JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Det skal nu være enhver Franzos forbudet at reise ud af Landet, Kiøbmænd undtagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
J de Tyrkiske Lande skal Pesten paa nye begynde at grassere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
De 2de Franske Printser, Greverne af Provence og Artois, siges at have aflagtet Besøg hos Hs. Majestet Kongen af Sverrig i Aachen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Fra Wien berettes, at Russerne med Storm have indtaget Braille, Den Tyrkiske Besætning har værget sig meget tappert, men maatte derfor ogsaa for den største Deelspringe over Klingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Der tales atter om, at Danzig og Thorn ved Fredens almindelige Oprettelse skulde komme under Preussisk Herredom. Historisk. Med Batailloner, som General de Estning førde til America, gik en Dreng paa 11 Aar. Han var en forladt faderløs af Provindsen Maine, uden Forældre og Paarørende, uden Beskyttelse. Claude Tricot er hans Navn. Ved Angrebet paa Savannahøinede en Officier ham midt i det hidsigste Feldtslag. Hvorhen vil du ulykkelige Unge, raabde Officieren til ham, red dig. Jeg søger, svarede Drengen, at tilbringe Grenadeer von Bouillon et Glas Brændeviin til Forfriskning, som hidtil har klædt mig. Drengens Taknemmelighed behagede Officieren saavel, at han, da Slaget var forbi fortaalde Generalen samme. Denne befalede strax, at bringe denne velartede Dreng til Opdragelses=Stiftelsen for Soldaterbørnene, og paa Kongelig Bekostning forsørge ham, indtil en bedre Lykke kunde aabnes for ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Anecdste,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
En Fyrste havde ved 3 Tyve mistet en anseelig Sum Penge, og udlovede Opdageren af dette Tyverie en anseelig Belønning. En Kulspier, der levede i største Armod, lod sig anmelde, at naar man gav ham 3 Dage til Betænkning og tragterte ham vel, ville han opdage det, (men hans Hensigt var i disse Dage at mætte sin arme forhungrede Mave.) Da nu den første Dag var forbi, siger han, nu har jeg da den ene, de 2 ere endnu tilbage, den ene af Tyvene, som stod og lurede paa hvad han tog sig for, hørde aldrig saasnart disse Ord, før han løb forskrækket hen og berettede de andre 2, at det var ude med dem; thi saa havde Spaamanden, sagt: Næste Dag maatte den anden Tyv passe paa, og hørte ham siget nu har jeg de 25 der altsaa kuns den 3die (Dag) tilbage og den har jeg da i Morgen; 3die Dag sagde han, nu har jeg dem da alle 3; Den 3die af Tyvene berettede de andre 2dette, de bleve forskrækkede, toge Pengene med og gik indtil Kulsvieren og bade, at han dog ei ville røbe dem; thi her bragte de hver eneste Skilling og en Foræring oven i kiøbet. Han tog og bragte Fyrsten Pengene, som rigeligen belønnede ham, og beærede ham med det Navn: Spaa beds. B. mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aften sang. Trinit. K. Hr. Doctor Claussen. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Fenger. Hr. Clod. Coll. Sch. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Bekiendtgiørelser. En skikkelig Dreng søger Condition til Michaeli eller Nytaar, enten ved Pennen eller Handelen, Anviisningen gives herfra Adresse Contoret. (Selveter Gaarden, Skikballegaard kaldet, beliggende i Coldinghuus Amt, Gauerslund Sogn, 1 1/2 Miil fra Fridericia, 2 Miile fra Colding, og 1 1/2 Miil fra Weyle, skyldende af Hartkorn Ager og Eng, 15 Tdr. 3 Skp. og Skov 1 Fdk., er at saae til Kiøbs underhaanden. i 4 Uger fra Dato, saasom Eieren Wilhelm Breth, formedelst Svaghed, agter at udsee sig i mindre Boepæl, Gaarden ligger som bekiendt den behageligste og frugthareste Egn, har sine Marker udskiftede af Fælledskabet, mod dobbelte Grøfter og levende Gierder indhegnede, samt rundt omkring Gaarden beliggende. Gaardens Bygninger ere for en 9 a 10 Aar. siden af nye opbygte, og bestaae i alt af 62 Fag Ege Binding, hvoraf 16 Fag Stue=Huuser behængt med Tegl=Steene. Bygningerne