JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Kiøbenhavn, den 29de Juli. D. 31. Maji er Candidatus Juris N. Lund confirmeret at være Forstander for Duebrødre Kloster i Roeskilde; d. 7. Juni er Sognepræst Hr. M. C. Müller beskikket at være Sognepræst for Høybye Menighed i Sielland; s. D. er Candidatus Juris L. Roed forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret samt alle Over og Underretter i Danmark og Norge; d. 14. f. M. er resid. Capellan Hr. G. C. Krog confirmeret at være Sognepræst for Nye og Sønnerup Menigheder i Sielland; Sognepræst Hr. P. S. Abel beskikket at være Sognepræst for Tveds Præstegield i Christiansands Stift; personel Capellan Hr. T. Lund ligesaa til Sognepræst for Kleps Præstegield i samme Stift; s. D. er Examinatus Juris C. Jespersen beskikket at være Byefoged i Nexøe og Aakirkebye samt Herredsfoged og Skifteskriver i Sønder Herred paa Bornholm; Birkedommer og Proturator H. J. Trojel confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Baronier Holstenshuus Birk i Fyen; ligesaa er J. M. Berg beskikket at være Cancellieraad. Den 21de Juni er Studiosus N. Müller confirmeret at være Sognepræst for Balslew og Eibye Menigheder i Fyen; Studiosus C. A. Jessen ligesaa som Sognepræst for Sønder Harritslev, Rakkebye og Seilstrup Menigheder i Aalborg Stift, ligesaa er Studiosus P. J. Berg forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Stege paa Møen, og L. B. Kyffina confirmeret at være Nave gations-Jnformator i Bergen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Odense, den 2den Aug. hensat i St. Knuds Kirkegaard. Paa Liigpladen læses J Gaar blev Frue Landsdommerinde Bendz's Liig, følgende: Her gjemmes Støvet af Velædle og Velbyrdige frie Elisabeth Hedevig Aagaard, Den Kierligste Ægtefælle, ømmeste Moder, Den oprigtige Veninde og varme Christen; Fodt 1756 den 6te December: J Kirke Saabye Præstegaard i Sielland. Fader= og moderløs fra de spædeste Aar Blev hun forsørget ved Forsynets bliide Haand, Opdraget af den dødigste Kone, Præste Enken Mad. Hersleb i Roeskilde, Og understøttet af den Fader Himlen opvakte hende i hendes afdøde Farbroder, Conferentsraad Aagaard, Jndtil hun indtraadte i Ægteskab den 7de Junii 1777 Med Hr. Laurits Martin Bendz, Landsdommer og Borgmester i Odense. Ved hendes tidlige sørgelige Død den 26de Julii 1793. Saarede hun dybt sin efterladte Mand, Sine 3de uskyldige Børn, Og alle sine Venner. Saa gik du Sallige! fra Støvets Sorg, til Glæden i det Høie O skue fra Himlene, vor Længsel Tak og Taare blandet Øie!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Avertillements. hørende, udsettes paa Rente til næste 11te Decbr. 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Af Umyndiges Arvemidler, Schousboe og Selleberg Godser til efterskrevne Capitaler nemlig: No. 1. 35 Rd., Nr. 2. 134 Rd. 3 Mk. 6 s., Nr. 3. 21 Rd. 1 Mk. 5 s. og No. 4. 154 Rdlr. 3 Mk. 7 s. Disse benævnte Capitaler bekommes til Laans imod behørig Sikkerhed, og Renter 4 pro Cento, naar Vedkommende derom betids henvender dem til S. T. Hr. Justitsraad Berg til Schousboe. tage og tamme Canari=Fugle ere tilkjøbs at faae, og anvises U fra Adressecomtoiret. midt i tilkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn, og med Skipper Jeppe Hansen af Skibhusene, agter sidst i denne eller tager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig hos Hr. Kiøbmand Lottrup eller hos Skipperen. Tormedelst indløbne Omstændigheder er min 4de Quartal Auction, udsat til den 5te August, og ere Catalogi nu at bekommes paa Adressecomtoiret og hos mig selv. Odense den 1ste Aug. 1793. Frideric Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
