JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Jblandt de mange andre besynderlige Meninger, som jeg skal udmærke mig med, er og den, at jeg vil have Land- og Kjøbstædalmuen oplært i militaire Øvelser. Visselig sandt er det, at den ikke er almindelig, og noget uden for det sædvanlige Munkeansyn af Underviisningsvæsenet; men at den er gavnlig, og - nødvendig, det har jeg beviist i mit Forslag, og jeg finder ikke en eneste Grund i den ærede Forf. Modskrivt, der afbeviser det i nogen Maade. Tvertimod har han allerede selv tilstaaet, at det var gavnligt, og at Jngen kunde nægte dets Gavnlighed. At han siden dadler det saa meget, ja taler endog i en haan lig Tone derom, kan hos mine indsigtsfulde, fordomsfrie Medborgere - og kun dem appelleret jeg til – intet virke til Nedsættelse af mit Forslag. At det ikke skulde være værdt at spilde et Ord paa, er vel noget haardt sagt; men jeg er vis paa, at naar min ærede Modstander vilde hæve sig noget op over de almindelige Jdeer i dette Fag, vilde jeg ikke blevet afviist saa haanligt. Jeg gjentager endnu, som før, at vort Underviisningsvæsen kun er i sin Vugge, og jeg lægger til, at vi ikke engang have fattet Øiemedet for Underviisningsvæsenet rigtig i Sigte. Som en speciel Green af dette Underviisningsvæsen anseer jeg militaire Øvelser at være, saalænge som ikke den evige Fred udvortes og indvortes i Staterne er afsluttet. Jeg vedbliver da at troe, at det er et væsentligt Savn, ja en stor Ulykke for Almuesmanden, for Forsvarsvæsenet, for Ordens Haandhævelse i Staterne, at Skoleunderviisning i de militaire Øvelser aldeles forgjettes, og jeg er vis paa, at den tilkommende Tid vil sande, hvad jeg siger. Forfatteren synes overalt at frygte for, at der skulde lægges nogen Byrde paa Seminaristerne. Jeg mener, at enhver Byrde, der tjener til Gavn for Fædrenelandet, og som kan læres, vil enhver ædel Mand bære med Glæde. Seminaristen, som Skolelærer, er ikke saa overlæsset. Adjuncterne ved de lærde Skoler have langt mere at gjøre. At arbeide i sex Dage maa nu enhver Embedsmand, og de fleste maa endog arbeide den syvende med. Jeg vil selv bære den Byrde, jeg paalægger Andre, og jeg troer jeg bær den og har allerede baaret den i mange Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Det skal, til Slutning, være mig inderlig kjert, naar Mænd af Kundskaber, af omfattende Blik paa Menneskene og Staterne, af Kundskab om at Underviisnings Øiemed og nærmere og fjernere Hensigter, ville sige mig imod, og fremfør deres Grunde. Men Grunde beder jeg ærbødigst om. Tomme Declamationer, enkelte Sætninger, himmelvidt fra hinanden henkastede iblandt hinanden, svarer jeg ikke mere paa. Sagen er vigtig, og enhver Underviisningens Ven ønsker vel, tilligemed mig, at see den engang bragt i det rene. Jeg ønsker derfor, at indsigtsfulde Mænd ville, uden Haan imod mig, sige deres Mening. Jeg skal ikke undlade at svare. Men lad os slippe Munkeansynet af Underviisningsvæsenet, og træde ud i en reenere Sphære i den virkelige Verden, som den nu er og som vi kunne slutte at den vil vorde, og see at faae Mennesket dannet for sin Bestemmelse. Den 8 October 1819. Om Jnstitutet for Metalarbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Af de offentlige Bekjendtgjørelser fra Jnstitutet for Metalarbeidere her i Staden, sees, at den frie Underviisning i Jnstitutet igjen fortsættes siden d. 4de October, om Aftenen, fra 8 til 10, saavel hver Aften for Metalarbeidere, som