JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Frankerig. Man begynder at nære et svagt Haab om, at den af Deputeerikammeret antagne Presselov vil finde Modstand i Pairskammeret, saaat, om den end ikke forkastes, den dog vil blive i flere Puncter modificeret og altsaa sendt tilbage, for paa ny at prøves af de Deputerede. Dette vil ikke strax kunne finde Sted, da de fleste Deputerede ere bortreiste; men gaaer det i Langdrag med Forslagets definitive Antagelse, et det vel muligt, at de Deputeredes ministerielle Jver imidlertid kan kjønnes, saameget meere, som det et rimeligt, at de Deputeredes Forhold vil blive misbilliget af deres Committenter i Provindserne. Hiint Haab grunder man paa den Omstændighed, at det i den senere Tid har viist sig et Slags constitutionel Opposition i Pairskammeret. For denne Oppositions Ledere anseer man Hr. Villemain og Bassano, som, hiin ved sit Talent, denne ved sin Auctoritet, ere af ikke ubetydelig Jndflydelse. J Mødet d. 1ste d. M. andtog Marquis de Dreux Briz paa en Udsættelse af Forhandlingerne om Presseloven i en ubestemt Tid, indtil nemlig Fieschis Proces blev endt. Dette Andragende blev vel, efterat Hr. Barbe Mardets havde talet imod det, forkastet; men det forhausede dog Ministrene, at Oteur Breze havde en ikke saa ganske ubetydelig Minoritet for sig. Præsidenten udnævnte det næst til Medlemmet af Commissionen Hr. Batante, Bastard, Girod de l'Ain, Guilleminot, Mortematt, Segnier, St. Aulaire og Villemain, som alle i Aaret 1827 ivtig bekæmpede Peyronets Presselov, hvorfor man næret det Haab, at de ikke saa lige ville billige den "Persil Fleschiske" Lov. Dette Haab er imidlettid noget sunke derved, at Hr. Villemain er formedelst et huusligt Ulykkestilfælde igjen udtraadt af Commissionen. Loven og Jutyerne fandt vel Modstand i Pairskammeret, men blev dog antagen med 74 Stemmer mod 25. Loven om de Saaredes og Efterladtes Pensionering havde kun 3 Stemmer mod sig. - Den undvegne Popin har i Messager bekjendtgjort, at han med sin Undvigelse kun har til Hensigt at undgaae en langvatig Arrest, som hans svage Helbred ikke kan taale; men at han, i Tillid til sin Uskyldighed, vil indstille sig, saasnart som hans Proces begynder. Blandt de Undvegne tælles nu ogsaa (i det Mindste fortæller, Messager det) Politipræfecten Hr. Gisquet selv, som, fortvivlet over de mange Bryderiet, hans Embede medfører, er reist væk, uden at efterlade sine Undergivne, end ikke de nødvendigste Forholdstegler, hvilket skal have foranlediget pudseerlige Feiltagelser. Jmidlertid skal man have fundet Politipræfecten igjen og aabnet Underhandlinger med ham, forat bevæge ham til atter at overtage sit Embede. - En ung Mand, som, under Navn af Lord Calthorpe, reiste med et i det Preussiske viseret Pas til Toulouse, er formedelst sin store Lighed med D. Miguel anholdt underveis og holdes i Forvaring, indtil Ordre fra Indentigsministeren indløber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Storbrittannien og Jrland. D. 2den endte Underhuset sine Raarslagninger om den i Overhuset forandrede Municipal-Reformbil og udnævnte derefter, paa Lord Russells Forslag, en Committee til skriftlig at sammensatte alle de Grunde, der have bevæget Underhuset til ikke at antage Lordernes Forandringer. Denne Memoire blev d. 3die ved en Deputation bragt til Overhuset, hvor Debatterne desangaaende skulde begynde Dagen efter. Hos Hertugen af Wellington havde Torverne holdt taltige Forsamlinger, for at raadslaae om, hvad man nu skulde foretage sig med Billen. Den første af disse Forsamlinger skal især have været meget stormende; dog vare de liberale Blade af den Mening, at Lorderne vilde føle Nødvendigheden af at give efter. - Jfølge en af Hærens Overbefalingsmand, Lord Hill, bekjendtgjort Dagbefaling vil enhver Officeer, Underofficeer eller simpel Soldat, som, mod de bestaaende Love, er Medlem af en Orangeloge, blive stillet for en Krigsret. Orangemændenes Stormester, Hertugen af Cumberland, er den 7de ankommen til Hamburg. Han har tilskrevet Hr. Hume, som er Præsident i den Undersøgelses-Committee, der i Anledning