JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Baurdeaux, den 4 Maji. J Gaar Morges blev i den kongel. Hauge givet Signal, at en stor Luftkugle, le Bordelis, af 60 franske Fod skulde gaae i Veiret. En stor Mængde Mennesker havde til denne Tiid forsamlet sig omkring Haugen, for at see samme. Henimod Kl. 10 reiste sig en overordentlig stærk Nordenvind, der forhindrede dette Foretagende. Da samme vedvarede til Kl. 1, blev der givet Signal, at Forsøget var opsat. Jkkun de, som havde billetter, vare indladte i den kongel. Hauge, men Pøbelen var runt omkring uden for Jern-Gitterværket. Saasnart Flagget blev taget ned, begyndte en Deel af Pøbelen paa alle Slags Uordener, kastede Stene paa dem, som vare i Haugen, attaqverede Patrollerne til Hest og Fods, slog dem med Stene og Træstykker, og vilde nedrive Jern-Gitterværket for Haugen, for at sønderrive Kuglen, som der var. En Time derefter indlod man paa den anden Side i Haugen 150 Mand til Hest af Stadsvagten med den Ordre, at skyde paa Pøbelen. Samme gik noget tilbage. Rytterne aabnede Haugen, reed med blotte Sabler lige igiennem Pøbelen, og huggede løs paa alle dem, som kom dem for nær Omtrent 14 ere grebne, og satte i Arrest, af hvilke der, som man siger, endnu i Dag skal 6 hænges. Mange uskyldige Mennesker have i denne Tumult sat Livet til, og endnu flere ere blevne saarede. Herpaa kom Gouverneuren, Grev Fumel, Kl. 2 fra Slottet med de kongel. Tropper, og paa det høfligste bad Pøbelen at begive sig hiem. Og da han for deres Øine blev geledet af 500 Mand, som alle havde ladte Geværer gjorde dette et stort Jndtryk hos dem. Allarmen hørte op, Pøbelen forlod Haugen, og Kl. 4 var alting i Rolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
London, den 11 Maji. De nyeste Efterretninger fra Nyschotland, som ere daterede til den 4de April, blive ved at giøre en opmuntrende Beskrivelse om denne Colonie, der tilforn har været forsømt og lidet agtet. J Hovedstaden Halifax drives Handlen ret levende, og adskillige stærk ladne Skibe, som i Martii Maaned ankom sammesteds fra London, bragte deres Vahrer til en meget god Priis. Jblant andre nye Plantesteder og Colonier, som der ere anlagte, udmærket sig fornemmelig St. Andrews Passamaquoddy, som ligger paa den vestlige Side af Fundy Bay, ved Mundingen af Floden Suedick, hvilken Flod udgiør Grendselinien imellem Nyschotland og de XIIIamerikanske Stater. J en Tiid af 3 Maaneder have Loyalisterne der bygt 60 til 70 Huse. PassamaquoddyBay vrimler af alle Slags Fiske, hvilket man vil finde saameget meere troeligt, naar man betænker, at i forrige Julii Maaned have sammesteds 3 Drenge paa een Dag fanget 40 Centner Fiske. J Nærheden af disse nye Colonier staae de prægtigste Skove af Bøge, Gran-Træer &c. og de vindskibeligste Colonister have anlagt Sauge=Møller paa Schudewick-Floden; hvorved de rigelig kan forsyne det hele brittiske Vestindien med Bygnings Tømmer, Bredder, Bielker &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Over Bombay har man den Efterretning, at Gouverneuren af Batavia har seet sig nødt til at detaschere et Korps af 600 hollandske Soldater imod Landsfyrsten sammesteds, hvilke have gjort sig oprørske, erobret et hollandske Fort, og lade Besætningen springe over Klingen. En der værende reisende Engellænder, som har været i Colombo og Cockin, melder følgende angaaende det sidste Sted: "Fæstningsværkerne i Cochin ere meget gamle og irregulaire, men de ere besatte med 50 Kanoner mod Landkanten og med 60 mod Søesiden. Mange Jøder opholde sig der, om hvilke fornemmelig er at mærke, at deres Forfædre allerede her ere fundne af Portugiserne, hvorfore man holder for, at de nedstamme fra de jødiske Emigranter, som efter Jerusalems Tempels Forstyrring ere gaaet derhen. De ere meget godgiørende imod Fremmede, og blive besynderlig agtede af de Jndfødte i Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Østerrig, den 12 Maji. Efter Breve fra de østerrigske Nederlande blive Magazinerne og Handelshusene