JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
Christiania den 30te April 1799. For Børn fra 9 Aar og derover tilbydes Underviisning i Skrivning, Læsning, de fiire Species, nogen Veiledning til dansk Brev-Stiil, samt om forlanges, nogle Timer ugentlig i Frihaands-Tegning, naar et Antal af 10 a 12 Elever for det første skunde erholdes, da med et mindre Antal ikke skeer Begyndelse. Forældre som herom maatte ønske nærmere Efterretning, behage at henvende C. & A. Schøn sig til i Stoergaden.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
En liden Baad er fundet, som kan faaes Efterretning om Bogtrykkeriet. Aaret 1795 udgav jeg en Subscriptions Blaa af følgende Jndhold: Dersom nogen Bog fortiener at være i Almuens eller i almindelig Mands Hænder, ja vel endog maaske fortiener at læses med Eftertanke af dem, som troe at være meget over almindelig Mand, er det de af Hr. Professor Smith udgivne: Tanker og Dyrenes Natur og Bestemmelse og Menneskets Pligter mod Dyrene. Det er i den Betragtning jeg har foresat mig at udgive et fuldstændigt Udtog af samme. Men før jeg vover at udgive den, ansøger jeg først om Understøttelse; thi for at giøre den saa almindelig, som muelig, agter jeg at selae den for en meget ringe Priis, nemlig 12 sk. in hæfter og beskaaret. Jeg haaber derfor, at enhver Præst eller Embedsmand paa Landet, der føler et virkelig medlidende Hierte for Dyrene, og har Leilighed dertil, tegner sig for 12 eller flere, for at uddele blandt Almuen, ligesom jeg troer, det Enhver giør sit til for at den kunde blive læset af mange, thi maaskee een eller anden kunde blive bragt til Eftertanke, der nu kiører og rider sine Hæste uden Barmhiertighed, og siden lader det, staae ved enhver Brændeviins kippe eller Hvilestad i 2, 4, ja vel flere Timer, uden at nyde enten Mad eller Drikke, imedens de i samme Tiid belæsser sig saaledes med Brende viin, at de neppe uden Hielp kan ket me til deres forsultne og tørste Hæste, da disse stakkels Kreature atter maae omgielde det ved en umenneskelig Kiøren eller Riden. Derfor enhver som dette Blad forekommer, vilde derpaa behage at tegne sig for saa mange de finder tienlig, og mig med allerførste tilsende, tillige med det halve Forskud. Jeg smigrer mig med ei at blive bedraget i min Forventning af Understyttere.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
Blant adskillige som tegnede sig var nu af de Hr. Haurits, Præst til Næs, der skrev mig til og rosede mit Foretagende, men spaaede mig, at jeg ei vilde komme skadesløs derfra. Den gang troede jeg ei, det hans Spaadon, skulde gaaet i Opfyldelse, men har uagtet den ringe Priis og mit Haab seet den virkelig opfyldt. - Da den er af alt for vigtig Jndhold, at jeg skulde selge den til Kræmmerhuuspapir, tilbyder jeg herved DeHerrer Præster og andre Embedsmænd og Proprietærer, saavel paa Landet som i Kiøb og Lade stæderne, der er besielet med Folsomhed for de Umælende og troe derved at bringe andre til Medlidenhed mod samme, for 72 sk. pr. Dusin hæftede og beskaaret, som ei engang er 1 s. pr. Ark for Tryk og Papiir, foruden hvad Jndhæftningen koster. Jeg haaber nu det enhver giør sit Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg. til, for at frie den fra at blive brugt til Svøbe papir. - Jeg skal udbede mig enhvers Ordination med Posten med allerførste, for derefter at foranstalte Jndhæftningen. Christiania den 24de April 1799. A. Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
