Jyllandsposten, 1841-03-05
(Jndsendt fra Aalborg.)¬ Man seer af Aalborg Stiftstidende", at Borgerrepræsentantskabet i denne By har foranlediget, at der fra Communalbestyrelsen indgives en Jndstilling til Hs. Majestæt om, at en Undersøgelse maatte finde Sted forat prøve, hvorvidt Anlæget af en Bro til Nørresundby maatte kunne lade sig sætte igjennem. Det berettes tillige, at en kjøbenhavnsk Bygmester i en ældre Tid skal have udkastet en Plan og gjort Overslag til dette Værk. Der er vist ingen Tvivl om, at en saadan Bro vilde være til uberegnelig Nytte, ved at lette Communicationen fra det betydelige Opland, som befindes Norden for Liimfjorden, men af langt større Vigtighed antage vi dog, at selve Landtungens Opdæmning i Liimfjorden mod Vesterhavets Voldsomhed maa være, da en Broes Anbringelse til Nørresundbye vistnok vilde være et heelt ubetimeligt Stykke Arbeide, saalænge man ikke først har sikkret sig mod Vesterhavets Overlast, hvis Virkninger man fornylig paa det eftertrykkeligste lærte at kjende. Har derfor ogsaa tidligere en kjøbenhavnsk Bygmester gjort et Overslag over en saadan Broes Bekostning, da er dette hele Overslag naturligviis beregnet efter den Vandstand, hvortil Fjorden under daværende Omstændigheder kunde stige, uden dengang at have nogen Ahnelse om, hvilke Virkninger der senere ere fremkaldte ved Landtungens Gjennembrud, som aldeles maa kuldkaste enhversomhelst tidligere Beregning. Havde en slig Bro derfor existeret, da Oversvømmelse for nogle Aar anrettede saa betydelig Skade, er det indlysende, at denne vilde have været samme Dukning underkastet, som selve Husene, der paa mange Steder endog lige indtil Taget stode under Vand, og Spørgsmaal var det da, om Broen vilde have udholdt den frygtelig svære Strømgang, som det oprørte Vesterhav under den alvældige Storm lod drive imod Kattegattet, hvilket vistnok med megen Grund kan betvivles. Desuden hvem borger for, at Vandet ikke ved en næste Oversvømmelse endnu vil kunne stige til et langt høiere Maal, J ethvert Tilfælde er dette problematisk, og saalænge indtil dette kan afgjøres med Bestemthed, maa en Broes Anlæg over til Nørresundbye stedse blive at henføre blandt Luftcastellerne. Forinden der derfor kan blive Tale om dette Anlæg, maa Blikket vendes mod Vesterhavet. Skulde det derfor ogsaa blive bestemt, at Canalen sammesteds skal staae aaben, hvilket mulig i flere Henseender kan være rettest, da Seiladsen derigjennem stedse er i Tiltagende, saaer det dog af største Vigtighed, at der snarest mulig tages kraftige Forholdsregler med selve Landtungens Opdæmning, som ene og alene kan forebygge eftertidige Oversvømmelser, da Canalens Aabenstaaen, alene under ingen Omstændigheder, selv med Paalands Storm og Søgang, efter Kyndiges Mening, kan bevirke nogen sønderlig Vandopstemning. Da Hs. Majestæt forrige Aar selv tog Agger-Canalen i Øiesyn, og saaledes maa have overtydet sig om Nødvendigheden af dette Foretagende, er det nu at formode, uagtet man endnu Jntet har fornummet derom gjennem Autoriteterne, at der bliver lagt Haand paa Værket endnu i dette Foraar. Er dette først igjennemført, vil det vistnok være tidsnok, at det ærede Repræsentantskab i Aalborg arbeider for Nørresundbyes Broes Anlæg.