JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Førstkommende 28de October og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Stervboegaarden efter afg. Kiøbmand Marcus Lauritzen her i Byen foretaget offentlig Auction over Boets Meubler og Effecter, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Skabe, Stole, Borde, Speile, Sølv, Jern, Messing og Kobbertøi, samt endeel Kiøbmandsvare, saa og nogle Foustager og 120 Stkr. nye Pak=Kiødtønder, bestemte til Brug, ved Handel paa Jsland med mere; Conditionerne skal paa Auctionsstedet nærmere blive tilkiendegivne. Dette bekiendtgiøres herved til de Lysthavendes Efterretning. Corsøer, den 18de September 1795. Borgemester og Raad. Den her i Nestved allernaadigst anordnede Forligelses Commission, holdes hver Fredag udi mit Mislethes Huus; de som derfor maatte have noget for samme at anmelde, ville behageligen paa den befalede Maade, at indfinde sig hos os som udnævnte Forligs=Commissarier. Nestved, den 19de Septem der 1795. H Misleth. A. Ravn.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Paa Gaarden Nyebøe udi Legangers Præstegield i Sogne Provstie og Bergens Stift, er ved Døden afg. Enke Provstinde Nette Dorothea sal. Provst Schveders fød Leganger, hvis Efterladenskab er strax taget under Forsegling, Registering og Vurdering; thi bliver bemelte Dødsfald 3de Gange efter nu brugelig Maade, saavel i de Kiøbenhavnske Tidender som Bergens Adresse=Efterretninger bekiendtgjort, med Jndkaldelse til Arvingerne, samt den Afdødes Debi= og Creditorer herved advarede, inden den i Loven præscriberede Tid, at indfinde sig for den geistlige Skifteret, de første at afbetale deres Gield, de sidste at indkomme med deres Krav, der efter Loven og de Kongel. allernaadigste Anordninger maae være indrettede, da enhver skal vederfares Ret efter deres Fordringers Beskaffenhed. Nyeboe, den 24de August 1795. David W. Christie Provst og Sognepræst til Sogndahl. En sig lang Tid i Øvre Rommeriges Jurisdiction opholdende Andreas Petresch, været gift, men død i Enkemands Stand, paa Gaarden Houg i Edvold, Livs Arvinger haver han og Qvinde ikke efterladt sig; den som tilfalder at arve og giælde paa den afdøde Mands Side, skal være hans Fader C. P. Petresch, Klokker og Organist i Birkerød i Sielland. Efter Registering, Auction og Revision, befindes Gielden langt overstige Boets Formue, følgelig Fallit. Har nogen noget at anmelde, saa proclammeres hermed til en Skiftesamling paa Tinggaarden, Store Baarli i bemelte Edvold Præstegield Løverdagen den 19de December førstkommende. Hovind i Ullensager, det 15de September 1795. Leonhard Scheitli, Sorenskriver i Øvre Rommerige. Paa Pladsen Lønnerud under Gomperud Gaard i SkougeSogn og Jarlsberg Grevskab, er Konen Tronlene Jansdatter ved Døden afgaaet. Hun skal have efterladt sig tvende Sønner, Knud og Ole Jenssønner, boende i Horsens, hvilket herved 3de Gange indkaldes i de Berlingske Tidender til at mode for mig undertegnede, som Skifteforvalter inden den i Loven befalede Tid, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Reggestad, den 16de Septbr. 1795. J. C. Müller. Den 20de Julii d. A., er Borger og Kiøbmand her til Stadet Nicolai Adler Heuch ved Døden afgangen, nogen Tid efterat hans Kone Mad. Jde Heuch, ligesaa var bortdød; disse Ægtefolkes Debi= og Creditorer indkaldes herved til Møde hos mig som Skifte=Forvalter, inden den Tid Loven foreskriver, de først for at betale deres Gield og de sidste med lovlig Legitimation for deres Fordringer, da enhver kan vente lovmedholdig Behandling. Kragerøe, den 3die Augusti 1795. Tønder. Kiøbmanden Hr. Hans Jørgen Michs i Holmestrand, har under 25de Julii d. A., erklæret sit Boe fallit, hvorfor samme af mig som Skifteforvalter er taget under Behandling til paa følgende Skifte og Deling. Og da bemelte Michs haver forklaret, ikke at have staaet i Udenrigs Handel, saa indkaldes herved Boets samtlige Creditorer med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre sine Fordringer, ligesom og Boets Debitorer anmodes inden den Tid at betale hvad de skylde til Boet. Tønsberg, den 10de Septbr. 