JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Bossand, den 9de Septbr. Den 8de kom vi til de snevre Passer af Brente og forefandt Fienden. Fægtningen begyndte Kl. 7 og Østerrigerne bleve slagne. Vi marcherte strax til Bos sand. Wurmer var endnu der, men reddede sig med Flugten. Nu forfølge vi en Division af 8000 Mand. som Wurmser har sendt til Vicenza, og som er hele Resten af hin frygtelige Armee der for 4 Uger eruede at borttage os hele Jtalien. - J 4 Dage have vi leveret 2 Batailler og 2 mindre Fægtninger; borttaget Fienden 21 Faner og 16000 Fangne iblandt hvilke adskillige Generaler. Alt øvrige er dræbt, saaret eller adspredt. Desuden have vi erobret 70 Kanoner med Forspænd og betydelige Magasiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Montebello, den 10 Septbr. " Wurmser befinder sig nu, med 1500 Mand Cavallerie og 6000 Mand Infanterie, midt imellem Masse nas og Angereaus Divisioner, hvoraf den første trækker sig fra Vizenza til Villanova og den sidste fra Padnatil Port Legnano. - I dette Øieblik hører jeg at Wurmser gaaer ned med Etschfloden for at naae Mantug. Maaskee at dette kan lykkes ham. Jeg sender da 2 Halvbrigader til General Sohugut, og er saaledes i Besiddelse af Jtalien, Tyrok og Friaul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Buonaparte. I Trient har Buonaparte stadfæstet Hofraadscollegiet. Det maae sværge den Franske Republik, udstæde alle Acter i sammes Navn, afsætte alle Embedsmænd og Kanonici, som ei ere fødte i det Trientiske og sætte Jndfødte i deres Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Paven har givet vor Agent, Borger Cacault Satissaction for de imod de Franske Commissarier udøvede Excesser: to Romere ere dømte til Galeierne og to til Fængsel. - Neapel havde allerede under Foregivende af en Cordon ladet marchere 3000 Mand. paa Pavelig Gebeet, hvorfor Cacault, paa Buonapartes Anmodning, har erklæret den Reapolitanske Stetsminister, Acton, at Busnaparte ansaae dette som et Brud af Vaabenstilstanden, og at han, for at forsvare Pavens Gebeet, havde beordret 18000 Mand. til Bologna. - Svaret fra Hoffet i Neapel ventes nu med Længsel, da det vil afgiøre over Krig og Fred. General Morean har indsendt den med Curfyrsten af Bayern sluttede Vaabenstilstandstractat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
London, den 20 Septbr. Marqvis Las Casas og alle herværende til det Spanske Gesandtskab hørende Personer, have nu fra deres faaet bestemt befaling, at forlade Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Den forventede Erpresse fra Paris med Pas for Hr. Jaksom er endnu ei ankommet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Linieskibet Scipio, har ved Kysten af Surinam, taget 10 Hollandske Vestindiefarer, og opbragt dem til Martinique.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Hoftidenden af i Løverdags indeholder en Liste at 10 Franske Skibe, som Commodore Warren fra 9de Aug. til 10de Septbr. deels har taget, deels brændt. Forsvars Anstalterne imod en Fransk Landgang fortsættes endnu med største Jver, og man regner Tropperne i Jrland paa 70000 og i Engelland paa 180,000 Mand. Ved Jrlands Kyster anlægges Telegrapher, for strax at kunne give Hovedstaden Efterretning om Alting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Wien, den 21 Sepebr. Official=Beretning fra Tyrol: General Davidovich, har den 9de ved General Laudon ladet angribe den Franske Post ved Dentsche Metz, hvorved Fienden blev fortrængt fra den ved St. Michael over Erschfløden slagne Broe, og drevet tilbage over Lavisfloden. Den 13de blev Fienden ligeledes drevet tilbage, ved Cembra, Fire Batailloner Carlstædter Grænd, setropper vare anlangede til Forstærkning, og flere ventedes. Augsdonowichs Corps i Jtalien skal være gandske adspredet og trække sig til Triest. - Den 14de ere 2000 Mand Forstærknings Tropper gaaet herfra til Tyrol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Hans Majestæt Keiseren har ogsaa for Militair Aaret 1797 udskrevet et