en Gang ugentligt for Træarbeidere, samt at Lib habere ligeledes om Aftenen fra 6 til 8, kunne erholde Underviisning i Dreining for 16 s. og i de første Grunde af Kobberstikkerkunsten for 24 s. Timen til Jnstitutets Fond. Tillige bliver der om Søndag Formiddag fra Kl. 10 til 12 givet Leilighed til at afbenytte Jnstitutets Bogsamling, Tegninger og s. v., for den ringe Erlæggelse af 48 s. for hele Vinteren af Eleverne, til Jnstitutets Fond, og 1 Rbdlr. for samme Tid af andre Professionister. Ønskeligt ville det være, om denne gavnvirkende Læreanstalt, maatte snart nyde saa megen Understøttelse, at den i paakommende Tilfælde kunde bestaae ved egne Kræfter, thi uagtet der endnu ikke vides nogen Aarsag til at tvivle paa Medborgeres Deeltagelse for denne Indretning, saa kunde det jo dog være mueligt, at denne Deeltagelse kunde svækkes og den nærværende Administration fratræde; det var da altid vanskeligere, at formaae Nogen til at paatage sig Bestyrelsen, gratis, naar de bestandigt skulle, som nu, anmodes om frievillige Bidrag til de løbende Udgivter, hvilke af den aarligt udgivne Beretning hidtil sees med Glæde har givet et lidet Overskud til Fondet; men sikkrere var det, naar Renterne af Jnstitutets egne Capitaler vare tilstrækkelige til at bestride alle Jnstitutets Udgivter. Beklageligt ville det jo være, naar en Jndretning, der nu har staaet paa 13de Aar, og, som sysselsætter en Dee unge Mennesker paa en Tid, der sielden anvendes til gavnlig Virksomhed, saavel til Nytte for dem selv, som for Staten – skulle kunne være udsat for at ophøre, eller indskrænke sin velgjørende Virksomhed, eller blot standse i de aarligen gjorte Fremskridt til Forbedring i det Begyndte, og Udvidelse til flere Gjenstande og Borgerklasser, hvilket ogsaa de nøiagtigt udgivne aarlige Beretninger vise, hidtil har været gjorte. Misteller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Det tusindaarige Rige, som efter adskillige sværmeriske Theologers Mening, skal begynde efter 6000 Aars Forløb, naar Antichrist og andre Kirkens Fiender ere udryddede, og derpaa vare i 1000 Aar, hvorefter den almindelige Opstandelse og Dommedagen skal følge, grundes, som bekjendt, paa Johannes Aabenb. XX. 6 og XII. 12, hvilket sidste lyder saaledes: "Derfor fryder eder J Himle, og J. som boe i dem Vee dem, som boe paa Jorden og Havet, thi Dieveler er nedsteget til der, som har en stor Vrede, fordi han veed, at han haver en liden Tid. J. A. Bengel, en lærd Theolog, men tillige en bekjendt Mystiker, har i sin Forklaring over Joh. Aabenbaring (udgivet 1740) villet bevise, at den i dette Vers anførte liden Tid eller tredie Ve naaer fra A. 947 til 1836. J Slutningen af Bogen leverer han "Forsøg til en apocalyptisk Tids Tabel, og deri ansættes det sidstnævnte Aar saaledes: O. A. 1836. Ende paa Non-Chroni- og de mange Konger, Fuldendelsen af Guds Ord og hans Hemmelighed. Ende paa den liden Tid 1. 2. 1/2 Tid. Dyrets Undergang Satans 1000. aarige Fangenskab C. XIX. XX. - Ende paa den liden Frist Cap. XX. 7. T. Verdens Ende, Cap XX. Alting nyt. Cap. XXl. XXII. Samtale imellem to Tiggersker, hvoraf den ene har et Barn paa Armeen. Hvad gir i Leie Hun for Tøsen, Sidse Graa: To Mark. Ei, derfor jeg en Krøbling jo kan faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Jndenlandske Efterretninger. J Dag gives, i Anledning af Thorvaldsens Tilbagekomst til Fædrenelandet, en Fest paa den Kongel. Skydebane. Først skal der