JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
Fredagen den 23de November 1825, Formiddag Kl. 9, bliver i Stedet 167, ved offentlig Auction, bortsolgt en Deel Meubler og Effekter, Linned, Gangklæder, Kobber- og Jerntøi, tilhørende afgangne Reebslagermester Poul Jensen Grøns Stervboe. Tillige bliver bortsolgt endeel Reebslagerarbeide af alle Sorter, noget Hamp og Blaar, et complet Reebslager-Værktøi, med alt dertil hørende, og til Nedbrydelse, tvende paa Halskov staaende Huse. Corsøer den 13de November 1825. Castenschiold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
Efter Begjæring af vedkommende Arvinger, bliver følgende afgangne Reebslagermester Poul Jensen Grøns Stervboe tilhørende faste Eiendomme, bortsolgte ved offentlig Auction, som holdes: 1ste Auction den 26de November 2den Auction den 3die December. 3die og sidste Auction den 10de December) paa Corsøer Kiøbstæds Raadstue i Middagsstunden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
Stedet No. 147 paa Corsøer Kiøbstæds Baggade, bestaaende af 4 Fag Huus til Gaden, og 3 Fag, Baghuus. b) Stedet No. 167 paa Mølleboegaden, bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden, 3 dito Baghuus. 5 Tdr. Land paa Corsøer Kiøbstæds Mark. alt efter de Conditioner, som ville vorde bekiendtgjorte paa Auctionsstædet, og forinden findes til Eftersyn paa mit Contoir. Corsøer den 13de November 1825. Castenschjold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
Mandagen den 28de November førstkommende Formiddag Kl. 11, lader Sorøe Academie ved offentlig Auction, som afholdes i Nærheden af denne Stiftelses nye Hovedbygning, bortsælge endeel Tømmer og Brædder, som allene have været afbenyttet til Stilladsen og derfor ermeget tienligt til at anbringes i andre Bygninger; samt endeel overblevne Tagsteene, saa og endeel temmelig store Lindetræer, som ere skikkede til Planker og nu ere op ryddede, og endelig endeel opryddet Elle, hvori findes gode Rafter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
At det er min Broder, Prokurator Axel Graae Rye, som nyelig har averteret, at han har forandret Levested og har taget Boepæl i Slagelse. (hvortil han er flyttet fra Møen) finder jeg mig foranlediget at bekiendtgiøre, for at forebygge muelige Misforstaaelser eller Forvexlinger, der allerede ere indtrufne. Restved den 7de November 1825. Bertel Christian Nye, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
Fra Pressen er i Dag udkommen: Frimodigepaabeviiste Kiendsgierninger grundede Oplysninger om en af Hr. Justitsraad, Prof. Manthey. R. af D., og Borgemesteren i Slagelse, Hr. Cancellieraad Birch, – angaaende et fa møst Avlsbrug, – til det Kongelige Danske LandhuusholdningsSelskab indgiven vidunderlig Jndberetning. – Et mærkeligt Bidrag til Menneskekundskab. – Ved General Krigscommissair, Dr. Med. J. V. Neergaard, corresponderende Medlem af det Kongelige Storbrittanniske Videnskabernes Selskab i Gottingen. Med Motto: "Du skal ikke sige falsk Vidnesbyrd mod din Næste, Det 8de Bud. Forfatteren slutter Forerindringen med det Ønske: "at disse Blade maa bidrage til, for Fremtiden at hemme saadanne grove Misbrug, som her paaankes, og derved tillige afværge, at ingen dumdristig Jgnorant oftere vover, ved usand Attest og ublu Anbefaling at føre det Kongl. LandhuusholdningsSelskab bag Lyset, og saaledes lægge dettes veldædige Tendents et forbedret Agerbrug i Fædrelandet – Hindringer i Veien!" – Skriftet 17 og et halvt Ark) faaes i den Gyldendalske og i den Wahl, ske Boghandling, hos Dhrr. Boghandlere Colding, Reitzel, Schubothe, hos Hr. Bogtrykker Fabritius Tengnagel i Møntergaden No. 43 i Kiøbenhavn, hos Hr. Boghandler Holm i Sorøe samt hos Dhrr. Bogbindere Møller i Slagelse og CarliniusNestved, for 3 Mk. 8 s. heftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