i Antwerpen forbedrede, ogsaa forflytter nogle Kiøbmænd fra Brüssel deres Contoirer derhen, hvoraf det er klart, at Handelen fra Antwerpen vil komme i Flor. En halv Miil fra Lillo paa Strandbredden af Schelde skal bygges et Fort, som bliver kaldt Fortet Joseph. Sidstleden blev 120 af de hidindtil i det wienske Tugthuus forvarede Forbrydere bragte paa et stort Skib, og afseilede med samme under Bedækning af et Commando af det lovlige Ferdinand=Toscanske Regiment til Ungarn. De vare alle nye klædte efter Galeerslavernes Maade, og stedse i sammenlænkede. Scenen var ret skrækkelig, og kunde tiene andre deres Lige til et afskrækkende Exempel. Men disse Ulykkelige bære ikke allene den dem formedelst deres Forbrydelse tilberedte Skjebne, men der blive endnu andre fra Bannatet og Buckowina, 1700 i Tallet, foreenede med dem paa Samlepladsen Peterwardein. Alle disse Folk ere tildømte at trække Skibe, et Arbeide, hvortil ellers allene Dyr bleve bestemte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Wien, den 12 Maji. Ved den sidste Militairpromotion har Hs. Majestæt allene seet paa Talenter, Fortienester og Legems Styrke, hvorfore og mange skiønt gamle Officerer ere blevne udeladte. Men just derfor blev det disse sidste tilstaaet, ifald de ikke længere vilde tiene, at sidde hen i Rolighed, og beholde deres hele Gage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Bayreuth, den 13 Maji. Fra de bøhmiske Grendser bliver under 8ded. M. meldet følgende: Det synes, som den fra de sydlige Egne fordrevne hel. Jnqvisition har taget Flugten til en Deel af Over-Pfalz, og der har taget sit Sæde i Klosteret i JaEn meget duelig og indsigtsfuld Borgemester i Walthershoffen læste ofte philosophiske Skrivter, for at recreere Sindet, og geraadede iblant andet til saadant, hvorved han blev vildfarende i sine Religions=Begreber, saa at han ikke meere lagttog sin Fædrene Religions Skikke, hvortil han alligevel offentlig bekiendte sig. Han var saa aabenhiertig, at han tilkiendegav for nogle formeente Venner Grunden til sin Tænkemaade. Denne Aabenhiertighed blev bekiendt i Klosteret i WarJsteden for at bringe den Vildfarende ved Omvendelsen paa rette Vei igien, udgik strax den strængeste Ordre fra Klosteret, at føre denne halstarrige grove Synder til den sande Kirkes Faarestie. Han blev derpaa bunden bragt af tvende Politiebetienter i det slemmeste Fængsel til Wien, hvor han siden tredie Hellig-Dagen har sat paa Vand og Brød, for paa denne Maade at lære at indsee sine Vildfarelser. Man siger offentlig, at Klosteret vil behandle ham som en Gudsbespotter, og ifald han slet ikke vil bekiende sine Synder, da i det mindste at lade ham ved Vand og Brød Tiid efter anden forsmægte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Prag, den 15 Maji. Formedelst vedholdende Tørke og Varme udtørres vor Moldau paa mange Steder, Sandbierge hæve sig i Veiret, hvor ellers Hovedstrømmen flyder temmelig dybt. J Henseende til Møllerne og Vandledningerne seer det elendigt ud, alle Vandkister ere tomme, og Vandet maae hentes i Kar fra Moldau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Cøln, den 17 Maji. Den nye Churfyrste har derved undgaaet al EtiquetTvang, at han strax første gang i Bonn tog den Pavelige Nuntius ved den ene og Domprovsten ved den anden Haand, satte sig til Taffels med dem, og sagde: Jngen Omstændigheder; er jeg just ingen Præst, saa haaber jeg dog snart at blive det, vi ere altsaa Brødre, og hverandre lige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
J Münster har denne nye Landsherre ikke villet antage Stadens Don Gratuit, førend han fik Forsikkring om, at den ikke havde lidt noget ved den sidste Oversvømmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Kiøbenhavn, den 28 Maji. Førstkommende Tirsdag den 1ste Junii, agter Hans Majestæt Kongen og Deres kongel. Høiheder, Kronprindsen, Arveprindsen og Prindsesse Lovisa Augusta, at begive sig til Slottet Frederichsberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Under Dato 17de Maji er fra det kongel. Rente-Kammer udgaaet en Placat, angaaende Opdagelse og Anmeldelse af de Midler og Effecter, som maatte tilhøre forrige Foged udi Lister og Mandals Fogderier under Lister og Mandals Amt, Johan Hammond, og ikke af Vedkommende allerede ere angivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
