JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-04-29
Efter Fædrel. optage vi følgende Brev. Gottorp Slot, den 20. April Kl., 10 Aften. Jdet jeg netop vilde slutte mit Brev til Dem, passerer der en lille Historie her, som i den Grad grændser til det Eventyrlige, at jeg ikke vilde meddele Dem noget derom, hvis jeg ikke selv havde overværet den. For et Par Dage siden blev ved Nattetid en Kavalleripost opsnappet af Fjenden i Byen Ascheffel. De vare blevne lokkede ind i Byen af Befolkningen, hvorpaa de bleve omringede og overfaldne af omtrent halvandethundrede Mand, som efterat have dræbt een Mand og saareet flere, toge 12 Dragoner tilfange. Af disse ankom 4 iaften fra Rendsborg. Prindsen og Hertugen havde selv besøgt dem i Arresten, spurgt hvem af dem der vare giste, og da to meldte sig som saadanne, blev de strax frigivne. Af de Øvrige bleve to Andre frigivn ved Lodtrækning, da Hertugen erklærede, at han havde besluttet at give fire af den Naade, imod at de lovede ikke meere at føre Vaaben imod ham. De bleve derpaa i Arresten beværtede godt med Mad og Viin, fik af den hertugelige Haand et Par Svecies i Reisepenge og afmarscherede derpaa forsynede med Pas fra Kommandanten Abercron, med hvilke de ankom til vore Forstaster, der strax indbragte dem til Hovedkvarteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-04-29
Hvad mener De om en slig Høimodighed af den troløse Hertug, Som General maa han jo vide, at den Meniges Lofter ikke kunne have forbindende Kraft; den hele Farce er altsaa rimeligviis kun anlagt paa, om muligt, ved et falsk Skin af Høimodighed at demoralisere vore Soldater og faae dem til at troe, at det hertugelige Regimente, hvor arresterede Soldater beværtes med Kage og Viin og faae Specier i Reisepenge, dog ikke er saa forskrækkeligt. Hvad synes de om saadanne Vaaben? Hvis Krigen skal føres paa den Maade, saa frygter jeg næsten for, at den danske Ærlighed let kan komme tilkort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-04-29
(Fortsættelse af den i Hovedavisen afbrudte Artikel af Børsenhallen. Hvad nu Krigens Nytte for Tydskland angaaer, da troe vi, at selv og hele Tydskland ilede Schleswig Holsteinerne tilhjælp og ved den uhyre Overmagt fordrev de Danske fra Slesvig, ja fra Jylland med, saa vilde dog de skadelige Følger være overveiende for Tydskland, eftersom Jyllands Hedet ikke kunne være nogen Erstatning for Tabet af Menneskelin- og Penge og for den Skade, som den danske, ingenlunde ubetydelige Sømagt vilde tilføie den preussiske Handel ved at spærre Havnene og beslaglægge Skibene. Men dernæst er Udfaldet slet ikke afgjort. Man maa ikke troe, at man saa let kan expedere Danmark, som Avisskriverne fortælle. De Danske have Kjærlighed til deres Konge, som frivillig, uden at tvinges ved Barrikader, har givet dem en fri Forfatning; de have ubetinget Tillid til de Mænd, som Kongen har taget midt udaf Folket og stillet i Spidsen for Statstyrelsen; de have reist sig som een Mand for deres Ære og deres Fædreland, de ere rede til at offre Liv og Gods og at kjæmpe mod Overmagten med Bevidstheden om deres Retfærdighed og Fortvivlelsens Heltemod. Enhver Partistrilighed er forsvunden, kun een Tanke lever hvert dansk Bryst: Fædrelandet er i Fare; lader og reise os til dets Forsvar – og det Folk, som besjæles. af denne Følelse kan udrette Vidundere. Ribe. Fjendens Forposter ere rykkede frem til Toftlund og Tønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Ribe Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 1. Mai. No 52.