Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-11-03
J Frankfurt, hvor man producerer politiske Efterretning er saadant, som de kunne passe til Kiøbmændenes Lomme, har man nyelig havt Fredsrygter; men som ikke lade sig bringe i Harmone med det her fortalte. Saaledes berettes der, at Divanet skal have afgivet et meget fredeligt Svar paa Ruslands Replik, og om Fyrsten af Mesternichs Reise til Hannover bemærker Journal de Franksort at da England og Østerrig have det samme Formaal, nemlig at vedligeholde Freden, saa er det ogsaa naturligt at de maae anvende de samme Midler; men den Franske Moniteur har begyndt at istemme en ganske anden Tone. Den tilstaaer vel at Grækernes Sag i Moldau kan betragtes som reent forloren; men i det egentlige Grækenland har Jnsurgenterne to Fordeele. Deres Hovedstyrke bestaaer i den Flaade, som Øerne have udrustet, og for det andet er Beleiringen for Janing en meget gunstig Omstændighed for Grækernes Sag, skulde Atti overvinde sine Fiender saa kan man kun forudsee lutter Vanheld for det Tyrkiske Rige; men siger Moniteuren, hvilket Udfald denne store Kamp saa vil faae, som saa levende beskiæftiger og interesserer Gemytterne, saa kan man dog ikke tvivle paa, at Grækernes Sag vil tilsidst komme under de civiliserede Nationers Beskyttelse, det maa nu skee paa hvilken Maade det vil. Det er i det mindste vore Ønsker og Forhaabninger. Men deraf følger ju ikke at Græterne som Nation ville blive unddragne, fra det Ottomanniske Herredømme. Unægtelig vil Fremtiden, som fører et hvert Fork til sin naturlige Bestemmelse, igien give Grækerne en National Tilværelse. Det er mærkværdigt nok at i de Efterretninger man havde fra Constantinopel over Wien, siges, at man intet veed om den Tyrkiske Flaades Skjebne, men derimod at Grækerne have indtaget nogle Fæstninger i Morea. Derimod hører man fra de Joniske Øer noget om det som denne Flaade foretager sig. Den er nemlig afseilet fra Zante, og ankommen til Patrasso. Admiralen Padrona Bey skal have forsikkret Commandanten paa Zante, at han skal ikke have havt nogen Fægtning med den Græske Flaade. (Dette er meget begribeligt, da den Afdeling, som Padrona Bey anfører, ikke er kommen i Fægtning; men hvor er Overadmiralen Cara Ali bleven af med den øvrige Deel af den Tyrkiske Flaade?) Nu har man vel meget ufordeelagtige Efterretninger for Grækerne fra Corfu. Jfølge hvilke Tyrkerne skulle have brændt endeel Græske Skibe, have trukket den Ægyptiske og Tunesiske Escadre til sig, og vente paa Escadrene fra Algier og Tripolis, det hedder at man ikke taler mere omden Græske Flaade, og endelig at Tyrkerne skulle være landede paa 2 Steder i Morea, hvoraf det ene er Coron, og have anrettet der skrækkelige Ødelæggelser; (men alle disse Efterretninger grunde sig blot paa et italiensk Blad, og ere lutter Usandheder; thi for det første er Coron efter de Græske Bulletius for længe siden erobret af Grækerne; for det andet strider det mod Englands Grundsætninger at tillade de Barbaresiske Skibe at opholde sig i de levantiske Farvande, for det tredie tier den Østerrigske Jagttager aldeles derom, og endelig har man nu over Triest en splinternye Efterretning fra Zanteaf 2den October, som melder, at den Græske Flaade, efterat den har forstærket sig paa Øerne i Archipeler med Forfriskningsmidler og Munition, har 200 Skibe stærk, viist sig foran Havnene ved Patrasso- og Coron, hvor den Tyrkiske Flaade har begivet sig hen. Grækerne skulle være forsynede med Brandere. – Det er udisputeerligt at Tyrkerne ere blevne slagne i Macedonien; thi Sultanen er bleven misfornøiet med den nærværende Gouverneur, formedelst de Vanheld han har havt, og har udnævnet Ebul Cabul Mohamed Pascha til Statholder i hans Sted. – Chorschid Pascha som beleirer Janing, har faaet en Forstærkning af 8000 Mand, og fø ger nu at redde Staden Lepanto der er indsluttet af Grækerne. – Jfølge den Franske Consul Russins Beretning, som har taget Flugen fra Akre i Syrien, da Paschaen tragtede ham efter Livet, fordi han vilde tage Munkene paa Bierget Carmel under sin Beskyttelse, blive i Damask og Jerusalem mange Christne myrdede. – Den bekiendte tappre Jordaki er ikke død. Han laae syg og saaret i Klosteret Sek, da det blev erobret, og er bragt til Constantinopel. Tyrkerne samle mange Tropper i Moldau, og skulle begaae der de uhyreste Grusomheder. De have stukket Øinene ud paa en Præst paa 73 Aar, og slaaet ham levende, 13 andre Præster og 75 Hetærister ere blevne levende brændte paa et Baal.