Københavns Adresseavis, 1783-06-06
J. For store og ædle Handlinger, som ei allene viser den kloge Landhuusholders, men og den ømme Menneskevens roesværdige Karaktær. 174. Blandt de sande Ædle, der ved en roesværdig Virksomhed i deres Kreds haver befordret Fædrenelandets Gavn, deres Medborgeres og Efterslægtens Lyksalighed, har Sælskabet i Aar den Fornøielse at kunne tælle den brave Justitsraad Friderich Bagger til Juulschov i Ærborg Amt i Fyen. De Handlinger, hvorved han blandt sine Medborger har gjort sig saa fortjent, bærer alle det tydeligste Stempel af den rette Patriot og den største Menneskeven. Af hvad der herom er bleven Sælskabet tilmeldet bekjendtgiøres dog ikkun her det væsentligste. For nogle og 20 Aar siden tilkjøbte Hr. Justitsraaden sig bemeldte Juulschovs Gods, som da bestod af 216 Tdr. Hartkorn, hvilket, foruden at det ligger i en mager og høitematriculeret Egn, laae adspredt i Fælledskab i 9 Kirkesogne. Høebunden paa heele Godset bestod saa at sige kun af store Moradser, hvoraf Græsset med megen Møje maatte fremdrages af Buske og ligesom bæres i Land. Skov= og Gjersel=Hugst var nær ved yderste Undergang, hvilke store Uleiligheder, blandt andre, var Aarsag i, at Godset og dets tilhørende Bønder var geraadede i den elendigste Forfatning; ja Godsets Tilstand saa slet, at mange ikke troede, at det kunde underholde en Beboer, hvorfor Hr. Justitsraaden og efter Kiøbet af nogle af sine Venner, blev spurgt: hvad han vilde med den Sveltegaard, Et Spørsmaal, som ingen bedre end han selv har kundet besvare. Thi ved hans grundige Jndsigter og Erfaring i Agerdyrkningen og Landvæsenet og en stadig og utrættelig Flid i at udføre hans fornuftige og vel udtænkte Planer, har han overvundet alle disse Vanskeligheder og sat Godset, med underliggende Bønder i saa god en Tilstand, at det i Forhold til sin Størrelse ikke giver mange andre, der ligger i meget bedre Egne, noget efter. Hans vigtigste Foretagender i Landvæsenet, hvorved denne forbedrede Tilstand, tildeels er bleven bevirket, ere: 1. Fælledskabets Ophævelse. Alle Godsets tilhørende Jorder, hvilke som ovenmeldt, laae adspredte i 9 Sogner, har han saaet samlet tet omkring Hovedgaardens Lykker. Bøndergodset har han formeret fra 216 til 304 Tdr. Hartkorn, og derved forøget Antallet af Bøndergaarde, som alt foraarsager et lettere og mageligere Hoverie. Hans næste Foretagende var 2. Jordernes bedre Jnddeeling, og i Følge heraf Anstalter til en bedre Drift og længere Hvile for Jorder end forhen mueligt. 3. Skadelig Vands Afledning. Den heele EgnsHøebiering ligger paa meere end 1 Mils Strekning langs med en Aar, som løber til Nyborg Mølle og Fæstnings graver. Formedelst denne Ane var Grunden saa sumpig og moradsig, at Græsset maatte, som meldt, vades i Land, ligesom Høet deraf kunde ei andet end blive slet og magert Denne Uleilighed har Hr. Justitsraaden afhjulpet ved at lade grave en tilstrækkelig bred og dyb Kanal igjennem Engen, hvorigjennem Aaen nu tager sit Løb, og har derimod forladt sine mange krumme og slangeformige Bugter, Herved samt ved at fordybe nogle høje Steder, som standsede Vandets Fart, og ved at forstørre Udløbet af en stor Søe, hvorigjennem Aaen har sin Gang, har Vandet faaet et bedre Fald og hurtigere Træk, saa Engen er derved bleven gandske tør. Ved dette roesværdige Arbeide har Hr. Justitsraaden ei allene gavnet sig selv, men endog heele Egnen for mange hundrede Læs Høe og Tørv aarligen. 