JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Tirsdagen den 20 Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10 i bliver paa Odense Raadstue foretaget 4de og sidste Auction over Kjøbmand Christen Møllers Gaard No. 13 i Overgade, hvis Beskaffenhed i de foregaaende Bekjendtgjørelser omstændelig er beskreven; hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning, i Henhold til Plakaten af 22 April 1817. Odense den 25 Decbr. 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Bekjendtgjørelse. Tirsdagen den 15 Januar 1824, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Assens Raadstue holdet Licitation over Opførelsen af en Skolebygning her i Byen. Det bemærkes, at Bygningen skal være 2 Etager Brandmuur. Tegningerne, Overslag og Konditioner ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Assens Byefogedkontoir den 15 Decbr. 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Bekjendtgjørelse. Jfølge vedkommende Udlægshavers Forlangende, bortsælges i ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes paa Assens Raadstue, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 15 Januar 1824, 2den -- den 27 3die - den 10 Februar næstefter; hver Dags Formiddag Kl. 10, en i denne Byes Præstegade, Skræder Niels Dahl tilhørende Gaard, bestaaende af 17 Fag Forhuus og 14 Fag Baghuus, alt Bindingsværk, tilligemed den til Gaarden hørende Haugeplads; endvidere en Ager, i omtrent 8 Skpr. Sædeland i denne Byes Loymark. Konditionerne, hvorefter forbemeldte Eiendomme agtes bortsolgte, erfares paa Auctionsstedet. Dette bekjendtgjøres herved i paa lovbefalet Maade. Assens Byefogedcontoir den 15 Decbr. 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Steenalts Bortforpagtning. Hovedgaarden Steenalt, med tilliggende Vandmølle, beliggende i Rougsøe Herred, Randers Amt, agtes bortforpagtet paa 9 Aar, fra 1 Mai 1824 til 1 Mai 1833, ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden Fredagen d. 23 Januar 1824, om Formiddagen Kl. 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Denne Gaard, der er beliggende 3 Miil fra Randers, 2 Miil fra Woer Færgested, 2 Miil fra Udbyhøi, begge beqvemme Ladepladse, har fri Hovedgaardstaxt :a) Ager og Eng . . 78 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 ½ Alb. b) Skovskyld . . . . e) Mølleskyld . . hvortil hører et Areal Ager og Eng af omtrent 700 Tdr. Land geometrisk Maal, meget gode Jorder, og til Gaarden oppebæres Tiender in natura af 869 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. enkelt tiendeydende Hartkorn. Den aarlige Udsæd kan omtrent beregnes til 50 Tdr. Rug, 90 Tdr. Byg, 110 Tdr. Havre, og af Besætning kan aarligen græsses 250 Stkr. Fæekreature, foruden de fornødne Arbeidsheste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Foruden denne Besætning kan der paa Gaarden om Vinteren endvidere fodres 50 til 70 Kreature. Fuldstændigere Oplysning erholdes ved at tage Eiendommene, i Øiesyn, og samme kan forevises af undertegnede Forvalter ved Gaarden. Konditionerne, hvorefter denne for Qvæghandel særdeles beqvemt beliggende Eiendom - som, for største Delen, drives ved et udmærket godt Hoverie, og desuden erholder Forpagteren til Brug 588 Arbeids= eller Ugedage - ere 14 Dage fra Dato at faae til Eftersyn i Kjøbenhavn paa Statstidendens Kontoir, i Slagelse paa Postgaarden, i Nyborg hos Hr. Gjæstgiver Schalborg, i Odense hos Hr. Bogtrykker, Hempel, i Kolding hos Hr. Bogbinder Melbye, i Ribe hos Hr. Bogtrykker Hyphoff, i Horsens paa Postgaarden, i Aarhuus hos Hr. Krigsraad Ahnfeldt, i Viborg hos Hr. Amtstuefuldmægtig Ingstrup i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brunnes, i Hobroe hos Hr. Postmester Brendstrup, i Randers hos Hr. Kancellieraad, Herredsfoged Reiersen og paa Steenalts Skriverstue. Lysthavende indbydes. Steenalt den 15 Decbr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Efter høie Vedkommendes