JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Man taler om en nye Landmilitses Oprettelse i Preussen, hvis Bestemmelse, efter den alt udkastede Plan, er, dermed i Krigstider at besætte Residentsstaden, Festningerne og Kysterne. Den skal for det første komme til at bestaae af 78 Batailloner. Uniformen bliver blaae. Kongen af Preussen har og given en stor Deel Jrlændere, som for 6 a 7 Aar siden bleve transporterte dertil, og fordeelte under de Schlesiske Regimenter, Friehed at gaae hiem til deres Fædreland. Det er bekiendtgjort den engelske Gesandt Jackson, paa det han kan bære Omsorg for deres Hiemreise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Fra det Hanoverske skrives: Vi venter nu med det første at hanover tages formelig i Besiddelse af Preussen, til hvem samme bliver aftraadt imod de 3 cedeerte Preussiske Provindser. Forvaltningen vil da blive ført i Kongen af Preussens Navn og under hans Authoritet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig indtraf den 29de Martii Kl. 5 om Aftenen til Laage i det Mecklenborgske, hvor 3 Brigader af den svenske Armee var forsamlet, der skulle marschere videre til Pommern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Den 30te Martii marscherede den sidste Colonne, af de franske Tropper 800 Mand stærk, fra Hameln til Wesel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Frankrig. Statsraad Regnand har foreslaaet en nye forhøiet Afgift for dem som bereise de 4 nye Hoved Landeveie over Cenis, Simplon, Genevre og Corniche, da disse nye Landeveie tilbyder de Reisende og Handlende store Fordeele. En Reisevogn over Cenis kostede forhen 300 Franker, nu koster den kun de sædvanlige Postpenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Endnu blev anmærket, at de 3 sidste Landeveie, forhen ikke kunde bereises med Vogne, men blot vare fremkommelige med Mulæsler. Paa Landeveien over Simplon er der 264 Broer paa en Strækning af 8 Lieues, og over Bierget Cenis udbugget giennem Klipper og anlagt over Afgrunden Vei af 36934 Metres Længde m.m. Efter Breve fra Napolis har General Lacour faaet befaling til at beleire Gaeta, og i Tilfælde at Prindsen, af Phillipsthal ikke ville overgive sig, da at bombardere den. De franske Tropper har og besadt Calabrien. General Lecchi var indrykket i Abruzo og har besadt Staden Aquila.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Fra Venedig er den 13de Martii atter 2000 Mand franske Tropper afseilet til Dalmatien, hvor der nu skal befinde sig en anseelig Armee, der efter Rygtet skal commanderes af Marschal Massena. Saa troer man og At Franskmændene agtede at marschere fra Dalmatien længere ned mod Butrinto, Prevesa o. s. v. for derfra at foretage sig en Expedition mod nogle Naboebesiddelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
England. Et Brev fra Plymouth melder: At efter et Rygte, er Linieskibet Malta og Fregatten Castor var udsendt paa et Krydstog, stødt paa en fransk Flaade af 6 Linieskibe, som efter en heftig Fægtning havde taget dem. Men at Admiral Thornborog Dagen derpaa var stødt paa de franske Skibe med sin Eskadre, og ei allene tilbage erobret disse 2 Skibe, men og tagen 4 franske Skibe. Denne Efterretning behøver dog Bekræftelse, da Admiralitetets Amtet vidste intet deraf. Saaledes siger og et Rygte; At Statssecretair For har erklæret i Underhuset, at den franske Regiering havde gjort fredelige Forslag, men at de ikke vare antagelige. Fra Semlin skrives. Med Servierne seer det maadelig ud. J Bosnien, hvor en Pascha med 21000 Mand er i Fremmarsch mod dem, trækker sig en stor Armee