JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-04-11
Nordamericanske Fristater. Med Dampskibet Great Western, der er ankommet til Liverpool haves Efterretninger fra New-York af 16de Marts. Congressens Session er endt, uden at et eneste af de Congressen foreliggende vigtige Spørgsmaal er ordnet. Det synes, at det vigtige Spørgsmaal og Gjennemsøgningsretten atter vil komme til at spille en vigtig Rolle; ogsaa truer Spørgsmaalet om Besættelsen af Oregongebetet med nye Forviklinger imellem Storbritannien og Fristaterne. J sit Budskab til Kongressen erklærer Præsidenten uden Forbeholdenhed, at ene og alene Mistanke om Sørøverie er en retmæssig Foranledning til at anholde og undersøge en fremmed Nations Skibe. Af en Depesche fra Lord Aberdeen til Wester sees, at Lorden protesterer, imod det af Præsidenten tidligere brugte Udtryk, at England ved Tractaten i Washington skulde have tilstaaet, Concessioner med Hensyn til Gjennemsøgningsretten, – og erklærer, at denne Ret aldeles ikke har været nogen Gjenstand for Discussion under Underhandlingerne angaaende hiin Tractat; at England hverken har gjort eller agter at gjøre Concessioner med Hensyn til hiint Punct; at det meget mere har villet at hiint Spørgsmaal skulde forblive in statu que, og kun betragtet den 8de Artikel af Tractaten som et Forsøg fra Fristaternes Side paa at give deres gjentagne Erklæringer imod Slavehandelen et practisk Resultat. (Jøvrigt har Præsident Tylers Budskab givet Anledning til en Discussion i det engelske Overhuus. Marquis Lansdowne fremførte adskillige bemærkninger angaaende den om Forstaaelsen af den 8de Artikel af Tractaten stedfindende Meningsforskjellighed, og opfordrede Ministrene til at meddele enhver mulig Oplysning derom. Lord Aber den erklærede sig redebon hertil. Efterat Marquis Lansdownes Motion var antagen, beklagede Lord Campbell at Lord Brougham – hvis Takkevotum til Lord Asbburton fordi sidstnævnte havde afsluttet den af Exlordcantsleren tidligere i stærke Udtryk roste Tractat, netop skulde discuteres – var fraværende. J samme Øieblik traadte Lord Brougham ind i Overhuset. Motionen udsattes fra den 3die til den 8de April. Lord Aberdeen udtalte som sin Overbeviisning, at endskjøndt den forskjellige Udtydning, hvorom der taltes i Præsidentens Budskab, angik en meget vigtig Deel af Tractaten, var desuagtet Meningsforskjellen snarere tilsyneladende end virkelig, og vilde ikke kunne bevirke alvorlige Ubehageligheder. At godtgjøre dette, paatog Lord Brougham sig. En lignende Discussion fandt Sted i Underhuset; kun maa det tilføies, at Sir Robert Peel, der iøvrigt var villig til at fremlægge de af Lord John Russell forlangte Papirer, bemærkede at Lord Ashburton ikke havde været befuldmægtiget til at underhandle om Gjennemsøgningsretten, samt at den britiske Regjering ingenlunde var afvegen fra det Princip, som den tidligere havde lagt for Dagen i en Depesche af 24de Decbr. 1841 fra Lord Aberdeen tilden Nordamericanske Gesandt Everett, og paa hvilken Skrivelse den Nordamericanske Regjering ikke havde givet noget Svar.
Viborger Samler, 1843-04-11
Fra Donau, den 26de Marts. Breve fra Wien bekræfte den Efterretning, at Frankerig og England ere i det Serviske Spørgsmaal paa Østerrigs Side. Det synes saaledes, at man har erkjendt hvormeget det ligger i Alles Jnteresse at sætte Grændser for den nordiske Jndflydelses betænkelige Omsiggriben. Denne Opposition vil sandsynligviis afholde det Russiske Cabinet fra at drive Sagen til det yderste Opløsningen af det Serviske Spørgsmaal vil rimeligviis skee ad Transactionens Vei, endskjøndt ethvert Forsøg hidtil er glippet.
