JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-03-10
- Den 12te Februar omringede Armeens Centrum Capua, der besvarede Opfordringen med Kanonskud. Den 13de kom Deputerede fra Staden Neapel til Prinds Joseph og undertegnede Øvergivelsen af Gaeta, Capua, Pescara, Neapel og de øvrige Forter. Capitulationen for Garta: 1) Garnisonen marscherer ud med KrigsHonneurs, Vaaben og Bagsige og strækker Gevær paa Glacien; ikkun Officererne behøide deres Kaarder og Bagage. 2) Al Slags Munition tilhører den franske Armee. 3) Alle bevæbnede Fartøier tilhøre den franske Armee. 4) Ale Magasiner i Fæstninger o. s. v. tilhøre den franske Armee, Capitulationen for Capua: "Man har forenet sig om, at Garnisonen i Capna skal være krigsfangen og at denne Fæstning skal overgives, saasnart de franske Tropper komme for at besætte den. Prinds Joseph bevilger Officererne deres Kaarder og Bagage." - Capitulationen for Pescara er ligelydende med den for Capna. - Capitulationen for Staden Neapel: "Forterne St. Elme, Uovo, Carmine, Castelnovo, Baya og Staden Neapel skulle overleveres til Keiserens og Kongens Armee, saasnart den ankommer. Provindsen Apulien ligeledes. Prinds Joseph giver Hertugen af Campo Chiaro og Marquis Malespina, som Deputerede fra Staden Neapels Regiering, sit Æresord, at han vil tilstaae de Tropper, der forsvare Forterne og Staden, Krigs=Honneurs. De skulle nedlægge deres Vaaben uden for Staden. Officererne beholde deres Kaarder og Bagage og Soldaterne deres Bagage. Dog angaaer alt dette blot de regulaire Tropper. Officererne og Soldaterne kunne begive sig hvorhen de ville, naade have nedlagt deres Vaaben uden for Staden. Prinds Joseph lover Jndbyggerne i Staden Neapel og i de Provindser, som ville underkaste sig de Franskes Keisers Vaaden, Beskyttelse og Sikkerhed for deres Eiendomme. De der kunde forsøge, at forstyrre den offentlige Rolighed, vil han tvinge med Magt. En Deel af Armeen skal rykke mod Neapel, for at besætte Forterne, og naar dette er skeet, skulle de Puncter, som ere de neapolitanske Tropper bevilgide, fuldbyrdes.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
General Parroneaux er rykket ind i Neapel og har strax besat Forterne. Prinds Joseph brakkede op den 15de Januar, for at begive sig dertil. Da neapolitanske Officerer, have ansøgt om Tieneste, har Prindsen oprettet neapolitanske Corps og tillige ansat derved de neapolitanske Off ce rer, som vare i Kongeriget Jtaliens Sold. Han har udnævnt Hr. Pignatelli, Oberstlieutenant ved Dragonregimentet Napoleon, til Oberst for det første lette neavol tanske Jnfanterieregiment. - Neapels Jndvaanere have efter den første Skræk viist stor Hengivenhed for de Franske. De nære det største Had mod Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Keiseren bivaanede just en Forestilling af Athalie, ta han fik den Efterretning, at hans Armee var rykket ind Neapel. Han lod strax, da den første Act var forbi, denne Efterretning bekiendtgiøre af Skuespilleren Talma.