Ordre, L. Ostenfeld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Ved en Skrivfeil var i første Bekjendtgjørelse sat Udby Fær Hovedgaarden Kiersgaard, beliggende i nye Odense Amt, Wends Herred, Brenderup Sogn, dens Avling og Hollænderie, samt underliggende Brenderup Sogns Kirketiende, bliver ved offentlig Auction, som afholdes Torsdagen den 15 Januar 1824 paa Kiersgaards Skriverstue, opraabt til Bortforpagtning i 9 Aar, at regne fra 1 Mai 1824, efter Konditioner, som bliver nedlagte til Gjennemlæsning i Kjøbenhavn hos Hr. Kammerjunker v. Wedel Heinen, boende paa Vestergade No. 405, i Ringsted paa Postgaarden, paa Nyborg Postgaard, i Odense hos Hr. Justitsraad og Herredsfoged Knutzen, i Middelfart paa Herredkontoiret, i Horsens og Kolding paa Postgaardene, samt hos Forvalteren, paa Kiersgaard, hvilken sidste tillige paaviser Gaardens Bygninger, Marker samt Jnventarium. Til Liebhavernes foreløbige Efterretning tjener, at Kiersgaards Jorder ere bekjendte for deres fortrinlige Godhed og bestaae af 9 Marker, hver paa omtrent 60 Tdr. Land, samt at Engene ere betydelige og afgive aarlig 2 a 5000 Læs Høe. Gaarden græsser og forrer 150 Stkr. Malkekøer, foruden Ungqvæg, Faar og de behøvende Arbeidsheste. Til Gaarden haves endeel Hoverie samt desuden Ægter og Ugedage. Med Forpagtningen følger Avls= og Meierieredskaber, Heste, Køer samt behøvende Sædekorn. Endvidere bemærkes, at Gaarden staaer for Hovedgaardstaxt 81 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. og Skovskyld 7 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., samt at Brenderup Kirketiende er matrikuleret for 27 Tdr. 4 Skpr. og har Tiendeydende Hartkorn 350 Tdr., hvoraf Tienden hæves in naturg. Wends Herredskontoir i Middelfart den 11 Decbr. 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den Gaardmand Peder Nielsen af Blankegaard tilhørende og i Baaring Skov, Asperup Sogn, her i Herredet beliggende Skovparcel, der skal indeholde circa 15 Skpr. Pløieland, med et Hartkorn af 2 Fdkr. 2 Alb., opbuden til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes : de 2 første paa Herredskontoiret Onsdagen den 14de og 28 Jan. og den sidste hos bemeldte Peder Nielsen i Blankegaard Onsdagen den 11 Febr. 1824, hver Dags Formiddag Kl. 10. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige formeentlige Prioritetshavere til Efterretning, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. Wends Herredskontoir i Middelfart den 10 Decbr. 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Onsdagen 21 Januar 1824, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Faaborg Raadstue holdet en Skiftesamling i Kjøbmand Henrik Lund af Faaborg, hans Opbudsboe, hvortil alle Vedkommende anmodes at ville give Møde enten selv eller ved Fuldmagt, da flere vigtige Gienstande, Boet vedkommende, ønskes deciderede. Faaborg Byefogedkontoir den 23 Decbr. 1823. Flindt, konst. Jens Poulsen, der omtrent i 40 Aar har tjent som Røgter her paa Gaarden, er den 27 October d. A. i ugivt Stand, ved Døden afgaaet. Han skal være født i Tjerreborg Sogn under Ribe Amt; men da Man er uvidende, om han der eller noget andet Steds har Beslægtede, saa bliver herved bemeldte Jens Poulsens retmæssige Arvinger med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldet til, for undertegnede kommitterede Skifteforvalter, ved Stamhuset Hindsgaul at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Med samme Varsel indkaldes og, overeenstemmende med Plakaten af 26 October 1792, de, som til Boet ere noget skyldig, og de, som formene paa samme at have Fordringer. Hindsgaul pr. Middelfart den 2 Decbr. 1825. J. J. Beter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-02
Ved Proclama, dateret 11 dennes, som er læst for vedkommende Retter, ere de, som have noget at fordre i Stervboet, efter den her i Byen afdøde Sadelmager Olivarius, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. - Nyborg d. 21 Decbr. 1823. D. T. Lawæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