af Orangevæsenet er nedsat, at han ikke vil indstille sig for Committeen. Jtalien. Et Schweitzerblad meddeler et Brev fra de sardiniske Stater, som fortæller, at overordentlige Troppebevægelser der finde Sted, og at der med stor Jver arbeides paa Fæstningsværkerne, uden at man dertil veed nogen Grund. Rimeligviis staaer dette i Forbindelse med en Sammensværgelse, som skal være opdaget i Florenz og have foranlediget mange Personets Fængsling, og om hvilken det hedder, at man frygter for, at den udstrækket sig ogsaa over andre Egne i Jtalien. Hensigten med denne Sammensværgelse kjender Jngen; men man holder sig forviisset om, at den et stiftet af Udlændinger, da disse, paa faa Undtagelser nær, have faaet Ordre til strax at forlade Landet. Man formoder, at den franske Propaganda har havt virksom Deel deri, thi Angivelsen af Complottet skal være skeet fra Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Blandinger. D. 30te f. M. og følgende Dage indtraf efter hinanden Kongen af Preussen med Fyrstinden af Liegnitz, Keiseren af Rusland, Storfyrst Michael og flere høie fyrstelige Personer til Liegnitz, for at bivaane en stor Mynstring, som skal foretages med de i Schlesten, ved Kapsdorf sammendtagne preussiske Tropper, og som, da disses Tal skal udgjøre over 50000 Md., vil danne et værdigt Forspil til det store militære Skuespil i Kalisch. Man læser i tydske Blade en lang Liste over førstelige og andre høie Personer, hvis Ankomst i samme Anledning forventes. - Man forsikkrer med Bestemthed, at Sultanen, paa Grund af Ruslands Jndsigelse har tilbagetaget den Tilladelse, som allerede var given det franske Krigskib, Melange, til at fare ind i det sorte Hav. - Bjergcommissær Fiedler fra Sachsen, som Hr. Thiersch har anbefalet til den græske Regjering, har paa Enboea fundet et laare tigholdigt Lag af Bruunkul, som han efter en foreløbig Udmaaling anslaaer til 35 Mill. Centner. Han har fremdeles paa Naboerne fundet Kobber, Bly og Svovl, og ved Forbjerget Sunium tige Jernlag. - Det engelske Krigskib, Serpent, har i Nærheden af Cuba taget en spansk Skonnert, som havde 394 Slaver om bord. - Cholera vedbliver at udbrede sig i Jtalien; den har i den senere Tid yttret sig baade i Livorne og Florenz; dog synes den at vile sig i sin mildeste Skikkelse. - Det har vist sig, at Lieutenant Roe loft, som gjorde det bekiendte Forsøg paa at snig myrde Hertugen af Sachsen Weimar, er aldeles for tykt, han er derfor frikiendt af Krigsretten og sat i Forvaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, som den 25 f. M. reiste til Odensee, et d. 4de Septbr. retourneret til Sommetresidentsen Sorgenfri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Professor David har nu med Dampskib fra Kjøbenhavn tiltraadt sin Reise til Udlandet, for, som Nogle ville mene, aldrig, eller i det mindste ei for det første, igjen at vende tilbage. Om Aftenen efter Ankomsten til Kiel bragte Studenterne ham, udenfor hans Logis i "Stadt Hamburg, et "Hoch," som han med en kort Tale taknemmelig besvarede. (Hamb. w. g. Nacht.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Angaaende vor Landsmand Hofhauers Udlevering til den preussiske Regjerings Justitsforhør, melder Kbhavnsposten fra paalidelig Kilde, at ConfrontationsForhørerne nu saavidt ere fremmede, at Hofbauer vil kunne ventes tilbage endnu i dette Efteraar, eller i det sildigste inden Aarets Udgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Ved en den 31te f. M. afholdt Forsamling af Stifterne af den tidligere heri Bladet ommeldte "LæAseforening, i Kbhvn. vedtoges det, at denne Forening nu er at ansee som constitueret, da den tæller et saa stort Antal Medlemmer, at den kan træde i Virksomhed. (Kbh.)H. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Frosts "Bemærkninger ved den indbyrdes Underviisnings methode" blive paa det Hæderligste anmældte i Kjøbenhavnsposten, som et mærkeligt lille Skrift af en Mand, "der vel fortjener at regnes blandt Danmarks lærdeste og erfarneste Skolemænd."