JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Naar Troclovelse er holdet, skal Præsten i det Sogn, hvor Fæste=Qvinden opholder sig, næste Søndag lyse til Efteskab af Prædikestolen, paa den i Ritualen anbefalede Made, hvad enten de Troclovede det begierer eller ikke, og nader trende Gange er lyst af Prædikestoelen, skal Bryllupp være fuldbyrdet inden den slette Søndag derefter, den Sø dag iberegnet, paa hvilken den sidste Tillysning skeete. Sognepræsten i det Sogn, hvor Tillysningen af Prædkestoelen er skeet, skal have Jndseende med, at Brylluppe inden den anbefalede Tiid fuldbyrdes; skeer det ey, skal ha kalde de Troelovede for sig, og i sine Medhielperes Overvrelse tilspørge dem, hvorfor Brylluppet en er fuldbyrde, skulle de da begge være etnige udi at forlange Troelovelsen er hævet, da skal saadan deres Begiering indføres i MinisterinBogen, og af dennem underskrives, om de kan skrive, hv ey, tegner Præsten deres Navne med paaholden Pen, og Præsten selv og Medhielperne tillige underskrives, og skeTroelovelsen da saaledes være ophavet, og tillige af Præditstoelen næste Søndag bekiendtgiøres, at disse Troelovede have med fælles Samtykke ophævet deres indgaaede Troelovelse, og maae da disse ingen Sinde indgaae enten Troelovelse eller Egteskab med hinanden, uden Hs. Majestæts egen allernadigste Dispensation. Skulle de derimod enten begge eller en af de Troelovede for lange Udsettelse af Bryllupret, da maae saadan Udsettelse i ke tillades, men den eller de, som sig vægrer Brylluppet er holde, skal give 1 Rdlr. Mulct til Sognets Fattige for hver Uge Brylluppet udsættes, hvilken Mulct af vedkommende Stedets Foged inddrives paa Præstens Anmeldende uden siregaaende Lov og Dom, skulle Brylluppet endnu i 4 Uge derefter ikke være fuldbyrdet, da melder Præsten det til Beskoppen, som efter nøyagtig derover indhentet Underretninom Aarsagen, haver at indsende det med sin Betænkning : Hs. Majestæts Danske Cancellie. Skulle den ene af de Troelovede erklære sig at have grundet Aarsag til at paastaae Troelovelsen ophævet, efter de Aa sager, som i Danske Lovs 3 Bogs 16de Cap. og Norske Lov 3 Bogs 18de Cap., er anført, da skal Sogneprasten see i dennem at forlige, men kan det ey skee, da skal den, sor troer sig til saadan Søgsmaal berettiget, udtage Stevnininden 14 Dage; giør den det ey, da forholdes dermed efter foregaaende 4de Artikel. De Troelovede maae en flytte til hinanden og boe under Tag sammen, forinden Brylluppet er holden; de som hand le herimod, straffes, som for fortillig Sammenlere. Hvad Adelen og de lige med Adelen privilegerede angaaer da forholdes herefter med deres Troelovelse eller Ja=Old som hidtil.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 24de Februarii er den hidtil værende Auditeur ved Artillerie=Korpset Frederich Susemihl beskikket til Amtsforvalter i Rethwisch.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 26de Febr. er den hidtil værende Underrets=Advocat Georg Wilhelm Feddersen i Slesvig allernaadigst beskikket til Ober= og Landrets samt Regierings Advocat i Hertugdom merne. Kammerraad Frantz Dræbye beskikket at være Committeret i Oeconomie= og Commerce Collegio.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 3die Martii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket til Hederidere i Hertugdommet Holsteen følgende hidtil værende Førster: Usinger til Hederider i Amtet Trittau, Volrath i Pløen, Strikke i Ahrensboek, Junge i Travendahl, Dresler i Nethwisch, Boden i Reinfeld, Struver i Rendsborg; og til Skovfodder sammesteds, nemlig: i Amtet Trittan Nicolaus Hinrich Hofmester, Jens Wilhelm Russel, Jacob August Priess, Christop Gulek; i Amtet Segeberg Johan Lobeck, Georg Ludwig Hagen, Henrich Hansen; i Amtet Rendsborg Hans Friderich Haar, Jørgen Møller Rheinlænder, Peter Kruse, Detlef Ohrt, Reimer Lucht til Haneran, Hans Lohse til Drage; i Amtet Bordes holm Andreas Hansen, Wulf Abraham Nettzler; i Amtet Neumünster Johan Christoph Schnepel; i Amtet Pløen, Johan Hinrich Ohrt; i Amtet Rethwisch Detlef Heinrich, Schumacher.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 4de Martii er Hr. Conferentsraad Holmskjold een stemmig udvalgt til Æres Medlem af Maler=Billedhugger, og Bygnings=Academiet.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 5te Martii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Conferents- og Regieringsraad Henrich Friderich Eggers Glückstad til Vice Canceller i Hertugdommet Holsteen; ligeledes Cancellie- og Regieringsraad, Matthias Feldmand, Cancellie og Regieringssecretair, Johan Jacob Ewald, samt Borgmester, Stadssecretair, Regierings- og Oberretsadvocat Johann Moriz Brüning i Glückstad, til Justitsraader. Capellanen ved Frue Kirke i Odense, Hr. Henrich Jespersen Clementin allernaadigst beskikket til at være Sognepræst udi Rødbye og til Anneret Ringsebølle i Lolland.