JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
En Person, som kom til London fra Brest, den 7 fortæller, at der var givet befaling fra Madrit, at hvis noget Americansk Skib skulde ankomme i nogen Kongen af Spanien tilhørende Havn, da skulle Americanerne begegnes, som et uafhængiet Folk, dem skulde bevises al Agtelse og de skulde føies i hvad de forlangte Den sidste Monsoon (heder det i en Engelsk Avis) paa Coromandel Kysten, som saa ilde tilreedte Sir Edvard Hudges Flode, føltes meget haardt paa andre Steder. Et Dansk Skib som gik fra China til Bengalen forgik, og alt dets Mandskab omkom. Forskjellige Fartøier forgik imellem Madras og Bengalen, og meere Syd var Stormen endnu heftidere. Et Dan Krigskib undgik med stor Besværlighed ved Tranqvebar, og ad caji. skillige Skibe forulykkedes der i Havnen, andre paa Kysten.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Ved Negapatnam mistede et der hiemmehørende Skib sine Master, men frelste dog Ladningen; tre af Mandskabet bleve kastede over Borde. Paa den anden Side af Halv Øen nær ved Asen go var Stormen ubeskrivelig heftig. Paa Malabar Kysten var der ingen Fartøier i Søen. Disse Vinde blæse her med saadan voldsom Rasenhed, at det er næsten umueligt, at noget Fartøi i Søen kan udholde deres heftige Anfald. Naar Skibe ere saa ulykkelige at komme under deres Strøg, saa drive de almdeligviis for dem, da det er den eneste Maade til at redde Liv og Fartøier.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Kiøbenhavn. Den 14 April, har Hs. Majestæt behaget igjennem General Land Oeconomie og Commerce=Collegium allernaadigst at udgive en Placat og nærmere Bestemmelse af Betalingen for Algierske Søepasser, hvorved Allerhøistsamme i Betragtning af de nu ophørte Uroligheder til Søes mellem de forhen krinførende Magter, og den deraf flydende almindelige Forandring i Handels Conjuncturerne, har iblandt andet besluttet, saaledes forholdsmæsig at bestemme den for de Kongelige Algierske Søepasser erlæggende Betaling, at derved ikke allene Skibenes Drægtighed, men endog deres forskiellige Bestemmelse tages i Betragtning, og Passernes høiere eller ringere Betaling indrettes i Forhold til Reisens større eller mindre Fordeel.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Under samme Dato har Allerhøistsamme igiennem GeneralToldkammeret udgivet en allernaadigst Placat, hvorved Forbuddet imod Bygs og Havres Udførsel fra Siælland ophæves, saaledes at da her nu maen Mangel paa Havre og Rug meere er at befrygte, ophæves allernaadigst det i Placaten af 11. November 1782, givne Forbud imod Havres og Bygs Udførsel fra Siælland, og tillades fra denne Placats Bekiendtgiørelse af en ubehindret Udførsel af disse som af alle andre Kornsorter.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Blandede Efterretninger. En skrækkelig, og tillige rørende, Tildragelse giver Anledning til en nye, og for Staten vigtig, Lov i Engeland. En ung Pige, som tiente hos et velhavende Herskab i London, blev indtaget af et smukt Stykke silke Stof, som hendes Frue havde kiøbt. J hendes Fraværelse faldt det Pigen ind, endnu engang at betragte Stoffet, og det stoed hende saa vel an, at hun skar et Stykkederaf. Beholde det kunde hun ikke; men hun solgte det og det til hendes Moder, som pleiede at laane paa Pant. Hun fik kun et Par Skilling for det. Efter nogen Tid aabenbarer hun Sagen for Moderen, som sagde til hende, at hun, i Følge Lovene, var paa Veien til Galgen; det