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Ved høilys Dag, omtrent Kl. 1 Middag, er en 31eaarig, kagstrøgen brændemærket Livsfange undvegen fra et af Citadellet Frederikshavns Fangetaarne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Den 1ste Septbr. har Kand, pharmatie K. Red delsen, faaet Bevilling til at drive Løve=Apotheket i Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Som man af Mariboe Avis erfarer lade Haandværkscorporationerne i Lollands Kjøbstæder i denne Tid affatte Petitioner til Stænderne, hvori de isæt søge at udhæve Kjøbstad Haandværkernes ublide Kaar i Modsætning til Landsby Haandværkernes, idet denne boer og lever for billigere Betaling end hiin, og dog, tvertimod Landets Love, forfærdiger hvad der er forbudet. Ogsaa Fæstebønderne det i Stiftet lade affatte Petitioner, for at overlevere deres Deputerede. "Det er imidlertid", tilføiet bemeldte Blad, "glædeligt at erfare, at Alt, hvad der i saa Henseende affattes, aander uskrømtet Kjærlighed til Kongen og Fædrelandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
J Kbh. have Oldermanden og Bisidderne ved det forenede Muur- og Tømmerlang i Nakskov meddeelt en af dem til Kancelliet indgivet Besværing over Magistraten i Nakskov, fordi den har meddeelt en, for Tyverie tiltalt, men for Justitiens videre Tiltale frifunden, tydsk Muursvend, Weber, som fire Gange har prøvet paa at gjøre Mesterstykke, Borgerskab og ladet ham indskrive i Lauget, ganske imod dettes Jndsigelser, paa Grund af 19 anførte væsentlige Mangler ved hans fjerde Prøve, (efterat de tre vare mislykkede), samt adskillige anførte Misligheder under Arbeidet o. s. v. Lauget ansøger derfor om en ny Undersøgelse af Arbeidet, om Webers Borgerskabs og den i Lauget foregaaede Jndskrivnings Annullation, samt om at den endelige Resolution ikke maa afgives, forinden Amtmandens og Magistratens Erklæringet have været det meddeelte. Endelig loves, at Kantelliets Resolution skal blive bragt til offentlig Kundskab. (Hemp. A.)Et Selskab drivlige Borgere i Kiel agter at lade en Dampvogn, foreløbig kun indrettet til Passageter og Brevbefordring, daglig passere Chausseen fra Kiel til Altona. Regjeringen synes at komme denne Plan imode, og i Kjøbenhavn er man begeisttet for Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
De nye Lovbestemmelser angaaende Brændeviinsbrænding paa Landet, have i Odense vakt overordentlig Sensation, og samtlige Brændeviinsbrændere, som deraf befrygte deres Næringsveis Undergang, agte i denne Anledning at indgaae med en allerunderdanigst Jndstilling til Hs. Majestæt Kongen ligesom ogsaa at frembære deres Besværinger for Stænderforsamlingen. (Hemp. Av.)J Altona er i disse Dage skeet en Ulykke, der skrækkeligt minder Mennesket om at beherske sin Hidsighed. En ung Landmaaler var, som ældste Søn, til bord hos sin Moder, og gav en yngre Broder paa 14 Aar, for usømmelig Opførsel, en Jrrettesættelse og, tittet ved Ordstrid, et Øresigen, hvorpaa Drengen og en Kniv i det venstre Bryst paa sin Broder og gjennemstak en Arterie, saa den Trufne inden 10 Minuters Forløb var død. Moderens Jammer er ubeskrivelig; Sønnen er alt overgivet i Rettens Hænder. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Hamb. Corresp. af 3die dennes mælder fra Kbhvn.,at de vigtigste Lovudkast, som ville blive forelagte de raadgivende Stænder i Hertugdommerne, bestaae i en Communallov, en Sø-Jndrollerings Forordning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
en Lov til Afskaffelse af Bissekræmmeriet udenfor Markederne, nogle Bestemmelset, der have Hensyn paa Formyndervæsenet og en Toldforordning med tilhørende Tariffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Ved det 83de Klasselotteries 4de Klasses Trækning bleve følgende Bagtal udtrukne: 102, 116, 119, 137, 138, 293, 327, 341, 356, 364, 375, 392, 395. - Den største Gevinst, 8000 Rbd., kom til Husum. Den næst største, 3000 Rbd., udkom i Worcks Collection i Kolding, hvortil foruden kom een Gevinst paa 1000 Rbd.; til Kbhvn, kom 6 Gevinster paa 1000 Rbd. hver; een Gevinst paa 1000 Rbd. tilfaldt Lotteriet, og til Næstved og Holstebroe kom een, hver paa 1000 Rbd.; til Eveltoft kom een Gevinst paa 500 og til Horsens og Tøndern een, hver paa 200 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Ved Tallotteriets 1241 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 400. 58. 42. 8. 23.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Ribe. 13 Sønd c. Trinit. prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinetirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
