JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Hovedgaarden Winthersborg med underliggende Utters, lev Sogns Konge- og Kirke=Korntiender, beliggende i Lollands Nørrerherred under Baroniet Winthersborg, bliver Onsdagen den 18de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. paa Nachschous Byes Raadstue stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 8 Aar fra Mandag d. A. Gaardens Marter er inddeelt i 8 Pløiemarker af 40 Tdr. Lands Størrelse hver Mark, hvoraf gaarlig befaaes, de øvrige til Udlæg og Kløver der foruden er noget Engbund til Høebiering. Det tiende, ydende Hartkorn, entelt Tiende, er circa 700 Tdr., som in Natura kan oppebæres til Hovedgaarden. Conditionerne hvorefter anførte bortforpagtes, er til behagelig Eftersyn hos Proprietær Dons i Nachschow og Forvalter Møller paa Sæbye, holm.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Torsdagen den 19de April Formiddagen Kl. 9 bliver efter det Kongel. Generalitets og Commissariats=Collegii Befaling paa Christianshavns Skrædersalen i store Kongensgade ved en erneste Auction bortsolgt, paa dette Collegii nærmere Approbation, er imod Stranden liggende Bindingsværks Pakhuus og til Nedbrydelse et Tørrehuus af Tømmer og Bræder, samt endeel af derved liggende Plads i særskilte Stykker, hvorved tillige kunde overlades en Portion Pompevand. Conditionerne og den af Pladsen giorte Jnddeeling kunde 2de Dage førend Auctionen erfares paa Fæstningens Materialgaard. 1. Formedelst Forandring af Boepæl bliver paa Ditlensbør i Horn ved Ringsted Mandagen den 23de April førstkommende ved offentlig Auction bortsolgt: Bæster, nogle Ster gode Køer, Vogne, Ploug, Harver, samt andet Avlings redskab, samt nogle Folke=Sengklæder og andre Træevare. Formedelst Birchendegaards Forpagtnings Afstaaelse.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
lader Madame Kløcher sammesteds næstkommende 24de April om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved Auction bortsælge, saasom : Sølv, Tin, Kobber, Messing og adskilligt Jernfang, Gaard og Avlsredskaber, Boehave af Senge og Sengeklæder, en nye holstensk Vogn med alle og 3 Sæder, Borde, Stole, forstieut. ge Bøger, samt 2 Stkr. gl. og unge Væster m.m., hvorover trokte Fortegnelser bliver at bekomme paa Auctionsstedet 8te Dage forinden Auctionen holdes. Birchendegaard den 21de Martii 1778. Dire.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Onsdagen den 25de April næstkommende, om Formiddag gen Kl. 10, bliver paa Løvenborg foretaget offentlig Auction over circa et Par hundrede Elme og Asteplanter, vel tørret en tienlig til Snedkerarbeide, saa og over endeel Vogn og Gavntømmer, samt over nogle hundrede Baandkieppe, som herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Onsdagen den 23de April næstkommende bliver i Udby Degneboelig paa Tudsenæs ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber. Messing, Jernfang, Stole, Borde, Speile, Stabr. Sen og Sengeklæder, Linner, Qvæg, Bæster, Faar, Vogne, Plouge, Harve mod forrige Degn til udbye Menighed sal. Sommers Stervboe tilhørende: til ville de Lysthavende behage at indfinde sig fornævnte Sted og Dag Kl. 9 Formiddag. Dette derved saaledes bekiendtgiøres, samt at strax efter at Auctionen er tilendebragt, bliver foretaget en Skiftesamling i Stervboet, deels for at modtage de der i Egnen værende Credito rers Fordringer, deels for at afhandle andet Stervboen ved kommende og saavidt mueligt fremme Skiftet. Hiembra den 2de Martii 1783. C. B. Nissen.