eneste Middel til at redde sig var, at lade Huset be stiæle af Tyve, paa det at det Stykke Stof paa saadan en Maade ganske kom bort. Den ugudelige Moder giør selv Anstalter dertil, og lader en Aften, da Herskabet ikke var hiemme, Huset bestiæle, hvortil hendes Datter, hialp. Sagen kom til Undersøgelse, Pigen blev sat fast, tilstoed sin Forbrydelse, og blev henretted. Efter de Engelske Love kunde Moderen hidtil ikkun ansees med en ringe Straf, men dette Forfald bevægede Statssekretairen, Townshend, i Parlementet at gjøre en Forandring i Loven og Tyverie, og at udvirke en nye Lov, hvorefter Hæleren ogsaa skal være lige Straf undergiven, som Stiæleren. Enhver beklager den Ulykkelige, som fra et saa let første Trin blev ligesom henreven til en ganske Fordærvelse. - Et virkeligt Sørgespil, meere rørende end mange paa Verdens Skueplads.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
De nylig fra China til Engeland tilbagekomne Koffardiefarere have medbragt følgende Annecdote. Keiseren af China førte hans Kronprinds ud i Marken, og viiste ham Landsbyefolkets flittige Arbeidsomhed: See, min Søn, sagde han, hvor møisommeligt og besværligt det bliver disse Stakkels Folk, for, foruden sig selv, ogsaa at underholde baade mig og dig. Derfor er det en stor Skyldighed at elske disse Folk, og at beskytte dem; thi uden dem og deres Vindskibelighed vilde jeg og du ikke have noget Kongerige.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Paa de Venetianske Øer i Levante, nemlig paa Zante, Zefalonia og Santa Maura har man fra den 20 til den 25. Mart. bestandig fornummet heftige Jordskælve. J sær ere paa Santa Maura 2 offentlige Palladse og Soldaternes Caserne, tilligemed adskillige Huse deraf indstyrtede, saa ere og 2 Landsbyer gangne til Grunde, i den ene af dem ere 16 Personer ihielslagne, og 33 ere blevne saarede.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
J Komorn i Ungarn ere i de den 22 April, der paafulgte Jordskælve mange Huse blevne forvandlede til Gruus; men de Keiserl. Kongel. Caserner have lidt en stor Skade, saa at Garnisonen strax, da den mærkede det første sterke Jordskælv, blev nød til at flye ud paa Marken Antallet paa de Mennesker, som have fundet deres Grav under Ruinerne, kan endnu ikke nøie bestemmes imidlertid vil man dog meene, at Tallet paa de Forulykkede beløber sig omtrent til 150 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Fyrsten Piccolomini har ved Jordskælv lidt stor Skade i Calabrien. I Pest have Stødene af Jordskælv vel ikke været saa sterke som i Aaret 1763. men de have dog her og der foraarsaget Rævner.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Constantinopel den 3 April. Storveieren holder ofte Sammenkomster med de Engelske og Franske Gesandtere, og man har mærket, at naar disse Sammenkomster have været til Ende, ere Courerer nogle Gange blevne affærdigede. Porten synes at ville have Øie med Russerne i det forte Hav. Jkke allene derhen, men endog til Grændseste, derne ved Pruth og Donau, bliver meget Artillerie i Stilhed afsendt. J Moldau bliver udskreven Leverance af en stor Deel Heste. Nogle Europæiske Officerer, som Storvezieren har ladet komme til sig, ere blevne overdraget, at begive sig til adskillige Stæder, for den at lade forbedre Fæstningsverkerne, eller at udvide dem J sær er dem anbefalet Sophia, Hovedstaden i Bulgarien, hvilken tilligemed Niza og Widdin commanderes Veien fra Ungarn. Man mærker herved som en Lykke, at den Bassa, som har Overcommando i Belgrad, er en af vore beste Officerer.