ere forsikkrede i den almindelige Brand=Casse for 1520 Rdr. og saaledes indrettede, at en honet Familie der finder en beqvem og anstændig Boepæl. Gaardens Udsæd er det ene Aar mod det andet 10 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre, Høeavlen er 500 a 60 Læs. Den græsser og foerer 9 Bester, 16 Køer, 16 Stude og Ungqvæg, samt 28 Faar, Til Gaarden hører en skiøn ung Bøge Skov som en mere end tilstrækkelig til eget Fornøden, hed. Androse Gaarden og dens Eiendommer, agter Eieren ikke, da Liebhaberne bedst kan dømme om dens Godhed ved at taae den i Øyesyn, inden bemeldte Tids Forløb. Skulle nogen begiere nøiere skriftelig Oplysning om et eller andet, da behager de at tilskrive Eieren bemeldte Wilhelm Breth, og at adressere Brevene pr. Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Den 19de Septbr. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Fridericia Raadstue, ved offentlig Auction bortsolgt 1500 a 1600 Lod Sølv, meest Kiøbenhavns Prøye, og for en stor Deel af brugelig og Moderne Arbeide, saasom Thee=Maskine og en deel andet Thee= og Caffe=Tøy, Suppe=Terine og Suppeskaal, Natbord=Speile, Æsker og Børste, Vandkande med Fad, Skrivertøy, Lysestaaer, Præsenteer=Tallerkener Spiseskeer, m. v. som herved til Liebhabernes Efterretning. bekientgiøres. Fridericia, den 8de Julii, 1791. H. Buhl. na. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-07-29
Jafter afgangne Jørgen Sebbelow af Fredholm, i Coldinghuus Amt, foretages en Skiftesamling udi Giestgiver Sr. Winges Huus i Weyle, Fredagen den 29de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved offentlig bekiendtgiøres til Arvingernes og Creditorenes Efterretning. Fridericia, den 8de Julii 1791. H. de Hoffman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Rom den 1ste Julii. Tredive orthodore Franske Biskoper, som ikke vilde sværge den nye Constitution, og desaarsag bleve afsatte i Frankrige, have resigneret deres forrige Bisvedømmer i Pavens Hænder, men dette Skridt skal her vare taget ilde op, og der skal være bleven dem svaret, at der var intet at tale og Resignationen, men standhaftig at forblive i Udøvelsen af deres Hyrdepligter, endog med Opofrelse af deres Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Stokholm, den 8de Julii. De Kongelige Jagter, som skal afhente Monarken tilbage fra de tydske Kyster, ere allerede afseilede herfra, og i Stralsund, Østad og Helsingborg ere Skibe bestilte for den Kongelige Baggage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Der er endnu ikke begyndt med Aftaklingen af Krigskibene og Galeierne, og endnu er intet Magazin solgt, endskiønt der er ingen Tvivl om Vedligeholdelsen af Roligheden. Uden Tvivl skal Kongen ved Enden af denne Maaned indtreffe hertil fra Aachen. De Franske Anliggender skal meest have beskieftiget ham, og har, formedelst Sverrigs langvarige nøie Alliance med Frankrige, opvakt her stor Opmerksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Wien, den 13de Julii. Keiseren vil efter sin Tilbagekomst fra Jtalien giøre en Reise til Brussel, og selv indsette sin 4de Søn, Erkehertug Carl, som Generalgouverneur over Nederlandene. Erkehertugen giver ved denne Leilighed et Festin, som skal koste 300000 Gylden og for det blotte Fyrverkerie 12000. Det hele Keiserlige Hof og den her værende høie Adel bliver dertil indbudet. Men endnu prægtigere bliver Fyrverkeret ved Kronningen i Prag, hvorfor Hr. Stuwer af de Bøhmiske Stænder faaer 16000 Gylden. Keiseren skal, da han fik Efterretning om den Kongelige Franske Families ulykkelige Indhentelse, har ve sendt en rørende, hans Værdighed og Magt passende, Skrivelse til Nationalforsamlingen, hvorhan overbeviser samme om, at han ansaae det foren almindelig Sag for alle Potentater, og visselig skulde forestille det med Eftertryk, i fald deres Konges eller Dronnings Anseelse eller Værdighed led. mindste Skaar. Efterretning om, at man var bleven eenig i henseende til Fredsartiklerne, har sin fulde Rigtighed. Man var vel for det første kun mundtlig bleven eenig derom, men Definitivfredens Undertegnelse vi vist snart følge derpaa. En besynderlig Sammentræsning af Omstændighederne har bøiet Tyrkernes Haardnakkenhed. Paa een Dag kom følgende 3de Efterretninger til Constantinopel: 1) Den Tyrkiske Gesandt i Berlin meldte, at de høie Alliertes Underhandlinger med Rusland toge en fredelig Vending, og at der ingen Krig var at forvente. 