Extraordinaire Relationer, 1726-01-01
Samme Dag haver Hans Kongl. Høyhed tillige med sin Svitee, der bestoed af nogle udaf de fornemmeste Damer og Cavallerer, ved det da værende friske Frostveier fundet Behag udi at kiøre i Ring igiennem de meest reale Gader udi Kiøbenhavn; Dette Optog bestoed af nogle og tinge vel udstafferede Kaner; Forved det høye Herskab fore 3 Kaner, af hvilke i den første vare Paukerne og i de tvende andre Trompeterne af Livgaarden til Hest. J den første Kane sad Hans Kongl. Høyhed med sin høytelskelige Gemahl, i de tvende neste begge Marg-Græverne af Brandenborg Culmbach, og siden de øvrige Cavallerer. Den 15 er det udi Aaret 1706 med allernaadigste Privilegio optaegne, og siden over saa mange Fatalitetet og Tidernes Vanskeligheder ophørte Addresse-Contoir her udi Byen igien bleven optaget og indrettet, hvorover mand seer en udførlig Plan under samme Contoirs Seigl, der bestaar af en 12 oddet Stierne med H. K. M. høye Navne-Chire i midten, aldt paa en Cronet Cartouche, og da samme Verk er optaget allerne i den Henseende til at tiene Publicum, saa har mand meent at giøre Publico Fornøyelse med herudi samme at indrykke. Plan over det Kongelige privilegerede Addresse Contoirs nye Jndrettelse 1726. Det haver allernaadigst behaget Hans Kongl. Majest. for 20 Aar siden, nemlig Aano1706 at bevilge og tillade, at et Addresse-Contoir her udi den i Kongl. Residentz Stad Kiøbenhavn maatte oprettes, hvilket og samme Tid havde taget sin Begyndelse, og i nogle Aar er bleven holdet, men formedelst den derefter indfaldne Contagion og paafuldte langvarig Krig, hidindtil har været nedlagt; Da som ald saadan u-forvented Ophold nu siden har taget Endskab: Saa haver mand i allerunderdanigste Følge af Hans Kongl. Majests. allernaadigst meddeelte Privilegio af yderste seet derhen, at bemelte Addresse-Contoir igien kunde opkomme, som kand tiene til Byens og det Gemeene Beste, samt til stor Magelighed, Gavn og Nytte, for Indbyggerne og Fremmede, i det enhver uden Tvang og Undseelse kand addressere sig derhen, og angive eller spørge om efterfølgende Poster, og sammesteds foren Januarii Maaned meget billig og ringe Priis faae saadant at vide, som kand være til deres en gen Beste, Gavn og Profit, da sligt ellers skulle komme dem til langt større Umage og Bekostning. Dets Aarsag kundgiøres hermed for alle og enhver, at Addresse-Contoiret her i Kiøbenhavn nu igien er bleven indretted, og skal holdes udi Kongl. Majests. Hof-Apotecker Gotfried Beckers Huus paa Kiøbmagergaden, og skal til den Ende opslaaes uden paa samme Huus til Gaden en stor Tauvle, tillige med en forgyldt Stierne derover, som Ad dres-Contoirets Kiende-Tegn og Seigl, hvor alle og enhver den gandske Dag om Sommeren fra Kl. 6 om Morgenen til 8 om Aftenen, og om Vinteren fra Kl. 8 om Morgenen til 6 om Aftenen, sig frie kand indfinde, og lade sig anmelde hos den dertil antagne Bogholder, som skal være ansvarlig til alt det, hvis Addres Contoiret enten til Forvahring eller til Forhandling paa en eller anden Maade bliver anfortroed, som og enhver efter sin Stand og Condition med fornøyelig og behagelig Tieniste skal opvarte, og være forpligtet til at indtegne og lade publicere, hvis som derved Contoiret vorder angivet, samt enhver derom Efterretning at meddeele, som følger: 1. udi bemelte Addresse-Contoir skal holdes en Bog, hvorudi andføres, alt hvad der bliver angivet, som for Exempel, En Laqvay, som ingen Herre haver, og vil ikke ansees for en Løsgiænger, kand lade sit Navn og Logement der angive, at hand vil tiene, item om hand kand enten noget Haandverk, eller veed noget fremmet Sprog, barbere, accommodere Paruquer &c, som ikke alt her for vidtløftigheds Skyld kand opregnes, for hvilken Jndskrivelse hand giver 1 Mark Danske og bliver hannem saa