JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
J Christiania Jntelligentssedler No. 61 findes en kjernefuld, saare besværlig Opsats om Kaperie, hvor iblandt andet forekomme følgende aldeles rigtige, soleklare Ord og Sætninger, der vel fortiene at blive tagne til Eftertanke og alvorlig Overveielse og - Efterlevelse Pest, Hungersnød, og vore Bankosedlers Tilintergjørelse ved den ødelæg gende Cours, skal Kaperiet afværge, og derfor maae alle Hindringer for dets Fremme omhyggeligen ryddes af Veien. De mange Beviser vi daglig faae i Hæyde, paa engelsk Falskerie, Meenederie og Tyverie, bør dog engang hærde vore alt for ømme Følelser, oplive vor Patriotisme, og opvække et uforsonligt Had til alt det som kan kaldes engelsk. Bort fra norsk Grund hver den, som, for at berige sig, ynder vor Fiende, befordrer hans falske Han deel, og er hans hemmelige Haandlanger, At vise Skaansel mod saadanne, er at opdrage Øgler i vor egen Barm, at befordre vor egen Undergang. Vore Kaperlove, ere de billigste og mildeste paa Jorden. Ethvert Skib, hvis Papirer i mindste Maade afvige fra de Forskrivter Lovene indeholde, bør uden videre Betænkning, dømmes som god Prise. - Og seiler der vel noget "Skib paa Havet, som ikke har engelske Papirer, originale og falske, og som ikke er engelsk "Magt undergiven, o. s. v. Jndsenderen heraf lægger til: Dersom noget Skib som ikke i et og alt findes at være virkeligen for neutral Regning og aldeles fri for Mistanke, men saadanne Skibe findes vanskeligen i denne Tid, - vorder af utidig Betænkelighed frikiendt, saa burde saadanne Dommere alvorligen tiltales og straffes. Dersom Undersøgelsen skeer saaledes, som det sig bør, saa er det umuligt at noget Skib kan undgaae at vorde condemmeret, hvad enten det indbringes af vore Capere, eller vover at komme af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Den i dette Blad forhen omtalte Fortsættelse af Hr. Justitsraad Hedegaards historiske Reminiscenser har nu forladt Pressen, og er, hvad denne lille nyttige Haandbog, forsaavidt den nyere Historie angaaer, bleven sluttet. – Naar Tiden tillader ham det, udkomme ligeledes de vigtigste Momenter af den gamle Historie, under en særskilt Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Af Danske Krigsfanger opholde sig i Engelland paa følgende Steder; J Reading paa Parol 9 Søeofficierer, 240 Skippere og Styrmænd og 33 Drenge, i Ashburton 242 Skippere og Styrmænd og 26 Drenge, i Moreton Hampstead 51 Skippere og Styrmænd og 3 Drenge; i Northampton 44 Skippere og Styrmænd og 3 Drenge; i Peebles i Skotland 32 Skippere og Styrmænd og 6 Drenge, i Bristol 2 Skippere og Styrmænd og I Dreng, i Yarmouth 1 Skipper; i Charam (i Prison) 4 Skippere og 1404 Søemænd, i Plymouth 914 Søemænd, i Granland i Skotland 37 Skippere og 311 Søemænd. Deraf nyde 9 Officierer a 28 Shl. pr. Uge, 12 Pd. 12 Shl.; 612. Skippere og Styrmænd a 5 Shl. 3 Pens pr. Uge. 160 Pd. 13 Shl.; 72 Drenge a 3 Shl. 6 Pens pr. Uge, 12 Pd. 12 Shl.; 41 Skippere og Styrmænd i Prison a 3 Shl. 6 Pens pr. Ugge, 7 Pd. 3 Shl. 6 Pens; 2813 Søemænd i Prison a Shl. 2 Pens pr. Uge. 154 Pd. 1 Shl. 10 Pens, som udgjør 367 Pd. 1 Shl. 10 Pens, som udgjør 357 Pd. 2 Shl. 4 Pens. Desuden nyde Agen terne i Provision for at udbetale samme a 2 1/2 PC., som udgjør 8 Pd. 18 Shl. 6 Pens. Samtlige Udgivter pr. Uge 366 Pd. 10 Pens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Udenlandske Efterretninger. Keiseren af Østerrige er d. 8de d. M. ankommet