2)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Fra Stistove blev meldt at Baron Herbert og GrevEsterhazy havde forladt Congressen sammesteds. 3) Blev det nye Nederlag ved Babada indberettet. dette satte Divanet i den største Forskrækkelse, saa det besluttede at afstaae Orsova og Districtet af de Tyrkiske Ervatien indtil Unna. Alt det øvrige Erobrede skal strax efter Fredens Undertegnelse blive givet Porten tilbage, men Choczim og Wallachiet først efter Freden med Rusland. Ved denne Portens Afstaaelse til Østerrige er altsaa den striete statusqve, som den skulde have været for Krigen, bleven istandbragt; og Keiseren vil ved sin Tilbagekomst finde sine Ønsker opfyldte. Sammentrækningen af en stor Østerrigsk Arme og sammes Marsch til Rhinstrømmen vil nu ikke finde Sted, da Omstændighederne i Frankrig saa meget have forandret sig, at ethvere Foretagende til Kongen af Frankrigs Beste vilde, i det mindste paa nærværende Tid, være forgiæves. - Keiseren vil strax efter den Bøhmiske Kronning giøre en Reise til de Østerrigske Nederlande. Man taler om et nyt Project i Henseende til Thorn og Danzig, som dog ikke endnu skal være bragt til den Fuldkommenhed, at man kan sige noget derom med Vished. - Der ere virkelig allerede 40000 Russer satte over Donau; men det er ikke sandt, at de have slaget Storviziren og erobret Braila. Paris, den 15de Julii. Forenings=Dagen og den anden Aarsfest af Revolutionen blev i gaar høitidelig holdt paa Martisfeldt af en utallig Folkemængde og 35000 opmarscherede Nationalgardister. Nogle Tusinde dansede paa Martisfeldt og i de Elysælske Marke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
J Kongens Lehnestoel sad denne gang den ivrige Democrat Menou, og beskiæftigede sig med at pryde alle de ham tilbragte Fahner med Baand af de Nationalfarver. Den nye Pariser biskop Gobe, stod ved Fædernelandets After under stærk og omhyggelig Vagt. Alteret selv var ziret med nye Sindbilleder, hvorved man blandt andre saae en Grotte af unge Romere med udstrakte Arme, som under deres Frihedssnor syntes at udraabe: Vi sværge at ville forsvare Friheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Man udspreder i Byen, at Kongen i Forgaars var savnet i 3 Timer, blev søgt over det heele Slot og endelig funden i sin Datters Garderobe, men saadanne Rygter fortiene i Kongens nærværende Forfatning ingen Troeværdighed. Ved Voltaires Liigbegiengelse den 11te saae man Kongen og Dronningen nogle Øieblik i Pavillonen de Flore, men de labte sig snart bag Jalousierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Brussel, den 17de Julii. Uagtet man nu allevegne hylder vor Souverain, har man endnu forleden i et Selskab drukken van der Noots Skaal. Men Selskabet er ogsaa strax bleven arretert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Aachen, den 16de Julii Kongen af Sverrig er her endnu, og man mærker endnu ingen Anstalter til hans Afreise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
General Bouille er her nu ogsaa. Man har allerede opdaget et hemmeligt Complot imod ham, hvorafalt een af samme er arretteret. Generalen logerer paa Torvet lige for Hovedvagten, hvor man endda har givet ham en særskilt Vagt. Naar han gaaer ud, han har en Churpfalgisk Ordonanz til Ledsagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Fra den Pohlske Grændse, den 12te Julii. Fra Petersborg erfares, at Prinsen af Nassau skulle med endeel af Galjeslaaden seile fra Cronstade. til Finland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Aranjues, den 3die Julii. Fra Gibraltar meldes, at en Broder af Keiseren i Marocco har