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen er i Onsdags Morges med Ægire afgaaet fra Fredericia, nærmest til Sønderborg. (H. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Jfølge en privat Efterretning i B. T. agtede Kongen, forinden han fortsætter Reisen til Kbhavn, at hilse paa vore brave Tropper og besøge de Saarede efter den heltemodig udstaaede Kamp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Stats Minister Orla Lehmann ankom til Kbhavn Onsdags Middags fra London med det engelske Dampskib "Camilla, og har medbragt ret gode Efterretninger. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Vort Armeekorps har ved sit heeltemodige Forsvar forsinket den langt overlegne Fiendes Fremrykken i den Grad, at det har kunnet uanfægtet trække sig tilbage til Als, hvor de kunde nyde den Hvile, som efter saa store og fortjenstlige Anstrængelser er det fornødent. J denne Stilling vil Korpset ikke blot kunne trække den fornødne Forstærkning til sig, men ogsaa kunne fortsætte sine Operationer paa de meest beleilige Punkter. Kun en ringe Deel af Korpset stod Norden Flensborg. Extrakten af Rapporten fra General Hedemann er saalydende: Fra Hæren mælder en foreløbig Rapport, dateret Hovedkvarteret i Sønderborg den 26. April, at der fra Stillingen ved Langsø og Arenholz Soer brudt op Kl. 3 om Morgenen, hvorefter Hovedstyrken i god Orden og uangrebet kom til Flensborg, medens Arriergarden, bestaaende af 2det Jægercorps, 5te Dragonregiment og 2 Kanoner, havde være engageret med Fjenden ved Oversø. Nogle flygtende Dragoner udbredte den falske Efterretning i Flensborg, at Preusserne vare i Byen, hvilket foranledigede, at der uden Ordre blæstes Allarm og at mange Borgere og endeel Militære flygtede ud af Byen. Jmidlertid samledes Armeekorpset, i god Orden og rykkede – efter for største Deelen at have bivnakeret om Natten under aaben Himmel – tidligt om Morgenen den 25, gjennem Sundevitt til Als. Her er nu Armeekorpset samlet med Undtagelse af 3die Bataillon, Batteriet Markussen og Kavalleriet under General Wedell, der forblive i Omegnen omkring Flensborg. Tropperne have imidlertid lidt saameget af Regn, Kulde og Sult, at de ville behøve et Par Dages Ro. Fuldstændige Rapporter ventes meget snart. Den 27. April 1848. W. O. W. Lehmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Krigsministerens Svarskrivelse til den kommanderende General v. Hedemann, dat. 27. April, lyder saaledes: Hr. General! Deres Rapport af Gaars Dato var mig i høieste Grad velkommen og beroligende. Jeg og alle Hovedstadens Jndvaanere deele os i den almindelige Glæde over at vide Dem og Deres brave Armeekorps vel ankommen til Als. De have viist ligesaa megen Tapperhed som Udholdenhed og Besindighed, og jeg er nu ikke længere urolig for at Deres Kavalleri ogsaa vil komme lykkelig til Nørrejylland og Fyen. Var jeg kun ligesaa sikker paa, at det kommer godt som ærefuldt til dets Bestemmelse. Deres Troppers Aand maa være fortræffelig; thi at de strax møde i Orden paa Allarmpladsen, efterat et pludseligt ildevarslende Budskab havde udspredt en panisk Skræk hos en Deel af Tropperne og Borgerne, og saadant endnu inden de efter 30 Timers Kamp, Savn og Fatiguer havde havt Tid til at vorde restaurerede og varmede; det vidner om en saadan Resignation, om en saadan Patriotisme, om en saadan nordisk Aand, at vi Andre kun maae beklage, at vi ere indskrænkede til at modtage Beretninger derom, hvorimod det ikke er os forundt selv at være Deeltagere i slig Daad, at vi kun see, men