Berlingske Tidende, 1776-03-18
Af Breve fra London, den 27de Febr. Vort 55de Regiment var allerede den 15de Januarii lykkelig ankommet til Boston. Mange vente imidlertid, at der siden sidste Maaneds Udgang, til hvilken Tid Efterretninger fra Bosion allene gaae, kan være forefaldet noget vigtigt. To Americanske Skibe, som vare fragtede til Lissabon, skal være optagne af en Kongel. Chalouppe, og opbragt til Montsbay, i Cornwallis. Følgende 6 Regimenter, nemlig det 9de, 20, 24, 34, 53 og 62de ere i Jrland paa Marchen til Cork, for at indskibes til America. Jmidlertid er den, allerede den 12te hujus fra benævnte Cork af seglede, Admiral Parkers Escadre overfaldet af en stærk Storm, og af samme adspredt. En Bombardeer=Galiothe er indløbet i Portsmouth, for at repareres. Fra denne har man den Efterretning, at der af 42 Seglere, hvoraf denne Escadre bestod, ikkun vare 25 hos Admiralen, da den blev adskilt fra ham. Kongen har ladet bekiendtgiøre en General=Pardon for alle Deserteurer af hans Tropper, som indfinde sig igien ved deres Corps inden førstkommende 10de April. De Vestindiske Øer er blevne forbuden al Samqvenmed de Nord=Americanske Colonier, under Straf af at blive behandlede som Forrædere og Oprørere. Den nye Tractat med Hoffet i Cassel lyder paa 12000 Mand, som udgiør med General=Staven 12394 Mand. Kongen forbinder sig at betale for dette Corps dobbelt saa meget, som de ordi naire Subsidier, nemlig aarlig 450000 Daler Banco, hver Daler beregnet til 53 Hollandske Styvere, eller til 4 3/4 En gelske Skilling. Disse Tropper skal i alle Henseender holdes som Engelske, og bruges allevegne i Europa, hvor Hs. Majestæt finder fornøden, men ellers i ingen Verdens Deele, uden allene i America. Tractaten indeholder 15 Artikler, og skal vedvare saa længe, som Kongen finder der for got. J Tractaten med den regierende Hertug af Brunsvig-Wolsenbyttel, forbinder denne Fyrste sig, at levere Kongen et Corps af 3964 Mand Jnfanterie, og et andet af 836 Mand let Cavallerie, uden Heste. Disse Tropper skal i 2 Divisioner begive sig til det Sted, hvor de skal indskibes, den første at 2282 Mand, henimod den 25de Febr., og den anden at 2018 Mand, i den første Uge i Martii. De aarlige Subsidier begynde fra Optegnelses Dagen den 9de Jan. 1776, og bestaaer af 64500 Rdlr., saa længe Tropperne nyde Sold; men saasnart deres Sold ophører, bliver det fordoblet, og skal beløbe sig til 129000 Rdlr., og skal fortvare 2 Aar efter at Tropperne ere komne tilbage til de Brunsvigske Lande. Denne Tractat indeholder ogsaa 15 Artikle. Det Corps som Arveprintsen af Hessencassel leverer Kongen, bestaaer af 668 Mand Infanterie, hvorfor de aarlige Subsidier beløbe sig til 25050 Daler Banco. Denne Tractat har 12 Artikler. Alle Hielpe Tropper tilsammen udgiøre 17362 Mand. Til at overføre en Deel af benævnte Tropper, ere allerede i Løverdags 12 Transportskibe afseglede fra Deptiord. J Forgaars ere ogsaa 2 Transportskibe afgaaet til Qvebec fra Gravesand med alle Slags Hielpemidler. - Anledningen til det Rygte, at der var ankommet en Expresser fra General Carl ton, med hvilken han skulde have sendt Hoffet Bud om de bekiendte Fordeele, som denne General havde erholdt over Provincialerne, har været denne: at Admiral Graves, saasnart han sidste Tirsdag var ankommen med Krigskibet Preston til Plymouth, affærdigede 2 Skibs Officerer til London, for at lade Stats-Secretairen Lord Germain vide, hvad han havde erfaret i Boston om bemeldte Fordeele. Jblant andre Particularier, som med samme Leylighed, saavelsom ogsaa med Skibene Canceaux og Trident, som begge den 22de hujus ankom i Havnen Portsmouth, ere hertil bragte om bemeldte Affairer, ere ogsaa disse: At førend General Montgomery kunde komme til Qveber, havde de Canadier forladt ham, efterdi Veyret havde været saa ugunstig, hvorved hans Armee var formindsket til 1300 Mand. Han havde deel dette Mandskab i 2 Dele, en paa 300 Mand under Oberst Arnolds Anførsel, som dermed angreb Understaden, for derved at drage den største Deel af Besætningen derhen, medens Montgomery selv med