begyndt et Oprør, og lader sig, i Spidsen af en Armee paa 100000 Mand. udraabe til Keiser af Marocco. = = Fra det Brandenborgske, den 23de Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Den 28de Aug. ventes at alle Preusiske Regimenter, som hidtil have staaet i Feldten, skulle være hiemme igien i deres Cantonierings Qvarterer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Carlsbaadet, den 20de Julii Efter indløbne Beretninger, var den 11te i d. M. bestemt til Hos K. H. Prindsesse Lovise med Durchlauchtige Gemahl, Arveprindsen af Augustenborg, Deres Reise derfra, og vilde de begive sig over Dresden, Leipzig og Brunsvig til ParmontDenne elskede Prindsesses glædelige Fødselsdag, blev her den 7de i adskillige Selskaber høitidelig celebreret. Den Keiserl. Kongel. Geheimeraad, Grev Schwars, gav i denne Anledning for Prindsessen er herligt Middagstaffel, ved hvilket under Kanoners Løsning, ledsaget af Paukers og Trompeters Lyd de samtlige fornemme Giæster udbragte Hs. Kongel. Høiheds Velgaaende. Om Eftermiddagen Kl. 5 forsamlede sig den hele nærværende Adel hos Hr. Greven, hvor Hendes Kongel. Høihed behagede at modtage Lykønskningerne af saa mange Landes Beboere, som Kierlighed og den varmeste Deeltagelse havde hidført. Om Aftenen Kl. 7 gav Hs. Excellence et stort prægtige Ball, som i Pragt vel neppe har havt sin Lige. J Mørkningen saae man paa eengang den 6 radede Alle paa det smagfuldeste illumineret, i Baggrunden brændte den skiønneste og fortreffeligste Princesses Navn, Carlsbadets Fryd, i forskiellige Couleurer. Saaledes endtes denne Glædesdag, som for Carlsbadet bliver uforglemmelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Fridericia, den 4de August. Fra den 1ste Julii til Maanedens Udgang ere i det lille Belt passerede af ind- og udgaaede i alt 98 Skibe. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Om Hedenske Folk, som boe i de Russiske, Lande. Tschuvascherne tillige med andre Hedninger beboe det hele Casanske. Næsten den hele høire Aabred af Wolga hører dem til, og de leve uden noget Fælledskab med Russerne i store Landsbyer paa 20, 30 til 100 Huse. Der er et stort Antal af disse Tschuvascher. Deres Offer og Andagts Steder, ere altid paa et Bierg. De tilbede en eneste Gud, som de kalde Torg. Solen holde de for hellig, og forrette deres Andagt staaende mod den. Men den fattes ikke heller paa andre smaa Guder, som kan lignes ved de Christnes Helgene. Hver Landsbye har sin egen Afgud, der staaer paa det Sted, hvor de forrette deres offentlige Andagt. Dette er en firkantet frie Plads, besat med Stavre rundtomkring. Saadan Plads udsees altid til denne Helligdom af en vis Mand eller Kone, som Tschuvascherne kalde Jumasse, men Russerne kalde dem Voroschei (Troldmand eller Troldqvinde). Efter alle Beskrivelser maa Jumasserne være deres Præster, og denne Værdighed hos dem kan beklædes af begge Slags Kiøn. De staae meget stor Anseelse, spørges til Raads i Sygdomme, og ved det ringeste Onde som paakommerne Tschuvasch, og i saadanne Tilfælde bestemmer Jumassen, hvad Offer Tschuvaschen skal give. Hver Landsbye har sin egen Jumasse. Tschuvascherne ere et tarveligt Folk, og ikke hengivne til Brændeviinsdrik. De forstaae at stiele Hestene fra Russerne med besynderlig List og Behændighed. For lidt efter lidt at omvende disse Hedninger har man i alle russiske Byer i disse Egne anlagt Skoler for de unge Tschuvascher, og søger at lære dem deri den Christelige Religions Grundsetninger. Men man er endnu ikke kommen langt der med, fordi det mangler paa duelige Folk, der forstaae den rette Maade at omgaaes de unge Tschuvascher paa. Der ere vel mange blevne døbte, men det er for største Deelen. Folk, der ingen Ære giøre den Christelige Religion, og blot for visse Fordeeles Skyld ere gaaet over til Christendommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Høimesse. Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Dinesen. Michael. K. Hr. Beck. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-05