1795. J. Wulsberg.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Borger og Skipper i Laurvigen Christian Bruun er ved Døden afgangen, og hans Boe taget under Behandling af mig som competent Skifteforvalter; thi bliver alle og enhver, som ha noget hos bemelte Afdøde at fordre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig i Stervboet. Laurvigen, den 26de Augustii 1795. P. Rasmussen. Byefoget og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Borger og Skipper i Laurvigen Hans Nielsen Hartis er ved Døden afgangen, og hans Boe taget under Behandling af mig som competent Skifteforvalter; thi bliver alle og enhver som har noget hos bemelte afdøde Hans Harris at fordre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig i Stervboet: saa indkaldes og de, som til Boet er noget skyldig, for at afgiøre samme i Boet. Laurvigen, den 2den Septbr. 1795. P. Rasmussen, Byefoget og Sorenskriver. Saavel Debi & Creditorer, som vedkommende Arvinger i Boet, efter afg. Berte Axelsdatter og hendes forhen afdøde Mand Høker Peder Nissen, bliver herved giennem de offentlige Tidender indkaldet at melde sig for os som Skifteforvaltere, med deres Anliggende, og det inden Aar og Dag fra Dato, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Bergen, den 22de Augusti 1795. Gyldenkrantz. Bentzon,
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 21de og Siellands Landsting den 23de Septbr. h. a., ere Creditorerne i afgangne Etats=Raad Lauriz Klingbergs og forhen afdøde Frues Cathrine Elisabeth Schmachers fælleds Boe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
(165) Ved Proclama, læst i Hof= og Stads Retten den 14de Septbr. 1795 og i Siellands Landstingsret. den 23de f. M., ere Creditorerne udi Skrædermester Diderich, Peter Pohlmans Fallitboe, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Uger, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre; hvilket ydermeere herved bekiendtgiøres. (5823) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 21de og i Siellands Landsting. den 23de September 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Skrædersvend Cornelius Høyers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
(1678) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de Sept. 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Jøden Josve Magnus og Hustrue Keluh FridborgsSeparationsboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
(754) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de September 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Huusholderske Birthe Bugges Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
(7842) J Følge et imellem afg. enroulleret Matros Friderich Jansen Normand og efterlevende Enke Sidsel Axelsdatter Kaas den 7de September 1789 oprettet og den 3de Junii 1791 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt for at imodtage hvaddem kan tilkomme af bemelte indbetalte 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
(5765) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de Septbr. 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg Ober=Styrmand Jochum Christian Heins, der haver faret med Skibet Skatmester Grev Schimmelmann, og efterlevende Enke Anne Margrethe Heins fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
