JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Legationsraad, Ridder Nissen beretter under 29de Januar fra Livorno efter hans Ankomst fra Tripolis paa den Kongelige Ottogsbrig Bornholm : at den engelske Generalgouverneur paa Maltha, General Sir Th. Maitland, som ved Legationsraad Nissens Ankomst var i Begreb med at afgaae paa Linieskibet Bom har til Tunis og Tripolis, hvorhen Forretninger for sin Regiering kaldte ham, havde tilbudet Legations raaden, dersom Vind og Veir føiede det saaledes at han først indtraf i den sidstnævnte Havn, at forvende sig hos Paschaen for Fredens Igjenoprettelse med Danmark, hvorfor ogsaa Legationsraad Nissen, som ved sin Ankomst til Tripolis blev paa det bedste mødtaget af den engelske Consul der tilbød ham at boe i den engelske Consulatvaaning, da den danske var bleven ubeboelig, ikke overilede sig med at begynde Underhandlingerne; men da General Maitland, som blev tilbageholdt i Tunis, sendte sin første Adjutant derfra til Tripolis, bleve ved denne Underhandlingerne aabnede i den engelske Consulatvaaning den 21de Decbr. mellem Paschaens Minister og Legationsraad Nissen, hvorpaa Freden blev sluttet Dagen efter. Det danske Flag blev under sædvanlig Salut heiset paa Consulathuset, og Consul Carstens blev anerkiendt Legationsraad Nissen modtog paa Briggen Bornholm omtrent 40 Søemænd, der havde faret med de af 5 tripolitanske Corfarer opbragte Skibe. Da Danmark nu staaer i fredeligt Forhold til alle barbariske Regieringer, saa kunne danske Skibe med fuldkommen Sikkerhed besøge Middelhavets Havne og Farvande. Orlogsbriggen Bornholm, ført af Capitain Schønheder, maa i de første Dage af dette Aar være fra Livorne afseilet til sin videre Bestemmelse, som er de danske vestindiske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Den 15de Decbr. f. A. ankom Admiral Bille, Gouverneur over de danske ostindiske Besiddelser, paa Skibet Elisabet til Tranquebar. Den derværende engelske Commissair underrettede strax Gouverneuren om, at to brittiske Commissairer vare udnævnte fra Gouvernementet i Mairas til at overlevere Establissementet med underliggende Loger. De forventedes Dagen efter til Tranquebar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Ved sidste Pakkeposts Overfart fra Sielland til Fyen skulle tvende Jisbaade være borteblevne i Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Paa Jsen mellem Stubbekiøbing og Bogøe ere tvende Eenspænderkaner med Heste siunkne og druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Den under 1ste Febr. d. A. udkomne nye Bestemmelse af Sølvværdien, foranlediger os til at omtale nogle nyere offentligen anstillede Betragtninger om denne hver Mand interesserende Materie. Baron Wedel Jarlsberg formener at den hurtigste Maade for at bringe Rigsbanksedlerne tilbage til Sølvets Værdie, var, naar Banken ødelagde de Sedler som aarlig indkomme ved Jndbetaling af den Heftelse, som hviler paa Eiendommen, istedetfor at giøre disse Penge paa nye frugtbringende; men derved vilde ogsaa Pengemangelen over at Maade tiltage, der klages nok over den alligevel. - Det er imod Forventning at Koursen ikke har bedret sig i det sidste Aar, men endog i det hele bleven værre, lader os nu høre en Udlænders Betænkning i den Anledning; i December Heftet af Journalen Minerva som udkommer i Leipzig, siger en ubenævnt Forfatter: det er et mærkværdigt Phænsmen, at i de Lande hvor der er en stor Masse af Papiirspenge, pleier Coursen at forværre sig just naar der bliver Fred og der synes at være meest Udsigt til at den skulde bedre sig. Fors mener at det kommer deraf, at Undersaatterne nu indsee, at Regieringen maa giøre noget alvorligt ved Søgen og at det ikke kan skee ved Realisering med ædle Metaller, at det da maa skee ved Reduction. (men mon det ikke snarere kommer deraf, at Freden fører en friere Handel med sig, og med denne en større Jndførsel af udenlandske Artikler, som har Koursens Forværrelse til følge?) Forf. erklærer sig for den Mening, at det ikke bør bruges noget