de øvrige 1000 Mand anfaldt den anden Side. Men Besætningen blev i Hovedfæstningsværkerne, og lod Arnold indtage Understaden, og blev saaledes Montgomers Anfald forgiæves, og han selv med sin Adjutant dræbt, og hans Folk med stor Nederlag adspredte. Arnolds Partie har altsaa ikke kundet modstaae den hele Besæt nings Anfald, og er saaledes med sine Folk faldet i Overvindernes Hænder. Andre Beretninger fortælle endnu Sagen saaledes: Montgomery og Arnold have ganske behiertede angrebet Forstaden af Qveber med den liden Rest af Folket, som fra Begyndelsen af vare fulgte med dem fra Montreal. Car leton skal have sluttet, at det var kun en List, og at den sande Hensigt var stillet mod en anden Deel af Pladsen. Ved Provincialerne skal Anstalterne være gjorte saaledes, at, naar Montgomeri var i den stærkeste Hede, saa skulde Arnold lade sig see fra en anden Kant. Denne Vey har Major Green strax aabnet ham. Arnold troede, Majoren var hans Ven men saasnart han var rykket ind, har man igien sluttet Jndgangen efter ham, og taget ham med alle hans Folk til Fange Denne sidste Beretning synes virkelig ikke at være meget troværdig. Men man fortæller og samme Hændelse Ting, som ere endnu mere utroligt, saasom: General Carlton har dræbt General Montgomery med egen Haand, i det han har stukket ham hans Kaarde i Livet. Men at Carleton ikke skulde have gjort denne Helte Gierning for intet, saa siger en anden Efterretning: at han har ligeledes faaet 2 Blestyrer, hvoraf den ene paa Beenet skal være saa farlig, at man har frygtet for, han skulde miste det. Med saadanne Fortællinger fornøyer man sig her i alle Sælskaber, saavelsom ogsaa i Aviserne, og det desto mere og desto dristigere, efterdi man veed, at Hoffet ikke siger det imod, og endnu i lang Tid ingen Efterretningerne kan faae fra General Carlton, da St. Laurentz=Floden er tillagt med Jis. Nogle troe endog, at alle Omstændigheder saavelsom Begivenhederne selv skal være opdigtede i Provincialernes Leyr for Boston, og det endog med Forsæt, just paa den Tid, da Admiral Graves afseglede til Engeland, paa det at Hoffet, naar han her ankom med saadan en Tidende, derved skulde blivt tilskyndet til ikke at haste med Hielp for Qveber, og Montgomeri skulde derved saae desmeere Tid til at bemægtige sig Pladsen. Den 1ste Mart. Den Efterretning, at Americanerne havde beleyret Staden Boston, er ikke bleven bekræftet, endskiønt samme er bleven meldt i adskillige offentlige og privat Beretninger, paa hvis Troværdighed man ikke har havt Aarsag at tvivle. Derimod er Provincialevnes Nederlag ved Qveber igien allevegne fra blevet bekræftet, og adskillige Beretninger føye til, at de i denne Action have med Officerer, mistet i alt 200 Døde. Aarsagen hvorfor Hoffet hidindtil intet derom har ladet bekiendtgiøre, er, fordi samme endnu ingen Beretning om bemeldte Action har erholdet fra General Carleton selv, og det er, som man veed, sædvanligt, at Hoffet lader aldrig saadant offentlig bekiendtgiøre, uden naar Gouverneurerne have indsendt deres i saa Fald nøiagtige Beretninger. Jmidlertid tales dog offentlig ved Hoffet til St. James om denne Sag. - Ved Jamaica er det kommet til en Trefning imellem en Spansk og Engelsk Fregat, formedelst et Fartøy fra Jamaica, som den Spanske Fregahavde optaget, og ikke vilde give tilbage. Den Engelske Fregat har igien erobret bemeldte Fartøy, men den Spanske har mistet alle sine Seyl, og er bleven saa ilde tilredt, at den neppe skal kunde have naaet Øen Cuba. - Det skal nu være besluttet, til Foraaret at sende følgende Tropper til America: 12000 Mand Hesser, 4000 Brunswiger, 2000 Waldeker og 37000 Britter, i alt 55000 Mand. Hs. Majestæt har givet vice Admiral Montage det Gouvernement af Newfounland og han skal tillige commandere en anseelig Escadre, for at understøtte Lord Howes Operationer. Med Skibet Preston, som nylig er ankommet fra Boston til Plymouth, bekræftes, at Skibet, Dronningen af Engeland, som var bestemt fra Cork med Provision til Boston, er taget af en Americansk Kaper og opbragt til Marblehead i Nye Engeland.