JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Ungarn vedbliver at hjemsøges af Jldsvaader. Saaledes er atter den 25de Mai, den ved sin Viin avl og Kunstflid anseelige Flække Szexard, i tolaaer Comitat, næsten aldeles afbrændt. Antallet af de ødelagte Huse skal beløbe sig til flere Hundrede. - Ogsaa i Galantha afbrændte den 4de, 18 Bygninger. Den hanoverske Landsby Knefelbeck blev den 3die dennes gandske lagt i Aske, hvorved flere Mennesker og alt Fæe omkom. 100 Familie mistede deres hele Eiendomme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Paa den 160 Punds Chester=Ost, Hertug York er bleven foræret, er anbragt Grevskabet Chesters Vaaben paa den ene og Hertugens heraldiske Attributer paa den anden Side.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Paa det Kongel. Theater i Brüssel blev forleden, i Opergen Caravanen fra Cairo, flere Statister stærk qvæstede, da Bjerget hvorpaa de skulde kjempe mod hinanden, pludselig brast under dem. I Havnen ved Paramaribo, i Surinam, opkom den 12te April pludselig Jld i et Koffardieskib, som igjen antændte et andet, der begge opbrændte. Det ene Skibs Capitain tilsatte Livet. For at undgaae den overbængende Fare, maatte de i Nærheden værende Skibe kappe deres Ankere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
En Arbeidsmand i Nærheden af London, ved Navn Jnwood vilde gaae hjem med et lille Ruus, og gik og røg af sin Pibe. Denne faldt fra ham, hvorpaa han tog den op, brækket som den var i to Stykker og sagde: Du og jeg have længe været bekjendt med hinanden, nu har Du forladt mig, derfor vil jeg æde dig. Han spiste den ogsaa derpaa Stykke for Stykke, men blev meget syg derefter og klagede over en Smerte i Maven. Der blev sendt Bud efter en Læge, som gav ham et stærkt Vomitiv, men uagtet dette døde han omtrent 36 Timer efter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Den russiske Stad Nischney=Rowgorod har den 6te Mai været hjemsøgt af en frygtelig Orkan, som ødelagde mangfoldige Bygninger, hvoriblandt tvende grundmurede Kjøbmandshuse. og oprodede Gaderne. 70 større og mindre Skibe gik tilgrunde i Ockastrømmen og 74 Mennesker tilsatte Livet ved denne voldsomme Naturbegivenhed. Man anslaaer den paa Byen foraarsagede Skade, til 109,000 Rubler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Udenlandsk. Ved Rescript til Biskoppen over Aalborg, Stift er det bestemt, at Nørhaae Sogn ikke mere skal udgjøre et eget Pastorat; men herefter være annecteret med Snedsted Sognekald under Thisted Amt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Forleden Dag blev i Kjøbenhavn et Par Heste løbske som med en Arbeidsvogn holdt udenfor Holger Danske i Farvergaden. Kusken var gaaet ind- og Hestene, som vare blevne skye ved noget Kalk, som faldt ned paa dem, toge Veien af Philoloph. gangen, hvor de øieblikkelig knuste en 4 Aars Pige, som der siges, var eneste Datter af en Commissionair Seerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Det østersøiske Compagnie i Kjøbenhavn er under 7de d. M. benaadet med et allehøieste Privilegium, hvorved det tilstaaes Compagniet i 20 Aar at drive al Slags Handel en gros med samme Rettigheder som Grossererne i Kjøbenhavn. Jblandt de Benaadninger, ved dette Privilegium, er ogsaa Tilladelsen at maatte hæve 5 Procent aarlig Rente af Laan og Forskud i de Tilfælde, hvor ellers kun 4 Procent maa tages. Ligeledes er det allernaadigst tilsagt Compagniet, at i Tilfælde af Krigsudbrud, de fremmede Eiendomme, der ere anbetroede Compagniet, skulle være forskaanede for Confiscation, og at i samme Tilfælde de Skibe, som ere adresserede til Compagniet, saafrem de ere afgaaede forinden Krigs udbruddet var bekjendt paa Afseilingstedet, ikke skulle være underkastede Condemation, naar de opbringes. Ogsaa de Summer, som ifølge Actier eller Coupons skulle udbetales til Actiecierne, ere fritagne for enhver Afkortning, Arrest eller Beslag, der, det være sig i Krigs= eller Fredstider, maatte blive paabudet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