No. 3. 53 Aargang. d. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse - Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den. 5 Januar 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Jndhold. Franterig (Forordning om de Deputeredes Kammers Opløsning), Spanien (Glimrende Threfægtning i Madrid. Pøbel=Massatre i Bilbao. Troessoldaterne opsætsige. En nye Troskabs-Orden stiftet og flere Ordeners Uddeling). Amerika (Puerto Cabellos Jndtagelse.) De forenede nordamerikanske Stater (Kongressens Aabning). Jtalien (Opdagelse af en ny Karbonarisk Sekt i Neapel). Sverrig. De græsk tyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Frankerig. Efterat Journalisterne snart have skriget sig hæse paa Opløsningen af de Deputeredes Kammer, er samme nu virkelig besluttet ved en Kongelig Forordning af 24 Decbr., og Valgkollegierne for Distrikterne sammenkaldte til den 25 Februar samt Departementskollegierne til den 6 Marts d. A. Kamrenes Møde er bestemt at skulle aabnes den 23 f. M. Jfølge heraf skulle Valglisterne bekjendtgjøres den 16 Januar og sluttes den 19 Februari En anden Forordning indeholder Listen paa de udnævnte Valg=Præsidentere og Vice-Præsidentere, og i Journades Debats læses atter en Apologie for denne Forholdsregel hvori Oppositionen bliver kort affeiet; men de Rdialister, som endnu maatte nære nogen Frygt, trøstede med, som bemeldte Liste (hvorpaa imidlertid hverken Hr. v. la Bourdonnaye eller Delal at findes, og udviser, at Ministrene ikke have skiftet Venner, men at Regieringen overalt vil understøte Roialisternes Bestræbelser. Jdet disse skride til Valgene, opfordres de til at efterligne den tapre Armee, og paa Valpladsens kun have Kongen i Hu, for atter at kunne udraabe: "Seirener vores Man gjør iøvrigt den bemærkning, at den Kongelig Forordning ikke, som i Aaret 1818, er ledsaget af nogen Indledning eller Proklamation angaaende Bevæggrundene, der dengang foregaves at være Chartets Opretholdelse som Basis for Frankerigs Statsborger=Ret og den almindelige Roligheds Garantie. Endnu en Fordeel finder Journal des Debats i Udnævnelsen af de nye Pairs, da Kamrenes Jsolering derved ophæves og Pairerne ved Jndførelsen af et taarigt Kammer opnaae Haab om, at deres Sønner, ligesom i Engelland, kunne vælges til Deputerede, forinden de opsvinge sig til den høieste Statsværdighed Ogsaa er ved en ny Forordning Pairsværdigheden bestemt at skulle gaae i Arv for Kantsleren Dambray, Hertuger, af Tarent, Grev v. Lammoignon o. Fl. paa deres Svigersønner, for Chateaubriand paa hans Neven &c. Naturligviis aabne de saaledes forestaaende Valg en vid Kampplads for de politiske Partier, og det lader sig neppe vente, at Liberalerne ville blive reent udelukte, endskjøndt Man forudseer, at de langt fra ville blive saa talrige, med noget Held at kunne modsætte sig de saare vigtige, og efter deres Begreber Revolutionens endnu tilbageblevne Goder nedbrydende Planer, som ere ivente til næste Møde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Af forskjellige Grunde finder Jndførelsen af et saarigt Kammer saalidet deres som Kontra-Oppositionens bifald, fordi de Første ansee det stridende imod Chartets Aand og Bogstav, og Disse derved ganske betages Haabet og at faae Ministrene hævede af Sadlen og sig selv satte paa deres Plads. Quotidienne giver heri som stedse Prøve paa sin Zelotisme og Forfølgelsesaand, ved at raabe Anathema over Liberalerne, og drive Spot med dem, som Folk, der have stillet sig selv gudenfor Selskabet, og føre et Sprog, Jngen forstaaer. Deres formentlige Opposition - vedbliver den - er ikke national, den er snart tyrkisk, snart russisk og snart engelsk. De have Intet tilfælleds med Nationen, hverken Love, Religion, Politik, det Forbigangne eller det Tilkommende, Frygt eller Haab. - Gud frie ethvert Land fra Patrioter, der kunne føre sligt et Sprog, Ventelig