JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Kjøbenhavns Børs den 22 October. Cours. Hamb. 2 M. 702, a vista 710. Amsterdam 2 M. 642, a vista, . London 2 M. 32 3/4 Rbdlr. Spec. 710. - Specier solgtes til 42 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 pr. 100; Oblig. 77 a 78. Norske Sedler 31 1/2 a 32. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod Vand- Trettende Aargang. No. 86. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 October 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Physisk og chemiske Forelæsninger. Technisk Chemie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
J de første Dage af næste Maaned agter jeg at begynde Forelæsninger over den techniske eller anvendte Chemme, med færdeles Hensyn paa de Gienstande, der meest kunde være Fædrenelandet vigtige. Da jeg har erfaret, at denne Videnskab, der har hævet den engelske, franske og paa mange Steder den tydske Kunstner til en saa høi Grad af Fuldkommenhed, hos os, til Fædrenelandets Tab, alt for ofte miskjendes af dem som den især vilde være nyttig, saa troer jeg at burde tilføie følgende Oplysning. - Den anvendte Chemie har ingenlunde til Hensigt at lære nogen de Arbeider og Greb, hvorom en Haandværksmand eller Fabrikmester bedre kunde underrette ham; men den lærer ham de Naturkræfter og Naturvirkninger at kjende, hvorpaa de i Værkstederne foretagne Arbeider beroe. Den viser herved den arbeidende Borger og Landmand hvorledes han skal forbedre sin Haandtering, og adle den til tænksom Kunst: Den lærer Handelsmanden hvorledes han skal prøve og bedømme mange Varer, og hvorledes han ofte kan sikkre dem mod Forderv. Den giver Cammeralisten en Oversigt, der sætter ham i Stand til at lede, ofte at vække betydelige Kræfter i Staten: og den glæder det dannede Menneske i Almindelighed ved Jndsigten i en vidtomgribende Anvendelse af den menneskelige Skarpsind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Uagtet de der anmældte Forelæsninger udstrække sig over alle Videnskabens Hoveddele, skal dog Plantechemien der behandles med fortrinlig Udførlighed, da dennes Jndflydelse paa Bryggerie, Brænderie, Bagerie, Eddikefabrikation, Farverie, Garverie, Sæbesyderie . s. v. er saa betydelig. Disse Forelæsninger skulle holdes hver Onsdag og Løverdag Aften, fra Kl. 6 til 8. Adgangen forudbetales med 30 Rbdlr., dog kunne Uformuende erholde den frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Experimentalphysik. J en anden Række af Aftenforelæsninger agter gjeg at foredrage hele Experimentalphysiken, med særdeles Hensyn paa saadanne Videnskabsvenner, ber blot ville giøre sig bekjendt med denne Videnskab, som en Bestanddeel af de Kundskaber intes dannet Menneske gjerne vilde savne. Den mathematiske Deel, saavel af Bevægelseslæren som af Læren om Lyset, skal derfor i disse Forelæsninger saa vidt mueligt vorde bygget paa den naturlige Mathematik, hvoraf ethvert tænkende Menneske, uden besynderlig Anviisning allerede besidder meget, og som et dertil sigtende Foredrag end mere kan udvikle og forøge. Chemiens Hovedlærdomme, hvori nu ogsaa Læren om Electricitet, Galvanismus og Magnetismus tillige indbefattes, optages, i Følge Sagens Natur ogsaa i disse Foredrag. De her anmældte Forelæsninger holdes 3 Gange ugentligen, fra Kl. 6 til 8 om Aftenen. Adgangen forudbetales med 30 Rbdlr., men kan erholdes frit af