JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Hollands Forening med Frankrig er en nødvendig Følge af Belgiens Ferening. Den giør Eders Majestæts Riges, Krigs=politiske og Handels-System fuldstændig dette er det førse og nødvendigste Skridt til Eders Marines Gienoprettelse; og endelig er dette, det føleligste Slag der kan tilføies England. J Hensigt til den unge, Eders Majestæt saa dyrebare Prinds, saa har han alt erfaret Virkningen af Eders særdeles Velvillie. De har skienket Ham Hertugdømmet Berg. Han behøver derfor ingen nye Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Herpaa følger det Keiserlige Decret, dateret Rambouillet, den 9de Julii, saa lydende: Napoleon de Franskes Keiser a. Vi har besluttet og beslutter hermed: Tit. I. 1) Hollander forenet med Riget. 2) Staden Amsterdam skal være den 3die Stad i Riget. 3) Holland skal have 6 Senatorer, 6 Deputeerte i Statsraadet, 25 Deputerte i det lovgivende Corps og 2 Dommere i Cassationsretten. 4) Land- og Søe-Officererne beholde de samme Pøster i Tienesten de nu have. Bestallinger med Vores egenhændige Underskrivt skal blive dem meddeelt. Den Kgl. Garde skal forenes med Keisergaden. Tit. II. Om Forvaltningen i Aaret 1810. 5) Hertugen af Piacenza (Prinds Lebrun) Rigets Erke=Skatmester, skal begive sig til Amsterdam som Vor GeneralLieutenant. Han skal præsidere i Ministrenes Raad og Forretningernes Expedition være ham overdraget. Hans Funktioner skulle ophøre den 1ste Januar 1811, som den Tidspunkt da den franske Bestyrelse træder i Kraft. 6) Alle offentlige Embedsmænd, uden Forskiel af hvad Classe de ere, skulle stadfæstes i deres Poster. Tit. III. Om Finantserne. 7) De nærværende Contributioner skulle fremdeles som hidtil hæves, indtil 1ste Januar 1811, som den Tidspunkt, da Landets Byrder, ophøre, og Afgivterne sættes paa samme Fod, som i de øvrige Dele af Riget. 8) Budgettet over Jndtægterne og Udgivterne skal inden næstkommende 1ste August forelægges Os til Approbation. Renterne af den offentlige Gield skulle i Udgivterne for Aaret 1810 blot anføres for 1/2 af deres nuværende Beløb. Renterne af Gielden for 1808 og 1809, som endnu ikke ere betalte, skulle reduceres til 1/2 og anføres i Budgettet for Aaret 1810. 19) De paa Grændsen værende Toldstæder, som ikke ere franske, skulle organiseres af Vores Generaldirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
De hollandske Toldstæder skulle udgiøre Et med disse, Den paa vores Grændse staaende franske Told=Linie skal haves den 1ste Januar 1811, da Communicationen imellem Holland og Riget aldeles vorder frie. 10) De Colionialvarer, som endnu befinde sig i Holland, skulle forblive i Eiermændenes Besiddelse, mod en Afgivet af 50 Procent af disse Varers Værdie. Declarationen der over skal i det seeneste være skeet inden 1ste September. Disse Varer skulle, naar Afgivterne ere betalte, indføres i Frankrig og kunne circulere i alle Rigets Provindser. Tit. 17. 11) J Amsterdam skal oprettes en Special Administration, under Præsidium af en af vore Statsraader, der skal sørge for at Digerne og andre offentlige Arbeider holdes istand, og være forsynet med de dertil udfordrende Fonds. Tit. V. 12) J indeværende Maaned skal en Commission af 15 Medlemmer udnævnes af Hollands lovgivende Corps, der skulle begive sig til Paris, for at danne et Conseil, hvis Forretninger det skal være: difinitiv at regulere alt hvad der angaaer den offentlige og communiale Gield, samt bringe Foreningens Grundsætninger i Overeensstemmelse med Localitæterne og Landets Jnteresse. 