holdes en Tale og derpaa gives en Dine, hvorved fire, til Høitideligheden forfattede, Sange, ville blive afsjungne. Selskabet kommer til at bestaae af et Par Hundrede Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Ved de Kongelige Palæer paa Amalienborg lægges i denne Tid Jernrørerne til den Gasbelysning, der skal anbringes sammesteds. De store Rør, hvori hine indsættes, ligne Canoner. Paa samme læses London. Bishop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Mariboe, den 3de October. En stor Mængde Frugt, især Pergamotter, falbydes i Aar paa Torvet her i Mariboe fra Landet. Jgaar kjøbtes en Skpe Æbler for 2 Mk. 8 s. Men destoværre er Frugten i Aar af den Beskaffenhed, at den meget hurtig angribes af Forraadnelse. Da, ved at sælge Smør i Halvtønder, Trangen til samme paa ingen Maade er afhjulpen eller kan afhielpes, saa vilde det ikke allene være en Speculations-Handel, men fornemmelig en sand Menneskekjærligheds Handling, om en eller anden fyensk Smørhandler vilde lande ved et af LollandsToldsteder, for, med Hensyn til den Fattige og Trængende, at udsælge det i smaae Qvantiteter. Prisen i Almindelighed er 3 Mk. Pundet. En Landsbye Madonna har været saa menneskekiærlig at tage 4 Mk. for Pundet, ja har vel nynne saa smaat om 1 Rbd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Odense, d. 12 October. Vi læse fra mange mere sydlige Egne om nye Vegetation i Haugerne, som dette usædvanlige Efteraar har frembragt, men endnu mere bemerkelsesværd er at i vort nordlige Fyen, hist og her Martsvioler blomstre paa nye, ligesaa Kirsebærtræer, amerikanske Ærtetræer og Æbletræer, men endnu mere, at Udgiveren igaar har spiist, af en Hauge her i Odense, andengang fuldkommen modne gule Himbær. Men, da det nu, siden i Fredags hver Nat har frossen Jis paa Vandet, er det Spørgsmaal, om denne Blomstring bliver af Varighed. Saalænge denne Luftrensning vedvarer, at Vinden hver Dag løber rundt efter Solen, og mod Natten gaaer til Nords, kan vi om Dagen have de skjønneste Sommerdage og om Natten Vinter. Det kommer nu an paa hvor Vinden omsider fæster Stadighed. Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Aalborgs Torvepriser, den 8 October. Rug 6 Rbd. Td., Byg 18 a 19 Mk., Havre 12 a 13 Mk. Oxekjød fra Landet: 6 a 7 s. Pdt., Faarekjød 8 s. Pdet, fersk Flesk 16 Mk. Lydet. Smør 2 Mk. Pd., Ost 7 Mk. Lpdet. Talg 6 Rbd. 2 Mk. Lpdet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Blandede Efterretninger. Hartvig von Hundt Radowsky har udgivet et lidet Skrift: "Om den formeentlige store preussiske Sammensværgelse, hans Forhold til de Sammensvorne, og om hans hemmelige Forbindelser i Almindelighed. Et Forsvarskrift- og en politisk Troesbekiendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Dr. Fr. Rittler har udgivet et meget læse værdigt Skrift om de sande Aarsager til det dagligen stigende Tiggervæsen, og velmeente Forslag til at hæve det. Bogen er skreven med nærmeste Hensyn til de østerrigske Stater, især Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Man seer af dette Skrift, at Wien endnu ikke har noget ordentlig organiseret Fattigvæsen, men at Betlere af alle Classer leve der i et sandt Canaan. Men da, som Forf. meget rigtigen anmærker, et Fattigvæsen vel kan forekomme Betlerie, men ikke Almissenddelelse, saa er den Jndustrie, Tiggerne her drive i det Store, tildeels heller ikke ganske fremmed i andre Lande, hvor der haves Fattigforsørgelsesanstalter. Mærkeligt