JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-06
Gjentagen Efterlysning. Natten til den 6te Juni er fra Undertegnede bortstiaalet en mørkebruun stjernet Hest, 6 Aar gl., 10 Qvarteer og 2 Tommer høi, med 2 hvide Bagfødder og 1 hvid Forfod; og en lyserød stribeblisset Hoppe, 4 Aar gl., saavel 9 Qvarteer høi, med 2 hvide Bagfødder. For Oplysning herom, der leder til Opdagelse, gives en passende Douceur. Dous pr. Kolding, d. 24 Juni 1842. Jens Jessen, Gaardmand. Hans Christensens Enke i Holleskov, Fenling Sogn, agter underhaanden at sælge sit paaboende Sted, der staaer for Hartkorn 6 Skpr., hvorpaa kan fodres og græsses 5 a 6 Hoveder og lige saa mange Faar. Det Meste af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Stedet, og det kan tiltrædes strax med Avl og Gjødske. Man henvender sig desangaaende til Enken selv eller hendes Laugværge, Søren Jørgensen, i Hjortkjær, Grimstrup Sogn. 24de Classe, Morten Oxenbelt No. 6
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-06
Overauditeur og Herredsfoged 10 Rbs. Sølv. i Andst, Slangs, Jerlev og Brusch Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-06
Gjør vitterligt: at efter Begjering af Selveier, Anthon Engelhardt Meier paa Eegholdt Mark, og ifølge en ham meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 21. April dette Aar, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel, Den eller Dem, som maatte have ihænde een af Jeppe Nissen til Graves Terkildsen under 19de Februar 1818 udstædt og den 17 Martz samme Aar inden Andst med flere Herreders Ret tinglæst Obligation stor 430 Rbd. N. V. med 1ste Prioritet i Stedet Smededahl paa Eegholdt Mark af Hartkorn 6 Skpr. 2 Fkr. 1 tretiend. Album til at møde for Andst og Slags Herreders Ret, som holdes paa Kolding, Raadhuus den første Tirsdag eller ordinaire Retsdag i October Maaned 1843 om Formiddag Klokken 10, for der og da at fremkomme med denne Obligation og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom forventes mortificeret. Lavdag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Herredsskontoiret i Kolding den 20de Juni 1842. Orenbøll. 330 Rbd. rede Sølv Umyndigesmidler under Trøyborg Godses Overformynderie kan strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Harris, d. 25. Juni 1842. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 8. Juli. Nr. 78
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Udenlandske Efterretninger. England. Den 30. Juni vilde Hr. Wallace indbringe en Motion i Underhuset i Anledning af Landets nuværende Tilstand. Nøden i Fabrikstæderne, tiltager, og har naaet en saadan Grad, at dens Afhjælpning næsten ligger udenfor al menneskelig Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
En anseet Journal erklærer, at der gives ingen anden Udvei end at nægte at betale Jndkomstskatten. Sun foreslaaer som det eneste Middel mod den ved Undersøgelsestraktaten dagligen opstaaende Konflikt, at tage franske Officerer ombord i de engelske Vagtskibe paa Slavekysten. Man kunde indvende, at disse Officerer vilde lære at kjende den engelske Marine altfor nøje, men dette anseer Bladet for et ringe Onde i Sammenligning med den Ulykke, at der skulde udbryde en Krig med Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Man har modtaget Privatefterretnig fra Bombasaf 1. Juni, der lyde gunstigere for Englænderne. Foruden at Generalerne Pallock og Sale have forenet sig i Dschellalabad har nu ogsaa Generalerne England og Nott forenet sig i Candahar; saaledes