JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Storbrittannien. I Underhuset forefaldt den 18 d. M. et Optrin, der kunde afgive et Sidestykke til den sidste Katastrofe i de Deputeredes Kammer, med Forskjel, at som det hist angik et Medlems Udstødelse, blev Udfaldet her, at Ministeren maatte taale en drøi Ydmygelse. Der handledes egentlig om Katholikernes saakaldte Emancipation eller Ophævelse af deres Rettigheders Jndskrænkning. Da Hr. Plunkett vilde gjentage sin Motion desangaaende, erklærede nemlig Hr. Brougham, at han ikke vilde befatte sig mere med en Sag, hvis aarlige Gjentagelse kun lignede en Fare, saalænge Regjeringen ikke selv var enig derom, og lod ved samme Leilighed falde nogle bittre Udtryk om Statssekretairens Hr. Cannings) Forhold paa en Tid, da der handledes om, enten at skikke ham i en hæderlig Landflygtighed til Jndien, eller give ham Plads i et Ministerium mellem sine Fiender, hvor hans Venner blot kunne ynke ham som fordømt til et politisk Vendekaaberie m.m. Hr. Canning blev herover varm i Hovedet, og glemte sig selv saa ganske, at han udbrød: "det er falske, men blev derpaa af Taleren irettesat, og opfordret til at gjenkalde et imod Husets Orden, saa aldeles stridende Udtryk. Dette vilde han ikke, skiendt han med Fortrydelse tilstod at have forseet sig imod Huset. Det gik saa vidt, at Hr. Bankes androg paa at lade Vaabenherolden forkynde baade Hr. Canning og Hr. Brougham Arrest; men da C. omsider beqvemmede sig til, ikke blot at bede Huset nok engang om Forladelse, men endog at tilstaae, han ikke havde villet fornærme Hr. Brougham personlig, saa endtes den hele Ordvexling med at Mødet ved Stemmefleerhed hævedes, og Spørgsmaalet om Katholikerne blev saaledes afbrudt paa en splinternye en Maade. J den sidst anførte Tale, i Anledning af Engellands Pot litik i de franske spanske Stridigheder, gjentog Hr. Canning, at han ved Tiltrædelsen af sit nærværende Embede havde forefundet et Statsskrift af sin Forgjænger, hvori Jnd blandings=Principet aldeles forkastedes. At Spanien - vedblev han - ikke fik Adgang til Kongressen i Verona, var fordi Man aldrig anede (!) andet end fredelige Hensigter imod dette Land. J Begyndelsen var Frankerigs Forslag paa Kongressen ikke heller uden defensive og hypothetiske, ja endnu i Paris fandt Hertugen af Wellington det franske Ministerium stemt for Fred, og tilbøielig at sende den til Madrid bestemte Depesche endnu engang til til Verona, for nærmere at overveies af den Souverrain, som der var blevet tilbage. Den i Kongen af Frankerigs Tal yttrede Grundsætning: "at en Konstitution allene kunde ansees gyldig, som udgik fra Tronen, ramte ogsaa den brittiske Forfatning; men Engelland havde aldrig givet Spanien Anledning til at troe, det vilde blive andet end stræng neutral, og den sikreste Rettesnoer for denne Neutralitet, vilde findes i Moralprincipet: Hvad du ei vil, at Andre skulle gjøre a. Iøvrigt kunde det engelske Ministerium ikke være ligegyldigt ved de spanske Anliggender, og han (Canning) haabede sikkert, at det vilde gaae seierrig af Kampen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
J Mødet den 16de spurgte Oberst Davies iblandt andet, hvad Regjeringen vilde gjøre, hvis Frankerig skulde prøve paa, med sin for Tiden havende Flaade i de Vestindiske Vande at tage Øen Cuba, men Hr. Canning afviste dette i Spørgsmaal. Et andet Forslag af Hr. Althorp om at ophæve Hvervingsbillen, da det lige saalidt stred imod Neutraliteten at sige: begge Parter maae hverve paa vort Gebeet, som at ingen maatte det, faldt ligeledes igjennem med 216 imod 110 Stemmer. Ministrene maatte ved denne Leilighed atter døie haarde Piller. Taleren spurgte blandt andet, om det var for at give Frankerig et Vink, at Canning havde erklæret, Man ikke vilde yde Portugal Bistand, naar det blev ægget til at begynde Krig? Hvorfor Man holdt en Gesandt i Paris, naar han ikke vidste hvad hele Verden vidste, at Frankerig rustede sig imod Spanien. Det Engelske Ministerium havde reentud ladet sig føre bag Lyset af det franske; det krøb