almindeligt Laan, for hvilket saasnart det er afbetalt, udstilles Obligationer med 5 Procent Renter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Haag, den 24 Septbr. General Beurnonville Afreise skeede i saadan Has at han kun har taget skrivtlig Afskeed med vor Regiering. - Fra Brussel meldes at de Franske Tropper desertere meget hyppig siden Jourdans Retirade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Vor General Daendeels har den 20de aflagt sin Eed i Conventet. Den største af hans Armee er gjort mo bil igien og gaaet til Gorsel for at erstatte de Franske Tropper som ere afmarcherte derfra til Forstærkninfor Sambre= og Maasarmeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Nogle Kiøbmænds Huse have anmeldt i Conventet at de ventede Engelske Varer, som vare afsendte førend Proclamationen mod den Engelske Handel blev bekiendtgjort. Efter nogle Debatter blev denne Sag henviistil Marine=Committeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Trundhiem, den 14 Septbr. Paa een af vore Fieldgaarde, høit oppe i Dalen vare 2de voxne Piger paa Marken for at vogte Qvæg, To halvvoxne Biørne kom dem imøde; med megen Hujen og Skrig lykkes det dem at jage den ene paa Flugteen; den anden klavrede oplad et Grantræe og fatte sig paa dets Grene. Den ældre bød sin yngre Søster en sygelig Pige, som formedelst Verkbrud med Møye kan røre sig fra Stedet, at blive siddende og med Skrig, og en afbrudt Green at krue og vogte Biørnen indtil hun kom tilbage. Jmidlertid løb den ældre hien til Gaarden, en fierding Miil derfra, fandt ingen Mandfolk hiemme, intet Hagel og Krudt, men et gammelt Gevæhr. Derfra løber hun til Naboegaarden, her fandt hun heller ingen hiemme uden et lidet Barn, som viser hende hvor Hagel og Krudt var at finde. Selv ladder hun Geværet, løber afsted, og paa Veien møder hun Naboemanden, fortæller ham sit tilfærdige Erinde, og overtaler ham at følge med for at skyde den Biørn, hun selv ellers havde tænkt at fælde. De ile begge afsted og fandt endnu Søsteren i sit høist ubehagelige Arbeide med at vogte det skrækkelige Dyr, der saa skielvende paa Grenene. Manden lægger Geværet an mod Bjørnen, men i det han skal fyre løs, finder han hverken Laas eller Fængpande, thi ret var, som han ikke havde lagt mærke til, et gammelt, i lang Tid ubrugt Gevæhr. Her var en ny og stor Forlegenhed. Den raske Pige beder dem begge endnu bie medens hun atter løber hiem, kommer tilbage med en rygende Jldebrand, overtaler Manden til at holde Gevæhret lige mod Biørnen, bliver uforfærdet selv ved saalænge at blæse Gnister ind i Fænghullet til Skuddet gaaer af og det frygtelige Dyr tumler død ned paa Jorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Fridericia, den 7 Octbr. Med nyeste Post haves den Efterretning, at Græv Wurmer tykkelig er ankommen til Mantun, har forenet sig med den derværende Besætning og drevet Frantsoserne tilbage til Brescia. Tabet meldes ikke men der skulle være ankomne 3000 Mand saarede Frantsoser til Brescia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Ved Tallotteriets 564 Trækning i Wandsb., udkom Nr. 64, 14, 41, 86, 73.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Avertissements. Om nogen ønskede sig en Student til Jnformation eller at prædike, da vilde samme behage at tilskrive underskrevne, som derom giver nærmere Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Ribe, den 16de Septbr. 