JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Newhork, d. 12 Nov. Den her ankomne Capit. Johnson, der forlod Øen St. Thomas d. 10 Oct, beretter, at man den Dag, han afreiste, lod Allarmtrommen gaae paa de Danske Batterier, og at man har requireret alle de Matroser, der fandtes ombord paa Danske Skibe, til Tjenesten. Engellænderne have gjort Anstalter til Angreb paa Øen. Vel havde de paa den Tid kun en Fregat og en Krigsbrig for St. Thomas, men man havde allerede nogle Dage forhen seet 5 af deres Krigskibe omringe Øen paa en Maade, der opvakte Mistanke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Udenlandske Efterretninger. Engellænderne skulle have ophævet Blocaden af Dardagelserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
London, d. 16 Dec. (Over Frankrige.) I Gaar holdtes et stort Statsraad, hvori man undersøgte Udkastet til Krigserklæringen mod Rusland. Det hedder, at den og faa Dage vil blive bekjendtgjort. Det er vist, at der hersker en stor Misforstaaelse imellem Ministeriets første Medlemmer. Lord Hawkesbury ligger i aabenbar Krig med Canning, Perceival og Castlereagh. Den første er allerede længe bekjendt som en Tilhænger af dem, der præke evig Krig, den anden er bekjendt af sin Fanatismus, og har bestandig stiftet de heftige Forholdsregler, der blev tagne mod de lykkelige Catholiker i Jrland, om den tredie lader sig intet andet sige, end at han hører til det Partie, der har fremvirket den afskyelige Expedition mod Kjøbenhavn. Man tvivler ikke om, at Lord Havkesbuey, som understøttes af sin Fader, Lord Liverpool, der, som man veed, formaaer Alt i Dronningens Geheimeraad, vil udvirke en Revolution i Ministeriet, hvilket Tilfælde Lord Grenville og Sidmonth ville indtræde deri. Den sidste fra Sverrig ankomne Coureer har bragt den Efterretning, at Kongen af Sverrig bestemt bliver, vor Allierede. Jngen, selv Ministeriets meest erklærede Tilhængere, havde ventet denne Kongens Beslutning. Den Østerrigske Minister, Grev v. Stahrenberg, er endnu ikke afreist, og man forsikkrer, at han førend sin Afreise venter en ny Coureer fra sit Hof. Den Preussiske Minister er upasselig og vil forlade London saasnart hans Helbred, tillader det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Under Artikelen Engelland den 10de Dec. indeholder Nürnberg Avisen af 31de Dec. Cannings Svarpaa den Russiske Note, angaaende Fredsmæglingen, hvori det blandt hedder, at Kongen af Storbrittanien, kan paa ingen anden Betingelse underhandle med Frankrige, end at Hs. Majestæts Tydske Stater paa samme Maade og i samme Forfatning tilbagegives, som de Franske i Aaret 1803 toge dem i Besiddelse. Garette de France af 1ste Jan, indeholder følgende Efterretninger fra London. Den 19de Dec. leverede Hoftidenden et energiskt Svar paa den Russiske Declaration, Prinds Regenten af Portugal har afstaaet Madera til Engelland; Rygtet, at Canning vil forlade Ministeriet, vedligeholder sig endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Lissabon den 13de Dec. Man har altid anseet det for umueligt at en Armee kunde marchere i Portugal fra de Spanske Kyster, fra Salamanka Siden især og Vinteren. 15 Franske Mile i Spanien, og i det mindste 20 i Portugal, tilbyde intet Underhold for en Armee. Veiene bestaae neppe af mærkelige Fodstier, og Naturen har sammendynget der alle Slag Hindringer, der kunne standse Troppers March og især Artilleriets Befordring. Veiene ere især og Vinteren vanskelig at passere, stærk Skylleregn, der forvandle hver Bæk til en bred Strøm, forøge Vanskelighederne for en Armee, som er paa Marchen. Disse varede Bevæggrunde, der gjorde Hoffet i Lissabon trygt, det ansaae sig for uangribeligt fra den Side og ventede vore Tropper kun fra den anden Side af Tajo Men den Franske Armee, under General Jnnots Befaling, er imidlertid trængt ind over de utilgjængeligste Bjerge og i lige Linie, saa at man først erfarede i Lissabon den Franske Armees Jndmarch