Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-04
Politiske Efterretninger. Portugal. De senere Efterretninger fra dette Land, overbragte til Engeland med Kutteren Sparrow, som har forladt Lissabon den 10de og Oporto den 13de Juli, melde at Anliggenderne nærme sig alt mere og mere en endelig Afgjørelse. General Bourmont var den 10de Juli stegen iland ved Villa-Conde, og havde strax antaget Overbefalingen over den Miguellistiske Armee, 21,000 Mr. stærk, som, eftersom det heed, stod bered til med stormende Haand at angribe Oporto, i Forventning herat, var den constitutionelle Hær Dag og Nat under Vaaben, dens Styrke anslaaes til 14,000 Md. under General Saldanhas Commando. J Angrebet den 5te Juli af Miguellisterne anslaaes disses Tab til 900 a 1000 Md. - Admiral Rapier er for sin Heltedaad udnævnt til Greve af Cap Vincent. Capitain van Zeller. som ogsaa har udmærket sig i Søslaget, er ble den udnævnt til Ridder af Taarn- og Sværd-Ordenen. - Fra Lissabon vare 3000 Md. afsendte, over Tajo til Elvas og Alenteio, for at modsætte sig de Constitutionelle, som rykke ind fra Syden; Expeditionen havde, som før anført, bemægtiget sig hele Provindsen Allgarbien, uden at tabe mere end 5 Mand, og flere Stæder havde beiset den constitutionelle Fane, selv uden at en Soldat af den constitutionelle Armee var i Nærheden. - Den Pedro havde fra Oporto af, sendt en Skrivelse til befalingshaveren for de Miguellistiske Tropper Grev San Lorenzo, hvoraf det Vigtigste er Følgende: "Hendes allertroeste Majestæts Regjering har fundet det for vigtigt, at meddele Deres Exc. til Overveielse, at den til Kysten af Algardien afsendte Expedition ikke alene ingen Modstand har mødt, men at alle Stæder, i dette Kongerige have skyndt sig med at onerkjende og proclamere Donna Marias Rettigheder, og at ved Expeditionens Jndmarsch i Alenteio, har Beje og et stort Antal Stæder lige til Evorfulgt Allgarviens Exempel, og ligesom at Dronningen er bleven proclameret paa Tajostodens høire Strandbred, saaledes har Pundete, Borquinha, Thomar og mange andre Stæder paa den venstre Strandbred med den største Enthusiasme anerkjendt deres ophøiede Monarkinde; en lignende Enthusiasme har ogsaa viist sig i Nedre Beira, hvor Estramadura, Golegad, Søntarem og andre Stæder have viist samme Sinde lov, og endelig at Usurpateurens Flaade har lidt et Nederlag. Disse Kjendsgierninger, som ogsaa fra Andre maae være komne til Deres Excellences Kundskab, maae overbevise Dem om, at Usurpateurens Herredømme er til Ende, og at Øieblikket er kommet, da alle Portugisere maae forene sig under en eeneste retmæssig Fane. H.M. Keiseren ønsker Jntet inderligere end denne Forening. Det af ham udstædte Manifest tilstaaer Enhver Sikkerhed for Person og Eiendom - Løfter, som H. M. endnu gjentager for enhver Portugiser, som maatte være compromitteret ved Tingenes uheldige Stilling. Hans Majestæt vil vide at skatte dem høit, som i dette afgjørende Øieblik anvende deres Jndflydelse for at tilveiebringe en lykkelig Udsoning blandt deres Landsmænd. H. keiserl. Majestæt har endelig bemyndiget os til at erindre Deres Excell. om, at hvis disse Forestillinger ikke skulle finde Jndpas, gjor han Deres Excellence og Hærens øvrige Anførere ansvarlige for det Blod, der blider udgydt, og maa ansee dem for Medskyldig i en vanvittig Halstarrighed, som Portugisernes Had af ethvert Partie, Europas Uvillie og alle civiliserede Nationers Afskye maa falde tilbage paa Den 15de Juli havde Miguellisterne endnu intet Angreb foretaget paa Oporto, under 13de meddeles derfra i Avisen en Beretning om Troppernes Fremskridt under Hertugen af Tercera: Efterat denne havde afsendt den anden Brigade til Lou se, gik han selv med den Første til Quartera. Begge Brigaderne forenede sig igjen i St. Bartholomæd. Jmidlertid havde Oberst v. Breiner, med endeel Franskmænd og Nationalfrivillige fra Villa Real af, indtaget Staden Alcoutim, gaaet over