Gode Frugttræer, især Æble- og Pæretræer, kan er holdes paa Holstenborg for 24 s. Stykket. Man henvender sig til Gartner Pagt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
En Hoveriefrie Bondegaard paa 4 Tdr. Hartkorn, kan faaes i Fæste. Man melder sig paa Flindtrupgaarden i store Fuglede hos Frandsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-18
J Ringsted er en, saa godt som nye, Gaard fire eller til førstkommende Paaske Flyttetid at faae tilkjøbs eller tilleie, hvis Beliggenhed og Størrelse giør den med nogle ubetydelige Forandringer, godt skikket til deri at drive Bryggerie, Garverie, Kiøbmandshandel er at de Dersom Medcontrahenten skulle ønske det, bekoster &ren disse Forandringer forinden Tiltrædelsen, og Prisen vil i ethvert Tilfælde blive moderat, ligesom ogsaa Ud betalings Terminerne ville blive rettede efter den eventuelle Kiøbers eller Leiers Ønske. Kammerraad Gruner i Ringsted afslutter Handelen. Bøgetræer paa Roden, hvoriblandt en stor Deel tienlige til Gavngiørende, sælges underhaanden paa Charlottendal, naar man herom henvender sig til Gartner Otterstrøm boende paa Gaarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Siællandske Avis, Den Vest eller: SALERS. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg. Mandagen d. 21. November 1825. Aarl J Sta. Mandagen d. 21. November 1825. No. 94.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Bolivar i Kingston i 1816. (Af Proctors Narrative.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Da Bolivar i Aaret 1816 flygtede for Morillos Overmagt, forlod Chartagena og de Sydamerikanske Kyster, og reddede sig til den Brittiske Øe Jamaica, har han sin Generals-Uniform og et uhyre Knebelsbart; dog havde han neppe været nogle Timer paa Søen, førend han lod Skiæg og Hovedhaar afklippe, og tog en simpel Borgerklædning paa, sandsynlig for at gjøre sig ukiendelig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Da han nu steeg i Land i Kingston, Jamaicas Hovedstad, spurgte En af Jndvaanerne der en Jrlænder, som ledsagede Generalen, hvorledes han saae ud, Hiin, som var ærgerlig over at deres krigerigske Stemning var svækket, svarede: Jh det er vanskeligt at sige; da han gik ombord faae han saa skiægget ud som en Storsultan; men nu kunde man holde ham for en Barbeer= eller Skræddersvend. – Saalænge Bolivar levede i Kingston, opoffrede han sig med stor Jver til Krigsvidenskadens Studium; han benyttede desuden hver Leilighed til at see de Brittiske Tropper maneuvrere ved Kingston; han forglemte sig derved i den Grad, at han ikke sielden stod foran Fronten og efterlignede Fløimandens Bevægelser. Han udeblev aldrig fra Exerceerbladsen, og da han natuturligviis havde paadrager sig den commanderende Officeers Opmærksomhed, og denne snart lærte at agte den dengang allerede berømte Helt, saa lod han ofte de Maneuvrer gientage, som meest havde tildraget sig Bolivars Opmærksomhed. Kort sagt, Opholdet i Kingston var en Skole for ham, og da han snar derpaa igien traadte i Feldten imod Morillo, fandt denne i ham en langt farligere Fiende, end