Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-06-09
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Paa Børsen i Paris var d. 29de f.M. en telegraphisk Depesche opslaaet af følgende Jndhold: "Jnfant Sebastian rykkede d. 24de ind i Huesca (i Aragonien, nordost for Saragossa). Samme Dag blev han angreben af Jrribarren, som bibragte ham et Tab af 400 Md., men trak sig derpaa tilbage til Almudevar, hvor han stod endnu d. 25de, medens Jnfanten ogsaa paa sin Side holdt sig rolig i Huesca. Brigade General Henin, som commanderede det christiniske Cavalleri, faldt i Træfningen, og Jrribarren selv blev saaret. Buerens var d. 24de rykket indi Saragossa med 3000 Md. Jnfanteri og 300 Ryttere; man meente, han skulde afløse den saarede Jrribarren." Allerede den Omstændighed, at Fienden blev i Huesca, men at Jrribarren trak sig tilbage, maatte opvække Formodning om, at Træfningen d. 24de ikke var heldig for Christinerne, og en senere Depesche kalder reent ud Jrribarrens Angreb mislykket. Den berigtiger tillige den tidligere Efterretning derhen, at det ikke er General Henin, som er falden, men den bekjendte Don Diego de Leon, der forrige Aar udmærkede sig i Træfningen ved Villa Robledo. Fremdeles beretter den, at Buerens havde d. 25de forladt Saragossa, forat forene sig med Jrribarren, og at den carlistiske Expedition endnu d. 26de stod i Huesca, hvorden havde forskandlet sig. Af flere endnu senere telegraphiske Efterretninger er Hovedindholdet følgende Den carlistiske Expedition brød d. 27de og fra Huesca og marscherede mod Barbastro, samme Dag rykkede Christinerne ind i Huesca: d. 27de, om Eftermiddagen, kom Carlisterne til Argues og syntes at ville lade Barbastro ligge til Høire, for ved Naval at passere Cenca; Christinerne rykkede ligeledes fremad og holdt sig paa hines høire Flanke: Træfningen d. 24de var meget blodig; Jrribarren er død af sine Saar, Fremmedlegionen, som tog virksom og hæderlig Deel i Slaget, mistede Oberst Conrad. Det synes saaledes ikke at være D. Carlos's Hensigt, at gaae over Chro, men at trænge mod Nordost ind i Catolonien, og de christiniste Feldtherrer havde skabet deres egen Sag, idet alle deres Bevægelser i Hovedsagen ere gaaede ud paa at hindre Carlisterne Overgangen over Ebro. Under alt dette stod Espartero 12 Dage i Træk med sine 20000 Md. ørkesløs ved Hernani, uden at agte paa Evans's og Wyldes indstændige Begjering om, at han skulde rykke frem, indtage Tolosa og komme Jrribarren til Hjælp. Først erklærede han, at han havde Mangel paa Levnetsmidler. Da disse inden 24 Timers Forløb vare bragte tilveie, saa fattedes ham Munition. Da han efter 6 Timers Forløb var bleven forsynet dermed, krævede han Trosheste og Muulæsler, og da ogsaa denne Mangel i muligst kort Tid var afhjulpen: saa erklærede han endelig, at han ikke kunde bruge Jernet fra Provindsen Guipuzcon til Hestebeslag, men at han maatte forsynes med Jern fra Frankerig. Medens han saaledes nølede, bragte Gubelalde 2000 Md. sammen i Tolosa, og Zarategui og de andre tilbageblevne Carlisthøvdinger i Navarra besatte i god Rode stærkeste Passer. Jfølge de nyeste Efterretninger lader det dog til, at den carlistiske Expeditions Fremgang i Catalonien har opstrækket Espartero af Søvnen og foranlediget ham til at sætte sig i Bevægelse mod denne Provinds. Ved Andoin søgte Carlisterne forgjeves at opholde ham, og efter en haardnakket Træfning rykkede han den 29de, om Aftenen, ind i denne By. Det er ogsaa det Raadeligste, at han og hans Medcommanderende skynde sig med at udrette noget Afgiørende; thi i et Cortesmøde d. 24de Mai erklærede Hr. Calatrava, at Regjeringen vel endnu for den næste Maaned var i Stand til at sørge for Troppernes Underholdning og bestride Krigsomkostningerne; men med Udgangen af Juni vilde alle Hjælpekilder i den Grad vare udtømte, at det var nødvendigt at bemyndige Finantsministeren til at sælge Kirkernes Guld- og Sølv-Kar, for paa denne Maade at faae Midler ihænde til Fædrenelandets Forsvar.