J Callotteriets goste Trækning her i Staden, udkom i Gaar følgende Numere: Copuleret: Den 19de Maji. Hr. Jens Løgstrup, og Kiøbenhavn. Jfr. Elisabeth Margrete Møller.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Døde: Kiøbenhavn. Den 14de Maji Mad. Johanne Claus datter, Skipper Krabbes Hustrue, 24 Aar. Peder Friderich Tellesen, Ober-Baadsmand i det asiatiske Compagnies Tieneste, 55 Aar. Den 17de: Skomagermester, Jørgen, Andersen, 62 Aar. Den 20de Sadelmager=Enke, Mad. Rebecca Bech, 65 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Jndpasserede: Major Hofman fra Norge; Cancellieraad Simonsen og Kammerraad Holm fra Fyen, Major Tall fra Sverrig, Søe-Capitain Goltrup fra Jylland; Apotheker Seidelin fra Nyekiøbing; Kammerjunker Lieutenant Brock fra Norge; Lieutenant Bang fra Frederichstad; Geheimeraad Steman fra Holsteen; Præsten Hr. Finne, Landmaaler Heiber, og Dage fra Bergen; Kiøbmand Angel fra Flensborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Udpasserede: Kiøbmand Hansen til Langeland; Grev Knuth med Grevinde, Etatsraad Bartholin og Jnspecteur Ehlers paa Landet; Major Tall til Sverrig; Hr. Thomsen til Fridericia; Kiøbmand Eilersen til Svendborg; Landmaaler Pingel til Fyen; Lieutenant Ticherning til Stokholm; Kammerherre, og Amtmand Pentz til Norge; Kammerherre Moldrup og Lieutenant Zøllner til Jylland; Grev Holst til Letreborg; Kammerherre Sehested til Jylland; D. D. Hertugen af Bewern og Gemahlinde til Holsteen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Torsdag Aften den 27de Maji er tabt imellem Kiøbenhavn og Roeskilde Kroe et Stykke sort Lystring, 22 Alen med kongel Stempel paa Enden, den som finder samme, melder sig i Roeskilde hos Thomas Biering, eller i den lille Løve ved Vester=Port i Kiøbenhavn, mod en god Doseur. oct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sententer af den hellige Skrift, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., efter Bindets Beskaffenhed. Vielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Glidelskende Siel, dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
AVERTISSEMENTS. Foruden udstæd Proclama, som er læst i Siellands Landsting, samt Hof= og Stadsretten i Kiøbenhavn og flere Stæder, bliver end videre hermed sal. Cancellieraad Friderich Gram til Østrupgaard i Sielland, hans Creditorer med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato indkaldet, at møde hos Enke-Fruen paa bemeldte Østrup Gaard, eller Laugværge, Vice Borgemester Friis i Roeskilde, for deres Fordringer at anmelde, efter saadanne Beviser, som efter død Mand kan antages; ligesaa indkaldes den sal. afdødes Debitorer inden forbemeldte Tiid at betale, hvad de findes at være skyldige, for videre Uleilighed at undgaae. Østrup-Gaard, den 14de Maji 1784.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Løverdagen den 29de Maji, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction Anden Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, afg. Maler Peder Erichsen Steens Stervboes Huus i Springgaden Nr. 22, hvilket Huus efter VurderingsForretningen af Dato 28de April sidstleden, bestaaer til Gaden af 5 Fag Muur- og Bindingsværk, 3 Etager høit, med Jord=Kielder under; et Baghuus paa 5 Fag Muur- og Bindingsværk, 3 Etager høit, og Kielder under; et Side- eller Trappehuus af Bræder, 3 Etager høit, hvorudi er en Trappe til For= og Baghuus=Værelserne; i Gaarden et lidet Bræde Pakkeskuur med Stene belagt, en Brand med Opstander og behørig Pomperedskab; i Værelserne er i alt 9 Kakkelovne. Dette Huus, med dets øvrige Muur- og nagelfaste Appertinentier, sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, hvilke