JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
2) Nogle bemærkninger om det danske Væbningsystem og dets Mangler, af A. F. Tscherning, Capitain ved Artilleri=Corpset, 16 s. 3) Skrivelse til Digteren Jngemann i Anledning af Huldre graveren, fra en Ven i Kjøbenhavn, udgivet ved Dr. Sibbern, Professor i Philosophien, 24 s. 9) Maanedsskrivt for Litteratur, 3die Aargang, 10de Hefte, 10) Professor Molbechs Forelæsninger over den nyere danske Poesie, Nr. 2, 32 s., Nr. 3, 24 s. 11) Handels Brevbog, af Carl Maribo, Translateur Lærer, i Engelsk ved den Kgl. militaire Høiskole, 1ste Hefte 36 s. 12) Maanedsskrivt for Christendom og Historie, af J. C. Lindberg, Mag. artum, 2det B. 3die H. 48 s. 13) Skibet, Vaudeville i een Act, af H. C. Andersen, 36 s. 14) Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold, October 1831, udgivet af Hornemann, Ritmester, Ph. Hage, Overkrigscommissair og Regimentsqvarteermester. 15) Archiv for Historie og Geographie af Chr. Riise, September 64 s. 16) Dansk Ugeskrift Nr. 14, udgivet af et Selskab, redigeret af Professor J. F. Schow. Det nærmere meddeles i en udgivet Anmeldelse, som kan erholdes. 17) Maaden at fordrive og dræbe alle Slags Utøi eller Samling af de sikkreste Midler til at ødelægge Rotter, Muus&c., oversat af Hansen, Studiosus chirurgiæ, 32 s. 18) Ridekunsten eller Veiledning til Ridehestenes rigtige Behandling, af T. W. v. Balle, Lieutenant ved Kavalleriet, Staldmester ved Universitetet i Kiel og Dyrlægge, 1830, 1 Rbd. 48 s. 19) Carl den Femtes Død, Sørgespil, af C. Hauch, 1 Rbd. 20) Samling til Kundskab om Cholera, af Larpent, Manza og Trier, Doctores medicinæ, Nr. 1215, 1 Rbd. 72 s. Faaes hos Jacob H. Lundt. Jacob H. Lundts Papiirhandel, er nu forsynet med Oplag af Strandmøllens Provatria Nr. 2,3, Concept Nr. 1, 2, Papper i Nr. og Karduus af forskjellig Størrelse, som sælges til Fabrikpriser. Handlende gives samme Fordele, som erholdes paa Fabrikken, endvidere boll. og sv. Bikube, Dito Postpapiir flort og smaat Median Form. Aalborg, den 5te November 1831. Jeg er flyttet fra Østergravensgade til Nørregade i Gaarden Nr. 544. Lauritz Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Natten til den 3die i d. M. er fra Undertegnede bortgaaet en bruunblakket Hesteplag, stjernet og lidti snippet, samt med hvid venstre Bagfod, 2 i 3die Aar gammel. Dem eller de, som denne Plag maatte forekomme, anmodes at indtage den paa Foder og mig derom at underrette, da den strax skal vorde af hentet og Foderløn samt Budleie fornøieligt betalt af Niels Hansen Krag, Terpet i Tversted Sogn, pr. Hjørring, Selveier=Gaardmand. den 28de October 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
En smuk grøn Papegøie, som taler, er tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Tvende smukke Beboelses=Værelser med Spisekammer &c. i Skolegaden, ere at faae tilleie og kunne strax tiltrædes, naar man henvender sig til S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Efterat jeg har vundet Borgerskab som Snedkermester her i Byen, saa har jeg herved den Ære at anbefale mig til dens og Omegnens ærede Beboeres Gunst og Bevaagenhed, lovende godt og reelt Arbeide og i alle Henseender den bedste Behandling; ogsaa er jeg vel forsynet med gode Materialer. Min Bopæl er i Slotsgaden Nr. 523. R. Bræstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Auctioner. Efter Vedkommendes Begjæring, bliver ved Auction, som holdes paa Aalborg Bytingsstue, Tirsdagen den 15de Dennes Formiddag Kl. 10, bortsolgt en Deel chirurgiske Jnstrumenter og Bøger, afgangne Candidatus chirurgi Saxtorph. Dødsboe tilhørende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Cataloget henligger forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aalborg, den 4de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Jfølge Reqvisition af Vedkommende Udlægshaver bliver