De som haver Pantegods i afgangne Hr. Lieutenant Zimmer manns og Frues Stervboe, ville i det seeneste inden 14 Dage fra Dato indløse samme hos Stervboets Casserer Hr. Procurator, Faber, da det i andet Fald, ved Stervboets Meubel-Auction vorder bortsolgt. Odense den 26de Juli 1793. en Capital af 1100 Rd. forlanges strax til Laans, mod ganghar Rente og sikkert Pant i en betydelig Bondegaard der i Landet. Nærmere Efterretning herom faaes hos Hr. Byefoged Bluhme i Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Dersom en redelig og fredelig Mand med 11. eller uden Familie skulde have Lyst helst strax eller til førstkommende Maj at forpagte en udskiftet Præstegaards Avling med Tiende, omtrent 680 Rd. Hartkorn, vil man behage at henvende sig enten til Kammerraad Switzer i Bryggergaarden No. 2 paa Kiøbmagergaden i Kiøbenhavn, eller Provst Wædeles i Tinstrup pr. Sorøe eller og Procurator Flindt i Korsøer, som alle give nærmere Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Ved den, sidstafvigte 1ste Julii, over Sr. Christian Lihmes, under No. 87 i denne Byes store Adelgade beliggende Gaard, med iværende Hestemølle, dertil hørende Privilegier, samt tilliggende Hauge og Gaardsrum holdte 4de Auction, bleve disse Eiendomme ei bortsolgte, formedelst at de budne Summer vare langt under den paa Eiendommene sadte Vurdering, og den Høistbydende ei præsterede den æskede Caution for sit Bud og Conditionernes øvrige Opfyldelse. Da nu Lihmes Værge har anseet 5te og sidste Auction nødvendig, saa er samme berammet at holdes i Gaarden førstkommende 5te August om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de forhen bekiendtgjorte Conditioner, hvilke forinden kan faaes til Eftersyn hos Værgen, Poul Christiansen her i Byen. Middelfart den 24de Juli J. Bluhme. Aandagen den 5te August først. Formiddag Kl. 11 Slet, bli Vi ver udi Gribsvad Kroe foretaget offentl. Licitation paa den ny Steenbroes Opbygning af tilbugne og kløvede Kampesteene, over den forbi Gribsvad i Skiællet imellem Rauneberg og Wends Herreder, tvers over Landeveien fra Odense til Middelfart løbende Bek; hvilket herved tiener Liebhaberne til Efterretning, ligesom og at Licitations=Conditionerne tilligemed det tagne Overslag forinden Licitationen hos os underskrevne kan bekommes til Eftersyn. Odense og Brahesholm den 26de Juli 1793. J. J. Mulius. Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-02
Vandagen den 5te August førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, Vi bliver foretaget 3die og sidste Auction over afg Mad. Jørgensens Stervboes Gaard, beliggende under No. 53 i Overgade her i Byen, bestaaende til Gaden af 21 Fag, 2 Etager med Kielder under og Jndkiørsel til Gaarden; i Gaarden 22 Fag ligeledes 2 Etager, 4 Fag Tilbyg og 6 Fag Halvtag, alt Muur og Bindingsværk, for største Deel nyt og vel indrettet til Kiøbmandsbrug, og kan Gaarden saasnart Jndboen er bortsolgt urax tiltrædes og tages i Besiddelse; hvilket herved til Lysthavernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 29de Julii 1793. L. M. Bendz. Arresten i Weyle undvigte Tyve Ole Andersen, Hans Halvor Efter den under 10de d. M. gjorte Bekiendtgiørelse, om de fra sen og Hustrue, er denne sidste opbragt arrestert i Hierup Arrest, og endelig hertil hidbragt. Af det over hende optagne Forhør er det sikkert at formode, at Ole Andersen og Hans Halvorsen endnu opholde sig i Fyen; man haver desuden bragt i Erfaring, at de Tirsdagen den 23de dennes haver været i et Kroehuus 1 JndslevOle Andersen, som er klædt i en gl. grøn Fraqve, røsflosset Vest, sorte Buxer og Skoe paa Beenene, samt en trekantet Hat paa Hovedet, udgav sig her for en Skrædersvend, han er maadelig høi, breed, af Ansigt og brunagtig Haar, samt svag til Fods. Hans Halvorsen, kaldte sig paa dette Sted Andreas Nordmand han taler Norsk, er temmelig hol af Vext, og luer noget fremad med Hovedet, samt giver sig Anseende af Eenfoldighed, han udgiver sig for Søefarende, og til Kiendetegn derpaa, fremvilser hans Navn udbrændt i den ene