under det første Feldtog i 1816. Ogsaa var Bolivar saa oprigtig at han ofte yttrede for de Brittiske Officerer, som tiente under ham, at hans tilfældige Ophold i Kingston kunde han tilskrive den Lykke, som ledsagede hans Vaaben. Endskiøndt han vilde være ganske ukiendt, saa bragte ham dog alle de Personer, som bare Agtelse for Ret og Frihed, og som saae ham paa Jamaica, de meest smigrende Hyldinger, og understøttede ham paa det kraftigste, og sandsynlig ganske imod Øvrigheds Personernes Villie, som i hiin Tid saameget som mueligt arbeidede imod de Amerikanske Staters Stræben efter Uafhængighed. – Bolivar er en meget liden, mager Mand, som man strax kan see paa at han besidder en stor personlig Duelighed; hans Ansigter veldannet; men rynket af Strabadser og Sorger. Det forrige Blik i hans mørke Øie trænger ind til Hiertet. Han bærer et stort Knebelsbart, og et mørkt krøllet Haar. Jeg havde ofte Leilighed til at see ham, og tør sige, at der aldrig er forekommet mig et Ansigt, som er et saa rigtigt Speil paa et Menneskes Charakteer. Dristighed, Entreprenations=Aand, Energie, Klogskab, stolt Utaalmodighed, og en giennemtrængende stedse fattet Aandskraft, afmaler sig i hans Træk og i enhver af hans Legems Bevægelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Nyeste Post-Efterretninger. Den interressanteste Efterretning, som den udenlandske Post har medbragt angaaer Kornpriserne. J Amsterdam fandt den 15de November en livfuld Om ætning Sted i alle Sorter. J London er Havren steget i Prisen, og Maltbygget, overmaade dyrt, da det er bleven betalt med 37 til 48 Schilling Qvarteret. De sidste Efterretninger fra London naae til den 12te November, og man ventede dengang med Vished, at Havnene ville blive aabnede den 15de saavel for Byg som for Ærter Giennemsnitsprisen var for Hvede 63 S. 3 D., Byg 41 S. 11 T., Havre 26 S. 9 D., Rug 41 S. 5 D., Bønner 46 S. 1 D., Ærter, 55 S. 1 D.; men man frygter for, da det er sildigt paa Aaret, og Frosten saa let kan tillægge Fastlandets Havne, at Tilladelsen til Jndførselen ankomme for sildig, og Bygget vil blive dyrt i England hele Vinteren igiennem. Bladet Times, som er overmaade vred paa Kornbillen, dadler Bryggerne meget, fordi have lagt paa Øllet forinden Havnene ere blevne aabnede, da Virkningen paa Bygpriserne først burde være oppebiet, og siger: at de skammeligste Konstgreb ere anvendte paa at bringe Giennemsnitspriserne til at være lave for at forhindre Jndførselen i Tide. Den Hannoverske Regiering har nedsat Giennemførselstolden. for Bygget. To andre Omstændigheder ville medvirke til at forhøie Kornpriserne til Foraaret. Den ene er, at Tørken vedvarer i Spanien, som skader Vintersæden og giør Levnetsmidlerne i dette Land overmaade dyre, og for det andet, at der i det nordlige Brasilien er næsten Hungersnød, hvorhen altsaa Nordamerikanernes Udførsel for i Aar vil vende sig. – Alle Statspapire falde især de Franske, som den 12te November vare siunne til 67. Franker 47 Centimer. De Franske Aviser trættes med hinanden om Aarsagen dertil og de ministerielle søge at deducere, at det ikke er en Følge af Renternes Nedsætning; nogle mene, at det er en Følge af en maadelig Høst, og af Ministerforandringen i Spanien. – De Franske Læger have bekiendtgjort et Forsvar for Vaccinationen, og erklæret, at dens beskyttende Egenskaber have aldrig givet sig tilkiende med mere Sikkerhed end i nærværende Tidspunkt, hvori en Koppe-Epidemie er