JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Constantinopel den 4 Septembr. Det synes, at Porten er noget bekymret i Henseende til Krigen med Persien; thi omendskiønt Staden Bassora for starer sig endnu tappert, saa bliver dog Bagvad ogsaa nuet med en Beleiring. I det ringeste er der gaaen udnykkelig Ordre til 15 Pachas i Asien, at samle Tropper, og at marschere til Bagdad, og dette om saa meget meer, i Pacha af Mussul ligeledes bringer en Armee sammen, for at sætte sig imod Persianerne; ligesom og Janitskar saa allerede er leveret 100000 Piastrer til at uddeele iblandt de her værende Spahis, for at bevæge dem til paa det snareste at begive sig til Asien. De Syriske Sager slie Regieringen ikke mindre at bestille, thi man har fornummet, at den Egyptiske Armee, rindselige Flugt efter Abudahabs uformodentlige Død har givet Cheik Daher Leilighed til at erobre alle sine Stater, den. Dette har bevæget Porten til i Hu og Hast at af inde Capitain Pacha til Syrien; men efterat han er komnen til Cypern, har han fordret de fornødne Penge, saavel for at udføre den ham paalagte Commission, som ogsaa for at reparere den største Deel af hans Skibe, der ikke et i Stand til at holde Søen. Man veed ikke, om han er bleven føiet i sin Begjæring; men man har faaet Efterretning, at han er ankommen til Byrond paa Kysterne af Syrien. Porten har overdraget ham Commando overden Armee, som man havde forsamlet i denne Provinz, og Rehemet Pacha, forhen Stor=Admiral i det sorte Hav, og den efter Gouverneur i Aleppo, følger ham som Admiral det hvide Hav.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Tunis den 4 Septembr. Det var den 8 Jul, sidst, da 3 Malthesiske Galioter, ankomme paa vor Rhed, og stak 2 af vore store Fregatter i Brand, hvilke laae for Anker uden Seil og Krud, og havde ikkuns 5 eller 6 Mand inden Borde paa hver. Disse Gallioter lode sig aldeles ikke forvilde af den hæftige Kanon Jld fra Slottet, men, efterat de havde fuldført deres Foretagende, gik de ganske roelige og med et stort Frydeskrig igien til Søes. Jkkeret eneste af de i Havnen. liggende 60 Koffardieskibe fik nogen Skade derved. Men Deyen blev over den Skam, og endnu meer over den derved tilføiede Skade saa opbragt, at han loed de her boende Franker sige, at de skulde giengielde Skaden. J Følge heraf forhøiede han Tolden paa adskillige udgaaende Vahre til 50 pro Cent. Man maatte lade sig dette befalde, og Forlisen af de 2 opbrændte Skibe er bleven ham dobbelt erstattet. Efterat han paa denne Maade blev stillet tilfreds igien, har han sat Handelen paa den gamle Foed igien.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Maltha den 20 Septembr. Vi have her havt et stort Oprør, i hvilket nogle Præster vare Hovedmænd. Aarsagen dertil var, at de beskyldte Stormesteren for at handle med Kornvahre, hvilke han for egen Regning indkjøbte for 5 Scudi, og igien udsolgte for 15 Studi. Den 9 hujus trængte altsaa ganske uformodende en Trop Præster og andre Geistlige tilligemed en liden Commando af en Corporal og nogle Soldater, som de havde bragt paa deres Side, ind i Castellet St. Elmo, overfaldt Besætningen, og kastede den i Fængsel. Da denne Begyndelse var gjort, saa trængte tillige en Mængde af Pøbelen, som allerede havde grebet til Vaaben, ogsaa ind i Castellet, og bemægtigede sig Taarnet ved Castiglia, hvilket gjorde, at Rebellerne bleve Mestere af begge Ender af Staden Valeta. De stak en rød og hvid Fahne ud, og satte, ved den bestandige Kanonild, heele Staden i Skræk. Stormesteren bragte alt, hvad han kunde, i Vaaben; dog loed han først, efter holdte Geheimeraad, Rebellerne i Mindelighed giøre Forslag, men de forkastede samme, og truede at stikke Krud=Magazinet i Brand, og at ødelægge heele Staden. Saaledes gik den 9de og Natten til den 10, over under Frygt og Skræk. Men paa denne Dag lykkedes det et Antal behiertede Riddere at komme igiennem en bedækt Vei ind i Castellet. De angrebe Rebellerne, hvilke næsten ingen Modstand gjorde, kastede Geværerne