JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Paa Pallisberg Gods, er død Aftægtssidderen og Enkemand Paul Bertelsen i Bendisgaard, Stabye Sogn, Ribe Stift uden Livs Arvinger, hvis ubetydelige Efterladenskaber, nemlig: hans og nogle af hans forhen afdøde Kones Gangklæder, strax efter Dødsfaldet blev registeret og forseglet; Og da der, under Skiftet ved Boets Aabning 30te Dagen den 3die Julii sidst, blev anmeldt af tilstædeværende: det de ei vidste hvem den Afdødes Arvinger vare, eller hvor de sig opholdte, ligesom og at han hist og her skulle have Penge tilgode, Saa uagtet Stervboen neppe formaaer at udrede Skiftets og dette Avertissements Bekostning, indkaldes dog herved 3de Gange i Raad udi Stiftets Aviser, bemeldte afdødes Arvinger, om nogle ere til, saavelsom Stervboets samtlige Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade udi bemeldte Bendisgaard 6te og 12te Ugersdagen (som bliver den 14de August og 25de September førstkommende) da Skiftet efter bemeldte Afdøde, der disse Tider foretages hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, alt for at efterkomme hvad Lovene bepligter dem til efter død Mand. Pallisborg, den 4de Julii 1794. J. R. Linnet. Fuldmægtig. (ndskiøndt vi ikke formode, at nogen har noget lovligt Krav til vores afdøde Faders og Svigerfader Hans Kalhauges Boe her i Ribe; saa indkalde vi, som hans eneste og myndige Arvinger, dog herved offentligen alle og Enhver, som maatte have nogen Krav i Boet, af hvad Slags det end være maatte, at de dermed fremkomme for os inden 12 Uger fra Dato, under Fortabelsen af deres Ret. Ribe, den 10de Julii 1794. Barsballe. Giertrud Kalhauge. Ole Kalhauge. Curator J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Den 26de Mai i d. A. døde her i Byen Madame Maren Michelsdatter Harbye, Enke efter afgangne Sognepræst til Horbye paa Fanøe under Ribe Stift Hr. Jørgen Taulov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Samme Dag blev hendes Boe af den geistlige Skifteret taget under Forsegling. Ved dets Aabning fandtes et Brev, dateret den 12te Februarii 1784, fra hendes Søn Studiosus JensTaulot, da Jnformator ved Valløe Hospital i Sielland. Men om han endnu er i Live og hvor han opholder sig, vides ikke. Denne fraværende Arving, saavelsom De, der maatte have noget at gielde til eller fordre i dette Stervboe, blive hermed 3de Gange indkaldede at melde sig hos Skifteretten inden den i Loven bestemte Tids Forløb. Stervboets Formue er saa ringe, at den ikke bliver klækkelig til Begravelsens Bekostning. Hvilket meldes de Vedkommende til Efterretning. Ribe den 27de Junii 1794. L. Grundahl. Stiftsprovst. Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilling, de dato 22de April a. c. indkaldes herved alle de, som formeene sig at have nogen Fordring til forrige Raadmand i Colding afgangne Hans Peter Bahnsens Stervboe, lubpæna præclusi & perpetui silentii, inden Aar. og Dags Forløb at melde sig, og deres Fordring, beviisliggiøre. Colding den 31te Maji 1794. C. G. Grundahl. Hospitals Forstander.