sammen. Det bekræftes og, at Jnsurgenterne ved den sidste Fegtning ved Drina bleve forledte ved falske befalinger fra Cierni Georg, som meenedige Serviet bragte, til at tage en for Tyrkerne fordeelagtige Stilling, som derved fik Leilighed at kaste 6000 Bosnier ind i Festningen Schabacz, hvor de dog lider Mangel paa alt, og er stærk omringet af Jnsurgenterne. Et andet stærk Corps Tyrker, som ville komme Schabaczerne til Hielp blev slagen af 12000 Montenegrinere, kastede sig derpaa ind i Staden Sorajewo, men Montenegrinerne stak Staden i Brand paa flere Sreder og fordrev Tyrkerne. Pasvan Oglu raser og gruesom imod Servierne. Han har overfaldt 3 Byer, hvor fra Mandfolkene vare flygtede, og uden Barmhiertighed deels myrdet deels indsperret i Huset og opbrændt alle Fruentimmerne og Børnene. Mord og Brand betegner alle dette Umenneskes Skridt. J Februarii blev han om Natten overfalden af et Korps Servier og slagen, men kastede sig med Resten af sine Tropper ind i Widin, hvor han af Hevn lod myrde den grædske Biskop, 2 Præster og 5 af de rigeste Kiøbmænd. Hele Bulgarien er opstaaet imod Tyrannen og den tapre Græker Matinko med 10,000 Mand, er paa Marschen, imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Bekiendtgiørelser. Omtrent 30 Traver Langhalm er at bekomme naar jeg betids faaer Underretning af de som ønske samme. Borum. Det Loftsrum, som Kiøbmand Hr. Holbeck for 4 Aar siden havde paa en 3 Aars Tid i Leie i Gaarden No. 69 paa Middelgade, kan fra Dato erholdes til Leie, naar man derom henvender sig til Bogtrykker Lund. Jsaack David har nyelig erholdet alle Slags moderne Straahatte, samt moderne Atlaskes og Taftes Baand m.m. 2 Lemonasia 2 Mk. 4 s. Pd., syltet Ingefor. 3 Mk. Pd., en nye graae atlaskes Kaabe, en grøn broscheret Kiole og en stor Deel Børneklæder, er for en meget billig Priis at bekomme hos E. Løgstrup, logerer hos Jørgensen paa Guldsmedgade Domsognets respective Meenighed, som ved mit Paaskeoffers Ydelse, har givet mig saa umiskiendelige ProH. Thygesen, Cantor og Chordegn boende paa Middelgade Nr. 105. inde i Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Paa Marsellsborg kan bekommes extra gode Kar toller i Skpr. og Tøndeviis for 4 Mk. Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Da jeg Undertegnede har vundet Borgerskab her i Aarhuus og Mesterrettighed i Kiøbenhavns Laug, og nu saavelsom for Eftertiden er forsynet med forsvarlige Folk, kan jeg befordre enhvers Arbeide, og forfærdiges al Slags Kaabersmedarbeide, saasom Brændeviinsredskader og andre Slags af mig fra not af, tillige reparerer jeg ogsaa gammelt. Jeg udbeder mig paa det bedste recommendert baade for de respective Jnden og Udenbyes som hidtil har og for dem der agte at beære mig med deres Arbeide, der stedse hos mig skal finde en reel Behandling. Hans Svanteman, boendes paa Middelgade No. 98.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Ved Ledet imellem Aarhuus og Brendstrup er tabt en Pakke i sort Vordug med 6 Stkr. blaae og 6 Stkr. røde bomulds Tørklæder, 3 Stkr. cassimirs Vestetøier, 2 Par div. Fruentimmerhandsker. Den eller de, som maatte have fundet samme, ville behagelig aflevere den til Hr. Christen Schelbye i Aarhuus, som derfor betaler en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Tirsdagen den 27de Mai om Formiddagen Kl. 11. præcise, bliver ved en eneste offentlig Auction absolut bortsolgt: Kiøbmand Henrich Hiernes Opbudsboes Gaard beliggende paa Horsens Kiøbstæds Syndregade bestaaende, af 22 Fag nye bygget 2 Loft høi Huus, 48 Fag et Loft høi og 25 Fag Halvtag, assureret i Brandkassen, for 2820 Rdr. med tilhørende anseelige Gaardsrum og øvrige Herligheder. Horsens, den 5te April 1806. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Creditorerne efter afdøde Ane Rasmusdatter, Enke af tilforn bortdøde Selveier Gaardmand Niels Christensen i Colind Bye, Sønderherred, Randers Amt, om flere Creditorer ere, end de som allerede paa Stervboets Skifte have anmeldt Krav, indkaldes herved peremtorice med 12 Ugers Varsel, at anmelde havende Fordring hos undertegnede Skifteforvalter. Sønder Mols Herreds Contoir i Ebeltoft, den 5te April 1806. Fellumb, Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Auction lader S. T. Hr. Generalkrigscommissair v. Schmidten holde paa Urup den 30te April førstkommende, over adskillige Ting og Huusgeraad, Gaards og Avlingsredskaber, moderne Speile, Canopee og Stole, en eenspænder Kane med Bieldertøi og øvrigt dertil hørende, 6 gode Arbeidsheste og en Koe af Holsteensk Rase, med meget nære. Auctionen begynder om For nes svagen Kl. 10 slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Førstkommende 30te April om Formiddagen Kl. 10, slet, bliver foretaget offentlig Auction i Graaebrødre, Kirke i Odense over den derværende og for sit skiønne Billedhuggerarbeide med megen Forgyldning bekiendte Altertavle, som naar den er oplukket er i Breden 8 trefierdedeel Al. og i Høiden fra Altersteenen til øverste Spidse 10 Alen, samt en af fiint Billedhuggerarbeide, malet Prædikestoel, en stor messing Lysekrone med dobbelte Arme, og de i Kirken befindende Liigsteene m.v. Odense den 5te April 1806. Lindved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Onsdagen den 18de Junii Kl. 10 Formiddag bliver i Graabrødre Kirke i Odense bortsolgt ved offentlig Auction de i Kirkens Taarn nu befindende 5 malm Klokker, hvoraf den største er 1 Al. 18 Tommer i Giennemsnit, 5 enhalv Al. i omtreds, har til Axelen 1 Al. 13 Tom., den 2den er 1 Al. 15 Tom. Giennemsnit, 5 Al. i Omkreds, og høi til Axelen i Al. 16 Tom., den 3die som er noget beskadiget er 1 Al. i Giennemsnit, 3 Al. i Omkreds og 23 Tom. i Høiden til Axelen, den 4de er 22 Tom. i Giennemsnit, 2 Alen 19 Tom. i Omkreds, og 1 Al. i Høiden til Axelen, den 5te er 13 enhalv Tom. i Giennemsnik, 1 Al. 17 Tom.i Omkreds og 16 Tom. høi, samt endeel Skpd. gl. Blye, Jern, og Træværket i Spiret med mere. Odense, den 5te April 1806. Lindved. For med saa lidet Ansvar og saa faa Udgivter som mueligt, at kunde værge for den sengeliggende Olding Søren Laursen i Qvottrup og Gods, er det mig nødvendigt at have en Dileberation med hans og afdøde Hustrue Maren Christensdatter Winters Arvinger og Frænder. Thi indkaldes herved disse hvis Tarv er afhængig af min Forvaltning over Godset, at møde, om muelig personlig, i modsadt Fald ved Fuldmægtiger, i bemeldte Qvottrupgaard Tirsdagen den 22de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Kiellerup den 1ste April 1806. Som af høie Øvrigheden beskikket Værge. J. A. Brask.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
En Huusholderske, som kan forevise gode Attester om sin Opførsel og Duelighed, kan paa gode Vilkaar erholde Condition paa en Herregaard her i Jylland til førstkommende 1ste Mai, naar hun derom vil henvende sig til Madame Møller paa Domkirkegaarden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
at 103 Stkr. gode fede Staldstude naae usolgte paa Lynderupgaard, bekiendtgiøres til Kiøberes Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-09