andagen den 5te Octobr., om Formiddagen Kl. 8, bliver den Nr. 42de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Clas trukket paa det Kongel. Slot Rosenborg, i Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Jmidlertid er endnu i disse Dage nogle faa Lodder, saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme a 15 Rdlr. Stk. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschovs=Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder, andelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.,
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Paris, den 19de September. Ogsaa i Dag er her endnu alting roligt. Sectionerne blive dog endnu bestandig ved at sætte sig imod Decretet, angaaende de 2/3 Deles nye Udvælgelse. - Hensigten, hvorfore vore Tropper ere gaaet over Rhinen, er at befordre Freden med det tydske Rige og Keiseren. General Kleber, som ved Dusseldorf var gaaet over Rhinen, og General Jourdan have derfor, saavelsom de Tropper, som vi nu erfare, have passeret benævnte Flod ved Neuwied og besat denne Stad, faaet den eftertrykkeligste Ordre fra Velfardscommissionen, at haste af alle Kræfter med deres Fremtrængen, og tillige at opfordre og beleire Maynz og andre vigtige tydske Pladser, naar der endnu videre bleve lagte hindringer i Veien for Freden med det tydske Rige. Overhovedet have alle Generaler faaet Ordre til at angribe paa det eftertrykkeligste den østerrige ske Armee, og forfølge den; og General Pichegrals Armee, som fra Overrhinen indtil Haningen beløber sig til henimod 130000 Mand, skal med denne sin hele Magt understøtte de Troppers Operationer, som ved Düsseldorf og Neu vied ere gaaede over Rhinen. Antallet paa de Tropper, som ved Niumied ere trængte frem over Rhinen, angives i det mindste for 50000 Mand; og de Tropper som nu agere mod Østerrigerne ved Overrhinen, beløbe sig overhovedet til 200000 indtil 230000 Mand. Da Høsten nu er forbi, saa kunne Tropperne i de hinsidige Rhinegne finde deres Underholdning, uden at have nødig at føre Magasiner efter dem. - Fra Vendre have vi i lang Tid ingen Efterretninger havt, saasom Chouanerne paa mange Seeder have afskaaret Communicationen - Ludwig 16des Datter kommer ikke tilat reise herfra, førend der indløber Efterretning, at vore i østerrigsk Fangeskab værende Deputerte og Gesandtere virklig ere ankomne til Basel.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Paris, den 21de September. Prindsen af Conte, som tilligemed Hertugen af Bourboner bleven løsladt i Marseille, befinder sig i Autun og den sidste i Moulins. - Endskiønt Høsten ogsaa i Frankrige er falden saa vel ud, saa stiger dog daglig Prisen paa Kornet.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Man tilskriver dette den Omstændighed, at den nu værende Provianterings=Commission lader opkiøbe Kornet til enhver Priis, hvorved de Particulaire lide. Man er bange for, at det paa flere Steder skal, formedelst Kornets Dyrhed, komme til urolige Optrin, hvilket i Chartres er skeet. - Fra Toulon meldes under 9de hujus, at en Division af 6 Linieskibe og 3 Fregatter, som bliver commanderet af Borgeren, Richer, venter kun paa god Vind for at gaae under Seil.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Endnu er ikke den directe Correspondence imellem Paris ag Madrid bleven oprettet. - Fra Cadix meldes, at der i Chiler udbrudt en Conspiration; 40 af de Sommensvorne ere allerede henrettede; 400 ere i Fængslerne, og mange ere blevne sendte til Spanien. Primairforsamlingerne vedblive endnu at udnævne Vælgerne, af hvilke de nye Conventsdeputerte skulle blive udvalgte. Sectionen Lepelletier har fattet en Beslutning, som den vil sende til alle Primairforsamlinger, til Armeerne og til Conventen selv, hvori den anfører de Grunde, som har bevæget den, til