Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-31
Kjøbenhavnsposten har optaget en høist mærkelig Meddelelse i homilet, liturg. Correspondensblatt af Archidiakonus Harms i Kiel, angaaende en der foregaaet Henrettelse i forrige Sommer, hvorefter den ene af Stadens tree Præster, som alle havde fulgt Delinqventen, næste Søndag Morgen fandtes død i Sengen, og en Familiefader nogle Uger sildigere kom til Harms og spurgte: hvorledes han skulde bære sig af for at blive henrettet, hvorved han paa engang vilde blive sine Bekymringer qvit og døe salig? Vor geniale Digter M. F. Hansen har i Mariboe Avisen ofret de forladte Græker følgende vakre Qvad, som sikkert vil læses med almeen Deeltagelse: Rolig, Hjerte, hvorfor vil du bløde Ei, hvi skjælver du, forsagte Lem! Kan dit Suk tilbagekalde dem, Som for Bøddelsværdet hisset døde? Kan din Taare frelse dem som hæve? Lad dem synke eller lad dem leve Vær blot konseqvent, vær Planen lig Menneske! kom det saavidt med Dig: Grumme Tiger glubende Hyæne! Vil J vove Eders stærke Kloe, For det arme, arme Hellas's Roe, Vil J, thi de haarde Klippestene, Gjør det ei, de staae mod Himlen rolig Trodsende paa deres stærke Bolig: Loke smiller, Fenris ryster sig; O Alfader! o forbarm du dig: Jngen er saa haard, han jo vil bøie Øret til en Enkelts Nød og Qval Hør da, hør, o hør, i Tusindtal Skrige Smertens Stemmer mod det Høie. Gaaer til Hjælp for de Ulykkelige! Eller - J gaae glip af Himlens Rige! - Ha, skjul mit Blik, Helved aabner sig Jeg tør ikke see hvorhen de gik. Helte. J som paa de aabne Sletter Trossed Døden, som da Minen sprang Gik spartanske Fædres Seiersgang; J som endnu Grækenland forsætter Kampens Glorie; ha, stolte Løver! Som man Hjem og Yngel grumt berøver, Vilde - o det var et saligt Haab - Himlen endnu høre Eders Raab, Eller - skal det skee, saa lad da falde Hver en Ædling af den græske Æt, Lad en Mindesteen forkynde det Som Leonidas's: Her sank de alle! Lad de fangne Børns og Qvinders Øie Briste, lad saa Helved sig fornøie, Og den asiatiske Tyran Juble, Vi har sløifet Grækenland Blandinger. J Onsdags afseilede atter den i Ren Blandinger. J Onsdags afseilede atter den i Renden liggende Keiserlig Russiske Orlogsflaade og gik Nordefter. Den var endnu bleven forøget med de tvende forkort Tid siden her forbi passerede Krigskibe, Linieskibet. Constantin og Fregatten Helena, samt en Korvet. Besætningen allene af de 15 Krigskibe, som den 21de befandt sig paa Kjøbenhavns Rhed, udgjorde omtrent 10,000 Md. Det var overordentligt, hvilket Liv og Bevægelse, Nærværelsen af denne Mængde af stærkt bemandede Krigskibe, havde sat i Hovedstaden. Overalt paa Gader, Torve og Boutikker vrimlede det af russiske Søeofficerer, Poper og Matroser, hvis fremmede Udseende og usædvanlig store Antal i høi Grad tildrog sig Kjøbenhavnernes Opmærksomhed, og Valfarter til Toldboden og Lysttoure paa Baade og Fartøier ud til Flaaden, ombord paa hvilken de Lystseilende, fandt deres Nysigenhed tilfredsstillet ved den største Velvillie, hørte fra Morgenen til silde ud paa Aftenen til Dagens Orden. Paa en saadan Lystseilads af Dampskibet Caledonia havde den store Mængde ombord værende Damer og Herrer den bedste Anledning til at nyde det sjeldne Skuespil, et saadant Antal fuldudrustede og bemandede Krigskibe afgiver. Fra Admiralskibet Asow hilstes Caledonia af et Musikkorps, og paa Tilbagefarten bragte Caledonias lystseilende Passagerer Admiralskibet et Hurra, som fra dette besvare, des af et lignende, hvortil alle Mand bleve kommanderede op paa Dækket. Søndag Formiddag var den herværende russiske Gesandt, Baron Nicolay, ombord paa Admiralskibet, hvis Chalouppe afhentede Hs. Excell. fra Charlottenlund, hvorhen han havde begivet sig fra sit Landsted.