JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Efter min sal. Mand Carl Friderich Rüdiger, forhen Degne til Rørbye i Artz Herred, er mig forundt Kongel. allernaadigst Bevilling at hensidde i nskift Boe, saa indkaldes hermed 3de Gange i de Berlingske Tidender saavel Debi som Creditorer, de første med deres lovlige Fordringer, og de sidste at betale hvis de til Stervboet maatte skylde, hos mig selv i Rørbye Degneboelig eller min Lauværge Sr. Friderich Starup, Degn i Svallerup 6 a 12 Uger fra Dato at indfinde sig. Rørbye, den 3die April 1786. Som Lauværge, Catharine Giersted, Friderich Starup. sal. Rüdiger. Onsdagen den 31te Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver her paa Raadstuen foretaget, og om mueligt sluttet Skifte efter forrige Kongel. Skovrider Michael Graner, som boede og døde under denne Byes Jurisdiction; thi bliver saavel den Afdødes Enke med Laugværge og Børnene ved Værge, som Stervboets Credi= og Debitorer til ovenmeldte Tid herved lovligen indkaldede. Roeskilde Raadstue, den 2den April 1786. Edelgave Hovedgaard paa Kiøbenhavns Amt 2 tre fierdedeel Mul fra Kiøbenhavn, bestaaende af Skatte, og Tiendefrie Hovedgaards Taxt Ager og Eng 30 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr., med tilliggende Bøndergods Ager og Eng 249 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. en halv Alb. Hvedstrup Kirke Hartkorn 48 Tdr., Eiendoms og perpetuerede Kirke Jorder Ager og Eng 7 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. og Skovskyld 2 Fkr. 1 Alb., samt Smørum Sogns perpetuerede Konge-Tiende Hartkorn 45 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr., agter Eieren. Hr. Kammerraad Bornemann underhaanden at sælge og afhænde. Ved Gaarden er over 300 Tdr. god Sædeland, som er inddeelt i 7 Marker, Høe kan avles omtrent 200 Læs, og derforuden paa en Kirke Jords=Eng 24 til 28 Læs, Creaturer forres og græsses 120 Stykker foruden Faar og Sviin, desuden henhører under Hovedgaards Taxten 57 Tdr. Land, som for nærværende Tiid er bortlen til 24 af Godsets Huusmænd imod Afgift 15 Læ Høe og visse Arbeidsdage. Borggaardens Bygninger er nyelig smukt opbygt af Grundmuur til beqvem Beboelse for et Herskab eller anden skikkelig Familie. Bøndergodset, som er beliggende kort fra Hovedgaarden, er overalt i god Stand, de fleste Gaarde udskiftede af Fælledskab og udflyttede, saa at enhver har sin Jord for sig, og de øvrige allerede under Udskiftning. Jordebogens Jndtægter, som kan ansees for visse, er Penge 443 Rdlr. 1 Mk. 12 s., Rug 73 Tdr. 1 en halv Skp., Byg 135 Tdr., Havre 59 Tdr. 6 en halv Skp., og Smaae Redsel 4 Faar, 28 et halv Lam, 21 Giæs, 76 Høns, 470 Stykker Æg; Conditioner tilligemed Jordebogen forevises saavel af Eieren, som af Hr. Assessor Zeuthen, boende i store Kongensgade Nr. 35i Kiøbenhavn, og af Birkedommer Münster paa Ledreborg.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Mogador, den 13de Februarii. Keiseren er med en Armee af 14000 Mand marcheret fra Salee, og ventes med det første til Marocco. Man har faaet den ubehagelige Efterretning, at 2de af vore Fregatter, som skulle krydse paa Høiden af Madera, ere forulykte ved de Portugisiske Kyster.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Tunis, den 29de Februarii. Alt Haab, som vi i saa lang Tid have gjort os om at se Stridighederne imellem Republiken Venedig og vores Bey Mindelighed bielagte, er nu ganske forsvundet, da Underhandlingerne paa nye ere blevne afbrudte. Vi vente derfor om kort Tid en Venetiansk Flode under Ridder Eme for vore Mure, og Beyen giør i største Hast alle optænkelige Anstalten til Modværge. Han har ladet ansøge Deyen i Algier om at sende ham alle de Kanoneerskibe, som han kan undvære; og denne skal og, som der siges, have bevilget hans Ansøgning, og strax udstædt behørig Ordre. Lissabon, den 3die Martii.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