den Møller Christen Westergaard tilhørende og i Hvidberg Sogn, Sønder Herred, Thisted Amt beliggende Vandmølle, Søndermølle kaldet, der staaer for Mølleskylds Hartkorn 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr., med tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Skpe 3 Fdkr. 1 Alb., samt de derpaa staaende Bygninger med derværende Mølleværk og Jnventarium, ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, Løverdagen, den 3die December næstefter, ved samme Klokkeslet, samt Mandagen den 19de December, om Middagen Kl. 12, opraabt til absolut Bortsælgelse. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Byen, og den 3die og sidste paa den sælgende Eiendom. Conditionerne, saavelsom Adkomstdocumenterne, ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, samt blive paa Auctionsstedet bekjendtgjorte, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Efterretning for alle Vedkommende, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nykjøbing paa Morss, den 24de October 1831. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Spændingen imellem de tvende store politiske Partier vedbliver i dette Land og lader sig neppe hæve paa en god Maade uden nogen Eftergivenhed paa begge Sider. J Birmingham er nylig holdt en stor Forsamling af Reformens Venner, hvor der blev talt meget bittert og Overhuset. En af Talerne ved denne Leilighed, Hr. J. Parker, sagde, at Pairerne vare slagne med politisk Blindhed, Døvhed og Stumhed: de vare blinde med Hensyn paa deres egen Jnteresse, døve for Folkets Stemme og stumme, eftersom kun 13 Lords havde formaaet at motivere deres Vota. Paa den anden Side ere Valgene i Dublin, Dørset, Pembrokeja selv i Liverpool faldne ud efter Antireformernes Ønske, hvilket man vel tildeels tilskriver en falsk Tactil fra Reformernes Side, men som dog maaskee med ligesaa megen Ret kan tilskrives det aristocratiske Parties mægtige Jndflydelse. Lord Sandon, en Antireformer, blev valgt i Liverpool; efter Valget blev han ført i Parade gjennem Byen og var under denne Parade nær bleven stenet. Som et Middel til at forsone Partierne skal det være i Gare at forhøie den Sum, der var bestemt som betingelse for Rettighed til at vælge, fra 10 Lst. til 15, idet mindste er det vist, at der er afgaaet befaling til Jnspecteurerne i Grevskaberne, nøie at specificere Beløbet af Skatterne og Leieafgifterne, samt Folkemængden i de enkelte Flekker. Formodentlig vil Billen, inden den atter forelægges Parliamentet, blive underkastet flere lignende Modificationer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Biskopperne ere endnu under Forfølgelse formedelst deres Opposition mod Reformbillen. Biskopperne i Carlisle og Durham ere begge brændte in effigie i deres Stifter; Biskoppen af Exeter blev derimod udpeben.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Biskoppen af London havde nylig anmeldt, at han vilde præke i St. Anne Kirken i Vestminster, men da en stor Deel af dette Sogns Beboere bekjendtgjorde, at de i saa Fald vilde forlade Kirken, naar han gik i Prækestolen, lod han det være.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Blandede Efterretninger. J Grækenland er Tilstanden for Øieblikket nok nærved at være reent Anarchie. Med Præsidenten, Grev Capod Jstrias er man misfornøiet, ja det frank ske Blad Messager vil endog vide, at han har tilsat Livet ved en Opstand i Nauplion. Denne Efterretning skal være kommen med Telegrafen over Toulon. Kala mata i Morea er bleven besat af en fransk General, da Mainetterne truede Staden med Plyndring. J Havbugten ved Coron vilde den russiske Admiral bemægtige sig en hydriotisk Escadre paa 6 smaa Fartøier, men disse bleve borede i Grund af deres eget Mandskab. 