IIIIS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Natten imellem d. 7de og 8de os, er fra min Jordlod paa Colding nordre Marker bortstiaalet en gammel brunblisset Hoppe med hvide Bagsolter. Hvo der om denne Hoppe eller Gjærningsmanden kunne give Oplysuina anmodes behagelig derom at underrette mig. Colding d. 9de Septbr. 1835. J. S. Borch. Kjøbmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Proclama. Jfølge Proclama, som er læst ved den Kongelige LandsOverret i Viborg den 20 Juli d. A. og ved LemvigsByetingsret den 1ste d. M., bliver herved Creditorerne, i undvegen Kjøbmand af Lemvig, Ludvig Benedictus Bjørns Fallitboe med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Lemvia, den 4 Septbr. 1835. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
J Stervboet efter afdøde Madamme Cathrin Frandsen, af Hemmeth Præstegaard, bliver til Stifte Protocollen, fremlagt Repartition, her paa Contoiret,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Mandagen den 12te October førstkommende Formiddag Kl. 9. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skrern, den 7de Septbr. 1835. Herts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Placat. Efter Dom og Udlægshavernes Reqvisition bliver det Henrik Henningsen tilhørende Sted paa Wester Gjesten Mark, i Gjesten Sogn, Andst Herred, Ribe Amt, af Ager og Engs Hartkorn 4 Skpr. 1 Fkr., stillet til Bortsalg ved trende Auctioner: Torsdagen d. 8de Octbr. næstkommende, hver Dags 22de ) Formiddag. og Fredagen d. 6te Novbr. Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret. og tredie Auction i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret i Colding d. 10de Sepbr. 1835. Kralund. pt. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
J Følge Ribe Amts Resolution af 25de f. M. bliver den Niels Jensens umyndiggjorte Enke Else Christensdatter tilhørende Gaard paa Seest Mark af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved een eeneste Auction, som holdes i selve Gaarden Fredagen d. 2den Octbr. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. Det bemærkes, at den ne Gaard, hvortil hører et betydeligt Areal gode Jorder, samt en Deel Skov, og en Torvemose og hvis Bygninger for Størstedelen ere nye og grundmurede, kun ligget eenfjerdedeel Miil fra Kolding. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding d. 9de Septbr. 1835. Kralund. p. t. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Mandagen den 5te Octbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver paa Gaarden Røilund i Giesten Sogn, i Anledning af den forrige Eiers Bortflytning, ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Vogne, Plouge, Seletøier, Heste, Køer, Faar, Sviin, Brygger og MeierieRedskaber, saasom Kar, Kiedler, Ballier, Spande, Siebøtter m. m., saaog en Deel Meubler, saasom Stole, Borde, Speile, Sofaer og Sengesteder, samt Sengeklæder, Linned, Kister, Kaabber og Jernfang med meget Mere. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding d. 9de Septbr. 1835. Kralund. p. t. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Mandagen den 24 August 1835 blev i Helsing ders Boetingsret afsagt Dom i Sagen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Amtmanden over Frederiksborg Amt Hermann Ger bard de Treschow, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand. contra Etatsraad og Borgemester Stenfeldt og saaledes tjendt for Ret
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