J Grunden, under det gamle Raadhuus i Middelfart, der i Foraaret blev nedbrudt for at give Plads til det ny, fandtes 7 Sølvskeer af gammeldags Form, runde Blade og pille formige Skafter med Knapper paa, dog ikke alle hinanden lige Paa de 3 fandtes intet Mærke, ja de syntes ei engang fuldkommen færdige; de andre Fire vare derimod forsynede med Navne. Paa den Ene stod desuden Aarstallet 1646 og paa en Anden inde i Bladet, et kronet, af tvende Pile gjennemstukket Hjerte og en latinsk Paaskrivt, men saa besynderligt fordeelt at den ingen sammenhængende Mening giver. Saxkøbings Aae, eller den saakaldte Ourebye Fjord, der i Mands Minde har været useilbar, er nu, efter at der i 5 a 6 Aar er bleven opmuddreti Samme, gjort seilbar. Til Glæde for Saxkjødings Jndbyggere i Almindelighed, og Byens Kjøbmænd i Særdeleshed, saaes for første Gang, Tirsdagen den 7de Dennes, en Jagt, kommende fra Ourebye, at løbe op ad Fjorden til hiin Bye, hvor den lagde sig for Anker. Uagtet Aaen er en halv Miil lang, haves dog grundet Haab om, dersom den paabegyndte Opmuddring vedbliver, at Skibe, som stikke 6 a 7 Fod, herefter vil kunne anløbe Saxkjøbing, hvorved denne Byes Hande og øvrige Næringsveie rimeligviis maa tiltage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
J Anledning af Hans Høiærv. Hr. AmtsprovsObels og Frues Sølvbryllupsdag, som feiredes i Karbye Præstegaard den 5te Juni 1825. i Forbindelse med deres Pleiedatters Jomfrue Dalgaards Ægteforening med Hr. Apotheker Lund i Nyekjøbing; hvilken en fraværende Ven med Deeltagelse erindrede sig. Rødmer ikke Bruden kjærlig glad Raar om Lokkerne hun Myrthen vinder, Naar hun seer sin Fortids lyse Minder, Seer sit Fremtids Haab i hvert dens Blad. Smilende hun staaer i Morgenrøden, Af et skjønnere, et bedre Liv Føler sig den Elsktes elskte Viv, Føler: Kjærlighed er troe til Døden. Kun hvad Jorden gav, kan Jorden røve, Kjærligheden kom fra Lysets Gud, Luttret gik den fra hans Himmel ud; Og i Livets Skjersild stod den Prøve. Hjertet fødes i dens første Tanke; Livet er sig kun bevidst i den Over Graven selv den lyser hen, Og for den nedstyrter Tidens Skranke Lokken blegner Kraften vorder svag: Men det slukker ikke Hjertets LueSølverbrudeparret Du kun skue Froe, som paa sin Elskovs første Dag. Slaaer ei Hjertet med den samme Varme J sin Høst, som eengang i sin Vaar Boer ei Troeskab under hvide HaarEr der ikke Trøst i Vennearme, - Rosenmøe, bliv Du da Sølverbrud, Sølverbrud, den gyldne Krands du vinde Der, som Alders Pryd og Troeskabs Minde, Slynger sig om Svanelokken prud! co -Er jeg da end ikke selv tilstede, Slutter mig til Festens muntre Rad; Følger dog mit Hjerte Eder glade Deler jeg dog kjærligt Eders Glæde. Jntet Greb i Harpens Strænge lærte: Mig Comoenen i sin høie Gang, I det Stille toner kun min Sang, Som en Gjenklang af det varme Hjerte Glæden er jo taus, og Hjertet tier, Svulmende i Fylden af sin Lyst, Og hvad dybt sig rører i mit Bryst Tolke ei Pimpleias Meloder,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Kjøbenhavns Børs den 17de Junii. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 212. Spec. 215. Spec. solgtes til 12 Rbmk. 14 1/2 s. BankDisconto 5 pC. Norske Speciess. pr. 10 Specier. 19 3/4 Rbd. Sedl. Svendske Sedl. pr. Rdl. Rigsgjæld 52 a 52 3/4 s. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig., inden Renter) 94 1/2 a 95 Rbdlr. Sedler. Dito dito 89 1/2 a 89 3/4 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1 a 103 Rbd. r. S. Dito dito, 1101 a 111 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Avertissement. Da jeg agter snarest muligt at ophæve den af mig efter min afdøde Mand Kjøbmand Jørgen Hansen førte Handel, saa anbefaler jeg mig fremdeles med et udsøgt Partie af Jsenkram og andre Vare i større og mindre Deele. Paa Grund af min ovenanførte Hensigt, kan enhver være forsikkret om at erholde Alt til de billigste Priser. Skulle Realisationen af Varene og min deraf følgende Handels Ophævelse finde Sted, vil den til Handel, saa fortrinlig beliggende Boutique i min eiende og iboende Gaard paa Gravens Gade, samt Gaardens øvrige Leiligheder og Beqvemmeligheder, med Undtagelse af hvad jeg selv til Beboelse maatte re servere mig, kunde faaes tilleie bemeldte Fløttetid, hvorom de Lysthavende i saa Fald nærmere maatte søge at træffe Accord. Aalborg den 6te Juni 1825. Som Laugværge: Wølffert. Abel sal. Jørgen Hansens.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