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Moniteuren indeholder følgende Artikel: "Det skiønne ste Land i Verden vil herefter faae en fast men liberal Regiering. Keiseren vil igien oprette Kongeriget Neapel for en fransk Prinds. Det ny Kongerige Neapel skal herefter udgiøre en Deel af de mod det franske Rige allierede Stater, og man maae ryste dette Rige i sin Grundvold, førend man kan angribe Neapel. Man kan under disse Omstændigheder ikke beskylde Frankerig for Ærgierrighed. Hvad har det kunnet giøre mere, end tilgive i er Tidsrum af faa Aar Hvilken Tractat kunde det have sluttet med en Magt, der har sønderrevet den fordeelagtigste Tractat 25 Dage efterat den havde ratificeret samme. Frankerigs Ære og Tingenes Natur have fremskyndt den neapolitanske Trones Fald, fordi der ikke mere var nogen Mulighed til at slutte nogen Tractat. Desuden er det neppe saa meget at sætte franske Prindser paa Manlands og Neapels Troner, som at sætte franske Prindser af tredie Dynastie paa Neapels og Spaniens Troner. Hvad Kongeriget Neapel angaaer, da bliver det sammes mindste Fordeel, at nyde Handelsfrihed og ikke mere at være Algierernes Søerøverier underkastet; dets første og naturligste Fordeel vil være, at det ikke meere sættes i Fare for at blive Krigens Skueplads og at det vil blive regieret efter faste Grundsætninger, overeensstemmende med dets Folks Lykke og Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Cardinal Ruffo er den 16de d. M. ankommen til Bern hvorfra han vil begive sig til Lucern, hvor han vil opholde sig indtil Omstændighederne tillade ham, at gaae tilbage til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Keiseren mynstrede den 22de omtrent 12000 Mand af Livgarden og den øvrige Garnison her i Staden. Keiserer var ledsaget af Kronprindsen af Bayern og Prindserne Murat og Borghese. Keiseren og de to sidste Prindser bare den store italienske Orden af Jernkronen.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
J Følge et keiserl. Decret skal en Batallion Walliser, bestaaende af 411 Mand, tages i fransk Sold og organiseres i Turin. Denne Bataillon skal staae paa samme Fod, som det øvrige franske Militair. Mandskabet, der antages paa 4 Aar, sværger Keiseren Troskabs Eed.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Skrivelse fra London, den 25de Februar. Den afdøde Statsminister Pitts Begravelse gik for sig den 22de under et stort Folketilløb. Af kongelige Prindser befandt sig følgende sig i Liigfølget: Hertugerne af York, Kent, Cumberland og Cambringe. En stor Deel Personer, af den høie Adel vare nærværende. Da hele Følget var til Fod, havde Liigprocessionen en stor Jnteresse for Tilskuerne. Ved Liigkistens Nedsænkelse i Vestminster=Abbediets Hvelninger oplæste Banneren den Afdødes Titel og Værdigheder og sluttede med de Ord: "Han levede ikke for sig selv men for Fædrenelandet. Alle Tilskuerne toge deres Hatte af, da Liget passerede forbi og der herskede en rørende Stilhed under hele Ceremonien. Liig=Processionen begyndte Kl. 12 fra Vestminsterhall. Overconstablen aabnede Toget, hvorpaa fulgte 47 Fattige, fortklædte og med sorte Stave i Haanden; hver af dem havde Pitts Navnetræk paa høire Arm; derefter kom Herolderne og Vaabendrageren. Hertugen af Cambringe var i fuld Uniform med et Flor om Armen, Hertugen af Cumberland i dyb Sorg og Hertugen af York i sin Feldtmarskal Uniferm.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
