JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Fra Grændserne af Tyrkiet, den 10 Jan. Efter Sigende af tyrkiske Kiøbmændsfolk er en stor Forandring i Constantinopel besluttet for det hele osmanniske Rige, da i Betragtning af den saa meget forsømte Rettenspleie i hver Stad kuns en Overdommer og i Henseende til Finantserne en Commissarius skal tilforordnes den commanderende Basse, der skal besørge Jndtægterne og Brugen af Sultanens Jndkomster samt forhindre Basser nes Undertrykkelser i Stæderne og Grundherrernes paa Landet, for at forebygge, saa meget som mueligt er, disse Hovedaarsager til Attagelse af Folkemængden og Udvandringerne til Portens europæiske Provindser. Divanet skal ogsaa have gjort Forsøg til en meere udbredt Religionsfrihed for de Christne i Tyrkiet, og til at tilstaae offentlige Kirkers Opbyggelse med Klokker i Constantinopel. Alle disse nyttige Udkast skulle fortrinlig være et Værk af en vis fremmed Magt, som meget attraaer Portens Glands. Men de torde formedelst den Blindhed, hvori det tyrkiske Folk befinder sig, lide megen Modstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Fra Jtalien, den 11 Januarii. Jmellem Neapolis og Venedig er en Traktat paa Tapetet til at udrydde de barbarske Søerøvere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Den 24de Dec. døde den berømte Maler, Joseph Battoni, i Mantua i sin Alders 67de Aar. Hs. kongelige Høihed Erzhertug Statholderen havde allerede nogle Maaneder tilforn udnævnt hans Broder, Johann Battoni, til at træde i hans Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Rom, den 12 Januarii. Under et ubeskriveligt Tilløb af Mennesker bleve forrige Onsdag døbt 3 unge Mohr=Drenge, som vare blevne bragte herhid fra Madagascar. Cardinalerne Borrome, Archinto og Orsini have holdet disse nye Christne til Daaben, og Cardinalerne Antonelli, Herzan og Cassalihave staaet Fadere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
J forrige Uge blev her Oratorium, della Trinita d'Pellegrini anseelig bestiaalen, og alt Guld- og Sølv Kirke-Tøi bortrannet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Wien, den 19 Januarii. Vor Metropolitan=Kirke til St. Stephan skal med det første sperres, ligesom augustiner Hofkirken ogsaa var, for at lade den rense efter Reformplanen og smykke med ædel Simplicitæt. Alle Sidekapeller skulle nedrives, ligesom ogsaa alle Steenaltere indtil 2 paa begge Sider af Høialteret. Guds Moders og Helgenes Billeder blive staaende. Prindsens af Nassau-Siegen Ophold i her værende Hovedstad synes ikke at have nogen Hensigt til Processen angaaende hans Stands Rigtighed, da Samme, som man veed, ikke har havt nogen særdeles Audience hos Keiseren, men alene ved Hoffet ladet sig forestille af Marqvis von Nailles, hvorved den hele Underhandling skal have angaaet hans Reise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Den 22de Januarii. De tvende Rebellers Horiahs og Kloskas (eller Kloschkas) Portraiter ere tusendfold at have her, og foruden Løschenkohl have Kobberstikkerne Adam og Mannsfeld ogsaa skaffet sig Arbeide derved. Den første har stukket dem begge paa det nøiagtigste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Til Klagenfurt er den 10de d. M. om Eftermiddagen Kl. 4 mærket en svag Jordrystelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Ved den allerede ommeldte Brand af Skuespilhuset til Brynn, den 14de d. M., var en Deel af Staden i Fare, men Hielpen overordentlig især af Slagterlauget, saa at intet Huus foruden Skuespilhuset er gandske lagt i Aske. Allarmen derover begyndte først om Morgenen henimod Kl. halv 5, og efter en Times Forløb var Bygningen allerede blevet et Rov for Luerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
London, den 19 Januarii. Følgende er et Udtog af en fra Øen Barbados indløden Skrivelse: Jeg skulde ikke kunne tilgive mig det, naar jeg ikke gav Dem Efterretning om et Phænomen, som har hendet sig her for faae Dage siden. Til Walest i en Egn af Øen, som man kalder Skotland sank et stort Vaaningshuus, 5 til 6 andre Bygninger og tilsidst en Sukkermølle af anseelig Værdi, gandske langsom i Jorden. Man sporede derved ikke det mindste Tegn til et Jordskiælv; der har ey heller noget Menneske, da Synkelsen, gik meget langsom for sig, mistet Livet, eller paa anden Maade taget Skade. Husenes og Møllens Skorstene stikke endnu frem af Jorden. Stedet, hvor dette har tildraget sig, er omtrent en halv engelsk Miil borte fra Søen, og man har mærket, at Afstanden siden nogen Tid har forringet sig, da Strandbreden er siunken og har begivet