ikke selv kunne vise et sligt Exempel. Jeg er og forbliver min kjære Hr. General. Deres og hele Deres Armeekorpses sande Ven, A. F. Tscherning, Krigsminister. Stænderne sende Dem ogsaa en Hilsen; De vil modtage den samtidig hermed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Onsdagen 26. April aabnedes Østifternes Stænderforsamling i Roeskilde. Den kgl. Kommissarius, Grev Sponneck, aabnede Forsamlingen med en Tale. Efter Kommissarius talte Biskop Mynster som Alderspræsident. Til Præsident valgtes derefter Prof. Schouv, til Vicepræsident Prof. Clausen, til Sekretærer: Overanditor Holm og Cand. Fiedler, til Redaktører af Stændertidenden: Cand. Hage og Mag Hammerich. Det antoges eenstemmig at Forsamlingen skulde holdes for aabne Dørre. Kommissarius fremlagde dernæst et Udkast til en Valglov, og til at afgive Betænkning over samme valgtes en Komittee bestaaende af: Prof. Clausen, Cand. Hage, Grosserer A. Hansen, Etatsraad Neergaard, Pastor Bindesbøll, Prokurator Christensen og Konferentsraad Treschov. Præsidenten oplæste derefter tvende Adresser, der antoges uden Diskussion. (Disse Adresser til Kongen og til den danske Hær – vil blive meddeelt i næste Avis.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Af paalidelig Kilde beretter H. Av., at de svenske Tropper i Provindserne hiinside Sundet i de første Dage i forrige Uge regimentviis indkaldtes, at deres Vaaben, Mundering og øvrige Krigsfornødenheder eftersaaes og de derpaa atter permitteredes med Ordre at holde sig parate ved første Appel; Svenskerne vare fuldkommen overbeviste om, at Tropperne, der ansloges til 15,000 Mand, skulde marschere Danmark til Hjelp, saasnart deres Assistence forlangtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Fra Helsingør meldes, at Skonnerten "Soridderen tilhørende et Jnteressentskab der i Byen, er af dette stillet til Marineministerens Disposition. Efter i disse Dage at være bleven ekviperet og armeret er den under Lieutn. L. Skibsteds Kommando og med en Besætning af 20 Mand afgaaet til Kbhavn. Dens Bestemmelse skal være, i Forening med Orlogskonnerten "Delphinen, at krydse i Kattegattet, for at opbringe preussiske Skibe. En Søn af den svensk norske Vicekonsul Haffstrøm er fulgt med som Frivillig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Oberst Harrison, en engelsk Jngenørofficeer, er ankommen til Kbhavn for at tilbyde Regeringen sin Tjeneste i Krigen mod Preussen. (Flyst.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Kommandøren for Nørrejyllands General-Kommandostab, Oberstl. Baggesen, bekjendtgjør i Krigsministerens Navn for de Kjøbstæder i Nørrejylland, der have anholdt om Vaaben og endnu ikke modtaget disse: at der ved Kbhavns Arsenal ligger færdig til Afsending eller Udlevering Vaaben til alle nørrejydske Kjøbstæder, efter et vist Forhold til deres Størrelse og Trang. (H. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Bekjendtgjørelser. Efter et 8 Ugers Sygeleie behagede det Herren den 22. d. M. ved en blid og smertefri Død at bortkalde vor kjære yngste haabefulde Søn, Christian, 5 3/4 Aar gammel. Enhver af vore deeltagende Venner, der har kjendt ham og veed hvad han var os, vil, som vi ere forvissede om, bede med os og for os, at Gud i Naade vil opreise os og styrke os ved sin Helligaands Trøst. Ølgod Præstegaard den 24. April 1848. E. K. Brandt, J. H. Brandt. født Dommerup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Undertegnede der har etableret et Rug- og Hvedebrødsbageri i Hr. Kjøbmand J. V. Hansens Gaard paa