paliativt Middel mod det Onde, som en alt for stor Masse af Papiirspenge bringer med sig, men at det bør udryddes med Rode. - Hvad den danske National=Banke angaaer, saa er det vist nok, at den er saa suffisant funderet, som nogen Banke kan være, især naar der er Fred, og dens Hypotheker ikke ere udsatte for nogen Fare, hvad der allene formindsker dens Soliditet, er, at disse ere urørlige og blot give Sikkerhed for Renten; men da Banken bestandig inddrager disse Renter, uden at forøge sin Seddelmasse, saa maae dens indvortes Credit stedse stige, naar derfor Banksedlerne ikke nyde den Credit de fortiene, saa kan det allene ligge i et ufordeelagtig Handelsforhold, hvorved Sølvet gaaer ud af Landet; kunde det ikke bedste standses ved Forbud mod udenlandsk Overdaadighed Det synes derfore at være beklageligt, at en nyere Skribent, Prof Olufsen, i hans Bog over Statsoeconomien saa aldeles har erklæret sig imod alle Overdaadigheds Forordninger; skulde ikke Landsfaderen være beføiet til at træffe de Jndskrænkninger, som sømmer sig for enhver Huusfader at foranstalte; lad os tage den tienende Classe til Exempel; mon det ikke var til Gavn, om den ved et Lovbud var nødt til at klæde sig i lutter indenlandske Frembringelser, vilde det formindske dens Lykke i Livet?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Det Wosemosiske Produkt omtales i den Norske Rigstidende saaledes : "Neppe skulde man have formodet, at Nogen vilde have fundet Wosemoses Rimerie værdigt til at forelægges det Norske Publikum, uden det skulde være for at vække Afskye mod den Grovhed, og Frækhed som deri er saa synlig." Den opkastet det Spørgsmaal: om Lysten til med Forbittrelse at omtale Mænd der staae i Anseelse, og til at behandle det Alvorlige som Spas, er saa liden i Norge at den først maatte opmunttes ved Exempler hentede fra andre Lande, og omtalet Pastor Grundtvig i Særdeleshed med megen Agtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Khynske Theater-Efterretninger. - Den talen fulde Skuespillerinde og Sangerinde Mad. Lie des Benefice i Løverdags havde fuldt Huus. Kunst, nerinden modtoges paa Scenen med et almindelige bifald. Først udførte hun Grethes Rolle i Hemmeligneden og siden med inderlig Rørelse, Aand og Liv den vanskelige og svære Pouls Rolle ved Siden af sin yndige Virginia (Mad. Zink ) Efter det tredie Stykke: Didrich Menschenschræk fremsagde Mad. Linde en med Alvor blandet munter Epilog der optages med overordentligt bifald, og Skuespillerinden blev lønnet med tigelig Klap og Brave for Talent, Fliid og Anstrængelse for Konsten. - Vor Skue pladses gientagne Tab af deels allerede ypperlige og deels meget lovende Skuespillerinder er atter forøget ved Jfr. Manderups Død i Tirsdagsaftes. Ney pe havde denne tækkelige Skuespillerinde vækket Forhaabninger, som overdreven bifald ikke truede med at tilintetgiøre, for hun endte hendes ungdommelige Liv efter en haard Sygdom. - Med det første vil blive givet Shakspears Kong Lear, oversat af Foersom, hvori Dr. Ryge kommer til at spille Lears Rølle, der sikkert vil blive en af hans Mesterroller. Af Schillerske Stykker kan endvidere i næste Saison ventes opført: Maria Stuart, Wallenstein, Kabale og Kierlighed, Flesko og Turandet. - Rosenkilde, skal, efter Forlydende, debutere som Diøkkes i Eropolis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
En stor Vestindiefarer er i disse Dage paa Kiøbenhavns Rhed lykkelig tilbagekommen, og har medbragt en riig Ladning, bestaaende af Kaffe, Jndigo, Mahogni og Tobak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Aarhuus. Det Skib som forleden Nat forlod Rheden her for at gaae til Gothenborg, er nu kommet tilbage, efter i det haarde Veir at have mistet sine Anker. - En gjennemvandrende Student, ved Navn Bagge, døde her forleden Dag pludseligen paa Gaden. - Fallerede ere: i Aalborg, Kiøbmand J. Frisch, i Randers Sukkerraffinadeur Raupach, saa og Proprietair Reininghaus til Katholm. - Atter kunne Skøiteløberne fryde sig; thi saa streng er Kulden nu igien. - Vort Regiment venter i Midten af Maji at komme til at afgaae til Khvn, hvor det som bekiendt for Fremtiden faaer sit Standqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Kours den 27de Februarii. - 685 - Specier 41, Rbmk.; Committees. 