5 græske Barker seilede hen til et fransk Krigsskib for at søge Beskyttelse under det trefarvede Flag, hvilken ogsaa blev dem tilstaaet. Moreas Tilstand, siger selv de franske ministerielle Blade, kan man nu ikke længere tage Feil af. Sagen er ikke meere Jnsurrection, men Revolution og Capo d'Jstrias kan ikke holde sig længere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Fra Nyyork meldes, at det i Providence (Rhode Jsland) er kommet til alvorlige og blodige Optrin formedelst Spændingen imellem den hvide og sorte Befolkning. Ved denne Leilighed fandt første Gang i Ny-Englands Historie det Tilfælde Sted, at Gouverneuren maatte befale Militairet at give Jld paa en tøilesløs Pøbel, hvorved adskillige bleve dræbte og mange saarede. Man begynder at frygte, at der existerer en vidtudbredt Sammensværgelse blandt den sorte Befolkning i de forenede Stater.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Byen les Cayes paa Hayti er bleven aldeles ødelagt ved den frygtelige Orkan, Natten imellem den 12te og 13de August. Af 2500 Huse ere neppe 20 blevne staaende i meer eller mindre beskadiget Tilstand. Medens Stormen bortrev Tagene, undergrov Havet Murene og oversvømmede hele Staden. Jorden bævede og Himlen syntes at staae i Luer. Skibene i Havnen bleve kastede paa Stranden, de paa den ydre Rhed forgik med Mand og Muus. 600 Personer ere allerede trukne døde frem af Ruinerne og i dette Antal ere dog de omkomne Børn ikke medberegnede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
J Frankfurt am Main blev Roligheden den 23de October om Aftenen forstyrret paa en alvorlig Maade. Passagetiden ud og indad Porten har i de sidste 5 a 6 Aar, saalænge Viinhøsten varede, været udsat, til Kl. 10 Aften. Jaar havde man, uden foreløbig Bekjendtgjørelse, gjort en Undtagelse, og da flere tusinde Jndvaanere henimod Kl. 10 vilde ind af Hanau er Porten, var samme lukket og man fordrede de sædvanlige Passagepenge. Folket vilde nu sprænge Porten, men Vagten forsvarede den; det kom til Haandgribeligheder, nogle bleve saarede og flere arresterede. Dagen efter ventede man nye Uordener, da den yderste Forbittrelse herskede blandt den arbeidende Classe, og skjøndt Portene nu vare aabne, stimlede Folket dog sammen og henimod Kl. 10 om Aftenen var en frygtelig Støi. Man skjød paa Soldaterne saa flere af disse bleve stærkt saarede. Endelig trak man Linietropperne tilbage og lod Nationalgarden trække paa Vagt. Urolighederne vedbleve alligevel hele Natten. Man haaber at denne, alt længe forhadte Passagespærring, nu aldeles vil vorde afskaffet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Jfølge Varschauer Tidenden ere allerede samtlige Volvodskabers Commissioner igjen traadte i Virksomhed. En af disse Commissioners Præsident bekjendtgiør, at han har paabegyndt sin Embedsførelse, og saafremt alle subalterne Embedsmænd ikke inden en vis Tid indfinde sig paa deres Poster, da ville disse blive besatte med andre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Et gothaisk Blad anbefaler Steenkul til Brændsel som et Middel mod Cholera, og anfører flere Exempler paa, at Steenkulsdampene skulle virke særdeles gavnligt paa Sundheden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Fra Amsterdam skrives: Sundhedstilstanden er her endnu paa det bedste, vi vente Cholergen og frygte den kun lidet. J intet Tilfælde vil Communicationen herfra Landsiden giøres besværlig ved Cordons, fordi man er overbeviist om, at Sygdommen derved ikke afholdes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Cholerasygen skal ogsaa have yttret sig i Tunis. Der siges at den er bragt dertil ved et Skib fra Alexandrien; Beyen og de europæiske Consuler skulde være flyttede ud paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Tunelforeningen i London smigrer sig endnu med det Haab at deres Værk under Themsen vil vorde fuldført. J den sidste Forsamling arbeidede man ivrig for Planen; flere Forslag bleve gjorte ved Første Directeuren og de bleve antagne. Man mangler den Sum maa af 248000 Lst. som Fuldbyrdelsen vil udfordre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Jfølge en ny Optælling af Varschaus Jndbyggere beløbe disse sig til 114000, hvoraf 20000 ere Jøder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Stadens Befolkning har i det sidste Aar aftaget med 25000 Jndv. Kvindernes Antal overstiger Mændenes med 7500.