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Floren; den 22 April. I Gaar Morges tidlig kom en overordentlig Coureer, fra Petersborg hertil, hvilken overbragte Depescher fra den Russiske Keiserinde til Admiralen paa den i Livorno liggende Russiske Eskadre. Disse Depescher maae have været meget vigtige, siden Coureren har tilbagelagt Veien i 18 Dage.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Efter de nyere Beretninger fra Messina er Grunden, omkring Staden af Jordskælvene saa fuld af Huller og Sprækker, hvorind Vandet trænger sig, at nogle af de derhen sendte Landmaalere have sluttet, at det var umueligt, at bringe Staden i Stand igien, efterdi man paa mange Steder ikke kan opføre nogen Grundmuur.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Venedig den 25 April. De i Forgaars hertil indløbne Breve fra Constantinopel af 26, i forrige Maaned forsikre, at Krigen imellem Østerrig og Rusland med Porten skal være ganske vis.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Wien den 28 April. Det Følgeskab, som Hs. Majestæt Keiseren har beordret med til Ungarn, er kun ganske lidet. Derimod har Hs Majestæt medtaget mange Guld Mynte, og deriblandt ogsaa et Antal Venetianske Zechiner. Man siger, at Feldmarskallerne, Lasen og Landon, snart skal følge Monarken efter, og man meener, at denne Reise vil vare i 2 Maaneder, efterdi den gaaer ind i Temeswar=Bannatet, og skal indbefatte alle Fæstningers Besigtelse i Ungarn, Sclavonien og Croatien.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Angaaende Caffee skal nu 2 Projecter være i Verk Efter det første skal det paalægges Beboerne paa Landet, hvilke ved Drikkeskattens Ophævelse nu er blevne lettede paa et for dem beqvemmest Sted at dyrke en fastsat Qvantitet Cichorier, og at aflevere samme uden Betaling til et Maaazin, hvor en Forpagter vil anlægge en CichorieCaffefabrik. Efter det andet Project skal Hofkammeret bestyre en udelukkende Handel med ægte Caffee, og sælge samme for lettere Priis, end den hidtil er bleven solgt forDenne Caffe skal da drages over Ostende og Triest, efterdi Hs. Majestæt vil forskaffe Undersaatterne ikke alene de nundværlige, men ogsaa de undværlig blevne, Artikler, for got Kiøb.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Polske Grændser den 29 April. Man siger, at den Russiske Gesandt i Warschau har forespurgt sig hos Republiken, hvad for et Partie den vilde tage, i Fald det skulde komme til et Brud imellem Rusland og Porten; og om Krigen skulde gaae for sig, det da ikke var raadeligt, at besætte Fæstningen Kaminiek, som 1672. blev indtagen af Tyrkerne, men i den Carlowitzer Fred 1699 igjen blev given tilbagen til Polen, med tilstrækkelige Tropper, for at afværge, at den ikke igien faldt i Tyrkiske Hænder, hvilket ikke vilde være godt for de Russiske Vaaben. Da Senatet og den største Deel af Magnaterne er for at vedligeholde en streng Neutralitæt, saa veed man ikke, hvad Svar herpaa vil gives.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Amsterdam den 2 Maji. Greven af Byland, Hollandsk Vice=Admiral, har ladet bekiendtgiøre en Memoire, hvori indeholdes en Fortælling om hans Opførsel angaaende den befalede Expedition til Brest, saa og en Anmældelse af hans dertil havte Bevæggrunde. Det maae siger han strax i Begyndelsen) være smerteligt for en gammel Officeer, der har tient Fædrenelandet over 50 Aar, og aldrig faaet nogen Bebreidelse, naar han endnu i sin høie Alderdom formedelst Omstændigheder seer sig tvungen til at forsvare sin Ære, og Reputation imod de skammeligste Forhaanelser.