(Of the naval Chronicle for 1807.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Paa Hjemreisen seilede de saa langt mod Norden, at de, skjøndt i Sommertiden, saae store Øer af Jis, hvor Høge og andre Fugle hvilede dem efter den lange Flugt fra det faste Land. De saae ogsaa nogle store Fugle med røde Næb og Been, noget større end Heirer, som de formodede vare Storke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Til St. Jves i Cornvall kom de, omtrent ved Enden af October, hvorfra de toge Veien til Sir Johns Lutterals Borg, hvor Mr. Buts, Mr. Bastle og andre Herrer, som havde været med paa Reisen bleve meget artigen modtagne og beværtede, og derfra fortsatte de Reisen til Londe don. Mr. Buts var saa forandret ved alle de Besværligheder han havde gjennemgaaet paa Reisen, at hverken hans Fader eller Moder troede det var deres Søn, indtil han viste dem, et hemmeligt Mærke, en Vorte han havde paa sit Knæe. Nogle Maaneder efter deres Ankomst, kom hine Franskmænd, som de Engelske havde berøvet deres Proviant i Newforndland til Engeland, og fremførte deres Klagemaal til Kong Heinrich den VIIl over den slette Maade hvorpaa de vare blevne behandlede. Da Kongen havde undersøgt Sagen og fandt at kun den haarde Nødvendighed havde tvungen hans Undersaattere til at behandle de Franske saa haardt, følte han saa megen Medlidenhed med dem, at han isteden for at straffe dem, betalte de Franske den hele Sum af de røvede Levnetsmidler af hans egen Pung.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Efterretning om Øen Curacoa. (of the Quebec Mercury.) Curasog ligger under 12 Graders nordlig Brede, 10 Søemile fra det faste Land af Terra Firma. Den er 30 Mile lang og 10 Mile bred, Øen er ikke allene ufrugtbar, og har intet andet Vand, end hvad Regn giver den, men Havnen er en af de daarligste i America; de Hollandske have imidlertid bødet paa denne Mangel. De have bygget omkring denne Havn en af de største og meest nette og reenlige Steder i Vestindien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
De offentlige Bygninger ere talrige og smukke, og Magazinerne store, godtbeliggende og velforsynede. Al Slags Arbeide bliver her foretaget ved Maskinerie, noget deraf saa vel indrettet at Skibe kunne paa engang løftes lige indi Dokken. Endskjøndt Øen, som sagt, er ufrugtbar, har dog den hollandske Jndustrie bragt den til at frembringe en betydelig Deel af Sukker og Tobak, desuden har den gode Saltværker, hvorom der er meget Søgning fra de engelske Øer og fra Colonierne paa det faste Land. Men hvad som gjør denne Øe endnu meere fordeelagtig for Hollænderne, er den Contrabandehandel, som og føres mellem Jndbyggerne og de Spanske; tilmed er dens Havn et almindeligt Samlingsted for alle Nationer i Krigstider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
De hollandske Skibe fra Europa anløbe denne Øe, for at erholde Efterretninger eller faae Lodser, og derfra begive de sig for at drive Handel paa de sydamerikanske Stater, som de føre meget stærk, da det er meget vanskeligt for de spanske Skibe, der skulle forsvare Kysten, at tage disse Skibe, thi de ere ikke allene stærke, forsynede med en Deel Kanoner, men de ere endog bemandede med et talrigt Skibsmandskab af udsøgte Søefolk, hvis hele Jnteresse afhænger af Skibets Bevarelse og Reisens lykkelige Udfald. De have hver en Deel af Ladningen, som er af en vis Værdie, i Forhold til hvad Post Eieren beklæder ombord paa Skibet, hvilket Kjøbmanden, giver dem paa Credit og det for Jndkjøbsprisen. Dette gjør at de kjempe med ualmindeligt Mod, der er desuden en Slags Handel og Færsel mellem denne Øe og det spandske faste Land.