Norske Intelligenssedler, 1797-11-01
Spørgsmaal. Da jeg har haft til Laans til Giennemlæsning Ugebladet: Jesus og Fornuften, samt det Physiske Magasin, ønskede jeg gierne vide: Enten man skal troe meere paa dem, som der skriver om Religion og Bibelen, eller alle andre, som i saa mangfoldige Aar har skrevet desangaaende, Jeg for min Deel troer, at hine ere ligesaa ulejlbare, som Paven og Mahomed. Endelig ønskede man at faa at vide Deres Mening, om alle de ere og blive fordømte, som døe i den saa kaldte Lutherske Religion, eller om de troer et Liv efter Døden, Men det troer de neppe, tænker en Læg Mand. Hr. J: W. har Ret, at Tingen er mindre farlig, end Birkners Skrift om Trykkefriheden, i parva magnis componere lieet, thi neppe staaer nogen Normand Fare, som taler - om Normænd og Norge. Jeg har hidindtil troet med Sagkyndige, at Norge havde naturlig Rigdom i Stædet for naturlig Fattigdom, og sandelig om det ellers lader sig begribe, hvorledes 1500,000 Rdlr. i det mindste kunde afgives til Moder-Staten, og den Caffe, det Brændevin, den Tobak, uden at nævne andet som Mængden i et saare ubefolket Land bruger for et par Millioner Rdlr., kunde betales. Det var Sophisten derimod forbeholdet at førtælle os, at egen Formue anvendt til at vedligeholde, forbedre, ziire, lade grave og ordne, hvorved den med Hænder arbeydende Classe lever, er Overdaad. Maaskee man med Tiden faaer at høre, at findrig Bestræbelse for at forøge Massen, af national Producten, er Forbrydelse, og at Brændevinet, Nationens Banemand, styrker og formid der Mængden. Maaskee man faaer at høre, at det er Forbrydelse at skaffe Næring for trængende Familier, eller redde de synkende, at opdrage og forsørge den forladte Findling, eller bidrage til den haabefulde Ynglings Uddannelse - endog paa det dyre forføriske og monopolerede Videnskabers Oplags-Sted, hvor Lærdoms-Stemplet maa erhverves, naar han skal kunne erholde nogen passelig Dog jeg synger ey for Fæe, sagde Tullin Stilling i det borgerlige Samfund. Maaskee i hans udødelige Priis-Digt om Skabningens Ypperlighed i de skabte Tings Orden og Sammenhæng Naar Lægemidlerne skal være skarpe, maa Sygdommen bevises desperat og Lægen være habil, om han ej vil dræbe i Anvendelsen. J Ordet Satire faaer Hr. J: W: være enig, om han vil skrive rigtig Engelsk, thi Satire - Satira paa Latin, bidende Vittighed, skrives just, som jeg har skrevet det, men Satyr - Satyrus paa Latin - Digterens fæle Skov-Gud, De vel have læst om, den skrives ligesom De bogstavere Sauren, og til Skov Gud vil De vel ikke have bemærkelsen. De engelske Reisende ere næsten altid Folk af classisk Opdragelse; ingenstæds lærer man at skrive rigtigere end i de engelske Skoler, og jeg kjender Professionister, som forstaae de lærde Sprog. Hvo er ellers ikke enig med dem, at ethvert Land har sine ædle og oplyste Mennesker, men spørges om Mængden af disse, da gjør vel Britten enhver anden Nation Fortrinnet stridigt. Banditter, NB. literariske Banditter, qva Anonymer, ere de, som lig dem, der vil fælde Dyret, ligge i Skjul for at skyde, naar hint er lokket ved Gift under Fødens Maske. Vi to have begyndt at correspondere med initiale Bogstaver, og dermed slutter jeg. Med De Herrer Weideman og J. J. Wangensten kan ingen af os have noget at gjøre, da De ikke før have fremsat noget under deres Navn i denne Materie, og intet fra mig er addresseret til dem Med Hr. Weideman er jeg eenig i alt, han fremsætter. Hr. J. J. Wangensten, jeg umuelig kunde begribe havde nogen Deel i Jnscriptionen, og endnu mindre i Svaret paa en Sag, ingen kunde vide kom fra ham, er min gamle gode Ven; Jeg takker altsaa for hans Ønske, men fra nu af frabeder mig hans Broderkjerlighed; thi den seer man at være Cains! P. . . . . B. . . .