JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-14
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 17 Januarii førstkommende, om H. D. 20 Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvare, bestaaende af couleurte ostindiske, engelske og andre Sirtser og Sirts-Cattuner, Sukkerdohner, Nettelduger, Bastasser og hvide Cattuner, Jllystringer, Porteføyer, Atlasker, Tafter og andre Silketøier, tærnede Lærreder, Ginganger, Callevapper, Flohr, Silke- og andre Tørklæder, Strømper, Hollandske, Vahrendorffer, SlesSaxiske, Sveitser, Hampe- og andre fiine Lærreder, Handsker, Kniplinger, Vifter, hollandsk Traad, Bendler, Chokolade, Congo og Patri Zion Zioung Theer, Bombas Asia og Porcelainer, Flohrs Forklæder, Murri, Salempuris, Pelanger og et Partie bleget Hørlærred, med videre, item endeel Gods og Løsore, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Linned, Gang= og Sengeklæder, Trævahre af Speile, Stoele og Canopeer, Dragkister, Sengestæder med og uden Omhænger, Borde, Consoldborde og Kister, samt 2de Kaner og Kanetøyer, Reise- og andre Peltse, 3de Lysekroner og en Urtehods Indretning, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, samt et lidet Partie Smør i Fjerdinger og Halvtønder med videre, ved offentlig Auction udi Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, (imod contant Betaling ved Tilslaget), eller naar paafordres, til fornævnte Hr. Hornbech, og ere Catalogi paa Auctionsstædet forinden at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-14
Torsdagen den 20de Jan. førstkommende, om Formiddagen Klokken 11 Slet, bliver endeel Heste, Køer og Stude, saa og nogle Tønder Byg, Rug og Havre, item en Stak Rug- og Havre-Halm, og circa 2000 Pund Blade=Tobak, Henrich Mentzes Fallitboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt paa Boets Gaard, Forhaabningsholm kaldet, paa Frederichsberg Hovedgaards Mark, imod Betaling til Hof= og StadsRets Procurator Sr. Palle, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; de trykte Fortegnelser ere at bekomme paa Kiøbenhavns Amts=Contoir i Gaarden No. 34 paa Nørregade, hos Birkedommer Sundbye i Ballerup, og paa Auctionsstedet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-14
Torsdagen den 27 Januarii förstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, bliver paa det Kongelige General-Told-Kammers nyebygte Pakhuus, ved Toldboden, holdet offentlig Auction over nogle af Auctionen den 24 Martii 1779 uindløste chinesiske og ostindiske Vahre, hvilke Dagen tilforn paa Auctionsstædet behagelig kan tages i Øyesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-14
Siellandsfars Landsing holdes i Ringsted den 19 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
m. mere Tidender Af 22 Maji 1780. II. Fr., H. J. J. H. I Til Bortsendelse overalt i d. M. Riger, udgives 2 Gange Forn Ugen fra det Kongel. Bogtrykkerie, ved N. C. Høyffner. - store Ven, og en og Joh. Jens JørTyrkisk Grændse, den 14 April Porten er sindet, igien at lade begge Dardanellerne reparere, hvilke ere i en meget forfalden Tilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Ved Adrianopel skal efter de europæiske Magters Exempel oprettes en Lystleir af 80000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Neapolis, den 23 April. J Roccalumera, Taornima og Jaci ere adskillige Kirker og Huuse omstyrtede ved Jordrystelser. Disse Jordskielv have og ladet sig formerke i Calabrien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Jtalien, den 26 April. Hertugen af Modena har, for desto bedre at befordre Videnskaberne, tilladt at sælge alle Bøger, som ikke ere anstødelige for Religionen og gode Sæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den 30 April. Kongen af begge Sicilierne har sendt Hendes Majestæt, Dronningen, den sædvanlige Barsel gave af 50000 Ducater. Døbevidnet ved den unge Prindses Daab var en fattig Mand, som bekommer derfor sin Levetid maanedlig 12 Ducater og aarlig en nye Klædning. Den genuesiske Patricius Hr. Felice Pallavicini skal med første som virkelig Gesandt fra Republiken Genua afgaae til Madrit.