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Curacon har talrige Vare Oplag, næsten fulde af alle Europas og Vestindiens Handels=Artikler. Der ere alleslags linned og uldne Klæde vare, Kniplinger, Silke, Baand, Jernredskaber, Krigsfornødenheder, Brændeviin, Specerier fra de molukkiske Øer, og Calicoer fra Jndien, hvide og malede. Hertil bringer det hollandsk Vestindiske og Afrikanske Selskab aarlig fire Ladninger Slaver, og til dette Marked komme Spanierne selv i smaae Skibe, og føre gemeenlig tilbage med sig ikke allene den bedste Deel af Negrene til en meget høi Priis, men endog store Qvantiteter af alleslags Gods; og Sælgeren har den Fordeel, at Udskudet fra Vare=Oplager og Silkeboder, som ere gaaet af Moden og ikke kan sælges i Europa, afsættes meget vel til dem, da blot den Anbefaling at det er europæisk Gods, er til skrækkeligt for dem. Spanierne betale i Guld og Sølv Mynter eller i Stænger, Cacao, Vanille, Chinabark, Cochenille og andre kostbare Sager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Handelen paa Curasoa i Fredstider indbringer Hollænderne aarlig en 500,000 Pund Sterling. men i Krigstider er Fordelen meget større, thi da er det, den almindelige Handelsplads for Vestindien, det er et Tilflugtsted for Skibe af alle Nationer, og forsyner paa samme Tid enhver af dem med Vaaben og Ammunition for at ødelægge hinanden. Da al Samqvem med Spanien er nu afbrudt, have de spanske Colonier neppe noget andet Market, hvorfra de kunne blive forsynede med Slaver eller Gods. De Franske komme her for at kjøbe Kjød, Korn, Meel og Huusgeraad hvilke de Engelske bringe fra det faste Land af Nord=Amerika, eller som ogsaa er udført fra Jrland, saa at enten i Fred eller Krig, florerer Handelen herpaa overordentlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Handelen paa alle de hollandske, amerikanske Colonier blev oprindelig ført allene af det vestindiske Compagnie, nu betale de Skibe, som føre denne Handel, to og en halv pro Cent for deres Licen, ser, men Compagniet har imidlertid forbeholdt sig den hele Handel, der føres mellem de amerikanske Øer og Afrika.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Den engelske Søecaptain Wil sons Hændelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Efter at Kaptain Wilson igjen omsidder var sat i Frihed, gik han atter tilsøes, og efter at have samlet en Formue, nedsatte han sig i Horndean i Hampshire. Dette eensomme Tilflugtssted forlod han igjen frivillig og modtog Kommanden af Skibet the Duff, udrustet af det det engelske Missionair Selskab til en Reise til Øerne i Sydhavet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Udenlandsk. Hs. Majæstæt Kongen er den 13de dennes, om Aftenen, i allerhøieste Velgaaende indtruffen til Rendsborg, hvor han agter at forblive til den 23de. Hs. Majestæt Dronningen og de Kongel. Prindsesser vare blevne tilbage i Louisenlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Ved Placat af 2de Juni er bekjendtgjort, at den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Juli August og September Maaneder 1825 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der kunne afgjøres med Rigsbanksedler, er bestemt til 212 1/2 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 6 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Jfølge Cancellie-Placat af 4de dennes skulle Hedestrækninger, der opdyrkes i Forbindelse med andet allerede opdyrket, Jord, være fritagne for at svare Tiende i et Tidsrum af 20 Aar fra det Aar at regne, saadan Hedejord første Gang bærer Sæd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Under 14de dennes er udkommen en Cancellie=Placat, hvorved bestemmes: 1) at enhver, der har Kaldsret til en Skole, hvor den indbyrdes Underviisnings Methode er bifaldet og indført, bør, i Tilfælde af Vacance i Skolelærer-Embedet, besætte dette med en Person, som, foruden de øvrige befalede Egenskaber har Dygtighed til at anvende bemeldte Methode efter de allernaadigst approberede Bestemmelser for samme, samt at Collats ei bør udstædes for den til et saadant Skolelærer Embede Kaldede, forinden fylstdestgiørende Beviis, enten ved troværdig Attest, eller ved Prøvelse, er præsteret for at han besidder denne Dygtighed. 