13) Det overdrages Vore Ministere at besørge nærværende Decret udført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Undertegnet. Napoleon. For Keiseren: Minister Stats-Secretairen. Undertegnet. H. B. Hertug af Bessano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Moniteuren indeholder fremdeles følgende: Amerikanske Skibe vise sig i Nordsøens og ØstersøentHavne med foregivne Oprindelses=Certificater fra franske Consuler. Vi ere authoriserede til, offentlig at erklære, at disse Certificater ere falske og sammes Jhændehavere bør ansees som Falsknere. Disse Papirer ere sandsynlig fabrikerede i Engelland; Hs. Majestæts Consuler i Amerika have ikke i lang Tid meddeelt saadanne Certificater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Det Tilforladeligste man veed om de Spanske Anliggender er, at de franske og engelske Armeer staae paa de portugisiske Grændser, lige over for hinanden; Franskmændene beleire i denne Stilling Cindad Rodrigo, for hvilken Løbegravene bleve aabnede den 15 Junii. Den 23 Junii om Midnat blev Klosteret til det hellige Kors som var til stor Hinder for vore Trailleurer, angreben af 300 Grenaderer, og stukken i Brand. Af 200 Spanier, som befandt sig deri, blev de fleste brændte; vihavde kun een Død og 12 Saarede. Til den 27de er Festningen uafbrudt bleven beskudt, og der har ofte været Jld i Staden; man haabede snart at faae en practicabeBresche. Den 28de skulle Pladsen opfordres. Efter offentlige Blade, skal Keiser Napoleon have det særdeles Tilfælde at takke for sin Redning ved sidste Branhos den østerrigske Gesandt, at han just ved Jldens Udbrud var i Begreb med at tage sig en Forfriskning, 5 derfor befandt sig i Nærheden af Døren tilligemed Fyrsten af Schwarzenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
General Touzards Gemahlinde er nu og død. Man har endnu Haab om Fyrst Kurakins Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Tyrkiet. Den 25de Maji frygtede man i Constantinopel meget for den russiske Armees Bevægelser. Man vidste at den ved Hirsova var gaaet over Donauen, og gjorde Mine til at rykke frem i Bulgarien. Derimod havde Storvisiren ikke sin Armee samlet, og flere Paschaer med deres Tropper skulle først indtreffe hos ham. Den 15de Maii var en engelsk Fregat indløben til Constantinopel, for at afhente Gesandten Adair, men han var endnu syg. Naar Russernes Progresser blive bekiendte i Constantinopel, frygter man for blodige Optrin, og den engelske Gesandts Liv, som har mange Fiender blandt Folket, ja selv i Divaner, vil staae i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Bekiendtgiørelser. Da en Bekiendtgjörelse under 7 Julii 1810, er indrykket, med mit Navn under, i Tillæget til Aarhuus Stifts Addresse-Contoirs Tidender No. 56, hvori er gjort ligesaa ærerörende, som dumme Beskyldninger imod den bekiendte, saa almindelig agtede Urtekræmmer Hans J. Lyngbye i Kiöbenhavn, saa erklærer jeg herved pligtskyldigst, at omtalte Bekiendtgjörelse aldrig af mig er tænkt paa, langt mindre af mig forfattet, og udsætter jeg herved en Belönning af 500 Rdlr. d. C. til den der beviisligen angiver mig den Nidding, der i mit Navn har søgt at æreskiænde en ligesaa redelig som höiligen agtet Borger. Kiöbenhavn, den 21de Julii 1810. Andreas Kirkerup. Brand-Major i Kiöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Til alle Vedkommendes Efterretning undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre, at de af mig til sin Tid udstædte Jnterims=Beviser for Indskud til de consignable Banksondskan