JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Hs. Durchl. Fyrsten af Sayn Wittgenstein, hvis Besiddelser ere satte under Administration, har i offentlige Blade ladet indrykke en saakaldet substantieret Denunciation angaaende de Malversationer, hvorfor Fyrsten af W. har beskyldt Kammerdirecteur v. Kopp, som Debitcommissarius." Den er indleveret til Undersøgelses Commissionen i Münster, der er anordnet af Hs. M. Kongen af Preusen, hvis Vasal Fyrsten, ved de nyeste politiske Forandringer er bleven. Klagen er meget detailleret; da den nu har faaet saa udbredt Publicitet, ved at trykkes, ville naturligviis dens Virkninger heller ikke blive ubekiendte, mindst i en Stat, der har en saa retfærdig Monark, som den preusiske. "Jeg forsmægter i en grændseløs Elendighed; - siger Fyrsten - med en Formue af Millioner maae jeg som en Tigger (als ein Bettler) drage giennem Landet. Med en Formue af Millioner maae jeg, min Kone og mine Børn lide Sult. Troløse Domainebetiente mæske sig med min Formue, medens mine Undersaatter hungre, som ved en hensigtsmæssig Bestyrelse af min Formue let kunde reddes derfra. - Man maae forundre sig over, at jeg ikke er bleven afsindig. Min Familie savner alle Livets Fornødenheder. Jeg er ber (i Hagen i Vestphalen) uden al Understøttelse; jeg kan ikke betale i Vertshuset og har intet at reise dem for Tanken om mit Hiem opvækker Gysen i min Siel; jeg har intet at leve af og seer en Situation imode, som ogsaa hos Publicum maae opvække Gysen. Længe har jeg forgieves bedet. Jeg og min Familie er Hungersdøden nær, uagtet jeg for 5 Maaneder siden har tilbudet mig at anvise Fonds til mine Creditorers Betaling, hvorved jeg igien kunde faae frie Raadighed over min Formue. Kongemordere kunne ikke behandles grusommere, end jeg er bleven behandlet." - Klagen udvikler især to Punkter: 1) at den af Debitcommissionen forfattede Activ= og Passivetat af Fyrstens Formue er Bedragerie og Forfalskelse, 2) at denne Formues Bestyrelse er aldeles vilkaarlig: og ender med en Apellation til den preusiske Regierings Retfærdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Da i forrige Maaned en ung Jødinde i London af rig Familie skulde giftes med en ung Mand som hun over i to Aar havde elsket, og Bryllupsdagen var kommet, Giesterne vare samlede, og man vilde hente Bruden, da fandt man hende halvdød i sit Værelse. Hun havde forgivet sig med Vitriol, uden at man har kunnet udforske nogen Aarsag. Frue Krudener er for Tiden i Kønigsberg. Foren talrig Forsamling, prædikede hun forleden Dag i det tydske Huus, over Texten: Joh. Ev. Cap. 4 ang. Samaritanernes Omvendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Ved Slottet Nymphenburg i Kongeriget Bayern, havde man hørt en besynderlig Stønnen og Sukken; Rygterne løb omkring at der gik Spøgerie, da man opdagede en ded Allike i en tom Hestestald, som ved sit Skrig havde, frembragt denne forunderlige Lyd. Men ved Aaberg Canton Bern har en forunderlig Naturbegivenhed viis, sig; man saae en Jld paa Marken, og troede først at et Huus stod i Brand; men da man kom nærmere saae man, at Jldstraaler stege i Veiret op af Jorden som i Begyndelsen vare meget livfulde og ildagtige, men siden bleve blegere og endelig hørte op; der faldt en mild Regn strax derefter; Kl. 11 om Aftenen vil man ogsaa have seet en ildagtig Stribe paa Himlen at trække den fra Nordost til Sydvest. (Hvad vil Frue Krudener sige, naar hun faaes dette at høre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Fire Personer i Turin, der i en Proces havde aflagt falsk Vidnesbyrd, ere blevne straffede efter en ældgammel Lov. De bleve førte baglænds paa Æller giennem de fornemste Gader og saaledes givet offentlig Spot til Priis. I dette Aar udgaaer fra Elben 51 Skibe paa Hvalsangst, nemlig 13 fra Hamborg, 9 fra Altona, 15 fra Glückstadt, 8 fra Bremen, 2 fra Jøeboe, 1 fra Brunsbittel, 1 fra Beydensteth, 1 fra Elmshorn, i fra de Ost Denne tiltagende Hvalskjagt er formodentlig en Følge af, at baade Herrer og Damer nu bruge Snørliv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Paa Øen Fohr lever en blind