at forkaste Decretet om de 3/8 Deles nye Udvælgelse. "J en Tidspunct, heder det i denne Beslutning, som maa være beroligende for alle gode Borgere, men skrækkelig for de Onde; i en Tidspunkt, paa hvilken den nye Constitution skal giøre en Ende paa Conventens saa lange Dictatur, har, af alle overvundne Factioners Ruiner, reist sig en nye Faction af troløse Mennesker, hvilke tilstrækkelig ere udmærkede af den offentlige Mening, da nogle af samme have beriget sig ved Plyndring, andre ved Mynden a. For at forlænge deres Herredømme have de udkastet en Plan af Belyvelser og Jntriger. Man har villet hindre os fra at opløste vor Stemme; men aldrig skal man kunne undertrykke denne. Conventen bestaaer nu af 3 Classer Medlemmer. Den første udgjør de rene og patriotiske Medlemmer, som fortiene at blive udvalgte til den nye Legielatur, den anden bestaaer af Medlemmer, som selv ingen Energie have, og give efter for Majoriteten; og den tredie af Robertspierres forrige Medskyldige. Aldrig skal man kunne tvinge os til at udnævne disse Sidste til nye Medlemmer af den tilkommende Legislatue.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
London, den 22de Septbr. (Fortsættelse.) Saa behagelig som Efterretningen om Grændsestridighedernes Bilæggelse med det spanske Hof, i Henseende til Nortka, havde været paa en anden Tid, saa lidet kommer den nu i Betragtning da en anden Efterretning, at det spanske Hof har affendt Admiral Mazareda med en Flaade, for at forstærke Admiral Langara i Middelhavet, opvækker en saa meget desto større Bekymring, som det vel, efter den saa nyelig sluttede Fred mellem Spanien og Frankrige, ikke kan være tvetydigt mod hvem denne af 32 Linieskibe bestaaende spanske Flaade skal være bestemt. Skulde det desuden være sandt, hvad vore Ministerialtidender paastaae, at vort Gouvernement har besluttet at betragte som fiiendtlig og angribe den hidtil værende spanske Deel af Se Domingo som Spanien har lovet at afstaae til Frankrige, saa vil en Krig med Spanien vel neppe være at undgaae.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
J vore Tidender læser man følgende Brev, dateret Spithead den 26 August 1795, hvilket Greven af Artois har skrevet til Kongen: "Sire, J Begreb med at forlade Deres Kongerig for at forbinde mig med de Franske som ere blevne Deres Religion og deres Konge troe, tillade De mig at igientage min Begiæring til Deres Majestæt, at ophæve den Befaling, som er givet Commandeurerne paa Deres Eskadre til at borttage neutrale med Levnetsmidler til de franske Havne bestemte Skibe. Ludvig 16des Broder ønsker ikke at bringe Krig og Fordærvelse til Frankrige, men at tilbagebringe Fred og Overflødighed. Af disse Velsignelser skulle de Franske kund Henrich 4des Afkom Sire, det franske Folk kan ikke straffes for det Undertrykkeres Forbrydelser. Retfærdighed blander ikke Røvere og deres Offere iblandt hverandre. Just de Mennesker, som opreiste Skafottet, paa hvilket Kongen af Frankrige mistede Livet, have udgydet Strømme, af Blod i Frankrige. De grundede deres Tyrannie paa Klig Eiennighed og Hungers Nød. Maatte det dog være mig forundt at skiænke dette saa grueligt undertrykte Folk de Velsignuser igien, som Oprørerne have frarøvet det! Det er Kongens Ønske, og det varmeste Ønske, som et Hierte nogensinde har havt. Behag, Sire, at bidrage til sammes Opfyldelse. Deres ædelmodige Godhed driver mig til at tænke, at Deres Majestæt ikke vil sætte Deres Magt som en hindring derimod, og at De vil have den Godhed at tage den befaling tilbage, som er givet Commandeurerne paa De 1s Eskadre." - Af dette Brev skal Greven have taget man 3 100 Exemplarer med sig, for, ved Uddelelsen af samme, at forskaffe sig Deres Kiørlighed, som ville