for Bourbonnerne og forstummer, naar det gjælder Friheden, hvorfor Britten dog engang blødede saa hæderlig. Det vover ei engang at billige, at et Folk vil være frit. Ved Gjennemlæsningen af hine Artstykker maa Blodet koge i hver ægte Britters Aarer. Lord Charam pleiede at sige: gjeg gad seet den Europæiske Magt, som turde affyre en Kanon, uden at have raadspurgt Engelland. Den Tid er forbi. Millioner ere bortødslede, for at redde Europa fra Slaveriet. Men neppe ere 8 Aar forløbne, saa afviser Man vor Mægling a. Hr. Canning svarede blandt andet herpaa, at der gaves en moralsk som fysisk Drukkenskab Havde han krøbet for Frankerig, kunde Hr. Althorp være, viis paa, det aldrig vilde skee for ham. Ophævelsen af Hvervingsbillen vilde allene blive til Fordeel for Spanien. Han havde ikke glemt, at da de Engelske Tropper efter sidste Krig indskibede sig, holdt Spanierne offentlige Takkefester, fordi Landet var blevet befriet for Kjetterne. Det af Engelland antagne System var det rigtigste til Krigens Forkortelse. Men kunde Engelland ikke undgaae at tage Deel deri, vilde det skee med al den Energie, som egnede sig for en stor og uafhængig Nation &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
J Overhuset forelagde Lord Holland den 17de Ministrene følgende J Samvittighedsspørgsmaale: 1) om der gaves nogen Traktat, som forbød Frankerigs og Spaniens Kroner at være samlede paa eet Hoved? 2) om Rusland havde forpligtet sig til, i Nødsfald at skikke Frankerig Hielpetropper, og 3) i hvad Egenskab Hertugen af Wellington havde bivaanet Kongressen i Verona? Til det første Spørgsmaal svarede Lord Liverpool Nei, til det andet, at han ikke troede der existerede nogen slig Traktat og til det tredie, at Hertugen havde bivaanet Kongressen, som Hs. Majestæts Befuldmægtigede. Lord Holland bemærkede derved, at han aldrig havde læst jammerligere Statsskrifter end Hertugens a. Videre forlangte han fremlagt Afskrifter af Østerrigs, Ruslands og Preussens Svar paa de af Frankerig ved Kongressen fremsatte Spørgsmaale, saavelsom af endeel flere Depescher, deriblandt alle dem, hvori Engelland havde misbilliget en Jndblanding i de spanske Anliggender, eller Spanien beskyldt Frankerig, for, ved Penge og paa andre Maader at stifte Splid og Misnøie i Landet, hvilket og, med Undtagelse af de førstnævnte Dokumenter, blev tilstaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Jmellem de Parlamentet forelagte Papirer findes ogsaaen Depesche af den spanske Statssekretair Hr. Miguel af 15 Novbr. f. A., hvori han yttrer, at Man havde ventet mere af det brittiske Kabinet end en passiv Erklæring: imod at blande sig i en uafhængig Nations Anliggender, at det nemlig, uden derfor at tage Partie, havde handlet med mere Eftertyk for at mægle og afværge Krigen fra en gammel Allieret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
De græstetyrkiske Anliggender. Alle Paschaer ved Donauen faae nu den ene Befaling efter den anden til en almindelig Væbning af alle Tyrker fra 15 til 60 Aar, imod de græske Kristne, og den nye Storvizir ruster sig atter af alle Kræfter til deres Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Blandinger. Nederlandene. J Kulminen ved Valenciennes tildrog sig den 9 d. ved Gas=Antændelse en frygtelig Explosion, hvorved 20 Mennesker dræbtes, og mange flere lemlæstedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Rusland. Jfølge en Skrivelse fra Odessa betragtes her Revolutionen i Spanien for at ligge i sidste Aandedrag, og en høi Person i Petersborg skal i denne Anledning have udtrykt sig saaledes: "det er ingen Krig, men kun en Expedition af Gensd'armer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Beltpassage fra den 20 til 27 April 1823. Fra Fyen til Sjælland. Pastor P. R. Wøldike, Madame Pedersen; Skrædermester, N. Petersen; Oberstlieutenant Ohlrogge; Kammerjunker v. Basse Fønss; Auditeur Qvistgaard; Pastor Koefoed; Skipper J. J Moes; Kand. phill. W. A. Borgen; Handlende Sprinze Magnus; Handelsbetjent C. Andersen; Klædefabrikant S. Jacobsen; Bogholder