4. Kløver=Avlen, hvortil han har anført sine Bønder, og 5. Skovs Opelskning, har i øvrigt været de store Midler, hvorved han har ophjulpet og aarligen forbedret sit Gods. Fra Marken har han ladet indhegne et Stykke Jord, som kaldes Nyehave, hvori det fornødne Gjersel for Bønderne opelskes. Ligeledes har han saavel i bemeldte Nyehave som andensteds fredet og opelsket nogen Overskov, samt plantet mange 100 ja 1000 Træer af Ege, Bøge, m. v., som alle staaer i den herligste Vext, Disse og flere Forbedringer i Landvæsenet, som her ikke alle kan nævnes, ville allerede kunde have forhvervet Hr. Justitsraaden Selskabets Agtelse, og gjort ham værdig til dets meest udmerkende bifald, om Selskabet ikke havde erfaret mere. Men hans Fortjenester strækker sig langt videre. Ved Flid og Stræbsomhed og en fornuftig Oeconomie, begyndt fra intet, har han erhvervet sig en anseelig Formue, dog ikke for at mætte et begierligt Øie eller at bruge den som en Snare for andre, men for at gavne det Almindelige derved. Uden at gjøre Forskiel paa Slegt og Fremmede har han ved mange Leiligheder hjulpet den Nødlidende, den Forarmede, den Ulykkelige ved rige Understyttelser. Selv har han ingen Børn havt, men han har sørget for flere end 20 Fader= og moderløse, og meest paa egen Bekostning opdraget og forsynet dem, indtil de ikke længere behøvede hans Biestand. Hans Hielp og Gaver til Enker, Faderløse og Trængende ere overordentlige. I en Tid af 12 Aar har han uddeelt over 24000 Rdlr. for at rædde dydige og brave Folk af deres trykkende Omstændigheder, for at hielpe andre i deres Næringsveie, og i Almindelighed for at beskytte dem imod en overhængende Armod. Dog herved har denne veltænkende Mand endnu ikke ladet det beroe. Han har villet, at hans Velgierninger ogsaa skulle strække sig til Efterslægten. J denne Henseende har han henlagt 3000 Rdlr. til det i Refsvindinge værende og et andet i Kulle rop af ham ogbygt Hospital. End videre har han skjenket og legeret en Capital af 21000 Rdlr., som bestandig i Juulschops Gods skal blive staaende, hvoraf Renterne paa efterfølgende Maade skal anvendes: 1. De Kongelige Skatter for April Qvartal skal deraf for alt Juulschovs contriberende Hartkorn aarligen betales med 103 Rdlr., saa Godsets Bønder følgelig fritages for Eftertiden at betale noget April=Qvartal af Jordskyld. Foruden denne Hielp for Bønderne har han end videre i den af ham over forbemeldte Legatum paa 21000 Rigsdaler oprettede Fundats, fastsat, at der aldrig maae tages højere Landgilde end i den af ham underskrevne og forseglede Jordbog findes anført, ei heller maae nogen Fods Jord enten udi den Juulschov saa nær beliggende Refs vindinge Skovhave eller andensteds Bønderne betages: og for paa nogen Maade at forekomme Godsets Ødelæggelse eller en muelig Forringelse af Pantet for ovenmeldte Legatum, har han ligeledes fastsat, at ingen i Fremtiden maae kjøbe Godset med mindre den beviser at være Eier af 20000 Rdlr. 2. Tredive Rigsdaler skal aarligen udbetales til de 6 af Godsets Gaard= og Huusmænd, der haver de fleeste Børn, som en Hielp til deres Opdragelse, hvilket de saaledes nyder 3 Aar i Rad. 3. Til Sognepræsten i Kullerup skal aarlig udbetales 40 Rdlr., til Degnen sammesteds 15 Rdlr. og til Skoleholderen i Refsvindinge ligeledes 15 Rdlr., eftersom deres Jndkomster kun ere maadelige, og især utilstrækkelige, dersom de har mange Børn at opdrage. 