J det talrige Følge befandt sig blandt andre Ærkebiskopper af York og Canterbury, 9 Biskopper, Marqvis Wellesley, Lorderne Sidmouth, Macdonald, Paget, Castleragh, Hawkesbury, Hood, Greenville &c. - Ved Familie Begravelsens Aabning fandt man, at den Afdøde Moders og hans Søsters Liigkister vare omstyrtede, som satte Arbeidsfolkene i største Skræk; men ved nærmere Undersøgelse fande man Aarsagen til denne besynderlige Omstændighed. Ved sidste Jldebrand i Westminster=Abbedihavde man aabnet alle Cisternerne, hvorved nogle Hvelvinger vake blevne fyldte med Vand og disse den indstyrtede Strøm.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Begge Parlamentshuse vare i Gaar første Gang forsamlede, uden at noget af Betydenhed forefaldt. Den nu Skatkammerkanzler erklærede formelig i Underhuset en Tidende Artikel for ugrundet, hvorefter Taxerne paa Eiendom skulde forhøies fra 7 til 10 Procent og han skulde have til Hensigt at anvende en Deel af det synkende Fond til Rentebetalingen af det ny Laan. Denne sidste Punkt havde især opvakt megen Bekymring paa Stockhørsen, hvor man er af den eenstemmige Mening, at dette Fond skal være helligt og urørt og blot anvendes til Nationalgieldens Formindskelse. J begge Huse fremkom de ny Ministres Modstandere med Motioner, hvorved de søgte at angribe Overdommerens, Lord Ellenbordughs Udnævnelse til Sæde i det kongelige Cabinet som uden Exempel og stridende mod Constitutionen. De ny Ministres Modstandere blive ved at paastaae, at det nærværende Parlaments Ophævelse skal være i Værk, saasnart de nødvendigste Forretninger ere afgjorte og at de almindelige Valg til et nyt Parlament skal gaae for sig i Mai Maaned.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Hr. Windham vil efter Forlydende bekiendtgiøre sin nyLandforsvarsplan i denne Uge i Underhuset. Han skal ville forøge de regulaire eller Linie=Tropperne med 80000 Mand og derved i Fremtiden bringe Storbrittanniens Landkrigsmagt til 280000 Mand. Hver Jndvaaner i Engelland fra 18 til 40 Aar skal ved Lodkastning drages ind under denne Linie=Armee og blot kunne løskiøbe sig med 60 a 70 Pd. Sterling, om Lodden treffer ham; denne Frikiøbelse befrier ham endnu ikke gandske for Militairtienesten, for hvilken han endnu een Gang er underkastet Lodkastning som endnu koster ham 25 Pund Sterling for aldeles Frisindelse fra Krigstienesteen. Volontairkorpserne kunne imidlertid vedblive; dog blive deres Friheder tilintetgjorte.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
J vore Tidender staaer indrykket følgende Bøn af den afdøde Lord Nelson, som han nedskrev, saasnart han fik den fiendtlige Flaade i Sigte. Originalen er i Sir Will. Scotts Hænder og er den faldne Helts Haandskrivt: "Du almægtige Gud, som jeg tilbeder, skienk mit Fædreneland en stor og hæderlig Seier til Europas Bedste, Gid ikke nogen Enkelts slette Forhold beskæmme den og Menneskelighed efter Seieren være et fremlysende Træk af den britiske Flaade Mit Liv overgiver jeg i dens Haand, som skabte mig, Gid Hans Velsignelse ledsage mine Bestræbelser for trolig at have tient mit Fædreneland, til Ham overgiver jeg min og den retfærdige Sag, hvis Forsvar blev mig betroet, Amen Amen! Amen!