1796. Lorens Hansen. Rector ved Skolen i Ribe. Hans Buhl, Raadmand og Byefoged i Fridericia samt Herredsfoged i Eldboe=Brusch= og Holmanns Herreder, gjør vitterligt: at for mig haver andraget Selveier, Mads Ebbesen i Jgum, at een af afgangne Niels Jensen Kragh i Fridericia til afdøde Thomas Hansen, Bierresgaard og Ebbe Knudsen i Jgum den 29de Marts 1792 udstædte, og ved Fridericia Byetingsret den 2den Marts 1795 tinglæste Pante=Obligation for Capital 60 Rdl., skal være ham frakommet, og at bemeldte Mads Ebbesen, under 26de August d. A. i den Henseende er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterlig: at eftersom Selveier Mads Ebbesen af Jgum under Coldinghuus Amt, udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget at en, af afgangne Niels Jensen Kragh i Fridericia til ligeledes afdøde Thomas Hansen Bierresgaard og Selveier Ebbe Knudsen, den 29de Martii 1792 udstædt og ved Frideritzies, Byetingsret den 2den Martii 1795, tinglæst PanteObligation for den Summa 600 Rdlr. skal være ham frakommet; Da ville Vi i Anledning af hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadidigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Mads Ebbesen ved Stevning til Frideritzes Byetings=Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur og Ribe Stifts Avis, mod Aar og Dags Varsel maae indkalde den eller de, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae de paa meerbemelte Obligation erhverves Mortifications Dom; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 26de August 1796. Under Vort Signet (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Efter Hans Kongelige Majesters allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Haa indkaldes herved, med Aars og Dags Varsel den eller de som maatte have forommelte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre inden Retten paa Fridericia Byeting, Mandagen den 18 Decbr. 1797, om Formiddagen Kl. 10, da Obligationen ellers, efter foreskrevne Tids Forløb ved Dom bliver mortificeret. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Fridericia, den 3 Septbr. 1796. H. Buhl. Hans Buhl, Raadmand og Byefoged i Fridericia samt Herredsfoged i Eldboe Brusch og Holmanns Herreder, giør vitterligt: at for mig haver andraget Selveier Jens Pedersen Lomholt af Damkiær i Schiorup Sogn, at een af hans Formands Formand Peder Nielsen ibid. til Anna Christensdatter i Herslef den 14de Novbr. 1772 udstedte, og ved Eldhos=Brusch og Holmanns Herreders TingsRet den 18de f. M. Linglæste Pante=Obligation for Capital 61 Slettedaler, skal være ham frakommet, og bemelte Jens Pedersen Lomholt under 15de Julii d. A. i den Henseende er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lyden Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsteen; Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Jens Pedersen Lomholt af Damkiær i Schiørup Sogn, VeyleAmt udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at der i Pante=Protokollen skal forefindes en paa hans Gaard af hans Formands Formand Peder Nielsen til Anna Christensdatter i Herslet, paa 61 Slettedaler udstedt Pante=Obligation, hvilken endnu ikke skal være udslettet, skiøndt den for endeel Aar siden skal være betalt, men skal være forkommet; Da ville Vi, i Anledning af bemelte Jens Pedersen Lomholts derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, samt efter den af Amtmanden over Weyle Amt, Os elskelige Stiftamtmand Heilfried derover afgivne Erklæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til Eldboe=Brusch og Holmanns Herreders Ting, som 3de Gange skal indføres i Aviserne, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem. som maatte formeene sig at have nogen Ret til bemelte Pante=Obligation, dermed at fremkomme og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre; men om ingen inden bemelte Tids Forløb skulle melde sig, maae der paa samme erholdes Mortifications=Dom, og den derefter af Pante=Bogen udslettes; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn, den 15de Julii 1796. Under Vort Signet (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-07