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Formedelst Boepæls Forandring lader Enken Madam. Gørlt i Dellinge Mølle her ved Gaarden Torsdagen den 26de upril næstkommende ved offentlig Auction bortsælge endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Mo sing og Jernfang (hvoriblandt en Skpds. Bismer, Porcellain, og Glas, Meubler af alle Slags, Sengeklæder, glungt og Gangklæder, en stor Deel Trækar, Kreature, Qvæg, Faa og Sviin, Postvogn og andre Arbeidsvogne, Kane, Slæder, plove, Harver og Seletøier m. v., samt endeel Gavningstræe og nogle faa Bøger. Auctionen begynder i bemeldte Dellinge Mølle Formiddagen Kl. 9, hvor Conditionerne dekiendtgiøres, og trykte Fortegnelser over det Sælgende kan faaes paa Auctionsstedet og hos undertegnede. LedreborgynRoeskilde den 29de Martii 1798. P. Nørgaard. Auctionsforvalter. Da Gaarden Nøysomhed i Lollands Nørte Herred, som har været averteret i Aviserne, un er solgt, saa gives herved tilkiende: at Fredagen den 27de April førstkommende bliver foretaget offentlig Auction paa endeel Meubler, bestaaende af 3 Stkr. store moderne Speile, Commoder, Sophaer, Cannapeer, Borde og Stole, hvoraf endeel ere af Mahonietræligeledes moderne Senge og endeel Sengeklæder, Sengesteder, Borde og Bænke, 1 Bryggerkiedel, i Qværn, 1 1 Etage Kattelovn og 2de enkelte dito, samt Qvæg, Faar me Grøde, Vogne med Tilbehør og Slæder, tilligemed en im aaret med Jern Afler og Messing Bøsninger, 1 Facton. delstrensk Vogn, 1 Krød Seletøi med Messing Beslag og var dito uden Beslag m.v., alt med Credit til Michelsdag for dem som ere sustifante. Hos Kiøbmand Andreas Hansen i Slagelse er et partie be rød hollandsk Kløverfrøe og siellandsk hold Kløverfrøe i kiøbs, naar Kiøberne derom i Tide melder sig. To en Familie, hver tillige haves Informator i de lever. I Sprer, og hvor Hammeleren enten formedelst Sandeller at Mangel paa Talle ikkelige eller ene kan bestride al born Oseltagelse og bestyre sit linneræsten ommer en maadrende Enkefrue, som med Færdighest umlerviser i Klæderie, signinger som Couvernante eller Maalelperede. Contoianviser.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
J et bekiendtgiøres herved, at der til Seilende TransparDover Kramme Færgested ved Røddre til Femmern og derligenhavn er føiet saadan Anstalt, at de kan blive sitter og at befordret, naar de ankomme og at de dertil anskaffede Farts kan indtage baade Heste og Vogne. Rødbye den 20de Mai Klein. Tvo som vil paatage sig Leverance af stortslaaet Bøgebræntil Stadens Magaziner, saaledes at Brændet leveres der. Staden i Frideriksholms Kanal, vil berom melde sig paa Aastueskriver Contoiret, hvor Underretning gives om de Vilkapaa hvilke saadan Leverance kan antages. Kiøbenhavns Ra stue den 2den April 1793.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Cadix, den 14de Marts. Vor Flaade giør sig færdig igien til at gaae under Seil, og indtager Levnetsmidler for 4 Maaneder. Lord St. Vinden, krydsede hidtil ved de afritanske Kyster, tætved Cap St. Spar tel, med 12 Linieskibe, og havde saaledes taget sin Stilling. at han ufortøvet kan foreene sig med den Eskadre af 12 Linie, skibe, som holder vor Havn strængt blokeret. Engelænderne vente paa, at den franske Toulønner-Flaade skulde forsøgt at forene sig med den spanske ved Cadix, og Lord St. Vinden, spørger derfor alle Skibe, som passere, om de have seet Tousønner Flaaden. Nogle Fregatter med Qvægsolv skulle atter afgaae til America.