er det samme Slags Mennesker, som korse sig over at General Sebastiani, der opholder sig paa Korsika, kunde haabe atter at blive valgt til Deputeret, og ved denne Leilighed bringe i Erindring, at han var en af de Første, som tog Napoleons Partie 1815, og da han efter i Waterlooslaget underhandlede med de allierede Magter, at alle Kræfter modsatte sig Bourbonnernes Tilbagekomst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Ved den Fest, som Staden Paris d. 23 f. M. gav de fra Spanien hjemkomne Generaler og Overofficerer, blerspiist ved 3 Borde, imellem hvilke prangede 17 Støtter med Seiers-Jndskrifter, og hver Gjæst fandt under finKouvert 5 Medailler, hvoraf de to forestilte Hertugens Jndtog i Madtid, den tredie det befriede Spanien, den fjerde Stadens Fest og den femte var en dobbelt Skuepenge, hvori fandtes en kort Beskrivelse af det spanske Feldttog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Ved Assiseretten i Perpignan forhandles en Sag omet nyt Komplot, hvis Deeltagere beskyldes for at have havt Forandring i Tronfølgen og en Borgerkrig til Hensigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Spanien. Udkastet til Amnestiedekrettet skal være Kongen forelagt den 16 Decbr., men var endnu til den 19de ikke bekjendtgjort. Derimod fandt den 15de en glimrende Tyrefægtning Sted, som Hs. Majestæt beærede med sin høie Nærværelse, og var Øienvidne til at hele femten Tyre dræbtes og ligesaa mange Heste dræbtes eller saaredes. Dronningen bivaanede ikke denne Forlystelse, hvorved Kjæmperne bare Hvidt og Rødt for at betegne den forenede franske og spanske Farve. Amphitheatret var ikke meget fuldt, da Folket, som ellers har en saa stor Forkjærlighed for dette Slags Lystspil, fandt Prisen for høi, hvisaarsag Man ved denne Leilighed maatte savne Raabet; leve den uindskrænkede Konge For de franske Generaler og Følge havde Hs. Majestæt taget 28 Loger. Hr. Ouvrard, som skal have faaet Tienderne i Forpagtning og ved sine Leverancer tjene Penge som Sand, gav samme Dag et brillant Gjæstebud, hvilket Ministrene ogsaa bivaanede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Et andet Skuespil, som ofte forefalder i Madrid, er at see Militser eller National-Frivillige som Misdædere slæbes i omkring fra den ene Øvrighedsverson til den anden, som lide ondt ved at redde de Ulykkelige. Værre gik det forleden i Bilbao, hvor en konstitutionel Militair, som maatte værge sig imod et Overfald af hele 3 slige Stimænd, var saa uheldig med sin Kniv at dræbe den Ene, og for at undgaae Pøbelens Forfølgelse, flygtede ind i den franske Vagt. Her forlangte den ham udleveret, og maatte fordrives med Magt. Men neppe havde 50 franske Soldater, som om Aftenen vilde bringe den Ulykkelige hen til Stadens Fængsel, sat sig i Bevægelse, før Pøbelen trængte ind paa den, rev den Konstitutionelle fra Vagten og massakrerede ham, ved hvilken Leilighed flere Personer bleve saarede. Det er nu befalet alle Militser eller Konstitutionelle at være i deres Qvarteer for det bliver mørkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
General-Direktoren for Politiet i Madrid har befalet, at der skal optages nøiagtig Liste over Personerne af enhver Familie samt deres Moralitet. Ethvert Tiende, skal melde, naar det skifter Tjeneste, og ingen Jndvaaner maa huse nogen Ven eller Slægtning, uden derom at gjøre Anmeldelse. Hvo som vægrer sig for at lade sit Navn antegne, skal ansees mistænkelig, og Jngen, hvis Navn, savnes paa Listerne, kan faae Pas, stædes til Opvartning o. del. Troessoldaterne vægre sig endnu stedse for at adlyde Regjeringens befaling om at forføie sig hjem, og Baron Er og les, som ikke har kunnet sætte sin Krig igjennem med at faae den øverste Civilbestyrelse i Barcellona, har indsendt en Adresse til Kongen fra Armeen i Catalonien, der vel er i meget ærbødige Udtryk, men dog tillige giver den, som det skulde synes, overflødige Erklæring: at hans Hær