Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
bemærkninger til forestaaende Afhandling, fremkaldte ved en Anonyms Recension i Bladet Bidrag til Tidshist. No. 25 og 26. Om 24 s. for en Pløie= eller Spanddag og 12 s. Sølv for en Gangdag er formeget eller forlidet i Hoveriegodtgjørelse vil jeg aldeles ikke stride, efterdi jeg endog selv nu synes at det maa være noget for Lidet uden endog at være i Stand til at opgive hvilke andre Priser jeg da maatte ansee at være meere hensigtsmæssig at blev lagt til Grund herfor, thi hvo Anden vel end Annonymus, vil ikke indsee, at for at gjøre det anderledes end paa Slump, maatte man i det Mindste have undersøgt, i flere Landets Egne, hvad Hovarbeide der flere Aar efter hverandre ved adskillige Gaarde maatte være forrettet, for derefter at sammenholde Gjennemsnitstallene med de Summer man maatte kunne antage at disse Gaarde maatte kunne have kostet Eierne selv at drive NB. paa den Maade som Hovbønderne havde gjort det, da først vilde man vist nok kunne være i Stand, til at danne sig en principmæssig Norm herfor, ligesom enhver Anden ogsaa vil indrømme mig, at jeg heller ikke har udtalt mig anderledes end Exempelviis, saa jeg aldrig kunde forestille mig, at mine Ord skulde være givet anden Betydning. Selv Bogstaverne f.E." i Texten i Forbindelse med Noten vidne herom. Det kunde jeg vist nok og have gjort billig Fordring, paa, at Hr. Anonymus ikke ville have taget saa eensidig Hensyn ved sin Bedømmelse til, hvad jeg derhos ogsaa har fremført: at Hosbonden dog ikke burde have Vederlag for mere end den Arbeidstid Bonden har anvendt ved Hovarbeidet, saa at hans eller Folks, Kjørsel og Gang til og fra Gaarden, forgiæves Reisen især i vaade Sommere, Ophold og Venten under Udførelsen, med deraf opstaaende Spøgen og Fjasen imellem Tjenestefolkene NB. under Hoverieopsynet, ikke skulde komme paa Bondens Conto. Saa maatte Jorddrotten dog ogsaa lade noget gaae til Afdrag fordi han ved at drive Gaarden selv med egne præsumtiv dueligere Folk og bedre Heste og Avlsredskaber ufeilbarlig vilde faae den bedre drevet og vel at mærke ogsaa kunde faae enhver ofte imod Hoverieforeningerne planmæssigere Drivt i Gang, forudsat, han forstaaer sin Dont, og ikke mangler Drivtscapital, (i det Mindste dog et Billigheds-Argument, ligesom og, at om der, som jeg har tilladt mig at formene, absolut nødvendigt maatte gives Tvangspligt for Bonden til at betale Hoverie vederlaget, men ingen hertil svarende for Hovedgaards eieren at entrere i Afskaffelsen af Hoveriet in natura, maatte Vederlaget altid ansættes saa moderat, at hiin ikke skulde faae retlig Føie til at besvære sig over Regjeringens Mellemkomst ved det alle hans virkelige, eller, lad end og være indbildte Hensyn herved bleve fjernede; men alt dette vil vor Anonymus aldeles ikke maa komme i fjerneste Betragtning og hvorledes skulle han vel og det, naar han vil beskylde mig for, at have gjort Forslag til: at man skulde frane fra Jorde godseieren for at give Bonden"? Min Mening forresten, at naar Hoveribetalingen blev saa stor, at Hovedgaardseieren heri kunde erholde Vederlag, var det endikke meere end for de 2 af hvad Gaarden kunde koste ham planmæssig at drive, vilde han være vel tjent med at tillægge den resterende tredie Deel for det Første, forudsat, jeg gjentager det, at han besidder Duelighed, Virkelyst og ei mangler Drivtscapital hertil. Den bedre Drivt ville i og for sig allene vist nok fuldkommen erstatte ham Tillægget, ja som er meere end sandsynligt, vinde betydelig Tilvært i Tiden ved Forpagtningssummerne af Bøndergaardene, alt som Agri culturen mere og meere tiltog; ikkuns hvor hine Mangler hos Hovedgaardseieren finder Sted kan det være ham betænkeligt at skille sig ved Hoveriet, men har jeg vel proponeret noget imod, at han ikke og da kan beholde det? Kan det nu endog maaskee siges, at min ovenanførte allene som Exempel yttrede Taxation paa Hoveriet, er noget vel lav, jeg tilstaaer det, skjønt Dommen dog først burde fældes efter at man saae hvad Sum derved paa ethvert Sted vilde udkomme, gaaer vores Forfatter Pag. 100 over til en langt større modsat Yderlighed om han vil have Taxten sat efter de Ord han her bruger, man maa formode, nemlig: "at ingen Bonde gjør en Spanddag for 1 og knap for 2 Rbd. og ingen Gangdag ringere end for 2 Mk. og ei engang derfor i Høsten; thi skulde slige Priser lægges til Grund for Hoverivederlaget med Tvang, under foranførte Omstændigheder, for Bonden at tilsvare Beløbet vil enhver som kjender Noget til det i Almindelighed bortødslede - jeg gjentager Ordet: "bortødslede da heri ligger saameget - Dagetal, indrømme mig Umueligheden heraf - ja da Gud naade Bonden, som desuden ikke uden største Ødselhed vilde kunde medgaae til Hovedgaardens planmæssige Drivt ligesom man ogsaa med Sandhed kan modsige Anonymus i at hans Taxation skulde være Landepriser paa Arbeidet, Forfatteren.