leveret et Tegn, med det samme Nummer paa, som hand er antegnet udi Addresse-Contoir, for hvilket Tegn hand setter 1 Mark Danske i Pandt hvilken Mark hannem igien skal gives, naar hand forbenæfnte Tegn udi Addresse-Contoiret tilbage leverer, paa det der kand vides, om hand enten har faaed en Herre, eller og er bortreyst. Naar nu nogen haver en Tiener nødig, kand den samme lade opslaae, i den dertil indrettede Bog, og der udvelge sig en af de Indtegnede efter Aar og Alder etc., lige som enhver forlanger, og er dette ikke alleeniste at forstaae om Laquayer, men endog om alle andre, som agter at vil have nogen Tieniste, som Præceptores, Fuld megtige, Ridefogder, Haandskrivere, Cammertienere, Gartnerer, Skytte, Ride- og Staldknegte, Kudske, Gaardskarle, Skriverdrenge etc. 2. Om nogen agter at reyse nogensteds, hvor de anlagte agendes Poster ikke hen kommer, saasom til Helsingøer, Frederichs, eller Fredensborg, Callundborg, Jydland, Norge etc., eller og, om nogen findes, som med sin Caret eller For span vilde reyse til Hamborg etc. og vil have Compagnie, kand mand sig uAar 1726. di Addresse-Contoiret nogle Dage forhen lade antegne, at mand den Dag agter at reyse til - . . om mand kand faa Selskab, hvorpaa en anden, som og haver i Sinde at reyse den samme Vey, kand strax saa at vide om hand den Dag kand saa slig Leylighed, og derudover menagere i det mindste Halvparten, som det ellers skulle koste ham, dog at de agendes Poster ey herved i nogen Maader skulle blive fornærmede. 3. Det samme er at forstaa om Retour-Vogne vil have Fragt tilbage, kand de strax i Addresse Contoiret bekomme Efterretning, om de kand faa Læs tilbage igien, og kand paa samme Maade et og andet Gods, eller Kiøbmandsvahre, bort skikkes baade til en og anden Sted, som mand undertiden er forlegen forat saa bort. 4. Haver nogen Jordegods, Huuse eller Eiendomme, Skibs Parter, Kiøbmandsvahre, Meubler eller andre deslige Sager ved offentlig Auction at vil afhende, kand de sig dermed i Addresse-Contoiret anmelde, hvor de da og beqvemme Værelser til deslige Auctioners Holdelse, for billig Betaling kand bekomme; Dog enhver Auctions-Directeurs Rettighed uforkrænkket, hvor det hen sorterer. 5. Kunde og nogen have nogle visse Sager, som de underhaanden ville afhænde, men ey ville være det bekiendt, da kand de og derudi blive betiente, og saadant saa forhandlet, foruden at nogen om Eyernes Navne skal blive vidende, ellers kand det og være dem til stor Nytte, som nogen Auction haver ladet beramme, at de en Placat ved Addresse-Contoiret lader opslaae, og derfra lader det i Byen bekiendt giøre, saa og nogle Catalogi der indleverer, paa det at om noget der maatte være, som i Addresse Contoiret bliver efterspurt, da derom kunde Efterretning gives. 6. Vil Kiøbmænd eller andre, fragte noget Fartøy, lidet eller stort, til et eller andet Sted, eller og Skippere ville have Hyre til deres Fartøyer, da kand de paa alle Sider og til Fornøyelse blive betiente, naar de sig der vilde anmelde. Det samme er og at forstaa om Passagerer, som med Leylighed vil fare til den eller den Stæd, eller Skippere, som dem kunde medtage. 7. Haver nogen Croner at omsette til Courant, eller nogen behøver Croner for Courant, kand de sig og i Addresse-Contoiret derom anmelde, og til Fornøyelse blive betiente, hvilket og forstaaes om Guld, Sølf eller anden Slags Myndt, hvad det være kand, saavelsom og authoriserede Sedler og Vexler, hvad som enhver behager at angive. 8. Naar noget nyt af ædendes Vahre, som Vildt, Østers, eller anden Fisk, fra fremmede Stæder etc. Jtem alleslags fremmet Øll, og rare Viine her til Byen ankommer, da veed mand ikke, hvor sligt er at bekomme, hvorfore de som samme Vahre haver, kand det udi Addresse-Contoiret angive, som da alle til Efterretning kand paa et Brætudhærges, og derforuden skal det giøres Publique i de fornemste Huuse her i Byen, at saadanne Vahre ere ankomne, hvorefter Liebhaberne kand faae, hvad de forlanger. 