Tfeil. J Bekiendtgiørelsen i sidste Avis om Søren Laursen, i Qvottrup sted, med hans afdøde Hustrues, men skal være, med hans og afdøde Hustrues Arvinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Udenlandsk. Som almindelig Forholdsregel i Henseende til de Reserver, hvis Pas ere forkomne, er endvidere ved Kancellieskrivelse under 25 f. M. befalet, at saadanne Reserver bør gives den Vedtegning i Lægsrullen: at de skulle staae til Ansvar for al den Ulempe, som af deres Amt passes Borteblivelse i Tiden maatte flyde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Et Kongl. Reskript af 28de f. M. bestemmer, at Muur og Tømmermænd, som have nedsadt sig i Christiansfeldt, for Fremtiden ikke skal være forpligtet til allene at arbeide i denne Bye, men at de ogsaa maae drive deres Haandværk i Amtet Hadersleben, og det uden at have erholdt Mesterrettighed hos Laugene i Staden, Hadersleben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik har, under 1ste hujus udnævnt Kammerherre Major Bülow, Batallionekommander ved det nordre siællanske Landeværnregiment, til sin Hoschef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Kunstacademiets Fond er af Kongen allernaadigst bleven forøget med et aarligt Tillæg af 400 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Adskillige Kiøbmænd i Hovedstaden opkiøbe nu, ventelig paa Speculation, en stor Mængde Kaffe, og denne Artikel er følgelig strax stegen i Prisen. For nogle Dage siden fandtes paa en Dag i Kbhvn. 4 druknede Mennesker,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Vor sindrige Mechanicus Riffelsen i Kiøbenhavn har atter faaet en Melodica færdig, og udvider sin Opfindelse ved at forene dermed to nye hidtil eihavte Jnstrumenter, det ene er en Kiempemelodica, som man kunde kalde det, der har 2 Octaver Toner, hvoraf den høieste netop er den dybeste af hans rette Melodicas 4 Octaver, det giver altsaa dybere Toner, end man hidtil paa noget Orgel har kunne tilveiebringe. Dette nye Jnstrument, som han tænker at kalde Stentor eller Brontison, manger kun endnu 4 Toner og en Resonatebund. Det andet er etMelodica af 2 Octaver, hvis dybeste Tone er den samme som den høieste af Melodicas 4 Octaver, og uder altsaa høiere Toner, end man hidtil endog med Fiolinen, har kunne fremtvinge. Dette, hvis 3 Octavtoner ere færdige, agter han at kalde Filomele. Melodica med disse 2 Hielpeinstrumenter omfatter altsaa 8 Octaver Toner. Musikkiendere længes efter snart at høre en Concert opført med disse 3 Jnstrumenter, og ønske blot, at denne Tid ikke skal forfinkes ved den Mangel for det Nødtørvtige, som saa ofte nøder Kunstneren bort fra disse skiønne Bestræbelser. Den af ham opfundne Træeoprykningsmaskine, eller rettere sagt dens Princip som Dunkraft, bliver nu i det store anbragt i Hr. Grundtvigs Farverie til Præsningen, hvorved det vil spare baade Plads og Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
J Anledning af Auctionen i Løverdags i Ridehuset, over Frederiksborske Heste, fortiener at anmærkes, et af de 17 Hingster, var ikkun en udsøgt til Landstodbest, og da den var vurderet til 100 Rdr., fandtes der itte engang Byder derpaa; de andre Hinaster vare satte til Auction enten for Alders eller en og anden Feils Skyld og da een tillige udeblev, solgtes kun 15, der afgik til meget forskiællige Priser fra 12 til 121 Rdr. De 10 Hopper solgtes for fra 21 til 76 Rdl.; de 6 Vallakker, solgtes for Priser fra 21 til 61 Rdr. Den totale Sum for de solgte 31 Stykker var 1461 Rdr., som er noget over 47 Rdr. for Stykket i Middeltal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