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Haag den 3. Maji. Breve fra Neapolis mælde, at Folket har, i Anledning af det sidste Jordskælv, søgt Kongen om at undgaae den truende Fare, og at forlade Staden; men han har svaret, at han hellere vilde omkomme med sit Folk, end kun et Øieblik at forlade sin Hovedstad.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
De Deputerede fra Seeland skal have ladet sig forstaae med, at deres Committenter vare tilsinds, hellere at fortsætte Krigen, end at afstaae til Engelænderne en eeneste Besiddelse i Ostindien. Jmidlertid veed man for vist, at det er det nu værende Engelske Ministeriums Alvor, at giøre Fred med Republiken. Adskillige af sammes Medlemmer ere forbundne med Hollandske Familier, man meener og, at Ridder Vork skal komme igien til Haag, som Storbritanniske Gesandt.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Aalborg den 15. Maji. J Morgen agter Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Studsgaard at udreise paa Visitatz i Vensyssel, og at fortsætte samme i denne Orden: Den 18 Maji i Sulsted. Den 29 Maji i Tornebye. = 20. = i Hellevad. = 31. = i Ruberg. - 21. - i Skive. = 2 Juni i Jelstrup. = 23. = i Jerslef. = 4. - i Børglum. = 25. = i Wreiles. - 6. = i Jngstrup. - 27. = i Hiøring. = 9. - i Øster Brøndeslev. Jad. Høebergs Huus, som er til Kiøbs eller til Leie, NB. Øe er i Docterens Gyde, og ikke paa Klosterjorden.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Natification. At den Jydske Agende Post i tilstundende Viborg Omslags Teri min imellem den 4 og 20. Junii gaaer 2 Gange fra Aalborg over Viborg, nemlig den 26. Maji og 9. Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Post-Amtet den 3 Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Bekiendtgiørelse. di Viinhandler Hr. Schünemans iboende Gaard vedUösteraae vorder Mandagen den 19. Maji og følgende Dage foretaget og holdet offentlig Auction over en anseelig Samling af adskillige gode Böger i forskiellige Sprog og Videnskaber, hvilke ved de forhen udgivne Auctions-Blade No. 1. 2. 3. ere blevne bekiendtgjorte da og tillige nogle Præsteklæder og desuden en Gros de Tours Vingekjol, en Klædes dito, en dito Sa marie, samt nogle Pibekraver, tilligemed en sølv Presenteer Tallerken paa Fod m.v. vorder bortsolgt. Auctionen begynder om Formiddagen præcise Klokken 10 hvorefter Liebhabere ville behage at rette dem. Aalborg den 14. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Efter Vedkommendes Forlangende bliver udi MadameWeprums iboende Huus paa Adelgaden her i Aalborg anstillet til offentlig Auction Fredagen den 30 Maji førstkommende en anseelig Samling af gode theologiske Bøger, afgangne salig Hr. Scharschou, forhen Sognepræst i Astrup, tilhørende, hvilke hertil ere udbragte forat sælges og ved uddeelte Auctions=Blad ere allerede forhen bekiendtgjorte, samme Blad kan ogsaa faaes hos Velærværdige Hr. Wandall, der efter Vedkommendes Forlangende vil paatage sig at besørge fraværende Liebhaberes Commissioner. Auctionen tager sin Begyndelse om Formiddagen Klokken 10, hvorefter Liebhabere ville behage at rette dem. Aalborg den 14. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
