over bemeldte Nederlande, forordnet, satt og sluttet, forordne, sette og beslutte og i Kraft af dette, at ikkun bemeldte Pragmatiske Sanction, Successions Orden og alle Vore Staters saavel uden, som inden for Tydskland uddelelige Forening, skal være som en bestandig og u igienkaldelig Lov i bemeldte Vores Nederlande, og at følgelig alle Vore arvelige Provinciers Succession, efter bemeldte Førstefødsels Ret og Lineal-Successions Ordning, skal falde paa Vore Mandlige Efterkommere, saalænge nogen af dem er forhaanden og forblive hos dem. Og i mangel af den mandlige Stamme, hvilket dog Gud forbyde, paa Ærkehertuginderne Vore Døttre, altid efter Anledning af Førstefødsels Rettens Ordning, og at samme Lande aldrig skal deles, og i Mangel af alle fra Os nedstammende retmessige Arvinger af begge Kiøn, skal alle bemeldte Vore Provinciers Arveret, falde paa Vores Broders Keyser Josephi, høylovligst J hukommelse, Princesser=Døttre og deres Efterkommere af begge Slægter, efter Førstefødsels Ret. Og om det hændede sig, at begge Linier afgik, skal denne Arveret være forbeholdet Princesserne, Vore Søstre, og deres retmæssige Descendenter af begge Kiøn, og siden efter hinanden paa alle andre Linier af Vores Durchleuchtige Huus, enhver efter Førstefødsels Ret og efter den sig deraf givende Orden, uagtet Reglementet og den gamle Lov, angaaende den Fyrstelige Arvefølge i bemeldte Nederlande, som er opretter af Keyser Carl V. den 5 Novembr. 1549 ved en Prag.