J Maanederne Februar og Marts ere følgende syge Dyr blevne behandlede ved den kgl. Veterinærskole, nemlig 178 Heste, 37 Køer, 69 Hunde, 3 Katte, 1 And, 2 Duer, 4 Høns, 1 Kakadne og 1 Qvin, i alt 296 Dyr. Af disse ere døde: 4 Heste, 3 Kør, 10 Hunde, 1 And, 3 Høns, og 1 Svin, i alt 22 døde. De dødelige Sygdomme have været hos Hesten, Mavens Brist ning, Nørebetændelse, Tarmslyngning og Brystvattersot, og hos Køer Langebetændelse, Bugvattersot, og Forholdning i Milten. Hundene ere døde af Krampeslag Hundesygen, indklemt Brok, Slagstod, og Tarmbristning i Baglivet. Af Hønsene ere tvende døde af Givt, samt 1 af kræstattede Saar i Benene, og Anden havde en dødelig Lamhed i Benene. Af sieldne Sygdomme, have i disse tvende Maaneder hersket en sværke eller kropattet Strengel eller Halsyge, som har været anstikkende og høist ondartet. Man har havt det Tilfælde, at en Hest, befalden af denne Sygdom, har uagtet alle anvendte Midler, hverken kunne synke eller aande, saa at man har været nødsaget til at foretage Luftrørsnittet Tracheotommit, det er at giøre en Aabning paa Struben, hvorigiennem den Syge aandede over i 14 Dage og blev derved frelst fra Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Den 2den April ankom til Kbhvn den første Amerikaner for i Aar. Den 5te mynstredes Mandskabet paa Duntzfeldt og Komp. paa Reden liggende Ostindiefarer, Lille Kathrine, Kapt. Predbiørn. Den 6te gik det ostindiske Paketskib til Seils til Sundet. Daglig ankommer Brændeladninger og Korn, fra Bornholm, bugne Steen og Ærter, og ganske faa Lax, fra Sverrig Østers, der sælges i Dyrendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Det er beklageligt at læse i Politivennen, hvorledes Benderne i Baxværd selv have været Aarsag i en smitsom Sygdoms Udbredelse, ved tvertimod de givne Advardsler, at holde Begravelsesgilde efter en Mand, der døde af Forraadnelsesfeber faa Dage efter sin Kone. Morderen som myrdede Skipper Maibøll og en anden Mand, der foer mellem Lybek og Alsøe, er paagreben og sidder arresteret i Ærrøskiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Paqvetfarten over Husum skal nu med det allerførste, formedelst Eibens Bloquade, tage sin Begyndelse igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
General Postamtet skal i den Anledning allerede have faaet en Skrivelse fra Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Efter authentiske Efterretninger ere mange tusinde Mennesker i denne Tid dagligen sysselsatte med at sløite saavel Festningsværkerne som den berømte Kirke die Dob me i Hamborg. Besynderligt er det, at ingen udenlandsk Avis hidtil har talt et Ord herom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Paa de Nordenfieldske Kyster har i Febr. næsten været bestandig Stormeir. Den 25de og Aftenen mellem Kl. 6 og 7indtraf et for denne Aarstid der i Landet sieldent Torden veie med stærke Lyn, af hvilke de fleste vare dobbeltflammende, ved et af disse Lin slog den Jld i Taarnet paa Hareids Sognekirke paa Sundmøer, som derved ganske afbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Paa de nicobarske Øer, der ligge under den danske Krone, men som ikke have nogen Dansk for nærværende Tid paa sit Territorium, begynde nu de engelske indiske Konntenskibe, at drive en for dem fordeelagtig Handel. De anløbe disse Øer, gaae i Land og samle selv Kokosnødder, giøre derpaa Reisen til Peru og finde sig vel holden med denne Handel. Hvor var det meget at ønske, at disse fordeelagtige Øer maatte nærmere komme under Deres Opmærksomhed, som snart formaaede, at give dem og deres Handel et andet Udseende. Paa disse Øer kunde de Danske med Kraft være selvstændige i de indiske Farvande, da de paa Fastlandspladsene maae taale