i Portugal, da dens Avantgarde allerede var ankommen i Abrantes, de. 20 Lieus fra Lissabon. Hoffet tænkte kun paa Flugten, endskjønt det havde sammentrukket hele Konger gers Magt omkring Hovedstaden, det sygtede i Jorden, og opfyldte alle de Fartøier, det kunde finde til sin Tieneste, med Kostbarheder og unyttige Folk. Disse Jndskibninger vare saa lidet stand og havde saa saa Levnedsmidler med, at de først maae løbe ind i en Engelsk Havn for at sættes i bedre Stand end hidtil. Vi ere imidlertid rykkede ind i Lissabon under den Portugisiske Magts Bedøvelse, til Forhauselse for den storste Deel af Nationen, og hidkaldte af det retskafne og oplyste Parties Ønsker. Vi kunne ikke overlevere Historien Mindet om noget Slag eller nogen Beleiring; men den, som overveier Vanskelighederne og Møisommelighederne i at stige op og ned af 30 snevre Bjerg passer, daglig at passere 30 Strømme, under uophørlig Skylleregn, som man hverken i det nordlige Clima eller midt i Europa kan gjøre sig noget Begreb om, den, der betænker hvilke utrolige Undværligheder en Armee maatte trodse, der i adskillige Dage har maattet leve af Castanier og i kolde og regnfulde Nætter være uden Huusly, den, som endelig undersøger Expeditionen til Portugal med Opmærksomhed, maa tilstaae, at den fortjener med Føie at sættes ved Siden af dem, der have gjort de Franske Armeer udødelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
London d. 14 og 15 Dec. Et fra en Hollandsk Havn i disse Dage til Varmouth ankommet Skib med Passagerer er blevet afvist, uden at det tillodes nogen af Passagererne at gaae i Land. - J Aftes ankom atter to Postsække fra Gothenborg. Den Svenske Minister skal have faaet vigtige Depecher fra sin Konge, og idelige Underhandlinger have fundet Sted imellem Rusland og Sverrig. - Der er givet befaling, at lægge Embargo paa alle Russiske Skibe, som befinde sig i vore Havne eller maatte ankomme endnu ogsaa alle Russiske Skibe i Søen skulle anholdes, men det befales tillige, at bære største Omsorg for deres Ladninger. - Efter en Beretning fra den Russiske Søminister af 9 Nov. bestaaer den nuværende Russiske Sømagt af 53 Linieskibe (hvoraf 10 ere under Bygning), 34 Fregatter, 59 Cuttere, Brigger a. og 226 mindre Skibe. Af disse ere 20 Linieskibe og 4 Fregatter i det sorte Hav og 11 Linieskibe i Søen, hvis Stationer ikke angives. Den Svenske Flaade bestaaer af 12 Linieskibe og 8 Fregatter, foruden Cuttere, Gallioter &c., paa 2 Linieskibe bygges endnu. - Den Russiske Keiser har udstædt en Ukas, hvori det hedder, at eftersom de nuværende politiske Omstændigheder nøde ham at afbryde al Forbindelse med Storbritannien, saa skal der 1) lægges Embargo paa alle Engelske Skibe, at Engelsk Eiendom ombord paa samme, og det i Børsmagazinerne og Dougne Hotellet Oplagte; 2) deres ImmobiligEiendom og det, som ikke bestaaer i Kjøbmandsvarer, skal forblive i deres Værge, men tør ikke sælges, pantsættes eller overdraget til andre; 3) i Henseende til Embargen skal der nedsættes en Commission; 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
lignende Commissioner skulle nedsættes i Riga og Archangel; 5) de Bekostninger, der medgaae til disse Foranstaltninger, skulle udredes af vedkommende Toldkamre og for de signestrerede Skibes Regning. - Vore Americanske Papirer gaae til 12 Nov. Den Deel af Præsidentens Tale, som vedkommer Unigheden mellem Engelland og America, er overladt til en Commite af Husets Repræsentantere. Discussionerne førtes med meget Maadehold. – J Gaar ankom en Coureer med Depecher til den Svenske Minister og til Admiralitetet. Samme Dag holdtes et Cabinetsraad, der varede 3 Timer. Der er givet befaling at udruste ville i Portsmouths Havn liggende Danske Krigsskibe. Admiral Otwads Escadre paa 7 Linie skide bliver liggende seilfærdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