1. Onsdags udkom det fierde Stykke af Bidrag til Bellettristiken for April Maaned. Samme indeholder: 1) Bidrag til Ewalds Levnetshistorie. 2) Digteriske Original=Stykker. 3) J. H. Thomsons Levnets Løb. 4, Beskrivelse over Haverne i Engeland. 5) Over Danischnenhoff i Holsteen. 6) Doct. Münters Charakter som Skribent. 7) Konst Efterretninger. De der have subscriberet paa dette Maaneds Skrift ville behage at lade samme hos mig affordre. Andre Liebhabere kunde og endnu bekomme samme, men enkelte Hæfter overlades ikke adskilte. Aalborg den 15. Maji 1783. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Fire Prædikener over Aftensangs-Texterne, holdne af e) Hr. Christopher Nyholm, forhen residerende Capellan i Sæbye, sælges i Aalborg indhæftede for 24 Skilling. Nærmere Anviisning gives i Bogtrykkeriet i Aalborg. Ned det privilegerede Sukker=Raffinaderie her i Aalborg, er Priiserne paa raffinered Sukkere og Syruper fremdeles indtil videre, nedsadt til følgende: Canari Top=Sukker 28 s. Pundet.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Fiin fiin dito 26 s. Pd.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Fiin Raffinade 25 s. Pd. Ordinair Raffinade 23 s. Pd. Meelis 21 s. Pd. Hvid Candi 29 s. Pd. Blank dito 26 s. Pd. Guul dito 25 sk. 24 s. og 23 s. Pd. Lysebruun 22 s. og 21 s. Pd. Bruun 20 sk. 19 s. og 18 s. Pd. Mørkebruun 17 sk. Pd.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Hvid Pudder Sukker 16 s. Pd. Guul dito 14 s. Pd. Bruun dito 12 s. Pd. Candi Syrup 16 s. Pd. Brun dito halvsiete Rigsd. 100 Pd. Dito 6 s. Pd. Aalborg den 14 Maji 1783. Soetmann, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Nandagen den 26. Maji næstkommende lader Heste. Øl det Jydske Regiment Rytterie i Randers, stille til offentlig Auction 25 Stykker udrangerede Rytterheste, som holdes ved Raadhuuset i benævnte Randers Kiøbstæd Klokken 10 Slet om Formiddagen.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Følgende bestemte Skiftesamlinger og Auctionsdage efter afe) gangne Justitsraad Rafn i Viborg blive herved til alle Vedkommendes Efterretmaa bekiendtgjorte. 1) Den 2. Junii førstkommende holdes 6te Uges Dagen efter Loven Klokken 9 Formiddag. 2) Den 12. Juni opbydes ved offentlig Auction efter de opslagne Plakater første Gang. a) Stervboegaarden, beliggende i den saa kaldte St. Mogensgade, bestaaende af Grundmuur, 2 Loftehol til Gaden, og 3 Længder Bindingsverk et Loft høi til Gaarden, med Brønd i Gaarden, samt fri Ind- og Udkiørsel fra og til St. Hans gade. b) Den forrige Byefoged, afgangne Sr. Simon Damsgaardsforhen, nu Stervboet tilhørende Gaard i bemældte Gade, bestaaende af Bindingsverk til Gaden og i Gaarden, med den derhos liggende Frugt- og Kaalhauge, samt Toft. c) Det derhos paa den ene Side liggende Huus, som nu beboes af Skoemager Mester Christen Rind, med tilliggende Hauge. d) Det paa den anden Side beliggende grundmurede Huus, som Jens Nielsen nu har til Leie. e) Et Huus i Rosenstrædet, som deels beboes af Christen Knudsen Væver, deels er afdeelt i Baraqver. 3) Den 19. Junii opbydes bemældte Gaarde, Huuse og Eiendomme anden Gang, og 4) Den 30 Jun. Klokken 2 Eftermiddag tredie og sidste Gang. 5) Samme og næstfølgende Dage continuerer Auctionen efter de tilforn uddeelte Cataloger over Stervboets Effecter, saasom: en rar Samling af Guld= og Solv Medailler, en Deel Pretiosa, Guld-og Sølv Arbeide, saavelsom af Kobber, Tin, Messing og Jern, et Stil Porcelain, Speile, Borde, Stole, Skabe, Kister, Senge=Lin= og Gangklæder, en smuk Bogsamling; i Gaarden levende Kreature, en Kareth og en Chalse, foruden andre Vogne med Vogn=Redskaber og Hestetøi, paa Marken en Deel gode Markjorder afdeelte i 2de Falde, og hver inddeelt i Skiepper Sæde, som paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiøres. 