Hjørnet af Storegade og Fiske gade, tillader sig herved at anbefale samme et høit agtet Publicum, saavel i som uden Byen, til enhver Tid sit velassorterede Udsalg paa benævnte Sted med sundt, velbagt og velsmagende Brød. Ærbødigst Ribe den 1. Mai 1848. C. C. Bjerrum, Bagermester. Bopælsforandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Den af Undertegnede i Huset Nr. 15 paa Mellemdammen her i Byen hidtil førte Handel med Modevarer, er fra Paaske flyttet til Garver Wis manns Huus paa Torvet, hvilket jeg herved tillader mig at bekjendtgjøre for mine ærede inden- og udenbyes Kunder. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Udsælg af Modevarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Undertegnedes Modehandel er i den senere Tid bleven forsynet med mange nye smagfulde Sager, hvoraf især anbefales et velassorteret Udvalg af alSlags Damepynt, som Kapper, Blomster &c., Sommerhatte, saasom Spaan, Straae- og Borte-Hatte, endelig Silke- og Bomulds-Hatte, hvilket alt anbefales til billige Priser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Ribe d. 1. Mai 1848. Ærbødigst A. Bruun. Følgende frivillige Bidrag fra Skads Herred ere idag herfra afsendte gjennem Amtstuen til Krigsministeriet, nemlig: Osse og Neesberg Sognes Beboere, 132 Rbd.; Starup do. 38 Rbd. 51 1/2 s.; Nyekirke. do. 87 Rbd. 32 s.; Grimstrup og Aarre do. 107 Rbd. 73 3/5 s.; Alslev do. 107 Rbd. 32 s.; Hostrup. do. 38 Rbd. 415 s.; Faaborg do. 38 Rbd. 36 s.; Jerne do. 91 Rbd. 80 s.; Sneum do. 105 Rbd. 32. s.; Tjerreborg 140 Rbd. 17 s.; en Ubenævnt 50 Rbd.; Skads Herredscontoir den 26. April 1848. Crone. 4de Klasse Olaf Stephani Ste No. 2. phensen, Overanditeur, 10 Rbs. Sølv. Byefoged i Varde og Herreds to foged i Øster og Vester Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Gjørvitterligt, at efter Vedkommendes Begjering skal et Tingsvidne føres for derved at oplyse Rigtigheden af et af nu afdøde Frederik Vilhelm Hansen heraf Byen affattet Document, hvorved han har deelt hans Midler og Boehave til Andre, ham ikke arveberettiget, og for efter Tingsvidneføringen at erholde Documentet anerkjendt som Retsgyldig. Anledning heraf indstævnes Afdødes arveberettigede Slægtninge, hvis Navne eller Opholdsted er ubekiendt, til med 6 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Fr. 21. Maji 1815 § 24 at møde paa Varde Byeting som holdes paa Varde Raadstue Mandagen den 19. Junii 1818 Formiddag Kl. 10, for at see Documenter fremlagte og paahøre ustevnte Vidner førte i ovenstaaende Anledning. Det bemærkes: at Afdøde har været Contoirbetjent i Varde i nogle Aar og i det sidste Fjerdingaar førend hans dødelige Afgang, Medhielper ved en Kjøbmandshandel, ligeledes i Varde. Laugdag er afskaffet ved Fr. 3. Juni 1796.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Til Bekræftelse under Haand og Segl. Varde Byefogedcontoir 22 April 1848. Wilmann, p. t. const. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
Damp-Chocolade, Fra Fabrikken "Elisabethsminde, ved Kjöbenhavn, hvis Fortrinlighed den, i 23 Aar stedse stigende Afsætning tilfulde har godtgjort, erholdes til bestemte Fabrikpriser: 2 Mk. a 8 Mk. pr. fuldvægtigt Pd., hos Hr. Rasmus N. Gregersen i Ribe. P. F. Nybo i Ringkjøbing. - N. P. Stantenmacher i Varde. C. F. Müller i Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-01