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Nogle af vore Krydsere for Brest, som have recognosceret Havnen sammesteds, holde for, at alle franske Linieskibe ere i Søen, de Linieskibe, som man endnu seer i Havnen, skal blot være gamle Blokskibe, som ere henlagte for at bringe vor Blokerings Eskadre bag Lyset.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Admiral Cornmallis er ankommen til Spithead, har strøget sit Flag og Kommanden over Kanalslaaden er nu overtaget af Lord St. Vincent. skibet Hibernig.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Admiral Sir Sidney Smith er ankommen til Falmouth, med 16 Koffardieskibe, som han skal convoyere til Middelhavet og Portugal.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
J Følge Efterretninger fra Holland skal 7 Linieskibe ligge fuldkommen seilfærdige i Nieuwen Diep i Holland. Alle oplagte Transperiskibe ere tillige i største Til satte i Stand, og have faaet Ordre at begive sig til Helder for at indtage Tropper.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
En engelsk Brig, som i nogen Tid har krydset for Brest, har jaget en fransk Corvet paa Strand.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Fra Gibraltar har man Efterretninger af 31te Januar. Garnisonen sammesteds befandt sig i bedste Sundheds Tilstand og den gode Forstaaelse imellem Spanierne og den engelske Garnison synes igien tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
De franske Kapere blive endnu ved at sværme omkring ved vore Kyster. J Forgaars blev et af vore Koffardiskibe taget lige for Seillys Havn. De spanske Kapere fra Havannah have ogsaa taget endeel af vore Koffardieskibe. Mod den forrige General=Gouverneur i Ostindien fremkommer man med mange beskyldninger over hans der førte Pragt og uhyre Ødselhed; man bebreider ham ogsaa, at han er Skyld i Krigen med de indiske Førster, som han har paatvunget at holde brittisk indiske Tropper i Sold paa deres egen Bekostning.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
En fransk Kaper, som havde 25 Officierer ombord, der vare bestemte i en politisk Mission til Persien, har i den persiske Havbugt angrebet den brittiske Chaluppe Victor uden at kiende dens Styrke, og blev efter nogle glatte Lag tvungen til at overgive sig. Officererne tilligemed Mandskabet paa Kaperen bleve bragte ombord paa Victor, og Kaperen derefter stukken i Brand. De sidste Breve fra Sir Home Popham melde, at han den 28de November har forladt St. Salvador, hvor han paa Klipperne mistede det ostindiske Skib Brittannia, som havde en stor Deel Penge og Sølvstænger ombord. Man bliver ved at paastaae, at Caper hans Bestemmelse. Den amerikanske Congres har udstedt en Bill, hvorefter enhver, som i aaben Søe eller i Havn vil presse amerikanske Matroser, bliver erklæret for Søerøvere og straffes med Døden.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Den franske Regiering seer ugierne, at de amerikanske Kiøbmænd blive ved al forsyne St. Domingo med alle Slags Fornødenheder, i hvilken Anledning Statsministeren Talleyrand har i forrige Aar overgivet en Note til den amerikanske Gesandt, General Armstrong. J Kongressens sidste Forsamling skal denne Sag have været under Overveielse. - Frankerig skal paastaae, at al Forbindelse hæves med Domingo. - Misforstaaelserne imellem Spanien og Amerika skal være billagte.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Hidindtil er endnu ikke fra vor Regierings Side gjort noget Skridt til Freds Underhandlinger med Frankerig. Stocks. 3 per Cent conf. 60 1/2 s.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Skrivelse fra Wien, den 26de Februar. I Gaar ankom en fransk Coureer hertil med vigtige Derescher. I Gaar sendte den engelske Gesandt en Coureer til London. Erkehertug Anton sender, som Høi= og Tydsk mester, Hr. von Ulrich i et vigtig Ærinde til Paris. De franske Tropper have endnu ikke rømmet Linz.