J Salomon; Kjøbmand N. Amtrup; Pastor O. D. Lütken; Handelsbetjent H. P. Byberg; Proprietair F. L. Hastrup med Kudsk, Jomfrue Hastrup; Gjæstgiver, N. D. Dreyer; Pastor P. Raae; Hestehandlerne Jensen, Lassen, Birsk og Schiøn; Kjøbmændene H. B. Bruun, F. Rabenek og D. M. Hirschh; Dr. juris Kellinghusen; Kapitain F. Lønberg; Kjøbmand O. Wulff, Handelsbetjent H. S. Hirschh; Handelsfuldmægtig Gisrup; Kammerjunker Schested; Skipper H. Reinert; Schæchter S. Hirsch. Fra Sjælland til Fyen. Hr. H. C. F. Syberg; Student C. F. Hoffgaard; LandsOver= samt Hof= og Stadsrets=Prokurator Jydtmann, Hestehandler M. Birck, Brændeviinsbrænder Kock; F. Mülerz Styrmand H. N. Berg; Handelsmændene J. Erasmi og J.G. Crasmi; Fuldmægtig under Finants=Deputationen F. H. Lange; Kjøbmand D. Brandt; Lieutenant Block; Kjøbmand, A. Wulff, Handelsbetjent S. Hirschh; Hs. Exel. Grev F. Danneskiold Samsøe, Hoffoureer Dahl; Hr. W. Eggers; Enkefrue Bjørn med Datter og Pige; Kongel. Toldbetjent J. P. Haas med Familie; Lakfabriqveur A. F. Treschow med Kone, Madame Jensen; Kniplingshandler C. N. Kling; Kjøbmændenne A. Sørensen og J. C. Zehmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Formedelst Helligdagen er i Fredags ingen Børs=Kours noteret Avertissemener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Fyens Stifts literære Selskab. holder sit ved denne Tid sædvanlige Møde Mandagen den 5 Mei, Formiddag Kl. 10, i St. Knuds Kirkes Consistorium, da Hs. Høihed Gouverneuren præsiderer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Enhver, som maatte formene at kunne tilkomme noget udbetalt for Brædder og Muursteen til Batterierne paa Fænge, og Hestedeslag; indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb efter denne Bekjendtgjørelses Datum at melde dem ved Fyens Stiftamtmandskab med behørig Legitimation for deres Fordrings Rigtighed. Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 28 April 1823. Cederfeld de Simonsen. Til almindelig Kundskab meddeles det respektive Publikum; At ifølge Høikongelige danske Kancellie=Skrivelse af 21 Decbr. 1822, kan det af Svendborg Amt indstillet og hidtil holdte saakaldet Kildmarked i Frørup Bye Dagen før St. Hans Dag, den 23 Juni aarlig, ikke authoriseres; i hvis følge Amtet har paalagt mig, at hvis der desuagtet skulde indfinde sig nogen i Hensigt at falholde Markedsvarer, da at sørge for at aldeles intet Marked holdes. Holckenhavns Birks Kontoir den 24 April 1825. Lehn, Politiemester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Extra godt hollandsk rødt og hvidt Kløverfrøe af sidst, Aars Grøde er at bekomme hos Kjøbmand J. Nielsen inden for Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Skipper D. Bakke afseiler bestemt Fredagen den 2 Mai til Kjøbenhavn, hvortil medtages Fragtgods og Passagerer, Man vilde behage at melde sig snarest muelig ved Skibet, beliggende ved Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Skipper H. C. Andersen agter at afgaae til Kjøbenhavn om 4 a 6 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man melder sig paa Skibet i Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
J 11 Juni Termin d. A. kan faaes til Laans af de Katechetiske Skolers Midler en Kapital af 800 Rbd. Sedler mod lovforsvarlig Pant, naar Vedkommende derom i Tide melder sig hos Skolernes Kasserer. Odense den 25 April 1823. C. Theisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Paa Klingenberg No. 645 modtages fint Tøi til Vask, Strygning og Krusning, saavelsom grovere Tøi, og love jeg dem, der vil forunde mig deres Søgning, den billigste og bedste Behandling. Jeg rekommanderer mig tillige med Lind svenning. - Odense den 22 April 1825. H. C. sal. Nørup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Fra Aarhuus Sukkerraffinaderie er jeg nu igjen forsynet med alle Sorter Sukker samt Sirup, og udsælger i Partier til Raffinaderiets Priser. Petersan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Rødt hollandsk Kløverfrøe bekommes hos Kjøbmand, Brodersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Førstkommende Mandag den 5 Mai, Eftermiddag Kl. 2, bliver her paa Byens Skibsbroe foretaget Auction over en Ladning norske Bygningsmaterialier, bestaaende af 16224 Fods Fyr=Bielke, 1020 Fods Sparrer, 1824 Fods Lægter samt endeel 12 Fods Fjelle; Alt mod Betaling ved Modtagelsen. Varerne ere særdeles gode, stærke og friske. Svendborg den 26 April 1823. Wilhjelm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Onsdagen den 7 Mai førstkommende, Eftermiddag Kl. 5, bliver ved Lunde Kirke afholdt Licitation paa en Hovedreparation paa bemeldte Kirke. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 26 April M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Fredagen den 2 Mai, om Formiddagen Kl. 9, foretages offentlig Auction i Forpagterboligen ved Brahesborg, efter Anmodning af den fratrædende Hollænderieforpagter, over endeel Huusgeraad af Meubler, Linned, Senge, Kakkelovne, Kjøkkentøi, en Bryggerkjedel, endeel Meierie= og andre Redskaber, adskillige Kreature af Heste, Faar med Lam, Kalve, Sviin, en Tyr, adskillige Tønder, Kjedler og Kar, en gammel Vogn, et Dreierlag med Tilbehør, med andet mere, som af Catalogerne ved Auctionen vil erfares ; hvilket herved bekjendtgjøres. - Assens den 23 April 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, vorder det Erik Guldbrandsen tilhørende og paa Harndrup Mark beliggende Huus, Havehuset kaldet, med tilliggende Hauge, hvori er g Stakker Humlestænger, samt en Jordlod, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb., stillet til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes Fredagen den 9de, 16de og 23 Mai førstkommende, hver af de nævnte Dage om Formiddagen Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Kontoir og den 3die paa Stedet som skal sælges. Wends Herredskontoir i Middelfart den 25 April 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Tirsdagen den 6 Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver i Høysholdt Skov i Tommerup Sogn afholdt offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Eege= og Bøgetræer, størstedelen tjenlige til Gavntømmer; hvilket herved, efter Anmodning af Kommissionen i Grev Rantzaus Boe paa Brahesborg, bekjendtgjøres. Odense den 27 April 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Onsdagen den 30 April og Formiddagen Klokken 10 slet bliver i Gaarden i Skibhusene ved Odense, No. 18, ved offentlig Auction bortsolgt, endeel der samlet og indsat Gods bestaaende af en Arbeidsvogn, Plouge, Harver, endeel Trækar, Sengeklæder, Linned, en 2 Etages Jern Kakkelovn, en Kobber=Theemaskine, Jerngryder, en Stegevender, en nye Rulle med Hjul, Borde, et Skab, et Sengested, en god Jagtbøsse og en Pistol samt endeel Bøger m. m. Odense Herreds Kontoir den 21 April 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-28
Løverdagen den 3 Mai om Formiddagen Kl. 10 foretages Auction hos Gaarmand Rasmus Nielsen i Brendekilde, i Følge forudgaaet Udlæg, over endeel Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Stole, Borde, Skabe, Kister, en Kølle Kakkelovn, et Stueuhr, Tønder og Kar, samt 3 Heste, 2 Køer og 2 Vogne. Odense Herreds Kontoir den 23 April 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
No. 60. 52 Aargang. Fyens er Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Tirsdagen den 29 April 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Jndhold. Fædrelandet: Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Statistik. Skibs- og Handels-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Landvæsen og Jndustrie. Tildragelser. Blandinger. Kjøbenhavn. Frederiksværk. Nyborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Fædrelandet. Lovgivning. 