Døvstum, Peter Nickelsen, der ikke kan skielne mellem Nat og Dag. Endnu paa hans gamle Dage (han er nu 65 Aar) opløser han svære Regningsopgaver, og kan ved Bogstaver (thi Ord kan han ikke sammensætte) betegne adskillige Gienstande. Han kiender ved Følelsen enhver Pengefort, Lærreds Fiinhed og Værd, &c. Hans Lugt er saa skarp, at han ofte giør opmærksom paa Ting som Andre ikke blive vaer. En af hans kiereste Forretninger er at kløve Brænde; den Taalmodighed han viser derved, overgaaer al Beskrivelse. Han har en uforandret stærk Hukommelse; saaledes kan han buske, paa hvilken Dag vigtige Begivenheder have tildraget sig; ligeledes kan han hele Aaret igiennem opgive, hver Ugedag og hver Maaneds Datum. Han giør sig forstaaelig ved Tegn med Hænderne og Legemet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
J forrige Aar har en af Hr. Etatsraad og Livlæge J. D. Brandis udøvet Cuur ved Hielp af den dyriske Magnetisme, været en Gienstand for de fleste Samtaler i Kiøbenhavn, endskiøndt kun Faa kiendte til Sagens sande Sammenhæng, da Etatsr. ikke tillod Nogen at være Tilskuer ved sin Magnetiseren, hvortil han og havde største Føie. Man ønskede længe en udførlig Efterretning om denne Gienstand fra Statsraadens egen Haand, og han har nu endeligen opfyldt dette Ønske, ved at levere os et fuldstændigt Værk over dette Æmne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Man læser nu følgende Anckdot: Ved en Auction opkom Klammeri, som endtes med, at en af Parterne gik af med et Par Øresigen. Gottes Wunder raabte en tilstædeværende Jøde, der bekomme zugeschlagen, ene er geboten har Paaske falder i dette Aar saa tidlig som det nogensinde er mueligt: nemlig d. 22de Marts. Jndtil Aaret 3000 er det kun 5 Gange mueligt. Det skeer nemlig: J Aarene 2285, Den sildigste Dag, paa hvilken denne Fist kan falde, er den 25de April. Dette indtræffer i Aarene 1886, 1943, 2877 og 2945. Vi have altsaa indtil Aaret 3000 tolv Gange Paaske saa sildig som mueligt og kun 5 Gange saa tidlig som mueligt, og vi maae vente 467 Aar, førende Paaske indtræffer saa tillig som i Aar, men kun 68 Aar for at helligholde Paaskefesten saa sildig som muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Det er høist mærkeligt, at vort Naboeland Sverrige, er det eneste i hele den christelige Verden, der helligholder Paaskefesten efter en anden Beregning, nemlig efter den astronomiske Tabel, hvoraf følger, at i Aar og i lignende Tilfælde omtalte Fest falder i Sverrige 8 Dage senere end hos de andre Nationer, hvilke alle bestemme Paaskefesten efter de saakaldte Epatter. J Aaret 1776 blev Kongen af Danmark anmodet om, at tiltræde samme Beregnings maade i sine Stater. Han erklærede at det var meget billigt, at overalt, hvor den christelige Religion hersker, Almuesmanden ei burde vildledes ved saadanne Forskielligheder i Festdagenes Helligholdelse, og han vedtog den samme Beregning i Danmark som finder Sted blandt de andre christelige Menigheder. (Det maae ellers være pudseerligt nok, naar en Mand reiste Paaskedag fra Stockholm og belligholdte samme Fest i Hamborg eller Kiøbenhavn).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Under nærværende store Coursforbedring fortiener det at bringes i Erindring, at Rigsbank-Fundationens 20de s. indeholder angaaende Bankcoursens Ansættelse følgende: "Bank=Coursen skal stedse sættes paa Summer, som gaae op med 25, mindre Forskellighed maa ikke komme i Betragtning og Giennemsit af Børs-Coursen maa give det Resultat, at den er i det mindste 37 og en halv Rigsbankdaler slettere end den sidst bestemte Bank-Cours, for denne kan sættes 25 Rigsbankdaler slettere. Pari imellem Rigsbankdaleren og Banco er efter Myntfoden 200. Forst naar Børs Coursens Giennemsnit i et Halvaar er 237 og en halv, maae Bank=Coursen sættes til 225, og naar hiin længere hen skulde gaae til 262 og en halv, bliver denne 250, o. s. v. Bliver Børs=Coursens Giennemsnit igien bedre, f. Ex. under 262 og en halv, saa gaaer Bank Coursen tilbage til 225, og naar Børs Coursen er gaaet under 237 og en halv, gaaer Bank=Coursen til Pari.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Forlangt Jndrykkelse. Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Brygmann vilde glæde Mange som sidste Søndag ikke havde den Fornøielse at høre ham, ved at udgive bemeldte hans Prædiken i Trykken. Opløsning paa Gaaden i No. 31. En Særk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Bekiendtgiørelser. For at bestemme Auction m. m. over de Kiøbmand Hans Kolds Opbudsboe, endnu tilhørende, usolgte Effecter, bliver paa Raadhuset foretaget en Skiftesamling i Boet d. 21de dennes Kl. 2 Eftermiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