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Napoleons berømte Læge Antomarchi skriver i en Beretning om Cholera, at han som General-Jnspecteur for Militair=Hospitalerne i Polen, har havt Leilighed til at lære denne Sygdom at kjende, til at studere den i alle dens Former, og til at overbevise sig om, at den aldeles "Unødvendigheden af de talrige Quarantainer, der adskille Folkefærdene fra hverandre, og ødelægge Handelen, Erhversfliden o. s.v. De mangfoldige Dagsberetninger af 400 Personer, for største Delen Læger, der stadfæste Antomarchis Mening; den Omstændighed, at Læger have indpodet sig Alt hvad der er meest skikket til at forplante Sygdommen, og dog ikke ere blevne smittede; at Assistenter og Sygevogtere have lagt sammen i een Seng med Cholera-Patienter og dog forbleve karske; Alt dette fremfører han som grundet Beviis for sin Paastand. Ligesom der her berøres Standsning i Handelen formedelst Quarantainen, saaledes klage de berliner Financies over de store Pengesummer som ere anvendte paa Grændsecordons. Naar Luften først bliver syg - siges der - saa hielpe alle Forsigtighedsregler intet, og de fleste Læger ere jo enige i, at det Onde ikke udbreder sig ved Smitten. Der er ingen Tvivl, om, at Skarlagens Feber og Mæslinger ere langt meere smittende end Cholera. Derimod har man Aarsag til at befrygte, at den herskende Sygdom vil gaae over til en ondartet Nærvefeber, som mange af dem der helbrededes for Cholera bleve angrebene af. Varschauer, Tidenden melder. Den 20de October indtraf her tilbage, Directeuren for den polske Bank, Greve Heinrich Lubiensky, og medbragte Bankens Fonds uforvansket tilbage. Denne Embedsmands utrættelige Jver for Bankens Opretholdelse, have vi for størstedelen at takke for at saa betydelige Kapitaler bleve reddede, da de ellers vare blevne bortødslede, men ville nu tjene til at grundfæste en af vore vigtigste Jnstitutioners Credit.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
En frygtelig Jldebrand, hvorved adskillige Mennesker, ere omkomne, har den 10de Octbr. ødelagt den lille Stad Lichtenau i Vestphalen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
J London lever en Juveleer, der synes at være i Besiddelse af alle de Rigdomme, Aladdins Lampe nogensinde har kunnet fremtrylle. Man finder i hans Bod Knive og Gafler af Guld i blaat Fløiels Fouteral, og Skeer af hver mulig Størrelse, saavelsom Tallerkener og Lysestager af purt Guld, ja endog Guldskaaler, 1 1/2 til 2 Fod i Gjennemsnit, som koste 1000 Guineer. Hele Boutiquen vurderes for 2 Millioner Lstrl., og Værdien af alle Juveler og Guld- og Sølvvarer i London antages for at være 50 Mill. Pd. St. (400 Mill. Rbd. Sølv.) Ethnografiske Noticer. Den lærde Reisende v. Sie hold, har nylig meddeelt det asiatiske Selskab i Paris en meget mærkværdig Afhandling over Lande og Folkefærd, der ikke ofte ere Gienstanden for Europæernes Jagttagelser, nemlig: Øen Jeso, nordlig for Japan endeel af Øen Carefto eller Tarrakal og over Kurilerne, der strække sig nordlig indtil Nærheden af Kamschatka. Beboerne af disse Øer kalde sig Amos, det er: Mennesker. Herved nogle Udtog af Afhandlingen. "After indeholde Potter, en Arne, Matter, Jagt og Fiske Redskaber. Kvinderne male sig en Cirkel omkring Munden, som Tegn paa, at de høre til de fornemmere Classer. Paa Jeso belægge Fruentimmerne deres Læber med Guldblade, paastryge flere Farver paa samme, og sværte deres Tænder. Konen forfærdiger Mandens