J vort Arsenal arbeides der i nærværende Tiid meget ivrig, Foruden det til Brasilien bestemte Linieskib, bliver der endnu udrustet en Eskadre paa 1 Linieskib og 4 Fregatter, som skal krydse i Strædet af Gibraltar, for at forhindre Algiererne fra at løbe ud fra Middelhavet i Oceanet, i Fald de ikke ville slutte Fred med os.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Constantinopel, den 7de Martii. Den 23de i forrige Maaned ankom hertil den til Storvizir udnævnte Pacha af Morea, blev imodtaget med mange Ceremonier, og herpaa erklæret for Storvizir, uden at nogen yttrede mindste Misfornøielse herover, saa meget man endog forhen fra alle Sider knurrede imod denne Udnævnelse. Men Capitain Pacha, hvis Yndling Storviziren er, havde og føiet saa gode Anstalter, at et Oprør ikke var saa let at befrygte. Man smigrer sig nu med det Haab, at den Partiskhed og Egennytte, som hidindtil saa meget have skadet Forretningerne i det her værende Ministerium, skulle gandske ophøre, og derimod god Orden og Virksomhed bekomme Overhaanden. De fremmede Ministre have allerede ved deres Tolke ladet aflægge Storviziren Lykønskninger. Bemelte første Minister har og med stor Pragt og et glimrende Følge viist sig for Folket her i Hovedstaden, og udkastet en Mængde Zeqviner iblandt samme. Han er omtrent 50 Aar gammel, og skal være meget riig. Man skatterer hans Formue for 2 Millioner Piastre, som han skal have samlet i sin forrige Herres, Capitain Pachas, Tieneste. Denne havde kjøbt ham til Slave, da han endnu var et Barn, opdraget ham, bearet ham med sin Fortroelighed, brugt ham i alle vigtige Anliggender, og først for nogle Maaneder siden skaffet ham en Gouverneurs=Post i Morea, og nu Storvizir=Værdigheden. Han skal allerede, som man forsikrer, have affærdiget Pardonbreve til den berygtede Pacha af Scutari, Mahmud, Pacha, hvis Fortroelige han ligeledes har været, og Vennetianerne skulle paa en eller anden Maade faae den lidte Skade, godtgjort, saa at denne Sag vil formodentlig blive billagt i Mindelighed.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Med Grændseberigtigelses=Sagen imellem det RomerskKeiserlige Hof og Porten er det gandske stille, og endnu er intet heri bleven foretaget.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
For nyelig blev her en Fransk Ingenieur-Officiers Tiener, syg, og den Franske Ambassadeur, Grev Choiseul's Livmedicus betiente ham. Lægen opdagede, at han havde Pesten, hvoraf han og døde. Dette foraarsagede megen Bekymring, fornemmelig hos Ambassadeuren, som ogsaa var upasselig, hvorfore han lod strax Palaiet lukke til, samt Doctoren og alle, som havde havt Omgang med den afdøde Tiener, lægge i Qvarantaine. Selv lod han sig bringe til sit Lyststed i Terapia. Men da dette Tilfælde ingen videre Følger havde, saa kom Hs. Excellence tilbage hertil den 23de i forrige Maaned. Siden den Tiid har det her sneet stærkt og været temmelig koldt, hvilket har forebygget al videre Anstikkelse.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Livorno, den 17de Martii. Til en af vore herværende fornemste Kiøbmænd, er fra en Kiøbmand, som boer i Algier, indløbet følgende Skrivelse af 26de Februarii: "Endelig er Freden imellem Spanien og vor Regiering bleven sluttet og ratificeret. Af den meget rige Foræring, som Carl den 3die giør Regieringen, er i det mindste Halvdelen allerede ankommen hertil. Jnden saa Maaneder skulle over 1000 Spanier komme tilbage fra Slaveriet til Fædrenelandet. Deres Friehed er bleven kiøbt for ualmindelig høie Priser. Uagtet den forskrækkelige Mængde Penge, som har været Mægler i denne Sag, og ved denne Leilighed bringes hertil, vil den Algierske Gierrig, hed dog neppe blive tilfredsstillet; thi den er sandelig umættelig. Vinteren er her den mildeste, som man kan ønske sig, og allerede i Januarii Maaned stode Markene grønne og Haugerne i Flor. Hvad er dette ikke for et herligt Land men under slittige Hænder vilde det blive langt herligere. -