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Erklæring af det svenske Hof til det neapolitanske i Sagen mod Baron Armfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Den i Stokholm opdagede Sammenrot relse, hvori tilligemed mange andre ogsaa Baron Armfeldt, der havde staaet i særdeles Yndest hos den sidstafdøde Konge, og var bleven efter Høistsammes Død sendt som Gesandt til det neapolitanske Hof, har taget Deel, er bekiendt af de offentlige Blade, saavelsom og den Misforstaaelse, der er opkommet imellem *) Taget af historische politisches Magazin for Janurii 1794. det svenske og neapolitanske Hof formedelst den Beskyttelse, som det sidste har tilstaaet Baron Armfeldt, da det første forlangde hans Udleverelse. Det svenske Hof har i denne Anledning tilstillet det neapolitanske følgende Erklæring. Midt under de afskyelige Rystelser, hvorved Europa seer sig paa nærværende Tid sat i Bevægelse næsten fra den ene Ende til den anden, i en Tidspunkt, da alle Hoffer endnu som hyggeligere end forhen skulde vaage for deres fælleds Jnteresse, seer det svenske Hof sig nødt til at erklære sig med høi Røst og uden Omsvøb over en ligesaa overordentlig, som for sig fornærmende Begivenhed, men som dog alt forgodt rimer sig sammen med alle andre Modsigelser, der harakteerisere vore Tider og dette Aarhundrede, hvilket er ligesaa frugthart paa Forbrydelser, som paa Opklaring, og just derved vil blive en mørk Talle for Efterkommerne. Europa, der allerede er underrettet om det afskyelige Complot, som Baron Armfeldt Kongens forhen værende befuldmægtigede Minister ved de italienske Hoffer, har opspundet, maa ogsaa ikke blive uvidende om det besynder, lige Forhold, som Hs. Majestæt, Kongen af begge Sicilierne, ved denne Leilighed har udviist imod Hs. Majestæt, Kongen af Sverrig, i det samme forundte en Statsforbrydet, som Baron Armfeldt, Beskyttelse, Velvillighed og Understyttelse; i det han forundte denne et Tilflugtsted i sin egen Hovedstad, ja endog i sin Oberhofmesters Pallads, med tydelig Foragt baade for alt det, som retmæssige Souverains i slige Tilfælde ere hinanden skyldige, saa og for de retfærdigste og venskabeligste Fordringer, som Hs. svenske Majestæt gjorde for at erholde en med de sorteste Misgierninger overvældet Forræder af sit Fædreneland udleveret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Det svenske Hof maatte troe at fornedre sin Værdighed, naar det her udlod sig vidtløftigere over den nu alt for meget beviiste Forbrydelse af Baron Armfeldt. Det er for nærværende Tid nok, at samme kiender den et ter dens heele Omfang. De uforkasteligste Beviser, som det har derom i Hænder, vilde blive bekiendte nok, naar Forrædernes Navn inden faa Dage vil bekomme et saadant Sted, der just ikke meget skal smigre dem, der have beret ham med deres Beskyttelse. Man er aldeles ubekiendt med Hemmelighederne, ja man ønsker endog ikke engang hverken at vide, hvorledes det neapolitanske Hof har kundet saa ledes forglemme sig, at betroe ham samme, eller hvorledes det har kundet lykkedes denne nye, Protens at forblinde saa aldeles dette Hofs Øine, paa en Tid, der er saa frugthar paa alle Slags Forræderier, ja da denne Barons Flugt selv, uden at have erholdet Tilbagekaldelse eller Afskeed af sin Herre, vidnede meer end tilstrækkeligt imod ham. Men det vilde ligeledes stride ligesaa meget imod det svenske Hofs Værdighed, hvilket i saa mange Aarhundrede har vidst at vedligeholde sin gamle Uafhængighed og den fortrinlige Agtelse, som ingen af dens Lige nogensinde ustraffet har forsøgt at giøre det stridig, naar det længer vilde dølge sin billige Misfornøielse for en Magt, med hvilken det stedse har søgt at vedligeholde det fuldkomneste Venskab, og til hvilken det dog i denne Anledning forgieves har henvendt sig for at forsikkre sig en Forræders og oprørstUndersaats Person, der havde tilsvoret sit Fædre neland og den retmæssige Regiering, som han i samme var undergiven, en total Omstyrtelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Da Hs. Kongelige Høihed, Hertug Regenten, havde Beviser og Baronens Forræderie i Hænder, og havde ladet hans Medskyldige i Stokholm fængsle; saa skrev han med egen Haand et særeget og venskabeligt Brev til Hs. sicilianske Majestæt, og ligeledes et andet til Premier=Ministeren, General Acton. Han gav deri Efterretning om det opdagede Complot, og forlangde af det neapolitanske Hof i Fortroe, lighed den bistand, som de europæiske Magter aldrig have nægtet hinanden i slige Begivenheder. Kongens General, Hr. Baron Palm qvist, Commandeur paa et Krigskib, der var bestemt til at bringe Baron Armfeldt til Sverrig var beordret personlig at overlevere begge disse Skrivelser. J Genua fik han den befaling, at reise det allerhastigste til Neapolis; han ankom sammesteds; Brevene bleve overleverede, ikke desto mindre frembragde de saa liden Virkning, at Baron Armfeldt vedblev rolig at nyde i Hs. ficilianske Majestæts Hovedstad en fuldkommen Frihed, lod sig see offentlig, og besøgde Selskaber, som og Baron Palmavists Afsendelse gik ham ikke an. Denne Sidste har med Grund paadraget sig sin Herres retfærdige Straf, fordi han enten af en slet Tænkemaade, eller af en uundskyldelig Skiødesløshed foretog sin Reise saa langsom fra Genun, og befinder sig nu i Arrest ombord, paa at kongeligt Skib, for at bringes til Sverrig, og siden at dømmes af et Krigsraad. Jmidlertid blev baade Hs. ficilianske Majestæts og General Actons Svar overleverede til Hs. Excellence, Storkantsleren i Sverrig, Baron Sparre, ved det spanske Hofs Gesandt, Ridder Moreno.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Hoffet i Stokholm kunde intet mindre vente, end finde i dette Svar, at Hs. ficilianske Majestæt var langt fra at samtykke Kongens billige Forlangende, og saae i Hs. Kongel. Høiheds, Hertug Regentens Skridt ikkun en forehavt Fornærmelse imod det neapolitanske Ge beer, med det fattede Førset at lade Baron Armfoldt uformodentlig gribe; hvoraf Hs. sicilianske Majestæt gjorde den Slutning, at hans Krones Værdighed var bleven fornærmet Men nu kunde en ligesaa besynderlig, som fal Udtydning af Hs. svenske Majestæts frimodige, venskabelige og directe Skridt, ikke andet end være høist mærkelig for et Hof, som det svenske, der er ligesaa lidet vant til at vedligeholde Forurettelser, som at taale dem, og dissimulere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Subskriptionsplan. Nyeste Samling af Selskabslange, især for blandede Selskaber, af vore bekiendte og yndede Digtere, udkommer om et Par Maaneder paa mit Forlag. - J denne Samling vil man finde: Afskeedsfange, Balviser, Bordsange, Drikkeviser og Selskabslange, Efteraars sange, Folkesange, Faraarsange, Sange for Fattige, og Hæderssange for nogle af Fædrenelandets endnu levende fortienre Mand, Abrahamson, Balle, C. Colbiørnsen, Peder Cramer, C. D. F. Revention og L. Reventlou. P.F. Suhm, J. C. Tode. – Vel ere mange saare fortiente Mænd her ubesiungne; men hverken Vankundighed eller manglende Ærbødighed for deres Værd, kun det Tilfældige i Valget er Aarsag i, at de ikke findes i denne Samling; de vil findes i en følgende, som jeg om nogle Aar agter at udgive, dersom Publikums Yndest for nærværende betrygger mig for Tab. - Det Slags Bordviser, hvoraf Hr. Professor Tode har skienket nogle, hvilke forbigaae den til bestungne Viin, og holde sig til en eller anden god Ret, er uden Tvivl nyt, i det mindste ualmindeligt. Hr. Professorens vittige Muse har krydret