Paaklædning af Træernes Bark, giver Bjørnen Foder, røger Laxen o. s. v. Manden gaaer paa Jagt og rygter Fiskeriet. Børnene strøife frit omkring og jage efter hinanden. Aimos tilbede Solen, Maanen, Havet og en Gud i Himmelen; ogsaa troe de paa Fanden. Ægteskaberne sluttes blandt Paarørende, dog ikke i de nærmeste Grader. Paa Øen Jeso ere Kvinderne frie og paa Caroffo beherske de Mændene. De ere tro og vise ei heller Jversyge mod deres Medbeilerinder; dog ere Mændene forpligtede til, naar de tillægge sig en ny Hustru, at holde hende bortfjernet fra den gamle. Til Ære for de Afdøde opreises Pale; og af de Riges Liig udtages Jndvoldene, istedetfor disse udstoppes Kroppen med arommatiske Kryderier, hvorefter Ligene henlægges til Tørring i et Aar. Gra venne respecteres overalt; enhver Familie besøger deres afdøde Frænder paa disses Dødsdag. Da man ingen Almanak har, saa beregner man sine Dato efter Løvets Nedfalden, Blomsternes Visnen o. s. v. Det er Skik, ikke at nævne den Dødes Navn hvis Grav besøges. Naar en Kone har mistet sin Mand, saa trækker hun sig tilbage i Bjergene, og hendes nærmeste Slægtninge tør i et heelt Aar ikke vise sig i Publicum med blottede Hoveder. Aimos kjende hverken til nogen Skrift eller Mynt; de skrive og regne ved Jnd snit i Træ. De have kun tvende Hovedmedicamenter hvoraf det ene er et Slags Champignons. Jmod de tes Fiender betjene de sig af forgiftede Pile. Skjøndt de ere af kjernefuld Stamme, ere de dog meget frygtsomme og løbe strax deres Vei naar man nærmer sig dem. De staae hos Japaneserne i det unægtelig velfortjente Ry for Dyd og Ærlighed. Japaneserne have aldrig kunne indføre nogen ny Mode hos dem, og endnu mindre Buddhaisternes Religion.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Altona, den 28de October. Ved den mislige Sundhedstilstand i vor Stad, maatte enhver offentlig Høitidelighed og enhver lydelig Yttring af glad Deeltagelse i vor allernaadigste Dronnings og allerkjerligste Prindsesse Carolines Fødselsdag, undertrykkes. Jmidlertid have vistnok Ærefrygtens, Kjerligheds og Taknemmeligheds Følelser i hver Enkelts Bryst glødet saa meget desto forrigere, og yttret sig i veldædige og kjerlige Handlinger imod de i denne trange Tid dobbelt nødlidende Medborgere, hvorved den kjere Dag vistnok paa en samme værdig Maade end skjønnere blev celebreret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Vi behøve ikke at gjøre Publicum opmærksom paa hvor lidet Cholerasygen har grebet om sig der; men selv i det saa tæt befolkede Hamborg, har Dødeligheden ikke været stor, og vilde vel have kunnet været mindre naar Folk vilde have levet derefter; vi have derfor meget at beklage de alt for overdrevne kostbare Foranstaltninger, og kunde meget ønske Afskaffelsen af Bønder-Cor dons, der dog ikke due til noget, men kun tjene til at undertrykke Erhvervsfliden, udbrede Utilfredshed og gjøre det Onde værre. (Efter Alt. Mercur.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Blandede Efterretninger. Fra Hamborg skrives under 21de f. M.: "Det glæder os at kunne berette, at der hidtil hverken i Havneen eller paa noget Skib har viist sig Spor af Cholera. For at vedligeholde denne gode Tilstand paa de danske Skibe har det danske Generalonsulat i Hamborg, foranstaltet, at ingen Mand maa gaae fra Borde og under stræng Straf forbudet disse under noget som helst Paaskud at forlade Skibet uden Generalconsulatets særegne Tilladelse. Der afmynstres ingen der ikke kan bevise at have faaet Emploi andetsteds. Skibsførerne kunne gjøre Afregning med deres Folk og Hy ren hører op, men Pengene deponeres indtil Folkene ere anbragte igien; og de maa ikke forlade Skibet (hvor skulle de da faae anden Emploi ) hvorimod de give Skipperen en billig Godtgjørelse for Kosten. Alle Skipperne ere med største Beredvillighed gaaede indi dette Arangement. (Handelstidenden."