til Mähren paa et Gods, der tilhører Grev v. Coblenz og Grev v. Wrbra ventedes til Schønbruun med sin Souverains Svar paa de Fredsbetingelser, Keiser Napoleon har foreslaaet. Vaabenstilstanden er imidlertid kun bleven 16 Dage forlænget, og man forsikkrer, at Communicationerne med Rusland gjøre denne Forlængese nødvendig. Men man haaber dog, med det første at faae Efterretninger om Fredens Undertegnelse. Til dette Haab er man saa meget mere berettiget, som de Franske Tropper i dette Øieblik ere i Besiddelse af Landstrækninger i Østerrige, der indbefatte, foruden de Ungerske Gespannschafter, hvis Fladeindhold ikke lader sig bestemme, 3775 Mile med 8 Mill. 455,600 Jndvaanere, og Rygtet om en Formæling mellem Kronprindsen af Bayern og Keiser Frans's ældste Datter (født 1791) endnu bestandig vedligeholder sig. Den Franske Garnison i Wien skal betydelig forstærkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Det lille Tyrol vedbliver at vise en Gjenstridighed, der ganske svarer til dette Folks Caracteer, der allerede i Oldtiden, som Rahtiens Beboere, udmærkede sig ved Mod og Frihedskjerlighed. Langs med hele Tyrols Grændser er Opstanden endnu almindelig. Den saakaldte Saand wirth Hofer fra Passeyr, har svaret paa befalingen at møde d. 10 Augusti i Jnspruck: "Jeg vil møde, men ledsaget af 10,000 Skytter!" Han er det, som i denne Tid holder Brenner besat med et stort Antal Bønder. Forsøget at fordrive dem fra Passet Burg, ikke langt fra Steinach, lykkedes ikke. De forsvare sig ikke allene med Vaaben, men med Klippestykker og Bielker, som de paa begge Sider kaste ned fra de høie Bjerge i den snevre Dal. Denne Jnsurgentanførers Frækhed, at sende Bude omkring i Landet, der udbrede falske Rygter og forføre Jndbyggerne til at gribe til Vaaben, har foranlediget en under d. 5 i Jnspruck udstedt befaling, hvori det hedder, at enhver Tyroler, der, uden at kunne forevise Øvrighedens Tilladelse, træffes uden for sin Landsby eller Bydistrict, skal heftes, bringes for en Militaircommission, og inden 24 Timers Forløb henrettes. - Et Fransk Troppecorps, som General Fiorello har afsendt fra Verona til det Welske Tyrol, under General Ar mard, er ikke langt fra Trient, hvor Landeveien til Karnthen og Verona skilles ad, kommen i Haandgemæng med de Tyrolske Jnsurgenter, som for det meeste vare fra Pusterthal. Men de sidste havde en saa gunstig Stilling ved Passet Clausel, at det var umueligt at fordrive dem derfra. Tilsidst vildet blive nødvendigt at udhungre disse Ulykkelige. Heller ikke i det Voralbergiske er Roligheden tilbagevendt. Fra Bregenz til Feldkirch ere Jndbyggerne vel gjorte vaabenløse; men i det bjergfulde Montafun og paa Adlerberg, mellem Tyro og Voralberg, er Opstanden atter udbrudt ved Tyrolernes Anstiftelse. - J en Fægtning med de sidste d. 13 f. M. faldt den berømte Oberst Grev v. Arco. - Det Bayerske Chevauxleger-Regiment og nogle Batailloner Jnfanterie have liidt meget, da de drog igjennem en Huulvei ved Scharnitz og Schwatz, hvor Oprørerne rullede Klippestykker og Blokke ned fra Høiene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Efterretningerne fra Holland stadfæste Viissingens Overgivelse til Engellænderne. Den var især en Følge af Bombardementet fra Søsiden, hvor Engellænderne kastede en utallig Mængde Raketter ind i Staden, der gjorde Jldebranden saa heftig og almindelig, at der, saa længe Bombardementet varede, ikke var at tænke paa nogen Slukning. D. 18de om Formiddagen