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Sehov. Colbiørnsen. Reiersen. Saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel den eller de som maatte have forommelte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre inden Retten paa Eldboe=Brusch og Holmanns Herreders Ting, som holdes paa Fridericia Raadstue Onsdagen den 20de Decbr. 1797, om Formiddagen Kl. 10, da Obligationen ellers, efter foreskrevne Tids Forløb, ved Dom bliver mortificeret. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Fridericia, den 4de Octbr. 1796. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Vallenda, den 22 Septbr. Chrenbreitstein blev befriet til rette Tid. Havde Frantsoserne endnu kunde holde sig der i 8 Dage, var Dalen uden Tvivl bleven lagt i Aske; thi Batterierne vare i Stand og tildeels besat med Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Blokaden har i det mindste kostet Frantsoserne 1000 Mand. - Den brave Commandant Oberst von Sech tern har faaet et meget smigrende Brev fra Erkehertugen for sin udviiste Standhaftighed. J Fæstningen og Dalen har man høitideligholdt den lykkelige Befrielse ved en Glædesfest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Düsseldorf, den 23 Septbr. 3000 Mand af Nordarmeen er her som Besætning, og 1000 Mand Cavallerie ligge her omkring i Landsbyerne. Lefevres Division, med hvilken Col lands er bleven forenet, kommer i Dag til Leiren ved Bilk. - Jfølge de sidste Efterretninger følge Østerrigerne ikke hertil, og man forsikkrer os at vi kunne være roelige. Republikanerne opføre sig her ganske ordentlig Colln, den 24 Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
I Gaar har Nordarmeen faaet befaling at besætte den forskandsede Leir ved Düsseldorf. En anden Deel af denne Armee har besat Forskandsningerne paa Øen ved Neuwied. Sambre- og Maas=Armeens venstre Fløi staaer endnu ved Siegfloden. General Bernadottes Division er i Dag Morges fra den høire Rhinbred gaaet over til Bonn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Frankfurt, den 27 Septbr. Erkehertugen er nu virkelig med 25 Eskadroner og 10 Batailloner paa Marchen til Overrhinen. Hans Hovedqvarteer var i Gaar i Grosgerau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Ved Mannheim skulle 10000 Mand gaae over Rhinen, efter foregivende, for at true Landau, men Hovedhensigten skal være at gaae mod Zweybriken. Den franske Contral=Administration i Saarbrüken har trukken sig tilbage til Trier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
General Vernech er med 40,000 Mand bleven staaende ved Siegfloden for at iagttage Sambre= og Maasarmeen. Hans Hovedqvarteer er i Ukerod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Wesel, den 28 Septbr. Nordarmeen fra Holland, som havde forsamlet sig ved Uerdingen og Neus, er gaaet over Rhinen, for at understøtte Sambre= og Maasarmeen, som skulde rykke frem imellem Mühlheim og Siegburg. Lindau, den 16 Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
J Gaar angreb General Frohlichden Franske Col lonne, som stod imellem Kempten og Ysny. Slaget var meget blodig, men det Østerrigske Cavallerie afgiorde Seiren. Frantsoserne tabte nogle hundrede Døde og Saarede og maatte trække sig tilbage, deels til Bregenz, deels til Under og Zeller Søen, deels til det Nellenburgiske. General Frøhlich rykker nu frem hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Lindau, den 17 Septber. J Gaar forefaldt igien et blodigt Slag imellem de Keiserlige og Frantsoserne ved Bregenz og Dorenbeuren. Fægtningen varede fra om Morgenen til om Eftermiddagen Kl. 5, og endte sig til Østerrigernes Fordeel, som bleve understøttet af nogle Tusinde Bønder. Foruden et betydeligt Tab paa Mandskab maatte Frantsoserne lade deres hele Artillerie og Bagage blive tilbage. Det Franske Corps i det For=Arbeigiske er nu gandske adspredet. Herfra til Constanz sees ingen Frantsosser mere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Nordlingen, den 21 Septbr. General Major Carl von Lothringen, som i Gaar, af General Nauendorf med 4 Batailloner Infanterie blev afsendt, for at befrie Donauwerth, har været saalykkelig at erobre Schellenburg og borttage Frantsoserne deres Kanoner, Fienden forlod derpaa i største Hast Donauwerth. J Dag gaaer General Nauendorf til Ulm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Rastadt, nen 24 Septber. De Keiserlige have fuldkommen udført deres Plan at besætte Biergpasserne for at afskiære Frantsoserne. Den 18de besatte Oberstleutenant