Viborger Samler, 1843-04-11
J et svensk Jernstøberi, det saakaldte akerske, der tilhører Baron Martin v. Wahrendorff, skal det nu fuldkommen være lykkedes at nøde Kanoner, der kunne lades dagfra. Fra samme Støberi leveres ogsaa hele Kirketaarne af støbt Jern, efter skjønne gothiske Monure, og baade billigere og varigere end de af Steen opførte. Ridderholms Kirken i Stockholm, der i Aaret 1835 tildeels afbrændte ved Lynild, har faaet et saadant Taarn af Jern.
Viborger Samler, 1843-04-11
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-04-11
Kjøbenhavn. Foreningen for Kunstens Opmuntring har udgivet et nyt lithografisk Portrait af Hs. Maj. Kongen tilbest i Spidsen for sin Stab. Portraitet selv og Kongens Figur i det Hele er smukt udført. (Fdr.)
Viborger Samler, 1843-04-11
Fædrelandet beklager, at Budgettet for 1843 ikke endnu er udkommet og siger: "Nutiden har lært Kongerne at betroe deres Beslutninger ikke blot til Embedsmændene, men ogsaa igjennem Pressen til Folket. De have derved opnaaet en noget større Garanti for, at deres Villie udføres, men en Følge deraf er det ogsaa, at det bliver mere kundbart og ikke saa let glemmes, naar det sees, at Embedsmændene enten ikke kunne eller ikke ville sætte det igjennem, som den enevældige Konge har paalagt dem. Vi ere nu inde i den fjerde Maaned af Aaret 1843, og endnu er Budgettet for 1843, der ifølge sit Begreb som et Overslag for et kommende Aars Udgifter og Jndtægter skulde udgaae, førend Aaret begyndte, og som Hs. Majestæt Kong Christian den Ottende gjentagne Gange offentlig paa det Jndstændigste og meest Jndtrængende har befalet sine Embedsmænd skulde udkomme, førend Aaret begyndte, endnu er dette Budget, sige vi, ikke udkommet. Vi beklage af Hjertet Hs. Majestæt, der ikke hos sine Embedsmænd har kunne finde tilstrækkelig Villie eller tilstrækkelig Evne til at udføre sin allerhøieste Befaling, og vi vente, at der vil blive statueret et Exempel. Deri vil Hs. Majestæt finde Sympathi hos Folket, thi alle oplyste og dannede Mænd sætte stor Priis paa en stærk og kraftig Regjering. Som bekjendt vidste man her i Januar Maaned Udfaldet af det engelske Finants regnskab for det sidste Qvartal af 1842 De af Concurrenterne om Lectorposten i det lægevidenskabelige Facultet, Dr. Fenger og Lic. Hannover holdte Foredrag ere nu under Pressen, saasnart de ere udkomne, vil hver af Concurrenterne have at forsvare sit Foredrag imod Medconcurrentens Angreb – en fransk Skik, der nu første Gang overføres paa dansk Grund. (Da.)Hr. Handelsgartner Hintze paa Vesterbro har i disse Dage foranstaltet en Udstilling af Camellier, Rhododendra, Azaleer a., der høiligen fortjener at tages i Øiesyn af enhver Blomsterynder. Hvad der især tildrager sig Opmærksomhed, er Hr. Hintzes udmærkede Samling af Camellier. Man har her Leilighed til at see denne Pragtblomst i de brillanteste Varieteter, saavel i Henseende til Farve og Schattering som til Størrelse og Form (hvilken sidste er saa høist forskjellig og afvexler fra Rosens til Valmuens og Cactusblomstens), alle i rigtblomstrende, sunde og kraftfulde Exemplarer, tildeels af anseelig Størrelse. Opstillingen er foranstaltet med Smag, og medens Øiet glædes ved Camelliernes Farvepragt, fylde saavel Orangetræerne med deres Frugter som en Mængde duftende Blomster Drivhuset med Vellugt. (Kbhpsten.)
Viborger Samler, 1843-04-11
For nogle Dage siden faldt en Arbeider i en Kalkkulle, hvorved han ikke alene blev udvortes læderet, men tillige nedslugte en stor Deel Kalkvand, hvorved de indvendige Dele bleve beskadigede; han blev strax bragt paa Hospitalet.