Kl. 10 drog den Franske Garnison med klingende Spil og flyvende Faner ud af Vissingen og nedlagde sine Vaaben paa denne Fæstnings Glacis. Over 2400 Engelske skulle være blevne saarede uden for Staden. Paa Vester-Schelde ligge 32 fiendtlige Linieskibe og nogle Fregatter. Af de sidste ligge 12 ved Batz. Antallet af Engelske Skibe, store og smaae tilsammentagne, der befinde sig i de Zeelandske Vande, udgjør 950. Garnisonen i Vissingen er d. 19de bleven indskibet og ført til Engelland. General Monnet er, som man siger, saaret bleven tilbage i Viissingen. Nogle Engelske Fregatter, der seilede op ad Schelde, have kastet adskillige Bomber paa den høire Breddes Forter. Een af dem faldt i et Krudtmagazin paa Ter=Nense; det fløi i Luften, og 50 Mand omkom. Engellænderne have gjort to Angreb paa Cadgaand, men ere hver Gang blevne drevne med Tab tilbage. Hovedøiemedet for Britternes uhyre Anstrængelser med denne Expedition, den største, som de Brittiske Krigsannaler kunne opvise, er imidlertid endnu bestandig uopnaaet. Men dog ere de atter komne noget videre op af Schelde, og ligge ikke langt fra Lillo. Den Franske Flaade har derfor ogsaa lagt sig længer op. Man arbeider uophørlig paa at anlægge Batterier langs med begge Bredder af Schelde, og udruster en Mængde Brandere. Mellem Antwerpen og Lillo ere to Leiere med Tropper. Jnden nogle Dage venter man, at 50,000 Mand ville i denne Egn være beredte til at modtage Fienden. Alle Skibe i Arnhem, Zütphen, Duisburg og Nymmegen ere satte i Requisition, for at befordre de Tropper, der ventes fra Nordtydskland, videre frem. Fra Reus til Bremen er der trukket en Cordon af Douaneurer, hvorved al Forsendelse over Arnhem er standset. J Amsterdam havde man d. 22de d. M. ikke erfaret noget Nyt angaaende Begivenhederne paa Zeland, siden Vlissingens Capitulation. Man befrygter, at Engellænderne agte at gjøre et Angreb paa Helder, til hvilke Egn mange Tropper og Nationalgardeer er sat i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
J Spanien flygte Engellænderne af bedste Kræfter. Nødsaget til et hurtigt Tilbagetog efterlod General Wellesley 4000 Saarede i Tale vera, som han i en egen Skrivelse anbefalede Hertugen af Bellune. Denne forfølger Fienden og vil om føie Tid have forener sig med Hertugen, af Dalmatiens Armee, hvorved Engellænderne ville bringes i end større Forlegenhed. – J Pampelone, Hovedstaden i Navarre, have de Franske opdaget en Sammensværgelse, hvis Hensigt var at overgive denne Fæstning til Fienden. – La Romana, staaer paa Grændserne af Gallizien; Gener. Kellermann, der befandt sig paa venstre Bredde af Saie, er brudt op, for at fordrive ham. - Gener. Pino har havt adskillige Fægtninger med Jnsurgenterne i Egnen af Barcellone, og ved denne Leilighed bemægtiget sig Staden San Felix de Quixols. - Den Engelske Oberst Markel, der med 1400 Mand vilde snige sig igjennem Skoven, forat forstærke Garnisonen i Garonne, har aflagt et nyt Beviis paa, hvilke slette Soldater Engellænderne ere, naar de paa Fastlandet ville maale sig med Franskmænd. Uagtet hans Tropper havde fortræffelige Veivisere og marcherede med største Forsigtighed, vidste den Jtalienske Gener. Pino, som Gener. Gouvion St. Cyr havde afsendt imod ham, dog at skuffe ham ved adskillige Bevægelser i saa høi Grad, at han, efter nogle Flinteskud fra ben ge Sider, forlangte at capitulere, og istedet for, efter hans Forsikkring, at underrette sine Tropper om den indgangne Betingelse, at de skulle