forstærkede havde disse isinde uopholdelig at drage, mod Kabul. Albar Kan havde allerede knyttet Underhandlinger ang. Fangernes Udlevering. – J China have Englænderne i Ringpo d. 10. April tilbageslaaet et heftigt Angreb af Chineserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Frankrig. Man fortæller, at Hertugen af Orleans, i det Øjeblik han vilde begive sig fra Metz til Strassburg for at lægge Grundstenen til Jernbanen, til Paris, ved Telegraphen er bleven kaldt tilbage til Hovedstaden. Denne Omstændighed tillige med Prindsen af Joinvilles Tilbagekaldelse giver Anledning til mangehaande Formodninger. – Nylig blev Skibet. "Deur Socurs", som aldeles ingen Grund gav til Mistanke og Slavehandel, ved de africanske Kyster anholdt af et engelsk Krigskib, hvis Capitain, ledsaget af et talrigt Mandskab, med Pistoler i Hænderne vendte op og ned paa Alt i Skibet, hvorved Englænderne med Magt borttoge mange Gjenstande, som behagede dem. Bladet "Constitutionel" siger, at en saadan Fremgangsmaade, der ikke er Visitation, men Plyndring eller Sørøveri, beviser, at England under Skin af at forhindre Slavehandelen kun søger at nedkue den franske Søhandel og forhaane det franske Flag. Undersøgelsesrets=Spørgsmaalet er ved dette Tilfælde atter traadt i Forgrunden, og det synes at Regjeringen denne Gang har alvorlige Reklamationer til Hensigt hos den engelske Regjering,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Indenlandske Efterretninger. D. 1. Julii var der Cour hos Deres Majestæter og derefter Taffel for Armeens Officerer i Kbhvn. Det hele i Kbhvn. værende Officeercorps, som d. 1. ds. begyndte sin Virksomhed efter den nye Armeeorganisation, forsamlede sig Kl. 3 i de store Gemakker i Hovedetagen paa Christiansborg Slot, medens samtlige Generaler, Admiraler og Commandeurer af SøEtaten, samt endeel andre Militaire og til Armeen henhørende Embedsmænd, kort Alle, der ikke vare inddeelte i selve de nye Hærafdelinger, samlede sig i den store Coursal. denne indtraadte D. M. Kongen og Dronningen Kl. 3 enh., fulgte af samtlige Herrer og Damer ved Hoffet. Disse forbleve i den ene Ende af Salen, samtlige Generaler, Admiraler og øvrige tilstedeværende høiere Officerer rangerede sig langs med Salens ene Side, og Hs. Maj. Kongen førte derpaa Hs. Maj. Dronningen midt frem i Coursalen. Det ene Officeercorps indtraadte nu efter det andet hvert for sig i Salen og rangeredes foran Deres Majestæter. Af de commanderende Brigadegeneraler præsenteredes Commandeurerne for de nye Hærafdelinger, hvorefter hver Commandeur præsenterede hver enkelt Officeer for Majestæterne. Efter Præsentationen tiltalede Hs. Majestæt ethvert Officeercorps i de allernaadigste Udtryk og med den Varme og Veltalenhed, ved hvilke Allerhøistsammes Ord ingensinde undlade at gjøre et dybt Jndtryk paa Tilhørerne. Naar et Corps saaledes var benaadet med Præsentation og H. M.s Tale, traadte det tilbage og gik ud af Døren i den modsatte Ende af Salen, hvorpaa et nyt Officeercorps traadte frem. Paa denne Maade saaes først Generalstaben at blive præsenteret for Majestæterne, derpaa Jngenieurcorpset, hvorpaa fulgte efter hverandre Artillericorpset, Garden tilhest, Garden tilfods, samt enhver afde elleve Jnfanteri Batailloner, saa at den hele Præsentation varede næsten to Timer. Deres Majestæter behagede derefter at modtage Cour af samtlige forannævnte høie Armee-Embedsmænd, hvorefter Allerhøistsamme med Hoffet droge sig tilbage til de indre Gemakker. Derpaa begave samtlige