4. Hvert Aar skal til to af de findigste, sædeligste og til Studeringer best oplagte Deposituri, som ere barnfødte i Fyen, og fra Odense Gymnasio i det Aar sendes til Kiøbenhavn, betales 100 Rdlr., nemlig 50 Rdlr. til hver. 5. De øvrige 370 Rdlr. af Renterne skal uddeeles til Fattige Enker af Middelstanden, deels til fattige, skik, kelige og skrøbelige Jomfruer, som ere barnfødte i Fyen hvoraf enhver efter Omstændighederne tillægges fra 10 til 40 Rdlr. Naar man nu til dette føjer at Hr. Justitsraaden i Aaret 1779 har oprettet et frit Capellanie Sæde i Nyborg; saa ere disse Mandens Velgierninger, skiønt de ere kun de bekjendteste, mere end tilstrækkelige nok til at stille hans Fortjenester i deres rette Lys, og at opvække hos alle Skjønsomme for hans dydige og menneskekjerlige Tænke= og Handlemaade en sand Højagtelse. I det mindste har han tilveiebragt sig denne hos Selskabet, som til Beviis herpaa derfor tilkjender ham sin Guldmedalje med Opskrift, Den Fortjente til Ære. 175. J Katterød Bye, Diernesse Sogn, under Baroniet Holstenhuus i Fyen, grasserede i Vinteren 1781 en farlig Sprinkel=Syge, hvoraf nogle og 20 Menneskeer døde i den eneste Bye. Næsten intet Huus var frie fordenne Syge, og idelig var 5 til 6 syge i et Huus. Endog til de fra Byen udflyttede Gaarde udbredte Sygdommen, sig, alle gode Anstalter, som Hr. Geheimeraad Baron von Holsten gjorde, uagtede. Lægen kunde umuelig altid være tilstæde, naar de Syge skulde have deres Medikammenter, andre torde ikke komme dem nær, sædvanlig faldt de og i Raserie, som gjorde Tilsyn og Oppasning dobbelt fornøden. I denne Nød paatog en Gaardmand der af Byen, ved Navn Hans Hansen Munch, sig frievillig at besørge Medicammenterne hentede fra vedkommende Apotheker, Nat og Dag at give de Syge samme til der bestemte Klokkeslet, og at bringe en skriftlig Beretning om enhvers Tilstand til Lægen, ligesom det behøvedes. Hans nærmeste Paarørende døde, og ligesom faldt ved hans Side, dog forandrede han ikke derved sin berømmelige Medynk for hans Medmenneskeer; men holdt til Enden den beste Orden i alt. Denne agtværdige Mand, viiste altsaa en Dyd heri, som blandt Folk, der ikke kan rose sig af bedre Opdragelse end han, er meer end sielden. Thi hvilket Exempel er rarere end at sætte sit eget Liv og Helbrev; Fare for at rædde andres, og i en heel Vinter at see en Gaardmand, som har hjemme nok at bestille, at forsømme, alt sit eget, allene for at gaae andre i deres smittende Sygdom tilhaande, Hans Hansen Munck synes virkelig ved denne ædle Handling allerede selv at have oprettet sig i sin Egn et ypperligt og uforglemmeligt Æreminde. Selskabet, hvis Belønninger egentlig kun gives for ekonimiske Dyder, vil derfor kun, ligesom frede, og, om mueligt, pynte det, ved at tillægge denne gode Borger for denne vare menneskekjerlige Handling sin anden Sølvmedalse. 2. For udviist Flid især i Agerbruget i Dannemark. 