Arm. Han er iklædt en gl. graaagtig lappet Overkjortel, stribet Brystdug, Lerreds Buxer og Skoe paa Benene, samt en al rund Hat. Da det interesserer den almindelige Sikkerhed at see disse tarlige Tyve, at hvilke den første allerede er dømt til at stryges til Kaget og Livstid at være underkastet Fæstningsarbeide, raagredne, saa efterlyses de atter herved, med Anmodning om at hvor som forefinder disse, behagel. vilde anholde dem og derom meddeele mig Underretning da Paagribelses=Omkostningerne kal blive erstattede. Weyle den 26de Juli 1793. Lange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Odense, den 5te Aug. Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn d. 27. Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
J Sielland og endnu mere i Jydland har i forrige Uge en Orkan, geleidet med Tordenveir og Hagel, gjort stor Skade; - Ventelig det samme Tordenveir, som i Sielland dræbte Postillionen tilligemed Hesten 3 Mile, fra Roeskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
En Kongel. Placat af 3die Juli bestemmer nøiere Varigheden af de Algierske Søepasse. Efter samme gielde de kuns for een Reise, som ansees sluttet, naar Skibet. kommer tilbage i en Havn af et af begge Rigerne eller Hertugdømmene, eller naar de gaae fra en fremmed Havn til en anden, og passere enten Cattegattet eller den Slesvigholstenske Kanal eller Mundingen af Elven. De før 1ste maa aflevere deres Passe til Øvrigheden paa det Sted, hvor de indløbe, de sidste til Øvrigheden i Helsingøer, Nyborg, Glükstad, Altona, eller andensteds, som en dem beqvemt, eller hvor der findes danske Consuls. De Skibe, som ikke naae Høiden af Cap Finis Terre, kan Ligien faae tilbage hvad de have betalt for deres Søepasse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Kongen af Sverrig kom i Tirsdags til Helsingøer, besaae Staden og Udsigten over Sundet. Baron Raland, som af Hs. Majestet Kongen i Sverrig var skikket hertil, sik af Hoffet en Gulddaase med Kongens Portrait, riigt besat med Brillanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Paris, den 22de Juli. Charlotte Gorday havde skrevet det Brev om Marats Myrdning to Dage efter hans Død, og underskrevet det Fredsanledningens 2den Dag. Man har et stort Stykke deraf, men vi ville kuns giøre et Udtog: Man er ikke fornøiet med at denne store Mand skal blot være et Offer for et Fruentimmer. Tilgiv Mant folk, denne Mand vanærede eders Slægt. Det var et hevngier, rigt Dyr, som belavede sig paa at fortære Resten af Frankerige. Jeg troer man har villet trykke hans sidste Ord, mer jeg kan bedste sige dem. Da han havde opregnet Navnene paa en heel Deel i Paris, sagde han, at disse inden saa Dage skulle komme under Guillotinen. Disse Mar sidste Ord bestemte hans Skjebne. Skulde det Pariser Departement sætte hans Figur lige over for Fargeaus, saa kan de tegne disse Ord med gyldne Bogstaver. Hvad der bragte mig til at reise fra Caen, var det Mod, med hvilket vore Frievillige lod sig enrollere. Jeg tænkte det var unødvendigt at saa mange brave Folk gik til Paris for at søge en eneste Mands Hoved, som de letteligen kunne mangle, og derved ødelægge mange Borgere. Jeg troede et Fruentimmers Haand var tilstrækkelig. Jeg tilstaaer at jeg anvendte en liden List for at faae Adgang til ham, da jeg ikke var saa lykkelig at kunne dræbe ham i Conventet selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
De imod Paris marcherende Tropper fra de misfornøiede Departements ere ikke lykkelige. De fra Bordeaux bleve ikke tilladt Giennemmarch igiennem Toulouse. Marseillerne have trukket sig tilbage til Avignon, efterdi den Orange Nationalgarde var blevet dem utroe og GeneralCartaut havde besat Staden Pont St. Esprit, en vigtig Post ved Rhone Floden, og der gjort 450 Fangne, frataget Marseillerne 5 Kanoner og 5 af deres Anførere. Calvados=Tropperne have og trukket sig tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