For at afgiøre adskilligt, afg. Justitsraad Sturups Stervboe vedkommende, bliver foretaget en Skiftesamling paa Aarhuus Raadhuus Løverdagen den 21de dennes Kl. 3 Eftermiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
For at afgiøre adskilligt, Snedkermester Baadstrups Opbudsboe vedkommende, bliver foretaget en Skiftesamling i samme, paa Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 21de dennes Kl. 4 Eftermiddag. Aarhuus den 13de Marti 1818. Biørn. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Onsdagen d. 18de dennes bliver, paa Kotholm Hevedgaard, holdet Auction over circa 450 Tdr. Rug, 200 Tdr. Byg, 320 Tdr. Havre og 60 Tdr. Bog vede. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag. Aarhuus d. 6te Martii 1818. Paa Skiftecommissionens Vegne i Hr. Proprietair Reininghaus's Opbudsboe. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Auction i Greenaae. og over Stervboegaarden efter afgangne Generalmajer og Commandeur af Dannebrogen C. v. Telle qvist vorder foretaget; 1ste Gang d. 17de Martii næstk. Formiddag Kl. 10, 2den Gang d. 24de og 3die Gang d. 31te f. M. Gaarden bestaaer af god, tilstrækkelig og vel vedligeholdt Bygning er indrettet til Brug for en hver Familie, har en skiøn Beliggenhed, en rummelig Gaardsplads og en vel anlagt Frugt og Kakkenhauge. Den største Deel af Køb summen kan blive staaende i Gaarden, og dens Tiltrædelse kan skee nunstundende 1ste Mai. Liebhavere indbydes herved at give Møde. Greenaae d. 18de Febr. 1818. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Auction i Greenaae. i og over Stervboestedet efter afgangne Frue Gade, vorder foretaget: 1ste Gang Løverdagen, 21de Martii førstk. om Formiddagen Kl. 10; 2den Gang d. 28te og 3die Gang d. 4de April. Bemeldte Sted bestaaer af; 11 Fag Forhuus til Gaden med Qvist, 7 Fag Sidehuus, og 6 Fag Baghuus, har fornødent Kaards- og Haugeplads samt Brønd, og har en god Beliggenhed Betalingsvilkaaren, bliver indrettet paa det billigste. Liebhavere ville behage at give Møde. Gieenaae d. 20de Febr. 1818. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Udi og over den Kiøbmand Laurs Jørgensens Opbudsboe tilhørende Gaard, tilligemed en Boet tilhørende Leievaaning i Nyegade her i Aarhuus bliver foretaget offentlig Auction, 1ste Gang 24de d. M., anden Gang d. 4de April og 3die Gang til endelig Bortsalged 21de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Gaarden, som er beliggende paa Gaden Emmervad i Nærheden af Torret bestaaer af 15 Fag Etetage huus til Gaden, med 5 Fag dobbelt Qvist, 7 Fag Et etage Sidehuus, 15 Fag Tortage Baghuus og 8 Fag, Halvtag, alt Muur- og Bindingsværk, med dertil liggende Gaardsrum og ypperlige Hauge. Alt er særdeles beqvemt indrettet som Brepæl saavel for en Kiøbmand som for enhver standsmæssig Familie. Conditionerne, som kan erfares paa Auctionsstedet, vil blive billige. Aarhuus den 3die Marts 1818. I Deigaard, konst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Fredagen d. 27de Martii førstk., om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver hos Hr. Siemmer paa Kiiisgaard, i Tulstrup Sogn, Giern Herred, foretaget offentlig Auction over 37,000 Stkr. Muurstiin, et 81dags Stueuhr, et Hjørneskab, et Skatol med Skab, en Jern Vindovn, et Guld Lommeuhr, en dito Snustobaksdaase og nogle juridiske Bøger. Lysthavere indbydes. Conditionerne bekiendtgiøres paa Stedet. Skanderborg d. 10de Martii 1818. Bagger. Schiervad Hovedgaard. under Grevskabet Scheel, med sammes underliggende i Gennerup og Hastberg Sognes Konge- og Kirke=Tiender, stilles til Bortforpagtning paa et Aar, fra 1ste Mai at regne, ved derover afholdende Auction paa Greenaae Raadstue Fredagen den 27de Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 11, hvilken Tid, de Lysthavende her ville behage at møde. Sheels Birke=Contoir den 10de Marti 1818. J Hr. Birkedommer Juuls Forfald, committeret: Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Forhenværende Handelsmand Mads Kaae, her af Byen, er død og hans Boe taget under Skiftebehandling. Arvingerne og Creditorerne i Boet indkaldes herved, efter Plakaten af 26de Oct. 