Bekiendtgiørelser. En skikkelig Dreng søger Condition til MichaeSli eller Nytaar, enten ved Pennen eller Handelen, Anviisningen gives herfra Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
1 Afen Skrivelse fra Warschau, den 20 Julii. Imedens der tales og handles om Fredsverket, blive de seierrige Russer ved at slaae Tyrkerne, venteligen saa længe indtil de knælende nødes til at bede om Fred. En Coureer har bragt Efterretning, at Russerne nu atter 2 gange paa nye have slaget Tyrkerne: Først ved Maczyn, hvor Fyrst Repnin commanderer, i Potemkins Fraværelse, have de den 9de tilfægtet sig en fuldstændig Seier over en Tyrkisk Hær af 70,000 Mand, Kiernen af de Asiatiske Tropper, som commandertes af en Janitschar Aga og 6 Pachas af 3 Hesterumper. Storviziren, var ved dette merkværdige Feldtslag selv nærværende og blev da overbeviist, at det var lettere at love sin Herre at slaae Russerne, end at udføre det. Da Coureren, Obristlieutenant, Grev Tomatis, forlod Valpladsen, havde Fienden allerede tabt, over 4000 Mand Døde. Man blev ved at indbringe Fangne, og erobret havde Russerne alt den hele Tyrkiske Leir, over 60 Kanoner, 15 Fahner, alle Magaziner m.v. Russernes Tab ved denne Seier beregnes kunn til 150 Døde og 2 til 300 Saarede. Man beundrer den Russiske Feldtherres Tapperhed og Jndsigt, der vovede at gaae over Dø nau, lige for Fiendens Øine, at giøre en ubegribelig Marsch igiennem hidtil ganske ubanede Veie, at angribe den langt overlegne Fiende i en befæstet Leir, og at slaae denne ud af samme og erobre alt hvad der kunde erobres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Foruden denne Efterretning indløber endnu i dette Øieblik en Anden, at den Russiske GeneralGudowitsch har slaaet et Corps Tyrker ved Anapa, og erobret Fæstningen Anapa med Storm, hvorved 6000 Mand Tyrker ere gjorte til Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Wien, den 20de Julii. Jmorgen ventes vor Keiser igien hertil. Høistsamme skal være meget fornøiet over at have opnaaet hele Hensigten af den foretagne Reise. Man forsikrer at Keiseren efter den Bøhmiske Kronning, vil besøge det Sachsiske Hof og paa Grændsen holde en Sammenkomst med Kongen af Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Paris, den 22de Julii. Blandt nogle Personer som i sidste Tumult, bleve arretterte, findes især et Par bekiendte Personer, Vircheaux, som tilforn har ageret Sprogmester og siden Boghandler i Hamborg, og Ephraim som gjorde sig udødelig i SyvAars Krigen, ved at myndte de skiønne Ephrai, miter. Denne sidste skal allerede, efter den Preussiske Ministers Requisition, være sat paa fri Fod, og den anden meener man bliver ogsaa frikiendt, som en uskyldig Vindmager. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Forfatteren til Ugeskrivtet: Folkevennen, som nu ogsaa sidder ved Vingebeenet, slipper nok ikke saa let; da han i sit sidste Blad har sagt, at der ikke kunne blive Fred og Rolighed, førende Bailly, Fayette, Barnave, de Andre og endnu 16 andre Nat. Deputerete, som han nævner, vare massarerede. Han siger derefter og at Kongen og Dronningen maatte massacreres, og Hovederne af alle Nationalforsamlingens Medlemmer sættes paa Pæle. Dette afskyelige Skrift har da endeligen foranledigt, at man nu giør Alvor af, ikke meere at ville taale sligt Smørerie, der heller ikke kan kaldes Pressefriehed, men Presse frekhed. Man har og allerede borttaget og confiscert en deel Presser, som fandtes paa Landet og i Kroge, udenfor de ordentlige Bogtrykkerier. gesal. Aachen, den 25de Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har i Gaar antaget den her sig opholdende Franske GeneralBouille til General i Svensk Tieneste, og hans Søn til Generaladjutant, begge ere alt i Forgaars reiste foran Kongen til Sverrig, saa de ere nu vel sikre for de Franskes Efterstræbelser, Den i den Svenske Revolutionshistorie, saa bekiendte Hr. von Essen, en Fætter af den i Russiske Tieneste overgangne General Sprengtpordten, der trak en Pension af 6000 Rubler, fra Rusland, er igaar af Kongen af Sverrig, igien taget til Naade med Tilgivelse af alt det Forbigangne. -¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