adskilligt med god Taalmodighed; saaledes har man ved Grandsen af de Danskes Besiddelser paalagt Sex proCent paa alt der indgaaende o. s. v. De Engelske i Ostindien forundre sig selv meget over, at der ej giøres mere af disse Øer, disse have endog dyrket og beboet en ej saa langt fra Nicobarerne liggende liden Øe Pulopinan nu Printsen af Vallis kaldet, omskabt den til et yndigt og nyttigt Opholdsted, der nu er for denne Nation af megen Vigtighed. Ja der lader sig ikke uden Anledning troe, at naar Amerikanerne kunde faae disse Øer tilkiøbs, vare de i Stand til at betale dem med en ret anseelig Summa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Aarhuus. Udgaaede Skippere. Fra den 9de til i Dag : N. Møller til Ebbeltoft, L. Kruse til Grenaae, N. Jensen til Nestved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 9de til i Dag: Secretair Theilade, Kiøbmændene J. Selmer og A. Beutlich, med Kone og Jfr. W. Hee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Med Skipper Møllers Smakke blev afsendt Stude, tilhørende N. Poulsen og med Skipper Jacobsen Stude tilhørende A. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Udenlandsk. Frankrig. Senatet blev den 31te Martii høitidelig bekiendtgjort, at Keiseren havde forlehnet Prinds Joseph med den Neapolitanske Throne; at Fyrstendommet Guastalla var forlehnet Prindsesse Pauline og hendes Gemahl, Fyrst Borghese og at fyrstendømmet Neufchatel er forlegnet Marschal Berthier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Siden den 9de Martii har den Keiserlige Livgade igien besadt Vagten paa Slottet i Versailles. Det Rygte at den store Fest i Malmaaned, skulle være opsadt, synes ugrundet, da Tilberidelserne dertil fortsættes med største Jver, og man har allerede afstukket Leirene mellem Versailles og St. Germain og paa Sletterne ved St. Denys og Sablons, hvori de fra Tydskland hiem ventende Tropper skal rykke ind. Strax efter den store Fest vil Keiseren tiltræde sin Reise til Jtalien. De Keiserlige Brigger Orestes og Polades, have tagen den engelske Katter Nelson paa 14 og ChaluppenTartare paa 10 Kanoner, samt Skibet Elisabeth; og boret dem i Grund. De 91 Krigsfanger ere satte i Land paa den franske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Et til Orient ankommen americansk Skib, som den 15de Febr. var afseiler fra Nyevork, medbringer den Efterretning, at den americanske General Booze er afseilet til London med Kongressens Ultimatum. Alle Festninger vare satte i Beleringsstand, og man holdt en Krigserklæring, for meer end sandsynlig. En til Orient den 7de Martii indløben Kaper, ført af Capit. Le roy, har opbragt dertil 3 engelske Skibe. J Venedig bliver der stærk rectuteret for Søetienesten og i Arsenalet arbeides der med største Virksomhed. Denne Stad skal være Hovedvaabenpladsen og den første Militairmiddelpunct i det Middellandske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Søeministeren har i Gaars Moniteuren bekiendtgjort en Skrivelse fra Capitain Cocault, Commandeur paa Corvetten Diligente, d. Port St. Louis d. 26de Martii. hvori han indbetetter det Uheld, som har truffen Contreadmiral Lesseignes Flotille. Jndholden er kortelig: Den 13de Decbr. udløb Floden fra Brest, 15 Skibe, 6 Fregatter og 4 Corvetter stærk. Den 24de Decbr. adskildte samme sig i forskiellige Eskadrer og Capitain Cocaults Corvette blev efter Ordre hos Contreadmiral Lesseignes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Den 25de Decbr. opdagede de en Convoy af 30 Skibe, men kunde ikke indhente den. Strax derefter udstod Flotillen en stærk Storm, hvori Jupiter