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Den Sicilianske Befuldmægtigte, som er ankommen hertil for at slutte Fred imellem Neapolis og Algier, har havt mange Conferencer med Beyen; men man tvivler paa, at han opnaaer sin Hensigt. Samme Befuldmægtigte har overleveret Beyen en Liste paa den Sicilianske Søemagt, og derhos erklæret: At førend hans Hof skulde forstaae sig til at give nogen Tribut eller detslige, skulde det hellere anvende alle sine Kræfter paa at beskytte sine Undersaatteres Handel imod de Algierske Søerøverier, og paa at forskaffe sig Erstatning for den af Corsarerne tilføiede Skade.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Lüttich, den 24de Martii. Da man er bleven overbeviist om, at de Franske Kroner af 1784, 1785 og 1786 have den samme Gehalt som de gamle, saa er Forordningen derom af 11te hujus bleven igienkaldt, og sammes gamle Cours igien fastsat.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Venedig, den 24de Martii. De nyeste Efterretninger fra vor Eskadre, under RiddeEmos Commando, melde, at samme midt i forrige Maaned er igien afseilet fra Malta til Tunis, for paa nye at begynde Fiendtlighederne med forstærkede Kræfter, hvortil Alting er sat i den behørige Beredskab, og de svømmende Batterier, som skulle bruges dertil, ere bragte i fuld Stand.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Warschau, den 25de Martii. Efter Breve fra Petersborg har Hendes Majestæt Keiser. inden behaget at befale Commissionen for Opdragelsesvæsenet, at udkaste og forelægge Allerhøistsamme en Plan til Universiteters og Gymnasters Oprettelse i adskillige af Rigets Stæder. Hendes Majestæt har ved denne Leilighed foreskrevet Commissionen Følgende til Veiledning: 1) Det ansees for det første tilstrækkeligt, at der anlægges trende Universiteter, nemlig i Plekow, Tschernigof og Pensa. 2) Ved de op rettende Universiteter maae der ikke tænkes paa noget theologiskt Facultet, eftersom Religionen bliver, i Overeensstemmelse med de Grundsætninger, som Hendes Majestæts Forgiængere i Keiserdømmet have antaget, og som Høistsamme selv stedse helligen har fulgt, bestandig lært i de geistlige Planteskoler, hvoraf ei allene 2de theologiske Academier, nemlig det Smikonospaskiske i Moskou, og det Kiowske, ere forsynede med bemeldte Faculteter, men Underviisningen i de theologiske Videnskaber desuden kan blive givet i ethvert Seminarium. 3) Ved ethvert Universitet maae ufeilbarlig oprettes et medicinske Facultet i sin hele Omfang, og saa fuldkomment, som samme behøves, paa det at det vidtløftige Rusland kan blive forsynet med duelige Læger. De øvrige Artikler i denne befaling angaae de nødvendige Hielpemidler til denne allerhøieste Keiserlige Villies Opfyldelse. Bemeldte Forordning er egenhændig underskrevet af Hendes Keiserlige Majestæt, og udfærdiget den 29de Januarii dette Aar.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Haag, den 1ste April. Den benaadede Mourands ulykkelige Kone har personlig aflagt Regieringslemmerne sin underdanigste Taksigelse for den hendes Mand beviste Naade. Man siger og, at Justits Omkostningerne ere allerede blevne hende eftergivne, hvorom hendes Mand havde indgivet en meget rørende Ansøgning, og hvori han fornemmelig takker for den ham af de Herrer von Gyzelaar og Gavnert udvirkede Befrielse fra Dødsstraffen Man bliver endnu stedse ved, at forhøre adskillige Lemmer af det aftakkede Oranie=Corps. J Gaar blev Opvarteren ved bemeldte Corps sat i Arrest. Denne Hæftelse ansees som en Følge af de Opdagelser, som i Anledning af den sidste Allarm bleve gjorte, men som endnu holdes meget hemmelige. Forfærdigeren af dette Corps's tveeggede slebne Sabler har man confronteret med ham, og endeel af disse Gevæhrer skulle allerede være i Deres Ædelstormægtigheders Forvaring.