JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-09
Auction. Afgangne Kiøbmand Lauritz N. Bigums og efterladte Hustrues Stervboe Gaard No. 185, beliggende paa Slotsgaden her i Byen, 2 Etager høi, rummelig og vel indrettet for en Kiøbmand eller anden honet Familie, og forsynet med særdeles gode Kieldere samt Gaardsplads, Udhuse og en liden Hauge, bliver stillet til offentlig Auction i selve Gaarden, 1ste Gang den 28de April, anden Gang den 5te Maj, og tredie Gang den 12te Maj næstkommende, hver af bemeldte Dage om Eftermiddagen Kl. 2 Slet; hvilket herved til Libhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Randers, den 6te April 1813. Bendixsen, Auctions-Directør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Udenlandske Krigsefterretninger. Følgende af de seneste hidkomne Allgemeine Zeitune og Pariser Mopiteur uddragne Skildring, der dog ved at bemærke er fra den 19de Marts, bringer os til nognøiete Kundskab om de franske Troppers Laværende Stillinger og Styrke i Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
J de sidste fire Uger danner Rhinen ved Strasborg, Wesel og Mainz, en Skov af friske Ligioner, der ile tilden store Valplads. Et uafbrudt Hærtog dækker Landeveien fra Mainz til Magdeborg. Snart vil Aarhundredets første Helt atter staa i de Tapres Spidse, og paa ny føre dem den seierbetegnede Vei. Hertugen af Padug mønstrer de dagligen fra Frankrig i hiin sidstnævnte Stads Omegn ankommende Batailloner, og bestandig inrangeres flere i deres Cadrer. De betydelig forstærkede franske Hære, der i Sachsen allene turde beløbe sig til henved 40,000 af alle Slags Vaaben, forbunden med Sachsere, Polakker, Bayrer og øveige Allierede, der ogsaa kunne anslaaes til 20,000 Mand, synes nok istand til at afvise Russernes Forsøg at bryde, over Elben. J og ved Leipzig staaer en Slagfærdig fransk Hær under Fyrsten af Eckmühl og Vicekongen. J det Dessanske staaer General Montbrun med et Koppe fransk Kavallerie. For at dække den vigtige Elb Pas ved Wittenberg har Hertugen af Bellun ikke blot befalet at bringe Artillerie paa de endnu temmelig holdbare Volde, men endog ladet Besætningen forstærke med 4000 Mand, samt anlagt et for Overgangen farligt Brohoved. General Lagrange er Gouverneur sammesteds. - Den alt meget betydelige Festning Tor gar omringes med Pallisader, hvortil de omliggende Skov har leveret 14,000 Stammer. General Theilmann er for Tiden Gouverneur der. Fæstningen er besat med 200 Stkr. Skyts, og har en 6000 Mand stærk Garnison. General Grandjean kommanderer i Stettin en Besætning af 9000 Mand. Fæstningen Castrinberogtes af General d'Albe med 3000 Mand. Gentralerne Laplane og Døde ere med 6000 Mand i GlogauSpandau besættes af 3000 M. under Gen. Brung. -¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
De polske Fæstninger: Thorn har en Besætning af 4000 Bayrer og 1500 Franske; Modlin af 1000 Sachsere, 1000 Franske og 6000 Polakkere. Zamos af 4000, og Czenstochan af 900 Polakkere. Danzig har over 30,000 Soldater inden sine Mur; Pelteuhar kapituleret, men Besætningen, 12000 Mand stærk under General Castella, drager tilbage til Frankrige med Vaaben og Bagge. - Alle Tropperne af den ved Elben staaende 32te Militairdivision ere af General Lauciston trukne tilbage for at koncentrere dem i Magdeborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