Uformuende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Theoretisk Chemie. Foruden ovenanførte tilbyder jeg endnu Forelæsninger over den almindelige theoretiske og experimentale Chemie; men da Aftentimerne besættes med andre Forelæsninger ønskede jeg, at de der ville deeltage i disse enten skrivtligen derom vilde underrette mig, eller behage at møde i min Forelæsningssal i Thotts Palais paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Bredgaden, Torsdagen den 31 October Kl. 1, for at træffe Aftale angaaende de beqvemmeste Timer. Forstehemie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Da Forstchemien studeres af Adskillige med Hensyn paa deres særdeles Bestemmelse, saa agter jeg ogsaa at holde Forelæsninger over denne Videnskabsgren. De Herrer som heri ville deeltage indbydes til et Møde i min Læsesal i Thotts Palais næste Onsdag om Formiddagen Kl. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Man tegner sig til de allerede bestemte Forelæsninger enten hos mig selv i Drønningens Tvergade No. 401 Litt. B., tæt ved Kronprindsessegaden, eller hos Herr Universitetsboghandler Brummer paa Østergade, hos hvem ogsaa Adgangskort ere henlagte. H. C. Ørsted. Peter Klims overjordiske Reise, udgivet, og med historisk philosophisk politiske Anmærkninger forsynet, af hans Ven og Frænde Andreas Klim. Første Capitel. Jeg er født i Kjøbenhavn, d. 14de Juli 1774, af fattige, men meget skikkelige Forældre. Min Tabet derimad var føde i det Land, som en Dia ter kaldte "Kjæmpers Fødeland, men da Digtere i Almindelighed have et Privilegium, som de kalde ficentia poetica, d. c. Frihed til at sige hvad de ville, naar det kun siges paa Vers, saa har jeg aldrig bekymret mig om denne Kjæmpebyrd, aldenstund jeg selv kun holder 2 Alen 13 Tommer, en Høide, der i vore Dage neppe er nok til en Tambour eller Piber, mindre til en Kjæmpe Paa Mødreneside nedstammer jeg fra den berømteste blandt alle Klokkere, Niels Kiim, hvis Navn, er blevet udødeligt ved hans i alle levende Tungemaal oversatte underjordiske Reise ; paa Fædre ude, ortimod, var født i ori Land, som en Digter kaldte "Kjæmpers Fødeland, men da Digtere, i Almindelighed have et Privilegium, som de kalde ficentia poetica, d. c. Frihed til at sige hvad de ville, naar det kun siges paa Vers, saa har jeg aldrig bekymret mig om denne Kjæmpebyrd, aldenstund jeg selv kun holder 2 Alen 13 Tommer, en Høide, der i vore Dage neppe er nok til en Tambour eller Piber, mindre til en Kjæmpe Paa Mødreneside nedstammer jeg fra den berømteste blandt alle Klokkere, Niels Klim, hvis Navn, er blevet udødeligt ved hans i alle levende Tungemaal oversatte underjordiske Reise *); paa Fædre*) Skulde nogen Nordin eller Nouredin, nøgen Fant eller Fan, falde paa at ville bevise, at der aldrig har existeret nogen Niels Klim, med samme vægtige Grunde, som man nyligen har bevist, at Saxo Grammaticus ikke selv havde skrevet sin Kronike, og at baade denne og Taciti Germania vare sammensmeddede i nyere Tider, da skal jeg nok vide at stoppe Munden paa saadanne Hexemestere og Dæmoner, og med de meest uomstødelige Beviser godtgjøre, at bemeldte min berømte Navne endnu den 2den Januari 1672 var velmeriteret Klokker til Korskirken i Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Hvad Troværdigheden af hans meddeelte Efterretninger om hans underjordiske Reise angaaer, da har man Sort paa Hvidt derfor i den berømte Licentiat Ab Jndagines