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Man siger, at Corpset von Maillebois skal i næste Uge blive afskediget, og at ingen af de nye Corps skal blive i Tienesten, undtagen 6 Compagnier af von Salm og 2de af von Matta. Man føier til, at de paa Pension satte Officeeret skulle have Frihed til at vælge, enten de paa engang ville imodtage 4 Aars Beholdning, eller de her i Landet ville fortære de dem tilstaaede Pensioner.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Den af Deres Ædelstermægtigheder den 25de i forrige Maaned tagne Resolution til det saa kaldte Oranie=Corpses Ophævelse lyder saaledes: "At da Deres Ædelstormægtig heder havde overveiet, at der af de indhendtede Efterretninger om det han kaldte Exercerselskab, hvortil den sængsle7de Franz Mourand havde hørt, tydelig saaes, at samme, Punder Paaskud af at øve sig i at bruge Vaaben havde holdt "Sammenkomster, og gjort Overlæg, som gik ud paa at forstyrre den offentlige Rolighed og imodsætte sig Deres "Ædelstormægtigheders retmæssige befalinger, og at alt saa et saadant Selskab kunde, efter den daglige Erfaring, "som man allerede havde indhentet derom, umuelig længere blive taalt; saa havde Samme besluttet, at qvalificere de "Herrer Committerte Raader til strax og uden Forhaling af sætte de fornødne Midler i Værk, til paa den kraftigste "Maade at ophæve bemeldte Selskab, og forstyrre de Forsamlinger, som samme, under hvad Paaskud det end maatte skee, vilde holde enten samlet eller partieviis, samt tillige formedelst de allerede opdagede fordærvelige Raadslagninger. "som havde sit Udspring fra et saa skadeligt Corps, erkyndige sig nøie om de Medlemmer, som havde hørt dertil, og have net aarvaagen Øie med deres Opførsel, dog alt uden hinder for saadanne Procedurer, som man til den almindelige Roligheds Befordring maatte finde fornødne ihenseende til dem af bemeldte Corps, som heri maatte befindes virkelig straf værdige.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
J Følge denne Resolution blev det saa kaldte Oranie=Corps endnu samme Dag efter de Herrer committerte Raaders Skrivelse ophævet ved en Publication fra Magistraten i Haag, og alle dets Eiendomme tagne i Forvaring. Det saa kaldte patriotiske Fricorps, som paa nogen Tiid havde udsat sine Krigs=Øvelser, begyndte samme igien i Gaa Aftes. Conseil permanent, eller de committerte Raader, gave samme en Vagt af Cavallerister, dersom Folket skulde ved disse Øvelser forsamle sig for meget. Dette Corps bliver nu hver Dag talrigere, og man troer, at det med det første skulde aflægge en formelig Eed for Staterne af Holland.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Adskillige Personer af Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderens Følge ere ankomne hertil fra Loo, og man haaber snart igien at see Prindsen selv her, saasom Commando=Sager, med det første skal blive afgjort.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 1ste April. Den i Forgaars arresterte Opvarter eller Commissionair for Oranie=Corpset er bleven bragt til Criminal=Fængslet, hvoraf sees, at hans Forbrydelse maae have været grovere, end Mahler Reistes. En Gartner havde lovet, at ville med endeel af sine Kammerater komme Oranie=Corpset til Hielp ved Oprøret den 17de, men siden betænkte han sig, og blev hiemme. - Dette er alt, hvad man hidindtil har kundet opdage i denne Sag. Hest og Bauer skulle have havt Pistoler i deres Lommer. Magistraten i Haag har ladet sig give Liste saavel over Oranie=Corpsets Æresmedlemmer som de virkelige Lemmer, og iblandt de første har man fundet Navne af Distinction, og Navne paa Damer og Demoiseller, som med Penge have understøttet samme. En hos Hest funden Note beviser, at han af en ubenævnt Person har faaet 300 Ducater. Undersøgelserne i denne Begivenhed fortsættes overhovedet med største Jver.