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den 23de i denne Maaned er en liden engelsk Kaper fra Mahon ankommet til Livorne, med et fransk Skib, som var bestemt med Korn fra Tunis til Marseille. Mandskabet paa bemeldte Skib havde imidlertid reddet sig med Baaden, og Capitainen paa samme havde medtaget alle hos sig værende Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Petersborg, den 28 April. Keiserindens Afreise er fastsat til den 9de eller 10de Maji. Efter Forlydende tænker Hendes Keiserlige Majestæt, at ankomme den 27de i denne Maaned til Mohilow, og den 28de ventes den romerske Keiser sammesteds. Feldtmarschal, Græve von Romanzow, imodtager Monarken paa Grændsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Amsterdam, den 4 Maji. J Følge Efterretninger fra Texel ere i Forgaars de engelske Skibe bragte i det nye Dybe, hvilke 4 eller 5 Dage tilforn ere tagne Norden for Engelland af den franske Kaper paa 24 Kanoner og 210 Mand, som føres af Capitain C. Cossing, fra Havre de Groce.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den 13 Maji. J følge de londonske Blade skal den 4de November 16 engelske Krigs- og ligesaa mange Transport-Skibe med 8000 Mand Tropper være afgaaet fra vort Forbierg Gothaab til Ostindien. Dersom der havde været saamange engelske Krigs-Skibe, maae samme være faldne ned fra Himmelen; thi fra Engelland ere ikke saa mange udsendte. Man maae derfore vel have regnet andre Fartøier for Krigskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Bayreuch, den 4 Maji. J Følge Breve fra Wien har Hans Majestæt, Keiseren, endnu aldrig ladet giøre saa prægtige Anstalter til nogen Reise, som til den Høistsamme den 26de i forrige Maaned har foretaget. Allehaande Prydelse og alle Ordens Klenodier ere indpakkede dertil, og de til Foræringer bestemte Kostbarheder skal have kostet over en Million Gylden. Jmidlertid er Monarkens Følge ikkun liden, da samme bestaaer blot i 3 Vogne og 40 Sadelheste. Man siger, at Keiseren vil giøre Reisen igiennem Polen til Hest, og begive sig fra Lemberg allene med General Braun til Mohilow, hvor Keiserinden af Rusland vil indtræffe den 7de Junii. Man troer, at hans Majestæt, Keiseren, turde i August Maaned komme tilbage til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Der tales om en forstaaende Formæling imellem en stor Monark og en Prindsesse, som skal være en af de største Skiønheder i Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Paris, den 5 Maji. Den 2den var her en frygtelig Storm, En sort Skye, som udkastede en stor Mængde Lynild, blandet med heftige Tordenslag, trak hen over vor Stad, og udvældede i Parken ved Berry og Charenton. Hagselen var saa sterk, at næsten alle Vinduerne i Conflans ere sønderslagne. Be nisson, som ere ankommen fra China til Orient, har medbragt til en brav Kiøbmand i Bourdaux, hvilken en ugunstig Lykke havde sat tilbage, 80000 Livre, som hans Søn, der har etableret sig i Jndien, havde sendt ham. Denne, allerede for 10 Aar siden underrettet om sin Faders Skiebne, har blottet sig selv gandske, for at sende ham denne Sum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den gamle Historie, som er fuld af saadanne ædle børnlige Træk, veed neppe at fremvise skiønnere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Fra Lissabon erfarer man, at Dronningen af Portugal lader giøre anseelige Udrustninger i hendes Havne. J Frankrig er det noget siældent, at ville være holdt for fattig, naar man er riig. Følgende Begivenhed er derfor merkelig: En gammel Kone uden Paarørende, som ilang Tid har levet ved Statsminister, Marquis von Paulmys Velgiørenhed, har, som det nu efter hendes Død udviser sig, indsat ham til Universal-Arving til en Formue af, som det heder, i det mindste 200000 Livreer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den 20de April er den engelske Brigantine, Bethsypaa 100 Tønder, med Proviant fra London til Halifax, ved en amerikansk Kaper opbragt til Morlaix. Admiral Parkers Skrivelse til Hr. de la Motte-Piquet. Min Herre! Jeg har erholdet den