Viborger Samler, 1780-02-07
(Fortsættelse af Nr. 5.) en havde man ikke kundet, 4 til 5 Aar før, forekommer denne Opstand med fierde deelen af de Udrustninger, den nu koster, – Svar Det havde formodentlig og Hr. Grenville gjort, naar han ikke var blevet styrtet. Stempelakten var en god Leilighed dertil, og just den gang var Troppernes nes Afløsnings Aar i Amerika, derved kunde de have foreenet de nye ankommende Tropper med de gamle, uden at giøre Mine af Trusel: og i det Øieblik havde man været stærk nok til at qvæle en fremspirende Opstand. Men Grenville faldt, hans Efterfølger ophævede Stempelakten, og paastod dog Parlamentets Overherredom, og Skatteret. Midlertid havde Amerikanerne Tiid til at bevæbne sig: man agtede ei derpaa i Engelland, og tænkte, man var dem altid voxen, naar Tiid var. Og da det alt var kommet paa det yderste, kunde det ny Ministerium ikke drive Tingen igjennem med Magt, af følgende Aarsager. 1. Oppositionen havde indblæst en Deel af Nationen allehaande Fordomme til Koloniernes Fordeel. 2. Man havde indbildt det engelske Publikum, at al deres Handel og alle deres Fabriker gik til Grunde, naar man brugte Strenghed med Kolonierne; følgelig maatte man oppebie Tiid og virkelige Ting til at giendrive denne falske Larm med. 3. Ogsaa maatte man oppebie Tiid og grove og ikke meer tvetydige Skrit, for at bevise Koloniernes virkelige Oprør, og at beskierme Regieringen fra at blive mistænkt for en vilkaarlig Regiering; (dette vilkaarlig er et Biord, uden hvilket Oppositionen næsten aldrig oplader sin Mund. Tør man skiemte i en alvorlig Sag, Regieringen befandt sig mod den engelske Nation, som Orgons Kone i Tartuffe mod hendes Mand; hun maatte taale de forvovenste og smudsigste Angreb, for at overbevise Orgon, at Tartuffe var en Skurk. Mange Engellænder ville slet ikke troe, at Amerikanerne kunde rebellere, og Regieringen havde ikke faaet nogen betydelig Hielp, naar Qprøret ikke havde luet saa klart. 4. Mi 4. Ministerne er blevet bedraget eller galt underrettet i Henseende til Sagernes rette Tilstand, Lord North, har sagt det offentlig i Parlamentet: men han lagde og meget klogelig til, at havde man 1775 kuns forlangt 30000 Mand af Parlamentet til at styre Amerika, ville man forskrækkelig have opholdt sig over Ministerne. Hvad, der ogsaa fra denne Side kan retfærdiggjøre denne Ministernes saa ladende Efterladenhed, er, at de havde faaet idelige Troskabs Forsikringer fra en stor Deel fornuftige Folk og Godseiere i Nyyork, Pensylvanien og andre Kolonier, at disse ville erklære sig for Regieringen. Ogsaa kunde intet Menneske forestille sig, at Kolonierne efterat Parlamentet havde givet dem Valget, enten at give sig, og faae Lov selv at beskatte sig, eller, om de vedblev Modstand, betages deres heele Handel, deres Fiskerie, &c. - dog skulle være saa gale, at begynde Fiendtlighederne i Alvor, og drive Tingene til det yderste. Man erindre sig endelig ogsaa af Historierne, at denne overmægtige engelske Nation, i alle dens Krige fra Revolutionen af, aldrig har været lykkelig i Begyndelsen. Den maa altid først have et Slag, en truende Skrek, inden den kommer i den Stilling, at den kan giøre Feilene i sin Constitution god, og bruge alle sine Fordomme. Skulle derfor, mod al Anseende, en Tverstreeg, forefalde i Aaret 1776. (eller 1779) nu saa - tabte de Minorka 1756, og hentede den ind igien 1763. tilligemed Kanada, Lovisiana og FloriddaAnck.