Københavns Adresseavis, 1774-01-05
En her værende ung Chemnicus. Joh. Andreas Mühlenstett har for kort siden forfærdiget den saa længe forgieves eftersøgte Napha af Kiøkkensalt=Spiriins, ved at distillere 2 Deele af den Libaniske røgende Spiritus med 5 Deele af den reeneste Spiritus Vini, da Naphaen ved stærk Jld ved Enden af Destillationen pludselig er gaaet over. 7 Lod af denne Blanding gav 3 Lod Naphia. Om man ved Slutningen af Destillationen ville spæge noget Spiritus Vini efter, kunde ventelig meere udbringes. Andre særdeles Omstændigheder ved denne Procedur skal en anden Gang bekiendtgiøres. Vel have nogle faa Chemister foregivet, at denne Naphtes Forfærdigelse har lykkedes dem, men Processen er hidtil saa lidt bekiendt eller probat funden, at denne lette og simple Maade endnu kan ansees for en nye Opdagelse. Chinesernes Maade at udruge Eg. Udi et trækfrit Huus med Jordgulv, nedslaae de Stokke af 2 Qvarteers Længde i en Kreds, der holder en Al. i Tværmaal. saa tæt gammen, at de beqvemt kan blive sammenflettede med Bamons Skud, Grene eller Halm; derpaa bliver de uden og inden bestrøgne glat og jevnt med sterkt og velæltet Leer, saa at denne runde Leer=Veg bliver et Par Tomme tyk. Leeret maae tørres ved en maadelig Varme af Gløder; man udfylder og tilkliner da alle Sprekker med friskt Leer, og lader det til Slutning endnu engang tørres. Dette kan man kalde deres Ovn. Omkring denne Ovn nedslaaes 4 smaa Stolper i en Fiirkant; imod samme opstilles paa Kanten 4 Bræder af 6 1/2 Qvarteers Længde og en Alens Brede, saa at de i en Quadrat indslutte Ovnen. Ved hvert Hiørne et godt Quarteer fra samme giøres i Jorden et lidet Jldstæd, 3 Tomme dybt, rundt og et Qvarteer i Diameter. Til den heele Operation behøves da ey videre, end 2 Kurve, flettede af Bambus, i Form som Solde med Rande af et Quarteers Høyde, og saa vide, at de omvendt kan tiene til Laag over Ovnen, tvende 3 Qvarteer høye med Haandgreb forsynede Kurve af den Størrelse, at de nøye passe i Ovnen, og endelig et tykt Papiir eller tyndt Fildt, saa stort at det kan bedekke den heele Fiirkant, samt nogle Kull og Riisavner. J Ovnen strøes et Par Fingerstyk Avner; deri settes en af de dybe Kurve, med et Par Tomme høyt Avner paa Bunden, som bliver tildekket med et Stykke grovt Klæde. Over Ovnen legges den flade Kurv eller Laaget, og i hvert Jldsted, kastes en Haandfuld Avner, med alle Slags Jldfængende Ting iblant, saasom af forbrændt Riis, hvilket tildekkes med Avner; hele Fiirkanten bliver overtrakt med Fildten, og saaledes varmet en halv Dag. Varmen bliver eens hele Udrugningstiden igiennem, uden Forstærkning eller Formindskning, de have til den Ende i samme Rum et Jldsted med Gløder, hvoraf de hver slette Time med et vist Maal tage omtrent saa meget som et Par Haandfuld, og lægge paa Jldstæderne, ved Oven, samt hver Gang bedekke dem med Avner, der hindrer Gløderne fra at udbrænde alt for snart, og foraarsage jevn Varme. Den paa saadan Maade varmgjorte Ovn aabnes, Kurven fyldes med friske Ande=Eg, og Ovnen tildelkes med sin Klædelap, hvorefter Jldstæderne forsynes med ommeldte Ild, som tildekkes med Avne, og den hele Fiirkandtmed Fildtet. Efter 6 Timers Forløb aabnes atter hele Fiir kanten med Ovnen, den anden dybe Kurv, hvori ligeledes ligger Avner paa Bunden opvarmet; den første som er fyldt med Eg, tages varlig ud af Ovnen, og Eggene tages af denne, og legges i den tomme. Ved denne Omskiftning bliver Eg gene vendte, de som ligger nederst, kommeræverst, og de, som ligger imellem, faaer ogsaa et andet Sted. Kurven, Ovnen og Fiirkanten bliver som sædvanlig tildekkede, efterat der paa forrige Maade er lagt nye Gløder til. Med saadan Eggenes Omskiftning og Gløders Tilleggelse, fortfares hver slette Time indtil den niense Dag; ved Ovnens Aaabning iagttages, at ingen Træk bør komme, ey heller handteres Eggene med kolde Hænder. Efter ni Dages Forløb fremtages den anden flade Kurv, eller Magen til den som var Ovnens Laag, paa dets Bund udbredes Eggene paa ct uldent Klæde, den settes paa understrørde Avner i en anden af Bræder opreyst Fiirkant, som er Halvparten lavere, end den forrige, i hvert Hiørne sættes en Leer=Skaal som bruges til Jldsteder, og fyldes med en tredie Deel mindre Gløder med Avner over og under. Kurven tildekkes med grove Klædestykker, lagte oven paa korsliggende Stokke, saa at de ikke kommer til at rue Eggene. Naar Jlden er tillagt, tildekkes heele Fiirkanten i varmt Veyr med et Lagen, men i koldt Veyr med et Stykke Fildt. Omskiftningen med Eggene i Kurven, og Gløders Tilleggelse fort settes uden Ophold i syv Dage. Naar Varmen er for sterk, rykkes Jldskaalen nærmere til Fiirkantens Hiørner, men nærmere til Kurven, naar den er for svag. Derefter indeholdes med Gløders Tillegning, og Eggeneudbredes paa et Bord med en opstaaende Rand. Dersom de ere varmere end i den sidste Ildning, hvilket kiendes ved at holde dem til Øyelaaget, bedekkes de med et Lagen; men ere de koldere, skeer det med et Fildt, som ikke maae være for tykt og tungt. De vendes fire gange om Dagen, og efter tolv Dages Forløb komme Ellingerne frem. Er Varmen ujevn og for sterk, saa tage Ellingerne Skade, faae Krampe og døe; men bruges den fornødne Varsomhed, som af Chineserne vel lagttages, saa mislykkes det sielden. Forsømmes at vende Eggene, saa findes ofte raadne Eg. Man bruger denne Maade i China til alle Aarets Tider. De have Ellinger i November, December og Januario, hvilke Maaneder der ikke ere varmere, end April og Mai hos os.