Viborger Samler, 1843-04-11
Det Gauthierske Beriderselskab vil forinden dets Afreise fra Kbhvn, foranstalte et Væddeløb paa Christiansborg Slots Ridebane.
Viborger Samler, 1843-04-11
Den ombord i "Jris ved dets Afgang fra Kbhvn., forleden indtrufne Ulykke berettes forskjellig i Bladene. "Dagen" fortæller saaledes, at det var Enden af et sprunget Varptoug, der tørnede imod Matrosens Been og knuste det. J den berlingske Tidende hedder det derimod, at Matrosen fik sit Been indviklet i en løbende Trosse, og da han ikke kunde faae det hurtigt nok ud, knækkedes Benet midt over, da Skibet begyndte at gaae. Benet er i Fredags bleven afsat paa Frederiks Hospital, hvor Matrosen var indlagt.
Viborger Samler, 1843-04-11
J Aakirkebye er i disse Dage indtruffet en høist sørgelig Tildragelse: en Arbeidsmands Kone har nemlig druknet sig tilligemed sit 6 Aars gamle Drengebarn. For anledningen hertil vide vi ikke, men Rygtet siger, at Konen kort forud skulde have været indvarslet til et Forhør i Anledning af et hos hende opdaget Dynevaar, en Anden vedkjendte sig. (Bornh. Av.)
Viborger Samler, 1843-04-11
Den 3die De om Morgenen er i en af Parkerne i Klostermarken ved Roeskilde fundet Liget af et spædt Drengebarn, indsvøbt i en gammel Særk.
Viborger Samler, 1843-04-11
Cancelliet har bevilget Etatsraad Schrader i Haderslev fri Proces i en Sag denne agter at anlægge mod Fædrelandet," i Anledning af nogle i bemeldte Blad meddeelte formeentlige fornærmende Beskyldninger, angaaende hans Embedsførelse. Horsens. Med Afleveringen af Landbeboernes Brændeviins-Redskaber gaaer det herpaa Stedet ret godt. Til Dato ere henimod 350 Sæt Redskaber frivilligen blevne afleverede, og er dette vel kun en Begyndelse, saa seer man dog allerede heraf, hvor saare let Sagen paa en fornuftig Maade og med en Smule Alvor lader sig iværksætte. Kun Beboerne af Bjerre Herred have endnu holdt sig tilbage. Kobbersmedene og Kobberhandlerne betale det gamle Kobber med 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. pr. Pund. Vilde Regjeringen nu overlade Sagen til Sogneforstanderskaberne, og lade Kobberet betale med nogle Skillinger mere pr. Pd., vilde der den 1ste Mai ikke gives noget Smug Brænderi i Jylland. (?) (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1843-04-11
Consumtionsforvalteren i Skanderborg erholdt paa een Dag, den 27de Marts, udleveret 24 Brændeviins tøier i Ørting (Hads Herred) og denne Byes Omegn.
Viborger Samler, 1843-04-11
Til Aarhuus skal i en Ugestid være indbragt ikke mindre end 112 frivilligt udleverede Brændeviinsredskaber.