176. Hr. Magister Ole Andresen Borreby, SognePræst for Vestermarie Meenighed paa Bornholm, har, blandt andet, indberettet til Selskabet de smukke Indretninger og Forbedringer, som han i nogle Aar deels ved sin Præstegaard, deels andensteds i Land=Væsenet har foretaget, hvilke bestaaer i følgende: Siden Aaret 1774 har han opbygt og forbedret alle Gaardens Huuse, broelagt Gaard og Stalde og indrettet Møddingestæder: Haven har han udvidet og indhegnet med nye Steengjerder og deri plantet gode Frugttræer som fra Kjøbenhavn ere overbragte: J hans Skov har han opelsket nogle 1000 Asker, Asp, Elle og Riis=Ege: Tvende næsten aldeles unyttige Enge har han opryddet og paa den ene i 1782 avled 16 1/2 Tønde Rug; Overflødigt og skadende Vand har han afledet og nyttet samme til gode Fiskedammes Anlæg: Sin Avling har han omtrent til det dobbelte og derover, forbedret: Foruden endeel forhen gjorte Indhegninger af levende Gjerder, Steengjerder a. har han i 1781 og 82, for at faae sin Rug=Byg= og Erte Jord ud af Fælledskabet, indhegnet samme med 736 Favne Gjerder, deels af Steen, som dertil ere opbrudte, deels Volde og Grøfter med levende Gjerder, m.v. Uagtet Jndberetningen ikke er skeet for at æske Premie, fornøier Selskabet sig dog over her at have faaet Leilighed til at anføre Hans Velærværdighed, som en bekjendt erfaren og virksom Landmand, hans Fortjenester i denne Fald, hvorfor det til et Agtelsestegn tilkjender ham sin tredie Guldmedalje. 177. Hr. Birkedommer og Forvalter Jantsen ved Baroniet Holckenhavn i Fyen, har i 1765 faaet en Gaard i Kogsbølle Bye paa 8 Tdr. Hartkorn til Beboelse, paa hvilken han har bygget meget, derefter ved samme Gaard anlagt i Aaret 1768 en Have, hvori han har sat 104, gode Frugttræer, og uden for Gjerderne 98 Pile, men inden for 153 Favne Hesselgjerder. I en anden Have har han i 1774, sat 39 Frugttræer, 30 Pile 130 Favne Hessel, samt plantet endeel Humle. Omkring sin Toft har han plantet 158 Favne levende Gjerde og 218 Pille og i Marken, 806 Favne levende Gjerde, og 120 Pile, ligesom han og ved et andet lidet Sted i Frørup har i 1776 anlagt en Have af 6 Skiepper Lands Størrelse, og drigsat 66, rare Frugttræer, 52 Pile, 67 Aske= og Kastanie=Træen, samt 204 Favne levende Gjerder. Han har desuden opfredet nogle 1000 Asker. Alle disse Plantninger. af Frugttræer, Pile, Gjerder m.v., staaer tilsammen i god Vext, og Grøde. Som Forvalter han 2 Aar opmuntreet Baroniets Bønder meget til Piles og Frugttræes Plantning, samt Humle=Avl, og i Følge deraf haver 83 Mænd der paa Godset efterhaanden plantet 79. Frugttræer, foruden Humle og Pile i hvis Tal ei er bestemt. For disse merkelige Forbedringer tilkjendes Hr. Birkedommeren til et Æres og Agtelses=Tegn Selskabets første Sølvmedalje. 178. Bonden Anders Axelsen i Wedum Bye, Scheelund Sogn, Hinsted Herred, Wiborg Stift, som har opelsket og podet en stor Deel gamle, nu frugtbærende Træer, og i de 3 sidste Aar tillagt, og podet 800 unge Frugttræer, samt desuden til andre overladt saavel Frugttræer som mange 1000 Pile, tilkjendes herfor til en velfortjent Belønning, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. 179. Fæstebonden Gregers Martinusen i Avnslev Bye og Sogn, Nyeborg Amt, tilkjendes ligeledes en Belønning af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for at have opelsket 1245 Aske=Pile= og Kirsebærtræer, hvoraf de 400 kuns ere 3 Aar, og de øvrige ikke over 6 Aar. gamle. 180. Sognedegn Hr. Jens Thrane til Sindal i Horns Herred, Aastrup Amt, Aalborg Stift, har siden 1776 af nye opbygt Degneboeligen i alt 19 Fag Huus, og i 1778 med stor Umage anlagt en nye Have 78 Alen lang og 34 Alen bred, der i plantet næsten 300 deels Frugt deels vilde Træer. Af Kiøkken=Urterhavler han en Mængde, hvormed han tildeels forsyner Bønderne der i Egnen. Herfor tilkjendes ham Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. i Belønning. Han er alt anført i det foregaaende under No. 21. 