General Vandammes af 50 Batailloner bestaaende Korps rykker frem mod Wisel. De würtembergske, hiesiske og badenske Divisioner forene sig i Würtsburg. - 6000 Mand Cavallerie udrustes i store Depeter i Frankrig, hvoraf Halvdelen allerede er paa Veien til Mik og Mainz. Over 20,000 gamle Kavalle ister, som alle have været med i Krigen, ere igien udrustede, beredne og samlede, saa at der, uagtet de lidte Tab, døn snart vil rykke en endnu langt talrigere Hær, med en Trediedeel mere Skyts, i Marken. Et Korps af 80 Batailloner skal bevogte den 32te Militairdivision; og 150 Batailloner skal danne sig i Leire til Reserve indenfor Grændserne. Uafhængige af de Korpser Kongeriget Jtalien har ved Storarmeen, skal 40,000 Jtalienere danne Leire til forsvar for de ven tianske Kyster, de illariske Provindser og det adriatiske Hav. Armeerne i Spanien har til Frankrig tilbagesendt Stammerne af næsten 150 Batailloner og 50 Eskadroner, hvorfor Rekrutter igien ere blevne dertil afsendt. - Denne var Frankrig, ifølge ovenmeldte Blade, i Midten af f. M. værende militaire Stilling og Stykke. Resultatet af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Det kongelige Guld-Taffelservice, som af H. M. Kongen forleden til Statens Tarv indsendtes til Rigsbanken, giemtes indtil den Tid paa Rosenborg, Slot, og bestod af følgende Deele: Tvende Suppeskaale, med høie Laaae og Under-Fode, 7 større og mindre Fade, 2 store Stegefade, 48 Tallerkener, 12 Assietter, 8 Salker, 8 Salatfade, 4 Sauseskaale, 2 Præsenteertallerkener paa stod, 12 var Knive og Gafler, 12 Skeer, 2 lange forlæggeskeer, 2 store Forlægge=Suppe skeer, 4 Ragrut-Forlæggeskeer, 2 Sukkerbøsser, en Senepskande og en Peberbøsse, et Fyrlad, 12 Lysestager og 4 Saxe. - Dette kostbare Service skal allerede i sin Tid have kostet 1 Million, og være forfærdiget i Christian den Siettes Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Hr. F. W. Troiel har atter i Dagen ladet indføre nogle Betragtninger om Prisernes Forhøielse, hvilke især gaae ud paa, at, ligesom Handel og Næring aldrig, trives under Tvang og Lænker, saa vilde ogsaa enhver tvingende befaling og Taxtsættelse hindre og formindske Tilførselen, den han tvertimod formener at forprangere, Landprangere, Opkiøbere og alskens Pugere skulle bidrage til at formere, ligesom de lokkede af egen Forde lig saa meget fremme Prisernes Nedsættelse, som de før ferholede samme (Mon Erfaring ogsaa i Aar har bekræftet denne Sætnings Rigtighed.) Derimod troet. han, at ene Kiøbernes egen Conduite kan frelse os fra de stedse stigende Priser, naar de, langtfra at overbyde hinanden, gienvinde deres tabte Ret til at hav Deel i Prisernes Bestemmelse, ved ikke strax at være villige til at give Alt, hvad som forlanges. - Men er dette ogsaa paktikopat i Henseende til Levnetsmidler, som Maven ikke kan bie efter, til Sælgeren finder for godt at give Aslig:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Af det nylig udkomne 3die Bind af Ørsteds juridiske Arkiøster man, at samtlige Kiøbenhavns Apothekere have været under Tiltale for egenmyndigen at have sat en Medicinaltaxt og derefter udsolgt Lægemidler. To af dem dømtes i en Mulkt af 500 Rdlr., 6 i en Mulkt af 300 Rdlr., og een 100 Rdlr., samt alle at betale Processens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Den berømte Kunstnerinde strue Professorinde Schat, er nu afreist fra Hovedstaden og opholder sig for Tiden i Odense, hvor hun som i Aften giver en af de mimiske Forestillinger, som saalænge har fortryllet Kiøbenhavnerne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Tyverierne i Hovedstaden tiltager nu saaledes i det Fine, at en Mand nyeligen paa Torvet skal være bleven frastiaalet sit Meerskums Pibehoved, uden at han, før noget efter, obse verede ikkun at have Røret i Munden, tilbage. - Paa Amaaer har det derimod været des grovere hvor der af et Kirketag er stiaalen 9 Lpd. Blye, Det paa kalster forrige Aar fra Hr. Kammerraad Dahistrøm bortstiaalne Sølvtøi er nu forstørstedelen funden. Den 23de sendtes noget af det i Jorden ved en Kiøbmands Jordled ved Plømingen. Den 27de oppløiedes det øvrige paa en anden Mende Jordled, nu savnes ikkun Gulddaasen deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Den 2den April atbrændte ved en ulykkelig erkommenJldebrand Hoveddvar ingerne af Hertegaarden Aastrup pr. Hiørring, tilhørende Hr. Proprietair Aagaard. Enten kommer man for tidlig. eller for sildig. Kobebue siger i sit ny Stykke, Lyststedet ved Landeveien: at Alting i Vorden