2) at de i Skolelærer-Seminarierne dannede og derfra afgaaede Seminarister, saa og de allerede ansatte Skolelærere kunne vente, at det, naar de, i paakommende Tilfælde, søge om Ansættelse som Skolelærere, eller om Forflyttelse til mere indbringende Skolelærer-Embeder, og naar de tillige besidde de ellersfornødne Kundskaber og Færdigheder, skal tjene dem til særdeles Anbefaling, at de med tilbørlige Attester fra den i Kjøbenhavn værende Normalskole for denindbyrdes Underviisnings Methode, eller fra Forstanderen ved et kongeligt Skolelærer-Seminarium, eller og fra Sognepræster paa de Steder, hvor Methoden er indført, og som af Cancelliet ere bemyndigede at udstædet saadanne Beviser, kunne godtgjøre at de have erhvervet den fornødne Kundskab om denne Lærremaade og dens practiske Anvendelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Rapsæden er i Aar mislykket i Lolland. - En Baad fra Feiøe med 3 Mand har nylig været i det store Belt paa Fiskerie. J en Tid af 20 Dage fangede de omtrent 1,200 Torsk og en Helleflynder. Nogle af disse Fisk saltes og andre præpareres til Klip og Stokfisk, for derefter at forhandles. Senere er en Jagt med 6 Mand i lignende Hensigt gaaet samme Tour. Jngen, end ikke de Ældste paa Øen, mindes saadant Fiskerie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Den 3die Dennes, om Aftenen, afbrændte den tætved Wandsbeck beliggende lütgenske Vandmølle, samt Garverie, Vaaningshuus og et Sidehuus. Betydelige Forraad bleve tillige ødelagte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Ved Hjælp af 3de Muddermaskiner er siden Aaret 1821 i Aaen fra Ourebye til Saxkøbing 3000 Alen opmuddret til 6 1/2 Fods Dybde og 14 1/2 Alens Brede. Andre 3000 Alen, der fortiden ikkun har 4 til 5 Fod Vand, skal endnu, førend det hele Arbeide er færdig, udmuddres til samme Dybde og Brede. En kostbar, men tillige meget nyttig Indretning af et Basin ved Saxkøbing, er paabegyndt i denne Sommer, og den hele Havneforbedring for Fartøier paa 350 Tønder skal være tilendebragt 1828.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Kjøbenhavns Børs den 24de Junii. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 211. Spec. 213. Spec. solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. BankDisconto 5 pC. Norske Speciess. pr. 10 Specier, 19 a 19 Rbd. Sedl. Svendske Sedl. pr. Rdl. Rigsgjæld 51 3/4 s. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. inden Renter) 95 1/4 Rbdlr. Sedler. Dito dito 90 1/2 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Dito dito 109 1/4 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-01
Avertissement. Formedelst Forandring af Boepæl, er jeg findet underhaanden at bortsælge mit eiende og iboende Sted, beliggende paa Nørregade og bestaaende af 7 Fag Huus. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Lysthavendes Efterretning. Om Kjøbet accorderes med Undertegnede. Mette Chatrine Toft. Blik Bihjælper-Skilter, til Brug ved indbyrdes Underviisning, faaes hos Skolelærer Beck i Thisted, for den firedobbelt nedsatte Priis - 2 s. Stykket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Om den aftikanske Nation Ashanteerne. Grom the literary Garette.