være Krigsfanger, tog, i Ledtog med nogle Følgesvende, Flugten, glad ved at kunne medtage Krigscassen og overladende Tropperne til Seierherrens Godtbefindende. Den fiendtlige Colonne blev ført til Hovedqvarteret, hvor Officiererne og Soldaterne bleve paa det bedste modtagne og tracterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Fra Rom er afgaaet en Deputation, som bringer Keiser Napoleon Romernes Hylding. De Romerske Stater bliver paa Staden Rom nær, deelte i to Departementer; Tiber og Trasimene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Fra Stockholm meldes under d. 8d. M. at den forrige Statholder i Pommern og Rugen, Grev Knuth, er kommen tilbage med glædelige Efterretninger fra London, og at Baron Stedingk er afreist til Petersborg. Begge disse Efterretninger, som ikke vel lade sig bringe i Harmonie sammen, gjøre Sverrigs sande Sindelav end mere gaadefuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Medens den Svenske Hoftidende forsikkrer os, at Stedingk er bestemt til at aabne Fredsunderhandlinger med Rusland, seer man med ikke liden Forundring, at Carl den Trettende har udnævnt den Engelske Admiral Saumarez til Commandeur for Sværdordenen med Storkorset, og ligeledes den Engelske General-Lieutenant Roos til Ridder af samme Orden. Ja, selv under de lydeligste Yttringer om Sverrigs fredelige Tænkemaade, hedder det fra Stockholm, at man for at drive Krigen med Eftertryk, hvortil de sædvanlige Statsindtægter ikke ere klække lige, har forelagt Kongen en Plan, at give Banken de udisponerede Kronrenter for de Forskud, den gjør ugentligen, og at Kongen har i Betragtning af at de til Krigen fornødne Midler ikke kunne tilveiebringes paa nogen anden Maade, bevilget, at Krongodserne med tilhørende Landsbyer og Pertinenter, Kronskove, Parker og Dyrehauger, Kronenge og Kronfiskerier maa pantsættes til Banken, hvorfra dog de Godser, Rigstænderne have forbeholdt sig, ere undtagne. Det diplomatiske Corps i Stockholm har i lang Tid ikke bestaaet af andre end den Engelske, Østerrigske og Portugisiske Charge Affaires
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Liebau, d. 10 Augusti. Her ligge for nærværende Tid omtrent 50 Skibe hvoraf de fleste indehave Salt og Colonialvarer. Da kun faa af disse endnu har erholdt Tilladelse til at losse og lade, har deres Ankomst endnu ikke foranlediget nogen Rørelse i vor Handel. Efter ingen af vore Artikler er der for nærværende Tid Søgning, dog holdes Pashamp endnu i en Priis af 22 Rdlr. Alb. pr. Skpd., Abd. Hør i 37 1/2 Rdlr. Alb. og 3bd. Dito i 36 1/2. Derimod vilde Linfrøe kunne erholdes til en lavere Priis end 4 Rdlr. Alb. pr. Tønde, der senest er bleven givet for denne Artikel. Her indtræffer for nærværende Tid ingen Tilførsel af Kornvare, thi Landmanden er beskjæftiget med Høsten, der, som man haaber, vil blive meget overflødig. Da ingen Jndkjøb af bemeldte Artikel finde Sted, kunne ei endnu de virkelige Priser paa samme opgives. Forbudet mod Udførsel af alle Sorter Kornvare, Hvede undtagen, vedblive, men ventes snart at blive ophævet. – Fiint Salt bliver i smaae Partier afsat til en Priis af 130 Rdlr. Alb. pr. Læst. Derimod finde store Partier, af denne Artikel ikke engang til en langt lavere Priis Afsætning, thi vi ere dermed meget vel forsynede. Dette er ogsaa Tilfældet med Colonialvarer, der for nærværende Tid har en kuns ringe Afsætning. - Her er ingen Søgning efter Skibe til Befragtning, Derimod søges de for Riga Smyrna, d. 