philosoph. u. physik. Ab handl. uder verschiedene Materien aus den Reiche der Natur, Nürnberg 1784, Oct, Pag. 228129, hvor han udtrykker sig saaledes: "Et Hovedspørgsmaal er i Henseende til den hele Jordklode endnu at opløse, nemlig dette har Naturen noget Sted ladet være Aabninger eller Lufthuller, som gaae igjennem hele Jordskorpen til den almindelige Midhule? Dette Spørgsmaal er vanskeligt at besvare, man kan vel ikke ganske tilforladeligen bekræfte det; dog kan man aldeles ikke heller benægte det; thi der skal ved Bergen i Norge, ved et besynderligt Tilfælde være fundet saadan en Aabning, imellem tvende høie Klipper, da en Baccalaurens Theologi, som kalder sig Niels Klim, i Aaret 1665, foretog sig at ville undersøge den dybe Hule, som var derunder, og til den Ende ved fire Dagleiere lod sig hidse ned; men da Rebet gik itu, faldt han igjennem, og kom ned i en meget stor og viid Hule, hvor han traf en Soel tilligemed en Planet, som han kaldte Nazar. Omstændighederne og Personerne, som han nævner derved, gjør Fortælnesidde derimod forsaavidt man i deslige Tilfælde kan have apodictisk Vished, fra Hr. Lars Larsen, Sognepræst ved Korskirken i Bergen: en Mand, der, uden nogensinde at have lagt an paa at skyde Udødelighedens Phoenix, dog virkeligen rammede den, ved at lade trykke en over salig Hr. Kjøbmand Holger Holgersen holdt Ligtale, der skaffede ham en Plads blandt lærde Mænd i det Worm ske Lexicon. Hvorledes min Slagt siden er bleven om og forplantet, lader sig ikke letteligen bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Min Oldemoder skal vel engang have eiet en paa Pergament skreven Stammetavle, hvor hver Green, hver Qvist, hver Vandgreen af den Stamme, fra hvilken jeg er udsprungen, omstændeligen skal have været beskrevet, lige fra Patriarchen Noahs Tider, og hvoraf store Genealoger endog have villet bevise, at den Klinske Slægt nedstammede i ligeLinie fra en mongolisk Prinds, der, i Selskab med den asiatiske Odin, gjorde Reisen til Cimbrien; men Alt dette er kun Conjecturer, som maae overlades til lærde Historiegrandskeres nøiere Undersøgelse. Nok er det, jeg er født i Didrikbadskjærs Gang, døbt i Rundekirke af salig Hr. Peer Madsen, og fik i Daaben det Navn Peter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Hvad vor Børnelærdom angaaer, da kunne vi Børn rigtig nok ikke sige til hvilken Slægt Skrud tudsen hører, hvorledes Planterne befrugtes, hvor langt Jupiter er fra Jorden, hvor mange Alen Colossen ved Rhodus var høi, og flere saadanne Ting, som vor Tids Ungdom veed at opregne paa sine Fingre; men derimod vidste vi saa meget, som mange af Nutidens Ungdom ikke veed, f. Ex. at kjende Rug fra Byg, et Lam fra en Væder o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags Aftes stod afdøde Biskop N. C. Balles Liig paa Parade i hans Svigersøns, Etatsraad og Notarius Publicus Olsens Bolig paa Gammeltorv. En utallig Mængde Mennesker stimlede til, for at see den forklarede Olding for sidste Gang. Ved Hovedet af Kisten laae den Afdødes Ordenstegn. Paa Pladen af Kisten læstes følgende, af Biskoppens Svoger, Hr. Kammerherre Lindencrone, forfattede Paaskrift: Med fuld og fast Overbeviisning. om sine Pligters trolige Opfyldelse, og om sin usvigelige Troskab. imod Gud, Konge og Fædreland, nedlagde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