P. Chr. Deichmanns Fabricationshandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 2. Mai. No 53.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Fra Frankfurt mældes af 20 April at Aabningen af den konstituerede Nationalforsamling skal udsættes til Midten af Mai. J Berlin hersker stor Forstyrrelse i Anledning af Valgene, saavel Preussen som Østerrig har ondt ved at træffe tilfredsstillende Valg og derfor er Nationalforsamlingen udsat saa længe Borgerkrigen i Posen staaer for Døren. – Jtalienske Friskarer trænge frem langs Etsch til den tydsketyrolske Grændse. Schwein. Tagsatzung skal i en hemmelig Session af 18. April have besluttet at afslaae Sardiniens Andragende om et Forbund. Schweitzerne bevare vel endnu deres Neutralitet med Hensyn til Udlandet men det vil neppe vare længe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Frankrig. Den 23 April ere Valgene begyndte i Paris og afstedkomme ogsaa der megen Forvirring. – J Cambray er en Arbeidstumult bleven undertrykt, - Generalkommissair Gonfut er ankommen til Algier, han skal deele Algerien i 3 Departementer. General Cavaignac fører fremdeles blot den militære Overbefaling. Nogle Stammers Oprørsforsøg ere hurtig bleven undertrykte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Ægypten. J et stort Statsraad i Alexandrien, hvori de europæiske Magters Gesandter toge Deel, er besluttet, at Jbrahim Pascha skal føre Regeringen i Mehemed Alis Navn, ligesom under dennes forrige Sygdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Under saadanne Tidsomstændigheder, som de nærværende, baade i og udenfor Landet, føle Fyrste og Folk, og de forskjellige Stænder i Folket, indbyrdes Trang til ret inderlig at slutte sig til hverandre. Danmarks Konge er sindet at deele sin nærværende Souverænitet med sit Folk. Han møde hos dette den Enighed, den Redebonhed til at opoffre særlige Jnteresser for Almeenvellet, hvorpaa Øjeblikket har saa uafviseligt Krav Det Lovudkast, som jeg skal have den Ære at forelægge de her forsamlede Provindsialstænder, bærer noksom Vidnesbyrd om den liberale Aand, i hvilken Regeringen har fattet den Opgave at danne den bebudede Rigsforsamling. Den Almægtige give sin Velsignelse til Øjemedets Opnaaelse og fore Danmark frelst igjennem de Farer, der true det Naar jeg sluttelig tillader mig at omtale mig selv, da skeer det kun, for at anbefale mig til Forsamlingens velvillige og skaansomme Bedømmelse, hvortil jeg saa høilig føler mig trængende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Jeg beder den ærede Forsamling at betragte min Nærværelse her som en Følge af særegne Omstændigheder; jeg haaber derfor ogsaa, at man ikke vil vise mig den Ubillighed at sammenligne mig med de høit begavede Mænd, der tilforn have staaet paa denne Plads, med ganske anderledes omfattende Hverv. Jfølge Hans Majestæts Kongens allerhøieste Bemyndigelse erklærer jeg herved nærværende Forsamling af Østifternes Provindsialstænder for aabnet De af Præsidenten ved de roeskildske Stænders Aabning oplæste Adresser ere saalydende: "Til Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Jdet Østifternes Stænderforsamling aabner det sidste Møde for den skal give Plads for en Rigsforsamling, føler den Trang til at henvende sig til sin Konge i Tillids og Taknemmeligheds Følelse. Deres Majestæt har overtaget Regeringen i vanskelige Tider, men De har sluttet Dem til Deres troe Folk, for at Konge og Folk i Forening kunne fjerne de Farer og løse de Forviklinger, som truede vort elskede Fædrelands Fremtid. Efterat Folket aabent havde udtalt sine Ønsker om statsborgerlig Frihed, har De omgivet Dem med Mænd, der havde dets fulde Tillid, hvad der i andre Lande har kostet Blod og Kamp, har