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Neapel, den 14de Marts. For at være belavet paa alle muelige Tilfælder, har den kongelige Armee faaet Ordre til at trække i 2de Leire. Kongen selv vil paatage sig Over=Commanden, og under ham commanderer General Colli. Kan Krigen ikke undgaaes, torde en Militie af 100000 Mand blive oprettet. Meget Artillerie og Munition afgaaer bestandig til Grændserne, og en Mængde Retruter bliver udtaget. J den forrige Kirkestanforsamler sig en fransk Armee af 30 til 6000 Mand. De i Rom arresterte og til Civitaverchia bortførte Cardinaler skulle sammesteds blive indskibede og deporterte til Palermo i Sitilien. Paa Nationalfæsten den 18de skal den nye Constitution blive forelagt i Rom.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Florenz, den 18de Marts. Ogsaa her gives Jldesindede, uagtet vor gode og vise Regiering gierne vilde foretage en Statsforandring. Om Nat gien opslaaes oprørske Skrivter og plantes Frihedstræer, men Regieringen har fordoblet sin Opmertsomhed. Afvigte Na bleve i Staden Siena 2 Capucinere myrdede og en Seddel opslaget, for at bevæge Folket til Rebellion; ogsaa i Pisa gjorde man samme Forsøg. Paa Hovedporten af det Storhertagelige Palais sandt man nyelig disse Ord: eengang Stor Berling. hertugelig, nu National Palais. Folket er allene Sonverain. Et Corps Tisalpinere er rykket ind i Republiter Luceas Gebet, har i mange Landsbyer oprettet Frihedstræet, og fordret af Staden Lucca 200000 store Dalere. som allerede ere udbetalte.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Mayland, den 22de Martii. Efter lang Modstand har endelig det her værende Gamles Raad antaget den imellem den franske og cisalviinske Republisluttede Alliance Tractat, som det i Begyndelsen havde forkastet. Saasnart General Berthier var bleven underrette om de Gamles Raads Vægring og Modstand, reiste han paa det hurtigste fra Genua tilbage hertil, for at føie eftertrykke, lige Anstalter. Allerede den 17de udstædte han fra Hovedqvarteret i Genua en Proclamation, som her har gjort det stærkeste Jndtryk, og sandsynlig paaskyndet de Gamle Raads Beslutning. Man forsikrer, at General Massena var bestemt til at commandere Armeen, som forsamler sig i Genua, og om hvilken der ere tusinde Slags Formodninger. Jntet er overordentligere end hvad der paa nogle Dage er forefaldet i Genua, General Berthier overleverede allerede den samme Dag, da han ankom det liguriske Directorium en Depeche, hvorpaa alle i Republikens Havne værende Fartøier, den anden Dag bleve satte i Reqvisition. Den 17de blev Beslaaet paa disse Fartøier igien ophævet, efterat 45 af samme vare blevne udsøgte, i hvilke 2000 Mand Tropper, som komme fra det forrige Provene og fra Maylland, skulle blive indskibede. 6 Raadets Resolution begynder saaledes: J Betragtning, at det er den liguriske Republik meget magtpaaliggende, at befordre paa det hurtigste den franske Repubiits Hensigter, saa erklærer Raadet, at Sagen var paaskyndende, og befaler ge. Efter Rygtet skulde 25000 Mand franske Tropper blive tagne i den romerske Republikes Sold Ragusanerne ønske paa en god Maade at blive qvit den tyr, tiske Skyts, og at udgjøre med Naboe Nationerne en egen og ganske uafhængende Stat.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Vien, den 28de Marts. Portens stærke Troppedevægelser med Rebelleren PasvanOglou have bevæget det Keiserlige Hal til Forsigtigheds Anstalter paa Grændserne. J Samling blive oprettede Redouter, Standser og Pallisader, og de til den derværende Egne Sikkerhed sammentrækkende Tropper regner man for 30 Mand. Skibsfarten paa Danan er sværret, og Kornudfør selen til Tyrkiet forbudet. Den af Porten trængte Rebelsger med 100,000 Mand at bemægtige sig Moldan og Malla, chiet. Han holder endnu temmelig god Disciplin. Ved hans Armee ere mange Franske og Polske, og deres Officerer synes ligesom at udgjøre hans Generalstad.