udbrudt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Hs. Majestæt den Østerrigske Keiser er nu fuldkommen helbredet. – Man siger at Hr. Zeg har givet Hertugen af Jnfantado saadanne Oplysninger om Sammenhængen med det Bessieriske Complot, at han er bleven forbauset derover, og vil tage sine Forholdsregler derefter; imidlertid har Kongen dog tilstaaet Bessieres Enke hendes Mands Gage i Pension. Man vil nu vide, at den Russiske Minister har ikke arbeidet imod Hr. Zea; men tvertimod søgt at holde ham i hans Post. Kongen skal have erklæret ham: at han var meget tilfreds med ham; men at der var et saa stort Partie imod ham, at han var nødsaget til at give ham sin Afsked.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Man har faaet nye Efterretninger i London fra Calcutta, som naae til den 12te Julii. General Macbean har med en Afdeling af General Morrisons Division besat Øen og Staden Ramee uden Modstand. Fienden tog Flugten, grebet af en panisk Skræk, uagtet Staden var meget stærk befæstet. Fra General Sir Alexander Campbell ere Efterretninger indløbne daterede Prome den 3die Mai. Han havde standset med alle Operationer; men havde en grundet Mistanke imod de af Kongen af Ava gjorte Fredsforslag, hvorfor han havde afbrudt Underhandlingerne med de Birmanske Ge fandte. Han ventede blot paa Forstærkninger forat fortsætte sin Marsch til Hovedstaden, som ingen Vanskelighed skal have. Andre forestille derimod den Deel, som endnu er tilbage, som meget besværlig. - Udvexlingen af Ratisicationerne paa den Handels- og Venskabs-Traktat, som er afsluttet imellem Storbrittanien og Republiken Columbia er bleven foretaget af Ministrene Hr. Canning og Hurtade; hvorpaa denne Gesandt blev den 10de November forestillet ved den offentlige Cour for Hs. Majestæt Kongen af England. Bladet Coureren udbreder sig i glade Betragtninger over denne Begivenhed, og siger, at lignende Traktater med de øvrige Amerikanske Stater ville snart efterfølge. – Man læser et Brev fra Bolivar til Vicepræsidenten i Columbia, hvori han giver sin Glæde tilkiende over, at England har erkiendet denne Republiks Uafhængighed. – Den Columbiske Marine skal forstærkes, og i Chartagena bliver udrustet en hemmelig Expedition. – Handelen i Mexiko stiger; Statsindtægterne tage til; Castellet St. Juan de Ulog bliver strængere blokeret; nye republikanske Krigskibe, som ere byggede i England forventes. Fra Biergværkerne ere gunstige Efterretninger indløbne; det lykkes at tømme Gruberne ud for Vand. – En Fransk Officeer er bleven arresteret, som man holder for en Spion fra Cuba. – Udsigterne til at bielægge Misforstaaelserne imellem Brasilien og Plata-Staterne ere mislykkede. – Deputerede fra Banda Oriental have forsamlet sig i Staden Florida, og have høitideligen den 26de August proklameret Provinsens Uafhængighed fra Portugal og Brasilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Det er mærkeligt, at uagtet de ufordeelagtige Skildringer, som ere udbredte om Grækenland, saa ere dog de Græske Obligationer nyeligen stegne i London, ligesaadan som man forventede at der snart vil skee en Forandring der til det bedre. -Man vil nu blive underrettet og hvorledes Tilstanden virkelig er i Grækenland, da den bekiendte General Roche er kommen tilbage til Frankerige. Jnterressen for Grækernes Sag synes snarere at tage til end af. Saaledes blev ved en Fest, som Staden for den Parisiske National=Garde for nyelig foranstaltede, og