Officerer og øvrige Armee-Embedsmænd sig til Taflerne, der havde henved 600 Couverts. Enhver rangerede sig til sin Plads, og strax efter indtraadte H. M. Kongen, fulgt af Prindserne, og tog Plads ved det ene af de 3 store, i den pompense Riddersal dækkede Tafler, hvorved omtrent Halvdelen af det hele Antal var placeret, imedens de øvrige Herrer, spiste i de tilstødende Gemakker. Et meget talrigt Orchester, bestaaende af Musikcorpsene fra Livgarden tilfods og anden Brigade, udførte paa Galleriet i Riddersalen Taffelmusikken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Omtrent midt i Taffelet spilledes Melodien: "Jeg aldrig gamle Danmark glemmer, Det saa mig Barn, det saae mig Mand, hvorpaa Hs. M. Kongen reiste sig og med høi Røst, saa at hvert Ord tydeligen hørtes igjennem den hele store Sal, øn skeede den nye organiserede Armee Held og Lykke, udtalende varmt sin Forviisning, at ligesom Han selv personlig var overbeviist om Officeercorpsets og Armeens Troskab og Hengivenhed, saaledes fortrøstede Han sig til, at Fædrelandet med Tryghed kunde see Farens Stund imøde og stole paa sine Sønner i Forsvarernes Rækker. Ligesom disse Hans Majestæts Ord udtaledes med den største Hjertelighed, saaledes yttrede sig det Jndtryk, de gjorde paa den forsamlede Mængde, i det gjennemtrængende Hurra, hvori alle Stemmer for nede sig. Og da derpaa Hs. Kgl. Høihed Prinds Ferdinand udbragte Hs. M. Kongens Skaal, steg den Jubel, hvormed den besvaredes af et ni Gange Hurra igjennem alle Salene, til sand Begeistring, og med Enthusiasme hævedes Stemmerne for Landets Konge fra Hjerter, der slaae varmt for Fædrelandets Held og Hæder, og ere gjennemtrængte af Tak forden kongelige Gierning, der paa denne Dag havde foranlediget denne skjønne Fest i Kongeborgen. Derefter udbragtes Skaaler for Hs. M. Dronningen, Hs. K. H. Kronprindsen, Hs. K. H. Prinds Ferdinand og det Kongelige Huus, hvorpaa Hs. Majestæt Selv udbragte en Skaal for Danmarks Søkrigere. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Som bekiendt blev der for en Tid siden nedsat en Commission, saavidt mindes bestaaende af Geheimeraad Ørsted, Cancelliedeputeret Grev ReventlowCriminil, Oberst Hansen af Generalstaben o. fl., for at tage Spørgsmaalet om almindelig Værnepligts Jndførelse under Overveielse. Denne Commissions Forslag skal i Mandags være refereret i Statsraadet, men Resultatet skal være bleven, at Sagen skal stilles i Bero, for dernæst at behandles af den collegiale Vei. (O. T. A.) Den anden vigtige Sag, som i denne Tid har været for, Sagen om Kirke- og Underviisningsvæsenets Reorganisation, saa at mulig Universitetsdirectionen skulde sammensmeltes med Cancelliet, og dette deles 1 to Sectioner, skal ligeledes være stillet i Bero. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Fædrelandet har en Artikel, hvori der bliver lovet, at den constitutionelle Sag ikke skal blive glemt i Stænderne. O Th. Avls Korrespondent gjør opmærksom paa, at Nationen i den forestaaende roeskildske Forsamling vil faae Leilighed til at see to af Danmarks upaatvivlelig meest udmærkede Mænd, maale sig med hinanden; thi at Ussing og Lehmann skulde forene sig med hinanden, dertil er iblandt Andet deres hele Grund Tænkemaade for afvigende. Lehmann besidder i en ualmindelig Grad alle en Folketribuus Egenskaber: indsmigrende, genial, begeistret veltalende, smukt Udvortes, der er saa vigtigt for en Taler; i disse Egenskaber kan Ussing ikke maale sig med ham, hans Veltalenhed er mere