løber ud paa, at man enten kommer for tidlig eller for sildig. Disse faa Ord, der ved første Øiekast synes at høre til Hverdagssætningerne, indeholde en Sandhed, som ved mange Erfaringer er fundet stadfæstet. Hvor saa ere de Lykkelige, der træffe den gyldne Korsvei, som adskiller dette, for tidlig og, for sildige Da Hertugen af Brunsvig, som Europas første Hærfører, trængte, under Revolutionens vilde Brusen, indi Frankrig, trende Pariserne med, at han ikke skulde lade blive en Steen oven paa den anden, saafremt de ikke strax gave sig paa Naade og Unaade, kom han for tidlig. - Da han siden drog atter i Feldten mod Frankrig, som imidlertid var blevet stort, mægtigt og uovervindeligt, kom han for sildig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Da Peter den Første bad Carl den Tolvte om Fred, og denne truende svarede, at han i Petersborg skulle underhandle med Caren, kom han for tidlig. De han, efterat være slaaet i Rusland og behandlet som ukongelig i Tyrkiet, reiste hiem til Sverrig og vilde erobre Norge, kom han for sildig. Da man vilde ile Ludvig den Sextende til Hielp, og de med Magt dæmpe de luende Oprørsflammer, kom man for tidlig, da man siden vilde hævne hans Død, kom man for sildig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Da man i fordums Dage lod de Unge opvoxe i Vankundighed, kom Forstanden sædvanlig for sildig; men da man i vore Dage vil, at Peblingen skal lære alt, og hans Hoved saa at sige overfyldes med Kundskeber, kommer den sædvanlig for tidlig. Kort sagt, fra hvilken Side men end betragter Tingene i Verden, saa vil man næsten altid finde, at Menneskene fra Arrilds Tider, i alle deres Foretagender, ere komne enten for sildig eller for tidlig, og dette har ikke blot været Tilfælde med de Enkelte, men ogsaa med hele Stater. Oplysning, Cultur og Nationalforbedringer, indfinde sig sædvanlig enten for tidlig eller for sildig. Detfor ere Frugterne deraf enten umodne eller overmodne, og sielden saaledes at de kunne opfyld deres Øiemed. - Held den, der veed at træffe den rette Tid; thi derpaa berver Alt! Curloss. Oprindelsen til Benævnelsen paa det Viborget store Marked, kaldet Snepsting, skal være denne: Dette høitidelige Ting har i den aldste Munke tid været begyndt at holdes paa Nicolai Apostels dag, hvorfor og den da brugelige Forkortning ved Dokumenternes Underskrivt i Retten lød saaledes: S. N. A. P. S. Thing den - Januar J. givet paa St. Nicolai Apostils Ting a., og da det saaledes var nen meere for Sproget at sige Snapsting end St. Nicolai Apostels Ting; saa har man beholdt denne ældgamle Benævnelse. Man finder og i Domhusete Arkiv gamle Pergamentbreve med Underskrivt Snapslandsting, fordi der oftere holdtes Landsting om Aaret; men kun engang læstes Skiøder, Obligationer og Pantebreve, og dette skede paa Snapstinget. Oprindelsen til Ordet Pyt skal være følgende: da Frederik den Anden paa sin Reise her i Jylland tog indtil Thimgaard, kiørte han omkap med Gaardens EirtPeder Gyldenstierne fra Thimgaard til Thimkirke. Da Gyldenstierne kom forbi Kongens Vogn, og altsaa først til Maalet, raabte han Pyt! Derfor er Ordsproget: Pyt, sagde Peder til Kongen, endnu den Dag, i Dag meget almindeligt i adskillige Egne her i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Befordringer og Afgang. i Aarhuus Stift. Under 26de Marts er Cand. Theol. C. L. Sinding. udnævnt til Sognepræst for Koustad og Raasted Menigheder; - og under 2den April Sognepræst for Nimtofte og Thostrup Menigheder til Sognepræst for Sør bye, Skodder og Halling Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Telegraf=Efterretninger. Den 7de April signaleredes fra Skagen, at tvende fiendtlige Flaader ere passerede ind af Kottegattet, den ene bestaaende af 41 Coffardiskibe, og den anden af 1 Fregat, 2 Brigger og 23 Coffardieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Aarhuus. Døbte. Den 26de Marts lod Kunst-Blikkenslager, J. H. Dæntler døbe en Datter Henriette Frederiche Conradine; Fadderne vare: Barnets Moder og Frøken D. Krey, der. Kiøbmand Fulling, Kiøbmand Jakobsen fra Kiøbenhavn, Cantor Rosenkilde og Handelsbetient Hald. Den 28de: Snedkermester Mathias Blichfeldt en Datter Jensine Birgithe, Fadderne: Mad. Daniel, Mad. Stubæus, Skipper Loft, H. Rigelsen, Guldsmed Stubrus og H. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Copulerede. Den 26de Marts: Ungkarl Jakob Pede sen og Pigen Dorothea Augusta Wadehuus -f. D. Ungkarl Peter Jakobsen Ugelbølle og Enken Maren Christensdatter. Den 4de April: Møllersvend Jes Sørensen og Pigen Karen Jensdatter. lig Begravne. Den 23de Marts, Marie Elisabeth, tespermann, 46 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Bekiendtgiørelser. Endvidere ere indtraadte i det føsterlige OlæVelgiørenheds Selskab i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Den 4de April: Rdlr. Rbd. Mad. L. Røygaard. . . . . . Fasterinde Jahnsen. . . . Den 6te: Frue Justitsraadinde Bull . . . . Den 7de: Mad. K Jørgensen . . . . .- Ch Thomsen . . . . . Frue v. Horn, Hofdømt hos Hs. Høihed. Prindsessen i Horsens . . . . . Den 9de: Jfr. A. M. Schmidt . . . . .- A. C. Schmidt . . . . . Desforuden have endnu følgende Velgiørerinder givet til Fønden, nemlig: Mad. Meulengracht . . . . . En benævnt . . . . . . . Mad. Schmedler . . . . . . Jfr. Chr. Raae . . . . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
som med de forhen anmeldte 1400 114 Aarhuus, den 9de April 1813. udgiør til Dato 1670 138. Dr. J. H. Larsen, p. t. Selskabets Sekretair og Kasserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Sondagen den 11te April 1813 Kl. 6 opføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
paa det forenede dramatiske Selskabs Theater her i Aarhuus: Kobbersmeden,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Comedie i 5 Akter efter det Engelske af N. T. Bruun. Indgangen aabnes Kl. 5 1/2. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
At det har behaget Gud at bortkalde forrige Forvalter Hr. Røtger Johann Tegder, som nu opholdt sig her paa Gaarden, den 4de April, det skulle jeg ikke undlade at bekiendtgiøre hans fraværende Slægt og Venner, frabedende mig skriftlig Condolence. Corsøegaard, den 6te April 1813. M. C. Kruuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
for de ærede Venner og Bekiendtere, som have staaet i Konnektion med min sal. Mand P. A. Grarup, bekiendtgiøres, at jeg fortsætter den af ham drevne Tobaksfabrique; og skal med mueligste Nøiagtighed bestræbe mig for, at vedligeholde den Afdødes Redelighed. Aarhuus, den 10de April 1813. Maren sal. Grarups.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Auktion. Tirsdagen den 13de April nækkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver efter Dagleier Peder, Chrikinsens afdøde Huustroe, ved en eneste offentlig Auktion, bortsolgt deres fælleds eiende Sted, beliggende i Møllestien her i Byen under No. 118 ; og til samme Til bliver bortsolgt Stervboets tilhørende Menbler og Effekter, bestaaende af en Dragkiste, en Fyrkiste, et Hængeskab, Torde, et Sengested endeel Sengeklæder og Gangklæder, Kiøkkentøi m.m; thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte Tid og Sted. Aarhuus, den 10de April 1313.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Auktions-Direktionen. Postgaarden kaldet, beliggende 1/2 Til østen for Aalborg, agter Eieren ved offentlig Auktion paa Stedet, Onslagen den 21de April førstkommende, at lade opraabe, og om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsælge, efter de Conditioner, som paa Auktionsstede, have fremlagte. Til fraværende og udekiendte Liebhaveres behagelige Efterretning finder Anmeldern iøvrigt nedvendigt at nedsskrive følgende Anmærkninger: Gaardens Beliggenhed, dens 4re nye solide velindrettede Bygninger, hvoraf Vaaningshuset med Kielder, Etage af Grundmuur, samt den derved liggende Frugt