hvorved en Deel høie Officere, vare tilstæde, en Sang afsiunget fuld af Opmuntringer til at hjælpe Grækerne. Flere Officere af den gamle Garde ere afreiste til Grækenland. En Fransk Officeer opretter for nærværende Tid et Corps Rytterie i dette Land, og Franske Artillerie-Officere undervise Grækerne i at bruge Kanoner, store Tilberedelser giøres til det 6te Feldtog. Den Neapolitanske General Rossarol skal oprette et Jnfanterie- og Cavallerie-Corps og overtage Commanden imod Patras. Fra de Franske, som opholde sig i Fornambuco ere indløbne Pengebidrag til Grækerne, og i Kongeriget, Nederlanden ere for nærværende Tid 5 GræskeComitteer i Gang. – Den Ottomanniske Ægyptiske Flaade er i Begyndelsen af October ankommen til Rhodus og har der kastet Anker. Man siger, at den vil først afseile til Candia, endskiøndt Jbrahim skal trænge meget til Forstærkning. Han skal nemlig være bleven overfaldet af Kolokothron i en stor og biergfuld Egn paa Veien til Misttra, hvor han ikke kunde bruge sit Rytterie, og har maattet trække sig tilbage med et Tab af 1200 Mand. Man paastaaer, at hans Communication med Kysterne er aldeles ophævet. Missolonghi bliver kun observeret af den Tyrkiske Armee i en Frastand fra den Tid af, at det lykkedes Grækerne at underminere dens Batterier den 20de September og sprænge dem i Luften. Grækerne blokere Bugten ved Lepanto og have skudt i Grund et Enropælsk Skib som havde 300000 Talari ombord for Jbrahim Pascha. Den Engelske Commissair, Hr. Lytton Bulver, har tilskrevet den Græske Regiering et drøft Brev under 9de November d. A. hvori han kræver den til Regnskab for Anvendelsen af de Penge, som den har modtaget fra England og formaner den til at giøre en bedre Brug af de Penge som blive den tilsendte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Det Græske Selskab i London har ogsaa havt en Agent i Nauplion, nemlig Hr. James Eier son, der nu er vendt tilbage. J hans Beretning til Selskabets Præsident, Sir Joseph Hume, hedder det blandt andet: Ved at kaste et Blik paa det sidste Felttogs Begivenheder, overbeviser man sig let om, at Grækenland er gaae tilbage, og at Misbrugen af de Midler, som man har stillet til Grækernes Disposition, saavel som Utilstrækkeligheden af deres Krigsmagt ere Skyld i de ulykkelige Tilfælde i Aarers Løb. De skiønne Penge der til forskjellige Tider, bleve sendte til Grækenland, og som havde været tilstrækkelige til at befrie Landet, naar man havde benyttet dem paa den bedste Maade, ere ved den slette Anvendelse blevne Hovedaarsagen til Ulykkerne. Havde man agtet Oberst Stanhopes vise Raad, de ville disse fordærvelige Følger været undgaaede, men istedetfor at give Pengene til solide Folk, i ud til en ordentlig Regiering var indsat, har man overleveret dem til den nuværende provisoriske Regierings Medlemmer, der deels ere uforskammet dumme, rænkesyge og alle indbyrdes af modstridende Tænkemaade. Grækenland er derfor betroet til Mennesker, hvis Duelighed ikke er tilstrækkelig til at regiere det, og hvis Redelighed er langt fiernet fra at være reen for Mistanke. Det har tildraget sig, som var at vente, at de flere Tusinde Pund Sterling, der maanedligen oversendtes til Grækenland, strax ved deres Ankomst vare ligesom forsvundne, og at, istedetfor de Fordele, som man af disse Penge ventede ved Armeen, denne formedelst Mangel paa Sold knurrede, og at Marinen endelig virkeligen ikke meere vilde lystre Ordre, fordi Regieringen stedse