Skrivelse, som Deres Excellence beviste maa den ære, at tilsende mig med den unge St. Michael. Omendskiønt De for kort siden har frataget mig nogle Fregatter og andre forskiellige Fartøier, saa kan jeg dog ikke andet end høit agte og beundre Dem. Det Forhold, Deres Excellence iagttog i den Affaire den 18de i denne Maaned, vedligeholder fuldkommen den høie Anseelse, hvori De staaer hos os, og jeg forsikrer Dem, at jeg ikke uden Misundelse har kundet være Øievidne til den Tapperhed, De ved denne Leilighed har lagt for Dagen. Vor Uvenskab varer allene nogle visse Tider, og dependerer af vore Herrer; men Deres Fortieneste har indprentet den største Ærbødighed i mit Hierte for Dem. Jeg skal stedse bære den største Omsorg for, at Deres Cartel-Skibe og Fanger maa blive vel behandlede, og jeg skal med Fornøielse betiene mig af alle de Leiligheder, som maatte tilbyde sig, for at give dem Beviis paa den Ærbødighed og Høiagtelse, jeg bærer for Dem. Jeg er &c. St. Lucia, den 28 December 1779. Hyde Parker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den 9 Maji. Et fra Baltimore til Rochefort ankommen amerikansk Skib skal have medbragt Efterretning, at den amerikanske General Lincoln har, i Spidsen af 9000 Mand Continetal-Tropper, angrebet General Clinton, og nødt ham, til at trække sig til Savanna &c. Fra China har man her Efterretning, at Keiseren Kam Hier død. Han døde langt fra Hovedstaden, da han besøgte de fraliggende Provindser. Hans Efterfølger er en af hans yngste Sønner, hvis Brødre dog turde giøre ham Thronen stridig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
London, den 5 Maji. Det hollandske Skib, de goede Verwachting, som gik med Beeg, Tiære 2. fra Amsterdam til Nantes, er opbragt til Margate. Denne er den første Prise siden den mod Hollænderne udgangne Proclamation. Til de Reiser fra Amerika, som, efterdi de ere muelige, kunde, om de ikke ere, blive virkelige, er endnu dette at tælle, at General Clinton har i en Træfning med Lincolus Amerikanere gjort 1500 af samme til Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
J Middags gik det Rygte paa Børsen, at de tvende Ostindiefarere, the Nassau og Southampton, vare paa Høiden af Gothaabs-Forbierg eftersagede af et fransk Krigskib, og at Sauthampton har været saa ulykkelig, at falde i sammes Hænder, men Nassau derimod fundet Middel, til at redde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Til Falmouth er opbragt Skibet de jonge Gerbrand, bestemt fra Hamborg til Brest, og ved en Kaper fra Alder ny er et hollandsk Skib taget, som var bestemt med Viin og Brændeviin fra Rochelle til St. Valory.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Med den sidste Paketbaad fra Nye-York erfarer man nogle Jndianeres gunstige Sindelav, som i deres Cirkel er af stor Betydenhed. Nogle Sachems af de krigførende Nationer have tilkiendegivet deres hiertelige Tilbøielighed for Kong Georg den 3die, og deres Misfornøielse med Franzoserne og Rebellerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Den 9 Maji. Med et dansk Skib ere ved vort Kongel. Hof og til det Ostindiske Handels=Compagnie Depesker indløbne fra Ostindien, hvilke indeholde, at den offentlige Rolighed er fuldkommen sikker i alle engelske Eiendomme; at i Bengalen er opbrændt et Magazin med mange Vahre, at Admiralerne Hughes og Vernon krydse i det indianske Hav med 8 Linieskibe og 6 Fregatter; og at 2de franske Skibe opholde sig ved Gothaabs-Forbierg, for at optage vore Skibe, hvilke dog næsten alle ere lykkelig ankomne til deres Bestemmelsesteder &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Fra Vestindien har Hoffet erholdet Depescher med en Officeer, som den 10de April er afgaaet fra St. Kitts. Efter samme havde Admiral Rodne med 4 Skibe af Linien, forenet sig i St. Lucia med Admiral Parker, hvorved vor Flaade er formeeret til 21 Linieskibe. Samme Depescher melde, at Hr. von Guichen er ankommet til Martinique, og at den franske Flaade sammesteds bestaaer ikkun af 23 Skibe af Linien. Vor store Flaade skal bestaae af 35 Linieskibe, nemlig 3 af første