De af Citanten, Amtmand over Frederiksborg Amt, Hermann Gerhard de Treschow, Riddet af Dannebroge og Dannebrogsmand, paaankede, af Jndstævnte Etatsraad og Borgmester Stenfeldt saavel under Valgiorhandlingen i Helsingøer som i Annoncer, indførte i "Kjøbenhavnsposten No. 193, "Helsingøersposten No. 35 og Byelsingøers Avis No. 129 for 1834, mod Citanten brugte fornærmelige udladelser bør døde og maatesløse at være, og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade; og bør Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold at bøde til Helsingøers Fattigvæsens Kasse 1000 Rbd. Sølv. Saa bør Jndstævnte til denne Rets Betiente betale Rettens Gebyhr og Skriverfallarium, og til det Offentlige Omkostningerne til stemplet Papiir, forigavldt disse Udgifter skulde været erlagte af Citanten, hvis Sagen ikke for hans Vedkommende havde været beneficeret, samt endelig til Citantens beskikkede Sagiører, Prokurator Møller i Hillerød, et Sallarium af 30 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket Retten i Overeensstemmelse med Forordningen om Trykkefrihedens Grændser af 27 September 1799 herved bringer til offentlig Kundskab. Helsingøer d. 26de August 1833. Olrik. Spies.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Efter Begjæring af Gaardmand Gyde Hansen, bliver den ham tilhørende Gaard, Grønberg kaldet i Linne balle Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 3 F. 1 Alb., Skovskyld 2 F. 1 Alb. med indkjøbte Konge- og Kirke Tiender, stillet til Bortsalg og om nogenlunde antageligt Bud skeer absolut bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Mandagen den 26de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Naar Auctionen over Gaarden er tilende forauctioneres samme Dag endeel Jndboe og Besætning, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende at foranbeskrevne Eiendom forinden Auctionen underhaanden kan faaes tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Eieren. Herredskontoiret i Weile den 4de Septbr. 1835. Hersleb. bemærkninger over den indbyrdes Underviisningsmethode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
ved Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge, (2det Oplag) faaes i Kjøbenhavn i den reitzelske Boglade, i Odense i den hempelske Boglade, i Ribe hos derr. Bogbindere Simonsen og Termansen, i Ringkjøbing hos Hr. Skolelærer Christensen, i Varde hos Hr. Bogb. Baver og i Weile hos Hr. exam. jur. Stephensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Kongelig. allernaadigst privilegeret. os i De. Stifts AdresseAvis som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 74. Tirsdagen den 15de September. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Fremdeles berettes, at Valladolid, Corunna, Estremadura og Mallorca have sat sig i Forbindelse med Jun terne i Barcellona og Saragossa; at i Burgas ere Klostrene blevne lukkede paa Borgergardens Begjering, hvorimod denne har paataget sig at være ansvarlig for Munkenes Liv; at ogsaa i Cadix er Klostrenes Lukning foretagen, uden at Roligheden derved blev forstyrret; men at derimod i Seville mange Munke ere myrdede. J Madrid var endnu d. 29de f. M. Alt roligt. Det taledes om en Forandring i Ministeriet. De fra Hovedstaden bortflygtede Procuradorer, Caballero og las Navas, skulle tilligemed den berømte General Palafor være ankomne til Saragossa. - Om den forhen omtalte Expedition mod Ernani berette nu de franske Regjeringsblade, at General Evans var rykket ud med 2000 Engellændere og 1600 Spaniere, for at recognoscere; at han paa denne Marsch indtog den af Carlisterne befæstede og velforsvarede Plads, Ociomendi; at Generalen derpaa marscherede videre, og trak sig, efterat have opnaaet sit Øiemed, at gjøre sig bekjendt med Fiendens Stilling tilbage til Oriomedi; at han der blev angreben af Carlisterne, som imidlertid havde faaet Forstærkning; at Kampen ikke førte til noget afgiørende Resultat, og at Generalen kom tilbage og Aftenen med et Tab af 20 Døde og 60 Saarede. Efter Breve fra Baponne derimod havde Evans 60 Faldne og 100 Saarede, hvoriblandt General Chichester. - Resten af den engelske Hjælpelegion afgik d. 8de til Santander; blandt Officeterne befandt sig Brigadegeneral Evans, Overbefalingsmandens Broder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Portugal. Det engelske Blad, Morning=Herald, har