sig under Vandet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Prag, den 20 Januarii. Fra Brynn erholde vi den sørgelige Efterretning, at det der værende Theater den 15de er afbrændt. Til Liska i Ungern, har man fundet en latinsk Spaadom af det 15de Aarhundrede, som en berømt Mathematicus Johannes Regiomontanus (kaldet Miller) skal have opsat før sit Endeligt, i sammes Grav. Den lyder saaledes: Post mille expletos a partu virginis Annos Septingentenos rursus abinde datos Octuagesimus octavs mirabilis Annus Ingruet, & secum tristia fata feret. Si non hoc anno totus malus occidet orbis, Si non in nihilum terra fretrumqve ruet; Cuncta tamen mundi rursum ibunt atqve dersum Imperia, & luctus undiqve grandis eret. Med faae Ord paa Dansk, Det 1788de Aar vil begynde meget underlig og sørgelig. Naar den hele onde Verden ikke da tilsammenrulles, naar ikke Hav og Jord vælter sig, saa vil der dog i alle Verdens Riger blive vendt op og ned paa Alting, og Hylen skal være megen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Vi afholde os fra alle Anmærkninger over denne foregivne Spaadom, da de nyere Propheters Værd i vore Tider er bestemt nok.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Af en Skrivelse fra Paris, den 21 Jan. Man taler nu snart ikke meere om Krig, efterdi man holder det for afgjort, at Tvistigheden imellem Keiseren, og Holland vil blive bilagt under fransk og russisk Mægling. Krigens Venner beraabe sig endnu omsonst paa, at Rustningerne og Hværvingerne vedvare endnu. De Capitainer, som ingen Compagnier have, stode i den Mening, at den Ordre, hvorved alle Officerer bleve kaldte til deres Regimenter til den 15de d. M., angik dem tillige, men i forrige Uge have de af Krigsministeren erholdet Contraordre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Rostok, den 24 Januarii. I Dag blev den store Gustav den IIldies Fødselsdag holdet høitidelig af en her værende velhavende Borger, ved Navn Bethmann. Samme Mand er en født pommersk Undersaat af denne høie Monark, og han havde indbuden de fornemmeste Medlemmer af denne Stads Stænder til Middag, tilligemed en sig her opholdende Svensk af Adel, som bleve eenige om at begaae den Dag høitidelig, paa hvilken Sverrigs Konge blev skienket sine Stater og Verden af Forsynet. Under en fortræffelig Musik ønskte man Gustav og vort durchl. Herskab Sundhed og et langt Liv, og der var vist ikke nogen i Selskabet, som jo oprigtig tog Deel i begge høie Huses Flor og Velgaaende. (Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Kiøbenhavn, den 7 Februarii. Tirsdagen den 1ste Februarii blev Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag høytideligholdt paa Universitætets øverste Auditorio, hvor Deres Kongelige Høyheder, Kronprindsen og Arveprindsen, samt Deres Durchlauchtigheder Prindserne af Hessen-Cassel og Würtemberg vare nærværende, og Rector Magnificus, Hr. Doctor og Professor Janson, i en latinsk Tale forestillede Rigernes Lyksalighed, som kan ventes deraf, at sammes tilkommende Beherskere tilig tage Deel i den Omsorg, som bæres for Landets Vel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Udi afvigte Uge fra den 29de Jan. til den 5te Febr. ere i denne kongel. Residencestad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 40. Piger 35. Tilsammen fødte 75. Døde Mænd 14. Qvinder 14. Drenge 15. Piger 18, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Barselseng 1. Blodstyrtning 6. Brystsyge 1. Feber 3 Forraadnelses=Feber 2. Hidsig Feber 1. Hoste 1. Kighoste 3. Koldfeber 1. Kopper 3 Morsyge 1. Mæslinger 2. Slag 14. Svindsot 2. Tænder 3. Tærende Syge 11. Uangivne Svagheder 1. Vattersot 3. Tilsammen døde 61. Altsaa 14 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, blive Jnteressenterne udi LivRente=Societeterne de Ao. 1747 og 1757, herved endog for dette Aar erindrede, at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang, indkomme, og, om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv=Renter paa Post=Kontoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve Attester paa det Post-Kontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Kontoir er beordret, disse Attester samlede, og paa eengang til General=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, i sær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve Attester paa det Post=Kontoir, hvorfra de Betalingen forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv-Renter ikke der blive betalte; men maae her udi General=Postamtet ved Commissionairs affordre dem, eftersom slige Liv-Renter allene eengang om Aaret, og ikke oftere, paa Post-Kontoirerne til Betaling blive anviiste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