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Efterat Keiseren havde givet den gl. danske Etatsraad von Eggers adskillige Privatandiencer, har Hs. Majestæt henviist ham med de ham overdragne Forretninger til Chefen for Lovcommissionen, Grev von Rothenhann. Man venter, at han med det første vil tilstille denne værdige Statsmand sine Forslag. Serviernes Overgeneral, Cjerny Georg, treffer mange Forsvarsanstalter mod den store tyrkiske Armee. Han agter, at trødre Schabach ved Storm, men vil formelig beleire Belgrad, hvorhen 10000 Mand af hans Tropper ere paa Marichen. Hans Artillerie bestaar af 40 Kanoner. Han har sendt den Erklæring til Semin, at det er hans Hensigt, at respeciere det østerrigske Gebert og leve i god Forstaaelse med vore Generaler.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Skrivelse fr. Nürnberg, den 27de Februar. Defranske Tropperi Ampach, omtrent 16000 Mand, have udbredt sig over hele Landet. General Dronet er Commandant i Fürth. J Formiddags ryktede en Afdeling udfra harth og blev indqvarteret ide Byer, som ligge her om kring Staden. En anden Afdeling besatte vor ForstadGostenhof. Alle Districter, som høre til Førstendømmet Skrivelse fra Haag, den 1ste Marts. En befrie Storm, der har raset paa vore Kyster siden den Bayreuth, ere hidtil blevne respecterede. 26de Februar og først lagde sig forrige Nat, har gjort stor Skade. J Forgaars jank 3 Skibe med hele Mandskabet ved Byen Scheveling. Hele Kysten er skiult af Vrag. At Hielp var umulig. Vor Gouverneur, General Bruet, blev 2 Dage ved Kysten. Raad=Pensionairen har for denne udviste Jver i Tienesten udnævnt ham til Generallieutenant. Den unge Grev Byland vovede sig med Livsfare ud i Bølgerne, men reddede kuns Liget af et Barn.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Skrivelse fra Glückstadt, den 3die Marts. Orcanen, der rasede her den 27de Februar, begyndte om Middagen Kl. 1 og var heftigst imellem 2 og 4. Glückstadt, har liidt meget derved, og Stadens betydeligste Næringsvei, Hvalfiske= og Sælhundefangsten, vil i Aar for det meste blive standset. De dertil udrustede store Skibe laae allerede paa Rheden og vare i Begreb med at afgaae til deres Bestemmelse, da Stormen begyndte at rase, rev dem løs fra Ankerne og Tougene, brækkede Masterne og kastede Skibene med strækkelig Heftighed mod Castellet og Havnens Barrierer. Her saae man dem i Nærheden i den største Nød, uden at kunne hielpe dem. Mandskabet holdt sig fast i Masterne og Tøngværket, alle, som vare blevne Rummet, omkom. Et Skib kantrede nær ved Castellet, et andet blev slaget i Stykker paa Pælene i Havnen, nogle andre strandede længer nede ved Brockdorff. Et engelsk Krusskib kom paa Strandet ved Freyburg, hvorved det leet stor Skade. Først da Stormentog af kunde man komme Mandskabet paa de i Havnen forliste Skibe til Hielp. Jmidlertid vare allerede 13 Mennesker omkomne paa 2 Skibe, og Tabet er maaskee endnu større. 6 af vore store Skibe kunne ikke løbe ud i Aar; 3 af de bedste maae ophugges. Endog inde i Havnen har Orcanen gjort stor Skade. Floden, der begyndte tidligere, sterg 12 Fod over sin sæd vanlige Høide, og dersom Orcanen havde varet længer, var Staden og Egnen her omkring bleven oversvømmet, da, Digerne kuns endnu vare nogle Fod høiere, end Bølgerne.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Skrivelse fra Leipzig, den 5te Marts. De offentlige Tidender melde, at de Deputerede som Frankfurt har sendt til Paris, ikke have udvirket nogen Forringelse i den forlangte Contribution af 4 Mill. Fr. Efter Forlydende overbringer Marquis Lucches i, der gaaer tilbage til Paris, Statsministeren Talleyrand en Ordensstierne, riigt besat med Brillanter, og MarschalDurog en kostbar Solitaire, samt Foræringer af stor Værdi til andre franske Statsbetienter.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren har givet den italienske Minister Mareschalchi, Statssecretairen Albini, Marschal Serrurier og 3 andre Marschaller den italienske Ordens Storkors.