Berlingske Tidende, 1798-11-05
Paris den 22de October. Den sidstommeldte Coureer fra Buonaparte har været 60, Dage underveis. Forfulgt af et tyrkiskt Skib maatte han paa sin Overfart kappe Ankertouget i Chattean Role og henbragte Timer imellem 2 Klipper. Han gik igjennem Archipelagus ket fordie Rhods, og løb ind i det adriatiske Hav, hvor han undede i Ancona. Grækerne beviste ham paa hans Reise degenskabeligste Tienester. Redacteuren og alle vore herværenBlade ere nu fyldte med de fra Egypten ankomne officielle Breve fra General Buonaparte og Berthier og med Proclaationer, som den Første har udstædt i Egypten. Efter ommeldte Coureers Udsigende var den franske Armee ikke bleven mismodig over Efterretningen og Flaadens Nederlag, med tvertimod derved opmuntret paa nye til at deele alle Faret med deres Anfører. Buonaparte havde i Catro sit Hovedqvarteer i et Palais, som tilhørte en af de fornemste i Landet. Han havde kun gjort saa Krigsfanger, men alle Kammeler og Heste, som bleve ham til Bytte, lod han bringe i Forvaring til sine tilkommende Expeditioner, som han endnu holdte hemmelige. Han gred enhver Leilighed til at virke paa Folkets Mening i Egypten. En Lufthallon, som han til den Ende lod opstige i Cairo overgik alle Jndvaanernes Begreb, som derfor holdt ham for en Gesandt fra Mahomed. Ogsaa det ridende Artillerie havde opvakt en stor Skræk blandt Mamelukkerne. En af samme, som bragte sin Chef Efterretning om et Nederlag, og af samme blev spurgt om de Franskes Styrke eller Antal svarede paa den Maade, at han kastede en baandfuld Sand i Luften og raabte, Tæl denne. Endnu fortæller man, at Grenadererne, som forfulgte de slagne og alting i Stikken ladende Mamelukker have deelt imellem sig de Guld og Sølvpenge, som de toge til Bytte, med Maal. imellem sig. Buonaparte selv skriver, at Soldaterne havde fundet hos mange af Mamelukkerne 3, 4 til 300 Louisdorer, (eller saa meget Guld i Værdie.) - Buonaparte afmaler i sine Depecher Araberne, som de allersletteste Mennesker og største Skurke i Verden, der bestandig havde fulgt Armeen i Sværme, som Skyer, foruroliget Arriergarden og plyndret og myrdet alt uden Forskiæl, hvad der af de Franske eller Bay ernes Armee faldt dem i Hænderne. De have altsaa slet holdt den Tractat, hvilket Buonaparte selv skriver, som han den 13de Julii sluttede med 13 af deres Hoveder. Betingelserne i denne Tractat vare, at de ikke mere skulde forurolige ham i Ryggen, men skaffe ham saa meget Mandskab, som han brugte imod Mamelukkerne, hvorimod Generalen lovede, at give dem tilbage, efter Egyptens fuldbragte Erobring, de Landgodser, som engang havde tilhørt dem. Da man var bleven enig om denne Tractat, forsamlede Buonaparte sig med de 13 Hoveder omkring et Bord, og man bestemt for dem som ikke holdte Betingelserne, Helvedes Jld. Sandsynlig rund Arabernes Hoveder itteindestaae for deres Horders Opførsel, Følgende er det betydeligste af Buonapartes og Berthiers Depechet: Efterat Buonaparte den 7de Julii var brættet over Alexandrien, og havde udstaaet stor Hede og Vandmangel havde han den 12te en Fegtning ved Chebresse med Murat Dey, som haver meget Cavallerie, mange Datterler ved Nilen og 10 Kanonskalupper. Fra begge Sider skedte over 1500 Kanonskud. Tyrkerne havde allerede erobret 3 franske Skibe men Marine Chefen Perre tog dem tilbage igien, og opbrændte det tyrkiske Hovedskib. Af Murat Bans Cavallerie, hvis Klæder vare smykkede med Guld og Sølv og havde den uden de skiønneste engelske Carabiner og Pistoler, de bedste Sabler og Heste, bleve 300 Mand. Armeen satte nu, blotte, for alting sin March fort i 3 Dage, fik den 20de Øie paa Pyramiderne, og den 21de sloges man om Besiddelsen af Catro, hvorved, som allerede er meldt, 200 Mamelukker satte Livet til. Murat Bey tilligemed mange andre Beye, bleve saarede, over 400 med Bagaae belæssede Kammeler og 50 Kanoner faldt i de Franskes Hænder; men de Franskes Forliis bestod kun i 30 Døde og 120 Saarede. Om Natten commede Beyerne Cairo, opbrændte deres Skibe, og den der værende Folk plyndrede Beyernes Huse. Buenaparte beskriver Pøbelen i Cairo, hvilken Stad har over 3000 Jndvaanere, som den sletteste af Verden. Den 22de traf de Franske ind i Catro. For Jndtaget udstædte Buonaparte følgende 2 Proclamationer :