forhen kan erfares hos Procurator Beyer, i Laxegaden No. 311. Torsdagen den 3die Junii, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel adskillige Jern=Beholdninger, bestaaende af ordinair og mækkert Stangjern, Tøndebaandjern, Jerngryder, en stor JernBallante og Lodder, endeel Kakkelovne af 3 Etage, 2 Etage og enkelte Vindovne, samt en Bielæggerovn, alt Grosserer Niels Harrisses Bo tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt, i det laurvigske Magazin i store Kongensgade No. 237, imod Betaling til Høieste Rets=Advocat Lange, boende paa Nørregade No. 244, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser, ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Den af Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie, den 2den Junii förstkommende, berammede Action over Camle Seil, gammelt Taugværk, gammelt Jern, beskadiget Hamp, Vognskuds Blokke, gammel Proviant, saasom: Kiød, Smör, Salt, chinesiske og ostindiske Skibs Riis dito & dito, Skibs-Brød, Træe-Vahre, bestaaende af Ra perter, Mærser, Læggers Staver &c. Skibsbaade, dito Chalupper. Endvidere, endeel nyt lseu-Kram, som sælges til Udförsel. Udsettes til den 4de i samme Maaned, og vorder da til lige bortsolgt, Skibet Kongen af Danmark kaldet, i den Stand, som samme er og forefindes; hvilket alt forinden Auctionen kan tages i behagelig Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-28
Tirsdagen den 8de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 3 Slet, og efterfølgende Dag, bliver eendeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcellain Meubler og Trævahre, Jndretning til et Cochillie= og Natural-Cabinet, Malerier og Kobberstykker, Linned, Gang= og Senge=Klæder med videre, ved offentlig Auction bortsolgt, udi afg. Skrivtstøber, Johan Gotfried Poysches tilhørte Gaard No. 23 i Wimmelskaftet, imod Betaling derfor til Hr. Underfoged Grønlund, naar forlanges. Catalogi bliver 8te Dage førend Auctionen paa Auctionsstedet at bekomme. den for sine mange og ypperlige Skrifter noksom bekiendte Hs. Formey, hans Betragtninger over Døden, samt Betragtninger ved sine Venners Grave; et Skrift, der vil indtage, røre og opvække retsindige Læsere til, ikke meere at ansee Døden som Forskrækkelsens Konge, men som et Middel, der borttager al Frygt fordem som har en alvorlig Attraae til det evig Sallige, ja man kan vente, at endog de, som fielden eller aldrig tænke paa Døden, ved disse Betragtninger og sammes Læsning, vil, ved Guds Aands Bestyrelse, indrætte deres Handlinger saaledes, at Døden herefter skal blive en behagelig Gienstand for deres udødelige Siele, og at de med Glæde vil ønske at gaae Døden i mode. Hvo som nu vil, og hvo skulle ikke vilde opnaae den Viisdom, som Dødens Erindring og Betragtning giver, at man ved dens Betænkning ey lættere synder, han læse ovenbemeldte Betragtninger, der vil giøre ham frimodig til at tage imod denne haabefulde og salige Forandring; Bogen er til Kiøbs at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Kiøbenhavns Aar. No. Dn. ma Arm, red, de-Tidende. Aal. Ha Mandagen, den 31 Maji. deraf udgives ugentlig ade Sukker, ved M. M. Houster Af en Skrivelse fra Philladelphia, den 5 April. Antallet paa de her værende Jndvaanere, som førend Krigen blev beregnet til 30000, er siden bleven fordoblet, og udgiør nu 60000. Den velhavende Deel af samme har deres Huse besatte med engelske Meubler, og paa Torvene sælger man samme Frugter og Levnetsmidler som i Paris. De i Paris saa sieldne Ananas ere her i Overflødighed, fortræfselige og til billig Priis. Den erhvervede Uafhængighed af Engelland bliver af Folket over Hovedet anseet med Ligegyldighed, det klager just ikke derover, men roser den ikke heller. Rede Penge, og fornemmelig Guineer, ere Pensylvaniernes høieste Gode, hvilke elske de Franske og Engellænderne lige stærk, efterdi begge ere gode Betalere hos dem. Enhver, som gaae herfra til St. Domingo som Passagerer paa et americansk Skib, maae betale for