sagde: "Vi have Jntet!" Jeg maae oprigtig tilstaae, at jeg ikke har kunne erfare, hvor disse Summer Penge ere henbragte. Den almindelige Stemme siger, at Regieringens Medlemmer gave puttet dem i Lommen til eget Brug. Ligemeget: det er nok, at der ikke er bleven draget nogen Fordeel af de uhyre Summer, hvormed man har overøst dette Land. Hverken Vaaben eller Munition er der anskaffet; eiheller ere Fæstningerne blevne, forbedrede eller satte i Stand. Til en promte Betaling af Gielden havde følgelig en umaadelig Sum Penge maattet være forhaanden. Baade Land- og Søetropperne ere ogsaa misfornøiede, og man hører idelig Knurren. Navarino og Palako Castro ere kun tabte formedelst Mangel paa Levnetsmidler. Foruden Athen og Nauplion gives der ikke en Fæstning i virkelig Forsvarstand, saavel i Henseende til Garnison, som til Munition og Levnetsmidler. Men selv i Nauplion havde Soldaterne ved de paa Europæisk Fod exercerede Tropper, som een af dem har forsikkret mig, i hele 3 Uger kun faaet Brød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 12te dennes fandt Universitetets aarlige Høitidelighed, i Anledning af Reformationsfesten, Sted i Regentskirken. Det i den Anledning udgivne Jndbydelsesskrivt er en af Hr. Prof. og Dr. J. L. Rasmussen forfattet latinske Afhandling om Arabernes og Persernes Bekiendtskab til og Handel med Rusland og Skandinavien i Middelalderen. Efter en af Hr. Professor Rasmussen holdt Tale, hvis Gienstand var Persernes Mythe om Cheris Kilde nævnede den philosophiske Fakultets nuværende Dekanus, Hr. Professor, Ridder Rabbek, med offentlig Roes de unge Mennesker, der med Udmærkelse havde bestaaet Examen Artium, og som ere følgende fem: 1) Julius Henrik Wegener fra Herlufsholms Skole; 2) Jens Peter Georg Jensen, privat dimitteret fra Hovedstaden; 3) Lucas Frederik Scavenius fra Sorøe Akademie; 4) Ernst Wilhelm Kalthoff, privat dimitteret fra Hovedstaden; 5) Peter Tetens Zartmann, fra Viborg Skole; hvorpaa Dekanus til Slutning oplæste de øvrige Studerendes Navne der i dette Aar ere blevne akademiske Borgere. Af de 162 Kandidater, som i Aar ere blefne Studenter, demitteredes: fra Metropolitanskolen i Kiøbenhavn 5 (alle Land), Roeskilde 3 (alle Land. Odense 6 (3 Land. 3 h. ill.), Ribe 8 ( Laud. 1 l. 111.), Aarhuus 6 (5 Land. 1 ill.), Kolding, 5 (2 Land, 3 h ill.), Frederiksborg 6 (4 Land. 2. 111), Aalborg 9 15 Land. 4 h. ill.), Horseus (i Land. 1. ill.) Island begge hill.), Viborg 4 (1 udm. 2 Land. 1 h. ill.), Nyeborg 6 (4 Laud. 1 h. ill. 1 N. C. formedelsto i Geographien, Slagelse 3 (alle Land.) Vordingborg 1 (Laud.), Nakskou 1 Laud.), Helsingøer 3 (2 Land. 1 h. 11.), Nyekiøbing 5 (4 Land. h. ill.), Borgerdydskolerne 24 (17 Laud. 7 hill.), Rønne 5 (4 Land. 1 h. ill.), Sorøe Akademie 2 (1 udm. i Land.), Herlufsholm 2 (1 udm. 1 h. ill.), andre Privatister 54 (2 udm. 22 Land. 29 h. ill. I N. C. Til den theologiske Embeds=Exammen i October Qvartal 1825, meldte sig 14 Stud=Theol., af hvilke 2 erholdt Karakteren Laudabilem & quidem egregie, 7 Laudabilem, 2 Haudillaudabilem, og 3 Non contemnendi. Til anden Exammens første og anden Deel havde anmeldt sig 145 Studiosi. Deraf indstillede sig 143, af hvilke 9 erklæredes værdige til Karakteren, Laudabiles & publicoencommoornati, nemlig Christian Werlin; Hardenach Otto Conrad Laub; Christian Peter Bierring; Otto Frederich Müller; Hans Matthias Wilhelm Lunding; Christian Frederich Schow; Emil Wesenberg; Enoch Christian Krarup og Caspar Gerhard Clemens Funch. Carakteren Laudabiles, erholdt 95, Haudillaudabilem 44, Non contemnendus 2, og tvende erholdt ikke Examen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Under 12te denne Maaned ere Dr. Med. Professor J. D. Herholdt, Ridder af Dannebrogen, Stabsmedicus ved Søe-Etaten, samt Dr. Med.