2 Maji. Den 22de i afvigte Maaned ere 4 med Pest befængte Græske Kjøbmænd ankomne hertil. Man haaber imidlertid, at denne skrækkelige Plage ei vil udbrede sig her i Staden. - Her er paa ny ankommet en Convoy fra Maltha med en stor Mængde Varer. Her er et betydeligt Forraad af vestindisk Caffe, Top-Sukker, Jndigo, Cochenille og adskillige andre Engelske Artikler, der ere indkjøbte paa den sidstnævnte Øe til en meget høi Priis og vilde derfor siden den indtrufne nye Tilførsel ei kunne afsættes uden med Tab. Derimod søges Peber, Havannah Sukker og Jndiske Musseliner. Da Krigen imellem Rusland og Porten er udbrudt og denne sidste desaarsag har forbudet Farten til de Russiske Havne ved det sorte Hav, stige de Artikler, som vi erholde derfra, i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Gustav den Fjerde vil snart forlade Sverrig, med den hele Kongelige Familie, og man nævner Schweiz som hans tilkommende Opholdsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
J Tydske Blade var Coursen af Hamborger Banco mod Dansk Cour. med sidste Post noteret 325 PC.; men af Privatbreve vides, at den var 348 a 350 PC. Banken i Kjøbenhavn har imidlertid afgivet i Dag til 345 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Overadmiralitets Rettens Dom i Slesvid den 9 Aug. 1809. i Sagen, indstevnt af Kiøbmand Peter Sødring, contra Skibscapitainerne Christiansen og Jørgensen. Priserettens Dom bør ved Magt at stande. Professens Omkostninger for Overadmiralitets-Retten betale Caperfører Jørgen Kock og Rehderie i det af ham førte Caperskib Prøvestenen, En for alle, og alle for Een til Skibscapitainerne Christian Christiansen og Hans Henrick Jørgensen i Alt med 100 Rdlr., samt paa lige Maade til Aalborg Prise rets Tilforordnede Cancellie=Raad og Byefoged Bøggild samt Capitain og Enrollerings Officier de Fontenay Kost og Tæring i Alt med 20 Rdlr. Endelig bør Kjøbmand Peter Sødring i Aalborg, for sin utilbørlige Skrivemaade bøde 10 Rdlr. til bemeldte Byes Fattigkasse og betale ligesaameget til Justitscassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-29
Trykfeil. P. 1467. Lin. 8. demitteret læs: dimiteret. 14. Undervisning I. Undervisningen. 15. fornuftig l. fornuftige. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HestenskanskaSjette Aargang. No. 94. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 2 September, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Bemærkninger, foranledigede ved Hr. Justiceraad Prams Afhandling om Skandinaviens Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
At Hr. Justiceraad Prams lærerige, og med megen Flid udarbeidede Afhandling om Befolkningens Tilvært i Skandinavien fra 1769-180 aftrykt i Skandinavisk Litteraturselskabs Skrifter, for 1808, andet Qvartal, erfares, at Befolkningen var saaledes 1769 og 1801. or pr. Min 1769. Mill. 1801. Mill. Det egentlig Dannemark, 64, 106,000 224 90 143. Dannem, med Hertugdom. 963 11315,807 1365 11528432 1585 Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Dannemark og Norge, 85212,038,786 23912,4 10,344 282. Det sees saaledes, siger den ærede Forfatter, at Dannemark fra 1769 til 1801 har tiltaget, som om det havde faaet et Tillæg i sit Areal af næsten 128 Mile, saaledes befolkede, som overhoved Dannemark var 1769. Men da nu ingen Erobring, neppe nogen anden Erhvervelse af Land, kan skee, uden at det koster Blod, Formue eller Opoffrelse, som i det mindste for en Tid formindsker Statslegemets Kræfter, saa