den redelige, virksomme, godmodige og menneskekjerlige Dr. og Biskop Nicolai Edinger Balle, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, Deres Kongl. Majestæters og de Kongl. Herskabers Confessionarius, sin brudte Stav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
J Gaar Middags Kl. 12 1/4 blev den høiærværdige Oldings Lig bragt til sit Hvilested. Hele Hovedstaden var i Bevægelse, og, under Klokkernes Ringning, begyndte Toget saaledes: Liigvognen, der kjørte tom, var forspændt med 6 Heste. Herpaa fulgte Liget sølv, baaret størstedelen af Studerende og udre Hædersmænd. Efter Liget fulgte en meget stor Deel af de her i Staden Studerende, og foran Liget bar Provsten paa Regentsen, Hr. Professor Nyerup, den Afdødes Ordenstegn. Foran i Følget saars Deres Høiheder Prinds Christian og Prinds Ferdinand, efter Dem den Afdødes Slægtninger, og derpaa endeel af Statens høie geistlige og verdslige Embedsmænd, samt andre Hædersmænd. Følget bestod af henimod 400 Personer. En stor Deel af samme vare fra Landet komne til Hovedstaden, for at bevidne Danmarks første Sielebyrde den sidste Hæder. Omtrent i 1 1/2 Time varede Liigprocessionen paa Veien fra Liighuset til Trinitatis Kirke, hvor Liget modtoges ved Kirkeporten med en Psalme. Fra Orgelet blev for Talen afsjunget nogle Vers. Derpaa fremstod Hr. Dr. og Biskop Münter, og holdt en rørende og kraftfuld Tale ved den Afdødes Kiste, tilden hedengangnes Minde, hvori Hs. Høiærværdighed med livlige Farver og rørende Træk skildrede den Afdødes Fortjenester af Religionen, Videnskaberne og Statin, og viste hvorledes han har lært at høiagte ham i en Række af 40 Aar, baade som Lærer, Ven og Ordensbroder. Efter Talen blev en Psalme sjunget fra Orgelet, hvor paa Hr. Pastor N. F. S. Grundtvig fremtraadte, og tilden Afdødes Fortjenester fremsagde en skjøn Tale, hvori han skildrede, hvad Manden havde virket. Herpaa fulgte en Slutningssang af Menigheden. Liget blev derpaa bragt til St. Petri Kirke, hvor det blev bisat, og Høitideligheden endtes med en passende Sang. Klokken omtrent 3 var Sørgehøitiden forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
J Gaar, den 25de October, holders en extraordinair Generalforsamling, i det Kongel. octroyerede Asiatiske Compagnie. Først oplæstes det, af 38 Jnteressenter undertegnede, til Directionen indkomne Forslag, hvorvidt Medlemmer af den bestandige Direction maatte deeltage i private Expeditioner. J dette Forslag forestilledes Directionen, at det kunde være gavnligt og hensigtsmæssigt, at under Compagniets nærværende Stilling hvert Medlem af Directionen om og i Fremtiden paa Ære og Samvittighed forpligtede sig til, ikke at deeltage i private Expeditioner. Den bestandige Commission havde i den Anledning afgivet sin Betænkning, som blandt andet indeholdt følgende Grunde for Forslagets Uantagelighed, nemlig, at saadant deels vilde afholde saakyndige Mænd fra at være Directeurer, som desuden er et frivilligt Kald, deels ikke vilde være anvendeligt, da den ostindiske Handel er fri. - Til Directeurer med de allerede værende (Hr. Justitsraad Klingberg og Hr. Major og Grosserer. Selmer) valgtes Hr. Grosserer F. Tutein, Preussisk General-Consul, og Hr. Conferentsraad C. Hauser, begge Handels kyndige, den første havde 103, og den anden 68. Stemmer. Adskillige af de i Convocationssedlen til Directeurer foreflagne Jnteressenter, havde udtrykkeligen frabedet sig denne Ære. - Directionen blev derpaa bemyndiget, efter den