fra sig, og raabte: Vi ere Venner, den hellige Johannes leve, Mange af dem undkomme ved Flugten; men en stor Deel, hvoriblandt i Særdeleshed vare mange Geistlige, bleve kastede i Fængsel, og disse angave Rebellernes Antal i alt paa 400. Hoved Anføreren var Præsten Guetano Manarino, forhen Missionarius, og nu virkelige Præst, hvilken Dagen tilforn havde prædiket og hørt Skrifte. Ridderne reve Rebellernes Fahne ned, og plantede Religionens Fahne igien. Herpaa loed Stormesteren uden videre Omstændigheder slaae Hovederne af de 3 Hoved Anførere, og sætte dem paa Pæle; men for alle øvrige Medskyldige loed han en General-Pardon bekiendtgiøre, og loed uddeele en Mængde Brød, hvorefter alting blev roeligt igien.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Fra de Spanske Grændser den 24. Septembr. Den Spanske General O=Reilly tør maaskee faae en haard Nød at knække. Han allene skal have skudt al Skylden paa den ved Algier blevne General Romana, at Expeditionen løb saa uhældig af, og derfore sværtet ham ved Hoffet. Den blevne Generals Broder, en Maltheser Ridder, er i egen Person kommen til Madrid, og forlanger en Undersøgning i Sagen, saa og Satisfaction Foruden at General O-Reilly har mistet sit Gouvernement i Madrid, er ham ogsaa blevet frataget Commando over Jnfanteriet, hvilken indbragte ham aarlig 10000 Styk von Achten, og man taler og 28 Punkte, som han skal forsvare sig imod. Hr. v. Hautregard, Commandant over de Walloniske Garder, har ligeledes fundet sig fornærmet, at Generalerne O=Reilly og Casteron skal have berettet Krig ministeren, at den venstre Fløis ubetænksomme Hidsighed, var Aarsag i, at Udfaldet blev saa ulykkeligt. Han har skrevet et Brev til Greven af Ricia for at retfærdiggiøre sit Corps, som stoed paa denne Fløi, og siger, at han efter bekomne udtrykkelige Ordre maatte forlade sin Post.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Rom den 27. Septembr. Det Neapolitanske Hof har ladet erklære, at det forlanger Frihed til at kunne belægge Geistligheden i sine Stater med store og smaa Afgifter, ligesom Statens Omstændigheder maatte udfordre det. Benediet den 14, havde allerede tilstaaet samme Hof at hæve smaa Contributioner af Geistligheden, og derefter blev denne Tilladelse meget vidt udstrakt, i sær under Marquis Tanuzzi Ministerio, omendskiønt Geistligheden des Aarsage Tid efter anden besværgede sig derover ved det Romerske Hof. Man troer, i at den hell. Fader vil tilstaae det Neapolitanske Hof sit Forlangende, paa det at samme ikke skal sætte sig imod den Plan, efter hvilken Exjesuiterne paa Engelsborg skulle faae deres Frihed, og den Aaverianske Congregation blive indført, hvortil det pavelige Hof synes at giøre al sin Flid.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Prophetinden fra Valentano bliver endnu skarpt forvaret, og det er ikke et godt Tegn for hende, at man har formeent hende at bruge de hell. Sakramenter.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Den 30 Septembr. Her lægger man Stormesteren, af Maltha det meget til Last, at han har ladet de 3 Præster, som have været Hovedmænd for Oprøret paa Maltha, døe saa forsmædelig en Død.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Genua den 28 Septembr. Den berømte tydske Violonist, Esser, gav nyelig herpaa Theatret St. Augustin en Concert, hvilken af den stor re Mængde Tilhørere fik et almindeligt bifald. Han har i Forgaars anden Gang maattet lade sig høre.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Fra Jtalien den 1. Octobr. Den 22, i forrige Maaned vare Cardinalerne York og Orsini til Bord i det Erkebiskoppelige Pallads i Frascatinunder Maaltidet brast heele Gulvet i Spisesahlen under dem. Til al Lykke var under samme Sahl en Vognremise, der var fuld af Vogne, hvorved Faldet blev opholdt, saa at de fleste Giester fik ikkun nogle lette Contusioner, undtagen Cardinal Yorks Sekretær, der brod sin Hals i Stykker.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Stokholm den 6 Octobr. Sildfangsten tager meer og meer til under Skaane, og der lader sig see en Hob Marsviin og andre i Østersøen, usædvanlige Fiske, som følge Sildene.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Nu er i disse Dage fra Pressen udkommen Hs. Kongel Majestæts Publikation af 15 Augusti sidst, angaaende en saa kaldet Porto franco Indretning i Marstrand.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