15 April 1823. Kancelle=Plakat, hvorefter det skal paaligge Amtmændene at drag Omsorg for, at de Reserver, som ikke kunne fremlægge Vaccinations=Attester eller Beviis for, at de have havt de naturlige Børnekopper, blive vaccinerede, forinden de afgaae fra Lægderne til de respektive Exerceerskoler, og at Rekruterne ved deres Møde til Regimenterne medbring bemeldte Attester, ligesom ogsaa Land= og Søekrigskommissairerne paa de aarlige Lister, som tilstilles Regimenterne over Rekrutterne, ved enhver især bør tilføre, om han har havt de naturlige Kopper eller er vaccineret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Offentlige Foranstaltninger. Joachim Rodrigues Chaves og Kjøbmand C. Hudtwalcheere udnævnte, den Første til portugisisk Vicekonsul i Helsingøer, og den Sidste til Hertugelig Oldenburgisk Konsul i Kjøbenhavn, og af Hs. Majestæt Kongen i saadan Egenskab anerkjendte. Ligesaa er Kjøbmand J. Gran anerkjendt som svensk norsk Vicekonsul i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Ved allerhøieste Resolution af 8 d. M. er den General. krigskommissair Fædder Carisius og Sødskende i sin Tid forundte Rigsgreve=Titel udvidet til alle bemeldte Etatsraad Fædders ægte Descendentere, dog at de derved ingen Forret erholde i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Allernaadigst Konfirmation er meddeelt paa 3de Fundationer, nemlig to af den afdøde Geheime-Statsminister Joachim Godske Greve af Moltke oprettede Legatter, det ene paa 15000 Rbd. Sølv, hvis Renter hvert 27 Juli, der er Legator Fødselsdag, skulle uddeles til Opmuntrings Præmier for Skolelærere og den skolesøgende Ungdom paa Grevskabet Bregentved, det andet til tvende Fattige i Hasle Sogn, og det tredie for afgangne Jn spektør Clemmen Christensen Tversteds Legat til Alsløv Sogns Fattige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Statistik. Vinteren har i Island været overordentlig mild, dog riig paa Regn og Storme, især rasede, her første Juledag en svær Orkan, som omstyrtede forskjellige Kirker og andre Bygninger især paa Vesterlandet. Øefjelds=Jøkkelen vedblev lige til Nytaar at udsprude af og til Aske, dog uden at volde derved betydelig Skade. Siden har Man, lige til Februar Maaneds Udgang, iagttaget den samme tynde hvidagtige Røg fra den, som i Fjor Vinter. Man haaber at denne Vulkans Rasen nu er forbi, skjøndt Man ikke kan være ganske sikker derpaa. De to nærmest liggende Præstekalde have lidt meget ved de sidste Eruptioner; dog have Jndbyggernes Tab og Nød ikke været saa stort som Man havde Aarsag til at vente. Jngen egentlig Gaardmand flygtede fra sin Boepæl. Skjøndt Bønderne mistede mange Kreature, bleve dog de, som de havde tilbage, ikke forgiftede af den paa Græsset nedfaldne Aske (som det dog var Tilfældet i 1784). Fra Landets øvrige Dele indkom betydelige Gaver til de Skadelidte. Almuen i forskjellige Distrikter havde strax i Begyndelsen, da Man befrygtede en almindelig Udvandring fra de Vulkanen nærmest liggende Egne, tilbudt det Huusly og Underholdning for indtil 400 Mennesker, hvilket Tilbud dog kun blev modtaget af 19 Personer. De sidste Efterretninger melde om en ny Vulkans Udbrud midt i Februar i SkapteaJøkkelen (den samme, hvis Eruption i Aarene 1783 og 84 var saa ødelæggende, som har givet nogen Aske fra sig, uden at foraarsage videre Skade. Tiden vil vise, om denne i Naboegnene meget frygtede Vulkan hermed vil slaae sig til Rolighed eller ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Skibs- og Handels-Efterretninger. Dampskibet Caledonia afgik for første Gang iaar til Kiel den 22 d., og ankom igjen tilbage til Kjøbenhavn den 25de. Med Undtagelse af Heste har Qvægudførselen over Kolding, Foldingbroe og Grædstedbroe været betydelig mindre i Aaret 1822 end det foregaaende Aar, hvortil Aarsagen ene og allene maa søges i de lave Priser, hvori denne Artikel har staaet saavel i Hertugdommene som i Udlandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Landvæsen og Jndustrie. Det Kongelige Landhuusholdningselskab har udsat 3 Præmier paa 100 Specier for hver af følgende theoretiske Opgaver: 1) den bedste Haandbog til at kjende de danske Dyrearter med Ryghvirvler, 2) den bedste systematiskenaturhistoriske Beskrivelse af de skadelige danske Jnsekter, med Angivelse af de fortrinligste Midler til at afværge og formindske deres Skadelighed, og 3) den bedste, Haandbog over de danske Mineralier. Besvarelserne, paa disse Opgaver maae indsendes inden Udgangen af Aaret, For praktiske Foretagender er udsat flere Præmier, saasom: for de Forsøg, der give den bedste Oplysning og Foderurters og Rodværters indbyrdes: Værd, Godtgjørelser i visse Aar for Bønderjorders hensigtsmæssige Dyrkning. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Sving=Plov og den nordamerikanske, har Selskabet ladet forfærdige nogle Stykker, til at bortskjænkes til Bønder, som kunne og ville bruge den. For Huusmænds=Lod ders hensigtsmæssige Dyrkning er udlovet Understøttelse: af 30 til 40 Rbd. Sedler aarlig i 3 Aar. Fremdeles er udlovet Præmier for slige Forsøg, hvorved lader sig udfinde bestemte Regler for Saaekornets Mængde, for Stald. fodrings Anvendelse i ikke mindre end 5 Aar, vilde Træers Plantning, tagbedækte Folde i Udmarker paa Færøerne, og for Afsætning af tørrede Havefrugter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Tildragelser. J Herritzlev i Lolland har i denne Tid den for Mordbrand sigtede Jndsidder Niels Madsen, Skræders Kone begaaet en gruelig Handling; først ved at qvæle sin 7 Aars gamle Datter og dernæst ved at over skjære Halsen paa sig selv. At hendes første Forsøg, med at ombringe sig ved et Stik i Hjertekulen, forfeilede, beviser noksom, hvor fast Beslutningen har været. At hun imidlertid ikke uforberedt har foretaget denne Udaad, maa sluttes deraf, at ved Sengen, hvori begge Ligene laae, fandtes en Psalmebog, hvori Palmerne om Lyksalighed, efter Dødens vare opslaaede. – Saaledes gaaer det, hvor Mystikernes indvortes Lys har fortrængt sund Fornuft og ægte Religiøsitet!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Paa Aalborg Exerceerplads har for nylig et ungt Menneske skudt sig selv. En Skytte i samme Egn er om Morgenen fundet omkommen i en Tørvegrav tilligemed Hesten, hvorpaa han havde redet: I Hylderslev Bye ved Varde afbrændte den 9 d. en Gaard, tilhørende en stakkels Enke, der i afvigte Februar Maaned havde været saa ulykkelig at miste sin Mand, som i det onde Veir forvildede sig paa Marken og frøs ihiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Blandinger. Lovtalerne i Dagen over den fra sin Udenlandsreise hjemkomne Mekanikus og Artist, Hr. Schlick (S. 210), har i flere Kjøbenhavnske Blade foranlediget skarpe Kritiker over denne Kunstners Arbeider ved Udstillingen. Af Dagen No. 88 sees og, at hiin Fremstilling af hans artistiske Fortjenester ved Konstakade, miets Sekretair, Professor Torkel Baden, hverken er skeet efter Opfordring af det Kongelige Konstakademie eller med dets Vidende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
J Dagen No. 95 læses en Erindring til Udgiverne af Provindsialtidender om, ei at være for færdige til, uden Opgivelse af Kilde, at udbrede onde Tidenden til mangen Families Krænkelse. - Saa vist som det er, at ingen retsindig Avisudgiver vil nedlade sig til at optage Bysladder i sit Blad, saa tør Man ogsaa vente, at Hovedstadens Blade ville beflitte sig paa at give Exemplet, og foretrække en human Tone for den Smaahedsaand, som viser sig i Lysten til at kjævles om Bagateller, udskrige uvedkommende Personalier o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
I Kjøbenhavns Aftenblad beskyldes Skræderlauget i en Provinds for (hvad dog neppe er Tilfældet) at skulle have lopfordret en Avis=Redaktør til at give sig den hyper boliske Erklæring: at blandt hele Byens hæderlige Skræderlaug ikke fandtes een eeneste beladt med nogen Legemsvaghed; men at Alle her ere sunde, velskabte og agtværdige Mænd, da Man, som ved denne Leilighed bemærkes, kan være en meget agtværdig Mand og dog have meget skjæve Been.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-29
Hvad Ords Forvexling eller Trykfeil kan gjøre og overhovedet hvorledes Smaating om Norden optages i Sydens Aviser, viser en Artikel, hvoraf Man i Neapel har leet meget, indrykket i en Avis fra Kongeriget de to Sicilier af 1 Marts d. A., hvor der fra Stokholm fortælles følgende: Kongen har befalet at lade komme Personer fra Jsland, for at forbedre dette Lands Race.