nu ved Amtstuen omvexles med Banksonds-Beviser. Aarhuus Amtstue, den 25de ulii 1810. Valeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Madame Oppermann fra Kiøbenhavn, agter at indtræffden 30te Julii d. A., logerende hos Hr. Kiøbmand Møller boende paa det store Torv i Aarhuus, i afg. Toldkasserer Lunds Gaard, med et Assortiment af moderneste Guldarbeide, bestaaende i Brystnaale, Ørenringe, Ringe, Medlatiens, Halskieder, Brasselet Laase, med Diamanter, ægte Perler og Fillegran, saaog Guld=Uhrer, Uhrkieder, Signeter, Haar=Arbeide, Dame=Sye=Etuier, Strikkekugler med mere. Tillige noget moderne Sølv-Arbeide, saa meget som Leiligheden tillader at medbringe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Christian Richter fra Horsens, agter, som sædvanlig at komme til Olufs=Markedet, med alle Slags Damepyndt og andre fiine Vare. Hans Boutik er hos Kiøbmand Frausing paa det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Hos mig undertegnede kan bekommes en guld Epaulet sølv Porteper, Sabel og Gehæng, samt Hat med Krampe Tres og Cordoner; alt brugelig for en borgelig Commandeersergeant. J. Høeg paa Broberg. Underhaanden er at faae tilkjöbs Sohngaardsholms Hovedgaard, beliggende i Aalborg Amt, Fleschum Herred, 1/4 Miil fra Aalborg Kiøbstæd, hvis Hartkorn er frie Hovedgaardstaxt 45 Tdr. 7 Skpr. 3 Alb, og ufrie Jord 6 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 ½ Alb. Til denne Gaarden et Areal af Agerland over 500 Tdr. geometrisk Maal, hvoraf Forpagteren Hr. Petersen haver de 400 Tdr., og Kiøbmand Hr. Niels Brix i Aalborg en Parcel paa 83 Tdr., samt Anning Fich i Aalborg en mindre Parcel paa 17 Tdr. Land. Under Sohngaardsholm er 2de Enge Mølle Engen og Ludsholms-Eng kaldet, hvorpaa det ene Aar med det andet kan avles 40 til 50 Læs Høe og udi den sidste graves de til Gaarden behøvende Skudtöv, hvoraf der er mere end tilstrækkelig. Ligesaa er udi den saakaldede Guldbeck Heede til Sohngaardsholm. et Areal af 68 Tdr. geometrisk Land, hvoraf kan haves de til Gaarden behøvende Hedetørv og fornöden Lyng. Ved Sohngaardsholm er Udsæden det ene Aar imod det andet 25 a 30 Tdr. Vinter Rug, 50 til 60 Tdr. Byg, 80 til 90 Tdr. Havre, 4 a 6 Tdr. Erter og nogle Tdr. Boghvede. Der födes og græsses 70 til 80 Køer, 16 Heste og nogle Faar. Jorderne kan betydelig forbedres ved Opdyrkning, og endeel af Engene bruges til Agerland. Gaardens Beliggenhed saa nær Aalborg og Stranden, giør Afsætningen af dens Producter fordeelag : tig, og tillige er Boepælen behagelig, som forskjönnes ved en stor og velbevoxen Lyst- og Frugt Hauge. Om Kiöbet kan handles med Eierne Jsaac H. Ree & Comp. i Altona eller P. H. Ree & Comp. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Hvor 1 eller 2 anstændige Værelser hos en honet Familie er til Leie for Logerende anviser Addresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Mandagen den 6te August om Formiddagen Kl. 9 præcise, bliver udi Mads Jensens Enkes Elisabeth Hansdatters fradøde Fæstegaard i Tvingstrup, ved en eneste offentlig Auction, absolute bortsolgt det bemeldte Afdødes Stervboetilhørende Stykke Jord, Lykken kaldet, paa Tvingstrup Mark der staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Bemeldte Stykke Jord indeholder omtrent 25 Tdr. Agerland og 4 Tdr. Engbund hvorudi er god Tørveskiær. J Jorden er saaet 3 Td. Rug, 2 Tdr. Byg, 6 Td. Havre, der følger i Kiøbet, og tilligemed Eiendommen strax tiltrædes; thi ville Liebhaverne behagelig bemeldte Tid og Sted, dem indfinde. Horsens, den 21de Julii 1810. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Placat. Torsdagen den 9de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi Kiøbmand AmdieKruuses Pakhuus her i Greenaae, ved offentlig Auction bortsolgt 26 Skpd. 7 Lpd. 15 Pd. flad Stangjern, iland bierget fra det paa Greenaae Forstrand i Aaret 1809 indstrandede Brigskib, Conjuneturen kaldet, ført af Capitain Storm. Det bemærkes til Efterretning for de Lysthavende, at Jernet skal betales ved Modtagelsen og at det i 14 Dage fra Auctionsdagen at regne, kunne henligge til Jndløsning under Sælgerens Opsigt og uden Udgift for Kiøberne. Greenaae, den 20de Julii 1810. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
En ugivt Gartner, som tilgavns forstaaer en haves Cultur efter rigtig Plan, kan faae Condition til 1ste Novbr. paa en Hovedgaard her i Landet, naar han med gode Vidnesbyrd henvender sig til Madame Benzen i Horsens, hvorfra anvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
Kronprindsens Klub heri Byen søger til 1ste Novbr. en Vert. De som attraae samme ville snarest mueligt henvende dem til Directionen. Aarhuus, den 21de Julii 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
J tilstundende Olufs Marked er et meubleret Værelse at faae til Leie i Møllestien No. 86.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-25
En honet Familie ønsker sig et lidet Sted her i Byen til Leie til næste Michaeli. Det skulle have lidt Gaardsrum og om mueligt noget Haugejord. Addresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Udenlandsk. Vatteriet Trekroner, den 22de Julii. Fra 21de til 22de Julii ere indpasserede 17 og udpasserede 18 Skibe. Ved en Skipper fra Calmar er berettet, at han den 19de og 20de dennes imellem Bornholm og Møen saae 10 Linieskibe og Fregatter. Ved danske Kapere ere 1 hollandsk og 1 svensk Skib bleven indbragt til Undersøgelse. Skipperne berette at have seet den engelske Fregat under Kullen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Callundborg, den 20 Julii. J Forgaars bleve 2 amerikanske tremastede Skibe, samt en Kuf og en Galease indbragte, der vare besatte fra Kanonchalupperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
4 Linieskibe og et tremastet Coffardieskib laae i Gaar for Ankers 1 1/2 Miil Nord for Refsnæs, om Eftermiddagen afseilede de 2 Linieskibe tilligemed Coffardieskibet og en Brig, passerede forbi Fiorden og gik Syd efter. Linieskibene havde hver 1 Luggert hos sig. De 2 Linieskibe ligge endnu Norden for Refsnæs. Kl. 5 1/4 i Morges kom 10 fiendtlige Skibe tilsyne Nord fra. De vedblive at seile Syd efter. (Det ene opbragte Fregatskib er ladet med Sukker, Kaffe og Cacaobønner. Det fører 4 nipundige Kanoner og er bemandet med 17 Mand. Ved hver Kanon fandtes en Ballie med Kugler, Stang, kugler og Forladninger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Den 20de Julii er den til Kbhavn indbragte rigeste Prise, det Americanske Skib the Swift, blevet ved Underretten priisdømt. Ladningen vurderes for 5 Tønder i Guld. Der er kun 10 Actier i den Kaper som opbragte den, hvoraf hver kun har kostet 100 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Kutteren Grippen, der tilhører Hs. Majestæt Kongen og ligger ved Frideriksværn, skal sælges ved Auction den 18de August. Den er svensk Priis, kuns 3 Aar gl. armeret med en 30 Pdg. Haubits, fire 3 Pdg. Kanoner, og fire 12 Pdg. Karonader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Ladningen af Priisskibet Concordia, taget af Roeflotillen ved Helsingøer og priisdømt, bestaaer af circa 