J Dag er Kongen af Sverrig afreist herfra. Der siges at han gaaer over Coblenz, for at give de derværende Kongens af Frankrigs Brødre, en Afskeds Visite.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Stokholm, den 26de Julii. besøge det Sachsiske Hof og paa Grændsen holde en Breve fra Egnen af Abberfor indeholde den høist uventede Nyehed, at der ere ankomne en Deel Russiske Skibe i Svensksund, og at der næsten daglig bringes en Mængde Tropper derhen. Der skal og være kommen en Russisk Officier over Grændsen, og være reist til Stokholm. Hvad dette skal betyde er endnu en Hemmelighed. Man kan paa ingen Maade troe, at denne Krigsmagt skulle blive brugt imod og. Jmidlertid ere Jndbyggerne paa Grændsen i stor Frygt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Breve fra Vennersborg i Vestgothland melde, at i det der værende Feldthagerie daglig 20 Tønder, Rugmeel blive bagte til Brød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Her er alting roeligt, og man hører hidtil ikke et Ord om Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Paris, den 25de Julii. Da Nationalforsamlingen affattede sit Decret om at lade 97000 Nationalgardere marschere til Grændsen, besluttede det tillige, hvor disse skulde bruges. De skal nemlig især trække sammen fra Dynkirken indtil Var. Staden Paris stiller omtrent 4000 Mand. J Morgen trække de i Leir herved Staden, for at løve sig i nogle Dage, og derpaa marschere de til deres bestemte Pladser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
J Sessionen den 21de Julii decretterede Natio na forsamlingen, at alle Franske Stæder kan frit drive Handel paa Levante og Barbariet, og at Retour=Ladningerne fra disse Lande kan bringes til alle Havne i Riget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Efter et Decret af 23de Julii skal Prindsen af Condes Godses tages under Seqvestration.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Fra Schweiz, den 23de Julii. Den 20de i d. M. blev General von Falkenhain i en Landsbye 4 Miil fra Basel anholdt af Nationalgarden og bragt til Hunningen, for der at settes i Fængsel. Han vilde reise til Baden i Schweitz, for at bruge Vandet sammesteds og var til den Ende forsynet med et Pas fra Strasburg. - Der siges, af Schweizerne ville trække paa Grædsen en Concon af 40000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
Wien, den 27de Julii. Efter private Breve skal den Russiske General. Ribas have ødelagt Tyrkernes Skibsbroe ved Silistria, og deels dræbt, deels fanget Mandskabet, som forsvarede denne Broe. I Braila skal være Mangel saavel paa Levnetmidler, som Ammunition. - Vore Gesandtere vare endnu den 10de i d. M. i Bucharest, men der sagdes, at de den 20de skulde reise tilbage til Stistove for at undertegne Freden. Efter andre Beretninger skulde Congressen forlegges til Widdin, saasom de mæglende Magters Gesandtere, formedelst Russernes hurtige Krigsoperationer, ikke troede sig sikre i Stistove. J hvorom Alting er, saa er det vist, at der er ingen Hindring meere i Veien for Freden imellem Østerrig og Porten, og Keiseren har ved en Haandbillet tilkiendegivet Hof Krigsraadet at sette Regimenterne paa Fredsfod. - Hertugen, af Polignac er ankommen hertil, og man vente ligeledes med det første de Franske Prindser samt Hr. Calonne. Strax efter Keiserens Hiemkomst blev den Franske Gesandt tilkiendegivet af Fyrsten Kannitz, at han ei mere maatte lade sig see ved Hoffet. - Den berømte Hofraad Born er død af en meget smertelig Sygdom, som han havde paadraget sig ved at undersøge Qviksølvgrubberne. i Jdria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-08-12
I dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at Russerne atter have indlagt sig en herlig Seier, over Tyrkerne i det sorte Hav, og ganske ødelagt den fiendtlige Flaade. Hvad der ikke blev boret i Grund, blev erobret af Russerne.