grundig end henrivende, og begeistret bliver han egenlig aldrig; hans Organ er heller ikke smukt, noget utydeligt og haardt, derimod er der to Egenskaber, hvori Ussing upaatvivlelig staaer over Lehmann, det er i Kundskaber og Klogskab. Vi ville hermed ingenlunde sige, at Lehmann mangler Kundskaber, det gjør han tilvisse ikke, tvertimod ansee vi ham for en hæderlig Videnskabsmand, men vi troe ikke at træde Manden, for nær, naar vi sige, at han aldrig har besiddet den Jernflid, der er saa charakteristisk for Ussing, og hvad Klogskaben angaaer, da ligger det vel i Sagens Natur, at en Mand med Ussings sjeldne practiske Blik maa staae over en Mand, der mere lever i Jdeernes Verden, og der ved sit livlige Temperament mere er udsat for at forløbe sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
J Kjøbenhavn gjør sig efterhaanden den Mening gjældende, at Professor Clausen vil blive valgt til Præsident i den forestaaende Forsamling af Provindsialstænder for Østifterne. (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Angaaende den intenderede Reform ved det kgl. Theater har Hs. Majestæt nu afgivet Resolution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Jfølge denne ville samtlige Aftenunderholdninger og private Forestillinger af Skuespilpersonalet for Fremtiden bortfalde, paa alle Søndage under Saisonen ville blive givne Forestillinger uden Abonnement; de hidtil brugelige Beneficegodtgjørelser for Flid og Talent samt Saisonsdouceurer ophøre og derimod indføres, for at tilveiebringe et passende Forhold mellem Enhvers Talent og Flid paa den ene Side og den derfor ydede Løn paa den anden, Præmier for hver enkelt Rolle, der udføres (Parisernes sen). Rollerne inddeles i denne Henseende i Klasser, efter deres Størrelse og Vanskelighed, og det spillende Personale ligeledes i 4 Klasser efter deres Tjenestetid. og Talent, hver Spillende meddeles da Præmie efter et sammensat Forhold af den Klasse, hvortil han hører, og den Rolle han udfører. Til Udredelse af disse Præmier anvendes 10 Procent af hver Aftens Bruttoindtægt. Da disse Spillepræmier ville komme til at udgjøre en væsentlig Jndtægt for de Vedkommende, tør man med Sikkerhed vente, at Frygten forat formindske denne, vil bidrage til at overvinde de idelige, røde Placater og misfornøiede Abonnenter fremvirkende, Upasseligheder blandt Theaterpersonalet, og derved igjen indvirke paa en større Freqventsaf Tilskuere og et bedre Provenne for Kassen. Blandt de, der ved denne Leilighed afgaae fra Theatrets Tjeneste, nævnes Dhrr. Skuespillere Liebe, Lund, Hass, Cetti, Kirchheiner, Seest, Seemann og Overskou, Skuespillerinde Mad. Kretschmer og Solodandser Larcher. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
D. 5. ds. gik det Rygte paa Kjøbenhavns Toldbod, at enten Etatsraad Feddersen eller Professor Tage Algreen Ussing vil blive den afdøde Conferentsraad Bechs Eftermand i Toldkammeret. (Hp. A.)J de af Professor J. L. Heiberg udgivne Jntelligentsblade" (No. 8 af 1 Juli d. A.) har Hr. Pastor Mag. Adler meddeelt: Et Par bemærkninger med Hensyn til Barnedaabens absolut Gyldighed. Den lærde Forfatter viser, at Daaben i en christelig Stat maa være Barnedaab og at det Forkeerte hos Gjendøberne ligger deri, at de gjøre Tilbagegangen til de første Christnes undertrykte Kirke, at de ikke antage Christus for Tidens Aand og Tidens Herre, idet de ville, at han skal være begrændset af Tiden (Alder). Conseqvent taget, kunne de derfor egentlig ikke tilegne sig Fortjenesten