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig til undertegnede Skifte, forvaltere. For at beramme Auction over Boets faste Eiendomme bliver Skiftesamling foretaget paa Byefogdens Contoir næstk. 18de Martii Kl. 2 Eftermiddag, hvortil Vedkommende herved indvarsles Aarhuus d. 8de Martii 1818. Biørn. Deigaard, konstitueret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Alle de som maatte have noget at fordre i Kiermand, C. F. Pløbns Opbudsboe i Soelberg her under Jurisdictionen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til formig inden fornævnte Tils Forlød at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Habs Ning Herreds Contoir i Aarhuus, den 9de Fede 1818. Nielsen, const. Fuldmægtig. Underhaanden kan kiøbes en god og vel vedligeholdt Gaard, beliggende paa en af Aarhuus Hovedgader, ligesaa beqvem for en Handlende, som behagelig Boepæl for enhver Familie, da den indeholder endeel smukke, lyse, tildeele gibsede og malede Værelser har særdeles gode og rummelige Udtuse, en beqvem Gaardsplads, og en smuk og stor Hauge. Nærmere Anviisring gives fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Da jeg, efter Bevilling af 24de Decbe 1817, lever adskildt fra Vord og Seng med min Mand Ole Christensen Wærmand, men jeg ikke veed hvor han for Tiden har Opholdsted, saa anmodes han inden denne Maaneds Udgang at afhente og modtage fine hos mig efter Forlig af 24de Juni 1817, indestaaende Vahre, da jeg ellers finder mig aftvunget, ved Rettens Middel, at fordre samme udkastet. Naarring Udflyttergaard i 10de Marts 1818. Anne Johanne Sørensdatter. Som Laugværge H. Møldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Godt Hvedemeel til 3 Rbd. N. V. Lisp. faaes hos Joseph Levin paa Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Græsning tilleie. Fortrinlig god Tøirgræsning for denne Sommer kan erholdes tilleie paa Ristrup Hovedgaards Agermark til et Antal af indtil 130 til 140 Heste eller Stude, under billige Betingelser, naar Lysthavende derom henvender sig saasnart mueligt og i det seneste inden April Maaneds Udgang, til Forvalter Møldrup paa Ristrup, ved Aarhuus. ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Den gode og beqvemme Leilighed for en Familie, som nu beboes af Skipper Raae, er at faae til Leie til næstkommende Flyttetid, naar man derom henvenet sig til Mad. Henningsen. der sig :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
En Dreng, helst fra Landet, som har Lyst til at lære Naterprofessionen, kan blive antaget hos Male Bøgh i Aarhuus, boende bag Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-14
Sammesteds kan faaes alle Sorter tillavede Olie farver. Alig af A. F. Clutnile. Adgives 3de Gen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
No. 34. Aarhuus Stifts. Aar 1818. privilegerede Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som førsendes : den 17de Martii. Tirsdagen -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Udlandet. Engelland. J London rasede d. 4de Martii en saa skrækkelig Orkan, at man ikke i lang Tid har kiendt Mage dertil. Skorstene, Tage, Mure og Bygninger styrtede ned; mange Mennesker dræbtes og saaredes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Efterretningerne fra Havnene deromkring lyde høist sørgelige. Adskillige Skibe ere forgaaede med Top og Tavl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Frankrige. Atter forleden Nat hørtes et Geværskudbagved Hertugen af Wellingtons Hotel. Den tienstgirende Brigadeer tilte