dem med saa moersomme Jndfald, at jeg haaber, de ogsaa vil bidrage til denne lille Bogs Anbefaling. En betydelig Deel af de 100de Sange, som denne Samling kommer til at indeholde, ere forhen aldeles utrykte; nogle har for kun været enkelt aftrykte, som Manuskript for Venner, nogle i periodiske Skrifter, og have tildeels faaet Rettelser af Forfatterne selv. - Denne Samling er mere indrettet for Selskaber af begge Kiøn, end de sædvanlige; man finder deri en Sang til Qvindernes Forsvar, en for gode Koner, og flere Veninde=Sange. - Bogen vil udgjøre en sexten Ark, trykket paa fransk Papiir i DuodeFormat, med Musik af Hr. Kapelmester Schall. og Schulz, og et Titelblad stukken i Kobber. Prisen bliver 4 Mk. 8 s. Subskription modtages. hos Forlæggeren S. Poulsen Hofboghandler boende i Antoniistrædet Nr. 324 og 325 i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Bekiendtgiørelser. Natten imellem den 19de og 20de Junii er M. ved Jndbrud igiennem et Vindue stiaalen fra Gaardfæsteren Niels Sørensen Bonde i Galthen Bye, som er bortført: en blaa nye Vadmels Mands=Kiole med lyse og mørke Kammelhaars Knapper, en dito Kiole noget ældere med Kammelhaars Knapper af Couleuren, en blaa Vadmels Vest med 2de Rader runde Sølv=Knopper, en blaa Klædes Vest med 2de flade Rader Sølvknapper, en rødstribet Femskaftet TøiUndertrøie med Metal=Knapper, 2de sorte Hatte, den ene nye. Desuden af Niels Bondes Moders Tøi, endeel baade Gang= og Linklæder, hvorunder var, som kan savnes, 2de silke Klæder, 2de røde Klæder, samt en sort Fløiels Kyse, der alt havde lagt i Stuen, hvorJndbruddet skeede, fra et Bryllup, de nogle Dage forved havde været til. Dagen forved saaes 2de friske og unge Karle i Byen, der gav sig ud for Natmænds Folk, og var klædt i korte blaae Trøier som Skibskarle, hvilke haves mistænkt. Faldbydes noget af det Anførte for velsinde Mennesker, da formodes det anholdt og derefter anmeldt, enten for Eieren eller mig underskrevne, som derfor erbyder en passende Douceur, og ellers vil erkiende saadan Reedelighed med Taknemmelighed. Friisenvold, den 23de Junii 1794. O. Friis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Paa Pallisberg Gods, er død Aftægtssidderen og Enkemand Paul Bertelsen i Bendisgaard, Stabye Sogn, Ribe Stift uden Livs Arvinger, hvis ubetydelige Efterladenskaber, nemlig: hans og nogle af hans forhen afdøde Kones Gangklæder, strax efter Dødsfaldet blev registeret og forseglet; Og da der, under Skiftet ved Boets Aabning 30te Dagen den 3die Julii sidst, blev anmeldt af tilstædeværende: det de ei vidste hvem den Afdødes Arvinger vare, eller hvor de sig opholdte, ligesom og at han hist og her skulle have Penge tilgode; Saa uagtet Stervboen neppe formaaer at udrede Skiftets og dette Avertissements Bekostning, indkaldes dog herved 3de Gange i Raad udi Stiftets Aviser, bemeldte afdødes Arvinger, om nogle ere til, saavelsom Stervboets samtlige Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade udi bemeldte Bendisgaard 6te og 12te Ugersdagen (som bliver den 14de August og 25de September førstkommende) da Skiftet efter bemeldte Afdøde, der disse Tider foretages hverDags Formiddag Kl. 10 Slet, alt for at efterkomme hvad Lovene bepligter dem til efter død Mand. Pallisberg, den 4de Julii 1794. J. R. Linnet. Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-18