En fra Sverrig til Kjøbenhavn ankommen Reisende beretter, at man i Stockholm ventede Kongens Ankomst til denne Stad d. 19 Dec. f. A., i hvilken Anledning hele Staden var to Aftener efter hinanden paa det prægtigste illumineret, og Deputerede fra Magistraten, Academiet i Upsal de, samlede for at modtage ham, men det behagede Hs. Maj. først at komme dertil d. 23de om Morgenen ganske tidlig og i største Stilhed. - Paa Grændserne af Finland staae virkelig 20,000 Mand Russer, med 144 Canoner, men de have hidtil kun ligget i Cantonnering og ikke gjort nogen Bevægelse. - Det er vist, at de Engelske have forlangt at besætte Marstrand, men det er blevet dem afslaaet. - Den almindelige Stemme siger, at den Svenske Regjering vil forlade det Engelske Partie, og gjøre fælles Sag med det øvrige Europa. - Med Havnearbeidet ved Helsingborg gaaer det meget langsomt. Kun 40 til 50 Mand ardeide derpaa, og hidtil ere kun 3 4 Steenkister blevne færdige, endskiønt Bestemmelsen er, at der skal være 16. Dersom Arbeidet i Fremtiden ikke skal drives med større Jver, bliver det neppe færdigt i de første tyve Aar. - Den store Opera, som blev ophævet i Foraaret, har kostet Regjeringen aarlig 48,000 Rdlr., foruden det, som medgik til Decorationer, Dragter &c. - Handelen er ganske i Stag, uagtet de store Huse endnu temmelig godt holde sig, saa forbigaaer der dog næsten ingen Dag, hvor ikke mindre betydelig Handlende fallere. - Forraadet af afsætteligt tilvirket Jern overgaaer al Forestilling. - Jøvrigt veed man i Sverrig ikke meget af Alt, hvad der foregaaer paa Fastlandet; thi der holdes en stræng Control med de udenlandsk Aviser, og de, hvori der findes noger, som kan være ufordeelagtigt for Sverrig, tilbageholdes. Ofte udleveres der Aviser, hvoraf der er udskaaret hele Blade. - Hs. Maj. Kongen og Dronningen have begivet sig til Slottet Grivsholm, hvor de agte at tilbringe en Deel af Vinteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Den Spanske Fæstning Ceuta i Africa, som de Engelske have foresat sig at erobre, skal være indtagelig. Den er ikke allene overmaade stærk, men tillige forsynet med alle muelige Forsvarsmidler. Desuden ligger den paa et Sted, hvor Havbugten er smallest og intet Skib kan opholde sig længe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Kongen af Westphalen har svaret den Deputation, som den derværende Jødemeenighed sendte til ham: "Siger til Deres Medbrødre, at der, efter min Villie og Rigets Constitution, ikke skal gjøres nogen Forskjel imellem alle mine Undersaatter, af hvilken Religion de end ere. Jeg haaber, at jeg ikke vil have Aarsag til at fortryde hvad jeg agter at gjøre for Jøderne, og at de ikke allene ville gjøre sig Navnet Borger værdige, men tillige opføre sig saaledes, at jeg kan anbetroe dem de Embeder, jeg har tiltænkt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
J Kongeriget Westphalen udkommer fra indeværende Aar af et officielt Blad under Titel Moniteur Westphalien, af samme Indretning som Pariser Moniteuren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
J Aaret 1702 var den hele Engelske Nationalgjeld kun noget over 16 Millioner; 1714 henved 54 Mill. Fra den Tid af Ebbe og Flod indtil 1756, da den udgjorde 65 Mill. 1763 var den henved 140 Mill. Den Americanske Krig forøgede Gjelden overordentlig, og 1793 var den stegen til den uhyre Summa 240 Mill. J Krigen med Frankrige fordobbledes den. J denne Tid er den Engelske Nationalgields Nominal- Beløb, Laanet fra 1806 iberegnet, henved 700 Mill. og vil inden ti Aars Forløb være 1000 Mill. De aarlige Renter heraf beløbe sig allene til 24 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