med Patrouillen hen til den Skildvagt som der stod Post, og som fortalte, at han var bleven anfaldet af flere Personer, som med Magt vilde trænge ind i Hotellet. Men ved et senere Forhør tilstod Soldaten at han selv havde affyret Geværet, og istedet for 1000 Fr. som Wellington alt havde skienket ham, blev han nu ført i Fængsel. - Den 1ste Marts blev atter en fordægtig Person arresteret i Thuillerierne. - Hs. Maj. Dronning gen af Sverrig, sen Svigerinde af Joseph Bonaparte, der hidtil meget indgetogent har opholdt sig i Paris, lod Hs. Maj. den franske Konge forleden Dag komplimentere ved Hertugen af Aumont; hun lader sig nu kalde: Grevinde af Gothland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Den hellige Alliance har ogsaa udstrakt fine Forbindelser hiinsides det atlantiske Hav; thi ogsaa Kongen af Brasilien har nu tiltraadt den. Forventningen er spændt paa de vigtige politiske Følger som denne Forening af kristelige Monarker vil drage efter sig, og Opmærksomheden er henvendt paa den store Kongres som i d. A. skal aabnes i Düsseldorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Spanien. Man oplives lidt der; Aviserne fortælle at Forbindelsen med Kolonierne begynder at tiltage, at en Paketbaad nu hver 14de Dag afgaaer til Cadix, og at 4 Mill. Piastre ere afsendte fra Mexiko til Veracrur; dog række ikke Vicekongens Depescher, længere end til Septbr. i Fior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Tyrkiet. Den nye Storvezier har med megen Strængbee tiltraadt sit Embede; en Janitskar som holdt et berygtet Kaffehuus, og en Græker der forklædt som Maurer, havde iaalet, vare de første han lod hænge. - At afsætte Mufti, (den øverste Geistlige i Tyrkiet) var hidtil noget uhørt i dets Historie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Fædrelandet. Khvn. d. 13de Martii. Vor Cours har i de sidste i Dage forbedret sig usædvanligt hurtigen. Den gik i to Postdage ned fra 370 til 358, og fra 358 igien til 340, altsaa 30 Points, Man saae her det Særsyn, at Specie coursen, som d. 2den Jan. d. A. var noteret 29 Points høiere end Banco, (nemlig Spec. 430, Bco. a. v. 391), den 10de Martii noteredes 7 Points ringere end Banco nemlig Spec. 333 og Bco. a. v. 340). Noget lignende. er endnu ikke indtruffent siden 1807, da Speciccoursen for det meste stod høiere end Banco, og i det mindste lige dermed. - J Onsdags solgtes 2 M. Banco til 320. De erfarneste Kiøbmænd kunne ikke angive nogen Grund for denne Coursens saa særdeles pludselige Forbedring. hele Staden taler nu ikke om andet, end om Capita lers Opsigelse, om Sølvværdies Omskrivning i Navneværdie, og Sølvværdiegields Betaling i rede Sølv. Adskillige offentlige Casser have naturligviis været nødsagede til at opsige en Deel af deres udestaaende Capitaler, for at kunne betale de Capitaler, der ere blevne dem opsagte. Saaledes have mange Eiere af Brandcasscobligationer opsagt samme til næste Termin. Jmidlertid er det ved J ikke saa stemt med den hele Sag, som den ved det første Jndtryk synes, og Alling vil nok snarere og lettere jevnes, end mange troe.Da der i nærværende Tid tales og skrives saameget, om Betalingen af Sølvværdie ikke ligesaavel kan erlægges med rede Sølv som i Rbd. Navneværdie, efter den af Rigsbanken fastsatte Cours, saa meddeles be hvad vor skarpsindige Ørsted i sit Skrift Eunomia des angaaende har anført: At den bankmæssige S. V. under en nedgaaende Cours maae staae under den virkelige, kan ingenlunde have tilFølge, at Debitor skulde betale mere end virkeligt Sølv Naturen af Sølvværdien, som en Repræsentation af Sølv, synes allerede at gjøre det klart, at Sølvværdie-Debitorerne maae være berettigede til at betale med Sølvmynt. Et afgiørende Argument ligger i Forordn. af 14de Septbr. 1813 s. 1, der saalænge Creditor efter Forordningen af 5te Jan. f. A. 5. 26 er uberettiget til at opsige sin fulde omskrevne Kapital, ogsaa fritager ham for at modtage samme, naar Debitor efter 5 30 vil betale, med mindre Betalingen maatte tilbydes ham i rede Sølv(efter Forordn. af 19de Oct. 1813 5. 65, Forordn. af 20de Marts 1815 s. 20, og Plak. af 15de April f. A. 5. 