General=Post-Amtet, den 31te Januarii 1785.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
J Gaarden No. 36 i Skindergaden, bliver anden og tredie Etage, under eet eller separat, til førstkommende Paaske Flyttetid til Leie at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
AVERTISSEMENTS. J allerunderdanigst Følge af Hans kongel. Majestæts allernaadigste Bevilgning af 3die December sidst, som er saaledes lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Niels Munch, Vores Justitzraad og Committeret i Voxt Oeconomie= og Commerce-Collegium, samt Revisor ved Vort danske og norske Brandforsikkrings=Contoir, og Jens Matthiesen, Vor Justitsraad og Revisor i Revisions=Contoiret ved Vort Søe=Commissariats=Collegium, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst haver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Commissarier efter afg. Nicolaus Christian Hopffner, forrige Directeur for Vort Bogtrykkerie, og ligeledes afg. Hustrue, maa i de kiøbenhavnske herlingske og bopffnerske Aviser, samt AdresseContoirets Efterretninger og den altonaiske Merenrio, 3 Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Directeur Hopffner og ligeledes afg. Hustrue, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, hos Supplicanten at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan i Aviserne skeede Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilgning læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og Siellands Lands Ting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residencestad Kiøbenhavn, den 3die December 1784. Under Vort Signet. (L. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, P. Aagaard. Luxdorph.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Justitsraaderne Niels Simonsen Munch og Jens Matthiesen Bevilgning at maa i Aviserne indkalde afg. Directeur og Bogtrykker Nicolaus Christian Høyffners og Hustrues Creditorer. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 10de Januarii 1787. C. Schifter. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellandsfars Landstings Ret, Onsdagen den 12te Januarii 1785. Neergaard. Brinch Seidelin. Galschiøtt. Kraft. Mederkinch. Saa og protocolleret ved Bliver herved af os, som allernaadigst befalede Commissarier i afg. Nicolaus Christian Hopffner, forrige Directeur for Hs. kongel. Majestæts og Universitæts Bogtrykkkerie, og ligeledes afdøde Hustrues fælleds Stervboe, indkaldet alle de, som i Stervboet maatte formeene at have noget tilgode, det være sig enten privat Gield, de Afdøde til nogen kunde være skyldig, eller og reise sig af Umyndiges Arvemidler, der kan være falden paa det Bøndergods, der har lagt til den salig Mands Embede, som Universitæts Bogtrykker, hvorover han har været Ober=Formynder, at melde sig hos mig Justitsraad Munch i min Gaard paa Hiørnet af Friderichsberggaden og nye Kattesund Nr. 223, inden den i foranførte allernaadigste Bevilgning foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven; Ligeledes indkaldes de, som til Stervboet ere noget skyldig, til uopholdelig at indfinde dem med Betaling for deres Gield Kiøbenhavn, den 17de Januarii 1783. J. Matthiesen. N. S. Munch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Torsdagen den 10de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbuden, og til den Høistbydende absolut bortsolgt, Hr. General-Auditeur, Wilhelm von Asperns, Fallit=Boes tilhørende Gaard, beliggende ud til Østergade, Amager Torv og store Kirkestræde, under No. 36 i Øster Qvarteer, som efter Vurderings=Forretning af 8de Passato, befindes saaledes: 1) Til Østergade en til alle Sider grundmuuret Bygning, 14 Fag, 3 Etager høit med Port paa for de 6 Fag Gevender omkring Vinduerne, og 3de Forlæg med Lesinier, over de 2de Fag er Frontespids, og over det midterste en Altane, under Bygningen er Kielder, og i første Etage indrettet 4 Boutiqver, med Diske, Skabe og Hylder. 2) Til Amager Torv en grundmuuret Bygning 6 store Fag, 3 Etager høit med opstaaende Gavle til begge Sider og Qvist over 2 Fag, samt Kielder under, der anlagt en dobbelt Hoved=Trappe til alle Værelserne, og i første Etage paa den eene Side indrettet en Boutiqve med Disk, Skabe og Hylder, 3) Til store Kirkestræde en grundmuuret Bygning 12 Fag, 3 Etager høit, der igiennem Port og Kielder under. 4) En grundmuuret Sidebygning 7 Fag, 3 Etager høit, med Kielder under. J disse Bygninger er en stor Deel Værelser, som alle ere gibsede og betrukne, og i samme 29 Jern-Vindovne, hvoraf 7 dobbelte, saa er og i nogle af Værelserne faste Skabe indrettede. J Gaarden en Portion færsk Pompevand og 3de Locumer med videre, alt som Gaarden i benævnte Vurderings=Forretning nærmere findes specificeret og forefindes, og er Bygningerne i Stadens Brand=Kasse asseureret for den Summa 20000 Rdlr. Og ere Conditionerne, hvorefter Gaarden bortsælges, forinden til Eftersyn hos Procurator Top, logerende i Gottersgade No. 21.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