For at afbetale denne mageløse Gield har man opfundet den saakaldte synkende Fond, (sinking fund), efter hvilken der aarlig henlægges 1 Mill. Pd. i Fonden. Der gives adskillige snurrige Beregninger, som bestemme til hvilken Tid den Engelske Nationalgield vil være aldeles betalt. J Monthly Magazin findes den nyeste Beregning af dette Slags, og efter samme skulde denne Gield være betalt i Aaret 1880. Den nuværende Generation maa altsaa opgive alt Haab om at blive befriet fra Taxternes trykkende Byrde, ja den kan endog gjøre Regning paa, at den efterhaanden vil komme til at betale dobbelt saa mange, blot til Renternes Afbetaling. Thi ved den synkende Fond formindskes vel Capitalen, men ikke Renterne af den nuværende og tilkommen Gield. Jeffersons Caracteristik (sluttet, saa No. 24.) Aaret 1780, da han blev Gouverneur over Virginien, var en critisk Epoke for hans civile Bestyrelse. Han fulgte Patrick Henry, Lord Dummores Eftermand, som han maatte kjæmpe imod i aaben Mark. Man gjorde ham nu adskillige ugrundede Beskyldninger, og i Aaret 1781 skrev han bemærkninger over Virginien, som siden bleve trykte, hvori hans politiske Sindelav fremsattes i Anhanget. Fra 178285 sad han i Congressen; 1786 reiste han til Engelland, men snart derpaa fremtraadte han ved Hoffet i Versailles som heldig Underhandler for den Americanske Handel. Ministeren Colonne tilstod de forenede Stater, samme Rettigheder som Hansestæderne nøde. Da han 1789 kom tilbage fra Frankrige blev han udnævnt til Statssecretair. Efterat han havde tilendebragt mange vigtige Arbeider, nedlagde han sin Post, men blev kort derefter ophøiet til Vicepræsident. J Selskab er Jefferson blid, eftergivende, forekommende, skjønt kold. Naar han er fri for offentlige Forretninger, sysselsætter han sig med Agerdyrkning. Sine Negere behandler han ligesaa godt som sine blanke Tjenere. Paa hans Gods forfærdiges Alting, hans Negere ere Sned kere, Tømmermænd, Murere, Smedde &c. Deres Børn bruger han til en Somfabrik. De unge og gamle Negerinder spinde de øvriges Klædebon. Han opmuntrer og understøtter dem alle paa den værdigste Maade. Den 17 Febr. 1801 blev han valgt til Præsidentens Adams Efterfølger, og den 17 Febr. 1805 valgtes han paa ny. Han har besluttet at trække sig tilbage fra alle offentlige Forretninger saasnart hans Præsidentskabs Tid er udløben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Med dette Numer begynder femte Aargangs andet Qvartal af Kjøbenhavns Skilderie. Bladet udkommer to Gange ugentlig; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-12
Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. de en lige Ret Femte Aargang. No. 28 Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hoeckes Enke. Løverdagen den 10 Januarii, 1809. Dat indenlandske Manufacturers Understøt teste og Engelske Varers Bandlysning, i Slutteralle
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Indene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Fudenlandske Efterretninger. En Styrmand fra Capit Holbeks Skib, der er opbragt til Engelland, som har fundet Leilighed at komme hertil, beretter, at man allerede i Julii Maaned f. A. formodede paa Jsle de France, at Krigen, imellem Dannemark og Engelland var uundgaaelig; at denne Formodning var Aarsag i, at Capit. Holbek ufortøvet forlod Jle de France, at der paa samme Tid laae forskjellige andre Danske Skibe i Havnen, hvis Capitainer besluttede at oppebie nærmere Oplysning om Tingene, inden de vilde bestemme sig til at forlade Stedet, at der blandt disse tilbageblevne Skibe skal have været eet, der førtes af en Capitain Smidt, hvis Skib tilhører de Herrer Tuttein, at man paa Grund af ovennævnte Formodning lagde Embargo paa alle Danske Skibe, der befandt sig der i Havnen. - Skuede denne Efterretning blive bekræftet, saa kan man vente endeel Dansk Eiendom frest fra Fiendens Kløer. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
