Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Odelsthingets Forslag af 11te September, betræffende Lemlæstelses=Straffes Ophævelse og Forandringer i forskjellige andre Straffe, blev taget under Ventilation, hvorefter §. 1 i Forslaget blev eenstemmig forandret saaledes: Alle LemlæstelsesStraffe skulle være afskaffede. Jsteden for den forhen for falsk Vidnesbyrd fastsatte Straf paa 2 Fingre skulle Dommerne for Fremtiden tilfinde den Skyldige Friheds Tab paa Livstid. Jsteden for den hidindtil i flere Tilfælde bestemte Straf af Haandens Forliis anvendes for Fremtiden Frihedens Tab paa 10 Aar. Jsteden for at stinges igjennem Haanden og ristes ud imellem Fingrene, Frihedens Tab paa 2 Aar, og isteden for at stinges igjennem Haanden, Frihedens Tab paa eet Aar. §. 2 blev eenstemmig antaget. J. 3. blev antaget saaledes: Alle Piinsler, som ved Lovene ere anordnede tilligemed Dødsstraffe, skulle være afskaffede, og Dødsstraffen selv skal i alle Tilfælde bestemmes til simpel Halshugning med Øxe. Kun ved Søe- og Land-Magten maa foruden denne Dødstraf Arquebusering fremdeles finde Sted for militaire Forbrydelser. J Henseende til Behandling af Forbryderens døde Legeme forbliver det efter Lovene. De øvrige Paragrapher i Forslaget bleve alle antagne. - Ved Odelsthingets Møde den 19. September oplæstes Repræsentanten N. Omsteds Forslag, at ingen Bank etableres i Norge, førend Pengevæsenet er sat paa en fast Fod, og de circulerende Rigsbanksedler ere indløste, og at Banken, naar den oprettes, bliver privat og uafhængig af Regjeringen; - Repræsentanten Capitain Wetlesens Forslag i Henseende til at Haandverks=Laugene fremdeles maae vedblive under de Bestemmelser, som eragtes nødvendige m.v. Christiania, den 29 Septbr. 1815. Hans Kongelige Høihed Kronprindsen blev, ved sin Ankomst til Røraas den 21de Septbr., hindret ved Forretninger fra at besee de derværende Anlæg, henhørende til Kobberverket, men H. K. H. Prinds Oscar begav sig samme Aften Kl. 10 til SmelteOvnene, hvor han modtoges med Fakler af 80 Arbeidere, der hilsede Ham med gjentaget Hurraraab. De havde opreist en Obelisk med et Transparent, der havde følgende Jnscription: "Bergmændene i Nøraas byde Dig, ædle Prinds, og Din elskede Søn et velmeent Velkommen. Rygtet om din Mildhed har glædet os. Gid Almagtens Gud beskytte Eder Begge paa Eders Reise!" Efterat H. K. H. Hertugen havde her betragtet Alt med den Opmærksomhed, det saavel fortjener, vendte han tilbage til sine Værelser under nye Yttringer af Folkets Glæde. Morgenen derefter den 22de Septbr. steg H. K. H. til Hest for at begive sig til den næsten en Miil bortenfor Røraas beliggende Grube, gjennem hvis Gang man gaaer ned uden Besvær, da den er høi og bred. H. K. H. ledsagedes af 50 Grube Arbeidere, som alle vare forsynede med Fakler. Paa Halvveien stod en smukt illumineret Æreport med Kronprindsens Chiffre. Da Prindsen var kommen til Enden af denne Gang, omtrent 60 Favne dyb, løsnedes flere Skud, hvorved tre nye Orter aabnedes, hvilke i deres Orden fik Navn af Carl den 13de, Carl Johan og Oscar. Ethvert af disse Navne udraabtes under et tredobbelt Hurra og Musik af Blæse Jnstrumenter. H. K. H. opholdt sig omtrent en Time i Gruben, hvorefter han atter steg til Hest, og ankom til Staden Kl. 1. - Klokken 3 afreiste H. K. H. Kronprindsen fra Røraas. Foran Hans Vogn rede 15 formuende Gaardmænd, som nanmodede havde indfundet sig for at ledsage Ham de 2 første Miil. H. K. H. tildeelede Enhver af dem en af Landbrugs=Akademiets Medailler, hvilke de modtoge med den meest levende Fornøielse. Ved Tolgen, hvor just findes en Hytte, som hører under Nøraas, havde Jndbyggerne opreist en Æreport af Løv, og yttrede deres hjertelige Ønsker paa den meest levende Maade. Jblandt Andet sagde en Kone til Kronprindsen: "hvorfor reiser Du fra os, Bliv dog idetmindste idag hos os; vi skal sørge paa det Bedste for Dig.