137,000 Pd. Sukker, 13,000 Pd. Kaffe, 2100 Pd. Jndigo, 78,000 Pd. Campeche= og Fustik=Træ, 60 Oxhoveder fransk Vine, 15 Piber Mallaga Viin m.m. Vor høiærværdige Olding Hr. Biskop Balle er i Anledning af Hs. Høihed Prinds F. Ferdinands Confirmation, af Hs. Majestæt allernaadigst hædret med en Ring med Brillanter. En Naade som forhøiedes uendelig derved, at Ringen af den høie Giver selv sattes paa Biskoppens Finger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Fredagen den 13de gav Landkadetcorpsets nuværende Commandeur Major Duplat og med dets samtlige Officerer, Lærere og Cadetter den forrige Commandeur General=Major Lorenz en Afskedshøitid i Bellevn, hvor den spistes til Middag, og efter Bordet bekrandsedes General Majoren af een af Cadetterne med en Egekrands. Som et Exempel paa, hvor megen Moralitet der endnu hersker i mangen en Egn af Jylland, kan Bolling, Herred i Ringkiøbing Amt tiene. Efter den Beretning, som Bye- og Herredsfoged Borch har meddeelt i den under Trykken værende 3die Deel af Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Nørre-Jylland, er findes i Bølling Herred, som paa 10 Mile tæller te 600 Familier og 13 Kirkesogne, for nærværende Tid kun 80 Almisselemmer, og tyve Aar har i dette Herred kun været to Processer, det begge angik Personer udenfor Bondestanden. J samme Tidsrum ere kun tre Menneskeer saggivne og ved Dom befundne skyldige i Forbrydelse. Disse vare Parcellister, ikke Løsgiængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
J Luglio er udkommen en italiensk Oversættelse af Bi skov Münters Efterretning og Engellændernes Tog til Siælland, under Titel af : Lassedio di Copenhagen nels Anno MDVII del Sig. Federigo Münter, cavdi Dannebrog etc. Traduzione libere di E. B. de S. J. Tilegnelsesskriften S. V. siger Baron v. Schubart til sin Ven Hr. Giovanni Fabbroni i Florenz: "Det er ikke ganske ligegyldigt, at underrette vore Samtidige om de Omstændigheder, der ledsagede dette grusomme Krigs foretagende, og som maa opvække billig Forbittrelse hos mine gode, oprigtige Medborgere; thi det brittiske Cabinets Tilhængere have prøvet, ved lutter urimelige Skumlerier, at besmykke det Afskyelige i en Forbrydelse, dehar oversvømmet vor Hovedstad med Blod og Taarer a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Christiania, den 17de Julii. J Anledning af at endeel tappre Krigere skrivtligen have henvendt sig til Generalmajor de Seue, med Anmodning om at han som havde været deres Chef, vilde anbefale dem for deres udviste Bravoure i de 3 sidste Dages Kamp mod Fienden, ved Lier 1808, har Hr. Generalen ladet følgende indrykke i Christiania Jntelligents=Blade: Saa meget jeg er overbeviist om, at Enhver paa det Sted, ei allene trolig har opfyldt sine Pligter, men og, trods al Fiendens Overmagt og al den kræfterfortærende staaen i 8te Dage og Nætter under Gevær, ikke desmindre har beviist al Ufortrødenhed og sand Normands Mod, saavel under de meget kritiske Recognosceringer i Egnen ved Krogsos og Adelsfos i Sverrig, hvor det svenske Hovedqvarteer var, som tilsidst ved nordre Pramhuus, hvor flere af Fienden bleve skudte, og endelig under selve Blod kampen ved Lier, saa bevirkede dog min tilfærdige Afreise til en anden Bestemmelse, efter den commanderende Generals Ordre, at jeg ei kunde oppebie de i saa Henseende fornødne Rapporter, af hvilke jeg da først ville have været sat istand til allerunderdanigst at anbefale disse Braves Heltedaad. - Det er da blot af disse gieldende Aarsager at jeg nu efter saa lang Tidsforløb hverken