aldrig vil foreskrive Love, men bevirke deres Efterlevelse. Til Gardens og Armens Organisation er oprettet en Militair=Junta, hvori Hertugen af Jnfantado, Baron Eroles, Grev de Espagne og Ulmann have Sæde, og Pengene begynde at blive mindre sjeldne i Madrid, da baade de Franske have sat mange i Omløb og endnu nylig en stor Transport er ankommen, der skal være bestemt til den nye Armee. For at give Geistligheden et Beviis paa sin Høiagtelse, har Kongen uddeelt Ordener til et stort Antal Erkebiskopper, ligesaa og til flere Generaler, hvoriblandt Eroles og C. O. Donnel. Endvidere er stiftet en ny Orden for dem, som have udmærket sig i at stride for Legitimiteten, Religionen og Staten. Samme bestaaer i en guldbroderet Stjerne paa hvid Grund, med et rødt Kors i Midten og oventil en Krone med Jndskrift: "af Kongen for Troskab,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Amerika. Haabet for Spanien at tilbagevinde sine Kolonier bliver med hver Dag svagere, og har atter lidt et føleligt Knæk ved Efterretningen om det vigtige Porto Cabellos Jndtagelse. Samme blev den 8 Novbr. om Morgenen angrebet af Patrioternes Armee under Par, og Bermudez, og var inden Aften indtaget. Alt, hvad der gjorde Modstand, maatte springe over Klingen, og strax i Slagets Begyndelse faldt den spanske General Calzada og Oberst Carrera. Fortet ved Jndløbet til Havnen maatte to Dage efter overgive sig, og Besætningen skikkes til Cuba. Saaledes ere Spanierne nu aldeles fordrevne fra det Columbiske Gebeet, hvilket kommer heel ubeleiligt for de spanske Rustninger paa Cuba. Puerto Cabello er at betragte som det Amerikanske Gibraltar og kunde endnu længe have gjort Modstand, hvis det havde været forsynet med Levnetsmidler eller faaet Forstærkning af Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Kapitain Willes har nu forladt Buenos Ayres efter Anmodning af de brittiske Kjøbmænd, som dyrt have maattet betale for hans Paastaaenhed. En brasiliansk Eskadre blokere Montevideo fra Søsiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Saalænge indtil den nye Tarif er udkommen, er Udførselen af Guld og Sølv tilladt fra Mexico, imod en Afgivt af 1 1/2 Procent af det første og 3 Procent af det sidste. De forenede nordamerikanske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Den 1 Decbr. aabnede Præsidenten Monroe Kongressen i Washington med en vidtløftig Tale, af hvis politiske Deel følgende er det Væsentligste. Grændse=Berigtigelserne med Storbrittannien, som ifølge Genter Traktaten skulde forelægges en venskabelig Magt til Afgjørelse, har Man fundet rigtigere at afgjøre ved indbyrdes Underhandling. Det samme gielder om Handelsforholdet med de Engelsk Amerikanske Kolonier. Derimod have Underhandlingerne med Frankerig, især om Godtgjørelse for Kaperier og Konfiskationer, endnu intet ønskeligt Udfald havt. Med Rusland og Engelland underhandles om Nordvestkysten, og den Nordamerikanske Regjering har ved denne Leilighed villet vise, hvor stor Priis den sætter paa Keiser Alexanders Venskab; men tillige antaget som Princip, at det uafhængige Fastland af Amerika ikke meere maae betragtes som Kolonier af nogen Europæisk Magt. Gesandterne ved andre Stater er det paalagt at gjøre Forslag om den Afrikanske Slavehandels Afskaffelse. Ligesom Frankerig ved Krigens Udbrud mod Spanien erklærede, ingen Kaperbreve at ville udgive, eller overalt afbryde Handelen undtagen i Tilfælde af lovlig Blokade, tør Man haabe, at det samme vil blive Regel for alle store Magter i tilkommende Søkrige. Ministre ere udnævnte til Columbien og Buenos Ayres. Over den Nordamerikanske Gesandts Bortviisning af den franske Eskadre for Cadix er ført Klage ved den franske Regiering, som et Brud paa Folkeretten. Fra den 1 Januar til 1 Septbr. have Statsindtægterne været 16 Millioner og Udgivterne kun noget over 11 Millioner Dollars. Hvis Man beholder Fred, kan hele Gjelden være indfriet til Aar 