her i Landet fundet en ligesaa fredelig som hurtig Løsning. Det Blod, der er flydt inden vore Grændser, er flydt i Kampen mod Danmarks Fjender. Medens vore Brødre ved Rigets Grændse værne og vort Fædrelands Selvstændighed og Ære, tilsige vi vore bedste Kræfter, til at fremhjælpe det Frihedsværk, Deres Majestæt har overgivet til vore Raadslagninger. Til denne Krigens og Fredens forenede Gierning give Gud sin Velsignelse. – "De roeskildske Stænderdeputerede til den danske Hær. Sammentraadte til vor Gierning, at raadslaae med hverandre om de første Foranstaltninger til at grundlægge den frie borgerlige Forfatning, som Kongen har tilsagt sit Folk er det kun med Møie, at vi formaae at samle Siælen til det foreliggende Arbeide. Thi der, hvor det hele danske Folk lever i disse Alvorens Dage med ængstende Bekymring, men ogsaa med ædel Stolthed og opreisende Haab, – derhen drages ogsaa vort Sind: til Eder, Medborgere og Brødre, i hvem Folket har, for den hele Verdens Aasyn, sin værdigste Repræsentation. Og som Tanken, saaledes vender ogsaa Ordet sig til Eder med Tak for Heltemodet i Liv og Død, for Kampen ved Dannevirke, der har kaldt billeder frem for vor Sjæl af Fortidens bedste Heltefærd. Det er kun Lidet, som Borgeren i sit fredelige Hjem og sin vanlige Syssel, har at offre i Kampens Dage for Fædrelandet, i Sammenligning med de Offre, J have bragt og fremdeles bringe. Men hvad der kan bringes som Offer til at hjælpe og fremme Eders Vaaben, det bringer hver Mand i Landet, selvfornægtende og forsagende, med Glæde. J disse Offre, de blodige og de ublodige, vil Herren lægge sin Velsignelse. Det danske Folk vil – det haabe vi for vist – udgaae af Prøvelsens haarde Tid, værdigt de rige Goder, der hidtil ere tilstrømmede det, og blandt bine bedste og helligste Minder vil det bevare det om Mændene, der ved Dannevirke kæmpede for Fædrelandets Ære og Fremtid. - Den sidste Adresse, vedtoges det, skulde underskrives af samtlige Deputerede, medens den første paa sædvanlig Maade kun af Præsidenten paa Forsamlingens Vegne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Jblandt en Deel paa Postkontoiret i Flensborg, ankomne Breve til Jnsurgenterne, som disse ved deres meget fremskyndede Afreise derfra ikke erholdt Tid til at lade afhente, fandtes ogsaa tvende til Hertugen af Glücksborg, det ene fra hans Gemalinde, det andet fra hans Broder, Prinds Vilhelm, der er i østerrigsk Krigstjeneste. Paa en Tid, hvor vort Kongehuses Sidelinier med Brud paa Pligt og Ære have fornegtet den Lydighed og Troskab, der skyldes den retmæssige Arvekonge og Herre, er det et Retfærdighedens Krav, at disse forræderske Familiers uskyldige Medlemmer ikke staae i nogen ufortjent Mistanke, naar Beviser for deres Skyldfrihed haves, og ansees derfor som en Pligt mod nysnævnte fyrstelige Personer i Nedenstaaende at give et Udtog af deres Breve. Hendes Kgl. Høihed Hertuginde Vilhelmine af Glucksborg, Frederik den 6tes Datter, skriver, efter at hun i det hjerteligste Sprog har udtalt sin uendelige Kjærlighed for Hertugen hendes Mand, at hun ikke kan fordølge for ham, at hans Beslutning er hendes Ulykke, at Rætterne ikke unde hende Søvn, fordi en indre Stemme stedse forekaster hende, at hun ikke har kunne forhindre ham, der er hende det Dyrebareste paa Jorden, fra det gjorte Skridt, thi at han (Hertugen) kæmper mod Danmark, hendes Ungdomsland, ved den hellige Gud, det er Uret; han maa tilgive hende dette Brev, men hun kan ikke længere fortie for ham, hvad der saa længe piner hende. Det vorder hende