finder mig berettiget til, eller kan tillade mig deslige Anbefalinger, men i saa Fald maa henvise hvilken som helst det er, til Hr. Generalmajor von Staffeldt, der overtog Brigaden af mig, og hvis Pligt det endnu vil være at drage skiulte Fortienester for Lyset, og i muelig Maade at see kjække Handlinger hædret og udmærket. Solitude, den 16de Julii 1810. de Stue, Generalmajor Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren af 14de Julii leverer en Fortsættelse af Belerings-Journalen for Cindad Rodrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
fra 27de til 29de Junii. Jlden af Kanoner, Mørsere og Haubitzer, blev i disse Dage næsten uophørlig fortsot, som flere Gange tændte Jld i Byen, saa at man i flere Qvarterer kunde bestandig see Flammen. Den 29de fløi atter et Krudt=Magasin i Luften. Kl. 2 om Eftermiddagen holdt Hertugen af Elchingen inde med Jlden, og sendte en Parlementair til Festningen, med en Opfordring, hvori han, efter Prindsen af Elingens Befaling, som Overcommanderende for den portugisiske Armee, opfordrer ham til, ikke længere at for fare med et unyttig Forsvar, da Han maatte være overtydet om, at fortressen som han forsvarede, nu næsten var bragt til det yderste. Hans skiønne Forsvar og Besætningens Mod roste han fortrinlig, men lagde han til, denne af den franske Armee ellers saa høitagtede Handlemaade, er tabt for Dem, hvis De forlænger et unyttig Forsvar, og Devil tvinge Prindsen af Eslingen til at behandle Dem med al den Strænghed Krigslovene tillader. Har De hidtil haabet paa Undsætning fra Englænderne, saa vil De uden Tvivl nu ikke meere vente den. Skulle De ikke kunne indsee, at hvis det havde været Englændernes Hensigt, de da vist ikke havde biet saa længe til Cindad Rodrige, var sat i den elendige Forfatning som den nu er, De har endnu at vælge mellem en ærefuld Capitulation og en skrækkelig Hevn af en seierrig Armee. &c. Svaret lød saaledes: Efter 49 Aars Tieneste kiender jeg Krigslovene og en Soldats Pligter. Cindad Rodrigo er endnu ikke i den Tilstand at den maa capitulere: der er endnu ikke skudt nogen Bresche, som nøder den dertil. Jeg kan derfor kun indbyde Deres Excellence til at fortsætte Deres Operationer imod Pladsen. Jeg skal selv vide, naar Skaansel mod Menneskeheden og Nødvendigheden, overeensstemmende med min Ære, der er mig mere end Livet, paalægger mig det som Pligt at forlange en Capitulation. Da imidlertid den af Deres Excellence afsendte Officeer, har yttret, at De ville have den Høimodighed for mig og tillade at jeg maatte sende Depescher til General Wellesley, saa modtager jeg dette Tilbud. Jndtil den afsendte Coureers Tilbagekomst vil Sagerne blive in statu qvo, og Fiendtlighederne udsatte. Naar jeg har erholdt den engelske Generals Svat, skal jeg give Deres Excell. mine Tanker tilkiende. Jeg har a. Andre de Kerrasty.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Prindsen af Eslingen vilde ikke indvillige i Gouverneurens Forlangende, og Jlden tog igien sin Begyndelse. Keiseren vil i næste Uge, som man forsikrer, begive sig fra Rambouillet til Slottet Trianon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Amnestiedecretet er nu og udvidet til de i engelsk Fon genskab sig befindende Disserteurer af Marinen, og saa denne som have tient paa fiendtlige Skibe, naar de fortryde deres Forbrydelse, og ved deres Tilbagekomst til Frankrig gaae igien i Tienesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Efter et Keiserl. Decret af 18de Junii, er i Betragtning af, at Befolkningen i Rom og