Viborger Samler, 1843-04-11
Hr. Handelsmand Klitgaard i Blokhuus har i denne Tid udstedt en priisværdig Opfordring til flere af Egnens Beboere om for endeel at participere med ham i en til Landalmuen i Hvetbo Herred udgaaet Jndbydelse til at levere ham deres Brændeviinstøier imod at han indløser disse til den høie Priis af 4 Mk. Pundet, som er langt over, hvad gammelt Kobber er værdt, og som naturligviis vil foranledige en ikke liden Pengeopoffrelse fra Jndbydernes Side, hvis de flere hundrede Smugbrænderier, som Hvetbo Herred paastaaes at skulle tælle, følge Jndbydelsen. Hvilken heldig Gienklang, denne allerede har modt, kan sees deraf, at strax i de første Dage nogle og Tredive have afleveret deres Brændeviinsredskaber og Resten eller den større Deel deraf vist snart tør ventes at følge Exemplet, som vi haabe ogsaa maa udstrække sin i gavnlige Indflydelse til andre Egne og bidrage til dette Uvæsens hurtige og fuldstændige Afskaffelse. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1843-04-11
Det er i høieste Grad paafaldende – hedder det i Ringkjøbing Av. – at netop i samme Uge, som Cancelli Placaten af 23de f. M., hvorved det tilstædes Besidderen af ulovligt Brændeviinsredskab inden 1ste Mai d. A. at anmelde Samme til Afhændelse, uden at drages til Ansvar for Besiddelsen, er bekjendtgjort fra Sognets Kirkestævne om Søndagen, og hvori det udtales, at Hs. Majestæt vil vise paal Lempelighed, imod dem, der ulovligen ere i Besiddelse af Brændeviinsredskaber, &c. - i samme Uge gjør Toldvæsenet fra Holstebro, med mere Jver end nogensinde, Jagt efter Smugbrænderier, endog paa Steder, hvor ingen Brug af disse Redskaber fortiden finder Sted. Denne, indtil den Frist er udløben, som Hs. Majestæt allernaadigst har tilstaaet Landmændene, vistnok utidige Jver kan hos Almuen let svække Tilliden, til Regjeringens Løfter; thi hvor let opstaaer ikke hos den simple Mand den Tanke, at Toldvæsenet, ved Siden af den nævnte Cancelli-Placat, er meddeelt Ordre til al mulig Forfølgelse: Noget, som vor humane Regjering vist aldrig kunde gjøre. Snarere er det vel Toldvæsenet, som befrygter, at de ved deslige Confiscationer værende Fordeele skulle aldeles gaae tabte, og derfor bruger sig itide.
Viborger Samler, 1843-04-11
Aalborg, den 10de April. Vi have igaar havt en orcanagtig Storm, som hvis Følge Dampskibet "Liimfjorden, uagtet det til Kl. 1 havde arbeidet sig igjennem til Løgstør, maatte standse der, og neppe har kunnet afgaae videre for imorges. Søen var saa oprørt og Stormen saa stærk, at en Jolle, der skulde gaae til Land, kuldseilede og Folkene maatte vade igjennem Fjorden. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1843-04-11
Randers, den 10de April. Jdag Middags blev vor, efter nogle Ugers smertelige Sygdom, uventet ved Døden bortkaldte Sognepræst, Consistorialraad, Provst Schjønning, stædet til Jorden, ledsaget af et ualmindelig talrigt Følge. Liget, der bares af Bagerlauget og de i Embedsforhold til den Afdøde standne Skolelærere, henbragtes først i den med mangfoldige Mennesker opfyldte St. Mortens Kirke, hvor den resid. Capellan, Pastor Kruse, samt Dhrr. Pastorer Topsøe til Veilby og Aagaard fra Skive (Sidste en Stedsøn af Schjønning) holdt Taler ved Kisten. Sørgemusiken havde det femte Dragon regiments Musikcorps frivillig afgivet. Kun i 6 Aar havde den Afdøde været Sognepræst i Randers, men allerede i denne korte Tid vundet mange Hjerter ved den ubegrændsede Godgjørenhed og inderlige Velvillie, der vare saa fremherskende Træk i hans Characteer. – Frederik Schjønning var født i Kjøbenhavn, Aar 1778, men kom som Barn, efterat hans Forældre tidligt vare bortdøde fra ham, til Slægtninge i Christiania, hvis lærde Skole han freqventerede og dimitteredes derfra 1794 til Universitetet. 1800 tog han theologisk Attestats med Laud., og blev 1804 Sognepræst for Aardestrup, Budderup og Gravlev Menigheder. Samme Aar giftede han sig med sin Formands Enke, Caroline Aagaard, f. Mønsted, der overlever ham, og med hvem han havde flere Børn, som dog alle ere bortdøde i en tidlig Alder. Han oprettede der et privat Skolelærer-Seminarium, for hvilket han selv var Forstander. J Aaret 1837 blev Schjønning udnævnt til Sognepræst i Randers, samt til Provst i Støvring (Rd. Av.) og Galthen Herreder.