daglig klarere, at Hertugen og Prinds Nicolaus havde handlet langt ædlere ved at forblive udenfor Sagen, og havde Prinds Julius ogsaa yttret, at han ikke begreb, hvorledes Nicolaus, der havde nydt saa meget Godt af Danmark, kunde have bragt det over sit Hjerte. Hendes Kgl. H. udtaler endvidere levende Bekymring for, at Hs. Majestæt, hendes Moder, vil rammes for dybt af disse Begivenheder, der allerede have ladet de bedresindede Schleswigholsteinere indsee, at de ere gaaede for vidt, Prindsessen erklærer, at hun maa slutte sit Brev, thi hun er for opløst i sin Smerte; hun modtager just nye Breve fra Kjøbenhavn, fulde af saa megen Veemod, og dog saa skaansomme." - Prinds Wilhelm udtaler, at han saa hjertelig gjerne sluttede sig til sine trende Brødre, der nu staae forenede i Felten, hvis deres Sag blot var i Stand til at begeistre ham, men desværre, det er jo kun en sørgerlig Borgerkrig. Vel finder Prindsen, at Danmark har fuldkommen Uret, og at Kongen ikke mere er fri til at handle efter egen Villie, og, siger han, derfor lader Meget sig undskylde; men at føre Tropperne mod deres egen Konge, det er dog Noget, hvori han aldrig kan finde sig. Det Eneste, hvad der endnu kan berolige ham, er, at de handle i Kongens Navn; for Guds Skyld maa de dog ikke længere hænge ved Sagen, end den er retmæssig; han frygter, at Augustenborgerne ville gaae videre, men saa maae de Alle protestere med al Kraft. Kun i deres Ret og i Troskab mod de svorne Eder, som ingen Omstændigheder kan lade dem bryde, tør de søge deres Tilhold, men foregaae de selv med et slet Exempel, saa grave de deres egen Grav. For Udtogets Rigtighed indestaaer Joh. Harbon, Krigsministerens Adjutant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Landgrev Vilhelm af Hessen har, som en Følge af Opfordringen fra Hessen=Kassel, forlangt og erholdt sin Afsked af dansk Tjeneste. Dette nødtvungne Skridt, af hvilket Landgrevens Sukcessioner til Hessen=Kassel afhænger, skal i høi Grad smerte Hs. Durchlauchtighed, som i en Række af over 40 Aar har opholdt sig her i Danmark, og virkelig ved mange Leiligheder har lagt et Sindelag for Dagen, der vidner om, at han nærer Sympathier for det danske Folk. Derimod skal Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen ikke være tilsinds at forlade Danmark. (Flp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Under 27. April bekjendtgjør W. O. W. Lehmann, følgende: Efter idag fra Kolding modtagne officielle Efterretninger er der af Flygtninge der ikke ankommen en Eneste. Hvad der har givet Anledning til derfra modtagne uheldvarslende Efterretninger, er Ankomsten af enkelte Militære, afsendte i specielle Hverv, og at en Deel mindre haardt Saarede, der ere bragte dertil, og bleve betragtede som Tegn paa, at Armeen skulde befinde sig i en desorganiseret Forfatning, hvilket de senere modtagne officielle Beretninger paa det Bestemteste modsige. (B. T.) Som et i sin Usædvanlighed ligesaa mærkværdigt som smukt Træk kan det anføres, at Forbedringshuus fangerne have stillet en af deres Overarbeide sammen sparet Sum, stor 400 Rbd. til Krigsministerens Disposition. Forbrydelsen eller Feiltrinnet har dog ikke kvalt deres Kjærlighed til Fædrelandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-02
Fra Kbhavn opfordres til Medvirkning ved Oprettelsen af et Feltlazareth paa Als. Det Arbeide, som især vil være at udføre i denne Anledning, er Syningen af 1000 Sengemadratser med tilhørende Hovedmadratser. Ogsaa Gaver af uldne Sengetæpper og Lagener modtages. H. Av.)