Med sidste Skiftesamling udi afg. Hr. Told- og Consumtions Jnspecteur Marimilianns Wilhelm Hansens Stervboe, blive Auctionerne over Boets faste og løse Eiendomme bestemt at holdes udi Stervboegaarden paa efterskrevne Tider, saasom: a) den 23de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 første Auction over Gaarden, No. 79, i Adelgaden beliggende, den bestaaer af 1 Forhuus til Gaden, 13 Fag, 2 Etager Muur= og Bindingsværk med Steentag; 1 Sidebygning 6 Fag, 2 Etage og 12 Fag 1 Etage, ligeledes Muur= og Bindingsværk, med Steentag paa de 6 Fag, og Straaetag paa de 12 Fag; og 1 Tverhuus 13 Fag, 1 Etage, ligeledes Muur= og Bindingsværk med Straatag. den 24de dito, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, Auctionen over Løsørerne, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Porcelain, Glas og Steentøi, samt Meubler og Trævare, Senge og Gangklæder, Ulden og Linned, Skilderier, Bøger, Kakkelovne og adskilligt meere, saavelsom over 4 Kiør. c) den 26de dito, om Eftermiddagen Kl. 3 Auctionen over Stervboets Afgrøde paa de af den Afdøde i lejehavende Jorder, bestaaende af 6 Skpr. Rug, 2 Skpr. Hveede og 3 Tdr. Bygsæd, samt Græsningen. d) den 30te dito om Eftermiddagen Kl. 13, 2den Aucton over bemelte Gaard. og e) den 6te August næstefter om Eftermiddagen Kl. 3, tredie og sidste Auction over Gaarden. Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstædet nærmere blive bekiendtgjorte, og forinden kan erfares hos mig. Middelfart den 28de Junii 1794. J. Bluhme. Gindskiøndt vi ikke formode, at nogen har noget lovligt Krav til vores afdøde Faders og Svigerfader Hans Kalhauges Boe her i Ribe; saa indkalde vi, som hans eneste og myndige Arvinger, dog herved offentligen alle og Enhver, som maatte have nogen Krav i Boet, af hvad Slags der end være maatte, at de dermed fremkomme for os inden 12 Uger fra Dato under Fortabelsen af deres Ret. Ribe, den 10de Julii 1794. Barsballe. Giertrud Kalhauge. Ole Kalhauge. Curator J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Den af Baron Armfeldt tilsigtede Forandring i Rigets Bestyrelse gaaer fornemmelig ud paa, at Kongen skulde, skiøndt uden Stemmerettighed, indtræde i Conseilet, der skulde udgjøres af H. K. H. Hertugen af Sydermanland og de øvrige i Projektet opregnede Personer, alt i Følge den russiske Keiserindes Opgivende og af væbnet Magt understøttende Paastand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Da Baron Armfeldt saaledes specialiter har betaget Kongen Ret til at stemme i Conseillet, synes deraf at følge, at den tilkiendes enhver af de andre; hvilket og stemmer overeens med Navnet af et under en fremmed Magts Garantie bestaaende conseil permanent, som Baron Armfeldt (Bil. No. 88) kalder det, hvor Regenten ikke har at indkalde eller udelukke hvem han for godt finder. Dette indeholder atter en gandske betydelig Kuldkastning, eller en Jndskrænkning af Kongemagten, for hvis Vedligeholdelse i dens fuldkomne Hellighed Armfeldt i Præmisserne saa ivrigen sægter, at han i Conclusionen aldeles forglemmer den. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
om og imod Formodning Baron Armfeldt ikke tilsigtede en saadan Hovedforandring, er dog den, han tydelig har foreslaaet, alligevel overalt og aldeles stridende mod høisalig KongensBrordning og Regieringen under hans Søns, vor allernaadigste Konges Mindreaarighed, hvilken vi alle til ubrødelig Efterlevelse have antaget og besvoret. Og da Baron Armfeldt ved sin tiltænkte Forandring deri unægtelig havde kastet Landet under en fremmed Magts Skyts, der saa nær grændser til Trældom, da hertil kommer, at han har været benaadet med høisal. Kongens synderlige Venskab og