Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-04-20
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. Hertugen af Wellington har bekiendtgjort: at det, som man har i engelske Aviser anført, som at være skrevet af ham til Kongen af Frankerige, er opdigtet (som man ogsaa kunde formode) da det ikke var hans Sag at give Kongerne Raad eller personligen at blande sig i fremmede Anliggender. – Desuagtet vedblive de offentlige Blade at omtale den Strid som skal finde Sted imellem de Deputeredes Kammer i Frankerige og de Kongelige Ministre, og at dadle hiines Foretagende, saaledes er det der for nærværende Tid i Forhandling at forøge de geistlige Personers Antal i Frankerige med 12000 Personer, som vil foraarsage en aarlig Forhøielse i Afgifterne paa 20 Millioner Franker, og at erstatte de Emigrerede det Tab de leed under Revolutionen, med Obligationer lydende paa Staten, som efter 5 Aars Forløb skal blive realiserede. – J det Engelske Parlament fortsættes de offentlige Forhandlinger, men de aftage saavel i Lidenskabelighed som i Vigtighed; Oppositionen triumpherede over sin Seier efter at billen om Jndkomstskatten var falden igiennem og haabede at skulde fortrænge Ministrene af deres Pladser, men disse have tilfægtet sig nye Seire, og synes at vilde holde sig; Jndkomstskatten faldt igiennem fordi Oppositions=Parthierne, saavel de ældre, nemlig Foxisterne og Burdettisterne, som det nyere nemlig Marqvien af Wellesleys, Lord Wellingtons Broder, og Capitalisternes Parthie, hvilket ellers ere Ministrene hengiven, havde forenet sig mod dem, men disse forskiellige Parthier ere ikke enige. Wellesleys Parthie driver paa stærk Oekonomie i Statsbestyrelsen, og paa en stor Reduction af Armeen, hvilken derfore holder med Ministrene; paa den anden Side er hans Parthie og den heele høie Adel imellem Oppositionens Medlemmer utilfreds med Broughams Declamationer mod Hoffets Overdaadighed og Burdettisternes bemocratiske Grundsætninger. Ministrene synes saaledes ikke at have noget at befrygte. – J Parlamentet ere følgende offentlige Anliggender blevne forhandlede. Den 3die April foreslog Marqvien af Buckingham i Overhuset, at en Committee skulde nedsættes for at undersøge Jrlands Tilstand, som han skildrede med de mørkeste Farver, han foreslog, at man skulde hæve de to store Klage=Punkter, hvorover Frlænderne besvære sig; det ene, at Katholikerne, som udgiøre den største Deel af Landets Jndvaanere, ikke maae faae Adgang til offentlige Embeder, og det andet at Tiendesystemet, som burde revideres, er saa trykkende for Folket; Lord Liverpool svarede: at Regieringen tænker paa Forbedringer i Henseende til begge Deele, men erklærede forresten: at Uroelighederne i Jrland har allene sin Grund i Almuens store Usædelighed, og ikke i Religions-Forskiellighed, og at det eneste Hielpemiddel derimod er en bedre Opdragelse. (Give Gud at Regieringen vilde tænke derpaa, thi i Omsorg for den offentlige Opdragelse staaer den engelske Regiering langt tilbage for den Danske). Forslaget faldt igiennem med 67 Stemmer, imod 137. - Hr. Brougham førte en Klage i Underhuset over Accise Lovenes mislige Holdelse, og især over en Ølbryggers Abbot i Canterbury, som beskyldes for at have kommet Vitriol og Grønspaan, i sit Øl, men Klagen faldt igiennem, som ugrundet med 124 med 48 Stemmer. – Samme Skjebne. havde d. 4de April en Besværing af Lord Milton, over at han var i Picabilly bleven anholdet i sin Karet af en Dragon, og at Militairet der skulde bruges til at holde Orden; ligeledes et Forslag af Hr. Tierney, at den tredie Statssecretairs Post for Krigs- og Colonie=Departementet, som var oprettet i 1794, og koster aarlig over 13000 Pd. skulde ophæves, ogsaa besværede Hr. Bringham sig forgiæves over at Ministeren Lord Clancarth var bleven udnævnt til General Postmester, især da Lord Castlereagh erklærede; at der ikke var noget at bestille ved denne Post; men at man havde givet Ministeren den, fordi han hidindtil havde nent uden Gage. – Den 9de April blev der forhandlet i Overhuuset om den nye Bill, angaaende Bonapartes Bevogtelse paa Øen Elba Lord Holland og Grev Landerdale talte ivrig imod den Grundsætning: at man betragter Bonaparte, som en fælleds Krigsfange for alle de allierede Magter, uagtet han har overgivet sig til Engellænderne; ligeledes erklærede de sig imod den Artikel i Billen, som siger: at enhver Skibscaptain, som finder Bonaparte i en Baad paa den høie Søe og i Begreb med at synke skal straffes med Døden, naar han ikke bringer Bonaparte tilbage til St. Helena, eller til det Sted, hvorfra den Flygtede sidst kom. - J Underhuuset blev samme Dag debatteret om PrindresseCharlottes Appanage; Oppositionen meente at hun ikke behøvede meere end 20000 Pd. St. om Aaret, som de øvrige Kongelige Prindsesser faae; Ministeren erklærede at naar hun og hendes Gemal faae de 60,000 Pd. St. udbetalte, saa skal de forhen hende tillagte 30,000 Pd. St. gaae tilbage, deels til de Consoliderede Fonds og deels til Civillisten. hvoraf de ere tagne; forresten erklærede Lord Castlereagh, at den Grundlov at Qvindelinien er udelukket fra Thronfølgen i Kongeriget Hannover vedbliver (naar Kong Georg d. 3die og Prinds Regenten døe, saa bliver Hertugen af Borck Konge i Hannover). En vigtig Forhandling er begyndt og Hr. Brougham har i den Anledning holdet en om Landmandens byrdefulde Stilling i Engelland. ypperlig Tale.