London den 6. Octobr. Forleden Mandag er en Expresser fra Bosion ankommen over Holland fra General Gage med Depescher til Hoffet; men da der i Hoftidenden, Londons Gazette kaldet, intet er blevet bekiendtgjort om Amerikanske Sager, og man hører slet intet om disse Depescher ved Hoffet, saa tvivler man om, at de have indeholdt noget til Fornøielse Jmidlertid gaaer Ordet, at General Gage har indsendt en Liste over Troppernes Antal i hver Province, hvilke alle ere vel udrustede, og staae færdige til at gaae i Marken Efter denne Liste beløbe disse Tropper sig, Officererne iberegnede, til 53000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Den 10. Octobr. Siden den 7, hujus gaaer her atter le Rygte, at der skal være forefaldet en nye Trefning ved Poston, hvorved de Kongel. Tropper skal have lidt meget. cagen fortælles saaledes: General Howe skulde have hidindt med Schaluppen Cerberus en Plan til Approbation. vilken bestoed deri, at Armeen kunde ikke vove noget Slag, gen den skulde plyndre Landet. Denne Plan anstoed ikke ministerio, men han fik befaling tilbage igien, saa snart som mueligt, at angribe Amerikanernes Leir, og forcere dres Verker. J Følge af denne befaling skal General howe 2 Gange have gjort Angreb, men er hver Gang bleen slagen tilbage. Herpaa besluttede General Gage at forlade Boston, og med Armeen at begive sig paa Skibene, vilken Leilighed Amerikanerne skal have iagttaget med at føre Angreb og fornye Trefningen; men uagtet den uopserlige Skyden fra Skibene og Fartøier var det ikke mueligt at befordre Indskibningen, og det var umueligt saale les at komme derfra, derfore blev Staden Boston anstukten og opbrændt. J det sidste Anfald skal General Gaghave commanderet Centrum, General Howe den høire, og ford Percy den venstre, Fløi, og de 2 sidste skal være blevne skudte. Amerikanerne skal have erobret 100 Kanoner, men de vare alle fornaglede. Om denne Fortællings Rig lighed kan saa meget meere tvivles, siden der ikke mældes Dagen, naar det skal være skeet.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Wien den 7 Octobr. Man har talet meget om en Tildragelse, som er forefalden imellem et Corps af vore Tropper, der i Polen fordre, de nogle af vore Deserteurer tilbage, og et Corps Polaker Sagen er denne: En Østerrigsk Officeer, som eftersatte nogle af sine Deserteurer, saae sig nødt til at gaae ind paa lepublikens Grund. Et Corps Polske Tropper, hvilket ar vore meget overlegen, stillede sig derimod, og nødte Offeren til at trække sig tilbage. Sagen blev indberettet i Hofkrigsraadet, som ved vor Minister ved det Polske hos Hr. Baron Rewitzki, har forlanget Satisfaction. Paris den 9. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Nogle ville endnu stedse paastaae, at vort Hof vil lade stede Tropper til den Spanske Flode, der skal tugte de barbariske Søerøvere, hvilke Tropper Greven af Maillebois, stulle commandere. - Den nye Titel: General-Capitain af Andalusien, hvilken er tillagt Grev O=Reilly, synes at tilkiendegive en Udelukkelse fra Generalatet over Eskadren Den forsamlede Geistlighed har, efter Erkebispens af Coulouse Exempel, overgivet en Memoire til Kongen, og deri udbedet sig en almindelig Forordning, at Liigene i Fremtiden maatte blive begravne uden for Stæderne i aaben Mark.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Fra Avignon, Bourdeaux og andre Stæder i dette Kongerige indløbe meget behagelige Efterretninger om den velsignede Viinhøst, hvilken mod Enden af forrige Maaned formedelst indfaldende Heede meget blev befordret. Viinstokkene hænge meget fulde, og Druerne ere store og fulde af Saft. Overflødigheden af alle Slags Træe Frugter er saa stor, som man i mangfoldige Aar ikke har oplevet; og da Kornhøsten ogsaa i heele Riget er udfalden efter Øuske, saa falde Priserne overalt.