At jeg er flyttet til Hr. Adam Larsen i Dronningens Gade, skulle jeg herved tilkiendegive de respective Jndvaanere der har forundt mig sit Arbeide. Jeg forsikrer enhver herefter som tilforn om al redelig Behandling. Garmann Mester Skræder.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
Herved bekiendtgiøres for de høie Her L. B. skaber og det højstærede Publicum, som har forundt mig Deres Arbeide og herefter vil forunde mig samme, at jeg er fløttet udi afgangne Amund Thommesens Gaard i øvre Slotsgaden. Lars Bodin. Sadelmager. J et halvt Aars Tid har jeg opholdt mig paa Moss medens jeg istandsat Kirke-Uhret, men in er jeg flyttet til Holmestrand igien. Samuel Hørning.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
For en Dreng, af skikkelig Forældre, der er confirmeret, regner og skriver godt, har Löst til Handelen, er Condition at faae strax naar han melder sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
Paa min Løkke under Frogner er Plads ledig strax for et par skikkelige Huusfolk. Bagge.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
Studiosus Christian Ancher Aalborg den nu har opnaaed 3de Examinas med bedste Caracteers, agter, vil Gud, at komme op fra Kiøbenhavn medio Maji, hvorefter han ønsker sig employeret udi et honet Mands Huus paa Landet, dog helst hos en Præstemand, hvor han kunde faae Adgang til Prædikestolen; Vedkommende der ønsker eller vil antage ham, behager at addressere til ham selv udi Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
En Enke ønsker sig Condition jo før jo heller, enten i Byen eller paa Landet hos skikkelige Folk, eller i i Huset at sidde og Sye. Anviisning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
J vor Frelsers Kirke blev for en Tid siden fra det tvende Psalmebøger, som er af den fiine Still. Naar Ejerne opgiver det rette Navn, som er skrevet, i Bøgerne, kan de faaes igien af Fattigfogden, Jver Tostensen.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-01
J Søndags udkom af en Gaard en sort og hvid Høne med temmelig stor Top; Hvor samme leverer i Bogtrykkeriet, faaer en Douceur. hos Jens Ørbek Berg.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Sedler. ske JntelligenNo. No. 19. Onsdagen den 8 Maji 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Bekiendtgiørelse. Da det erfares, at den største Deel af de i Agershuus Stifts Kiøbstæder værende Professionister og Haandverks-Mestere, ved at antage til Lærredrenge unge Mandskaber, som henhøre under Land-Lægderne, ikke følge det Kongelige Rescript af 10de Februarii 1758, men tvertimod, uden Sessions-Deputationernes Vidende, antage hvilke Mandskaber de vil og finde for godt, og med dem indgaae og oprette Lærre-Contracter; Saa tiener det ovenmeldte Professionister og Haandverks Mestere hermed til Efterretning, at det for Eftertiden bliver en ugienkaldelig Regel: at ingen Lære Contract, som fra nu af, uden Sessionens Deputeredes Forevidende og Samtykke, oprettes med nogen af Land-Lægdernes unge Mundskab, bliver herefter anseet og antagen for gyldig og gieldende, men saadanne Mandskaber blive, uagtet den saaledes indgangne Lære-Contract, dog ligefuldt enroulleret til Soldat, om end deres Læreaar ikke ere udløbne, eftersom der paa saadan en Lære-Contract ei bliver reflecteret det ringeste, naar den ikke er forsynet med Sessions-Deputeredes Paaskrivt og Approbation. Hvorfore alle og enhver Vedkommende vilde, i Tilfælde af saadanne Lære Drenges Antagelse, saavel holde sig allerunderdanigst efterretlig oven cicerte allerhøieste Rescripts Bydende, førend de