af Christi Liv og Død. De maae troe, at det kun var for hans Samtidige han levede og døde, og at vi ere fraskilte fra ham ved Tiden. Thi skal Tidsbegrebet adskille Barnet fra ham, da maa abstract, men conseqvent, Tidsbegrebet adskille Alle fra ham." – J "Dansk Folkeblad, af 1 Juli d. A. findes ogsaa om Baptisterne nogle Bemærkninger af en anonym Jndsender, der dog ikke synes at være synderlig conseqvent, idet han i mange Henseender giver Giendøberne Medhold, men siden erklærer, at han afskyer Giendaab, anseer den for en Bespottelse og et formasteligt Opraab imod en guddommelig Styrelse af Christi Kirke." - Medens saaledes flere Stemmer opløfte sig trindt om i Landet deels for og deels mod Baptisterne, er det visselig paa høi Tid og af yderste Vigtighed, at ethvert Statskirkens Medlem, der mener det ærligt og alvorligt med Christendommen, stræber at komme til klar Kundskab om, hvad det baptistiske Væsen egentlig er, og hvortil det nødvendigen maa føre. For at naae en saadan Kundskab, vover Red. at anbefale det af H. H. Hr. Biskop Faber forfattede og nyligen udkomne Skrift betitlet de anabaptistiske Bevægelser i Danmark betragtede fra det christelige og kirkelige Standpunct, et Skrift, der, sin videnskabelige Form uagtet, ikke kan andet end læses med ualmindelig Deeltagelse endog af hver tænksom Menigmand, og det er derfor saare ønskeligt, at dette Skrift, som i Sandhed og med Klarhed afhandler flere af Christendommens og Kirkens høieste Jnteresser, maatte i vor bevægede Tid finde ret mange og skjønsomme Læsere. (Hp. A. Major Schierning af Artilleriecorpset er allerede beordret; han er udnævnt til Commandant paa Bornholm, med Behold af sine Vartpenge. (L. F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
D. 3. Julii afbrændte Gaardmand Jørgen Pedersens Gaard i Fraugde, omtrent 1 Miil herfra Byen. Jlden begyndte i den nordre Lade, som stødte til Gaden. Manden selv blev, ved at ville redde en af Hestene, saa forbrændt, at man frygter for hans Liv. 1 Hest og 2 Sviin indebrændte. Af Jndboet bleve ikkun nogle Sengeklæder og Kister reddede. Bygningerne, saavelsom Jndboet, vare assurerede. Hvoraf Jlden er opkommen, vides ikke. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Under 28. f. M. har H. M. definitivt meddeelt Concession til Anlæggelsen af Altona=Kieler-Jernbanen. (O. Th. A.) Baade i Flensborg og Kiel har der i denne Tid været Jldebrand, i sidstnævnte Stad den tredie Gang siden Hamborgs Brand. J Flensborg udbrød Jlden i Andresens Oliemølle, som heelt afbrændte; i Kiel i et 4 Etages Huus, beliggende mellem St. Nicolaikirke og Torvet. Ved begge havde der været megen Fare forbunden, da det var under en stærk Blæst. (Nu har der fjerde Gang været Jldløs i Kiel, hvorved Jaspersens Sukkerraffinaderi i Forstaden lagdes i Aske, i næstforrige Uge. (Aalb. A.)J Slesvig fik en Litsenbroder, en stærk og kraftfuld Mand, forleden Dag ved Keglespil en Splint i Fingeren, han henvendte sig dermed til en bekiendt, duelig Læge, der ogsaa strax drog ham Splinten ud, og tillige anordnede Blodigler og kolde Omslag; men da dette forekom Patienten for vidtløftigt, lagde han i det Sted paa egen Haand et Begplaster paa Saaret. J to Dage mærkede han ingen Forandring: men tredie Dags Eftermiddag fik han saa voldsomme Smerter i Fingeren, at han var nødt til atter at henvende sig til en Læge. Denne bebreidede ham, at han ikke havde fulgt det anordnede Middel, paalagde ham, idetmindste nu nøiagtig at følge det, og forsikkrede ham