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Paris, den 29de Martii. Tilrustningerne ved de nordlige Kyster fortsættes udstøde. ligen, og Søemenisteren er endnu itte kommen tilbage fra sin Reise derhen. Expeditionen mod Engelland siges at skulle gaae for sig, førend tvende Maaneder ere forløbne ovene. ral Buonaparte lever her endnu bestandig meget indtagen, og besøger fornemmelig National Jnstitutet Nylig havd. han en hæftig Oroverling med den berømte Lufttarer Blan hard, som havde forelagt Regieringen nogle undførlige Projecter til at overbringe Tropperne til Engeland. Manden. ter med Utaalmodighed paa bestemte Efterretninger om en Landgang paa Steilien.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Basel, den 3die Marts De her værende Demoerater, der som bekiendt forstæred. til en Statsreform, og udkastede Planer til en helvetisk Republik, see daglig med Vemodighed, hvorledes Tothusene Schweiz blive udtømmede at de Franske, og alle Vaaben forte herigiennem til Hutningen. Allerede 6 Schweizer, Kanoner staae der, og Staden er saaledes opfyldt med vorStyds og vore Geværen at man ikke mere veed at rumme samme. J Lucerne seer man hvert Øieblik Udbendet af en Borgertrig imellem begge der værende Partier mede. General Schauenburg har beordret gode Franske derhen. Mærkværdigt er det, at de demortatiske Camioner selv haardnattet erklære sig mod den franske Folke=Repræsentation, og ville blive ved deres regne demberatiske Forfatning. Vorger Cantonerne afsendte 3 Deputerte vare i St. Gallen næster bleven et Offer for Folkets Raserie. Pøbelen imodtoge denmed Skieldsord og Spot, kaldte dem Fædrenelands Forrædere, Menneskesælgere, og de kunde kun med stor Møyeredde sig.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
London, den 30te Martii. Statssecretair Dundags nye Bill, for at anthorisere Kongen til endnu virtsommere Forsvars Anstalter mod en fransk Landgang, kan i visse Maader ansees for en Opmuntring i en frivillig Opstand i Malsa, hvortil desuden alle ere tildøre lige. Statssecretairen erklærede derfor ogsaa at man det denne nye Bill vilde endnu mere opmuntte Folkets Virkekraf og Mod. Den skal saalænge Krigen varer med Frankrig, blive i Kraft, og Kongen bliver ved samme anthoriseret til, at inde i alle de Egne, som trues af Fienden, Stenene borttage fra Møllerne eller og ganske at ødelægge Møllerne, saavel som alle Smedeværtstæder og Bygninger som kunde være Fienden gavnlige. General Taricion erklærede i Underhuset. Han vilde ikke sætte sig imod denne Foranstaltning men hans syntes dog, at Engelandog Jrland vare i det mindste for de første Maaneder itte i nogen trængende Kara saasom de Franskendnuitte vare færdige med deres Rustninger Det uden var den Foranstaltning at bringe Qvæg, Korn og fra Kysterne dybere ind i Landet meget vanskelig at udføre thi i Nordamerita som langt fra itte var saa befolket som Enge. land havde dette kunne blive sat i Vart medens den americanske Krigaarede omendskiønt det var slattet Daanden var den meest blettede Deel af Landet den østlige Konomit laae langt horid fra Hovedstaden. Dersom Fienden hvitet Gud forbyde, gjorde der et Angreb og det lyttedes ham, vilde hans March vist blive meget hurtig til London, saasom han ingen fast Plads havde i Ryggen og branden kunde undgaae. alle svare Transporter paa Marchen. Naar Kienden lande, de i Afstand af de til og engelske Mile en Landen havde. han egentlig ungne til Dagen Parandersen, men ved sin Hurtighed kunde han arørte nogle Dage ans Raa var altsaa at man itte skulde lade blive saa mange Tropper ved de fød