Kosten og Overfarten i det ringeste 25 Lovisdorer, hvorfor han vel spiser ved den americanske Capitains Taffel, men dette bestaaer ikke af andet end Tvebakker, saltet Kiød og Congressen har adskillige Misfornøiede Vand at drikke. at trækkes med, der ikke kan glemme deres Moderneland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Lissabon, den 24 April. Differencerne imellem vort Hof og det franske, angaaende Negerhandlen paa Kysten Guinen, ere allerede afgjorte, da vort Ministerium har erklæret, at man slet ikke havde i Sinde, at fratage de Franske noget af hvad der tilhører dem paa Kysten sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Madrid, den 1 Maji. De sidste Breve fra Mexico melde, at i den her værende kongel. Mynt skal være saa stor en Forraad af Sølv, at der kunde slaaes 18 Millioner Piaster, og daglig ankomme der Muulæsler med Sølvladninger, som Gouverneuren under aaben Himmel i Myntgaarden holder Vagt ved efterdi der ikke er Plads til samme i Mynten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Livorno, den 5 Maji. Paa den Russiske Keiserl. Admirals Ordre maa alle Officerer den 15de d. M. være om Bord paa Flaaden, som den 20de skal afseile herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Fra de tyrkiske Grændser, den 8 Maji. J Dalmatien, Bosnien, Albanien og Montenegrinernes hele Gebeet hersker Pesten. Den 7de April have 8000 Montenegriner, under de berygtede Anføreres Marcowichs og Mitrowicks Anførsel, holdt en blodig Fægtning med 40000 Janitscharer, Arnanter og Timariotter under Beglerbeg af Over-Albaniens Anførsel, hvorved de sidste ere komne til kort. Efter Slaget have Montenegrinerne afklædt de paa Slagterpladsen liggende døde Tyrker, og ved disse Klæder har Pesten udbredt sig iblant dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Bordeaux, den 8 Maji. Gaar bleve 2 af Oprørerne, der i Anledning af en Luftkugle, som den 3die ikke kom til at gaae i Veiret, havde kastet med Stene paa Vagten, hængte uden for den første Dør ved den store Hauge. Den eene af samme var en Bagers eneste Søn, som forgieves havde budt 20000 Livres for hans Liv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
London, den 14 Maji. Den nyelig ankomne Efterretning angaaende Fiendtlighederne i Ostindien har ikke været gandske ugrundet, kuns at samme ikke have været med de Franske, men med en der værende Landsfyrstinde, Bibby (Prindsesse) af Cannanore, som ikke vilde udlevere over 200 brittiske Seapoyer, der havde lidt Skibbrud i hendes Gebeet, og overhovedet er hun en Fiende af Compagniet. General Macleod har bemægtiget sig hendes Hovedstad. Denne Efterretning er ægte, og i Gaar bleven bekiendtgjort fra det ostindiske Huus, som endnu tilføier følgende: At Tippo Saib, uagtet han er Bibby's (Prindsesse) af Cannanore, Allierede, dog alligevel, efterat bemeldte Stad er indtaget, endnu er meget tilbøielig til Fred, ikke har forhindret den sidste Proviantering fra Mangalore, og at hans hele Armee er i Bevægelse til Cohangama-Pass, hvorhen de brittiske Freeds-Commissarier have begivet sig. Maratternes Peschwa har selv skrevet til Companiet, at Tippo Saib vilde blive hans Fiende, hvis han ikke vilde tilstaae, Engellænderne de af ham fordrede Betingelser. Forbittrelsen ved Westminstervalgt er nu stegen til det høieste, og da der ved Allarmen, den 10de d. M., blev en Freeds-Dommer, navnlig Nicholas Caston, ihiel slaaet, saa have Lord Hood og Sir Wray ladet bekiendtgiøre, at det var skeet af betingede Mordere, hvilke ligefra Begyndelsen af Valget have staaet i Sold, og de udsætter en Summa af 50 Pund for deres Opdagelse. Jblant de Personer, som bemeldte 10de d. M. i Westminster have ageret bevæbnet, har man opdaget adskillige unge Herrer af Stand. J Newgate sidde 15 af Oprørerne. Hr. For har for nogen Tiid siden endog draget den formedelst sin i Aaret 1780 anrettede Ulykke bekiendte Lord Georg Gordon paa sit Partie, og overtalt ham til, paa Valgpladsen at holde en Tale til hans Fordeel. Saasom Lord Georg Gordon, efter sin sædvanlige Maade, forrettede samme med sit uacommoderede Haar, er han derudover offentlig bleven kaldt Lord Strauchkops. Oberst Nord, en Søn af den forrige Minister og en svoren Ven af Hr. For, har ved Oprøret viist sig meget virksom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Ved Vestminstervalget, som blev holdt i Gaar Eftermiddags, havde Lord Hood 6672, Hr. For 6194 Sir Wray 5980 Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