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Vi have en Ven og Correspondent at takke for nogle interessante Efterretninger angaaende Afhanteernes Konge, Hovedstad og Folk, Ashanter er et mægtigt Kongerige i det Jndre af Africa. Somen Jndledning hertil, ville vi forud anføre, at den sidste Krig, nøiagtig fortalt i alle Aviser, som bragte de stridende Armeer af Fanteerne og Ashanteerne (de rivaliserende Nationer paa Guldkysten) ned til vores Colonie ved Kap KonKastle, og i nogen Tid truede dens Sikkerhed, gar Anledning til en Ambassade til Monarken i det sidste Land, som maaskee i Tiden vil vise sig meget velgjørende for den engelske Handel og aabne ennye Vei for Opdagelser i det Indre af Afrika. De kloge Forsvarsmidler Gouverneuren afbenyttede og den godt vedligeholdte Neutralitet, som Colonien iagtog, indgjød de stridende Partier megen Agtelse for den større Grad af Disciplin og andre en civiliseret Nations Fordele, som de vare Vidne til, og ved Krigens Slutning, yttrede de seirende Afhanteer i deres Prindses Navn, det inderlige Ønske, at en venskabelig Communication. igjen maatte blive aabnet mellem deres Kongerige og Kap Konst, hvilket den mellemliggende indfødte Nation, som nu var bragt til Lydighed, hidentil havde lagt de største hindringer i Veien for. For at benytte sig af denne gunstige Leilighed, havde den Ambassade eller Mission som blev udsendt, ikke allene til Hensigt at faae oprettet en regulair Handel, men ogsaa i videnskabelig Henseende at undersøge et Land, som hidentil har været saa lidet bekjendt. Den naaede heldig Commassie (eller Cummate, som man ogsaa skriver det) Ashanteernes Hovedstad, beliggende omtrent 190 engelske) Mile fra Kap Konst, efter mange Dages meget trættende Reise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Efter nu at have givet en Forklaring over de nærmere Omstændigheder, ville vi strax meddele en Extract af et Brev, dateret den 21de Juni 1820 fra en Herre i Afrika til en Ven i Engelland, hvori han beskriver deres Modtagelse ved det Ashanter. ske Hof.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Ved Ambassadens Jndtog i Commassie, Hovedstaden, bleve de modtagne af en umaadelig Ho den Mennesker, Vagten trak strax op og gjennemgik mange afrikanske Evolutioner, saasom Skyden, under Musik, Flagning a. Efter at have standset omtrent en halv Time, skrede de langsom fremad, men efter igjen at have gaaet faa Skridt frem, bleve de opholdte for at høre en Sang, medens Gevæhrsalver bleve affyrede til Ære for dem. Dette continuerede hele Tiden medens de passere, de gjennem den første Gade, en engelsk Miil i Længde. Ved Hjørnet af Kongens Pallads gjorde de holdt, medens de Foræringer de havde med til ham bleve nedlagte i et Huus tæt derved; og fortsatte derpaa igjen deres Vei ned af en lang Gade, og bleve anviste Sæde i en aaben Sal for at Folket kunne faae dem fuldkommen at see. Mængden, der var forsamlet, overgik vel en fyrgetyve tusinde Sjele.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Efter et Qvarteers Forløb kom de kongelige opvartende Officiantere for at forkynde at Hs. Majestæt behagede at see dem. Siddende paa deres Hængematter, nærmede de sig Torvet, som næsten er en engelsk Miil lang og meere end en Fjerdendeel Miil i Breden, her faldt dem strax en stor Mængde Standarter og store Skjermer i Øinene, da man saae enhver Caboseer (det Navn, som man tillægger enhver Høvding eller Anfører),med deres Koner, Børn, Krigere, Slaver og øvrige Følge, der alle omringede deres Chef. Efter et kort Oversyn at dømme, maae der have været en tre hundrede Personer saaledes udmærkede ved store Paraplyer eller Skjerme, hver af dem commanderede fra som hundrede til tre tusende Mand. Rundt omkring i denne Cirkel, rendte de omkring, hilsede og tog enhver Anfører i Haanden; enhver havde sit Musikchor, og naar de bil sede lød Musikken, medens de saluterede med Musketter, Vifter, Elefantshaler og Gud veed Alt, som et Tegn paa deres Respect. Naar de nærmede sig nogen af Prindserne af Blodet var Støien. reent bedøvende, hvad maae det da ikke have været naar de nærmede sig Hans Majestæt. Kort sagt enhver Ting, som Taushed ikke førte Herre, dømmet over, søgte af alle Kræfter at gjøre saameget Allarm som muligt.