6) Den 16. Julii holdes 12te Uges Dagen efter Loven i Stiftsprovstens, Hr. Friderich Astrups Huus Klokken 9 Formiddag, til hvilke bestemte Tider enhver i sit Anliggende vilde behage at indfinde sig. Viborg den 8 Maji 1783. F. Astrup. A. Levring.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Ja Hr. Cancellieraad Wedderring her i Nibe formedelst Forandring af Boepæl agter at lade holde Auction over en Deel ham tilhørende Løsøre og Jndboe, Kreature og GaardsRedskaber, udt sin iboende Gaard her i Byen Tisdagen den 27. Maji førstkommende, som tager sin Begyndelse om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver saadant herved bekiendtgjort til Liebhabernes Efterretning, der ville behage til bemældte Tid og Sted, sig at indfinde. Boet er forhen speciel anfort ved en Fortegnelse med disse Efterretninger Nr. 28, afvigte Aar. Nibe den 12. Maji 1783. H. Thornsohn. Jo meget fede Kalve, 16 og 15 Uger gamle, ere paa Landet & at faae til Kiøbs, naar Kiøbere mælde sig inden 22. Maji hos Eieren, som Kiøbmand, Hr. Saurbier i Aalborg veed, hvor boer.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
J Søndags Aften kom i min Hauge et Sviin med en sort plet paa den høire Side, hvo samme skulde eie, kan lade det afhente hos mig And. Haslund. Jos Andreas Morian, Gortier, boende paa Graven i Aalborg, forfærdiges alle Slags Gortler=Arbeide for billigste Priser, det bliver herved bekiendtgjort, at den 29. April. a. c. er Hr. Elias Appolti, fierde Lectie Hører i Aalborg Cathedral=Skole, ved Døden afgaaen. Hans Stervboe er strax taget under Forsegling. Paa 30. Dagen, som holdes den 30. Maji, bliver Stervboet aabnet; Ved Forseglingen har man erfaret, at hans Arvinger ere: En Broder, Henrich Appolti, Houbouist ved det Siellandske Regimente, En Søster, Margarethe Utilia, i Ægteskab med en Møller paa Landet i Thye, og en Søster, Friderica Marie, i Ægteskab med en Skibs=Loots udi Fladstrand; Disse saavelsom og den salige Afdødes Credi= og Debitorer blive til forbemældte 30. Dag og øvrige i Loven fastsatte Dage indkaldede, da Stervboet lovligen skal vorde omgaaet med. Aalborg den 5. Maji 1783. E. Kynde, Stiftsprovst, Provst over Clereciet i Aalborg, og Sognepræst for Frue Meenighed og Annerer.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
Af en i Skolegaden mig tilhørende Hauge ere bortstiaalne 10 C. Stkr. unge Æbeltræer, hvo der kan angive saadant Tyverie, gives en god Douceur og dens Navn fortiet. Aalborg den 5. Maji 1783. N. Hausig. de for antagelig Priis kan udi denne Sommer fra Tid til 1 c) anden bekommes godt Bøgebrænde fra Dronninglund, franco leveret ved Aalborg, naar vedkommende Liebhabere derom med første mælde sig paa Dronninglunds Skriverstue hos Forvalter Wichen. Dronninglund den 6. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-16