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Marschall Berthier har sendt Keiseren følgende Rustninger, som ere erobrede i Østerrig, Frands den Førstes, der blev erveret i Slaget ved Pavia, Carl den Niendes, Henrik af Guises, Carl af Meyennes, Angs, Frands og her rik Montmoreneye, Henrik Montpensters, Carl af Bourdons og Carl af Birons.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Et keiserl. Decret befaler, at Gaden des Orties, der løder langs med Louvres store Gallerie, skal giøres meget bredere. Nationalbygningerne i denne skulle nedbrydes og Grunden overlades under den Betingelse, at bygge efter er foreskreven Linie. Privatbygningerne skulle taxeres og inden 3 Aars Forløb kiøbes for keiserl. Regning til Nedbrydelse.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Keiseren her befalet, at der skal bygges en ny Bro ved Jnvalidernes Hotel. Dersom der ingen Actionairer findes dertil, vil han selv forstrække Pengene til Bygningen.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Præfecten i Angers har nylig forsamlet alle Læger, Saarlæger og Apothekere sammesteds hos sig, for at raadslaae med dem om et Dispensatoriums Oprettelse paa samme Fod, som de i Paris, Lyon og Brüssel. Alle Præfectens Forslag bleve antagne, et undtagen, der bestemte en Godtgiørelse i Penge. Alle paastode, at ville forrette Tienesten uden Betaling.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
General Marmønt vil, for at hædre sin i Chatillon afdøde Faders Minde, oprette en Stiftelse sammesteds for 25 Olvinger, som ere rødet i Chatilloner den i Nærheden liggende Bye Colombe og have opnaaet en Alder af 60 Aar, og enten ere sygelige eller ere blevne lemlæstede i Krigen.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Et Skib der er ankommet til en fransk Havn fra Cayenne, har iblant andet modbragt et Fad med Brødfrugt til Keiserinden. En af vore bedste komiske Digtere, Hr. Colind Harleville, er nylig død i sit 49de Aar.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Engelland. J Mill Prison befinder sig for nærværende Tid 2440 spanske Krigsfanger, hvoriblandt 79 Syge i Hospitalet og 591 franske Krigsfanger, hvoraf 48 Syge i Hospitalet.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Den forrige Gouverneur paa Trinidad, Oberst Picton er bleven dom skyldig i at have anvendt Tortur paa en ungCreolerinde paa Trinidaad.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Batavisk Republik. Postvognen, der gaaet imellem Dortrecht og Breda, er styrtet ned fra Diget ved Polders med 7 Passagerer, af hvilke en blev dræbt paa Stedet og de andre mere eller mindre farlig saarede.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Oculisten Demouis er kaldet til Haag fra Paris, for at consuleres angaaende Raads=Pensionairens Øiensvaghed. Alle, som holde Heste, der ikke bruges til Arbeide, maae nu betale aarlig 25 Gylden for een Hest, 70 for to, 95 fortre, 17 for fire o. s. v.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Preussen. Den russisk keiserl. Gesandt, Hr. Alopæus, har tilstillet Cabinetsministeren von Hardenberg det til St. Andreas Ordenen, som han forhen har faaet, henhørende Kors, samt den store Stierne, begge Deele rigt besatte med Brillanter.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Tydskland. En Officeer af Condes Corps, der i nogle Aar har levet i Angsburg af sin Pension, er nylig bleven arresteret og hans Papirer forseglede. Jtalien. J Departementerne Panaro og Crostole, har man Natten til den 12te Februar mærket 4 Jordskielv. De 2 første vare de stærkeste. Mange Huse lede saa meget derved, at de true med at falde ned.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Studenterne i Verona have samlet en Collect, for at betale de syge Soldater i Hospitalerne sammesteds 8 Dages Sold.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Kiøbenhavn den 10de Marts. Fire danske Skibe, have i Februar 1806 faaet latinske Søpas til de danske vestindiske Øer.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Af danske Skibe er i Novbr. Maaned f. A. ankommet til St. Croix: Skibet Conferentsraad Hansen, Capt Jens Hansen Rønne, fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