Mandagen den 7de Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige privilegerede Assistencehuus foretagen og holden offentlig Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1783 til den 12te Januarii 1784 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, silke, linnede og uldene Gang=Klæder og Tøi, samt Tin, Kobber og Messing med videre; tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrabande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maa være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne Directionen for det kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Onsdagen den 13de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, rigske Maste-Træer, norsk eller gullandsk Forstötnings Tømmer, danziger Fyrre-Planker, Vragbræder, 1ste Sort, Beeg, Tiære, Svovel, Terpentin, Lin-Olie, Tælle-Lys, petersborger Seildug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, reen riigsk Hamp, store skotske Steenkul, smaa dito, Böge Brænde, fransk Brændeviin, Rom, Wiin-Edike, Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Pølser, engelsk Ost, røget Korn-Flæsk, fyensk eller langelandsk Smör, Byggryn, hvide Kaag-Erter, graae dito, Svedsker, dansk eller norsk Kanon-Krudt, af 60 Fods Force og derover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-07
End videre til Cargaison: Stang Jern, Baand-Jern, Klumpeblye, nyt Kobber i myntede Plader, Tiære, Beeg, petersborger Seildug, Raun dug, flamsk Lærred, Genever, Rom, fransk Brændeviin, nyt Kobber i Forhudnings-Plader, Kobber Forhudnings Søm, engelsk Pompe-Læder, Flagdug. Steenkul, Pibe- og Fadestaver, pommerske Spær, samt rigst og petersborger Hamp. Thi ville de Lysthavende, behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Quantitetet, dennem nærmere skal vorde bekiendtgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Kiøbenhavns No. Aar. Am Dn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
ost-Tidende. Fredagen, den 11 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Warschau, den 22 Januarii. Man bemærker her siden omtrent 8 Dage en stor Bevægelse. Den ene hvisker den anden saadanne Ting i Øret, som torde være svære at bevise. Man taler om et Anslag imod Fyrst Czartoriskis Liv. Det er imidlertid vist, at adskillige Personer, og iblandt disse en kongelig Kammertiener ere arreterte. Men da en har erholdet Friheden, saa kan det ogsaa skee med en anden, naar Sagerne ere blevne undersøgte. En tredie torde imidlertid komme slet derfra, hvilket Tiden maa lære; især da det angaaer Ting, som ere af største Vigtighed, om hvilke man uden Vished intet kan sige. Hvad der altsaa herfra bliver bekiendtgjort derom for Fremmede, er for overilet, da der ikke kan meldes nogen noget Vist. J Gaar er Hs. Excellence, General-Lieutenant og commanderende Chef af Tropperne i Storpolen, Friherre af Gol; afgaaet herfra til Storpoolen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Paris, den 24 Januarii. J Freddags erholdt Hoffet Depecher fra Wien, som have opvakt stor Opmærksomhed, J samme skal være talt om et Forehavende af Hs. keiserlige Majestæt, hvorom man ikke for har havt nogen Kundskab. J Øvrigt ere Omstændighederne, Krig og Fred angaaende, endnu de samme, som forrige Postdag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Efter Forlydende skal et Rangement imellem os og Holland være paa Tapetet, efter hvilket Republiken os vilde aftræde Trinquemale.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Man fornemmer, at det nye ostindiske Compagnie, som vilde kiøbe sine Vahre af det engelske ostindiske Compagnie, ikke kommer i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Fra 6te til 15de Januarii. ere 44 Skibe ankomne til Marseille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Antwerpen, den 24 Januarii. J tilkommende Maaned ventes Hs. keiserlige Majestæt i Nederlandene. Hr. Brambilla, første Feldtvundlæge skal være med i Keiserens Følge. Her i Braband have de øvrige Feldtvundlæger at bestille med at tillave de forFeldthospitaler fornødne Ting.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