bliver det viensynligt, hvor meget ønskeligere og fordeelagtigere, vel og for Folk og Regjering hæderligere, denne Maade at udvide Staterne paa er, end endog den heldigst førte Erobringskrig. Medens Dannemark og Hertugdommene, saaledes have vundet 128 i Mile med 212,000 Jndbyggere, har Norge vundet 2126 Mile med 168,933 Mennesker. Tilsammen sees Dannemark og Norge ved denne fredelige Erobring, inden sine egne og uomtvistede Grændser, at have udvidet sig saaledes, som om denne Stat havde erobret 2254 Mile, med 371568 Mennesker, netop saa befolkede, som dens egne Provindser 1769 vare det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Det er, som om det havde erobret en Provinds med den Befolkning, som Nørre-Jylland eller Aggershuusstift har. Men ikke det allene, de Danske Stater ere ogsaa langt lykkeligere, end om der var lagt til dets allerede meget store Fladerum en saadan Strækning Land. Jo mere befolket et Land er, desto rigere og lykkeligere er det.) En concentreHubetinget kan dette vel neppe antages. Det kommer alt an paa, hvorledes Regjeringen sysselsætter Beboerne og hvorledes Beboerne sysselsætte sig selv indbyrdes. Skulde Befolkningen være Maalestokken for et Lands Rigdom og Lykke, saa maatte Chineserne være det rigeste og lykkeligste Folk paa Jorden, endskjønt det er almindelig bekjendt, at der ingensteds gives flere Trængende end i dette med Mennesker saa besaaede Land. Udgiverens Anm. ret Folkemængde giver et Land ulige mere indere Styrke, end samme Folkemængde paa et større Areal. Det gaaer i det Hele, som i det Enkelte, det er ikke Sagen at eie meget, men at benytte det lidet godt. Disse gjorte Fremskridt ere bevirkede ved Forbedringer i Landvæsenet; ved mere Liv i Handel, Manufactur og Jndustrievæsenet; ved Landhuusholdningsselskabets Præmier; ved Kartoffelavlen i Norge, med flere Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Dette smukke og sanddre Malerie leder til det Spørgsmaal, hvori bestaaer et Lands sande Forbedring, Det bestaaer deri, at man hæver alle de Baand, som binde Mennesket i dets vel anvendte Virksomhed, og i Nydelsen deraf, disse Baand være Fæsteret, Tienderet, Odelsret, Stapel ret m.v. Et Lands Lykke bestaaer ei deri, at det har enkelte formuende Borgere, men at alle dets Borgere, Bonde, Borger og Arbeidsmand ere velhavende. Jntet Land er rigt, hvor Arbeidstanden, er fattig. De fattigste Stater ere de, som tælle mange Magnater, og Folket lever i Armod. Den Omsætning af udenrigske eller indenrigske Producter, som de høiere Stænders Levemaade forlanger, er saare liden i Sammenligning mod de lavere Classers mangfoldige Fornødenheder. Denne Sandhed oplyses fortreffelig i et Stykke, som findes indrykket i Kønigsberger Avis No. 81 f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Østpreussen eller Landet omkring Kønigsberg lever 1,100,000 Mennesker, disse bruge til Brød aarlig 8 Millioner Rdlr., et Pund Brød til et Menneske om Dagen, og 100 Pund Brød beregnet til 2 Rdlr. Havde disse Folk Evne til, daglig at fortære 4 Pund Kjød, saa vilde de fortære aarlig af Kjød for 8 1/2 Mill. Rdlr., Pundet beregnet til 8 s. Havde de Evne til daglig at drikke en Flaske godt Øl, consumerede de aarlig for 10 Mill. Rdlr. Øl, hundrede Potter beregnet til 3 1/2 Rdlr. Kunde de klæde sig i grovt Klæde til 1 Rdlr. Alen, og i Lærred til 19 s. Alen, saa vilde, naar man blot regner 3 Alen Klæde og 10 Alen Lærred til et Menneske om Aaret, forbruges af Klæde aarlig for 3 1/2, og af Lærred for 2 1/2 Mill. Rdlr. Disse Livets første Nødvendigheder for et Menneskes Underhold, nemlig 1 Pund Brød, 1/4 Pd. Kjød, 1 Flaske Øl daglig, og til Paaklædning for 3 Rdlr. Klæde og 2 Rdlr. Lærred om Aaret, udgjør en Sum af 32 Mill. Rdlr. til de anførte Priser for en befolkning af 1,100,000 Mennesker. Hvor ubetydelig er et Lands Udførsel og Jndførsel i Sammenligning mod denne indere Consumation? J Fredsaaret 1791 udskibede Kønigsberg. 