En Capital 1200 Rdlr. er til Laans næste Snapsting enten samled eller adskilt, imod godt Pant og gangbar Rente, anvises her fra Bogtrykkeriet. Aalborg den 30 April, 1783. Nor dem, der skulde behøve den nye anordne B. L. 6) de Kirke=Palmebog, bekiendtgiøres at samme er, og stedse bliver, at faae til Kiøbs hos Bogbinder . Bendt Last, boende paa Graven No. 106. i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Handels-Efterretninger. Paris. Dersom nogen af vore Læsere til hvis Fag saadant kunde henhøre, har faaet at see i et Numer af det bekiendte gode Uge skrivt Garette d'Agriculture, Commerc. Finances & Arts, hvad en Abbe Ollivier der har indrykket om at svovle Viin, hvorved han tillige anmælder som en nyttig Hemmelighed, at hænge ved en Traad en Blye= eller Tin=Kugle ned i den fulde Viin Tønde nær imod Bunden, som et Middel, hvorved Viinen fuldkommen bevaredes fra al Slags Fordærvelse eller Afsmag; saa holde vi det for vor Pligt, at mælde hvad en anden har ladet indrykke i andet Blad af samme Ugeskrivt, at det nemlig ved en Kongelig Forordning, efter en Chymici Erfaring, strængeligen er forbudet, at bruge enten Tin eller Tinaske til Vinens Bevaring eller Rensning, da dette Middel ikke alene er utienligt, men kan have de skadeligste Virkninger paa deres Sundhed, som drikke saadan Viin. Ligeledes har en villet udlede Aarsagen til de Sygdomme, som siden sidste Høst have grasseret i Frankerig deraf, at samme Høst var meget vaad, at følgelig de Kornvarer, man har spust i Brød, have for det meste været i Grøde. Han demonstrerer Farligheden af at spise saadant groet Korn, deraf at alt Korn skal bestaae af en meelagtig og en klistret Substance, at dette Klister er just det Nærende af Kornet, at dette ved Grøden eller Spiringen fordærves, og følgelig Kornet bliver unærende og ufordøieligt; hvoraf han tager Anledning til at advare imod Korn, fornemmeligen Hvede, som der er Grøde 1. En anden har derpaa viist, hvorlunde der i Kornets meelagtige Substance ikke indeholdes noget Atom af andet end det reene Meel; at Grøden i Kornet, derved at den fortynder Meelparticlernes Klædren til hinanden, gjor Brødet vel endog meere sundt end ellers, og at Groden overalt ingen anden Skade giør, end bringer en Giæring i Brødet, saa det ikke saa vel vil holde sig frisk, hvorfor man har holdt det for bedre, at tørre sit Brødkorn. Den første havde raadet til at komme Liim i Deien, for at forebygge Grødens Skadelighed; og den sidste driver Spøg med dette Raad, som tienligt til ingen Ting. Pillan den 10. April. Den 5 og 6, i denne Maaned ere i den stærke Storm et Hollandsk Skib ladet med Tagsteene, to Engelske, og tre andre Skibe med Baglast, forulykkede her uden for Havnen. Jblandt de sidste skal Peter Gudmans Skib fra Dragøe være, hvilket, i det det seilede ind, blev af Stormen forsat paa den nordre Grund; Søen slog Skibet løst igien, og drev det ud i Havet; hvor det endelig sank, efterat Skipper og Folk forud havde begivet sig i en Baad, for at forsøge at redde dem til Land; men Søen slog ind i Baaden, og de maatte alle ynkeligen omkomme.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Blandede Efterretninger. Spanien. Følgende Efterretning findes i en udenlansk Avis, man seer strax, at den maae være nogle Maaneder gammel, men ikke desmindre forekommer den os saa overordentlig, at vi ikke kunne undlade at afskrive den. Det maae uden Tvivl være enhver Menneskeven et meget behageligt Syn, at see saa stor og vigtig en Deel af Europa, imod Formodning at begynde at hæve sig af den Barbariets Nat, hvori dette Rige nu i saa mange Aarhundrede har ulykkeligen været nedsynket. Her er Efterretningen: Midt iblandt Krigens Ulykker, Sorger og Beskjæftigelser, og betynget med alle dens pengetærende Omkostninger, nyder nu Spanien den lykkeligste Tidspunkt, da Landet nu har det øiensynlige Haab, at kunne blive et blomstrende Land. Følgende kan derpaa tiene til Beviis.