Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-29
Stemningen er endnu paa mange Steder i Frankerige sværmende for Napoleon, saaaledes i Lyon og Dauphine, man tilstaaer at det Bourbonske Huus har utallige Fiender imod sig, og man betragter Landet som en Vulkan, hvoraf man kan vente et almindeligt og frygteligt Udbrud, saasnart de Allierede Armeer engang bortdrage. J Fæstningen Landau har man den 15de August celebreret Napoleons Geburtsdag ved Artillerie=Salver; mange af de Franske Fæstninger, som endnu ikke ere overgivne, plante en rød Fane; man betragter den, ligesom de røde Nelliker, som et hemmeligt Tegn paa Hengivenhed for Napoleons Parthie; mangfoldigt Preussisk Artillerie afgaaer nu ogsaa til Frankerige for at beleire disse Fæstninger. De Badenske Tropper skal beleire Huningen. Preusserne har nyelig besat Laon; Prindsen af Emühl, som man lader dette Navn, er i Paris, Marschal Macdonald commanderer den 45,000 Mand stærke Loire-Armee; det er tydeligt at see, den har underkastet sig Kongen, og rimelig er den største Deel af den Modstand, som de Franske Krigsfolk endnu vise, en Følge af en Aftale med Regjeringen; der maae give sig en Modstand tilkjende, for at give Fredsunderhandlingerne nogen Vægt. Hvem kan kjende disses Gang, hvad er det som Aviserne fortælle os derom andet end som Formodninger og Rygter, sidst hedte det at Frankerige skulde forblive udeelt og især at Rusland og Engelland skulde have interesseret. sig derfor, nu hedder det, at Engelland har ved sin Gesandte Wellesley Pole ladet erklære: at Frankerig, maae nødvendig svækkes ved Aftrædelser, at det er især ønskeligt for Engelland, og at en saa gunstig Leilighed dertil som denne, kommer maaskee aldrig mere. Talleyrand og Fouchs skal vel søge at afværge det, men de skal havt saa store Vanskeligheder derved, at de skal have raadet Kong Ludvig den 18de at underhandle personlig derom med de høie Souverains; de Engelske Blade besvære sig ogsaa heftig over disse Franske Ministre og Fyrst Blücher skal have udbragt den Skaal ved et Giestebud, som Hertugen af Wellington gav i Paris: Maa kun de Frugter, som ere erhvervede ved Armeernes Sværd, ikke igjen tabes ved Ministrenes Penne. Det seer ud, som de Allierede Armeer vil endnu længe forblive i Frankerige; thi de udbrede sig stedse videre over Landet og besætte de afsides Departementer. Engellænderne har saaledes besat Calais. – Russerne har villet besætte Cherbourg, men Commandanten vil kun overgive den til de Kongelige Tropper. Af Frankeriges 87 Departementer besættes de 62 af de Allierede. Den Preussiske Statsraad Rippentrop har erklæret: at det ikke er sandt, at den Contribution af 100 Millioner, som er paalagt Paris, skal nedsættes til 8 Millioner, og at de Udskrivelser, som de Franske har tilladt sig at gjøre i Rusland og Preussen, ikke berettige dem til en saadan Nedsættelse. – Kong Ludvig den 18. har ved en Ordonnanz af 17de Aug. udskrevet en Contribution paa hele Frankerige af 100 Mill. Franker, for at fordeele Krigens Byrder meere lige paa alle Landets Jndvaanere, hvori han siger: at han ikke har frie Raadighed paa nærværende Tid til at lindre de Lidelser, som trykker hans Folk, at disse Ulykker kunde have været undgaaede, men at han ikke vil gjøre sine Undersaattere nogen Bebreidelse. Obersten Labedoyere, som gik først over med sit Regiment til Napoleon, er nu dømt til Døden ved en Krigsret; Forhøret har tildraget sig en stor Opmærksomhed og den almindelige Medlidenheds Stemme viser sig til hans Fordeel. Touren kommer nu til Ney, Drouet og flere arresterede Generaler. - Man fortæller: at den berømte Republikaner Carnot skrev til Politie Ministeren Fouchssom med ham var Medlem af Regjerings-Commissionen, og siden gik over til Kongens Partie, da han i Følge Forordningen af 24de Juli skulde forlade Paris, den lakoniske Billet, Forræder, hvor kan jeg begive mig hen? – Fouche svarede ligesaakort, hvorhen Du vil, Dummerhoved. (det kommer nu an paa hvad der bider bedst). Naar der har været en stor Jldebrand, saa er det naturligt, at Jlden længe glimrer i Asken, saaledes skal det være uroeligt i den nederste Deel af Calabrien, hvor Levningerne af den opløste Neapolitanske Armee ere henflygtede, men forresten tegner det ypperlig til Fred; hvilken især maae befordres ved den beundringsværdige Moderation, som den Østerrigske Regjering udviser, der nu virkelig har leveret Paven de Legationer tillaage, som vare lagte under Kongeriget Jtalien, og hvorved han har faaet alle sine Stater igien. J Engelland sættes alting paa Fredsfod og man søger at indføre de største Besparelser i alle Forvaltningsgrene. Allene med Regjeringen i Portugal har Engelland nogen Misforstaaelse; Marschal Beresford har fragtet et Skib for at gaae til Rio Janeiro og besvære sig over Regentskabet, især fordi det vægrede sig ved at afsende et Troppecorps imod Bonaparte, forgiæves havde Marschallen forlangt af Regentskabet, at det skulde udruste en Fregatte til hans Afreise (den Portugisiske Regiering er i en stor Forlegenhed; forbliver den i Brasilien, saa kan den forvente at der vil opstaae en stor Misfornøielse i Portugal, da Moderlandet ikke kan taale at betragtes som Colonie; og forlader den Brasilien, hvor desuden dens Silling er langt mere uafhængig end som i Europa, saa har den al Grund til at befrygte, at Brasilien vil følge de Spanske Coloniers Exempel og gjøre sig uafhængig). Gjæringen i de Spanske Colonier er desuden frygtelig; uagtet den Spanske Expedition har indtaget Staden Chartagena, saa sværme dog Kapere derfra omkring i Havet og borttage alle Spanske Skibe, som gaae uden Convoy, endog en Spansk Krigskonnert, som afgik med Depescher fra Cadix til Vera-Cruz har de bemægtiget sig Brevene fra Buenos Ayres, rækte til den 23de Mai; man veed nu for vist, at den sidste Spanske Expedition, som er afseilet fra Cadix er bestemt dertil, at den har Ordre at blokere Kysterne strængt, og at indføre det gamle Colonial-System, eller at hindre Adgangen til Colonierne for alle andre Nationers Skibe. De Engelske Kjøbmænd der ere derfore advarede og de Engelske Krigskibe har faaet Ordre, til at gjøre Koffardieskibene Biestand. Den Republikanske General Rondean har besat Tordens rigeste Sølvbjergværk, Potost i det Pernanske (det bliver vanskeligt for Spanien at betvinge denne mægtige Kolonie.