antage nogen saadan Lære Dreng, og med ham oprette nogen Contract, som og derhos at for enhver saadan Lære Dreng maa udgives en saadan Forpligtelse, som den der er paabudet i det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse, de Dato 10de Februarii 1781. De Mandskaber, som allerede maatte staae i en eller anden Lære, uden dertil at have erholdet Sessions-Deputationens Approbation, paalægges herved at indfinde sig ved de bestemte Complette rings-Sessioner, hvilke i indeværende Aar afholdes ved det Smaalehnske Dragon-Regiment og dedet Søndenfieldske Jnfanterie-Regiment tilføjede, nationale Batailloner, og der fremlægge deres Lære-Contracter, paa det de kan af Sessions-Deputationen blive paattegnede, og det fornødne anført ved enhver i Rollerne, ligesom og disse Lære Drenges Mestere have at levere for enhver af disse Lære Drenge en saadan Forpligtelse, som den her oven omtalte. J manglende Fald maa de, som forsømme at møde med deres Lære-Contracter, tilskrive sig selv, naar de ei allerne ved første Vacance blive, ligesom hine, indsatte til Soldater, men og strax paalagde at forføje sig hiem i det Læd, hvortil de henhører. De Lægdsmandskaber som i øvrigt ligeledes opholder sig i Kiøbstæderne, hvad enten de ere i Tieneste hos Jndbyggerne, ernære sig som Daglønnere, eller paa anden Maade der søge Tilhold, indkaldes ogsaa herved til Møde ved de aarlig i Districterne afholdende unge Mandskabs-Tegninger, samt Completterings-Sessioner, i andet Fald maa de vente, at med dem paa samme Maade bliver forholdet, som med de Mandskaber der staae i Haandværks-Lære, og ei fremstiller sig ved Sessionerne.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
General-Krigs-Commissariatet i Christiania den 29de April 1799. Haxthausen. Her hviler. Kiøbmand Herr JOHANNES ARBO föd paa Strømsöe. den 24de September 1729. Han giftede sig den 12te October 1751. med Jomfrue ANNE FLISABET NEUMAN: som Döden røvede Ham den 5te August 1761. Alle dette Ægteskabs 6 Börn ere døde. Aan giftede sig anden Gang den 5te October 1762, med Jomfrue ANNNE KAANNE ERSENBERG: Hans nu efterlevende Enke. Een Sön af dette Ægteskabs 7 Börn lever. Han døde den 29de April 1799. Agtværdige Olding! Din Rigdom beviser Din Vindskibelighed og virksomme Daad Du besad Rigdom uden Stolthed, uden at være dens Slave. og dette beviser Din oplyste Aand. Din runde Godgiørenhed mod Slægt og Trang beviser Dit ædle Hierte. Hvad Under derfor, At mange fælde ömme Taarer, ved Din Grav. Spørsmaal. For hvad Summa kan en Hytte med Ovne og videre til Pusterie af Boutellier og grønt Glas opføres, meenes med det heele behøvende Jnventarium, videre Bygningen undtagen. Herom udbedes en kyndig Mands Besvarelse under Forsegling og Udskrift A. B., leveres BogtrykkeBerg i Christiania, hvorved Spørgeren uendelig forbindes Bekiendtgiørelser:
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Da jeg af den høie Magistrat er paalagt at incassere den almindelige Brandhielp af de Gaardeiere, hvis Huse er assureret i Rigets almindelige Brand-Casse, saavel i Byen som Forstæderne, Aggers Sauger og Byens Mark, som endnu rester og ikke har betalt Brandhielpen for forrige Aar, hvis Penge for lenge siden skulde været indleveret i den Kongelige Casse, saa skal jeg bede De vil være saa god at indsende til mig hvad De skylder, i det seeneste inden næste Uges Udgang, da De i Mangel deraf maae tilskrive sig selv de Ubehageligheder som Udpandtnings Tvang medfører. Christiania den 6te Maji 1799. Amund Huus.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