alvorlig, at det i andet Fald kunde koste ham Livet. Patienten meente imidlertid, at det dog nok ikke havde saa meget at betyde, og tog, hvor utroligt det endog er, anden Gang sin Tilflugt til Beegplastret J den paafølgende Nat og Dag led han frygtelige Smerter og kunde, da der formodentlig allerede var gaaet Betændelse i Rygaden, ikke taale at ligge. Al anvendt Lægehjælp kom nu forsildig; han fik Mundklemme, og Dagen efter gjorde Døden Ende paa hans Lidelser. - Maatte dette tjene til Advarsel for alle dem, der ere tilbøielige til ikke at ændse tilsyneladende smaa Onder, og som gjerne slaae Lægens Raad hen i Veir og Vind. (Jtzeh. Ugebl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
J disse Dage skal en Degn i Nærheden af Randers nær være bleven skudt paa Jagt af en anden Mand, der, idet Degnen i Aftenskumringen reiste sig halv overende i det høie Græs i Engen, holdt paa ham, i den Tanke at have et Dyr for sig, og satte ham en Rendekugle ind i Brystet, hvor den endnu sidder, da Lægen hidtil ikke har kunne finde den. Jmidlertid antager man dog ikke, at der er nogen Fare for hans Liv. Den letsindige Skytte var saa viis i den Tro, at have fældet et Dyr, at han, efterat Skuddet var faldet, foer løs paa den anskudte, for at give ham sin Rest med Geværkolben. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Udnævnelser. Til Conferentsraad. Etatsr. Generaldecisor i Rentekammeret C. L. Kirstein. – Til Generalkrigscommissair med Rang i 2den Classe Nr. 12 efter Rang=Frdn.: Prof., Directeuren for Gymnastiken, Nachtegall. – Til titulaire Etatsraader, Directeur i Nationalbanken, Prof., Dr. Juris P. G. Bang, Directeur i Nationalbanken C. W. Haagen. – Til Kammerjunkere: Auscultant ved Finantsdeputationen, Baron Hugo v. Plessen, Cancellist i Departementet for de udenlandske Sager, Hofjunker Qvaade; Sorenskriver paa Færøerne G. F. Tillisch. – Til virkelige Justitsraader, Cabinetssecretair hos Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand, J. F. A. Clementsen; Raadmand i Helsingør Cancellie. Rogert; Bibliotheksecretair ved det store kgl. Bibliothek, Cancellie. J. A. Bølling; Secretair i den slesv.-holste lauenborgske Overappellationsret, Cancellie. A. C. Mohrhagen; Raadmand i Kbhvn., Cancellie. Driefer, Told- og Consumtionsinspecteur i Nestved, Kammerr. S. G. Fanøe; Kammerr, og Hovedrevisor under Rentekammeret C. C. Masmann, Capit. og Hovedrevisor under Rentekammeret C. A. Massmann, Contoirchef under Rentekammeret, Capit. L. P. Larsen; LandsOver- samt Hof= og Stads=Rets=Assessorerne Mourier og Mollerup; Herredsfoged i Andst og Slags Herreder, Overauditeur M. Oxenbøll, Contoirchef under den slesve-holst. Regjering, Cancellisecretair A. P. A. Harbou; Told- og Consumtionskasserer i Aalborg S. T. Thorbrøgger. – Til virkelige Cancelliraader, Contoirchefer under det danske Cancelli, Capt. C. D. Lund, Cancellisecretair Soldenfeldt, Cancellisect. Fiedler og C. W. Lautrup; Fuldm. C. F. Si mony og F. T. Lütken; Kasserer ved Bankcontoiret i Aarhuus, Overretsprocurator Otterstrøm; Borgmester i Viborg, C. H. Selmer; Byfoged i Svanike og Herredsfoged i Øster Herred J. M. Sommer; Chef for 1ste Secretariat under Kjøbenhavns Magistrat, Cancelliseer. H. L. Dahlerup; Cancellisecretair og Cancellist i det kgl. Cabinetssecretariat J. P. Trap. - Til Agent med Rang i 6te Classe Nr. 1 efter Rangs. Kjøbmand J. Schweffel i Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Hamb. Altona Kvægmarked. D. 1. Juli vare 369 Stkr. store Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 240 solgtes. Handelen var noget bedre end i forrige Uge, hvorfra 75 Stkr. vare blevne tilovers. (Dyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Ved Tallotteriets 1540. Trækning i Kbhvn, udkom: Na 78. 