J Toulouse har man opbragt en Coureer, som skulde gaae fra Bourdeaux til Marseille, for at frembringe et Forslag om at deele Frankerige i 3 Republiker. J Bajona er det ny Kastel ødelagt ved det en heele Deel Krudtfade fløi i Luften, og derved satte her 24 Artillerister Livet til. - Efter Breve fra Perpignan, søgte den spanske General Ricardos den 6. h. at afskiære denne Bye Communicationen med Friheds Bierger, og det indere af Republiken. - Duperret og Brissot ere nu de første, som kan ventes at blive dømte til Guillotinen. - Jmod den Skarpretter, som slog Charlotte Gor dai i Ansigtet efter hendes Død, har Retten fældet Dom. Ligesom Assignaterne falde, stige alle Slags Vahre, f. Ex. et Pd. Sukker koster omtrent 1 Rdlr., og andre Vahre, i Forhold herefter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Den 19de Juli forelæste man et Brev fra Bourbotte og Thutegn, Commissarier ved Armeen paa Kysten af Ro helle, hvori de lade vide, at de have erholdet en stor Fordeel over Jnsurgenterne. Et andet Brev fra Lacomde St. Michel meldte Forsamlingen de Forfølgelser, som Patrioterne eller Jacobinerne maa udstaae af Paoli, som og at paa Corfica vil en spansk, engelsk og neapolitansk Flaade giøre Angreb. - Et Medlem tilkiendegav, at der var en Deel Bisper, som satte sig imod Præsternes Ægteskab. Man foreslog adskillige strenge Midler, men Danton stod op og raabte: Jeg forlanger at de skal opføre sig som deres Formænd, som gave Keiseren det Keigerens var, og Nationen er større end Keiseren. - Thuriet meldede, at efter Breve fra Vernon var Foederalisternes Nederlag større end man troede. Han legger til, at man ved Siden af en død Buzot havde fundet et Sværd med Paaskrivt: Leve Ludvig den 17de. Conventet besluttede strax at lade denne Sabel hente, om hvis Tilværelse man endnu tvivlede. - Gossuin meldte at Qvesnoy, som ligger 2 Mile fra Valenciennes, ere endnu ikke fuldkommen indsluttede, men kan igiennem en Port give Conventet Efterretning om sin Tilstand. - General Budin kom i Bryssers og General Seffer i General Wimpsens Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Et Medlem meldede, at Rygtet sagde: Departementet fra Doubs havde taget sine oprøriske Beslutninger tilbage. Departementet Jura havde fulgt dets Exempel, og havde vegret sig at skikke Forstærkning til Lyon. - Deputeerte fra Ryssel melde, at midt under den heftigste Bevægelse have de 4 nærmeste Departements paa eengang ladet Stormklokkerne ringe, og ladet 300000 Borgere, træde under Vaaben, med hvilke de ved foreenede Kræfter, agtede at angribe Østerriger, Engellænder og Hollænder. Conventet besluttede, at de Departemens=Administratorer, som modsatte sig Ministerens Befaling, skulle henvises til Revolutions=Tribunalet, og straffes med Døden. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Conventet har bevilget 1200000 Livres til Festen d. 10de Aug. - Da General Custine nu endelig har triumpheret over sine Fiender, saa har han offentlig fremstillet sig, og modtaget en uindskrenket Fuldmagt at gaae tilbage til sin forrige Post. J Fredags Morges reiste han igiennem Palais Roial, og Borgerskabet gav ham de tydeligste Merker paa dets Tilfredshed og Beundring. - Spanierne synes stedse at blive meere frygtelige. General Catau torde ikke understøtte Departementet Ande med sine 4000 Md., førend Marseillerne vare drevne tilbage. Piemonteserne trænge ogsaa frem, og have gjort et nyt Jndfald i Savoyen. Der er kommet Klage, at Artilleristerne paa Nybroe vegrede sig ved at affyre Allarmkanonen og det grove Skyts, da Marats Liig paseerte forbi, hvorpaa blev besluttet, at hver Dag skulde en ny Section bevogte Kanonerne. Warschau, d. 20. Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Den 15de overgav den russiske Ambassadeur en No. ta, hvori han forlangte, at de Delegeerte skulle have uindskrænket Fuldmagt til at handle med ham, og strax udnævnes. Dagen derpaa kom en anden Nota, at hvis de Delegeerte ikke den 17de havde faaet saadan Fuldmagt, blev det anseet for en Krigserklæring, og man vilde ansee det som et fiendtligt Skridt, og derefter behandbaade Personer og Godser. J en anden Nota, som er skikket de russiske og preussiske Gesandtere fra Rigsdagen i Grodno, erklares: at man er villig til at træde i Underhandling med Kongen af Preussen, for at skaffe Polen, i Følge Monarkens Løfte, en varig Fred, men de Fourage=Leveringer, som den preussiske General havde udskrevet, og andre Anstalter, gave tilkiende, at der vilde snart en Armee rykke ind i Landet. Den russiske Ambassadeur blev derpaa anmodet om at legge sig derimellem. - Det Project, som er gjort til en stadig Fred imellem Rusland og Polen, grunder sig paa at de nu indtagne Provindser skal beholdes, og den nysatte Grændselinie vedblive, og da vil Keiserinden lade Polen beholde Resten, og tillige forsikkre for Constitionens Varighed. Begges Undersaatter skal lettes i Handel og Vandel saavidt mueligt er. Constantinopel, den 25de Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Kiøbmanden Anbry, som lever her i Galata, har bragt Vexler med sig, som han har kiøbt i Venedig for 8 til 10 Millioner Piastre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Bryssel, den 25de Juli. Beleirerne ved Valenciennes arbeide med Besværlighed paa at sprænge den bedækte Vei og Glacies, for derved at opdage Minerne og at ruinere Batterierne og det store Hornverk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Altona, den 1ste Aug. Den 23de Juli blev Capitulationen af Maynz fuldkommen sluttet, hvorpaa Kastellet, den ny Port, Fortet Mars blev besat med tydske Tropper. J Gaar gik allerede to Kolonner Franske fra Maynz under tydsk Bedækning. J Maynz er Elendigheden ikke saa stor som man havde troet. Overalt hersker Reenlighed paa Gaderne, og disse ere ikke opbrækkede. Jntet tvang de Beleirede til at overgive sig uden Mangel paa Medicin og Fourage. De havde Levnets midler paa tre Maaneder og de manglede intet af Munition; da de Franske bleve indsperrede vare de 220000 Mand stærke, og nu vare de, 4000 Syge iberegnede, ikke uden 15000. Klubisterne blev ikke talt om i Capitulationen. Man troede altsaa de ikke skulle faae fri Udmarsch, nogle af dem prøvede at marchere ud med den 1ste franske Col., men bleve opbragte og sendte til Marienborn, hvor Kongen af Preussen tillod dem fri Afmarsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Maynzerne, som vare blevne deres Churfyrste utroe, have nu hevnet sig paa Klubisterne, pryglet nogle til Døde, nedrevet deres Huse, og ødelagt deres Meubler. Denne Undersøgelse eller Execution varede en heel Dag; men nu er dog Pelitiet bragt lidt i Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Corsica, den 26de Junii. Constitutions=Biskoppen er med alle sine Tilhængere arresteret i Ajaccio og Corti, de catholske Præste, Canonici og Munke forrette nu atter deres Embeder, og Bettelmunkene samle atter Brød; og til Corti er i en stor Forsamling besluttet at jage de franske Commissarier af Landet og skikke alle National-Militaire til deres Hiem London, den 23de Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Uagtet de store Naadesbeviisninger, som ere tilstaaede, Jrlænderne, ere de endnu urolige, og have gjort Oprør, Nyligen angrebe 500 af dem Arresterne, for at sætte 2 af deres Kammerater i Frihed. De Militaire under Ma for Vanoughion dreve dem vel tilbage, men først efter en blodig Fægtning, hvori der faldt paa begge Sider mange og Majoren selv blev blesseret. - J Philladelphia er den franske Gesandt Genet ankommet den 16de Mai som Gesandt fra den fri Repub. Frankerige, og blev naadig modtaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Admiralitetet har faaet Efterretning fra Admiral Gardiner, at han havde sat de ombord havende Landtropper i Land paa Martinique; men da han fandt at hele Øens Jndvaanere ville agere imod ham, maatte han tage Tropperne ombord igien, og søge ny Hielp fra de engelske og spanske Øer. Admiral Forey, som saa let indtog Tobago, er kommet tilbage fra Vestindien paa Krigskibet Trusty, og fortæller, at vi om en Tid af 14 Dage kan vente en vestindisk Koffardie=Flaade af 100 Seilere paa Themsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Warde, den 10de Juli. Afvigte Aften havde vi her et Tordenveir, saa stærkt, gyseligt, og fra mange Hiørner vedholdende, at man ikke erindrer dets Lige. En Straale slog ned paa Kiøbm. Hr. Bruuns smukke og store Vaaningshuus, og, da dette er overalt oven paa med Blye forsynet, deelte sig med samme til begge Ender af Huuset, samt fra Blyets Ender ved Gau lene gik ned henimod alle 4 Hiørner af Huset, og udrev deels Stykker Træe af Vinduerne og deels smaae Steene af Murene, uden at man saae ved Touren videre. Ved det ene Hiørne, aarsagede det, at meget af et Vindue fløihen paa Madame Bruun, som stod i et Kammer ved sin i Sengen liggende Søn, hvorover hun, som enhver kan formode, blev meget forskrækket. Gaarden tog derved nogen Skade, men at den saavelsom ellers den bedste Deel af Byen blev frelst, derfor har han vist Blyet at takke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Ligeledes har en Orkan den 19de Juli anrettet i Wensyssel i Jydland paa adskillige Steder frygtelige Ødelæggelser, og ruineret mange Familier, hele Hiallerup Bye under Dronninglunds Gods, der bestaar af 33 Tdr. Hartkorn, saavelsom endeel enkelte Beboere deromkring, deres Huse ere ruinerede og tildeels omblæste, deres Sæd paa Marken af Rug og Byg, samt Havre, tildeels er reent af Jorden oprykket og ombrækket, saa intet deraf bliver at høste; disse arme og ulykkelige Mennesker have kuns de sørgeligste Udsigter for Føden til dem selv og deres Kreaturer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Kiøbenhavn, den 2den Augusti. Af Dato Frederichsberg Slot den 19. Juli 1793 er udkommet en Forordning, angaaende hvorvidt en Procurator bør være enten pligtig eller berettiget til at aflægge Vidnesbyrd i de Sager, hvor enten hans Raadførsel eller Sagførelse har været brugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Den 30te Juli gik den her forhen liggende russiske Flaade, bestaaende af 9 Orlogskibe og 3 Fregatter, til Norsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Vacance. Det residerende Capellanie til Leganger i Bergens Stift, 94 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-05
Den 28de Juni dette Aar er Personel-Capellan Hr. J. P. Hingelberg beskikket at være Sognepræst for Løsning og Konning Menigheder i Aarhuus Stift; s. D. er Procurator P. Knudsen i Kongsberg forundt Bevilling, at være tillige Procurator ved Underretterne i BuskerudsAmt, og Examinatus Juris R. Schydz ligesaa at være Procurator ved alle Over- og Under=Retter i Danmark og Norge; d. 5. Juli er Præsten Mag. Hr. H. Koefoed confirmeret at være Sognepræst for Ulsøe og Braabye Menigheder i Sielland; Examinatus Juris J. Saxild beskikket at være Fuldmægtig ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission; J. Holst ligesaa at være Navigations Jnformator og Examinator i Nedenus Lehu samt Arendal og Øster Riisøer, den 12te er Personel-Capellan Hr. Hempel confirmeret at være Sognepræst for Søebye og Turup Menigh. i Fyen; Skoleholder N. Bruun ligesaa at være Klokker og Graver i Saxkiøbing; Raadmand og Byefoged T. Wissing i Wiborg ligesaa beskikket at være tillige Herredsfoged og Skriver i Fiends Nørlings Herreder i Wiborg Stift; N. Henrichsen ligesaa at være Postm. og Vognm. i Ringsted, Avertillements.