og Urtehave m.v., giver denne, skiendt liden Eiendom, en fortrinlig Rang mellem Landboetsstæder, og gaalifterret den til en behagelig og passende Boepæl, endog for et Herskab. Jordmennet er af fortrinlig god Bonnilet, og bestaaer af sort muldet og leerblandet Jord. Arealet er tirca 170 Tønder Land geomete sk. Maal, hvoraf 104 Tønder Agerland, omtrent 25 Tønder Engeland eller Tørvjord, og Resten Græsningsjord; den aarlige Udsæd fra 60 til 80 Tønder Korn; af Kløver og Gaarhøe er i de sidste 3 Aar indhøstet 35 til 40 Læs; af 2 Enge i østre Kiær kan aarlig bierges 18 til 20 Læs Høe. Det meste af Marken er indhegnet med Diger og Grøvter. Om Vinteren kan fødes 6 til 3 Heste, 24 til 15 Køer og 24 til 30 Faar. Græsningen er udmærket god, og kan i Sommertiden grasses 8 til 10 Hest, 30 til 42 Kør og 50 til 100 Faar og Lam. Køer og Faar græsse løse om hinanden, under Bevogtning, og udville sig paa den Maade til en fielden Grad af Fuldkommenhed og Fedme. Foruden en ny opkastet Brand mit i Gaarden ere to store Damme, som aldrig mangte Vand. Paa Marken et lidet godt og nyt Huus med beqvemme Jndretninger til Bopæl for en Haandværker eller anden liden Familie. Da de Enge eller Tørvjord, som Gaarden tilhører, er af saa vid Udstrækning, at de efter al Sandsynlighed aldrig kan opgraves, saa kan der foruden Gaardens Behov aarlig produceres og sælges 2 til 300 Læs Tørv, og som, ved Hensyn paa Nutidens Brændepriser, bliver sedse en ligesaa kourant Artikel, som Korn. Gaardens skattepligtige Hartkorn er 12 Tdr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. Konge- og Kirketienden, er for bestandig akkorderet til en aarlig Afgivt af 30 Rd., Præstens Tiønde afforderes i Korn, nemlig: Rug 1 Tde. 4 Tdr. 6 Stor. 1/2 Fdkr., som betales med Penge efter hvert Aars Kopitelstaxt. Degne og Skoleholder Kontingenten, bestemt i Korn, Halm og Tørv, betales ligeledes efter billig Overeenekomst med Penge. Til Søndertranders Fattige gives aarlig 2 Tdr. Byg og 4 Rdlr. Naar Gaarden, som formodes bortsolgt, foretages i Løbet af Mai Maaned eller naar Byefæden er lagt, endvidere Auktion over Besætningen, Gaards og Avlsredskaber, Folkesenge, m. m., ligesom Gaarden til den Tid kan af Kiøberen tages i Besiddelse. Den eller de, som forinden Auktionen maatte attraae næ mere Oplysning om denne Eiendoms Lokale, ville behage at tage samme i Øiesyn, da Enhver ved mundtlig Samtale skal blive meddeelt hvad Sandhed og Retskaffenhed fordrer. Postgaarden ved Aalborg, den 18de Marts 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Tirsdagen den 4de Maj førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, og følgende Dage, bliver paa det kongelige Toldkammer i Et lidt ved Auction bortsolgt. i smaa Partier, efterskrevne engelsk Steentøi, nemlig: 117 Dasin 2 Stkr. flade Tallerkener, 24 Dusin 9 Stkr. nyde dito, 5 Stkr. Kruse, 92 Stkr. Therotter, 582 Dusin 4 Par Theekopper, 6 Dusin 5 Stkr. Overkopper, 175 Stkr. Speikummer, 234 Stkr. Salkaar. 432 Sk. Sme kander med Fade, 117 Stkr. Kaffekander, 158 Stkr. Stnopekrukker, 100 Stkr. Thedaaser, 195 Stkr. Vandkander med Skaale, 345 Stkr. store runde Skaale, 22 Stkr. lange flade Fade, 289 Stkr. lange dybe dito, 79 Stk. Peberbesser, 35 Stkr. smaae Bærere, 6 Stkr. Sauseskaale med Laag og Skee, 104 Stkr. Sukkerskaale, 14 Stkr. store Terriner med Skeer, 117 Stkr. Fløde- og Sauseskaale, 11 Stkr. smaae Melkekander, 11 Stkr. Kammerpotter. alt af forskellige Størrelser, Farver og Culører; circa 364 Pd. Kaffebønner, 13 Stkr. store Pakkurve, og 4 Stkr. Sække. De lysthavende Kiøbere hertil ville behage bemedDag, Tid og Sted at møde. Smeltoft Toldkammer, den 5te April 1813. Warberg Toldkasserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-10
Stedet No. 118, paa Middelgade som har været beboet af afdøde Ole Sanne, er und haanden at faae tilkiøbs. Liebhavere behage derom
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-13