88489 pr. 100; Oblig 78. Norske Sedler 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Ved den 949 Trækning i Altona er udkommen følgende Nummere: 50. 43. 30. 36 32.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Consistorialr. Bechmann; Til Aftens. Hr. Litter. I. Bek. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard; Til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Fasteprædiken førstkommende Onsdag: H. H. Hr. Biskop Ridder Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Døde. Kammerraad v. Holten, Controlleur ved Helsingøers Toldkammer, Abraham Bloch, Major v. Wilster, R. af D begge i hvn; Hofagentinde incheldey fød Staal i Nyekiøbing; Frue Capitainlieutnantinde Falsen, fød Høyer, S. Timmermann, fød Glud, i Khvn; Byskriver Lange i Odense. Oplysning paa de i sidste Avis fremsatte Gaade: Luft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Bekiendtgiørelser. Det Kongelige Danske Cancellie har under 24de de M. tilskrevet undertegnede Stiftamtmand over Aarhuus Stift saaledes: "Paa forskellige Steder i Riget have enkelte Personer, for at raade Bod paa den, især i de senere Aaringer følelige, Mangel af Skillemynt udstædt Beviser, der skulle gielde imellem Mand og Mand, istedetfor andet smaa Mynt, hvilket ogsaa af Hs. Majestæt i enkelte Tilfælde er bleven bifaldet, hvori Udstædelsen var skeet af vederhæftige Mænd, og Sedlerne løde paa saa smaae Summer, at Anordningerne om det stemplede Papiir ikke derved kunde i eluderes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Da der imidlertid nu af Rigsbanken er sat et saa betydeligt Qvantum Rigsbanktegn paa 16 Sk. og mindre Summer i Omløb, at enhver Trang til Skillemynt derved maae ansees fyldestgjort, saa finder Cancelliet det rigtigst, at deslige private Pengebeviser inddrages, og man skulle desaarsag tienst. ligst anmode Deres Excellence om behageligen at ville tilkjendegive samtlige Vedkommende som under Deres Jurisdiction have udstædt saadanne Jnterims Beviser, at de inden et Tidsrum af 3 Maaneder, efter at denne Resolution er bleven kundgjort, have at indløse saadanne Beviser, og for at denne Besten melse tillige kan bringes til almindelig Kundskab, bør Bekiendtgiørelsen derom skee i Provindsens Aviser og ved Sogne samt Kirkestevne" Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aarhuus d. 29de Febr. 1816. Guldentrone. Skovauction foretages over Bøge Gavnings- og Brændetræe, d. 6te Marts i Riis Skov, d. 8de Marts i Lyngballe Skov, d. 11te Marts i Naaringuhre og d. 13de Marts ved Sandbye. Frysenborg d. 26de Febr. 1816. Tømmesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Tirsdagen d. 7de Marts næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver i Sukker=Raffinadeur RaupachsOpbudsboes Gaard heri Byen, ved offentlig Auction bortsolgt i smaa Partier: circa 3000 Pd. Puddersukker, 3000 Pd. Lumpen-Sirup hvilket herved til Liebhavernes Efterretnig bekiendtgiøRanders d. 6te Febr. 1816. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist, Paa min Reise fra Aarhuus opholdt jeg mig et Dagstid i Sorbierg Kroe. Værten, forhenværenMaler Pløen, skal blandt andre Reisende have udspred at han saa godt som havde skienket mig min Fortærrider, hvilket jeg erklærer for en grov Usandhed, da j med hans ublue Regning tvertimod kan bevise at har betalt dette mit kotte Ophold hos ham med 35 Rbd. siger og skriver Fem og Tredive Rigsbankdaler. Levn Goldrette, Mekanikus og Borger i Helzheim; for Tiden i Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Dr. Handlende her i Aarhuus vilde behage at lade melde hos mig naar de har nogen Vahre til Jnd eller Udførsel, som efter Forordningen af 5te Mai 168. ere befalede at vrages, da denne Forordning nu bleven indskierpet. Aarhuus d. 28de Febr. 1816. Jacob Due, Vrager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