lige ordlige og vestlige Kyster men trætte Kiernen af Armeen. til Nærheden af London, conconitere var Hovedmagt sammesteds, og blorlade tilbage i de fornemste Handelstæder saasom Liverpaa. Memeanie, Bilstal og i og brindelige Delachementer til sammes Beskyttelse Han erklærede det uden at han vilde og skinde ved det, som han nylig havde saattigede Gieneral Buonaparte nogen Underviisning eller Vint, thi den Fiende som vi havde med at giøre vidste til visse var Forfatningelaat, General Delagenlagdet Buonapartes har vel gjort Undergierninger i Jtalien, men i Engelland skulde han finde en Modstand, som han ikke har erfaret i Jtalien. Andre paa stode, at Schwer itte saa let skulde have blevet de Kranske til Bytte, dersom der lette havde varet saa langt og tidligere bande sat sige Forsvarestand. Enighed maatte da ogsaa have berster, men dette var langt fra nu ikke Tilfældet. Detnærværende Stræbne var bleven forudsaat af de meest oplysteStatmand i Aaret 1703, men de vilde ikke høre og følge deres Raad
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Ministeren Pitt saade i Henseende til Schweizerne: et Frigheds bleviis lade de sig bagere en nye Form af deres Constitution og antog en Vaabenstilstand som Frankrig, brød, og overrumplede dem. Dande de ikke i en ulyttelig Time overladt sig til Krighed, ikke tilladt fremmed Jndflydelsen deres indvortes Forfatning, sat sig tidligere i Postturtelovet indsen inddelsk Sitterhed, og gjort strax i Begyndelsen deres sidste traftfulde Stridt, skulde de endnu hav varet frie og udverbundne. J Overhuset talede i Forgaar Lord Carlisle og Statssecretair Greenville ligeledes med Beundring om Schweizernes sidste Anstrængelse, og med Bedrøvelse over dens ulykkelige Udfald og en saa tapper Nation. bedrøvelige Stræbne. Det Rygte, at Ministeren var tildeielig til at understøtte de overbundne Schweizere med Penge, maae forklares derhen, at de forrige Ovrighedspersoner og Officerer, som fingtede fra Bern og søgte deres Tilfingt Engeland, vist skulde faae Understatning. De herne ste Kiøbmænd have tructet mange Vexler paa Engeland som ere datere, 3 Dage efterat de Franske havde indtaget Bern men samme skulle itte blive betalte, og Beslag lagt paa Pengene, paa det de ikke skulle komme de Franske til Understattelse. Man holder sig forvisset om, at de Franske skullette for Julii Maaned være i Stand til, at udføre noget brindelig. Foretagende mod nogen Kostønner i Jrland eller England J Vesterskun, Liniestede og og Fregatter færdige tilgrøde, ud. I Havre lige overhoveder gung Krogatter, Torvet. terage sige Kanonbaad, hver paa 2 Kanoner, og Mand. Tallet paa disse Baade skal der blive bragt til Mantvivleratte paa at den franske Angredsplanter sig med Jrland en dane man blot truer Engeland. Blandt alle Stændergangland viler sig den standharigste Beslutning, at giøre de Franske demmerst haardnattede Modstand. ifald de skulde vove en Landgang. J alle Selskaber vireman den lydeligste Madandelighed for et fransk Beløg.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Frantime, den 3de Marts. Efter Beretninger fra Rastadt har den chustrierske Ge fandt sammesteds i Forgaars givet Rigsdeputationen i den i Forsamlig tiltiende at de Franske have fundet de Kilder, fire hvilke Fæstningen Chrendreiste uden fra ne sit Vand, og at ledet dring at Fæstningen derved vel var ikke ladt i nogen rienblitlig Fare, saasom den endnu havde Brunde og ReanListerner, men længe kunde disse ikke forstaae, i Besynderlighed naar det ikke regner.