bestandige Commissions Betænkning, at optage et Laan, stor 300,000 Piastre, for dermed at begynde nye Hindelsexpeditioner. Dette Laan, vil blive negotteret og optaget i Udlandet, imod at give Sikkerhed, derfor, hvilken Sikkerhed allerede er anviist. Saaledes vil dette høistmærkelige Handelselskab atter komme til at føre Handel, hvormed der til næste Foraar vil kunne gjøres Begyndelse. - Den nye Octroy ventes dagligen, og den kan ikke længe, udeblive, da den nu gieldende Octroy udløber den 14de Januari førstkommende. Man kan her paa det bestemteste forsikkre, at den unge Dame, der nyligen er bleven helbredet ved den dyriske Magnetisme, ikke, som udenlandske Blade berette, har havt nye Anstød af sit forrige Sygdomstilfælde, men at hun befinder sig aldeles sund og vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
(Jndsendt til Redacteuren af Slagelse Avis.) Kiere Hr. Redactur .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
I Anledning af det i No. 127 af Deres Avis fra Skilderiet indrykkede Stykke, om de paa Bjerg bye Mark fundne Guldringe, være det mig tilladt at meddele et Par Berigtigelser. Anmelderen, som er et Øienvidne, siger: "At kun den ene (Ring), nemlig den tyndeste, ikke alle tre, kan udvides i Midten." Ogsaa jeg tog disse Ringe i Øiesyn i den korte Tid, de beroede her hos Hr. Borgemesteren, og deres eensformige Dannelse, uagtet Ulighed i Tykkelse, var just det som tildrog sig min Opmærksomhed i det Qvarteerstid, jeg havde dem i mine Hænder. Alle tre Ringe ere i Form af en lukket Hesteskoe, eller som en Circle, der har mistet et lille Segment; og i Midten af hvis Chorde Peripheriens aftyndede Ender, forsynede med udarbeidede hule Skaale, støde ganske tæt sammen, og ved Sammenstedningen gjøre en Knop lig en Knude paa Ringen. Heri ere de alle tre eensdannede; blot, at ligesom Ringene ere forskjellige af Tykkelse, ere Knuderne eller Skaalene det ligeledes. Ved de større Ringe behøvedes formedelst deres Tykkelse og større Elasticitet mere Styrke for at aabne dem. Da jeg just herpaa henvendte min Opmærksomhed, bleve de i fleres Nærværelse aabnede saa meget, at jeg kunde føre en smaal Kniv imellem Skaalene, men saasnart den udspændende Kraft løsnedes, gik Skaalene strax sammen igien; at de altsaa af Jagttagere kunne ansees ikke at kunne udvides, viser Arbeidets Nøiagtighed og Fuldkommenhed. - Saavel disse Ringes ulige Tykkelse, som at de ere udvidelige, men dog elastiske nok til igjen at klemme sammen, lader mig formode: at de have været til at bære paa Armen og alle paa een Arm. - J Jndien har Jeg vel ofte seet Baljaderer (Dandserinder), andre Fruentimmere, ja endog Mandfolk, at bære svære Ringe saavel om Armene som om Benene, og efter Personernes Formue af Guld (endog besat med ægte Stene, af Sølv og af Glas, og mange Ringe, baarne paa een Gang, af forskjellig Størrelse, hvilke ligeledes ere overskaarne, og altsaa udvide lige, men tillige elastiske. Saadanne Ringe bæres ikke paa Hænderne, som Anmelderen har ladet sig fortælle, de Smykker som bæres bag paa Haanden ere af en ganske anden Dannelse. At saadanne Ringe undertiden hænge om Jndianerindernes Haandlede, antager jeg at være en Følge af at de lide ned, især ved Dandserindernes Bevægelser med Armene. Ogsaa bæres og bruges i Jndien de slangeformige glatte Ringe; men dog meest om Benene; jeg erindrer nu ikke bestemt, om Jndianerindernes Armringe have just