J Møllesten No. 184 er 3 nye Egedragkister tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
De her brugelige Hauge og Blomster, Frøe=Sorter er nu igjen at faae hos Gartner Hamann ved Munke port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Hos Undertegnede faaes allestags Havefrøe, Sommerblomster, dito til at sætte i Potter, perennerende og erotiske Plantefrøe, alt frisk og ægte til de billigste Priser. Andresen, Gartner hos Hartvig Ree paa Vestergaden. Hos Hartvig Ree er en Kane at faae til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Hos Undertegnede kan faaes extra stærk brygged Øll, paa Flasker a 2 Mk. 8 s. Flasken. NB. Flasken tilbageleveres. Hans Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Friske Citroner, Catrine Blommer, Figen, nye Mallaga Rosiner, franske Svedsker, Caroliner-Riis, Sagogryn, Mannagryn, engelsk Sennep, Chinesisk Soja, tørre Kirsebær, fiine franske Propper, hollandsk Ost, fiin Soulong, Haysan og Congothee, fiin Pro vens=Olie, hollandsk Lind- og Ro=Olie, fransk Viin. Ædike i Potter Ankere og Oxehoveder, fiin Chocolade, med og uden Vanillie, Brev, og Kirke-Oblater, med flere Gevirtz og Urtekramvahre bekommes paa Svane Apotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Tørrede Kiærsebær, lybsk Peberrod bekommes ha Jens Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Følgeblad, til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 29.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
(Jndsendt. Claus Clausens Kiendelse. i Anledning af Hr. Commerceraad Tommesens Appel. Forsagt Claus ikke er, skiøndt udi Lov er stærk thi let hans Dømmerpund, Naturens eget Værk kan støve Egen selv paa Løvens skarpe Sværd, det, som det femte Hiul til Vognen, passer her. Det er skindbarligt ja det er aabenbart at Hr. Commerceraad Tomrsen har ikke agtet paa den kierlige Advarsel, som alle Vedkommende til Baade, er given i Sluttingen af den udi Sagen afsagde Dom. Der kan besaarsag ikke være Spørgsmaal om Commerceraaden bør tarnefles strængelig, men Spørgsmaalet bliver kuns hvilken Karnefling der kunne anstes stræng nok. Vel kan det antages at Hr. Commerceraaden, naar Han kommer i Parorysmus, og at det har været under en saadan, at Han har opsadt sin Anke, thi naar Han anseer sig paa en inddirecte Maade beskyldt for Fædrelands Forræder derved, at hans Beviser for Berberisserne analyseres og naar Han fremsætter, at man vil have Skove, Frugttræer og Huse bortryddede fordi man meente, at en Hække burde opryddes om hvilket Eieren selv har erklæret, at den har tilføiet ham langt større Skade paa hans Sæd, end den liden Nytte kan opveie Han har havt af dem, saa vidner dette indlysende om en Slags Forvirrelse, og denne bliver mere end af alt andet i Øinefaldende deraf at han vil nedbryde en fra ældgammel Tid saa almindelig hyldet Sætning som min afgangne kiære Faders Claus Klumpes: at den der bliver ved har Urt." - Imidlertid kan dette Tilfælde dog ikke tiene Commerceraaden til Undskyldning men det bør allene bevirke at en Straf vælges som just formedelst denne Omstændighed bliver desmere følelig for den Skyldige. - At paalægge Commerceraaden Taushed for Fremtiden i Sagen, synes baade i surjectiv og odettiv Hensigt det retteste; J den første, fordi det - som Enhver i veed af Bierr Vestfalers Exempel - er i høi Grad ponibbelt, at skulde tie hvor man troer at skylde sin Reputation at tale, i den anden fordi Commerceraadens Procedure sket intet nytter i Sagens Reolia. Thi eragtes: Hr. Commerceraad Tommesen paalægges for Eftertiden total Taushed i denne Sag under Navn og Execution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Betiendtgiørelser. Proclama. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken. og Oldenborg giøre vitterligt: at Vi, i Anledning af Os elskelige Geheimekonferentsraad, Baron af Gülden Trone, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Cancellieraad og Byefoged Aagaard og Landvæsenskommissair Biørn, deres herom allerunderdanigst giørte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at de som Commissarier i Os elskelige Kammerherre, Jørgen Grive Scheels Boe, maae udi den danske Statstidende, den Altonaiske Merkur, Aarhuus= og Viborg, Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silen, tii, indkalde alle dem, som paa bemeldte Greve Scheel, eller nogen af hans Eiendomme formene sig at har noget at fordre, af hvad Navn og Beskaffenhed saadan deres Fordring end maatte være, fra hvilke Trankaktioner den maatte hidrøre og hvad enten den af Grev Scheel umiddelbart eller af nogen anden af hans Navn og paa hans Vegne maatte være contraherret, samt hvad enten slig Fordring for nogen anden og efter andet Proclama maatte være ommeldt eller ikke inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav; dog Umyndiges Krav i Overeensstemmelse med Forordningen af 20de Februar, 1717 forbeholden. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Ve allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 26de April 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Under Vort Kongelig Segl. (L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling: Bülow. Monrad. Ørsted. Kaaer. Fischer. Berner. Dræbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Commissarierne i Greve Jørgen Scheels Boe, Bevilling til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle hans Creditorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
J Følge forestaaende Kongelig allernaadigst Bevilling, og med det derudi bestemte Varsel, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og enhver som paa Kammerherre Jørgen Greve af Scheel eller nogen af hans Eiendomme formene sig at have noget at fordre af hvad Navn og Beskaffenhed, saadan Fordring end maatte være, fra hvilke Transaktioner den maatte hidrøre og hvad enten den af Grev Scheel umiddelbart, eller af nogen anden i hans Navn og paa hans Vegne maatte være contraheret, samt hvad enten slig Fordring for nogen anden og efter andet Proclama maatte være anmeldt, eller ikke, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Aarhuus, i Commissionen i Kammerherre Grev Scheels Boe, den 30te Augusti 1816. Aagaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Jordegodssalg. Aagaards Hovedgaard med Afbyggere, Møller, Bøndergods og Kiettrup Sogne Kirketiende, alt beliggende i Thisted og His ring Amter, Vester og Øster Hann Herreder, agtes formedelst Eierens dødelige Afgang, bortsolgt ved offentlig Auction hvortil Tid og Sted skal verde publiceret. I den Amdning meddeles herved foreløbig til Liebhaberes Underretning følgende: Angaard med Af yggere, har Hovedgaardstaxt Ager og Eng 57 Td. 1 Skp. 2 Fdk. 2 Alb, Mølleskyld 10 Td. 5 Skp. Til Ager og Engs Hartkorn er et Areal af 492 Td. Agerland, 275 Td. Engbund, 387 Td. Kiær Hede og Overdrev, alt geometrisk Maal. Under Hovedgaardens Taxt ere trende Afbygger=Stader, og tvende vel vedligeholdte Møller en Vand- og en Vind Mølle, hvoraf den sidstes Toldkorn allene næsten kan afgive det fornødne Huusholdningstorn til Hovedgaardens Huusholdning. Udsæden til Aagaard er circa Rug 90 a 95 Td., Byg 50 a 55 To., Havre 120 a 130 Td., Høeavlen er aarlig circa 300 a 400 Læs Enghøe, foruden Baarehør. Besætning kan hos des og græsses : 50 a 60 Stk. Stude, 80 til 100 Majerietøer foruden Opdræt af Qvier, 20 til 25 Bester, 200 Faar med deres Yngel og nogen Tillæg af Sviin. Til Hovedgaardens Drift er fuld Hoverie af 37 3/3 saakaldet halve Gaarde der Hovmaatte til Dyrkning i hver Aars Giøde til hver halv Gaard circa 1 Td. Land foruden det øvrige pligtige Hoverie. Bøndergodset udgiør contribuabelt Ager og Engs Hartkorn 310 Td. 2 Skp. 1 Fdk. 2 Alb. Kiettrup Sogns Kirketiende, matriculeret for 30 Td. Hartkorn. Sognets tiendeydende Hartkorn er 278 Td. 2 Fdk., hvoraf Korntienden hæves paa Kiærven og Qvægtienden efter Anordning ne. Jordebogs Indtægterne ere: Penge 634 Rbd. S. V. foruden forbemeldte af Hoveriebønderne forrettende Arbeide og desuden af det