erholdt Efterretninger fra Lissabon indtil det 23de Aug. Det hedte den Gang, at Hertugen af Terteira skulde have Commanden over det til Spanien bestemte Hjælpecorps. Om Dronningens Formæling med Prindsen af Sachsen-Coburg var der megen Tale, ja der paastodes endog, at denne Forbindelse var definitiot besluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Frankerig. Den 4de blev Commissions=Beretningen om Presseloven aflagt i Pairskammeret. Referenten, Hr. Barante, beklagede, at Deputerikammeret havde factisk opløst sig, da de fleste Medlemmer vare bortreiste, og at der derfor intet Andet var at gjøre for Pairskammeret, end at antage Loven uden mindste Forandring; thi selv det ringeste Amendement vilde gjøre en ny Raadslagning i Deputeerikammeret nødvendig, en saadan Raadslagning kunde nu ikke foretages, og at vise Forslaget tilbage igjen til det andet Kammer, vilde derfor i Grunden være det Samme, som for Øieblikket at forkaste det, hvilket vilde været aldeles utilraadeligt, da Nødvendigheden af en saadan Lov var noksom følelig. Han androg derfor paa hele Forslagets Antagelse; med hvad Virkning, vides end nu ikke. Blandt Bestemmelserne i den nye Presselov udpege Pariserbladen i Særdeleshed een, der saaledes aabner Døren for Vilkaarlighed og Haardhed, at den endog i de meest despotisk tegjerede Stater vilde vække almindelige Knurren. Det er den Bestemmelse, at ingen Tegning, intet Kobberstik, intet Steentryk, kort - efter Lovens udtrykkelige Ord - "intet Emblem af nogensomhelst Art" maa bekjendtgjøres, udstilles eller sælges, uden med vedkommende Auctoriteters Samtykke. Den simple Overtrædelse af dette Forbud straffes med 1 Aars Fængsel og 1000 Fr. Bøder, selv om Emblemet slet intet Anstødeligt indeholder. Skal denne Bestemmelse overholdes i sit hele Omfang og i al sin Strenghed, saa vil f. E. ikke engang en Kagebager kunne anbringe paa sit Bagværk de sædvanlige Prydelser, førend han har faaet Tegningen dertil approberet af Vedkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Storbrittannien og Jrland. Det Haab, at Overhuset, med Hensyn til Municipalbillen, vilde give efter for Underhusets meget maadeholdne Fordringer, er ikke ganske blevet opfyldt. D. 4de og 5te kom Billen atter paa Bane, og efter en Deel De hatter, som dog udmærkede sig ved Maadehold, blev de 98 første 98 antagne med Underhusets Forandringer; derimod blev ved den 99 § Underhusets Amendement forkastet, ligesom og adskillige andre Modificationer foretoges, hvilke dog ikke vare saameget betydelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Man ventede i Almindelighed, at Underhuset ikke vilde vise videre Eftergivenhed; dog skeete det alligevel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
en foreløbig Forsamling af et stort Antal Medlemmer forestillede Lord Russell disse, at, da det især kom an paa, saasnart som muligt, at bringe en bedre Bestyrelse ind i Municipalvæsenet, og da det folkelige Princip, hvorpaa en saadan Bestyrelse alene kunde grundes, dog var anerkjendt i den nu foreliggende Bil: saa maatte det ansees for bedre at antage billen i dens nærværende ufuldkomne Skikkelse, end at forkaste den og saaledes gjøre det nødvendigt, i næste Session, at forhandle hele Sagen paany, maaskee mod en endnu stærkere Opposition. Men han holdt det tillige for fornødent, at Underhuset formelig skulde protestere mod Lordernes Forandringer og utrykkelig forbeholde sig, saasnart som muligt, at afhjælpe de ved Billen endnu værende Mangler. Samme Aften, d. 7de, blev da ogsaa Billen, paa LordRussells Andragende, antagen af Underhuset. Med den irlandske Kirkereform vil det derimod gaae i Langdrag; thi da Ministrene have vægret sig ved igjen at forelægge Underhuset den af Lorderne lemlæstede Reformbil: saa vil der intet Mere blive foretagen i denne Sag for næste Session.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Tyrkiet. Over Triest haves den Efterretning, at den forenede tyrkiske Flaade fra Constantinopel og Tripolis viste sig den 19de f. M. for Scutari. Paschaen var saaledes teddet, og Oprøret vilde snart være undertrykt.