Viborger Samler, 1843-04-11
Entledigelse og Udnævnelser. Ved allerhøieste Resolution af 25de Februar d. A. er det allernaadigst overdraget Hofuhrmager Georg Frederik Urban Jürgensen at have Tilsynet med den offentlige Tidsmaaling i Kjøbenhavn og Benyttelsen af de dertil for offentlig Regning anskaffede Jnstrumenter og Apparater, dog under Conferentsraad Schumachers Control og Overtilsyn. -
Viborger Samler, 1843-04-11
Under 5te d. M. har Hs. Majestæt paa Ansøgning i Naade og med Vartpenge entlediget Jnspecteur for Colonierne og Hvalfangsten i det nordlige Grønland, Major L. Fasting, samt derhos allernaadigst bifaldet, at Lieutenant ved Liv corpset, Cand. Theol. H. P. C. Møller meddeles Constitution til at forestaae bemeldte Embede. – Under f. D. har Hs. Majestet allernaadigst beskikket ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Kjerteminde, C. A. Dons, til Sognepræst for Radsted Menighed i Lollands-Falsters Stift.
Viborger Samler, 1843-04-11
Ledige Embeder. Lyngby og Albøge Sognekald i Aarhuus Stift, 400 Rbd., samt det dermed forbundne Forstander- og første Lærer-Em vede ved det kgl. Skolelærer-Seminarium i Lyngby. (Opslaaet vacant den 31te Marts). - Nørre=Vedby og Nørre Alslev Sognekald paa Falster, 603 Rbd. (Opslaaet vacant, den 5te April). - Aske Sognekald under Lolland-Falsters Stift; gl. Angivelse 1000 Rbd. Dette Embede er blandt dem, der allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 6te April).
Viborger Samler, 1843-04-11
Efterretning om ledige geistlige Embeder. 1. Dauberg, Mønsted og Smollerup Sognekald i Viborg, Stift, gammel Angivelse 400 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af 106 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. er ifølge Kongelig confirmeret Forening fastsat til 36 Tdr. 2 Fdkr. Rug, 26 Tdr. 2 Fdkr. Byg og 21 Tdr. 3 Fdkr. Havre, der betales med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt. Af det øvrige Hartkorn hæves Tienden i Kiærven og anslaaes dens Værdi til c. 155 Tdr. Rug, dog ansees det ikke for sikkert, at denne Deel af Tienden vil kunne udbringes til et saadant Beløb, 2) Qvægtienden c. 15 Rbd. 3) Nannest og Smaaredsel c. 22 Lpd. Ost. 4) Offer og Accidentser c. 200 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Tørv haves i tilstrækkelig Mængde. Kaldet er beneficeret med 3 Annergaarde, der svare aarlig i Konge- og Kirketiende 13 Tdr. Rug, og i Landgilde 6 Tdr. Rug. Til Kaldet hører en liden Parcel i et Krat. Præstegaardens Jndløsningssum er 225 Rd. De Kongelige Skatter udgjøre c. 100 Rd., Expenser og andre slige Afgifter c. 18 Rd. Enkepension bliver at udrede. Rytterhest holdes.
