Aalborg Stiftstidende, 1845-03-03
Aalborg, den 3die Marts. Afvigte Løverdag Middag er Stænderdeputeret Auditeur Rasmus Roulund til Store Restrup, efter længere Tids Svagelighed og Sygeleie, ved Døden afgaaet i sit 61de Aar. Som Stænderdeputeret (ligesiden Stændernes første Sammentræden) var Roulund en interessant parlamentarisk Jndividualitet – hvis stærkt marquerede Fremtræden, omspillet af Vid og Sarcasme, stedse maatte hendrage Opmærksomheden til sig, men udgjorde ingen politisk Charakteer, idet hans, selv af radicale Angreb paa den bestaaende Statsforvaltning ledsagede, constitutionelle Tragten for meget knyttede sig til historisk Tradition og den blotte Begjær efter en Haandfæstning paa den soveraine Myndighed, og for lidet hvilede paa Nutidens, paa Humanitets- og social Nivellerings Principer byggede, og derved ene sande og varige Frihedsfundament. J mange af de vigtigste Principspørgsmaal, der stillede den oprigtige Liberalitet paa Prøve, navnlig i Alt hvad der vedgik hans egen Valgelasses, Godseieretatens, Privilegier, ombyttede sig derfor Regjerings Liberalismen hos ham sædvanligt med den snævrere Egen kredses Conservatisme. Saa fulminant og opsigtsvækkende derfor end allerede Roulunds første Optræden i Stændersalen var, maatte det Modsigende i hans politiske Troesartikler, ved den sig i Folket efterhaanden klarere og stærkere udviklende Principkamp, isolere ham endog i selve Stændersalen, hvor hans forøvrigt sparsomme, Deeltagelse i Forhandlingerne vel kunde fremkalde den øieblikkelige Effect, men ikke efterlade noget blivende Jndtryk eller gjøre den sande Virkning Forøvrigt havde Roulund – der i sin conseqvente Paastand om Tidskravets Gyldighed og den historiske Ret til en constitutionel Indretning, var bleven den constitutionelle Sags Fane mere tro, end mange af dens først saa varme, men siden afkjølede eller overløbne Stridsmænd, og som stedse var bleven sig selv tro i sit Had til alle kunstlede Omsvøb og til enhver Udviklingens Hæmsko -, ogsaa i den sidste Tid bøie sig mere til den politiske Egaliseringsside og ligesom han den sidste Stænderforsamling overhovedet lod mindre Forkjærlighed for formeentlige Standsprærogativer fremtræde, saaledes sluttede han sig ogsaa i flere vigtige Spørgsmaal til det reent demokratiske Lighedsprincip, navnlig, saavidt erindres, i Afstemningerne om Almeenværnepligten og ligesaa om det folkelige Amendement til det Schytte'ske Andragende: en Afstemning, der rigtignok stod i stik Modsigelse til hans egen under Discussionen paa Lüttichaus Opfordring afgivne Erklæring: "at han inclinerede meest for Gammel-Englands (Lord) Forfatning, der havde bestaaet (?) sin Prøve, men forøvrigt i god Harmonie med hans sarkastiske joviale Tilføining til hin Erklæring: "at han forresten var tilfreds, naar vi blot fik en Smule af det man kalder en Constitution." Som Constitutionstilhænger, a tout prix og vedholdende constitutionel Vækker beholder i alle Tilfælde Roulund en Fortjeneste, der vil knytte sig til hans Navn ligesom ogsaa enkelte interessante Episoder af hans Stændervicksomhed, saaledes navnlig hans sidste giød fulde, under en allerede dengang af Sygdom bøiet Jsse opluende Tale mod "den forhadte Pavedatter Censuren" i Forhandlingerne og Cancelliets Bladsuppressioner, ville blive bevarede med Jnteresse. – Saa lidet Bondeven end Rou lund var, skyldte han dog den hæderlige Jorddyrkerstand sin nære Herkomst. Hans Fader var nemlig Bonde fra Landsbyen Roulund i Fyen og drog senere til Odense, hvor han etablerede et Gjæstgiveri. J Embedstanden tilbragte AuditRoulund kun et kort Tidsrum som Auditeur ved Prinds Ferdinands Dragoner, der dengang garnisonerede paa Sjælland. Senere kjøbte han Løvegaard i Sjælland, som han dog i den for Landeiendomsbesiddere saa ulykkelige Periode forlod og kjøbte for c. 7080,000 Rbd. (og uden Udtælling, ja end- og med en Beholdning i Jordebogskassen), Store Restrup, som nu i uforandret Stand anslaaes til 3 Tønder Guld et interessant Beviis paa Eiendommes omskiftede VærdiRoulunds sidste Række Aar vare betrængte af Sygdom der tilsidst udslukte hans Livskraft. Hans særdeles veltrufne Portrait (kun manglende det ham sædvanlig egne farkastiskjoviale Smiil) befinder sig paa det bekjendte Tableau af jydske Stænderdeputerede. - Af de ved Nytaarstid her valgte Borgerrepræsentanter har Hr. Kjøbmand P. Th. Berg ikke ønsket at modtage det paa ham faldne Gjenvalg og vil følgelig nyt Valg finde Sted. Den nyvalgte Repræsentant, Hr. Kjøbmand Valeur havde ogsaa andraget paa Fritagelse herfor, men denne er af Cancelliet ikke bleven bevilget og han maa altsaa være tvungen Repræsentant i 6 Aar. Endskjøndt nu vel Valg til borgerlige Bestillinger ere borgerlige Tyngder, saa finde vi det dog uhensigtsmæssigt, at ville paalægge en Borger, naar hans private Sysler ikke vel tillade ham offentlige Forretninger af større Omfang, Saadant, idet den communale Bestyrelse naturligviis heller ikke kan vinde ved tvungne Functionairer.