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Amsterdam den 9. Octobr. Da i Aaret 1773. det Ostindiske Compagnies Skib, de Jonge Thomas kaldet, forulykkedes paa Cap, reddede en vis Jndvaaner der paa Kysten, navnlig Woltemade, 14 Siele, i det han med sin Hest svømmede frem og tilbage: han vilde formodentlig ogsaa have reddet alle de øvrige, dersom han ikke den 8de Gang havde havt den Ulykke, selv at omkomme i Bølgerne. Directeurerne her have til en Afmindelse om denne ædle Gierning ladet bygge et Skib, som skal føre det Navn: Helten Woldemade, og hvorpaa denne Historie er udhuggen. Samme Skib giør i Aar sin første Reise til Batavia.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Warschau den 11. Octobr. Pulawski, en Broder til den, der var indviklet i Sammenrottelsen imod Hans Majestæt, er ankommen hertil fra det Russiske Fangeskab, hvorhen han som Confoederered var bleven bragt. Han har holdt sig tapper imod Rebellerne, hvorudover han af den Russiske Monarchinde blev benaadet.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Hamborg den 16. Octobr. Magistraten her i Staden har, i Anledning af den nu paa nye hist og her sig yttrende anstikkende Syge iblandt Hornqvæget, igientaget og fornyet et forhen publiceret Forbud paa at indføre Qvæg eller Huder, hvormed ikke følger paalideligt Beviis, at samme er kommet fra og igiennem saadanne Stæder, hvor ingen Syge har været i 3 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Nederelv den 18 Octobr. Den første Division af de Engelske Transportskibe med Hannoverske Tropper, hvilke den 9 hujus vare gangne under Seil fra Ritzebyttel til Port=Mahon, have efter nogle Timers Forløb formedelst Modvind maattet vende tilbage, igien, og ligge endnu der paa Rheden for Anker.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Aarhuus den 24. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Løverdagen den 21. Octobr. blev af Entrepreneuren, Anders Westergaard, Stangen, med Kugle og Fløy ægte forgyldt, opsat paa Aarhuus Domkirkes Taarn, og blev af bemældte Westergaard, staaende paa Kuglen, under Trompetters Lyd, erindret Hans Kongel. Majestæts og det ganske Kongel. Huuses Velgaaende, Kirkens høye Patroner, Stiftamtmandens og Biskoppens Magistratens, Aarhuus Indbyggeres, samt hans kiære Kammeraters og troe Svennes, Skaaler. Jnscriptionen, som findes i Kuglen indlagt, og paa en Kobber Plade var udstukken, skal følge i det Maanedlige Tillæg for October Maaned.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Aalborg den 26. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Den 13 Octobr. er Sognepræsten i Schanderborg, Hr. Hans Peter Lund, allernaadigst beskikket til Sognepræst for St. Olai Menighed i Helsingøer.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Ved den holdte offentlige Auction ere disse Gaarder med underliggende Gods at bortsolgte, nemlig: Høegholt til forrige Forvalter Sr. Henrichsen ved Gaunøe, i Siælland, 22380 Rdlr. Bøgsted til Hr. Lieutenant Bolvig = 19380 Rdlr. Haven til Forpagter Sr. Meiling = 15020 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Den 24. Octobr. Jndsendt til Hr. Wandall med Hosskrift: Hidindtil har Herren hiulpet os 4 Rdl. - Den 25. Ved Cassens Aabning forefandtes i Papiir med Hosskrift: Fra Skibet. Haabets Folk givet = = 2 a 2 Mk. - Nok i Papiir med Hosskrift: Pl. 116. Desuden i løse Penge = = = 12 s. Er 82 12 For hvilke frivillige Gaver takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Copulerede: Den 25, her i Byen (S. T.) Hr. Severin Brøns dorph von Deden til Kongstedlund og Jomfr. Claudiana Marie Christensen, en Datter af Amtsforvalter Hr. Justitsraad Christensen her i Aalborg. J Dag den 27 paa Nørlund Sr. Paul Nielsen Bæhr og Jomfr. Anna Jørgensdotter Mørck. (Posten ankom først i Aftes Kl. 8.)