troe, at dette Bre har bidraget mere til denne befalings Ophævelse, end de alvorligste Forestillinger fra saa mange neutrale Hoffer. Markværdigt er det forresten, at endskiønt nu ingen med Levnetsmidler til Frankrige bestemte neutrale Skibe men torde blive tagne, ere dog, efter Breve fra Yarmouth, nylig 2 til Spanien med Levnetsmidler ladte Skibe, Ann Minerva fra Kiøbenhavn og Helsingoland fra Gothenborg, blevne tagne. - De her værende paa Spanien handlende Kiøbmænd skulle allerede have gjort forestillinger derom hos Gouvernementet. - De Tropper som nylig bleve sendte til Cork for at stille Opreret, som 2 opsætsige Regimenter havde begyndt, have i nogle Dage efter hverandre ikke alleneste udøvet de meest uhørte Grumheder, men endog begaaet Voldtægt imod tildeels gifte og dydige Fruentimmer, og have gjort Staden Cork lig en af Barhaver erobret Stad, ifald ellers de irlandske og blandt andre den corkiske Tidende ikke overdriver samme. Adskillige Mennesker ere blevne myrdede, og mange paa det yderste og uden al Anledning mishandlede. Det besynderligste er, at der af Fortællingen ikke sees, at der er bleven føiet Anstalter til at hemme disse Umenneskeligheder, som endnu vedvarede ved Postens Afgang.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Manheim, den 22de September. Saasnart Capitulationen var sluttet i Manheim, tra de i Staden og dens Egn værende Keiserl. Tropper sig tildeels tilbage over Nickar, for der at tage en fast Stilling. Den 20de var endnu et stærkt Corps Keiserlige ankommen fra Rastadt til Schwzingen. De Franske besatte samme Dag nogle Udenværker og Poster af Fæstningen, og de flygtede Jndbyggere kom tilbage. Den 21de slog man en Broe over Rhinen; der kom mange Franske ind i Staden; i Egn af Nickar og paa denne Side af Rhinen opkom en Skiærmydsemellem Forposterne, og om Aftenen trak den Pfalsiske Besætning ud. - Folker præsentanterne, Riwand og Merligaf Thionwille have udstædt en Proclamation hvori de hede: "Enhver Pfalsisk Jndbygger kan begive sig paa den venstre Rhinstrandbred, for der at udøve sine Forretninger. Han kan, i Kraft af den Mannheimske Capitulation, forbilve i Besiddelse af sin Eiendom, saafremt han ikke er adelig, Præst, Munk, Betient eller Agent for de forrige Fyrster, Regieringer eller Capitel. Dog kunne disse sidste nyde de samme Fortrin, naar de dertil have Folkerepræsentanterne, Autorisation, hvilken dog i al Fald ikke skal være mod Republikens Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Heidelberg, den 24de September. I Dag Morges Kl. 7 hørte man Kanonernes Torden, er de Franske angrebe Østerrigerne paa begge Strandbredden, af Reckar. Striden var meget heftig, og varede til henimod Middag. Paa denne Tid erklærede Seieren paa den høire Strandbred sig for Østerrigerne. De erobrede 12 Kanoner, og nogle 100de haardtsaarede Franske bleve bragt her til Staden. Kl. 2 om Eftermiddagen bragte man ogsaa den franske General Fourneau hertil, som var bleven saaret og fanget. Antallet paa de Døde og Saarede er endnu ikke bekiendt, men maa have været meget betydeligt. De Franske, som stode paa den venstre Strandbred af Neckar, have trukket sig lidet tilbage, og Communicationen mellem Heidelberg og Weinheim er igien oprettet. - Det heder, at de Fransk ville i Morgen giøre et nyt Angreb. - Staden Manheim er nu ganske bloqueret, og de keiserlige Tropper lade aldeles ingen komme ud af Staden. Det her værende store østerrigske Magasin bliver ganske udtømmet, og i Morgen vil man allerede være færdig dermed. - General Wurmser rykker i største Skynding frem med en stor Deel af sin Armee, før at komme Feldtmarskal Clairfait til Hielp. Allerede i Overmorgen venter man ham her.