Hoverieftie Gods endeel Høebierrings Arbeide og kiørende Reiser: 12 paa 7 a 8 Mile, 19 paa 2 a 3 Mile, samt af Godsets Huusbehøre 1350 Ugedage, 27 gaaende Reiser paa 7 a 8 Mile og 17 dito paa 2 a 3 Mile saaog adskilligt bestemt Høebierrings, og andet Arbeide. Beqvem Transport af Gaardens Producter ved Skibsfart paa Limfjorden hvortil kun er 3/4 Miil og fra Nordstranden, hvortil er kun 1 Miil. Jldebrændset af Skov og Sandtørv samt Lyng haves overflødig til Gaarden. En smuk Hauge som giver baade Træe og Jordfrugter, af sidste endog til Salg. Gaardens, saavel Bør ger, som Ladegaardsbygninger, der bestaaer af EgeBindingsværk, murede med brændte Steen, ere alle stærke og vel vedligeholdte. Fuldkommen tilstrækkelig Huusrum og beqvem Jndretning. Aagaard den 26de Oct. 1816. Mariane H. Hvid, fød Colding. Som Laugværge. Hørup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
En Bondeiendom paa circa 100 Tdr. Land tildeels udyrkede Jord og med Enebær bevoxet, kan faaes i Forpagtning i flere Aar. Eieren vil levere det fornødne til Jordernes Bearbeidning, Sædekernet inclusive og om forlanges noget hørskub imod tilstrækkelig Caution. Denne Eiinden kan og faaes tilkjøbs og Credit i flere Aar paa Kiøbesummen imod saadan Caution. Bygningerne ere indrettede til 2 Familier og Mergel havet i Nærheden, ogsaa kan over 100 Tønder tiendepligtig Hartkorn følge Eiendommen. Det nærmere erfares fra Bogtrykkeriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Handelsmand Johan Caspar Meyer har opgivet sit Boe til Rettens Behandling; som en Følge heraf indkaldes herved samtlige hans Crediterer med 6 Ugers Varsel, for undertegnede Skifte=Forvalter at godtgiøre deres Fordringer. Holstebroe d. 24de Septbr. 1816. v. Jeasen, De som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter Branddirecteur og Forvalter Hr. Niels Juul i Pillemark paa Samsøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, hos undertegnede Skifteforvalter. Jligemaade indkaldes enhver, som kunne have nogen Prætention i eller til Boet, i Anledning af den Afdødes Branddirecteur, og Forvalterombeder. Og Boets Debitorer anmodes, at betale deres Gield til Boet inden ovenmeldte Tids Ferløb. Brundbye paa Samsøe d. 2den Sept. 1816. C. Petersen, Birkedommer og committeret Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Credi= og Debitorerne i Stervbort efter afdøde Pastor Lauriz Lassen i Falslev, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig, de første for at legitimere deres Fordringer og de Sidste for at afgiøre deres Gæld, enten hos Undertegnede eller ved en Skiftesamling, som holdes i Falslev Præstegaard, Tirsdagen d. 14de Januarii 1817. Mariager d. 11te Oct. 1816. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Huusfæster paa Schaarupgaards Gods Niels Olesen Holm i Hjorthøy er død, og hans ubetydelige Boe taget under Skiftebehandling; hans Arvinger, som ikke under Skiftet ere anmeldte, saavelsom hans Credi og Debitorer, indkaldes derfore herved med 12 Ugers Varsel til at melde dem hos undertegnede SkifteforSchaarupgaard d. 31te Octbr. 1816. valter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Paa Skifteforvalterens Vegne, Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Da den som forhen Told=Controlleur i Norge pensioneerte Josias Møller nu igien andensteds fra, som svagsindet. her til er transporteret, saa advares herved enhver om ikke enten at betroe ham noget eller at skiænke for ham, da saadant ikke kan ventes betalt, hvorimod der for hans Fornødenheder, indtil nærmere Foranstaltning, paa anden Maade er sørget. Aarhuus Raadstue d. 15de Novbr. 1818. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-02
Da jeg allernadigst er meddeelt Bevilling til at sidde i uskiftet Boe, saa anmodet jeg enhver som maatte have nogen Fordring paa min salig Mand Pastor Lorenz Stallene, derom at henvende sig til min Svigersøn Hr. Kammerraad Christensen paa Bøller ved Horsens. Nyekirke Præstegaard ved Weile d. 2den Novbr. 1816. Caroline Mathilde Staltnekt, fød Gielst.