181. Bonden Peder Hansen i Enderup Bye, Asminderød Sogn paa Cronborg Amt har ved sin i 1781 udflyttede Gaard, plantet 62 Frugttræer, hvoraf de 38, ere i Live og god Stand, hvorfor ham gives en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 182. Uagtet der i Coldinghuus Amt i Jylland paa mange Stæder skal findes meget god Mergel, som ved Anvendelse paa Ageren kunde gjøre stor Nytte, saa skal dog ikkun een Mand der i Amtet efter Conferenceraad og Amtmand de Hoffmanns Jordberetning have søgt at benytte sig af denne Herlighed til sin Fordeel, nemlig Selvejer, Niels Pedersen i Egholt, Leyrskov Sogn, som har bemerglet et Stykke Moscjord, og derpaa avlev 15 Traver, overmaade god Byg, endskjøndt bemerglingen kun skeede i meget ringe Grad. Da han desuden har udviist megen Flid med at opgrave Mergel for derved at forbedre sine unyttige Jorder, saa tilkjendes ham for det gode Exempel, han derved har givet andre, som letttelig vil heraf lære, at Mergel ret brugt er en stor Herlighed for Ageren, en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rigsdaler. 183. Fæstebonden Søren Nielsen i Hadsagger i Schiød Sogn, Hovelberg Herred, Dronningborg Amt, Aarhuus Stift, som gjør Hoverie til Bidstrupgaard, har for nogle Aar siden anlagt et Mejerie af 24 til 30 Kjør, derfter indrettet en Brønd, og, for at komme Vandet nærmere, flyttet sit Vaaningshuus, indhegnet en Eng ved 1720 Favne Grøfter, og i samme gravet 450 Favne Vandgrøfter: paa samme Eng har han i 1782 avlet 18 Læs Høe i Steden for tilforn 8te: omkring en til KløverAvl bestemt Toft har han sat 470 Alen Steengjerder, ligesom han og ved 1467 Alen Jorddige har indfredet et Stykke Land til Skoos Opelskning, for hvilket sidste især ham tillægges en Belønning af 10 Rdlr. 184. Hoveries Bonden Jver Pedersen i Ølsted, Sogn, Hatting Herred, Aarhuus Stift tillægges en Belønning af 8 Rdlr. for at have plantet 227 Frugttræer, hvoraf de 149 ere frugtbærende. De 30 ere et og to Aar gamle og 48 ere tjentige til at podes. Alle vare ved Synet i god Vext og Grøde. 185. Selveier Johan Clausen til Flueberg i Gield sted Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, gives ligeledes en Belønning af 8 Rdlr. for i 1781 fra Kindstrup Bye at have udflyttet sin Gaard paa Udforden og opbygget 23 Fag Huus. 186. Hoveriesbonden Peder Espensen i Askildrup Bye, Øest Sogn, Dronningborg Amt, Aarhuus Stift, som i 1778 og 1779 har sat 157 Favne enkelte Steengjerder, og beplantet dem med levende Gjerder af Torn, Eeg, Bøg a. og i øvrigt fortjener at roeses som en meget flittig Hoveriesbonde, tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 187. Huusmand Anders Mortensen i Ollerup Bye, Sunds Herred, Nyborg Amt i Fyen, gives ligeledes en Belønning af 5 Rdlr., fordi han i de 20 Aar han har haft sit Huus i Fæste, har ovelsket en stor Mængde Frugttræer, hvormed han har forsynet mange i Byen og Egnen, ligesom der i hans egen Have findes nu 87 Frugttræer af forskiellig Alder, alle af ham selv podede. Haven har han indhegnet ved et Gjerde af vilde Blommetræer 60 Favne langt. 