En anden i disse Dage fra Portsmouth ankommen Sømand, som har fundet Leilighed til at undkomme fra Capitain Finks Skib, der er bleven opbragt til en Engelsk Havn af en fiendtlig Caper, beretter, at man ved Skibets Afseiling fra vore vestindiske Øer allerede ymtede der og Fiendtligheder imellem Dannemark og Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Capit. Helsting, som fører et af de Asiatiske Compagnies Skibe, havde ved sin Ankomst til Jsle de France leveret sine Papirer til en Commissionair, Men da han ikke kunde faae dem tilbage igjen, henvendte han sig i den Anledning til den Franske Gouverneur, som svarede ham: at eftersom man nu (d. 30 Aug.) vidste, at der var udbrudt en Misforstaaelse imellem Dannemark og Engelland, saa kunde han ikke tillade ham at afseile. Paa denne Maade blev baade Skibet og Ladningen reddede, og man smigrer sig med, at Compagniets øvrige Skibe ligeledes ere undgaaede at falde i Fiendens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
J Zeitung für die elegante Welt findes en velskreven Efterretning om Kjøbenhavns Beleiring og Bombardement. - J Moniteuren leveres de af Hr. Biensen udgivne Observations a. heel og holden. De Engelske pralede hidtil med, at de havde Skibe nok, og at de kun havde raner vor Flaade paa det, den ikke skulde blive brugt i mod dem. De, gjøre sig nu selv til Løgnere ved den sidste Befaling, ufortøvet at udruste alle Danske Krigskibe i Portsmouth. Journal er Politik at for Dec. f. A. findes den første Afdeling af Griffenfelds Levnetshistorie, forfattet af Dr. Wolff. Forfatte ren havde udarbeidet den i den Tanke, at indlevere den til de skiønne Videnskabers Selskab, der, som bekjendt, har udsat en Priisbelønning for en saaden Biographie, men han blev forhindret fra at faae den ganske færdig til den bestemte Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
J Gaar solgtes paa Børsen 15 Læster Engelske Steenkul for 100 Rdlr. hver Læst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Brigskibet Arethusa, Capit. Bail, hjemmehørende i Dundre og kommende fra St. Petersborg, er aldeles forlist ved Thisted. Et andet Engesk Skib, bestemt fra Gothenborg til Dunder, er ligeledes strandet ved Thisted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Udtog af en Skrivelse fra Rendsborg af 13 Jan. 1808. Jblandt Embedsmændene ved de Kongelige Collegier, som for nærværende Tid opholde sig her, er nu til Bedste for de brandlidte Familier i Hovedstaden aabnet en Subscription, der allerede har en meget heldig Fremgang. Man haaber at tilveiebringe en Sum af omtrent 7 til 800 Rdlr., som skal tilsendes Hr. Stiftsprovst Plum i Kjøbenhavn til Uddeling. - Endeel af vor Byes baade faste og temporaire Jndbyggere begynde allerede at forberede sig til de Maskerader, som ventes foranstaltede i Anledning af Hs. Maj. Kongens forestaaende Fødselsdag. Jkke allene her, men ogsaa i Glückstadt, Slesvig og Kiel skal der i Vinter gives adskillige Maskerader, hvortil Vedkommende allerede have erholdt Bevillinger. – Da vort borgerlige Artilleriecorps især i denne Tid har udmærket sig ved sin Virksomhed og Tjenstiver, saa har det behaget H. K. H. Kronprindsen at forunde det de samme Fordele, som ere tilstaaede det borgerlige Artillerie i Kiøbenhavn, hvorimod de samme Pligter og saa ere blevne det paalagte. - hidindtil bleve alle Bekjendtgjørelser, der kunde interessere det almindelige f.Ex om Auctioner, bortkomne og fundne Sager og des. publicerede paa Gadehjørnene af en egen Opraaber, som pleiede at anmelde sin Nærværelse med en Klokke, men hvis Raab tillige var saa eensformigt og tydeligt, at Byens egne Jndbyggere neppe, og de Fremmede saa godt som aldrig kunde forstaae ham. Denne Mangel er nu afhjulpen derved, at vi fra Nytaar af have faaet et eget Ugeblad, det første der nogensinde er blevet trykt i Rendsborg, og hvori Avertissementer indrykkes. Det udgives af Læreren Møller ved Militairinstitutet, og trykkes hos Bogtrykker Wandell, som har faaet Kongl. Privilegium til at anlægge et Bogtrykkerie her Endnu er der kun udkommet eet Numer af Bladet. Fremtiden vil lære, om det vil finde Understøttelse nok til at fortsættes. - Committeret og Kammersecretair Stoud i General-Toldkammeret, reiser paa nogen Tid herfra til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Den 16 Dec. f. A. holdtes