eens Dannelse med de Fundne. Mærkeligt vilde det være om ogsaa herved skulde opdages et fornyet Beviis for Old=Nordens Nærmelse i dette, som i andet mere, til Jndiens uforandrede vedbeholdte Fortids Skikke, Sæder, Sprog, Begreb og sammes identificerede Former. - Uagtet nogle flere i samme Anmeldelse henkastede Tanker kunde foranledige adskillige bemærkninger, vil jeg her ikke tillade mig at optage et større Rum, i hvorvel jeg, som et Øienvidne baade her og en halv snees Aar i Jndien, troede ikke at burde tilbageholde det Anførte - Slagelse den 22de October 1816. N. S. Fuglsang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
(De af Hr. Pastor Fuglsang her fremsatte Oplysninger maa upaatvivleligen glæde enhver Elsker af sædrenelandske Oldsager. Men Hr. Pastorens bemærkning, at de større Ringe ikkun kunde aabnes saa meget, at man kunde føre en smal Kniv imellem Skaalerne, synes at bekræfte den af Anmelderen i Skilderiet fremsatte Formodning, at disse Ringe - en i Grunden maaskee alt for ugentlig Benævnelse - neppe ere blevne brugte som Armringe; thi man kan ikke forudsætte, at den, der skulde tage dem paa, hver Gang har benyttet sig af et Redskab til at lukke dem baade op og til Men denne Sammenføining synes at forudsætte, at man paa den Tid, Ringene bleve forfærdigede, i det mindste der, hvor de bleve gjorte, ikke kiendte til Lødning; uden at dette beviser Arbeidets Fuldkommenhed, som Hans Velærværdighed anfører. - Det bliver iøvrigt endnu et stort Spørgsmaal om disse saakaldte Ringe ere nordiske; det Sted, hvor de ere fundne, gjør det i det mindste ikke usandsynligt, at de er bragte herind fra andre Lande som Krigsbytte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Mariboe, den 17de October. Jdag har det yndigste Efteraarsveir, som man nogensinde kan ønske sig, smillet os imøde. Vintersæden er nu lagt, og for det meste under saare gunstige Omstændigheder. J det øvrige skjepper Kornet ikke synderlig i Aar. Om den lollandske Efteraarsfeber høres næsten Jntet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Mariboe, den 21de October. Den 15de October d. A. blev funden i Gaardmand Hans Rams Lade i Maglemær, under Grevskabet Knubtenborg, en ubekiendt død Mandsperson, under noget Korn; hvor han havde lagt saa længe, at han allerede var gaaet i Forraadnelse. Jfølge det desangaaende optagne Forhør, i Forbindelse med den afholdte Synsforretning af Stiftsphysicus, kunde ikke skjønnes, at ham var tilføjet nogen Vold, men da af de Papirer, som fandtes hos ham, erfaredes, at han i Aaret 1814, som finds svag, havde været modtaget paa Bidstrupgaard i Sjælland, under Kjøbenhavns Fattigvæsen, er det at formode, at han i Mørket har listet sig ind i bemeldte Lade, hvor han pludselig er død af et - J forrige Uge ankom levende Slagtilfælde. Torsk her til Mariboe fra Femern, der solgtes for 4 Rbmk. Pundet. - Ved Sognestevne i Hillested den 20de dennes blev budt 10 Rbd. 3 Mk. for en Tønde Byg og 5 Rbd. 3 Mk. for en Tønde Havre. - Fra Kjøbenhavn bydes saagar 7 Rbd. for en Tønde Havre. - Ved Bandholm byder man 24 Rbd. for en Tønde Hvede. Enhver Embedsmand, der har Gage af Hovedcassen, faaer allernaadigst i Gratiale 50 Rbd. N. V. for hver 100 Rbd. S. V. indtil 1200 Rbd., og hver Pensionist ligesaa 25 Rbd. N. V. pr. 1000 Rbd. S. V. indtil 1000 Rbd. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Nakskov, den 17de October. Fra den 12te til den 19de October ere følgende Skibs-Capitainer ved Nakskovs Toldkammer ind- og udelarenede: L. Andersen til Lübeck med Havre og Skind. Christen Thomsen til Kjøbenhavn med Hvede. A. Petersen til Holsteen med Byg. J. Andrea til Kjøbenhavn med Hvede. Berg til Kjøbenhavn med Hvede. Hans Thomsen til Holsteen med DygJ. Diderichsen fra Rostock med Salt. H. A. Brandt til Kjøbenhavn med Hvede. A. Larsen, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Alle af Nakskov. Habsch til Antverpen med Byg. Møller til Holsteen med Byg. Begge af Kiel. - N. Bruun, senfor til Holsteen med Hvede. N. Bruun junior, til Holsteen med Byg. A. Hermansen hertil, baglastet. Mads Christensen hertil, baglastet. H. Bruun hertil baglastet. J Brandt fra Flensborg, med Muursteene og Brændeviin. J Bøie fra Flensborg med Muursteene og Brændeviin, og herfra til samme Sted med Byg. Alle af Marstall. - Kornet er endnu i samme Priis som forhen er meldt. - Et Pund Oxekjød sælges af Landsbyeslagterne paa Axeltorvet her i Byen for 12 Rbs. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Wordingborg, den 19de October. Uagtet Wordingborgs Jndvaanere har havt store Udgivter i Aar, ere de endnu blevne lagt en stor Byrde paa, ved at 3 Slagtere, som ikke kan holde Byen vedlige med Kjød, har faaet bestemt, at Landsbyeslagterne, der sælger overmaade godt Kjød for det halve, nu skal holde paa en i Byen bestemt Plads, men ikke for at udsælge gaae i nogen Mands Huus. Tungt er dette Foretagende, meest for de Fattige, som for det meste den største Part af Byen bestaar af. (S. Bl.) Mariboe, den 9de October 1816. Sidste Søndag indtraf atter det Tilfælde, at ingen Tjeneste (!) blev holdt i Mariboe Domkirke, fordi ikkun En eeneste Tilhører havde indfundet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Aarsagen troer Man for endeel var: at Sognepræsten konfirmerede Ungdommen af Domkirkens Sogn og Annexet Hillested, samlede i Hillested, Kirke samme Dag. Vel sandt, af Domkirkens Sogn var kuns denne Gang 6 Konfirmanter, og af Annexet 14; men da det samme Dag var stærk Regnveir, og Veien, som bekiendt nok, i Lolland, strax er meget slibrig, saa var det for Forældre og Foresatte ydmygende, at deres Ungdom saaledes over 1/2 Mill til Fods i slet Veir og Vei skulde søge Kirken i Anneret, for at vorde konfirmerede. Vel maa Man formode, at Sognepræsten ikke har foranstaltet Sligt, uden høiere Foresattes Tilladelse; men ikke mindre for Borgerne i Mariboe en, selv for Sognepræsten, maatte det være ønskeligt, at slig høiere befaling eller Tilladelse offentlig blev bekjendtgjort. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Odense, d. 22de October. Ligesom i Jydland staaer ogsaa endnu her i Fyen paa sine Steder, Kornet ude, især imod Svendborg til findes hele Marker endnu fulde af Korn. - Da Agerdyrkning dog giver Danmark dets vigtigste Production, og man endnu til dens Forbedring kun har udrettet saare lidet ved Præmier, var det meget at ønske at alle Handlende vilde forenes om, ligesom Aalborgs fornuftige Kjøbmænd have gjort, ikke at kjøbe nogen Tønde Korn, uden efter Vægten, thi saalænge Bonden f. Ex. for Byg, kan faae lige saameget for en Tønde der veier 8 Lpd., som for den der veier 11 Lpd., falder det ham aldrig ind at forædle sin Avl. Skattekornet maatte da ogsaa leveres efter bestemt Vægt, og det mindre vægtige bringes i Balance med det mere vægtige. (Jversens Av.)