188. Gaardmand Lars Olsens Kone, Johanne Knuds Datter i Gammerød, Borup Sogn, paa Svendstrups Gods, Roeskilde Amt, har med egne Hænder i Aaret 1775 til 1778 podet 55 Æble= og Pære Træer af vilde Stammer, som i Høsten 1782 alle vare i god Vext, og tildeels frugtbærende, hvorfor hun ligeledes gives en Belønning af 5 Rdlr. 189. Degnen Hans Jochum Thellemann i Ørsøe, Degnebolig, Dronninglunds Sogn, Jersles Herred, Aalborg Stift, tilkjendes ligesaa en Belønning af 5 Rdlr., fordi han siden 1777 aarligen har bygt og istandsat sin Bolig, anlagt en nye Have, samt plantet 189 deels Frugt deels vilde Træer, af hvilke han har selv podet de første. Han har desuden anlagt en anden Have til Kaal og andre Kjøkken=Urteer. Han er og belønnet under No. 160 oven for 190, Hoverietsbonden Peder Jensen i Dallerup, Thyrsted Sogn, Hatting Herred, Aarhuus Stift, har efterat han var kommen ud af Fælledskabet, indhegnet sin Skovslod ved 2700 Alen Grøfter, samt udgravet en Mose ved 3120 Alen Grøfter, hvis Brede og Dybde han ikke har anført, ikke heller Tiden, naar de ere gravede, af hvilken Aarsag han ei kan erholde højere Belønning end 4 Rdlr. 191. Bonden Søren Pedersen i Korning Bye, Hatting Herred, som ovenmeldt, har i Forening med Bønderne Niels Jensen og Christen Pedersen udgravet et stort Kjær ved en 800 Alen lang Hovedgrøft og 4 mindre Tvergrøfter, og haver tillige oprenset den derfra løbende Aae. Han har desuden paa sine egne Jorder udgravet 2 andre Moser, opsat 247 1/2 Favne Steengjerder og plantet 60 Aske= og Kirsebærtræer. Tiden naar dette Arbeide er forrettet er ikke anført, hvorfore Selskabet allene kan tillægge Søren Pedersen, som i øvrigt er en meget vindskibelig Mand, en Belønning af 4 Rdlr. 192. Bonden Niels Hansens Kone i Bielkerup Bye, under Giørslevs Gods i Sielland, som af Kjerner har plantet 24 Æbletræer, der i 1782 alle bare Frugter, tillægges en Belønning af 3 Rdlr. Foruden disse saaledes Belønnede, ere følgende flittige Borgere endnu blevne anmeldte for Selskabet, hvis Vindskibelighed Selskabet dog ikke af een eller anden Aarsag, har kundet belønne. Jmidlertid finder det en Fornøielse i, til fortjent Agtelse for hver, her at anføre dem. De ere: Hr. Baron von Krohne, Kongelig polsk Geheimeraad, til Syndersthoe ved Weile, har i 1782 bygt et nyt Huus, gjort mange Steengjerder og Grøfter, anlagt 2 Haver, plantet 500 Frugte, Nødde= og Lindetræer, samt 5 til 6000 Aske, Bøge, Ege a. som paa 100 nær ved Synet vare i god Stand, anlagt en Cichorie=Have paa 3 Skpr. Land, og saaet Maanedsfrøe i en Skjeppe Land m.v. Alt en berømmelig Virksomhed. For de plantede Frugttræer, bliver Hr. Geheimeraaden forbeholdt Ret til i sin Tid at anmelde sig til Premie Æskning efter 1782. Aars Liste, om han saa behager. Skovfoged og Huusmand Peder Pedersen i Tingkierhuus i Nørup Sogn, Tyrrild Herred, Coldinghuus Amt, har indhegnet sin Have med 82 Favne levende, Gjerder af Pile, Torn, a. og i samme plantet 142. deels Frugt, deels Pile og Vidietræer saa og et Granne=Træe af 19 Alens Høide, hans Toft har han indhegnet med 227 Favne levende Gjerde, alt, sammen i god Vext. Tiden dette Arbeide er foreta, ger i, er ikke anmeldt for Selskabet, hvilket har været Aarsag, at denne ellers smukke Vindskibelighed, ikke blev belønnet. Bonden Søren Laurizen i Lillelihme Byeli bemeldte Nørup Sogn, har for 14 Aar siden udflyttet sin Gaard, og derved anlagt en Have, indhegnet med 42 Favne levende Gjerde, hvori er plantet 18 Frugt og 8 Egetræer, som er en gandske roesværdig Flid, men for gammel til at belønnes.