Fortroelighed, at, efter det, flere hans Breve omtale, han ved Kongens Sotteseng har tilsvoret hans Søn samme Huldskab og Troeskab; at han nyt tede Leiligheden, som Kongens Gesandt ved et udenlandske Hoff, i Overlæg og Brevvexling med andre Ministre at sammensmedde sine for Kongen og Riget fordærvelige Planer, og til Slutning, at han ikke, som sædvanlig pleier at skee af udenlandsk Magt, forledes og lokkes til Forræderiet, me tvertimod selv har optænkt de diærveste Usandheder og Regiering og Medundersaatter, i Hensigt at oprøre en Naboes Frygt, og sætte denne i Harnisk mod Konge og Fædreneland; saa seer man, det ikke kan nægtes, at Baron Armfeldt i mangfoldige Hense. ender fortiener at ansees, behandles, og af skyes, som det troeløseste Medlem af Samfundet, og at vort Modersmaal savner Udtryk til at navngive hidtil blandt os uhørte og bundløse Nedrigheder og Forræderier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Dumourier forstaaer nogle Sprog, læser ogsaa tydsk. Denne Omstændighed har foranlediget ham til at anføre Hr. Archenholtz's Minerva i hans Memoires, og at beklage sig overen der værende beskyldning, som han kalder, en Bagvaskelse, hvorhos han forsikkrer, at Minervas Forfatter, er ført bag Lyset, saavel i andre Ting, som i det, der angaaer Dumouriers offentlige Liv. Til Forsvar for sig anfører Hr. Archenholtz, at det i hans Minerva fremstillede Gallerie over de franske Demagoger, hvori Dumouriers billede ikke er sat i et fordeelagtigt Lys, er en engelsk Product, som er udgivet i London under den Titel, the Flover of the Jacobins; at han altsaa har ingen Andeel i de deri fortalte Sandheder eller Usandheder; imidlertid troer han dog, at de første, for saa vidt de angaae Mændenes Character og deres Levnet, langt overgaae de sidste, en Mening der grunder sig paa Erfaring. Han erindrer tillige, at der staaer et andet Stykke om Du mourier i hans Minerva for Mai 1793, som er en Oversættelse af et parisisk Skrift, der udkom, da han endnu som Feldtherre stod i Spidsen af Armeen. Det var altsaa intet Skand skrivt, hvormed hans Landsmænd, efter hans Afgang fra Armeen, viiste sig saa gavmilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
De af Hr. Archenholtz selv i Minerva indstrøete Anmerkninger og General Dumourier, angaae samtligen efter hans Sigende, offentlige Handlinger, hvorom vel ikke alle Bevæggrunde, men dog mange Blomstændigheder tilligemed Resultaterne ligge for Øine; Hr. Archenholtz siger og, at han ikke har fundet en eneste af disse bemærkninger falsk. Men en Efterretning, hvorimod Dumourier forsvarer sig, og som maa have gaaet ham nær, enten han var skyldig, eller uskyldig, er den i Minerva nævnte Fortegnelse over de saa kaldte hollandske Patrioter, som Dumourier, efter sine forandrede Lykkesomstændigheder, hemmelig solgde til Prindsen af Coburg. Denne Efterretning kom fra en meget fornemme Mand der da havde opholdt sig i Nederlandene, og for hvem en Hemmelighed af denne Art ikke kunde være skiult. Man har vel altsaa større Aarsag til at troe en saadan Mands Ja, end en andens Nei, der vil synes skyldesløs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Om alt hvad Dumourier fortæller og sig selv, er intet saa besynderligt, som Beretningen om hans Fattigdom, der frem for noget andet, endog hans opreiste Dyder kan kaldes i Tvivl. Han siger, at han er stolt af denne Armod, og han vilde virkelig have Grund til denne Stolthed, naar Tingen selv var beviist, eller i det mindste troelig. Men man erindre