19)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Det kan paa ingen Maade tænkes, at Lovgiveren, som ved dette Bud har villet begunstige de Creditorer, hvis Fordringer ere gaaede over fra Landets forrige Penge til Rbd S. V., skulde have paalagt dem, for deres Capitaler at antage et Betalingsmiddel, hvormed Forpligtelser i Sølvværdie ellers ikke kunde fyldestgiøres, men Lovgiveren maae, hvad og hele Sammenhængen viser og Cancelliets Forestilling til denne Anordning bestyrker, være gaaet ud fra den Forudsætning: at rede Sølv altid er et fuldgyldigt Betalingsmiddel, for Sølvværdie-Forpligtelser. - For at imidlertid det rede Sølv under saadanne Omstændigheder ikke igien ved hyprig Søgning skulde kunne jages iveiret, siger samme Forordnings S. 2: "Lige med Betaling i rede Sølv skal dog indtil videre antages Rigsbanksedler efter Dagens Cours, hvorved forstaaes den sidste paa Kiøbenhavns Børs (altsaa ikke den af Rigsbanken, noterede Cours, som paa Betalingste, det er bekiendt." "En Sølvværdie Debitor har altsaa tre Alternativer at vælge imellem: Rigsbankrepræsentativer efter den bankmæssige Cours, Rigsbankrepræsentari ver efter Dagens Cours, og Sølvmynt" saa an han altsaa har Lov at betale i hvilken af disse 3 Sorter, han finder meest beleiligt, da Creditor, (hvilket han saa vælger, ikke kan blive fornrettet. Den Fordring, at Debitor skulde betale mere end Sølvets virkelige Værd, er i sig uretfærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
J en Afhandling derom i Fyens Avis læses følgende: Den Grund som offentlig er anført for, at de for Øieblikket cirkulerende Penge ere Rigsbanksedler og ikke Sølv, er aldeles intetsigende. Thi man maatte dog ved spørge, om Sølv Rigsbankdalere ikke ligesaafuldt ere Kongens og Landets Mynt som Rigsbanksedlerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Naar vor Cours, som nu, staaer under Rigsbanken, maae absolut Enhver, som har Betaling i S. V. at præstere, være berettiget til at betale samme enten med rede Sølv eller med Sedler efter Dagens Cours, hvilket man finder sig bedst tient med. Det lider neppe nogen Tvivl, at jo det samme maae gielde om Betalingen af de kom gelige Skatter og andre i S. V. bestemte offentlige Expenser; ligesom og Staten maae være berettiget til paa samme Maade at udbetale sine EmbedsmændeLønninger og Renterne af Statsgielden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
For Svensk Regning opkiøbes for Tiden meget Korn der i Landet. - (Af en Skrivelse fra Khvn. inds. i HambKorresp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Odense. Executioner, Auctioner, Udlæg og Opbud med deres hele Følgeskab ere saa hyppige, at det er ikke sieldent at høre tre Fallitter paa een Dag. Maaskee er denne Rystelse et nødvendigt Onde for at Alt omsider kan komme i sin gamle Orden og paa sin rette Holde; men Overgangen er derfor ikke mindre følelig, baade for den det umiddelbar rammer, og for de Mange, det som et electrisk Stød udbreder sig til. Jmidlertid lader Man sig ikke derfor overvælde af Sorgen, og vor Søndags Maskerade havde ypperlig Søgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Paa Skiertorsdag og Langfredag prædiker i Domkirken. til Høimesse H. H. Hr. Pastor Studsgaard; til Aftensang. Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse Hr. Prof. Dr. Larsen, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen. J Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Døde. Geheimekonferentsraad J. v. Døring i Kiel; Artilleriekapt. C. H. v. Frieboe, R. af D., Regimentsqvarteermester Wolck, Jfr. R. Wraatz, alle i Khvn. Søelicutn. F. Andersen paa St. Thomas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
Aarhuus. Efter i nogen Tid at have havt et sandt Foraarsveir (man har endogsaa her i Haugerne seet Knopper paa Træerne) har vi i Dag baade Snee og Hagl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-03-17
J disse Dage har man her kjøbt Specier for 17 og en halv Mk. - Jgaar Aftes indbragtes hertil fra Fahnøe som Arrestantere: Skipper og Styrmand fra hiint strax dede Fartøy med den samøse Ladning.