er det, at Aarsagerne til Fattigdom omtrent ere de samme i denne Keiserstad som i Kjøbenhavn. Betragte vi," siger Forf. med nogen Opmærksomhed de Menneskers tidligere Levemaade, som nu ved Tidsforholdenes Tryk ere blevne brød og arbeidsløse, saa ville vi meget snart indsee, at deres nuværende Tilstand er hos den større Deel et selvforskyldt Onde, der, ved de overdrevne fordringer paa forfinet Livsnydelse i Almindelighed, hvori ogsaa de laveste Folkeclasser i utrolig Grad udsvæve, uudebliveligen maa paafølge ved den mindste Standsning i Forretningerne. - Siden den Tid Borger og Mester kun vil være og hedde Herrer, Pyntsyge og en taabelig Jndbildskhed, driver deres Koner til at overskride alle tilbørlige Grændser af Forskjellen blandt Stænderne, ved at tilfredsstille enhver nok saa stor Opfordring af Forfængelighed og Mode, – selv Haandværkssvende kappes med Rangspersoner i Klædedragtsyppighed, og hver Frimandag ved Midnatstider fortrædeligen snige sig fra Vertshuset til deres Logis, fordi Veiret eller en anden Omstændighed forhindrer dem i, ret at svire, d. c. at ødelægge den hele forløbne Uges Løn, – siden den Tid, saa mange Mennesker i Klæder, Bolig, Møbler, Mad og Drikke, stræbe at opnaae Skinnet af Velstand, ved denne Daarlighed gjøre hver Besparelse vanskeligt for sig, ja gjøre det ganske umueligt at oplægge en Nødskilling til uforudseete Tilfælde – maa Pengeforlegenheden endog ved den mindste Omstændighed, ved Udeblivelsen af den Madske Betaling, være en uundgaarlig Følge, og det saa meget mere, naar en virkelig Standsning i Forretninger og i Pengeomløbet indtræfForf, viser derpaa, hvorledes dette giver Anledning til Aagrerie og Blodsuerie, og skildrer Aagervæsenet i Wien i hele sin Vederstyggelighed. Han ender Skriftet med følgende Erindringer: "Det saakaldte, ofte til Utide besamrede, Tryk af Forholdene – et aabenbar formindsket Penge omløb – vil virke velgjørende for det Øiemed, at styre Fattigdommen, thi den vil lidt efter lidt tilbageføre en stor Deel af Menneskene indenfor Maadehold, Flids og Beskedenheds Grændser, fra taabelig Jndbildskhed, fra Overmod, fra Yppighed i Klædedragt og Huusgeraad - Hovedaarsagerne til de meest nedtrykkende Erfaringer. – Anmelde maa tilføie, at offentlig og privat Jndskrænkning i Udgivter er det eneste Middel, der kan læge de end blødende Saar, som en mangeaarig Krig har bibragt Staterne og Borgerne. Den vil komme, fordi den maa komme, men Himlen give, at den kun ikke kommer alt for sildigen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Mad. Catalan gav d. 1 Oct. i Garnisonskirken i Berlin en Concert til Fordeel for de Fattige, i Paahør af hele Hoffet. Kirken var propfuld. Compositioner af Gluck, Handel, Sachini &c. afvexlede med hverandre, og hele det Kgl. Capel og Theaterchoret, anførte af Romberg, Moeser og Leidel kappedes om at hædre Mad. Catalanis velgjørende Foretagende. Det Hele endtes med God save Frederie the King. Mad. Catalani har paa en meget galant Maade modlagt den i tydske Blade fremsatte Paastand, at hun er født i Magdeborg, altsaa tydsk. Hun siger, at hun, som vel Jngen hidtil har tvivlet om, er født i Sinigaglig (Jtalien, hvor hendes i Jtalien meget bekiendte Familie endnu lever. J sit 7de Aar kom hun i Klosteret Sancta Lucia i Kirkestaten, hvor hun blev indtil sit 14de Aar, da hun begyndte sin musicalske Løbebane. Hun tilstaaer, at det falder hende vanskeligt at erklære, at hun ikke er Tydsk af Fødsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Den Concert, Mad. Catalani har givet Berlin til Bedste for de Fattige, indbragte 3128. Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
