Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-07-05
Medicinsk. Middel imod Qvæg=Sygen. Fornemmelig maae man see derhen, at Qvæget paa Fælleden eller Græs=Marken, naar det gives at drikke, eller og foeres paa Stalden, bliver afsondret fra alt andet Qvæg, som allerede er inficeret, og det høystnødvendige, Middel, at aarelade det, ikke forsømmes. Derpaa tager man 3 Lod Salpeter, 1 Lod Dyvelsdrik og et halv Lod China, og blander samme vel iblant hinanden; dertil kommer man 6 Unger Kamfer Brændeviin, og indgiver hver 424 Rdlr. Høved en Dosis deraf om Morgenen i 4 Dage efter hinanden, holder derpaa op dermed 2 eller 3 Dage, ogsaa atter continuerer, indtil man ikke har mere at befrygte nogen Smitsomhed. Det er og bedre, at sette Vand til Qvæget ind i Stalden, suurgjort med lidet Eddike, end at bringe det ud til Vandet, efterat det har faaet denne Drik ind Hvor Qvæget gaaer paa Fælled eller Græssmark, der maae man, om Aftenen, naar det er kommet hiem i Stalden, vaske Mulen og Næseborerne paa hvert Høved med Vand og Eddike, og stikke det et Stykke Dyvelsdrek ned i Halsen, som kan blive derudi Natten over. Dette er det enfoldigste og mindst kostbare Middel, hvorved man kan bevare Qvæget for Qvæg=Sygen, og som af en Ubekiendt er indsendt til Efterretning. Fortsættelsen og Urter og Rødders Tørrelse. (See No. 16. 18. 19. 21. 22. 23. 25, og 26.)De usprede Suppe Urter. Alle muelige Væxter kan tørres. Kuns med Agurker, og Rodiser, har det endnu ikke ret vel villet lykkes. Imidlertid vil jeg aleneste beskrive de Urters Tørrelse, som fortiene det, men dog i Forveyen give denne vigtige Regel, alle de Væxter, som ved Tørrelsen ikke skal blive bruune, men hvide og skiøre, maae ikke i Forveien viisne, men strax bringes paa den heede Ovn, og ligeledes maae alle de afkaales, som ere hengivne til den hastigste Forraadnelse, og derpaa strax tørres, paa det de ikke saa hastig kan forraadne. Blomkaal. Man river Stilkene af Stokken, samt kløver den en eller fleere Gange efter som den er tyk til. Af Stilkene selv, efter deres Fiinhed tager man den yderste Hinde eller Bark, og skiær dem tvert over i Stykker. Derefter af kaages baade Stokkene og Stilkene, samt bringes paa = 425 er Rammen, som ikke just behøver at ligge lige paa Ovnen. Ovnen maae være vel heed, paa det at Kaalen hverken kan viisne eller raadne, men strax tørres. Affaagningen forrettes saaledes: man kaster de af Stokken afbrækkede, afskallede, og kløvede Stilke udi kaagende Vand, og naar de igien tages af Jlden, lader man dem endnu ligge derudi en Minut, kommer dem siden i et Sold, og lader dem derudi lidt aftørres, førrend de bringes paa Rammen. Den hastige Tørrelse vil jeg raade Folk til, før at forebygge Forraadnelsen, hvortil dette Slags, ligesom alle andre afkaagte Urter ere meget tilbøyelige. Ved Kaagningen har jeg og mærket denne Fordeel, at Blom kaalen bliver skiør og hviid, naar man udi koldt Vand sætter den paa Jlden, ogsaa snart dette kaaler, tager den af igien, og siden en halv Time sætter den lidet fra Jlden for at blødes, dog ikke længer bort, end Vandet bestandig kan være nogenledes varmt, og endelig naar det er skeet slaaer samme Vand af. Man sætter den igien med kaagen Vand til Jlden, saa bliver den ret god. Man kan og paa denne Maade kaale og tørre den, ligesom den er, uden at brække Stilkene fra Stokkene, men derved er større Umage. Aleneste de som har Overflødig for Munden forlanger og noget for Øynene. (Fortsættelsen følger.) Jndfald.