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Amsterdam, den 1ste April. Til Lissabon ere 4 Portugisiske Skibe ankomne fra Ostindien, som have medbragt den Efterretning, at det Hollandske Gouvernement paa Colombo har fuldkommen dæmpet Oprøret af Legionen von Luxenborg, og dømt 20 Skyldige til Døden. Den Hollandske Eskadre under Commandeur von Braam er afseilet til Ceylon, for sammesteds igien at bringe alting i Rolighed.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Corsøer, den 6te April. Jndkomne: Den 31te Martii Hofraad Eggert med Frue, Skibscapitain Swanfelt, Sergeant Møller med endeel Rekrytter; den 1ste April Ritmester Hirschfeldt af Husarerne med Frue, nogle Holsteenske Matroser; den 3de hujus endeel Holsteenske Skibsfolk, Skibscapitain Munck og Jøden Jacob Leffmann; den 3de hujus Russisk Præst Jantzky, Kiøbmændene Chwens og Wellman; den 5te hujus Lieutenant Westerholt, Auditeur Holst, Cammerraad Droff, Ritmester Zauck, endeel Grønlandske Søefolk; den 6te hujus Engelsk Coureer Schuttlevorth.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Udgaaede: Den 1ste April Pastor Myllord, Jøden Jsaack Levin, 16 Rekrytter; den 2den hujus Auditeur Rambeck med Frue, Kongelig Agende Post 2 Læs, Jomfrue Theisen; den 5te hujus Kiøbmand Boyesen, Tingskriver Eckman og Landmaaler Roerbye. Det bestandige gode Veir med S. O. Vind og østlig Strøm har for det meste bortdrevet Jsen saavel fra Sprogøe, som den vestre Rende, hvorved Transporten med Jisbaade imellem Sielland og Fyhn temmelig got kan skee; dog maae Baadene endnu trækkes et lidet Stykke paa Jsen ved Fyhn, førend de kan komme til Søes, og nogle Dage vil endnu hengaae inden Transporten kan skee ved Jagter.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Helsingøer, den 14de April. Den 11te og 12te hujus var Vinden N. V., og ankom 30 Skibe af forskiellige Nationer. Den 13de var Vinden S. O., og gik de her paa Reden liggende Grønlandsfarere til Søes.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Samme Dag ankom Capitain Jeffri Hebdon af Hull fra Østersøen. Han har tvende Dage siddet fast i Jsen, samt mistet Anker og Toug. Han beretter tillige, at en stor Mængde Driviis ligger endnu fast i Drogden og langs den Svenske Wall. J Dag er Vinden S. O. med godt og stille Veir, og ved Postens Afgang saae man nogen Driviis i Sundet.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Kiøbenhavn, den 14de April. J Morgen er Ordensdag for Riddere af Dannebroge, og næstkommende Tirsdag for Riddere af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Den 3die Martii d. A. er Birkedommer Henrich Müller confirmeret at være Birkedommer og Skriver til Høgslev Birk i Viborg Stift; den 17de ejusdem er Capellan Hr. Rasmus Christian Zimmerman confirmeret at være Capellan pro Persona til Byrum, Vesterøe og Hals Menigheder paa Læssøe; Capellan Hr. Søren Lemmich ligesaa paa Kongsberg; Conrector Mag. Mathias Bech beskikket at være Rector ved den latinske Skole i Colding; Christian Ludvig Pelt ligesaa at være Professor extraordinarius ved Sorøe Academie; Jacob Nielsen Møller forundt Bevilling at være Procurator i Norge; den 24de ejusdem er Studiosus Andreas Kragballe confirmeret at være Capellan pro Persona til Odder Menighed i Aarhuus Stift; Studiosus Andreas Erichsen, ligesaa til Finderup Menighed i Sielland; Studiosus Frederich, Bartholin Berg confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Wirring og Essenbech Menigheder i Aarhuus Stift; Justitsraad og Laugmand Hans Knoph beskikket at være Laugmand over Christiansands Laugstoel; den 31de ejusdem er Studiosus Jens Koch Lintrup beskikket at være Missionarius ordinatus paa Grønland; Studiosus, Friderich Carl Schmith beskikket at være Compastor ved Maglebye Menighed paa Amager.