J Følge høje Ordre bekiendtgiøres herved: at fra Jngenieur-Detachementets Side, paa førstkommende Tirsdag den 28de Maji 1799, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver udi Commandant Gaarden inden Aggershuus Fæstning ved offentlig Licitation opraabt til Entreprise en betydelig nye Bygning, til Artillerie-Verkstæder paa Hovedtangen at opbygge. Thi ville Lysthavende, som maatte finde Speculation i at overtage sig denne Bygnings Opførsel i sin gandske Omfang, behage at indfinde sig ovenmelte Tiid og Sted, hvor Conditionerne nærmere skal blive tilkiendegivet. Planen med Anslag til denne Bygning kan forinden eftersees hos Capitaine Rosbach, ligesom den paa Licitations-Stædet vil forefindes.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Christiania den 29de April 1799. NB. Formedelst indtrufne Forandringer er denne i forrige Jntelligenz-Seddel No. 18, bekiendtgjorte Licitation udsat til ovenstaaende 28de Maji. De som endnu rester for Stole-Leien til Vor Frelsers Kirke for Aaret 1798, anmodes herved jo før jo hellere at indkomme med samme, da Restance-Listen ventes med første paategnet, hvorefter Udpandtning uopholdelig skeer.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Vrag.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Til Beqvemmelighed for Afsætningen af Norske Blaafarver og Escheler, har det Kongelige Rentekammer villet have bekiendtgjort, at Kiøberne, som ved Auctionerne i Kiøbenhavn lade sig til slaae visse Qvanta af bemeldte Farver, kan erholde saadanne udleverede i Drammen, naar Qvantiteten ikke overstiger de ved Oplaget sammesteds af ethvert Mærke havende Beholdninger, som nærmere ved Auctionen blive bekiendtgjorte, hvorimod Kiøberen ved Farvernes Udlevering af Magazin Forvalter Scheitlie erlægge til ham den ved Auctionen budne antagelige Priis, med en Rabat af 22 sk. pr. Centner, foruden den Rabat som Auctions-Conditionerne tilstaae dem; Hvilket saaledes gener vedkommende Liebhabere til Efterretning Directionen for Blaafarveverket den 20de April 1799. M. Th. Brünnich.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Efter at Hans Majestæt Kongen under 12te denne Maaned allernaadigst havde befalet os, som Commissarier, at behandle den for udgivne falske 8te Skillinger heftede Paschal Paolis Boe, er det os forebragt, at adskillige dette Boe tilhørende Vahre og Effecter skal være beroende saavel her og i flere Kiøbstæder, som paa eet og andet Sted paa Landet, enten til at forhandles, bevares, eller herind at transporteres.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Alle og enhver Vedkommende, som enten af Paoli selv, hans Broder Peder Essendrup, eller af andre, i ovenmelte Henseender, kunde have modtaget, eller være overleverede saadanne, bemelte Paschal Paalis Boe tilhørende Effecter, det maae være sig Jern-Sorter, Fede-Kram eller andre Kiøbmands-Vahrer, anmodes herved, derom saasnart muelig, at indberette Commissionen, som skal besørge Vahrene afhentede. Vi forestille os ingenlunde, at nogen Jhændehaver forsætligviis ville udeblive med saadan Jndberetning; men skulle det, ikke destomindre, imod al Formodning, hende sig, vil deraf uftilbarlig følge, at man imod saadanne, som legge Dølgsm al paa fremmede og dem uvedkommende Vahre, maae tage saadanne Mesures, som vil falde dem ubehagelig. Christiania i Commissionen over Paschal Paslis Boe den 23de April 1799. Hans Gundelach, Erich Thurmann, Jac. Aars, Sorenskriver over Agger, Asker, Stifts-Over-Rets Procurator.