d'Aspres med 2 Batailloner og 2000 Bønder Knibispassen, hvorfor en Fransk Collonne af 2000 Mand Infanterie og 400 Mand Cavallerte, som havde i Sinde at gaae derigiennem, ikke vovede at rykke længere frem, men trak sig mod Sulz og Willingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Rastadt, den 25 Septber. Moreaus Retirade bliver endnu meget vanskeligere end Jourdans. Bønderne i Schwaben giøre ligesom de Bambergiske og Spessarteer. I det Würtembergiske og For=Østerrigske bevæbner Landmanden sig. De faae Vaaben, Munition og Anførere af de Keiser, lige. Jmidlertid have de befaling af Regieringen, ikke at agere offensive, men kun at forsvare deres Eiendom mod Frantsoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Stuttgaard, den 26 Septbr. Østerrigerne have gjort adskillige Forsøg, at erobre Keil igien, men forgieves; Frantsoserne have paa nye faaet Forstærkning fra Strasburg. General Petrasch, venter ligeledes Forstærkning for at rykke frem igien. For nærværende har han sit Hovedqvarteer i Carlsruhe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Paris, den 22 Septbr. Den 14de har Militaircommissionen afsagt Dommen over de Sammensvorne, som gjorde Angreb paa Leiren ved Grenelle. Af de 132 man fik fat paa, vare 52. sat under Anklage, og af disse bleve 13 dømt til Døde, 10 til Deportation, 12 til Fængsel paa 6 Maaneder, indtil 3 Aar, de øvrige 17 bleve frigivne. - De opførte sig meget uforskammet ved Domstolen og deres ofcielle Talmænd talede med stor Frækhed. - Da de som vare dømt fra Livet, hørte deres Dom, raabte de samtlige: la caslation, men forgiæves; Dommen blev stadfæstet og Dagen derpaa fuldført; de bleve skudte ihiel paa Martispladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
De officielle Efterretninger fra Mareaus Armee gaae ikke længere end til 9de, og melde at han den 7de ved Mainburg har gjort 500 Fanger og erobret i Kanon. Ligeledes er en Fortegnelse indsendt ifølge af hvilken denne Armee, siden sammes Overgang over Lechfloden, har gjort 3000 Fanger; dræbt 2500 Fiender, og tvunget det Bayerske Contingent, omtrent 4000 Mand at trække sig tilbage fra den Keiserlige Armee, Nyere Efterretninger fra St. Doming melde: at de Republikanske Negre der have indtaget Forposterne af St. Mare med Storm; frataget Engellænderne Bombarde, og derved dræbt 400 Engellænder og Emigranter og gjort 100 til Fanger. De stadfæste ligeledes den Efterretning at Fregatten Medusa har taget 3 Engelske Transportskibe, som skulde bringe en Deel Tropper fra Martinique til St. Nicolas Mole. Borger Borney, som efter en Fart af 33 Dage, med en Eskadre fra Frankrig, er anlanget til CapFrantois, har underveis taget 2 Engelske og 1 Portugisisk Skib, som førte Proviant. - Commissairen Santhonaar har paa St. Domingo ladet udgaae en Proklammation til de Frantsoser, som beboe de af Engellænderne besatte Steder, hvori han tilsiger dem samtligen fuldkommen Amnestie, om de endogsaa skulde have ført Vaaben for Engellænderne. Allene de som have undertegnet Capitulationen med Engellænderne eller modtaget Embeder af dem, ere undtagne herfra, dog kunne de ogsaa forhverve sig Amnestie, ved paa een eller anden Maade at være Republikens Armeer behielpelig til Gienerobringen af deres Lande. - Dersom der i en beleiret Plads ere flere Frantsoser end Engellænder, skulle de enten forlade eller bemægtige sig samme, under Straf at behandles som Emigrerte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Med samme Skib som har medbragt disse Efterretninger fra Vestindien, har Santhonax sendt General Rochambeau tilligemed 6 andre Officierer og Adjutanter, som Arrestanter fra St. Domingo til Frankerig. Vi have her sikker Efterretning at det Brittiske Ministerium vil sende Hr. Jackson hertil, for at giøre Directoriet Forslag om en almindelig Fred. Ved alle slemme Efterretninger fra Tydskland befrygter man ingen Fare for Republiken. Aarsagen dertil er aabenbar den, at vi have en Regiering som er i Stand til at virke rask.