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Under 8de Martii h. a. har det behaget Hans Kongelige Majestæt allernaadigst at ansætte følgende Personer til Betiente udi de ved Placat af samme Dato her i Staden og i Altona oprettede Annuitets Transport-Comptorer, nemlig: I Kiøbenhavn; ved Hoved Comptoiret. Til Bogholder, Lotto-Correspondents-Chefen Cancellieraad Michael, Næsted; til Controlleur, Secretair Peter Jacob Wilster; til Casserer, Bogholder og Revisor ved Skatkammer=Directionen, Secretair Matthias Christian Clasen. Ved Contra=Comptoiret. Til Bogholder, Comptoir-Chefen ved Casse=Extract-Revisions=Comptoiret, Jacob Petersen; til Controlleur, Johann Frederich Becker, Controlleur ved Bank Comptoiret; til Reserve Lotto=Revisions-Chef Henrich Carl Schutz. J Altona; ved Hoved=Comptoiret: Til Bogholder, David Stahl, Directeur ved Bank=Comptoiret; til Controlleur, Bank=Skriver Andreas Otto Andresen; til Reserve, Bank=Skriver Johann Ernst. Ved Contra Comptoiret: Til Bogholder, Lotto=Casserer Hinrich Stor, johann; til Controlleur, Lotto Correspondents=Chef Asmus Lock, til Reserve, Lotto=Correspondents=Chef Johann Wilhelm Rieper.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Den 11te April kom Capitain Jens Lorenzen af Kiøbenhavn fra Messina med Frugter; Capitain Georg Hard og Capitain Albert Liddel fra Skotland med Steenkul den 12te hujus udlagde Fregatten Alsen, som commanderes af Kammerherre Bille, samt Snoven Fama, som commanderes af Capitain Schulz; den første skal ligge her paa Reden som Vagtskib, og den anden paa Beltet.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Fra den 1ste til 8de April d. A. ere her i Staden copulerte 18 Par, fødte Drenge 30, Piger 32, tilsammen 62; døde Mænd 25, Qvinder 22, Drenge 17, Piger 14, til sammen 78 ; ere altsaa 16 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 2, Brystsyge 12, Dødfød 1, Engelsk Syge 2, Feber 2, Forraadnelses=Feber 6, Forstoppelse 1, Galde=Feber 1, Hals=Syge 2, Hidsig=Feber 1, Kopper 2, Nærvesyge 1, Orme=Feber 1, Slag 13, Sting 1, Svindsot 2 Tænder 6, Tærende Syge 5, Trødske 1, Uangivne Svagheder 12.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 10, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
AVERTISSEETS. I Continuation af den i disse Tidender under 8de hujus skede e) Bekiendtgiørelse, angaaende at Annuitets Bevisernes Omvexling med de ihændehavende Jnterims=Beviser begynder den 18de April næstkommende, og vedvarer alle Søgnedage til Maanedens Udgang, m.v., bliver end videre hermed tilkiendegivet alle Vedkommende: at berørte Omvexling foretages udi de forhen ommeldte Annuitets Transport Contoirer hver Søgnedags Formiddag fra Kl. 10 til 12.
Berlingske Tidende, 1786-04-14
Finanz=Collegium, den 14de April 1786. Jorsdagen den 20de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i Medundertegnede Raadmand Kaasbøls iboende Gaard No. 52 paa Hiørnet af Mynter og Vognmagergaden, foretaget Licitation over Hoved Bygningen og et Stykke Side=Huus til Kiøkken, som skal opfør res uden for Stadens Vester=Port paa den Kongelige Skydebane, efter de derover forfattede Conditioner og Tegninger, hvilke forinden hos mig Kaasbøl kan faaes til Eftersyn. Thi vilde de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted at indfinde sig. Kiøbenhavn den 7 April 1786. Kaasbøl. Colsmann. Møller. Schmidt. Høst. Fapellanen Hr. Hans Jacob Wille har udarbeidet en fuldstænL. dig Beskrivelse over Sillejords Præstegield i Øvre=Tellemarken i Norge, hvilken han nu agter at udgive. Den bestaar af 4 Capitler, hvoraf det første er geographisk historisk, og blandt andre Mærkværdigheder afhandler det gamle omtvistede Kobberværk Golmsberg, som hidindtil har været ubekiendt, paa den fuldstændigste Maade. Det andet Capitel indeholder det Physiske med adskillige vare Efterretninger og Opdagelser. Det tredie det Oeconomiske, og det fierde det Politiske. Med Bogen følger et af ham selv forfærdiget geographiskt Chart, og en Aftegning paa den Tellemarkiske Primstav. Værket vil omtrent udgjøre et Alphabeth i stor Octav, og overlades til dem, som inden Junii Maaneds Udgang subscribere hos Forlæggeren Agent Gyldendal, eller hans Commissionairer i Norge og Provindserne, for 80 sk. paa Tryk= og 1 Rdlr. 8 s. paa Skrivpapiir.