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Bekiendtgiørelse. Til destobeqvemmere Nytte for de Hr. Prov NB. Tister og Præster, der nu herefter skulle indsende deres aarlige Fortegnelser over Copulerede, Fødte og Døde. indrettede efter det fra General=Land=Oeconomie= og Commerce Collegio tilsendte Schema, hvorudi Fødte og Døde af Mand- og Qvinde=Kiønnet skal i visse Rubriqver anføres efter deres forskellige Alder, at Folkemængdens Af= og Tiltagelse deraf desto vissere kan dommes ; ere disse paa Skrivpapiir aftrykte Lister her i Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs, Bogniis for 2 Mk. men Arkviis koster hvert 2 s.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
En heel Actie eller tiende Part udi det her i NB. Aalborg værende Kongelig allernaadigst privilegerede Sukker=Raffinaderie for Aalborg og Wiborg, Stift, hvoraf haves igaarlig Interesse 240 Rdlr., er underhaanden at faae til Kiøbs; nærmere Underretning og Anviisning gives her fra Bogtrykkeriet. der udi Bogtrykkeriet saavelsom og hos Hr. Manger, NB. D. Wiborg sælges nu for disse nedsatte Priser. Cebetis Tavle af Hr. Conrector Gottschalch oversat paa Dansk Skemplaret paa Postpapiir. Theopbrasins ligeledes paa Dansk oversat, paa Postpapiir 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
J. Nöilermin Opmuntring paa Postpapiir Sal. Madame Hjorthes Arvinger lade Hovedgaarden og den Grundmuurede Leyegaard ved Østeraae stille til 2den Auctioon førstkommende 14. Novembr. om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. da den absolute vorder solgt, om den ikke underhaanden vorde Tvel tilkjørte smukke sorte Hopper af
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
NB. Et det Hoboliske Stuttene er paa Sæbyegaard i We syssel til Kiøbs. En Lotterieseddeel i Hogholms Lotterie, Nr. 31793. NB. E Devise. J Enke=Cassen til en fattig Pige, er sin Eier frakommen; hvem samme maatte forekomme, behage at levere en i Bogtrykkeriet, siden ingen Fordeel deraf kan haves. Skulde mod Formodning nogen have noget at fordre efter Seielstrup Bondekarl, Peder Nielsen, som i ugift Stand, døde i sin i Lund=Præstegaard i Wreilef Sogn havende Tieneste den 17. Septembr. sidst, behage de sligt at mælde mig underskrevne inden eller i seeneste den 30, Novembr. førstkommende, da enhver efter frembringende Beviis kan vente sin Fordring betalt af Seielstrup den 24. Octobr. 1775. J. Østrup. Fuldmægtig Arvinger og andre, som i Stervboet efter Jens Svenningsens Et afdøde Hustrue i Rachebye Sogn og Bye Seielstrup Gods noget kunde have at erindre, indkaldes herved at mælde sig i Stervboet 30te Dagen den 16. Novembr. førstkommende, saaledes som Loven befaler, hvorefter de og skal nyde Begegnelse, som vedbør. Seielstrup den 24. Octobr. 1775.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Paa Velædle Hr. Wilsbech, som Skifteforvalter, hans Vegne. J. Østrup, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Ja Skiftet efter forrige Eier af Aarhuus Mølle afg. MathaBrøndum er berammet at foretages til endelig Slutning, paa Aarhuus Stifts=Contoir Mandagen den 11. Decembr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver saadant herved bekiendtgjort saavel til Efterretning for de allerede bekiendt Creditorer, hvilke ikke endnu have mældet sig, som alle andre, der noget i Stervboet maatte have at fordre eller gielde, at de sig i Tide indfinde, saasom efter foranførste Tid intet videre modtages, men Skiftet bliver, som mældt, paa lovlig Maade sluttet og tilendebragt, naar ingen betydelig Forhindring indtreffer. Aarhuus den 11. Octobr. 1775. L. Rosener. di Stervboet efter afgangne Proprietair, Sr. Henrich Jensen, i Schou paa Worgaard i Hellum Herred, Aalborghuus Ant.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
bliver Mandagen den 30 Octobr. førstkommende og følgende Dage ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt en Deel bemælde te Afdødes og hans efterladte Enkes fælles Boes Eiendeele og Effecter, saasom : Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Glas, Steentøi, Trævahre, Linnet, Gangklæder Geværer, Bøger, Vogne, Heste og Ridetøi, item nogle Kreature, samt adskilligt Gaards- og Avlings=Redskab med videre, der al forinden kan af de Lysthavende paa Auctionsstedet faaes til Eftersyn, og nærmere bringes i Erfaring, hvorudi bestaaer. r. Andreas Ingstrup, som formodentlig endnu opholder sig Kiøbenhavn, bliver herved i de Danske Berlingske Kiøbenhavnske, samt de Jydske Aalborgske, Tidender 3 Gange efter hu anden indkaldet at møde her paa Dronninglund i seeneste inden denne Maaneds Udgang, for at betale, hvis han af Foder og Græs=Leie med videre er skyldig, samt for derefter at modtage sin her havende Creature, thi skulde benævnte Sr. Ingstrup til den Tid ei indfinde sig, blive hans Creaturer, der bestaae af 22 Strl. ter Bester, af forskiellig Couleur, Størrelse og Alder, samt nogle og 40 Stykker Faar med Lam, alt af bekiendt god Race, paa Eierens Gevinst og Forliis, stillet til offentlig Auction her ved Gaarden Fredagen den 3 Novembr førstkommende, til hvilket Tid de Lysthavende sig behagelig ville indfinde, da det forinden skal vorde bekiendtgjort, om Eieren til ovenmældte Creature skulde indfinde sig, og derved forekomme Auctionens Holdelse. Den er ninglund den 4. Octobr. 1775.