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Havnen ved Marseille er endnu bestandig blokert af Engellænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Haag, den 27 Septbr. J Overgaars foranledigede en Coureer fra General Beurnonville et overordentlig Møde i Conventet, som begyndte om Morgenen Kl. 10. - Om Aftenen forsamlede Conventet sig igien indtil ud paa Natten, hvorpaa Coureren blev affærdiget igien. - Generalen skal have gjort adskillige Fordringer og Reqvisitioner for at forskaffe Sambre= og Maasarmeen Understøttelse. Han forsamler denne Armee nu bag Sieg floden. - Adskillige Omstændigheder lade formode, at ogsaa den Bataviske Division under General Daendals snart skal marchere. – J Gaar ankom ogsaa en Adjutant fra General Beurnonville, som efter Forlydende skal have medbragt hans Operationsplan Man siger at Generalen igien vil rykke frem med sin Armee, og den 26de levere et Slag. Jfølge en Skrivelse fra Brussel er det i Brabandt meget uroelig. Man frygter nu især for Klosternes nær forestaaende Ophævelse, da man overalt ingen god Troe har til Geistligheden, da der og kun ere faae Tropper i Brabant og de misfornøiedes Mod oplives ved Østerrigernes Seiervindinger i Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Wien, den 24de Septbr. J Dag er Capitain Titus som Coureer kommet hertil fra Mantua, med den glædelige Efterretning: At General Wurmer, da han var bleven angrebet af Buonaparte, havde trukket sig tilbage til Mantna, forenet sig med General Meszaros og herpaa igien angrebet Fienden og slaget den. - Frantsosernes Tab i dette meget blodige Slag kunde antages til 5000 Mand Døde og Saarede. - En anden Coureer med nærmere Efterretning ventes endnu i Nat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Jfølge Privat Efterretninger fra Triest bestaaer Qvasdanovichs Corps nu allerede igien af 12 Batailloner, med hvilke han rykker frem mod Bossano.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Fra Jnspruk meldes at man der har indbragt 250 Franske Fanger tilligemed 2 Vogne med Penge som man havde borttaget dem. En tredie Vogn med Penge, var bleven uddeelt blandt Husarerne, som havde erobret den. Der endnu bestandig mange Tropper herfra, saavel til Latours Armee, som og til Jtalien Bogen, den 15 Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
I Dag haves den sikkre Efterretning fra Solurn, at Frantsoserne have trukket alle deres Piketer tilbage, og i Aftes gik deres Artillerie og Cavallerie tilbage, mod Tvient.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Jnspruk, den 16 Septbr. Throlernes Mod er ved Buonapartes sidste Proclamation end mere blevet oplivet. Alle ere færdige at forsvare Fædrelandet. Fricorpsene have angrebet Fienderne ved Magran og Baselza, dræbt 300 af dem, gjort 280 til Fanger og erobret 2 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Blandede Efterretninger. J Regensburg har man den 21de anstillet en høitidelig Takkefest for Stadens Befrielse af den truende Fare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
De Franske Commissairer Salicetti og Midt holde en Congres i Florenz, med Pavens og Kongens af Neapel Commissarier, og man siger at de underhandle om Fred. Den Spanske Gesandt Agara bivaaner ligeledes denne Forsamling. Frantsoserne ere komne overeens med Kongen af Sardinien, at han inden en Maaned skal betale den Contribution, som de have paalagt de Distriktor af sit Land som indtil den almindelige Fred blive besat af dem; hvorimod han selv kan hæve denne Contribution af Folket igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-10-11
Churfyrsten af Bayern har forespurgt sig hos Regieringen i Amberg, hvormeget den kunde bidrage til de i Vaabenstilstanden med Frantsoserne fastsatte Contributioner og Reqvisitioner, hvorpaa samme skal have svaret: At den slet intet kunde bidrage dertil; med den tilføiede Anmærkning, at Churfyrsten allerede have de faaet saa mange Krigsbidrag og Rekrutpenge, og dog alligevel overladt dem til Fiendernes vilkaarlige Behandling.