5080 Læster Hvede til 150 Rdlr. 162,000 Rdlr. 16556 Læster Rug til 100 Rdlr. 1,665,600 4354 Læster Byg til 60 Rdlr. 261,200 2,578,840 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Af den Qvantum Sæd, som er Landets Hovederport, var neppe 1/2 avlet i Østpreussen, det øvrige var fra Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Samme Aar 1792) indførtes til Konigsberg af Colonialvare 889,524 Pd. Kaffe, den Tid til2/3 Rdlr. 366810 Rdlr. 1,449,712 Pd. Sukker, den Tidtil 1/2 Rdlr. 1406000 Pd. Tobak, den Tid til 1/2 Rdlr. 1011,438 Rdlr. Af disse indførte Colonialvare gik ligeledes de fleste til Polen. Forlanger nu en Befolkning af 1,100,000 Mennesker til Livets første Nødvendigheder en Consumation af Vare for 32 Mill. Rdlr., og nødsages den, tvungen af Fattigdom, til at undlade at spise Kjød, drikke Øl eller gaae reenlig klædt, til at indskrænke sin Consumation til 16 Mill. Rdlr., saa tabes 16 Mill. Rdlr. aarlig i den indenrigske Omsætning, ved hvis Frembringelse andre 1,100,000 Mennesker kunde leve. Man indvender vel, skal den simple Arbeider leve vel, saa bliver Arbeidslønnen dyrere. Men hvem vinder derved, uden den Rige, og fornemmelig Godseieren, J Lande, hvor Daglønneren er velklædt, gjælde 6 Tdr. Land ligesaa meget som en heel Bondegaard i Preussen. J Holland, i Engelland og i Nordamerika er Arbeids manden velklædt, og følgelig Arbeidslønnen dyr, men der er og Velstand, Hvor stor Engellands Udførsel af Manufactur- og Colonialvare end er, er samme dog ikke at sammenligne med den indenrigske Afsætning. Hjemmemarkedet er, efter Adam Smith, altid det største og tillige det fordeelagtigste. Kun en liden Capital behøves til at kjøbe Korn i Dannemark, som bringes til Norge, og til Retourladning at tage Tømmer; men da den Omsætning kan skee flere Gange om Aaret, forrenter Capitalen sig bedre, end om den var anbragt i en Vareforsendelse til Ost= eller Vestindien. Den lange Reise, den større Risico og den lange Credit gjør denne Handel mindre fordeelagtig. Derfor er den indenrigske Handel den sikkreste og fordeelagtigste. Et Land kan være rigt og stærk befolket, uden at kjende uden rigs Handel. Det viser China, som har det største Hjemmemarked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Den første og naturligste Jndustrigreen i et Land er Qvægavl, efter den, naar Landet bliver mere befolket, er Jordbrug eller Kornavl. Har Landets Beboere beriget sig derved, saa at der er indere Velstand, og Befolkningen er saa stor, at den ikke behøver alle sine Beboere til Jordens Dyrkning, fremkommer af sig selv Manufactur flid. Nationen lærer snart, at der er større Fordeel ved at udføre Ulden i Form af Klæde, end som et raat Product; at udføre sine Kornvare som Meel, Eddike eller Spiritus, end som blot Sæd. Et Stykke fiint Klæde, som veier 50 Pund, indeholder ei allene Værdien af 50 Pund Uld, men tillige af alle de Pund Korn og andre Fødevare, de forskjellige Arbeidere med deres Familie have fortæret medens dette Stykke Klæde blev forarbeidet.