Jyske Efterretninger, 1775-10-27
Paa Hans Høigrevelige Excellences, Hr. GeneralLieutenant og Kammerherre, Greve af Moltke Vegne, som Forvalter. ans.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Madrid den 26. Septembr. Man erfarer fra Cadiz, at sammesteds ere fra Alicante, under Bedækkelse af 2 Krigskibe 8 Transportskibe ankomne, hvilke have inden Borde 1 Bataillon af Regimentet Savoyen, i af det Spanske og 1 af Volontairs Etrangers. Disse Tropper ere strax blevne udskibede, og hav begivet sig til deres Cantoneringsqvarterer.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Den 4 Octobr. Til Cadiz skal et Svensk fra Stoksolm kommet Skib med Ammunition, Krud, Jern o. s. v. lestemt til Constantinopel, være opbragt, og erklæret for en god Prise. Fregatten Gertrude er bleven i Søen, for at oppasse endnu et andet Svensk Skib med Ammunition.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Tyrkiske Grændser den 1. Octobr. Den Russiske Ambassadeur, Fyrste Repnin, skal have ladet Storsultanen og Divanet vide, at han ikke vilde komme til Constantinopel, førend Hs. Høihed havde ladet de redelliske Krimiske Tartarers Deputerede forvise udaf Staden.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Livorno den 4 Octobr. Fra Cadiz mældes, at sammesteds har et gammelt Handelshuus gjort en Bankerot paa 500000 Styk von Achten, hvorved i sær et vist Huus i Madrid skal tage den største i Skade. Rom den 4 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Den Opstand paa Maltha, hvorom nyelig er blevet i mældet, skal egentlig have sin Grund i Geistlighedens Had, og man maae søge Aarsagen dertil i en for 3 Aar siden der forefalden Begivenhed. En Præst havde den Gang paa en grusom Maade myrdet en af sine Slægtninge i sit eget Huus. Criminal=Dommeren forfulgte dette onde Menneske, hvilket flygtede til Biskoppens Pallads. De verdslige Dommere forlangte 4 Gange Gierningsmanden udleveret, hvilket man afslog, og beraabte sig paa Fristæds Rettigheden, hvilket dog ingen Lov nogensinde forstoed om saa forsætlige Mordere. Det var kommet saa vidt, at man endelig vilde skaffe Gierningsmanden af Veien, og ganske at see ham befriet fra Straf, da Stormesteren loed ham med Magt ved Soldater hente ud af Paladset, hvor det da paa begge Sider kom til Voldsomheder. Allerede i Conclavets Tid blev Biskoppen des Aarsag stævnet til Rom til Ansvar, da han først for nogen Tid siden indfandt sig, og efter sidste Tildragelse nu maatte faae haardere Vilkor Siden den Tid troede Geistligheden nu, at deres Friheder, vare blevne krænkede, og derfore tænkte paa Hævn imod Stormesteren, og den dyre Tid paa Brød tienede dem som en Forevending til at bevæge det arme Folk, at række dem Hænder til deres forehavende.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
London den 13. Octobr. Sidste Onsdag have Smaakopperne paa de 3 Kongelige Printser, som for nogle Dage siden ere blevne indpodede, yttret sig, hvilke, som der siges, ere af det beste Slags.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Skibet Jolly, Capitain Hunter, er fra Philladelphia ankommen til Dower, og har medbragt de trykte Tidender fra Pensylvania af 30 Augustii, hvoraf følgende Artikel er tagen.