sig Dumouriers Almagt i Belgien, hans despotiske Fremgangsmaade, og hvor meget de Convents=Deputerede, Danton og Lacroix, som ikkun en kort Tid vare ved Arneen i Belgien berigede sig; og hvilke fortroelige Hiertens Venner General=Leverandeurerne Malus og Espagne vare med Dumourier, hvilke han med egen Fare forsvarede for Conventen, ja endog i nogen Tid reddede, men som dog til sidst maatte falde som Offer for deres erhvervede Millioner. Ved hvilken offentlig ædel Handling af Dumourier kunne endog de meest ved tænkende Menneskeer berettiges til at holde ham i den meest fordervede Tidsalder, for den eneste Ædelmodige og Uegennyttige:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
J Slutningen af sit Skrift melder Du mourier sit Forset, at vilde ile for at overgive sig selv til Keiseren, hos hvem han er bleven sværtet, og som har befalet hans Arrest. Som Grund for denne sin Beslutning anfører han disse smukke Ord: "Dette Skridt hører ikke til de almindelige Klogheds Regler; men Dyden, har en anden Gang og en anden Regnekunst, Dette blev skrevet af ham i Begyndelsen af det te Aar, maaskee i Følelse af sin Uskyldighed, ved at anklages for nye Oprørs=Planer; men endnu hidtil har Dumouriers Dyd opsat denne Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Copulerede. Aarhuus den 23de Julii Hr. Wilhem Baron af Guldenkrone, Stabs=Capitain ved det Slesvigske Jnfanterie=Regiment, og Frøken Juliane Marie Høegh Guldberg. Vielsen forrettedes af biskopen Hr. Doctor Janson.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Dødsfald. Kiøbenhavn den 4de Jul i Hr. Oberst Henrich Alexie d' Oryny, 7 Aar. Den 5te Hr. Justits=Raad Hans J tob Hiorth, As sessor i Hof= og Stads=Retten, 65 Aar. Den 7de Hr. Capitain Christopher von Rummelhoff, Capitain i det kongelige Artillerie=Corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Bekiendtgiørelser. Efter Vedkommendes Begiering, bliver Selvi eier Niels Thomsen Breining i Gauerslund Bye, Gauerslund Sogn, Coldinghuus Amt, hans Eiendomme ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse, førstegang den 23de Julii, anden Gang den 31te f. M. og 3die Gang den 4de Augusti næstkommende, alt om Formiddagen Kl. 10, og ved 3die Auction absolut bortsolgte om antagelig Bud skeer. Eien dommene som skal sælges, ere følgende: 1) Den bekiendte gode og anseelige Gauerslund Kirke, i Riber Stift, Coldinghuus Amt, med Jur Patronatus & Vocandi, matriculeret for Hartkorn 60 Tdr. med tilhørende Kirkejord, skyldende for Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. 2 Skp. 1 Alb. og Skov 1 Fdkr. 2) Hans eiende Selveier Halvgaard, beliggende i bemeldte Gauerslund Bye, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 1 Fkr., samt Skov 1 og en halv Alb. 3) Tvende Selveier Boelstæder i Breining Bye, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 5 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. Hvilket herved offentlig bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning, ligesom og Auctionen holdes i Niels Breinings iboende Gaard i Gauerslundbemeldte Dage og Tider, hvor de Lysthavende altsaa ville behage at møde, og hvor Conditionerne bekiendtgiøres, hvoriblandt og er denne Post, at Kiøberen kan oppebære indeværende Aars Kirke=Tiende, samt indhøste Gaardens Avling, saaledes som den nu forefindes. Auctions=Conditionerne kan og forinden Auctionen faaes til Eftersyn hos Sr. Hvas i Andkiær pr. Weile, og hos mig underskrevne. Fridericia, den 10de Julii 1794. H. Buhl. Auctions=Directeur.