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Vien, den 31te Marts. Vore Udsigter blive mortere. Der tales om en alverligEttlæring som det Keiserlige Hof har ladet giøre det franske Directorium, at de Majestæt Keiseren maatte ansee en fiendtlig Behandling mod Kongen af Neapel som et formelig Brud af de mellemvarende Tractater. Med denne Artlærring synes vor Armers saa drindelige Formerelse i Jtalien a staae i Forbindelse. Den franske Ambassadeur, Bernedette maae itte finde sig saa ganske fornøiet her, da hans som man forsikrer, har ansøgt om sin Tilbagekalden og Ansættelse ved Armeen mod Engeland, hvilket dog er bleven ham islaget. Fra den cisalvinske Republik vil det Reiserlige Hof ette modtage nogen Gesandt.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Rastadt, den 2den April I Dag er det Rigsdeputationens 33 Forsamlingsdag, og man troer i Almindelighed, at itte allene den hele venstre Rambredde skal blive afstaaet, men at ogsaa Secularisation. Principer skal blive antaget Nu torde med det første blive paastaaer, at de franske Tropper skulle trække bort fra den deire Rhindredde Man haaber, at det franske Gesandtskab skulde i Henseende til de 18 Puncter, om hvilke Underhandlingen med det første skal begynde, lade sig finde temmelig billig, f. Er i Henseende til Begrebet om Domainer. ne, om Privat Eiendoms Vedligeholdelse &c. Derimod ville vel samme paastaae, at den Gield, som hefter paa de afstaaede Lande, skulde overdrages paa de tydske Lande paa denne Side.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Landen den 3die April. Fra Dublin have vi Efterretninger indtil den 29de Marts.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
De melde, at den 28de ankom der endnu af Vogne med Arrestantere fra adskillige Egne i Landet. Anseelige Personer befinde sig derfolant, at hvilke en skal have en aarlig Jndkomst af 10 Pund. De offentlige Fængster i Jrland skulle itte mere kunne rumme alle Arrestanterne. J nogle Egne af : Landet hersker stor Elendighed. Forpagterne kunne ittre betale deres Forpagtnings Afgivter, og en Adelsmand som har aarligge Pund i Jndtægter kunde neppe bringe tilsammen saameget at han sunde betale sine Afgifter til Kronen. Den sidste Post fra Lissabon melder, at Anliggenderne sammesteds staaer nu paa en meget bedre Fod, saasom Spa nen endnu giør Jndvendinger mod de franske Troppers Giennemmarch, og der endnu bestandig er Haab om Fred. delsingøer, den 13de April.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Fra den 6te hujus til i Dag ere 244 Skibe passerede Sundet. Den 3de og 12te ere ankomne her paa Reden 2de en gelsk Fregatter, i dito Lugger og i Kutter.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Kiøbenhavn, den 14de April. Søndagen den 13de April er Ordensdag for Ridderne af Dannebrog.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Løverdagen den 31 Martii var Candidatus Carl Friderich, Finch til Framen pharmarenticum og blev af samtlige Examinatores tillagt Characteren laandaglem.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Onsdagen den 11 April var Candidatus Medicina Christian Lintrup til Framen melliening theoretico pralicum og erholdt eenstemmig Characteren Laulabtlem. I Gaar lagde Dringskibet Ditmarsken, paa 64 Kanoner under Commandeur=Capitain Kammerherre Billes Command ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Fra den 4de til 13de hujus ere indkomne og udgaaede Capit L. C. Miner til St. Croix med Cargaison og Provisioner, Capit. N. P. Holm, C. P. Thomsen og H. C. Peter, sen til Jsland med Cargaison og Provisioner; Capit. H. H. Riis til Færøe og V. L. Petersen til Grønland med dito Capit. R. Emern fra Charleston med Riis, 18 Skibe fra Engeland med Steenkul, Capit d. A. Cordt, A. H. Storch og J. S. Ravn til Jsland med Kornvare, Salt og Provisioner. Ved Tallotteriets og Trætning i Altona udkom:
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Vexelcours, den 14de April. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 68 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt . - . . Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1131. aville . . 1 ca. Hamborg - 2 Maan Dato 1221. arista . . 1211
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Species=Coursen for i Dag. af Danske Banksedler imod Species 25 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Avnerisk Nr. Efter 36 Aars Ægteskab berøvede Døden mig den 23de d. M. min elskte Mand, Mathias Stoltenberg, Sognepræfor Hofs Præstegield i Jarlsbergs Grevskab. Alderdom Skrøbeligheder og tilsidst 8 Dages Sygeleie gjorde ham ma af det nærværende Liv og længselfuld efter Hvile. Han døde i sit 73 Aar, efterat have været Præst i 43 Aar. Fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i min Sorg jeg en forsteret, bekiendtgiøres herved Dadsfaldet. Hofs Præstegaard, den 31 Marts 178. L. 5. Stoltenberg fød Monrad.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Køverdag den 17de Marts d. A. behagede det den Allerhøieste at bortkalde herfra til sit Evige, Frue Anna Catharina Heyberg fød Dass, udi sin Alders 39 Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner afBergende 31 Marts 1818. Loren Holterman.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
det har behaget Gud den 4de April ved en salig Død at bort talde fra mig og aumyndige Børn min inderlig elskede Mand, Cancellieraad og Bogholder ved Søe Etaten, en drich Even Moe, hvis Værdingen bedre kiendte end jeg, det bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner, frabedende mig al mundtlig og skrivtlig Condolene. Henriette Friderica al Moe. Adskillige Sorter Sølvmedailler bestemte til Erindringsgaver. l af Forældre og Venner til unge Commemantere ere at faa for 9 Mk. Stykket hos Boghandler K. rummer paa Østergade. Betragtninger over Oplysning og Fordomme i Hensyn til Tidsskrivtet: Jesus og Fornuften og ang i Aaret. 1798, ved Doctor R. Fleischer, faaes tilkiøbs for 10 sk. paa Tryk og 12 sk. paa Postpapiir, indheftet 4 s. mere, hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9. Valsonnemens af en Patriot over vore oplyste Tider, bedireret til Regieringen og Landet; hos Boghandler Hege, Lund paa nye Amager Torv, for og. Fra Pressen er udkommen: Om de bedste Midler at forebygage Følgerne af Selvbesmittelse og overdreven Elstøroversat af Tydsk, med Anmærkninger og Fortale at Professor Tade. Denne Bog er itte allene nottig for Ugivte men endog for Givle da her undes Sygdoms Historier, opkomne af disse Aarsager hos begge Stænder. Og for at giøre den desto mere brugbar for Danske har er Professoren overalt tilføiet Anmærtninger hvor det var fornødent, og til denne større Rytte anført merent til de Piller, som han selv har med hold brugt ved stige Sygdomme, hvilket i Driginalen holdes hemmeligt. Den sælges heftet for god paa Børsen og hos en Linnge.
Berlingske Tidende, 1798-04-13
Blandinger, 1ste Stykke. En Følge af Fraament at minO Visgraphie, ved Friberre Friderich Christian Meddel Jarie berg. Mottog om at Publicite Tang Brødre tannelse. Vil vi med Tiden saae at seel gaaes hos de Herrer Boghandlere Poulsen i Antonistræde Nogang og garumme paa Østergade No. 14 og hos Bogtrytter Mortførste Enke Brolæggerstræde Nogn og forlader hvor tillige kan erholdes: Subskriptionsplaner paa Fortsættelsen og modtages Sudstrin, tion