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Kiøb- og Handelsmand. og Bærum.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, datered 22de Februarii 1799, læst ved Underretten den 1te April og ved Stifts Over-Retten den 29de April, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel a Dato Publicationis, alle De som troe sig at have noged at fordre udi Sterboet efter afgangne Kiøbmand Arne Colbiørnsen og Hustrue Anne Catharina Samuelsen af Drøback, dermed for os som Skifte-Commissarier udi bemelte Sterboe, inden foreskrevne Tiid at fremkomme og beviisliggiøre, hvorefter enhver skal vederfares Ret, med holdig Loven. Drøback og Christiania den 30te April 1799. Casper Samuelsen. Erich Thurmann.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
J Nødens Tid erkiendes bedst velgiørende Følger af en virksom patriotisk Embedsmands udmærkede Bestræbelser for Almeenvellet af den anfortroede Kreds. Vor gode Amtmand Hr. Justice-Raad Lange har Sigdahls Præstegield saaledes at takke for de her værende Bøide-Magaziner, som nu kommer de mest trængende Almuesmænd her til velsignet Gavn. Da velbemeldte Amtmand, og bekiendt for Magazinernes Jndretning til Bergalmuens Naturalforflegning paa Kongsberg, havde i Aaret 1789 besørget et Sædekorns Bøide-Magazin for Næs Præstegield i Hallingdalen, der nu maae have formeret sig til en god Beholdning for Almuen der, var det han paa Sigdahls Vaarting, 1792 ved opmuntrende Jndbydelse paa en forelagt Plan vandt Almuen her til et frivilligt Sammenskud af 1 Tønde Havre eller Blandkorn af hver fuld Gaard og de mindre Gaardeparter i Forhold deraf, hvorved, tilligemed et og andet privat Tilskud blev indsamlet et Forraad at begynde med af 119 Tønder, som nu ved Amtmandens Eftersyn her i Sigdahl dette Foraar er befunden at have formeret sig til en Beholdning af god Væggefalds Havre over 200 Tønder, der udlaant til Udsæd, vil, beregnet efter 4 a 5 Fold, indbringe dette Præstegield 800 a 1000 Tønder, spare de meest Trængende at kiøbe og borge Sædehavre, som nu gielder over 3 Rdlr. Tønden, og det, som mere er, 7 a 8 Miles Transport fra nærmeste Kiøbstæd, beregnet 48 Skilling Tønden. Det maae ellers ikke være ubemeldet, at Amtmanden overtalede mig Barnholdt til for min Levetid at overlade til Oplagshuus for Bøide-Magazinet i Hovedsognet en paa Præstegaarden staaende og mig tilhørende Stolpebod, og overdrog mig Magazin Protokollen og Jnspectionen med 2de af de nærmeste agtbare Bønder, som hvert 3die Aar omvexler udi Forvaltningen og Tilsynet med Ind- og Udleverantsen. Leien har Amtmanden i Aar nedsat til 1 Setting pr. Tønde, og Magazin-Forraadet er efter Overeenskommende imellem Almuen fordeelt saaledes, at Sigdahls Hovedsogn har . . - : 126 Tønder. Eggedahls Annex . . . . . . . Krydsherrets Annex . . . . 212 Tønder. Denne Indretning og dens Held for de mest Trængende her, der i dette Aar have Mangel paa Sædekorn og Penge at kiøbe for, bekiendtgiøres hermed til Exempel og Opmuntring for, andre Landalmuer, at besørge sig lige Indretninger af Bøide-Magaziner, hvis Nytte i Uaar og under den nu efter en streng Vinter værende Sædekorns Mangel er mangfor dig for Landet, i at have saa let inden bøjds sikkert Sædekorn. Sigdahl den 19de April 1799. Barnholdt. Knud Lohen Svend Schartum. T: Olsson. Ramstad. Anders Christensen Orestad. Lensmand. Om Norsk Universitet.