16. 34. 56. 35.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Ribe. 7. S. c. Trinit, prædiker i Domkirken Hr. Catechet Fibiger. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Bekjendtgjørelser. Efter at have erholdt Tilladelse til at forfærdige Dame- og Herre-Modepynt her i Byen, giver jeg mig den Frihed at anbefale mit Udsalg af Alt, hvad dertil henhører. En Pige af dannet Familie, som maatte have Lyst til at benytte min Veiledning i dette Fag, kan strax modtages paa billige Vilkaar. Ribe, d. 8 Juli 1842. A. Bertelsen, boende hos Enkemadame Krøyer i Grydergade. ergade. En saagodt som ny Kornrensningsmaskine, kan faaes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
At Høsletten paa Ribe Holme begynder næstkommende Torsdag d. 14. Juli bekjendtgjøres herved for vedkommende Lodseiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Ribe, d. S. Juli 1842. Holmopsynet. De, som endnu restere med Skatter og Communeafgifter for første Halvaar 1842 samt Renter til Fattigkassen og Auctionspenge, advares nu for sidste Gang om at indbetale samme paa Byfogedcontoiret inden Mandag Middag den 11te Juli 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Undertegnede er atter blevet forsynet med et smukt Udvalg af Kaskjetter, som sælges til bestemte Oplagspriser af J. Cohn. Varde, d. 6. Juli 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Assortiment. Engelsk Fajance i flere smagfulde Dessins: TheeServicer, Ragufade, Terriner, aflange, dybe og flade Fade, runde Kagefade, Assietter, Contoir & Thee kopper, blaae og grønne kantede samt hvide Tallerkener, Decert-Tallerkener, Syltekrukker m. m. m. sælges til meget billige Priser hos Knud Christensen i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Engelske Slibestene. i alle Dimensioner sælges til meget nedsatte Priser, hos Knud Christensen. Grove Jernvarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Undertegnede anbefaler sig herved med et vel assorteret Oplag af Jernbaand, store og smaa Jernplader, rund og fiirkantet Jern - fra 4 Tommer, indtil 1/2 Tomme i Diameter & Qvadrat, og som saavel i mindre som større Partier sælges til betydelige nedsatte Priser. K. Christensen. Kul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Newcastle Steenkul, som især egner sig saa fortrinlig til Smedekul, er at bekomme til meget billig Priis hos K. Christensen. Varde, d. H. Juli 1842. Uetersen Kalk a 4 Mk. pr. Tønde faaes hos Knud Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
500 Rd. H. C., Umyndiges Midler, er strax at faae tillaans imod antagelig Sikkerhed, helst i Landeiendomme. J. J. Wedsted. Kromand i Vestervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Af Umyndiges Midler er fra 650 til 700 Rd. Cour, strax at erholde tillaans, saavel samlede som i mindre Summer, imod antagelig Pant-Sikkerhed helst i Landeiendomme - hos P. Davidsen. Vestervedsted, d. 5. Juli 1842. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-08
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, vorder herved Creditorerne i Viinhandler Carl Wilhelm Gronemanns til Skifterettens Behandling overgivne Boe her i Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Skifteretten i Colding, d. 6. Juli 1842. Ch. Estrup.