Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
Blandede Efterretninger. Under 1ste Juni er udkommen en kgl. Placat, betræffende Fordeling en af de Udgifter, Forhandlingerne ved Provindstal=Stænderne for Østifterne og de foregaaende Valghandlinger have medfort. De af Stænderforsamlingen i saa Henseende allerunderdanigst fremsatte Forslagspuncter (Pag1103435 i Stændertidenden) ere heri gan tagelse af den under Litra 1 gjorte Indstilling: at Udgifterne for hver Stænderforsamlings Vedkommende for Kjøbstædernes og Sædegaardseiernes Valgelasse maatte fordeles paa tvende Aar. Finantskassen, der forskudsviis har udredet Samme, seer sig nemlig ikke istand til at tilstaae en yderligere Henstand med Refusionen, da den ellers vilde være nødsaget til at lade indkræve adskillige andre paa Hartkornet hvilende uaffordrede Bidrag, hvis Jndbetaling for Øieblikket vilde være meget trykkende, især for det uprivilegerede Hartkorn. J Mandags Formiddags feiredes i Odense en sjelden, og med den almene Deeltagelse ledsaget Høitidelighed; ved Siden af det Gravminde, som i disse Dage er reist paa Pladsen, hvor Gaarden Nr. 580 forhen stod, og som herefter skal kaldes St. Knuds Kirkehavel, henlagdes de for diske Levninger af sal. Kammerherrinde A. M. Benzon, født Gersdorff, hvilke siden hendes Afgang den 31te Mai 1834 vare bisatte i Kirkens Ligcapel. Et talrigt, aldeles uindbudt Følge samledes under Klokkeringningen i Domkirken og gik derfra til Gravpladsen, som Hs. Høiærv. Hr. Stiftsprovst Ortwed indviede til dens Bestemmelse, ved en belærende og hjertegribende Tale, der indledtes og slut tedes med Psalmerne 211 og 424. Derefter gik Følget hen til fornævnte Capel, hvorfra de 12 Forstandere for Stadens Fattigvæsen, af hvilket den Efterlevende har saa høist udmærkede og hæderværdige Fortjenester, henbare og nedsænkede Liget foran Støtten. Derpaa fremstod Hs. Høiærv. Hr. Biskop, Dr. theol. og Rid. Faber, og holdt, efter at Palmen 417 var afsungen, en skjøn og rørende Sørgetale, hvori han, med hjertelig og kraftig Veltalenhed, deels udviklede Jdeen i de Basreliefs, som fra Billedbuggere, Prof. Freunds Haand pryde Mindet, nemlig tvende elskende Ægtefællers Adskillelse og Gjenforening, deels tiltalede den sørgende Efterladte Trost, samt ydede ham den høistfortjente Berømmelse for hans udbredte Veldædighed, der gav Gjenklang i alle Forsamledes Hjerter, Hvorefter Psalmen 416 sluttede Sørgefesten. (Jvers. Av.) Kun sjeldent er det, at der blandt vore Haandværkere, fremstaae Exempler paa virkelig Fabrikflid, og som oftest blive disse, af Mangel paa Understøttelse, ikke til noget. Danmark indfører, især fra Tyskland, en Mængde Jernvarer, hvoraf meget bedre ligesaa billigt kunde gjøres af vore Smede, naar Sagen blev indrettet som den burde. En Hovedaarsag, hvorfor de tyske Jernarbeidere levere deres Varer saa billige, er den store Hurtighed de have i Forfærdigelsen, som opnaaes derved, at hver smede kun stedse een Varesort, hvorved erhverves en Haandnemhed der ellers bliver umulig. Et Spor af Fabrikslid er i saa Henseende begyndt at vise sig paa Øen Langeland, idet en ung Landsbysmed i dette Foraar der har anlagt et lideHammerværk og har forsøgt at smede Høstleer og Skjære knive af det Slags, der i stor Mængde indføres til Danmark fra Storhertugdommet Berg og Grevskabet Marck Det er lykkedes ham i den Grad, at han nu leverer disse Blade bedre af Bid, næsten ligesaa smukke og næsten ligesaa billige. Hos Jsenkræmmer H. Jacobsen, paa al Amagertorv Nr. 48 i Kbhvn., haves Udsalg af bemeldte Høstleer til 5 Mk. 8 s. Stk.