J denne Maaned er til Ancona ankommet 2 danske Skibe fra Engelland med Pilchards. Formedelst det strænge Forbud mod Udførsel af alle Sorter Levnetsmidler ligger Handelen i Ancona næsten aldeles stille. Dette Udførsels=Forbud er til stor Skade for de dertil ankommende danske Skibe, da de nu der aldeles ikke kunne holde Fragter. Fra Civitavecchia er nu ogsaa Udførselen af Levnetsmidler bleven forbudet.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Til Smyrna er nylig ankommet et dansk Skib ved Navn: De tvende Venner, Cart. Olut Jacob Roulose. Et anden dansk Skib, der var bestemt til Livorne, har formedelst Modvind maattet indløb til en der i Nærheden liggende Havn, hvorfra det vil hidkomme, saa snart Vinden tillad det. Begge disse Skibe skulde Livorno indtage Vare til Holland. Da de danske Skibe upaatvivlelig ville finde her meget fordeelagtige Fragter, en det at formode, at der snart til ankomme flere Skibe under dette Flag. Et dansk Skib ved Navn: Der junge Christian, Capt. Møller, der var bestemt til Algier, er der i Nærheden bleven overfalden af en heftig Storm hvori det blev læk og maatte indløbe til Palerme, for at losse og repareres; Ladningen er ogsaa bleven meget beskadiget.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Efter den tabellariske Aste, indsendt til Cancelliet fra Justitiarius i Høiesteret over Antallet af Forbrydere i Danmark, Norge og Colonierne, som i bemeldte Ret for Aaret 1805 ere dømte skyldige i større eller mindre legemlig Straf, var deres Antal i alt 204, hvoriblandt 25 vare Udlændinger. Forholdet i Henseende til Folkemængden bliver omtrent som 2 af 10000 og giver ikke allene et Resultat til Fordeel for National-Caracteren, men tiener endog til Beviis om, at et godmodigt Folk ikke fordærves ved mild Regiering, og milde Love.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Skibet Christianshavn, som føres af Capitain Svend Wilhelm Ørgaard, bestemt herfra til China eller Jndien, er medgiven Capital i Contanter og Vare af Beløb den Summa . . Rd. 517800 eller for 10 Deel i Compagniet . Skibets Casque med Jnven. . . . . . . Rd. 107 31. tarie koster Compagniet = 102000 . - og Udredningen deraf til Søes beløber = = 24000 - alt Rd. 643800 eller Rd. 1341.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Søndagen den 23de Marts bliver det sidste Bal en Alas que paa det Kongelige Hoftheater.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Capitelstaxten for 1805 er for Lolland og Falsters Stift, sat saaledes. Aalholms og Mariboe Amter: Hvede 9 Rd. 11 s. Rug, Rd. 44 s., Byg 4 Rd. 58 s., Havre 2 Rd. 76 s., hvide Erter 6 R. 34. og graae Erter 6 Rd. 1 s. Td. Halsted Amt: Hvede 9 Rd. 35 s., Rug 7 Rd. 47. s., Byg 4 Rd. 44 s., Havre 2 Rd. 88 s., hvide Erter, 6 Rd. 47 s. og graae Erter 6 Rd. Td. Nyekiøbing Amt : Hvede 8 Rd. 60 s., Rug 6 Rd. 58 s., Byg 4 Rd. 37 s., Havre 2 Rd. 58 s., hvide Efter 5 Rd. 91 s. og graae Etter 5 Rd. 70 s. Td.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
I det kongelige medicinske Selskabs Forsamling, den 27de Februar, forelæste Hr. Doct. Lystbergen Afhandling. de romitne nar gatione indreta (lance Søelye. Vagtskibet til Sundet, Fregatten Frederichsværn, er under Capt. Rothes Commando lagt ud igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Søe-Commanden, som Vagtskibspost her paa Rheden er ogsaa i Dag lagt ud paa Batteriet tre Kroner.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
Fra den 8de til i Dag er indkommen: En liden Jagt af Christiansand, som føres af Capt. Øssel Walliver fra Granville med et Partie nedlagt Østers og Punder. Udgaaen: Capt. A. H. Hels af Flensborg, til Bourdeaux med Ballast.
Berlingske Tidende, 1806-03-10
I Dag er Bryggergaarden No. 55 i store Kongensgade solgt til General=Krigs-Commissair von Schmidten for 22015 Rd.