Mertola, og sendt Efterretningen om at Stæderne Zerpa, Moura og Beja havde erklæret sig for Dronning Maria. Den flygtende Fiende synes at have taget sin Retning derhen, hvorfor Hertugen besluttede, for at afskiære den derfra, at marschere til Almudora, for over denne Stad, at trænge midt ind i Alenteje, da alt Land paa hiinside Guadiana havde frivilligen erklæret sig for Dronningen. Herfra maatte han sende. en Afdeling til Lagos, for at modtage de ved Admiral Rapiers Seier gjorte 3000 Fangne, som for det meste vilde tage Tjeneste. Den 8de vilde Hertugen fortsætte sine Operationer, og nogle constitutionelle Corps havde allerede sat sig i Bevægelse. Hertugen af Pamelia havde allerede den 8de Juli tilendebragt Kongeriget Algarves Organisation, proclameret Dronningen og det constitutionelle Charte overalt, og oprettet 19 Batailloner i Stæderne, hvoraf endeel allerede var opbrudt, for at forstærke Expeditionshæren. i Guadianas Munding bevogtes ved tvende Brigger og endeel Kanonbaade. Admiral Napier er seilet lige løs paa Lissabon, og et, vel ikke paalideligt, Rygte, at den engelske Regjering havde havde ved Telegraphen faaet Efterretning om Lissabons Jndtagelse ved Admiral Rapier, havde bædet de portugisiske Fonds paa Børsen i London. Engeland. Desværre bekræfter det sig ikke at Billen angaaende den irlandske Kirkereform er antaget, tvertimod er den længe befrygtede Crisis indtraadt. Lord Grey er endelig, efter længe at have forsøgt hvormeget Eftergivenhed kunne hjelpe, kommen til den Overbeviisning, at det ville være frugtesløs længere at bestaae Kampen med Oligarchiet, som siden Reformbillen, ligesom en Hog har svævet over Hovedet paa ham og søgt hvor den kunne, at faae noget at slaae deres Køer i. All Artiklerne i Kirkere formbillen for Jrland vore antagne, inde til den 117 Artikel, som bestemmer at Sinicuros skulle suspenderes i Jrland, hvor der i de sidste 3 Aar ingen Gudstjeneste var forrettet. Da man kom til denne Artikel fyldte Huset sig Tid efter anden, og Ærkebispen af Canterburry aabnede Angrebet med det Amendement, at Suspention ikke kunne finde Sted, uden med vedkommende Biskops Jndvilgelse; Grev Grev indvilgede de, at i Stemme maatte tilstaaes biskoppen, og denne fremkom nu igjen med det andet Amendement, at nemlig Beløbet for de suspenderede Sinecuras ikke skulle gaae til den almindelige Fond, men derimod anvendes til Oprettelse af Kirker paa saadanne Steder; ved dette Amendement bleve Ministrene slagne, i det de ved Veteringen kun erholdt 82 mod 84 Stemmer. Lord Grev sluttede strax Forhandlingen, da han bemærkede at Regjeringen først maatte overlægge, hvilke Forandringer der i Følge det anbragte Amendement maatte foretages. Det gjorte Amendement er gandske iSenicus. mod Billens Aand og Princip. ras skulle suspenderes, fordi, der i 3 Aar ingen Leilighed havde været til at forrette Gudstjeneste, og nu skulle Beløbet af det Sammensparede anvendes til at opbygge Kirker paa Stæder, hvor der ingen kom i. De Torries havde holdt flere Beraadslagninger mellem sig selv indbyrdes, hvorved Wellington og Hertugen af Cumberland havde i Særdeleshed vær ret virksomme. Man vidste ved Postens Afgang i London, ikke hvad der ville skee; man troede næsten at Ministeren hellere provisorisk ville aftræde, for at give de Torries af Erfaring den Overbeviisning, at de nu ikke for formaaede at lede Landets Anliggender, end at skrive til en Pairs-Creation, som kun kan ansees for den Stærkeres Ret; men det Forste kunne ogsaa lede til Statsbegivenheder og Rostelser, som hverken ville være tilsigtede eller vetgjørende; og da Erkebispen af CanterburrysAmendement er saa aldeles blottet for sund Sands, og hele Verden paastaaer at Jrland næsten har flere Hyrder end Faar, Ministrene, kunne derfor ogsaa betragte dette frivele Angreb for en Udforering, der beret ger dem til at forstærke deres Partie med den dem tilstaaede Ret af en PairsCecation. (Hd. . .