Viborger Samler, 1843-04-11
2. Nørre-Vedby og Nørre-Alsløv Sognekald paa Falster. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 603 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af Sognenes 720 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn udgiør, a) 14 Tdr. Skpr. Hvede, 38 Tdr. Rug, 562 Tdr. 3 Skpr. Byg, 9 Tdr. 3 Skpr. Erter og 10 Tdr. 2 Skpr. Havre, hvoraf den største Deel, ifølge confirmeret Tiendeforening, betales efter hvert Aars Capitelstaxt, b) af 44 Tdr. 7 Skp. 1 Alb. Hartkorn svares istedetfor Tiende en Refusion af 5 Mk. pr. Td. Hartkorn. 2) Refusioner af Mensalgaarde og Annergaarde 3 Tdr. Hvede, 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Havre og 117 Tdr. 4 Skpr. Byg som betales efter Capitelstaxt. Disse Gaarde ere bortarvefæstede og betales der af den ene Gaard en Recognition af 300 Rbd. ved Forandring af Besidder. 3 Qvægtiende c. 5 Rbd., forøvrigt indbefattet under Tiendeforeningen. 4) Leie af nogle Sognekaldet tilhørende Huse 10 Rbd. 5) Smaaredsel, en levende Gaas, en Snees Æg, et Par Kyllinger og et Maal Mælk af hver Gaard. 6) Høst, dage af Værdi c. 50 Rbd. 7) Offer og Accidentser c. 200 Rbd. 8) For at levere Viin og Brød til Kirkerne 40 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 9 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. frit og 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. ufrit, med et Areal af 80 Tdr. Land. De Kongelige Skatter udgjøre c. 280 Rbd., Communeafgifter 20 Rbd., Expenser 50 a 60 Rbd. Til Veivæsenet udredes en fast Afgivt af 75 Rbd. Af Præstegaardens ufri Hartkorn svares i Tiende, efter confirmeret Tiendeforening, 2 Tdr. 1 1/2 Fdkr. Hvede, 2 Tdr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 2 Tdr. 1 1/2 Fdkr. Byg, der betales med Penge efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt. Paa Embedet hviler en Bygningsgjeld stor til Rest 700 Rbd., der forrentes med 4 pCt. og afbetales med 100 Rbd. aarlig. Artillerihest holdes.
Viborger Samler, 1843-04-11
Handels-Efterretninger. Den afgivne kongelige Resolution i den slensborg-husumer Jernbane-Sag er dog ikke afslaaende for stedse; men gaaer kun ud paa: "at man ikke har kunne finde sig foranlediget til, allerede nu at meddele den attraaede Bevilling."
Viborger Samler, 1843-04-11
Marts-Hestemarkedet i Lübeck var denne Gang stærkere besøgt, end i en Række af Aar har været Tilfældet, og navnligen faaes sammesteds mange holsteenske Kobbelheste. Der blev ogsaa forholdsmæssig gjort ret betydelige Forretninger. (Jtzeh. Ugebl.)
Viborger Samler, 1843-04-11
Nationalbank-Actier noteredes i Fredags paa Kbhavns Børs til 112 a 112 1/2 Rbd. i r. S.
Viborger Samler, 1843-04-11
J Kbhvn er der betalt for toradet Byg (115-116 2) 22. Mk., men nu vil man ikke længere tilstaae denne Priis.
Viborger Samler, 1843-04-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 8de April: Rug 4 Rd. 5 Mk. a 5 Rd. 3 Mk., Hvede 5 Rd. 2 Mk. a 6 Rd. 2 Mk., Brad. Byg 3 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 4 Mk., frad. dito 3 Rd. 1 Mk. a 3 Rd. 2 Mk. 8 s., Havre 2 Rd. 4 Mk. 12 s. a 3 Rd. 1 Mk. 8 s., Erter 4 Rd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rd. 3 Mk. 8 s. pr. Tde. - Siellandsk Smør, Fogn. 14 Rd. a 15 Rd.; Smør Fogn pr. Commission 16 Rd. a 17 Rd.
Viborger Samler, 1843-04-11
Viborg Torvepriser, den 8de April: Rug 5 Rbd. a 5 Rbd. 2 Mk., Byg 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk., Kartofler 10 a 11 Mk. pr. Td.; Orekjød 8 a 9 s., fersk Flesk 10 a 12 s., Smør 20 a 22 s. pr. H.; Æg 12 s. Snesen.
Viborger Samler, 1843-04-11
Reisende med Dampskibet "Liimfjorden, den 9de De. fra Aalborg til Løgstør og øvrige Stæder: Overkrigscomm. Qvist, Kammerraad Kirstein og Wegener, Mad. Sabroe med Datter, Forvalter Fischer, Jfr. Holst, 2 Jfr. Weinschenck, Kæmner Wulff med Kone, Handelsreisende A. Brandt, Kbm. Ree, Tobaksfabr. Poulsen, Elev N. Olsen, Jfr. Schjørring, Kbm. Jac. Herskind og M. M. Cohn.
Viborger Samler, 1843-04-11
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 10de April: Jomfru Muus, Hr. Kaas.