mistede sin store Mast og Diommede fik en stor Læk. Dagen derpaa adskildte Linieskibene Brave og Alexander sig fra dem, saa at Contreadmiralens Flaade kun blev 3 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Corvette stærk. Den 19de Januarii opdagede man Øen St. Domingo. Den 20de Januarii ankrede Floden paa Rheden ved St. Domingo, hvor Admiralen strax udskibede de sig ombord befindende 16 til 1800 Mand, Munitionen og øvrige til Colonien fornødne Effecter. Troppeforstærkningen var meget kierkommen. J øvrigt var Colonien i meget god Tilstand, og i største Rolighed. Dagen derpaa indtog Skiben frisk Vand, og reparerede den i Stormen erholdte Skade. Den 29de Januarii stødte Skibet Alexander til os paa Rheden. Jeg erholdt befaling at recognoscere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Den 5te Febr. seilede jeg tilbage til St. Domingo og opdagede den 6te en fiendtlig Eskadre af 9 Krigskibe og adskillige Fregatter, ilede derpaa med fulde Seil til vor Eskadre og Kl. 6 om Morgenen signaliserede samme en overlægen Fiendes Nærmelse. Kl. 7 vare vore 4 Skibe og 2 Fregatter under Seil, men havde kun svag Vind, medens de 9 fiendtlige Skibe havde gunstig Vind. Kl. 9 blev gjort Signal til Slagtlinie. Kl. 10 var det forreste fiendtlige Skib i Fegtning med Alexander. Kl. 12 faae jeg et af vore Skibe i Brand de øvrige sægtede endnu, men Kl. halv 2 havde Fiendens Overmagt tvungen dem paa Strand. 2 engelske Skibe vare strandede ved vores. De franske Skibe vare beskieftigede med at bringe deres Folk i Land. Havde vor Eskadre vundet Vinden, og kundetfralagt sig Kysten, er jeg viis paa de havde undgaaet Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Fra Jtalien haves: At General Regniers Korps som af Prinds Joseph var afsendt, har den 9de Martii angreben Fienden i sin forskandsende Stilling ved Camporonesee og slaaen ham. Af hele Armeen har General Damas paa sin Flugt, kun fort 8 til 900 Mand med sig. Resten er forsaget i Biergene, 2000 tagen til Fanger, med Generalerne Thue og Ricei. Folket i Calabrien har tagen vel imod Franskmændene. Garta holdte sig endnu den 18de Martii, og blev beleiret. Tydskland. Man skriver fra Regensburg, at den nye Hertug af Cleve og Berg vil med første blive foreslaaet paa Rigsdagen til Churfyrste Værdigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Den 31te Martii opbryder og den franske Besætning i Braunau til Rhinen. Marschal Neys Armeecorps 24000 Mand stærk, synes ikke at tage den nærmeste Vei til Frankrig men nærmer sig den Schweitzerske Grændse over Stokach. Man troer, at dette Korps staaer i Forbindelse med General Ondinets Korps i Neutschatel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Man har Efterretning: At de nassaulske Stæder, Linz, Deutz og Kønigswinter, det Witgenstrinske Herskab Homburg, de Hatfeldtske Herskaber ved Sirgfløden Gimborn, Broich o. s. v. skal trækkes ind under Hertugdommene Cleve og Bergs Souverginitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Fra Berlin skrives. Det preussiske Troppecorps, som er bestemt til at rykke frem imod de svenskvommerske Grændser, bliver commanderet af Grev von Kalkreuth, og det Korps som er bestemt til det Lauenburgske commanderes af Grev von Schmettau. Efter Forlydende, vil begge Korps med det første sætte sig i Marsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-12
Den franske General Barkou, har den 1ste April overrakt Grev von Schulenburg Kehnert i Hannover sit Creditiv som den franske Keisers Commissair. Han har leiet det von Reichersche Huus paa et halvt Aar, og har erholdt en Æresvagt.