En fra Edinburg ankommen Expresse bringer den Efterretning, at de 16 skotske Pairs Valg for det nye Parlement i Løverdags lykkelig blev bragt til Ende, 11 af de gamle bleve beholdte, og overhovedet kuns 5 nye valgte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Man vil have Efterretning, at og alle hidindtil værende Forvirringer i Jrland ere blevne stiftede af Coalitionen; sikkert er det, at en forvoven dublinsk Tidende, som nylig har truet med en Landarmee af bevæbnede Voluntairer og en fransk Flaade, staaer i Sold hos Coalitionen. Selv samme dublinsk Tidende har understaaet sig, at melde: "At Jrlands Dyd skal snart vinde Seier over Frihedens Fiender. Grevskabet Ulster vare allerede 15000 bevæbnede Patrioter paa Benene, og i Grevskaberne Leirister, Connaught og Munster skulle Friheds=Flammerne ikke mindre blusse. Med lige saa stor Forvovenhed yttrer just samme Tidende sig med det Ønske: at Amerikas Exempel dog maatte opmuntre Jrland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Haag, den 22 Maji. J Forgaars Aftes er den franske Ambassadeur, Hertugen af la Vauguyon, kiørt omkring til samtlige Regieringens Lemmer, og har communiceret dem, at hans Hof har ladet det være sig angelegent at foreslaae Mediation imellem Deres Høimægtigheder og Keiseren til Tvistighedernes Bilæggelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Hans Durchlauchtighed Arvestatholderens Svar til Staterne af Hollands Deputation, den 14de Maji. Jeg giør ingen Vanskelighed af at svare Deres Ædle Høimægtigheder, Staterne af Holland, deres Herrer Committerede, i det jeg beder Dem, at communicere bemeldte Herrer Stater nærværende Svar: At jeg nemlig ikke er bleven hindret af Hs. Durchlauchtighed, Feldtmarskalken, Hertugen af Brunsvig i mine Dispositioner til at expedere de Ordrer, der havde kunnet sætte Statens Grendser i Sikkerhed imod ethvert Anfald. Men uagtet jeg som General-Capitain ved Unionen ikke er forpligtet til at giøre nogen anden end Deres Høimægtigheder Regnskab for mine Forretninger, saa er jeg dog, for at vise min Beredvillighed imod Deres Høimægtigheders Forlangende, redebon til, ifald de fordrer det, at aabne for Dem de Grunde og Aarsager, der have bevæget mig til førend den fattede Resolution af 7de d. M. ikke at sende noget stort Antal Tropper til Grendserne. Hvad den Act angaaer, som den 3die Maji 1766 blev sluttet imellem bemeldte Hertug og mig, hvilken jeg aldrig med Eed har bekræftet, saa havde jeg allerede fattet den Beslutning, saasnart jeg kom i Erfaring om de umilde og heel ugrundede Rygter, som derudover ere blevne udspredte, ikke længere at fortie samme, og inden faae Dage skal jeg meddele Deres Høimægtigheder en authentisk Copie af bemeldte Act. Haag, den 14de Maji 1784. Wilhelm, Prinds von Oranien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Den 25de Maji. Man beregner den Fordring, som Keiseren giør til vor Stat, paa en Summa af rigelig hundrede og tredive Millioner Gylden. Man siger, at dersom vi vilde tilstaae frie Skibsfart over ScheldeFloden, og beqvemme os til en General=Qvittering for Prætensionerne paa begge Sider, saa er Keiseren tilbøielig til et Accommodement, og ville lade alting blive paa den gamle Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-05-31
Bruun, den 15 Maji. En Reisende, der kom fra Danzig, forsikkrer: "At benævnte Stad udruster sig som til en frygtelig Kriig, eller en langvarig Beleiring, kalder alt det sammen, som kan bære Gevær, og forlader sig bestandig paa udvortes Hielp.