Viborger Samler, 1843-04-11
Døde. Kjøbenhavn: Anna Elisabeth de Treschow, 64 Aar; forhenv. Revisor i det kgl. Rentekammer, Andreas Frederik Hjorth; Vexelmægler Christian Vilhelm Behrend, 49 Aar; Hosekræmmer Christian Møller Baggesen, 52 Aar; Sophie Maad. Claussen, f. Koller; Ane Marg. Lassen, f. Gotze. 87 Aar; Ane Frederikke Krause, Jens Hansen Bastrup, 30 Aar; Snedkermester Johan Lauriz Petersen. Sorø, Marie Mariane Jappe, f. Beck, 28 Aar. - Hirschholm: Bager Ole Hansen, 72 Aar. – Spørring: Henrik Hansen Julianus Thomsen. – Kiel: Adel Christine Fiedler Sommer.
Viborger Samler, 1843-04-11
Paa Skjærtorsdag prædiker Hs. H. Hr. Biskop Olgaard, Emd. af Dog og Dannedm., i Domkirken; i Søndtesogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1843-04-11
AVERTISSEMENTS. En Lærerinde, duelig i Sprog især Tydsk, Musik, Skolevidenskaber og nu brugelige Haandarbeider, som ikke gjør store Fordringer, ønsker sig til førstkommende Mai hos en dannet Familie, for at anvende ovennævnte Kundskaber. Det Nærmere kan erfares paa Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1843-04-11
Sæde Havre fra Salling. er at faae hos S. Buchvaldt. Viborg, den 10de Marts 1843. Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk., pr. 8, hos Hr. S. Buchwaldt i Viborg. L. A. Damgaard i Skive. P. E. Dige P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. W. Andrup i Lemvig. F. C. Bruun i Holstebroe. - F. Schade i Nykjøbing paa Mors. Udmærket fedt Studekjød, kan faaes paa Onsdag og Torsdag hos Slagter N. Mønsted.
Viborger Samler, 1843-04-11
Udmærket godt holsteensk Hvedemeel a 7 s. pr. Pd.
Viborger Samler, 1843-04-11
samt gode Boghvedegryn a 8 Mk. Skp., faaes hos Hallberg, Spekhøker.
Viborger Samler, 1843-04-13
No. 59. 71 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifts-Tidende. FiborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne.
Viborger Samler, 1843-04-13
TropparasonsponssarcastorsonerTronprisersvarer. sagen.
Viborger Samler, 1843-04-13
Torsdagen den 13de April 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-04-13
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 4de April. J Begyndelsen af denne Parlementssession anmeldte Charles Buller i Underhuset, at han vilde andrag paa en Motion, hvori han vilde foreslaae en af Regjeringen foranstaltet systematisk Colonisation som et Middel til at afhielpe Handelens slette Tilstand og Nationens sørgelige Forfatning. Nu har det talentfulde Parlements medlem bebudet at ville fremkomme den 6te April med denne Motion, der navnligen i City er modtagen med saa stort bifald, at mere end 1200 af de første Banquiers og Kjøbmænd i London have i en Adresse eller rettere Promemoria til Premierministeren, Sir Rob. Peel opfordret denne til at tage Bullers foreslaaede Motion i alvorlig Overveielse. Denne energiske Demonstration i City - den Engelske Handels Centralpanet – har gjort et stærkt Jndtryk paa den offentlige Mening. Flere af Londons Hovedjournaler have erklæret sig for Motionen, for Ex. the Times, der imidlertid forskandser sig bag ved et "Naard; den aristoeratiske Morning Post, den i stærke Udtryk anbefaler Bullers Motion; den conservative og philantropiske Morn. Herald, der i en ledende Artikel ypperligt har forsvaret Forslaget, og mener, at kun Cobden og hans Anhang vil bekæmpe Motionen. Den radicale Speciator formener, at Cobden og Anti Korn-Lov-Agitatorerne, som ansee Projectet for en tvungen Udvandring, befrygte, at en Emigration kunde foranledige en Bevægelse, der muligen kunde gjøre Ende paa Liguens Agitation.