og 7 af anden Rang, 16 paa 74 Kanoner og 9 paa 64. Med disse Skibe skal 11 Fregatter, 4 Skalupper, 5 Cuttere, 4 Brandere og 2 Bombardeer-Ten dere være forenede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Man taler ellers her om en Kongres, som nogle neutrale Magter vilde lade holde i Holland. Jfald dette er tilforladeligt, saa turde, som man troer, Freden være Følgen deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Arolsen, den 5 Maji. Endelig have vi igien erholdet Breve fra Pensacola. De ere daterede den 22de til den 29de Decbr., og bekræfte desværre det lidte Tab ved Regimentet. Grenadererne, saavelsom de af Regimentet Horn, og en Deel af det Alberiske Compagnie vare detascherede til Baton-Rouge, Manchac- og andre smaae Forter ved Mississippi, og ligesom Fiendens Magt, tilligemed den usunde Luft, har bortrevet mange, saa kan man begribe, hvorfor just de tvende første Compagnier fornemmelig have lidt. Om ovenmelde Forts Forliis vide vi ikkun saa meget: Gouverneuren i Pensacola havde i Junii og August Maaneder i forrige Aar commanderet en Deel af sin Armee til Mississippi, for der at tilbageholde de Vildes og Provincialernes Anfald. Dette skede til en Tid da man neppe formodede Krig med Spanien, og i Pensacola erfarede man ikke, at samme var erklæret, førend det var for sildig, at trække Commandoerne tilbage. De bleve overfaldne af en ulige større Magt, men holdte sig imidlertid paa det tapperste; 124 Reconvalescenter havde at forsvare sig i Baton-Rouge imod 3000 Spanier og Vilde, og iblandt andet i en gandske aaben Redoute at udholde en Batterie-Jld, som varede 3 Timer. Deres eget gode Forhold have de at takke for, at man har tilstaaet dem, efter en meget berømmelig Modværge, en ligesaa berømmelig Capitulation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Plymouth, den 5 Maji. Ved vor Kaper Achilles er det hollandske Skib, de VrouElia, som foer til Brest, opbragt hertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Dresden, den 11 Maji. Over Enke-Churfyrstindens dødelige Afgang er endnu en almindelig Bedrøvelse i denne Residence. Hun var en Fyrstinde af store Naturens Gaver, af en igiennemtrængende Forstand og stor Statsklogskab. Hun var velgiørende; thi aldrig gik nogen Supplicant misfornøiet fra hende. Hun vidste at indtage Gemytterne, at beherske dem. Saa ivrig hun var for sin Kirke, saa særdeles gunstigt var hendes Forhold imod Protestanterne. Maria Antonia var en Christinde, en Menneskeveninde; Hendes Talenter syntes at have bestemt hende til et stort Riges Beherskerinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Kiøbenhavn, den 22 Maji. Hans Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget, under 17de April 1780 at udnævne Rasmus Claussen til Skovrider og Hol foged i Amtet Lygumeloster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Hans Majestæt har allernaadigst behaget at udnævne til Geheimeraader, Kammerherre Grev Frederich Ludvig von Moltke, Kongelig Minister i Entin, Kammerherre Albrecht Frederich Levezau, Stiftamtmand over Christiania Stift; Conferentsraad og Oberprocureur Adolf Gothard Carstens, Kammerherre og aben; Kammerherre Carl Adolf von Amtmand Carl Adolf von R. Linstow, Hofmester hos H. K. H. Prindsesse Charlotta Amalia; Kammerherre og Staldmester Hans Heinrich von Bülow; Conferentsraad Christian Ludvig von Steman, første Deputeret i General-Toldkammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Døde: Kiøbenhavn. Den 11te Maji. Hr. Hans Larsen Tømmerhandler, 72 Aar. Den 12te. Mad. Annicken sal. Petersens, 71 Aar. Den 15det Mads Hansen Reimert, Høker, 41 Aar. Den 16de. Mad. Elisabeth Chippendahl, født Hassel, 60 Aar. Den 17de: Sr. Ferdinand Schmecticus, Kiøkkenmester hos Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Bevern, 55 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Tallotteriets 167de Trækning i Wandsbeck, den 18de Maji, udkom følgende Numere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Udi afvigte Uge fra den 13de Maji til den 20de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 10 Par. Fødte Drenge 29. Piger 13. Tilsammen fødte 42. Døde Mænd 13. Qvinder 12. Drenge 9. Piger 8, af følgende Sygdomme: Alderdom 5 Barselseng 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 2. Druknet 1. Feber 3. Gickt 1. Hidsig Feber 2. Hoste 1. Jndvortes Syge 1. Nedfalden 1. Slag 9. Svindsot 2. Tænder 1. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 5. Vattersot 1. Tilsammen døde 42. Ere saa ingen fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere følgende Skippere indkomne: Fra den 16de til den 20de Maji, 76 Skibe fra Provindserne med Korn og Fedevahre, Muur= og Tagsteen, Tommer og Brænde, Leerkar, Kornbrændeviin, 3 Skibe fra Pommern Tømmer og Brænde, 2 Skibe fra Sverrig, Trælast, Jern, Kanoner, Kobber, Plader, Tiære, H. Lorentzen fra Riga Hør og Hamp, H. Holst fra Kønigsberg Hør og Planker, A. Clausen fra Amsterdam Uld, Muursteen, Riis og Humle, R. Dorsdale fra London Stykgods og Bive, A. Lorenzen fra Bourdeaux Viin og Brændeviin, 8 Skibe fra Norge Trælast, Jern, Skind, Kakkelovne, Allin, Kummen og Sild, J. Primrose fra Borrowstones Steenkul, B. Høder fra Tranquebar i Ostindien, ostindiske Vahre, N. Greisen fra Lybek Stykgods og Tømmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
For et sædeligt ugift Menneske, der er opvandt ved Land-Væsenet, skriver en god Haand og forstaaer at føre et ordentlig Regnskab, anviiseen Tienene i No. 112 i Borgergaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 25de Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Glas og Steentøy, Linned og Gangklæder, Senge og Sengeklæder, Træevahre, Vogne, Avlings- og Gaards-Redskaber samt Creature med videre afgangne forrige Regimentskriver Hans Jørgen Dahls Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt udi Stervboets forhen tilhørende Gaard i Kollekolle Bye paa Kiøbenhavns Amt, imod Betaling ved Annammelsen, eller naar paafordres til Procurator Sr. Palle i Kiøbenhavn paa Boets Vegne. De trykte Catalogi samt et Tillæg bekommes paa Amts-Contoiret paa Nørregade i Kiøbenhavn, paa Auctions=Stedet og hos Birkedommer Sundbye i Ballerup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
Torsdagen den 1 Junii førstkommende, om Eftermiddagen allader. Kl. imenem 2 og 4 Slet, bliver afg. Frue Etatsraadinde Johanna Dorothea von Buchwaldts eyede Lystgaard, i Holtebye, paa Kiøbenhavns Amt, 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction, for, om antageligt Bud skeer, da uden videre Auctioners Holdelse, til den Høystbydende at bortsælges. Sammes Bygninger og Jndretninger (som i Kiøbstædernes Brandforsikrings=Casse er asseureret for 2100 Rdlr.) bestaaer i følgende: 1) En Muur- og Bindingsværks Bygning 6 Fag lang, 4 Fag dyb, 2 Etager høy med Tegl Tag, 2) Derved i lige Linie, en dito Bygning 5 Fag lang, 4 Fag dyb, en Etage høy med Straae-Tag. Derved, samme Linie 3) en dito Bygning 7 Fag lang, 4 Fag dyb, 1 Etage høy med 3 Fag durkgaaende Qvist, teglhængt; J underste Etage er et Kiøkken med aabne Skorsteen, derved et Spisekammer, en stor Stue, 2 Cabinetter og 5 Kamre. J anden Etage, 2 Sahle og et Sovekammer, dertil 2 TrappeOpgange fra Gaarden; og over alle 3de Bygninger Lofter i 3de Afstande. Overalt i Værelserne, som ere panelede, mahlede og betrukne, ere 2de Bielægger=Ovne, i Kiøkken=Skorstenen Jernplader og 2de Confurer. 4) En Bygning 11 Fag lang, 3 Fag dyb med Straaetag, indrettet til Heste- og Koe-Stald med 5 Spiltouge, 2de Vogn-Remisser; et KarleKammer og et Tørve=Huus, samt derved 2de Locummer; med Stædet følger behørig Brand=Redskab. 5) En med 6 Fag Stakitter indhægnet Honse-Gaard, hvori 2de Høyse=Huuse med Straaetag. 6) En smuk Frugt-Hauge, hvorudi er 91 Stkr. gode Frugt Træer, foruden endeel Ribs= og Avnsbogs=Hekker; Lyst=Qvarteerer 8 Fag espalle Værk, og 11 Stkr. Pdstementer; Haugen er indhægnet med 84 Fag Plankeværk, og imellem Haugen og Gaarden 11 Fag Stakitværk og 2de dito Porte. Af Grunden svares aarlig 10 Rdlr. Huus-Penge og ey videre AuctionsConditionerne kan forinden Auctionen faaes til Eftersyn hos Procurator Palle, i Kiøbenhavn paa Nyetorv No. 130.