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Skulde Norge nogen Tiid herefter blive tilladt, i Følge Hr. Biskop Gunner og flere lærde Mænds Ønsker, at faae et virkeligt Universitet opbygt til Videnskabernes Opkomst og Vedligeholdelse i Landet, Thi endskiøndt Skolerne forbedres og indrettes paa den bedste og mueligste Maade, saa ønsker dog alligevel Nordmænd et Universitet i Norge til Videnskabernes Opkomst og bestandige Tilvext og Udbredelse.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Af den Aarsag har dog nu den dristige Hr. Professor Wilse givet os en af ham forfattet Beskrivelse, Plan og Kobber til et norsk Universitet, kaldet: Die norvegische Academie von Mag Jacob Nicolai Wilse, Altona 1796. Denne Beskrivelse og Kobber med Grundritz over Academiets Bygninger, Have og øvrige Indretninger, er tilegnet S. T. Hr. Kammerherre Bernt Anker. Det var allene at ønske: at denne tydske Afhandling blev oversat paa Norsk til Nordmænds Nytte. Ved en norsk Oversættelse var det at ønske: at der blev talt om H. B. Saussures Haand, bog for reisende Geologes, med Tillæg af forskiællige franske Mineraloger, oversat af det Franske med Anmærkninger ved G. Wad, Professor i Natur-Historien ved Universitetet, Kiøbenhavn 1798. Da Norge er opfyldt med saadan Mængde Mineralier, saa vilde denne ypperlige Bog give Nordmanden stoer Oplysning udi Geologien om Jordens Betragtning eller Theorie; thi paa den Maade kunde Mineralogien a) for Eftertiden komme i mere Brug og Agtelse udi Norge, hvor der er kun faae Elskere af den nyttige og nødvendige Videnskab. Om Modføddere og Modsaalere Antipoder, Jordens Forandring, om Foradamiter, Mammouth-Dyrets Beenrangler, Forsteeninger, Forertsninger, Fiske-Aftryk, Spor af Sydhavets Urter i Frankriget, Levninger fra den Adam forgaaende Verden, med flere Mærkværdigheder, der om kan eftersees geologiske Betragtninger 1te Stykke eller Verdens Betragtning i Almindelighed af Berghauptmand Heltzon. Nyeste Samling af Kongl. Norske Videnskabers Selskabs Skrifter, 1te Bind, Kiøbenhavn 1798 R. Sio. 137 - 158, Alt udi disse Beskrivelser til Videnskabernes Nytte er saavel opsadt, saa der gives for Forfatteren en evig Berømmelse og Æreminde, om Norge kan faae et Academie anlagt efter denne ypperlige Plan, som nu haves paa Papiret, som et Mesterstykke i sin høieste og fuldkomneste Tilstand, hvorefter nye Academier kan anlægges og de gamle renses fra deres gamle Daarligheder og SuurdeDer ere mange gyldige Grunde, hvorfor denne skiønne Indretning bør anlægges paa HammerGaard paa Hedemarken, som et frugtbart og overmaade beqvemt Sted til Fordeel for den studerende Ungdom, fremfor ved Christiania og Tønsberg, saa faaer Norge et Academie, som vil stride med de Udenlandske om Fortrinet i Nytte og Anseelse. Melbostad den 11te Maji 1799. C. Hammer. 4) Med første skal der blive trykt en fuldstændig norsk mineralogisk Fortegnelse under Navn: Forløber af norsk Mineralogie eller Steenrige efter Melbostadske Mineralsamling, da Norge til denne Tiid mangler samme til Oplysning ved norske Atlas Elter brugelig Maade maae jeg herved sørgeligst indberette fraværende Slægt og Venner, at min kiære Datter Evine Christine Tofte den 19de April omskiftede dette Jordiske til et bedre Liv. Condolence frabedes. Toftegaard den 24de April 1799. M. Tofte. nøden berøvede mig min elskte Mand Joh. Arbo den 29de April i hans Alders 70 Aar. Jeg bekiendtgjör herved dette for Slægt og Venner, og frabeder mig Condolence. Strømsøe den 3die Maji 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Anne K. Sal. Arbefød Frisenberg.