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-13
Den af Russerne i og ved Lüneborg tilkiempede Seier angaaende, leverer Dagsposten endnu følgende: Neppe 24 Timer efter at de Franske havde bemestret sig bemeldte Stad, stod allerede det preusiske Korps under den engelske General Dørnberg for Altenbrücker, og Lüner=Portene, der vare besatte af Sachsere. Begge bleve tagne med stormende Haand, og i begge erobredes nogle Kanoner. Da General Morand erfoer, at der ogsaa viiste sig Kofakker ved Bard wickerporten, besaalede han at trække sig sægtende tilbage, der skeete under vedvarende Forfølgelse af Preuserne og Kosakkerne. Sachserne, der havde taget en anden Vei, maatte overgive sig. Endnu paa Torvet erobredes en Kanon. Gaderne vare bedækkede af Dræbte og Saarede. Da endeligen ogsaa General Morand selv faldt meget haardt saaret, overgave sig de endnu af dette Korps faae tilbageblevne Franskmænd; hvoraf 1650 Fanger strax derpaa fortes til Boitzenborg. General Døenberg og et par preusiske Officerer ere saarede, den russiske Major Puschkin er dræbt. De Dræbtes Antal lader sig endnu ikke bestemme, formedelst at der endnu ligge mange udegravne i Gaderne. - Den 3die April gik det russiske Korps videre fremad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-13
Det russiske Hovedqvarteer var endnu i Slutningen af Marts i Kalisch, hvor Keiseren igien var indtruffen og Kongen af Preusen dagligen forventedes. Hos H. M. Keiseren befinder sig et engelsk, svensk og sterrigsk Gesandtskab. - Kutusow har fra bemeldte Sted den 25de Marts i Keiseren af Ruslands og Kongen af Preusins Navne udstedt et Opraab til de Tydske om at tiltræde Ruslands og Preusins Befrielspianer. Heri siges, at det er Keiser Alexanders belemte Forsæt, ikke at tillade Rhinforbundets Vedblivelse, hvorved Tydskland opløstes og kom under frem Dannelse, hvis Beskaffenhed overlades de tydske Fyrster og Folk selv. "Jo fuldkomnere - hedder det - dette Værk vil fremtræde, med desto større Kraft og Eenhed vil Tydskland forynget fremstda mellem Europas Folk. Kriseren vil beskytte det, og hans høieste Anstrængelse skal være helliget Tydsklands Befrielse. - Den under General Gudowitsch staaende 70,000 Mand stærke russiske Milits er deelt i tvende Korpser; det ene, paa 30,000 Mand, staaer ved Berdyezew; det andet, paa 40000 Mand, ved Zytoir. Et 40000 Mand stærkt Korps under Fyrst Labanoff=Rostowski er indtruffet i Kursk. Dette Korps gaaer i Jilmarscher til Preusen. Ligeledes marscherer tvende, tilsommen henved 20,000 Mand stærke, Divisioner, til Hovedarmeen. Til Grændsernes Bevogtning ere 1200 Mand Mililse indrykkede i Radziwiloff. En russisk Kolonne trækker over Urzendow til Rochow ved Weichselen, hvor den vil sætte over denne Flod, og da tage sin Retning mod Krakau. Det preusiske Hovedqvarteer er den 1ste April brudt op fra Dresden til Freyberg. - Efter Forlydende vil det under General Blücher staaende preusiske Armeekorps operere af Erfurt, hvorved Wittenberg maa falde af sig selv. - Nationalaanden i Sachsen er fortræffelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-13
Kongen af Sachsen forventedes med det første igien tilbage til sin Hovedstad, da der efter Forlydende skulle være Underhandlinger i Værk. - Efter den Dresoner Broes Spængning gik Prindsen af Eckmühl, den 20de derfra med omtrent 10,000 Mk., efterladende sig 1500 Franskmænd, til hvilke 6 - 700 fra Meissen, ankommende Bayrere sluttede sig til, efte at de der havde afbrændt den skiønne Stadsbroe. - Kort efter sluttede den franske Oberst Frank en Vaabenstilstand, med den russiske General Winzingerode, under den Betingelse, at den 24 Timer forud skulde opsiges og den 26de en Kapitulation, ifølge hvilken der tilstædtes ham frie Asmarich Ved Dagleie den 27de klattrede allerede Kosakkerne paa Stiget op over Brørns Ruiner over Vicekongen af Jtaliens Hovedqvarteer er i Magdeborg, hvor alle de i hine Egne sig befindende franske Tropper støde sammen.