9. Det skulde og være dem til en stor Nytte og Profit, som haver Huuse og Gaarde, Hauger, Logementer, Pakrom, Cammere, Kieldere, enten til leye eller til kiøbs, at de det i Addresse Contoiret angive, hvordan det er conditioneret, paa det enhver Fremmed og andre selv derefter kand oplede slig beqvem Logemente eller Vaaning, og strax saa at vide, i hvad Januarii Maaned i hvad for en Gade, og hvor der er Gaarde med Staldrum, Vognskuur, Hauge, Vand, store Pladser etc. enten til leye eller til kiøbs, enhver efter sin Humeur og Næring. 10. Om nogen haver noget at forhandle eller at studse bort, saasom kostbare Meubler, Skilderier, gode Bøger, vare Gevær, Galanterier, eller hvad mand gjerne vil afhænde og være qvit, saa og Vogne, Hæste etc. (og skal Hæstene antegnes, om det er Ride- eller VognHæste, hvad Colleur, hvor gammel, hvor mange Palmer Høyden er, paa det de, som som have saadant nødigt, kand vide, om de det kand erlange, da kunde sligt til stor Nytte for mange i Addresse-Contoiret angives. 11. Der som nogen Proprietarius, Forpagter eller andre, som enten haver Qvantitet af Rug, Byg, Havre etc., eller og, om de indføre her til Byen Smør, Miød, Vox, Tælle, Ost, Flest etc., og kand ikke strax afhandle saadanne Vahre, da kand saadant i Addresse Contoiret angives, hvorefter de som have saadanne Vahre nødig, kand spørge, og er da baade dend Kiøbende og Sælgende saaledes hjulden. 12. De Virtuosi, som til Byen ankommer, kand ikke paa en bedre Maade enten blive bekiendt, eller og faa Scholarer, end at de sig paa Addresse-Contoiret lade ind tegne, enten de gjøre Profession af Vocal-Musique, eller at spille paa nogen Slags Instrumenter, saaog om de ere Ritzemestere, Sprogmester, Ingenieur, Laquerer &c. eller om de veed noget meere Nyt, enten i en eller anden Science. 13. Det hænder sig og tit, at der tabes et og andet, saavel af stor som ringe Værdie, som og undertiden Nøgler, Zigneter etc., der kand ikke være nogen til Nytte, uden dets rette Eyere, da kand de som saadant fundet haver, det i Addresse-Contoiret lade angive, paa det samme kand imod en Discretion af den efterspørgende Eyere, til den, der haver fundet det, tilbage leveres. 14. Om og nogen haver endeel Penge, stor eller liden Summa at bortlaane, enten paa Prioritet eller Vexel, og ville behage at lade det paa Addresse-Contoiret antegne, da kand de, som saadant nødig haver, der saa at vide, hos hvem de Penge imod Pandt eller Vexel kand erlange. 15. In Summa, alt hvad enhver finder behageligt, enten til Forhandling og Afstaaelse at angive, eller derimod til Jndkiøb og fornøden Brug at spørge om, kand ved Addres-Contoiret antegnes, da derom baade den ene og den anden Efterretning skal meddeeles, for at være derudi paa alle Sider betiente, derhos sig alle haver at forsikre, det enhvers Navn, som forlanger det, skal blive cacheret og fordølgt, indtil de selv vil giøre sig bekiendt. Og endelig, der som nogen forlanger Efterretning, om alt hvad som saaledes ved Addresse-Contoiret bliver angiven, eller omspurdt det være sig lidet eller stort, da kand derom Ugentlig, hver Mandag, en trykt Liste eller Specification imod en aarlig liden Kiendelse bekommes, som ved Addres-Contoires Bud, enhver, der begierer det, skal vorde tilskikket. Foruden disse optegnede Poster, kand der endnu adskillige forefalde, som med Tiden bedre kand remarqueres; Thi bliver enhver hermed ombedet, at de dette velmeente Verk vilde hielpe at befordre, saasom det dermed er allene henseet til at tiene Publico og det almindelige gemeene Beste. Actum udi det Kongl. privilegerede Addresse Contoir, i Kiøbenhavn den 15 Januarii 1726.