London, den 25 Januarii. J Dag, den 25de, Kl. 2 om Eftermiddagen, begav Kongen sig i Parlementets Overhuus ledsaget af Over staldmesteren Hertugen af Montagu og den opvartende Kammerherre, og aabnede Sædet med en Tale fra Tronen, hvori han udtrykte sin Tilfredshed derover, at han ikke havde været tvungen til at kalde Parlementet tilligere sammen. Derpaa anbefalede han Jrlands Anliggender Parlementets Opmærksomhed, og opmuntrede til at forunde dette Rige enhver Begunstigelse, som kunde tilstaaes det, eftersom det, der befordrede Jrlands Vel, endeligen ogsaa maatte befordre alle øvrige kongel. Besiddelsers Vel. Efter disse Forsikkringer, faade Kongen videre, som han havde erholdet fra det faste Land, havde han ingen Aarsag til at drage de der værende Magters fredelige Sindelav i Tvivl, skulde imidlertid den nu værende Tvistighed ikke kunne bilægges, saa vilde Engelland dog ikke blive indviklet i nogen Fiendtlighed. Herpaa vendte Hs. Majestæt sig til Underhuset i Særdeleshed med den sædvanlige Erklæring, at Bekostninger nes Etat for indeværende Aar skulde blive Huset forelagte, saa snart som mueligt, og at den strængeste Oekonomie skulde have Sted ved Brugen af de bevilgete Penge. Tilsidst anbefalede Hs. Majestæt Parlementet, at Undersøg nings=Commissariernes Rapport angaaende de offentlige Regninger maatte bringes til Udførelse, saa snart det kunde skee, og at de nyttig befundne Forandringer ved de forskiellige Departementer maatte blive indførte. Talens Slutning indeholdt nogle Lovtaler over den brittiske Constitution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
J Hoftidenden for i Løverdags læser man en Addresse til Tronen, som den irlandske Vicekonge har sendt herhid. Den er undertegnet af 1117 Personer deels adelige deels borgerlige i Dublin. De Underskrevne forsikkre deri Kongen i Stadens Navn om deres Troeskab og Lydighed, takke ham for de store Friheder og Fortrin, som man har indrømmet Jrlænderne - bevidne deres store Afskye imod den irlandske Kongresses Sammenkomst – giøre eedelig Forsikkring, at en stedse nøiere Forbindelse af Kongeriget Jrland med Storbritannien ligger dem paa Hierte, og erklære deres faste Beslutning, at staae Kongen bi imod Kongressens selvtagne Magt og Anseelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Den 20de er det irlandske Parlement ogsaa bleven aab ret i Dublin. Vicekongen siger i sin Tale, at det fornøier ham at mærke, at den lovstridige Opførsel, som man har viist paa nogle Steder, har faaet Ende. Fremdeles, at Kongen har givet ham Fuldmagt at regulere Handlingsanliggenderne imellem Storbritannien og Jrland, Udvidelsen af Agerdyrkning og Linnetmanufakturerne a. til deres Tilfredsstillelse. Taksigelse=Addresserne ere ogsaa blevne bevilgte uden store Debatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Det er upaatvivleligt, at Engelland i Tilfælde af en Krig imellem Keiseren og Holland bliver neutral. Det forstaaer sig altsaa selv, at Hoffet ikke giver nogen Bevilning til Udrustning af engelske Kapere imod Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-11
Den 28de Januarii. De Debatter, som den 25de d. M. have havt Sted i Underhuset over den Taksigelses Addresse, som skulde overleveres Kongen efter den holdne Tale, er det eneste, som hidtil er forefalden af nogen Betydenhed. De fornemmeste Talere af Oppositionen vare Grev Surrey, Lord North, Hr. For og Hr. Burke. Efterat de i Forveien havde erklæret, at der ingenlunde var seet paa Tabet af personlig Høiagtelse, paastode de, at de i den gandske Tid af deres forløbne Parlementslevnet ikke havde hørt eller læst en saa mangelhaftig, ubestemt, laconisk, ubegribelig, uforstaaelig, ufuldkommen og ufuldstændig Tale. Der var intet talt om Parlementsreform, som skulde besegle enten dette Riges Undergang eller Redning; intet Ord, om Kongen ved nu værende kritiske Tidspunkt, vilde formere eller forringe Søe- og Land-Magten, intet Ord om Oprettelse af en sinkende Fond til Formindskelse, af National-Gielden. Hr. Burke fremkom igien med en lang Klage over nærværende foregivne sørgelige Tilstand, af de brittiske Besiddelser i Jndien og over de der forekommende Misbruge. Flere andre Klager bleve reciterte af Hr. For. Den unge Premier=Minister foretog sig derpaa i en Tale af halvanden Time at forsvare den kongel. Tale, gav sit høitidelige Ord, at han vilde understytte Parlementsreformen, naar den blev bragt paa Tapetet, med sin Stemme, og derpaa blev den foreslagne Taksigelsesaddresse, uforandret og uden Stemmesamling bevilget.