Trasimene Departementerne kun udgiør 800,000 Siele, og Antallet at Dioceserne dog beløbe sig til 32, hvoraf 17 Biskopper have nægtet at aflægge Eed til Keiseren, mange ophævede, og Bispedømmenes Antal nedsat til 15. alle Abbedie i begge Departementer blive ligeledes ophævede. Blandt de afsatte Biskopper befinde sig 6 Cardinaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Spanien. General Bessecour havde for nogen Tid siden besat Staden Curnza med 6 til 7000 Jnsurgenter, for at beskytte en rasende Junta som holdt Forsamling der; men neppe viste sig en Colonne Franskmænd under General Lucotte sig, saa toge de Flugten til Valancia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Fra Talaveira erfares, at Jnsurgentchefen VenturaTimene; er død af en erholdt Blessure i Novaluzillos. Holland. Den 14de Julii holdt Hs. Durchl. Høihed Hertugen af Piacenza sit høitidelige Jndtog i Amsterdam, giennem et dobbelt Spalier af de nu forenede Nationers Militaire og Nationalgarderne, som vare opstillede i alle Gader lige til Pallaiet, hvor Hs. D. H. afsteeg, og blev modtaget af de samtlige Ministre. Vor Kongeriges Jndlemmelse under det franske Keiserdømme, bliver, som det synes, af den største Deel af det hollandske Folk med Glæde antagen, og man har endnu ikke hørt nogens Stemme derimod. Ministrene, Statsraaderne Lovgiverne og alle Embedsmænd aflægge beredvillig Eeden i Fyrsten af Piacenzas Haand. Den Kongl. Courant, som nu hedder Amsterdams Moniteur, leverer en Liste over dem som alt har aflagt Eeden til Keiseren, hvoriblant findes Navnene: van der Heim, Cambier, Appelius, van der Capellen, Hugenpoth, Vos van Steenwyk, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Den 15de Julii aflagde alt forhenværende Hollandsk Militair Troskabs=Eden, nedlagde den hollandske Kokade- og opstak den trefarvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
England. Den bevæbnede Slop St. Pierre er ankommen til London fra Guadeloupe med Depescher, som sigte til det spanske Amerikas Anliggender. Dette Skib var den 29de Maji afgaaet fra Barbados og den 1ste Junit fra Guadeloupe. Admiral Cochrane befandt sig da ved Barbados med 5 Linieskibe og 5 Fregatter. Den franske General Serrazin kan ikke vinde vores saa til bedragne Ministeriums Tiltroe. Det har givet ham det Raad at gaae til Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Fra Cronstadt skrives under 10de Junii, Fem og tyve Skibe ere ankomne hertil. Enhver er rolig for Eftertiden. Det lader ikke til at Handelen vil blive styrret fra Ruslands Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Tydskland. Berlin, den 21 Julii. Vor elskede Dronning, som den 25de i forrige Maaved reiste herfra til Hs. Hr. Faders, Hertugen af Meklenborg StreltzesLystslot Holenzieriz, blev der den 30te overfalden af en Catharrfeber, som efter 3 Dages Forløb forbandt sig med en stærk Hoste, og tilsidst med Trangbrystighed og Krampe, der endte hendes Dage den 19de Julii til sto Sorg for Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-07-28
Kongen af Preussen har under 19de Julii udstædt en Forordning, hvorefter han uden Undtagelse har lukket fine Havne for alle amerikanske Skibe. J Følge heraf maae intet Skib, som kommer fra en amerikansk Havn, eller tilhører en amerikansk Borger, tillades at løbe ind i nogen preussisk Havn uden at bortvises. Paa det strængeste skal denne Forordning haandhæves, og enhver som handler derimod, ei allene straffes med Skibe og Ladnings Confiscation, men endog indkaldes til særdeles Undersøgelse og Mulct.