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Det kan anføres som en Mærkværdighed ved Dr. Fogtmands Udnævnelse til Biskop i Ribe, at han derved bliver Ephorus for den Rector, under hvem han sammesteds har gaaet i Skole; skjøndt denne ikkun endnu er nogle og halvtredsindstyve Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Paa Opfordringen til Stiftsphysicus Randrup i Veile Amtstidende fulgte følgende Svar: Anlediget af Opfordringer i Veile Amts Avis Nr. 82, kan jeg herved berette til Beroligelse for vedkommende: at samtlige Amtets Apothekere ved den af mig i September Maaned d. A. foretagne Visitation, befandtes saaledes forsynede med Medicamenter, at der, i Tilfælde af Cholera, ikke synes at være Grund til at befrygte Mangel paa de, i saa Henseende, fornødne Lægemidler - og har jeg i sin Tid, herom, til Amtets Over øvrighed afgivet Jndberetning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Tvende Arrestanter Mogens og Jens Christensen, ved Antvorskov, ere, for at have udskjældet og slaget deres Fader, ved Høiesteret saavelsom ved tvende foregaaende Jnstanteer, dømte til at have deres Liv forbrudt. Af Justitien tiltalte: Moses Samson, Sadelmager Fischer, Moses Jacobsen, Kniplingskræmer Slipsager, for formeentlig paa Gjelleruplunds Marked udsvede Fornærmelser mod nogle Toldbetjente, og øvrige der forefundne Uordener, ere ved Høiesterer frikjendte for Actors videre Tiltale i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
En Tjenestekarl Hans Nielsen i Kbhvn., er, for at have udgivet en falsk En Rigsdalersseddel ved Hof og Statsretten og ved Høiesteret dømt til at miste sin Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
J Altonaer Mercurius læses følgende Avertissement paa tydsk: "En Godseier i Jylland ønsker at sælge et complet Gods med Hoveri, Bøndergods, Skove, Jagt og Fiskeri. Bøndergodset bestaar af 61 Gaarde og 37 Huse, tvende Vindmøller &c. &c., der rigelig forrenter 60000 Rbdlr. Denne betydelige Eiendom kan sælges for 20000 Specier med Udbetaling af 4000 Specier. Nærmere Efterretning gives i den saakaldte Møllersche Erbe i Ottensee ved Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Bekjendtgjoreløer. Undertegnede er nylig bleven forsynet med flere Couleurer Calmuk og Coathings, fine og grovere Klæder, gode Vatter, Mands Silkehatte m.m. Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Et Partie store smukne Frugttræer. der alle have baaret Frugter af fortrinlige Sorter, som Passe pomme rouge & blanc, Gravenstener, Nonnentitter, Pigeoner, Sommer=, Høst= og Vinter=Kalviller, Beurre gri& blanc, Boncretien, dobbelte Keiserinder, Figen= og Sukkerpærer, Sommer=, Høst= og Vinter=Bergemotter m. m. fl., kunne erholdes meget billige, naar de i Løbet af indeværende Maaned kjøbes hos Gartner, J. P. M. Beck, ved Gammel-Mølle. Heelt og stødt Lumpen-Sukker i større og mindre Partier er at faae for billig Priis hos Kjøbmand J. F. Østengaard. Aalborg, den 7de November 1831. Gode friske Cathrine-Blommer faaes hos Magnus Akkermann, paa Gammel-Torv. Adressecontoiret anviser Kjøber til en rummelig Reise Kuffert. Gammelt Kaabber og Messing kjøbes af Gjørtler Thomsen, i Slotsgade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
En smuk grøn Papegøie, som taler, er tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
J næste Uge afseiler Skipper P. G. Hay med sin førende Jagt herfra til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og noget Fragtgods. Man behager at melde sig hos Kjøbmand J. P. Plaate i Aalborg. Den 3die November 1831. i Store engelske Huushoninglds=Kul faaes hos L. C. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Veritabel Fernis, fortrinlig til at stryge Støvlesaaler for at gjøre dem vandtætte, faaes hos D. Mayntzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-07
Grøn og svær Kruskaal, frit tilkjørt, faaes for særdeles billig Priis hos Beyer udenfor Reberbansport. Circa 250 Tylter Bredder af forskjellige Slags, og deriblandt en Deel tørre af udmærket god Bonitet, beliggende paa Lofterne i Pakhuset paa Madame Jeegs Plads, ere til Salg enten samlede eller i mindre Partier, ligesom og nylig hjemkomne svenske Tagrender. P. J. Hallengreen.