J et nyligen udkommet, for Lovgivnings philosophien vigtigt Skrift om Eedsvornes Ret og Fremgangsmaade i criminelle Sager, af C. J. v. Sparre Wangenstein, paastaaes, at Jury i Frankrig og ved Rhinen, ikke er andet end et Blændværk, som foregøgles Folket, der begaber det som et Vidunder; et Blændværk, hvori den studsende Hob ovenikjøbet finder en uhørt Visdom, en lykkelig combineret Mechanismus, hvis falske Drivværk dog med behændig Haand er bleven skjult. Den saa lovpriste Jury er saaledes blot et prunkende Gjøgleværk, der er saa meget mere skuffende, som dens Ydreside er blændende. Mindre ugunstigen dømmer Forf. om Assiseretter, men anseer dog egne Criminalpladse for smaa Districter som hensigtsmæssigere. Han tilraader iøvrigt Offentlighed som en ubetinget Nødvendighed i den criminelle Rettergangsmaade. Qvaksalversken, som i Holsteen er bleven landsforvist, har nu opslaaet sit Paulun i Barm beck ved Hamborg. Denne ellers stille Landsby ligner nu et af Gjæster vrimlende Badested, og Syge i og uden Egmpage, stimler derhen, for at søge Hjelp. Men hun følger den strængeste Anciennetet i Henseende til de Ankommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Kjøbenhavns Børs d. 16 October. Cours. Hamb. 2 M. 267, a vista 270. Lond. 2 M. - Amst. 2 M. - . Spec. 270. Specier solgtes til 16 Rbmk. 4 1/2 s. a 16 Rbmk. 5 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. 100. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Den ringe Understøttelse, som den i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn (Tiende Aargang No. 103) indrykkede Subscriptions-Plan har mødt, siden A. 1813, foranlediger Undertegnede til, at bringe Jndholdet i Erindring, Haab om, at Publikums nærværende Stemning maaskee kunne fremvirke den derfor, hidtil savnede udbredte Deeltagelse, som Kobberstikker Kunstens Arbeider kræve fremfor ethvert andet Kunstfag. Baade her og udenlands nævne offentlige Blade saare ofte vor Thorvaldsen, som een af Nutidens største Billedhugger, og hver patriotisk Dane er stolt af, at kunne kalde ham sin Landsmand, medens de fleste dog alligevel ei kjende noget til de Arbeider, hvorved han erhverver sig et udødeligt Navn. Da disse høre til det meest Fuldkomne i Smagens Rige, saa ere de i mere end een Henseende egnede til, at bringe noget deraf i Publikummets Hænder, og som tillige kunne forelægges Ungdommen til Efter tegning. Jeg har derfor i 3 Hefter udgivet 12 Blade Conturer af mandlige, qvindelige, samt Børne Figurer, i adskillige gratiøse Stillinger og udtryksfulde Grupper, af min Ungdoms-Vens, Prof. og Ridder Thorvaldsens Opfindelse. Hvert Blad ledsages med en kort poetisk Forklaring af Prof. og Ridder Oehlenslager. Hvert Hefte koster 2 Rbdlr. Alle Blade uden Forklaringer samlede, 5 Rbdlr. S. L. Lade, Hof=Kobberstikker. Gothersgade, No. 125.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Bekjendtgjørelse. Hos en dannet Familie ønskes nogle Pigebørn, for at deeltage med deres egne i Underviisning. Der læres Religion, Dansk Læsning og Grammatik, Regning, Skrivning og Tegning, Historie og Geographi, Fransk og Tydsk, ligeledes alle Sorter Haandarbeide. Da kierlig Omhue for 4 elskværdige Pigebørns Opdragelse er den vigtigste Aarsag til dette Ønske, saa kunne de Forældre, som ville lade deres Døttre tage Deel med i denne Underviisning, være forvissede om, at al mulig Omsorg for en god Fremgang skal blive anvendt. Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144, anviser Familien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Rettelser. No. 80, Pille 1280, Lin. 17, fort Audkunste læst Auskunst, Ved Renskrivningen af de i No. 81 af Skilderiet indrykkede Betragtninger om Skoleunderviisningen, ere nogle Linier udeladte, hvilket forandrer Meningen saaledes, at der istedetfor (1ste Side, 2den Pille, Lin. 1418): "Først 1814, da Skoleforordningen udkom, blev egentligen Seminaristerne, som vare udsendte fra Seminarierne, satte istand til at virke hensigtsmæssigen og med Held, thi de Forbedringer i Underviisningen, som paa enkelte Steder vare indførte, og det endog i Førstningen af det ubetydelige Antal, som den Tid var kommet derfra, fortjene her, hvor der tales om hele Riget, ikke at komme i Betragtning, uheldigviis er kommet til at staae, Først 1814 bleve egentligen Seminaristerne udsendte fra Seminarierne; thi det ubetydelige Antal, som for den Tid var kommet derfra, fortjener ikke at komme i Betragtning." Endskjøndt Forfatteren tør forudsætte, at denne saa iøinefaldende Feil ikke har vildledet Læseren, anseer han det dog for sin Pligt, strax at rette den, og beder derhos om kierlig Undskyldning. No. 81, Pille 1287, Lin. 12 nedenfra, for hos læs: hue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HoteSextende Aargang. No. 84. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 October 1819. Til en Ven i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Agerdyrkning. Det Offentlige tilkjendegives, at jeg nylig har modtaget directe fra det Kongelige Conservatoire des ort et metiers i Paris, Planer, Modeller og Beskrivelse over Hr. Christian's (Directeur for bemeldte Conservatoire) fortræffelige Machine til Hørrens og Hampens Tilberedelse uden Ristning eller Brydning og til alle Aarstider; ved hvilken Fremgangsmaade man kan gjøre alle Slags Hør og Hamp meget fiin, hvid og silkeblød. Foruden disse Fordele haves endnu følgende ikke mindre vigtige: I. Afskaffelsen af den besværligste og farligste Operation, Ristningen og Brydningen. 2. Forøgelsen i Qvalitet og Qvantitet af Hørren og Hampen, følgelig ogsaa i det deraf virkede Lærred, det Første fordi den modne Plante, ikke som tilforn, skal bringes ved at ligge i Vand, til en vis Grad af Forraadnelse, for derved at løsne de indvendige fine Traade fra den ydre haarde Stængel, hvorved Hørren mister af sin indre Styrke og endnu meddeles en grønlig Farve, der ikkun ved gjentagen Blegning kan tilintetgjøres, det Sidste fordi et Pund raa Hørstængel ved den gamle Maade kun leverer et ellevtedeel Pund, hvorimod ved Machinens Hielp udbringes. et fjerdedeel Pund. 3) En betydelig Formindskelse af Arbeidet ved Traadens og Lærredets Blegning, samt Udgivter, dette medfører. 4. Formindskelse af Arbeidet i det Hele. 5. Ved denne ny Fremgangsmaade med Hørren, efter at den af Marken er optrukken, bliver den som Græs liggende udbredt, og kan da ind kjøres ligesom Høet; herved vinder Landmanden den ham ofte i et ustadigt Klima saa saare vigtige Tid, da han ikke nødes til at foretage Til beredelsen strax, men ved Leilighed, naar det ikke hindrer ham fra andet Arbeide. 