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Professor H. M. W. Klingberg, Stabschirurg ved Søe-Etaten, tillagte Ordre at tiltræde den til Koppe-Epidemiens Standsning nedsatte Commission.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
J Begyndelsen af dette Aar berettede Tidenderne at nogle Bønder i Jylland havde fundet et Guld blik, som man antog for Laaget af et Drikkekar eller Drikkehorn. Da dette blev sendt til den Kgl. Commission for Oldsagers Opbevaring, fandt man at det var en uforlignelig Guldbracteat, paa det herligste forsynet med Zirater og Rande, og saa stor, at den endog overgaaer den berømte Schefferske i Stokholm. Den holder henved tre Tommer i Giennemsnit. Desværre findes ingen Skrift paa dette Pragtstykke. Det er blevet optaget i det Kgl. Museum for Oldsager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
En nye sindrig Jndretning af Anmometre eller Blæst= og Stormmaalere, er udfundet af Hr. H.F. Hellesen, som derpaa er meddeelt Patent. Det kan hver Dag, Søndag undtagen, fra 10 til 12 og fra 2 til 4 tages i Øiesyn paa Østergade No. 54, 1ste Sal i Jndustriemagazinet, hvor og modtages Bestillinger paa samme. Prisen paa et saadant Jnstrument er fra 10 Rbd. 3 Mk. til 12 Rbd. Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Aarhuus, den 11te November. J Gaar Aftes og i Nat havde vi atter et frygteligt Uveir med høit Vande. En i Tirsdags ankommen Flensborger fortæller, at det i de senere Nætter havde tordnet og lynet overordentlig stærkt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Viborg, den 9de Novbr. Heftige Storme, Regn og Hagelbyger rase Nat og Dag i de sidste Uger, hvorefter man kan vente Ulykkestidender fra de Søefarende. Kiøbenhavnsposten for i Dag kom sildig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Aalborg, den 10de Novbr. En næsten uhyre Mængde slagtede Giæs ere i Gaar bragte over Fiorden fra Vensyssel, og dog reves og sledes man saaledes om dem ved Færgebroen, at Politiet maatte lægge sig derimellem. – En god slagtet Gaas kiøbtes for 2 Mk. 8 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
En i Marstal hiemmehørende Skipper løb i forrige Uge med sin førende Jagt fra Kiøbenhavn for at gaae til Svendborg. Fordi han manglede Proviant, kastede han Anker udenfor Egelykke paa Langeland. Som Passagerer havde han en Apothekersvend Fog og en Skomager ombord. Da disse havde Lyst til at komme iland, steeg de tilligemed Skipperen og en Matros, i en fra Fartøiet udsat Baad, som, fordi den var overlæsset med Salt, uden at man veed hvorfor Skipperen vilde have dette iland, sank ikke langt fra Skibet, og de fandt Alle, undtagen Skipperen, der reddede sig ved at svømme, deres Død i Havet, paa en Tid, da dette var ganske stille. Ligene af disse Forulykkede ere allerede fundne, og hos Apothekersvenden fandtes et Brev fra hans Forældre, hvori han var gratuleret for vel overstaaet Exammen. Skipperens Uefterrettelighed har saaledes været Aarsag til 3de Menneskers Død. (Skilder.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-21
Ledigt Embede. Sønderhoe og Hørsted Sognekald i Aalborg Stift. 205 Rbdlr.