1835. Grækerne fortsætte med Held deres Frihedskamp og den hele civiliserte Verden tager inderlig Deel i deres Vel. Har vel ingen Magt endnu erklæret sig for dem, saa har heller ingen taget Partie imod dem. Man har Grund til at troe, at deres Fiender have tabt Herredømmet over dem, og at Grækenland vil tilbagevinde sin Uafhængighed. Uagtet de store Anstrængelser, som fandt Sted i Spanien og Portugal, for at forbedre Folkets Tilstand i disse Lande, og som syntes styrede af et overordentligt Maadehold, er Resultatet faldet ud imod al Forventning. "De forenede Staters Borgere - siges til Slutning - ønske alt Godt for deres Medmenneskers Frihed og Lykke hiinsides det Atlantiske Hav men Vi tage aldrig Deel i de Europæiske Magters Krige, hvilket ikke heller passer med vor Politik. Kuns naar Man truer med at angribe vore Rettigheder, hævne Vil Fornærmelser. Med hvad der foregaaer paa vorsk egen Halvkugle staae Vi derimod inødvendig, Berørelse. J denne Henseende er de allierede Magters politiske System, som en Følge af Regjeringsformen, væsentlig forskjellig fra Amerikas; men til at forsvare vor egen, der har kostet saa meget Blod og Penge og under hvis Beskyttelse Vi ere saa usigelig lykkelige, er hele Nationen beredt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Jtalien. Atter er i Neapel opdaget en ny Sekt Karbonarer under Benævnelse af Neapels-Ordenen, som havde fine Decempirer, Senatorer og Konsuler, og hvis Plan skal have gaaet ud paa at ville styrte Regjeringen og oprette en Republik. Dens Overhoved var en vis Minichini, tilforn Artillerie-Sergeant, som alt spilte en Rolle i Opstanden 1820 i Salerne. En Militair=Kommission har imidlertid gjort kort Process, og dømt ham samt den anden Konsul, en Hattemager ved Navn Esposito, til Galgen, og de øvrige Medlemmer, 11 i Tallet til 19 Aars Slaverie. Dødsstraffen blev den 5 Decbr. exeqveret paa Minichini, Hattemageren derimod, for sine vigtigste Bekjendelser, anbefalet til Kongens Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Tydskland. I Würtemberg er de Deputeredes Kammer udsat til den 1 Marts Med det første Kammer er det overflødigt, da sammes Medlemmer, som næsten bestaae af Mediatiseid rede, vedblive ingen Deel at ville tage i Lovgivningen, saa let længe Kongen ikke vil erkjende Gyldigheden af deres Paastand, hvorfor hidtil kun 15 af dem ere indtrufne til Stuttde gardt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
J Forbundsdagens Møde den 24 Decbr. gjorde 1. Præsidial=Gesandten atter opmærksom paa Nødvendigheden, af en almindelig Lovgivning for Sager, som vedkomme Forbundet, efter de almindelige Forbunds=Principer og Statsretten; men tillige, hvor betænkeligt det var, ved Alt hvad Rigtigt og Falskt, der af de Lærde skrives om Forbundsretten, at hylde nogen særskilt Authoritet, og saa 11 ledes i Publikums Øine sauktionere hine Lærebøgers, Præsidium tvivlede derfor ingenlunde om, at Forbunds-Fori samlingen jo vilde finde sig opfordret til slig en Erklæring &c. Hertil var den og strax villig og erklærede eenstemmig: at den høie Forbunds-Forsamling i de her udviklede Grundsætninger kun gjenfandt sine egne; den vilde derfor, ikke inddrømme hine nye Forbundslærdomme og Theorier nogen indvirkende Anthoritet paa Forbundsbeslutningerne, men troede iøvrigt, med fuld Tillid at kunne indstille til Forbundsregjeringerne Omsorgen for, at hine Lærdomme ikke fandt Jndpas paa deres Skoler og Universiteter, og at derved falske og urigtige Synsmaader om Forbundets egentlige Forhold udbredtes o. s. fr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-05
Sverrig. J den Tale, hvormed Kongen sluttede Rigsdagen, gjorde han blandt andet opmærksom paa, hvor snart Friheden, forsvinder, naar Regjeringen ikke er beklædt med tilstrækskelig Magt til at overholde Lovene, hvorpaa Europas meest blomstrende Stater giver Exemplet. Naar Staterne, rystes, er det Folket, som tilsidst lider meest derved.