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Hoppenheim, den 24de September. Passagen mellem denne Stad og Heidelberg er nu ganske bleven hemmet af de Franske. De Keiserlige befinde sig dog endnu i Weinheim, og i Heidelberg commanderer Feldmarskal=Lieutenant von Frøhlich. Jmellem begge Parters Tropper forefalde mange Skiermydsler, og man venter, at det med det første torde komme til blodige Optrin ved Neckar. Endeel Keiserlige befinde sig endnu ved Manheim, for at indslutte denne Stad. Det Antal Østerrigere, som befinder sig i vore Naboegne, beløber sig til 20000 Mand, og venter endnu Forstærkning. - General Pichegrus Armee skulde, efter Rygtet, i Gaar sætte sig i Bevægelse her og i den omliggende Egn.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Darmstadt, den 25de Sept mber. J dette Øn blik have vi faaet Efterretning om en heftig Action som i Gaar Morges er forefaldet ved Nicker imellem de Franske og Østerrigerne. De Franske, som stode ved den ne Flod, angribe de Keiserl. og den franske Commandant for Garnisonen i Mannheim gjorde tillige et Udfald mod det øfterrigske Corps som stod i Nærheden af denne Fæstning for at drive det ud fra sin Position. Men da dette Corps fik Understøttelse fra den Keiserl. General Qugsdannowich udholdte det de Franskes Angreb, og drev samme tilbage indtil under Kanonerne af Manheim. De Franske skulle paa Pladser, have efterladt sig 1400 Mand. Foruden mange Kanoner har man frataget dem 16 Krudtvogne, og gjort 500 til Fanger, hvoriblandt en fransk General og hans Adjudant befinder sig. Ved Courerens Afgang bleve endnu mange Fanger indbragte af de Keiserlige. - Armeen under General Clair fait udgiør nu en Linie, som strækker sig fra vor Naboegne af Rhinen indtil Grevskabet Elbach. Dens Communication med den Wumserske Armer har hidtil været uforstyrret.
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Hanau, den 25de September. Den samtlige øste rigske Armee under Feldtmarskal vor Clairfat, som nu er gaaet over Navnen, er paa dens Tilbagemarch ikke meget bleven foruroliget af de Franske. Arrier garden, som dækkede Tilbag marchen, var 10000 Mand stærk, og blev commanderet af General Nauendorff. Hans Corps camperer nu ved Neu-Jsenburg. En liden Deel af den østerrigske Armee trækker sig til Egnen af Frankenland, men den største Deel gaaer til Odenwalde. Reserve Artilleriet og den svære Bagage, samt Kommissariatet, gaaer til Egnen af Würtburg, og de saxiske Tropper til Ascaffenburg. Efter al Sandsynlighed vil den østerrigske Armee søge at forene sig med General Wuemsees. Den første holdes for at være omtrent 70000 Mand stærk. Derimod skal, efter franske Officiers Sigende, deres Armee, som er gaaet over Rhinen, allerede bestaae af 180000 Mand - Maad= og Sambre=Armeen, som nu er i Anmarch fra Witzlar til Over rhinen, bliver en Chef commanderet af General Jourdan. Under ham commandere Generalerne Lesevre, Charpentier, Jacopin, Jening. Cavalleriet staaer under General Haut poule. Medens de franske Colonner marchette igjennem Witzar den 20de og følgende Dage, vare Portene sammesteds besatte af preussiske Topper. De franske og preussiske Officerer gave venskabelig hinanden Haanden, og sørgede eenstemmig for Ordens Vedlig holdelse hvilken ikke heller det ringeste blev forstyrret. General Lofevre lod forlange af Staden Witzlae for rede Pinge 25000 Pund Brød, og en Qvantitet Kartofler, og da Bagerne ikke kunde levere saa me ger, bleve samtlige Indbyggere opfordrede til at komme fremmed deres Forraad. Alle Sager som de Franske opkiøbte i Staden, bleve overhovedet betalte med rede Penge. -
Berlingske Tidende, 1795-10-05
Fæstningen Kønigstein, som ligger 2 Mile fra Frankfurt, er endnu ikke bleven besat af de Franske. O erthinen, den 25de September.