Kiøbenhavns Postrytter, 1780-05-22
J Paa adskillige Kiøberes Forlangende udsættes den over Skidet Gangens hiembragte Ladning fra Tranquebar og Bengalen, i Ostindien bestemte Auction til den 7 Junii førstkommende, som herved til de Herrer Handlendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Christianshavn udi det Asiatiske Compagnies Contoir, den 28de April 1780.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Umerket er igien et Aars Forløb af Tiden, For Eftertankens Syn paa Freden og paa Striden, Blandt de Fornuftige, som ørkesløse et See de Forandringer, der skee paa Livets Vei. Ved Bredden af det Aar, i hvilket vi indtræde, Kan Danner=Kongens Folk tilbage see med Glæde Paa det, der er forbi, og prise Himmelen For Nordens lange Fred og Frugterne af den Ufrugtbar saadan Fred, som vor, bør aldrig findes Almeen. Lyksalighed med samme maae forbindes. Tak være Kongerne, som derfor sørget har, At den frugtbringende for Landet aarlig var Betryggede ved Dem, dens Frugter at indsamle, Gaae frem med Virksomhed de Unge og de Gamle, Flor, Og med en fælles Haand saa dyrke fælles At Hvermands sande Hæld, liig Fliden, bliver Vel os, som uden Frygt for Gnister af den Lue, Der brænder andensteds, staae frit, at overskue Det Meget, som er skeet i det afvigte Aar, Hvoraf det Vigtigste i følgende bestaaer, Som og den Stærke maae for Overmagten bukke: Saa maatte Fæstningen St. Philip snart oplukke Dens Porte for den Hær, som paa Minorca stod Thi denne stod ei her som ved Gibraltars Fod. Tidt kan dog mindre Magt den større overvinde, Det fik de Engelske paa St. Eustats at finde, Der maatte give Slip paa denne Fangst igien, Saavelsom paa Martin og Saba efter den. Men ingen Magt formaaer Gibraltar at indtage; Det vidste man tilforn, og saae i vore Dage. Nysgierrigheden før ei været har saa stor, Som den om Skjebnen for Gibraltar var i Fior Saa mange Tusinde, som derved laae i Leier, Saa meget der blev gjort, for at gaae bort med Seier, Endog ved Kunstens Verk, Flot-Batterierne, Det paa Gibraltar dog ey noget virkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Gibraltars Fæstning staaer saa sikker paa sin Klippe, At naar dens Gouverneur sin Pligt vil ikke slippe, Og kan Tilførsel faae, saa er, det viisde sig, Den værdig til det Navn: uovervindelig. Naar Tanken videre de Virkninger betragter, Som Krigen haver giort, imellem hine Magter, Der har udrustet sig, og sig udruste meer, Den det Afgiørende endnu ey for sig seer. Christoph til Frankrig blev seet capitulere; En Rodne Britters Mods Berømmelse formere; En Houghes ligesaa, en Howe mindre ei; Men ingen af dem fik til Freden banet Vei. Tidt Tapperhed, og Mod, og Styrke, maatte vige, Naar Lykken vilde ei sig føie godt tillige. Græv Grasse dette paa sin Post erfarede; Og sligt erfaret er af største Krigere. stor,
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
hvad har Holland gjort afvigte Aar i Krigen, Men dets Udrustning saae ei skee med nogen Higen. Man Kun en Escadre fik til Convoyering Liv. For Resten klages der, at man er inactiv. Dog har de hollandske Herrenstater sig erklæret er Nordamerika, som første Skyld har været J Krigen, at dens Folk bør uafhængige Forblive efterdags af Engellænderne. det Vigtigste af Krigs-Begivenheder; Det er som forefaldt i Genf og andre Steder, Thi det Saavelsom og i Crim, hvor Oprør viide sig, Er ubetydeligt imod den store Krig. Fredens Virkninger man finder allevegne Blandt fremfarne Aar og meget at antegne. For det Derhen de store Ting, som Keiser Joseph giør Til sine Staters Vel, især at regnes bør, Han bød afskaffes der en Hoben Helgen-Dage, Og kun beholde vil de vigtigste tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Med Reformation iblandt de Geistlige Han bliver ved, især hvad angaaer Klosterne. Selv Paven kom til Wien, men kunde ei udrette, At Josephs Sindelav forandredes i dette, For Resten Pius fik den Ære, ham tilkom, Som soverain Regent og Hersker over Rom. Der fleer end Keiseren i Kirken reformere. Reliqvier et meer i hele Mayland ere Thi det befalet er, at grave dennem ned, At ikke Overtroe skal styrke sig derved.