Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-22
Fædrelandet. Videnskabelighed. Hvor frodig især den periodiske Litteratur virkelig er, frydes Man dog hver Gang Øiet møder en lislig dustende Blomst deriblandt. Et sligt meget lovende Blad tegner til at fremspire i Ugebladet Falsters Tilskuer, redigeret af Hr. Professor Smith i Mosebye ved Stubbekjøbing, denne Veteran paa vort danske Parnas, ogsaa hæderlig bekjendt som geistlig Embedsmand her i Fyen fra den Tid, han var Sognepræst i Allesøe og Brobye, i Omegnen af Odense. Titelen Tilskuer minder desuden om en svunden Epoke i vor Literatur, der hos nogle endnu Levende maa være i kjærlig Erindring. Det første Nummer af 6 d. M., hvilket Redakteuren har for sig, debuterer paa en værdig Maade, uden Brask og Pral, som overalt den ægte Vid og Kløgt helst findes parret med bly Beskedenhed. Den Falsterske Tilskuer forsmaaer saaledes ved sin Jndtrædelse i Verden at gjøre Larm eller give sig en vis Anseelse." Saa meget mindre vil Man dele den Bekymring, at der hos det spæde Barn yttrer sig Kiendemærker, paa, at det snart kan døe, fordi det ikke antager noget Parties Navn, over hvilket Punkt her tales saa træffende Ord, at de vel fortjene at høres i en videre Kreds: "Hvad forstaaes der ved ethvert af de mange Navne, som Sprogbrugen siden Aaret 1790 er bleven beriget med Derover behøve Vi en ny Ordbog, men som det vilde falde vanskeligt at skaffe nogen Autoritet, thi fra den ene Ultra til den anden modsatte er der saa mange Grader, at Man ikke kan bestemme dem, og saa mange Skatteringer af - ister og - aner, at det snart løber i eet for Øinene. Skal Man forklare, tyde et af disse Navne, saa har det een Betydning, for den, som bærer det, og en ganske forskjellig forden, som bekjender sig til et andet. Det gaaer som ved Babel: Tungemaalene ere blevne forvildede, da Taarnet ikke kunde naae op til Himmelen." – Til Beroligelse for dem, som maaskee forundre sig over, hvad den Falsterske Tilskuer vil faae at tale om paa et Land, omtrent 8 Mile stort og med neppe 20,000 Jndbyggere, bemærkes blandt andet: at en Tilskuer, der staaer paa Falster, kan fra denne Øe see over til adskillige andre Øer og igjennem Avisernes Tubus, hvor den ikke er alt for mat eller slet sammenskruet, kan Man jo see hvorhen og hvor So langt det skal være, ja ind i de dunkleste Collegier og hemmeligste Kongresser, og ved den store Lethed og Snarhed, med hvilken nu de fjerneste Lande ved Hielp af Dampskibe og Jernbaner meddele hverandre deres Opdagelser og Jdeer, kan Man tænke sig det muligt, at et eller andet godt Raad fra en Politicus i Falster kunde itide naae hen til en Sultan ved Bosphorus eller en Præsident i Amerika." Vist til Overflødighed tilføies, at den Falsterske Tilskuer slet ikke vil befatte sig med noget, der har Lighed med Pasquil eller tvetydige Anklager." Skjøndt det ved at omtale Moralen er umuligt andet end at berøre Religionen og Philosophien, vil Tilskueren holde sig udenfor Stridigheder, som i nogle Aar kun lidet have moret og endnu mindre opbygget Publikum, idet den erklærer: "Vi gaae af Veien for dem, der søge den sande Christendom hos gamle Rabbinere, og Vi kunne ikke agte dem, der kalde Pøbelen til Dommer i Menneskets helligste og vigtigste Anliggende." Anmelderen haaber, at denne Mundsmag ikke vil fortryde Læserne eller svække hans ovenfor udtalte Dom, men skaffe det nyfødte Blad flere Gjæster, end den foregaaende Subskription. hidtil lover. Til Jndholdet svarer et tækkeligt Udvortes, da det er udstyret med Smag og Elegants fra den meget duelige og dristige Bogtrykker Wilh. Laubs Officin i Nykjøbing paa Falster. Ugentlig udkommer et Halvark og hver Maaned et litterairt Følgeblad, hvori de, som maatte ønske det, kunne faae deres Skrifter anmeldte, som overlades Subskribenterne for 3 Mk. qvartaliter. (Bladet kan bestilles her paa Adressekontoiret.)