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Jvad der i Jntelligenz-Bladet No. 18 er mældt om det Lys, som i Drammen og dens Egn frembrød i Aarene 1742 og 43, havde Anmælderen gjort bedst i at fortie, da Han maae være uvidende om det i bemældte Aar overhaandtagende forargelige Sværmerie, der blev udbredet ved en Bølle, en saa kaldet Purke-Niels og en Skoemagersvend, kaldet Døberen, hvilke, i Følge Kongl. Ordre, efter Øvrighedens Foranstaltning bleve paagrebne, og satte i Forvaring paa Christianiæ Raadstue, hvorfra de med Skibs-Leilighed bleve deporterede ud af Landet. Af disse vil dog de sande Christne i Drammen og flere Stæder ikke rose sig af at være en velsignet Levning. Nei de sande Guds Tilbedere opbygge sig indbyrdes i Stilhed, blive med Gud i deres Kald, men løbe ikke, som Hans Houge og andre lade Buge og Dagdrivere, der ikke gidde arbejde, om i Landet, og saaledes æde stiaalet Brød. At de Fornuftige og Retsindige i Eger have klaget over de overhaandtagende Uordener, som disse Sværmere der have foraarsaget, det kan Justitsraad og Amtmand Lange, som har modtaget deres Klager, bedst bevidne. Overalt maae de være meget taabelige, som enten spilde deres Tid paa at høre disse vankundige Svadseres Væv, eller finde Smag i det forvirrede Tøj, som Hans Houge har ladet trykke. Hvidende om Forfatteren af det tilførte udi Tillægget af Norske Jntelligens-Seddel No. 15. 1799, men giennemlæsed, og synes af Stiilen at være af den ved Bønder-Præsterne saa meget efter stræbede uskyldige Hans Nielsen Hauge, hvis Udtrykke ikke fortiener en saa bitter Bulle som den, Ditto Sedler No. 16 udtordnede, formodentlig fra et Vaticanum paa Landet, i en saa farlig Hensigt at ophidse Landets Øvrighed til, uden Undersøgelse og Forhør, ulovlig at arrestere, straffe og forjage de arme Mennesker, som efter Guds Aands Drift og Kald forkynder Jesu Evangelii Lære, hvis sande Lys nu med Kraft begynder igjen at frembryde her udi Drammen Egne, ligesom og skeede udi Aarene 1742 og 43, hvoraf vi indtil denne Dag endnu har en liden velsigned Levning. Dyrekiøbte, men mod egen Overbeviisning spottende Forfatter af ovenmelte sidste, betænk dig, du er nær overgiven til at troe Løgn, og selv svadser og sladdrer du, uden at randsage og see det er Jesum i hans lille Hiord du forfølger; tag dig til Hierte hans Ord Math. 23 C. 13 V. og videre, forsee dig til, at du ikke efter Døden af Aands Angest skal tale, sukke og sige af Visd. Bog 5 Cap. 2 til 5 V. Dit ovenmelte myndige Udtryk er ikke Giendrivelse værd, thi det har Modsigesse af Vankundighed nok i sig selv, som bekræftes of nogle 100 opvakte Siæle udi Eger Præstegield, som med Glæde have antaget Ordet og viser det udtrykkelig i deres Levnet, dog i Skrøbelighed som Nye fødde til Guds Rige.
Norske Intelligenssedler, 1799-05-08
Efter at have handled endeel Aar udi Felleskab med min Sön Andreas Bull under Firma af Peter Bull & Sön, haver jeg beslutted fra Dags Dato af at overlade ham min Handel, (Tobaks-Fabriqven undtagen, som fremdeles bestyres af mig selv) saaledes ophører vores Firme- og han herefter fortsetter Handelen under sit eget Navn, anbefalende ham vores Venner og Velynderes vedvarende Yndest. Fælles Gield og tilgodehavende Restancer udbetales og incasseres af mig, til hvem enhver behager at henvende sig Friderichstad den 1te Maji 1799. Peter Bull, Efter Kiøbmand Jens Theisens ved Døden afgangne Kone er Skifte begyndt og Registering, skeed; Thi indkaldes herved med 6 Ugers Varsealle de, som maatte formeene sig berettigede til noget udi dette Boe at fordre. Christiania den 6te Maji 1799.