Dionsil Landemode i Roeskilde, som egentlig var berammet til 14 Oct, men i Følge en Concellie Skr. af 14 Oct. var bleven udsat formedelst Fiendtlighederne. Stiftamtmanden havde overdraget Biskoppen sine Partes, og saavel Hs. Høiærv, som de fleste Provster var tilstede. De Kongel. Forordninger, som siden Landemodet ere udkomne, bleve som sædvanlig, anmeldte, og Til og Afgang i de forskjellige Enkecasser bekjendtgjorte. Angaaende den Rachlowske Jldebrands Sag erfaredes af en Skrivelse fra Hr. Justiter, Klingberg, at Provst Rachlow havde valgt sig Etatsr. Schønheider til Sagfører, men at, eftersom det ikke tilkom Societetet at stevne Provsten, men denne at gjøre Sagen afhængig, hvilket endnu ikke var skeet, saa ere begge komne overeens om, at indgaae med allerunderdanigst Ansøgning om et Commissorium til de to Mænd, hvilke de respective Parter have valgt til Dommere i første Jnstance, at Etatsraaden skulde sende Justitsr. Klingberg Concept. til en saadan Ansøgning, paa det han kunde gjøre sine Erindringer derved. - Da alle Jnteressenterne fra alle Herreder befandtes at have udmeldt sig paa 3 eller 4 nær, som intet Sveietet kunde udgjøre, saa fandt Landemodet ingen videre Fortegnelse over Udmeldelser nødvendig og det geistlige Brand=Societet i Sjællands=Stift allerede fra 14 Oct. 1807 sat ud af Virksomhed, med den tillagde Bestemmelse, at al Forbindelse med dette Socieret ophører d. 14 Jan. 1808 Kl. 12 om Middagen. - Biskoppen forelæste en Ansøgning fra Provsten og samtlige Præster i Tudse Herred, om ikke den aarlige Contingent kunde blive nedsat saameget som mueligt, nu da Hielpecassens Fond er steget til 20,000 Rdlr. Men Landemodet fandt det endnu betænkeligt, især da Kaldspensionerne i de senere Tider betydelig forhøies og at Fonden ved Mangel af det sædvanlige aarlige Tilskud let kunde blive angreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Sognepræsten Hr. Ole Bark har fremsat det Forslag, at lade Seminaristerne for Landsbyskoler lære saa megen Chirurgie, at de kunne aarelade og læge et Beenbrud eller Forvridning, og give dem nogen Underretning saavel om den simpleste Methode at du ere de blandt Almuen gængse Sygdomme: Sprinkler, Blodgang, Brokskade og Mæslinger, som om Kokoppernes Jndpodning og dens Følger. Forslaget fortjener virkelig Vedkommendes Opmærksomhed. Hos de Militaire er den gode Skik nu indført, at hver Soldat maa lære at forbinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Under d. 20 Dek. f. A., er udkommen en Placat, hvori befales at indtil videre ingen, hvo det end maatte være, i Dannemark og Norge, uden Admir, og Commiss. Collegiets foregaaende Jndvilgelse, maa sælge enten tildannet Egetømmer, der til Skibsbyggerie kan være anvendeligt, eller i Almindelighed noget til Skibstømmer tjenligt Egetre, hvad enten samme staaer paa Roden eller er skovet, under Straf af det Solgte. Dersom dette ikke kan tilveiebringes, er Værdien deraf forbrudt til Kongens Casse, og Sælgeren endnu desuden underkastet en Mulct af samme Beløb, London, d. 21 Dec. De Danske, som i Plymouth ere under et Slags streng Opsigt (Surveillance, have i Mandags opvakt en stærk Allarm i denne Stad ved en Opstand, der udbrød imellem dem. De truede med at stikke alle Fartøier i Havnen i Brand, og de vilde sikkert have opfyldt de res Trudsel, dersom ikke i Tide Bevæbnede havde modsat sig dem. Man har arresteret mange af dem og bragt dem som Fanger ombord paa Skibet. the Prince.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
J en Cancellieskrivelse af 2 d. M. bestemmes, efter høieste Befaling, at den blotte Mangel af Øresunds Toldpas ikke kan allene begrunde et opbragt Skibs Priisdommelse, men at Mangelen af dette Pas bør i hvert Tilfælde foranledige at Caperen, som opbringer Skibet til Undersøgelse, erholder sine Omkostninger godtgjorte, hvorhos ham endvidere tilfalder den dobbelte Toldafgivt, som Skibet erlægger i Mulct foruden den ordinaire Toldafgivt.