6. Hør= og Hampstængelen har ligesaavelsom Straaet nærende Bestanddele, der ved Kreaturfodringen kunne benyttes. Ved Hørrrens Ristning bliver derimod disse Bestanddeele udludede, til Fodring aldeles bedærvede og gaae ganske tabte. Ved den tørre Tilberedelsesmaade ædes derimod Skæverne begjærligen af Hestene og Hornqvæget. Ved anstillede Forsøg er beviist, at sex Pund Hør skæver indeholde saa megen Næringsstof, som et Pund Havre. Naar Hestene blive vante dertil, saa æde de villigere Skæver end Kløverhøe. Tilvisse indeholdes deri ogsaa Olie, i hvad Mængde og af hvilken Slags, bliver endnu at undersøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Disse Machiner kunne forfærdiges af støbt Jern eller Træ, og i den medfølgende Beskrivelse læres Maaden at forfærdige dem paa, saaledes at i enhver Landsbye, hvor der findes en Hjulmand, Dreier eller Snedker, kunne de gjøres. De kunne forfærdiges efter hvilkensomhelst Maalestok, det være sig til een eller flere Mænds Arbeide, til Fruentimmer eller Børn; endelig kunne og ved store Høravlinger flere deraf forenes og drives ved een Kraft, det være sig enten Heste, Vand eller smaa Dampmachiner &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Da det i dette Blad er mig umuligt at indgaae i mere Detail, og jeg ene offentliggjør dette Arbeide over denne Deel af Agerdyrkningen i den Hensigt at være denne nyttig med at udbrede Kundskaber, som ville lede til dens store Fordele, saa underrettes de Personer, der ønske at forskaffe sig Tegninger, Beskrivelse eller udførte Machiner, det være sig af støbt Jern eller Træ, at jeg promte skal opfylde deres Ønsker, naar de henvende sig til mig med skrivtlige Begjeringer. Da den uformuende Bonde eller Landmand, saavelsom enhver Anden bør nyde Fordeel af denne Agerdyrknings Machine, saa troer jeg at burde foreslaae de Herrer Amts-Øvrigheder, at have i ethvert Amt en af disse Machiner, hvor enhver Landmand kunde tage den i Øiesyn, for derefter uden Vanskelighed at lade den forfærdige hos sig selv, til hvilken Hensigt jeg er villig, paa deres Reqvisition at expedere dem det fornødne Antal. Blaagaard paa Nørrebroe ved Kjøbenhavn. L. P. Dubocage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
J Henhold til min Bekjendtgjørelse af 6te Jan. d. A. i Kjøbenhavns Skilderie No. 2 og Landhuusholdnings Selskabets i samme Tidende No. 4, d. 12 Jan., betræffende den særdeles gode og nyttige Machine til at præparere Hamp, Hør a., som er opfunden af Hr. Christian, Directeur ved Kunsternes og Haandværkernes Aca dem i Paris, har jeg herved den Ære at underrette Dhrr. Agerdyrkere og Landmænd og andre Lysthavende, at da jeg er Deeltagende i en stor Fabrik af disse Machiner, saa kan jeg levere samme, nemlig: Af Jern, aldeles lig den, som er udsat i Landhuusholdnings=Selskabet, for den bestemte 350 Rbdlr. rede Sølv. Priis. Men saasom jeg kun kan lade den forfærdige paa Bestillingen deraf og dette vil medtage en temmelig lang Tid, saa udbeder jeg mig af Dhrr. Lysthavende, som maatte ønske af disse Machiner, at de, i det de bestille dem, behageligen ville opgive mig her i Byen en Mand, som kan modtage den naar den er færdig, mod contant Betaling ved Modtagelsen, enten i Vingaardstrædet No. 132 eller paa Blaagaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Kjøbenhavns Nørrebroe paa Blaagaard. d. 28 Septbr. 1819. L. P. Dubotage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
(Extract af Slagelse Ugeblad No. 80, den 5te October 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Efterretning om en Hørbearbeidnings Maskine.