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Studiosus Jens Høst Birch confirmeret at være adjungeren. de og succederende Sognepræst for Hornum, Hylleborg og Flesberg Meenigheder i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 6te Martii er General=Major og første Deputered i det Kongel. Generalitets- og Commissariats Collegio, Hr. Hans Adolph v. Ahlefeldt, Ridder, beskikket til General=Lieutenant af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 9de Martii har det behaget Hs. Kongel. Høihed Arveprinds Frederich naadigst at udnævne Sin Hof=Chef, Kammerherre Lowzow til at være Marechal ved Høistsammes Hof.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 10de Martii er Fuldmægtigen i Gen. Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio danske Secretariat, James Feddersen allernaadigst udnævnt til ligeledes at være Revisor ved benævnte Collegium.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 12te Martii har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Commerce= og Fabriqve=Intendant, første Borgemester Georg Bruun i Slesvig, til Etatsraad. Provst og Sognepræst Mag. Christian Engelstoft beskikket til Sognepræst for Wilve, Ove og Walsgaard Meenigheder i Viborg Stift.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Samme Dag er Sognepræsten for Wissenberg Meenighed i Fyen, Hr. Friderich Gruner allernaadigst beskikket til Consistorial=Raad. Capellan Hr. Mogens Christian Lind beskikket at være Sognepræst for Gislum og Tistrup Meenigheder i Viborg Stift. Procurator Peter Boll Wiet forundt Bevilling at være Procurator for Høieste Ret. Under Dato Christiansborg Slot den 12te Martii har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Forordning, af følgende Jndhold: At, da Hs. Majestæt er kommen i Erfaring om, hvorledes Overdaadighed i Bondestanden paa nogen Tiid haver tiltaget, saavel i Hs. Majests. Rige Danmark som Norge, deels i Mad og Drikke deels i Klædedragt, saa at Bønderne ikke lade sig nøye med de Ting, som Landet; frembringer, men skal paa sine Steder være oppige med Viin og Caffe og Klæder af fremmede Tøyer at bruge, hvorved denne Stand forarmes og Pengene til fremmede udgaaer af Landet. Og Hs. Majestæt, til at forekomme Overdaadighed overalt i Hs. Majestæts Riger og Lande, har ladet udgaae Hs. Majestæts allernaadigste Forordning af 20de Januarii sidst. leden, saa har Hs. Majestæt og til at forebygge slig skadelig Ødselhed i Bondestanden hermed allernaadigst villet byde og befale. Til Bonde=Bryllupper, hvorunder tillige skal forstaaes, Fæste Møllere og Kroemænd, maae ey være mere end 32 Personer af begge Kiøn, unge og gamle, Brud og Brudgom, deres Forældre, Slægt og Venner med indbegrebne; der maae ey gives mere i det høyeste end 4 Retter Mad, og maae aldeles ey hverken Viin eller Caffe der forbruges; skulle nogen sig herimod forsee, da skal Brudeparret betale i Mulct 2 Mk. for hver Person der meere er til Brylluppet end de fornævnte 32 Personer, og skal Sognefogderne i Danmark og Lehnsmændene i Norge hermed have Jndseende, og strax melde det for Herreds- og Birkefogeden eller Sorenskriveren, som, efterat Sagen Gieste Retsviis er undersøgt og rigtigt befunden, dømmer Brudeparret i den fornævnte Mulct, den halve Deel af Mulcten til Sognets Fattige og den anden halve Deel til Sognefogeden og Lehnsmændene, eller hvem anden der er Angiver, naar disse ey ere det, hvilken Dom sendes Amtmanden til Approbation, og naar den er erholdet, kan samme uden videre Appel exequeres. Dersom til noget Bondebryllup enten skulle gives meere end 4 Retter Mad, eller bruges Viin og Caffe, da skal Brudeparret derfor betale i Mulct 8 Skilling for hver Person som er til Brylluppet, hvormed Sognefogeden og Lehnsmændene have Jndseende, Ca saaledes som foran er sagt, og deeles denne Mulct da paa samt me Maade.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Ligeledes skal og al Viin og Caffe være forbuden ved Barseler, Børnedaab, Kirke=Gang og Liigfærd, og maae i saa Tilfælde ingen Mad gives uden til Udenbyes-Folk, alt under Straf af 1 Rdlr. for hver Gang herimod handles, med hvilke Bøder det forholdes som tilforn sagt er, ligesom der i øvrigt ingen Sammenkomster ved slige Leyligheder maae være, saa vil Hs. Majestæt og, at al Caffe=Drikken blandt Almuen paa Landet skal være forbuden. Jntet Bonde=Bryllup maae holdes mere end een Dag dog tillader Hs. Maj stæt, at 16 af Bryllups=Giesterne maae 2den Dagen komme tilsammen om Aftenen Kl. 6 og dandse til Midnat, dog uden at maae sættes til Bord.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Dersom noget Bonde Bryllup skulle holdes meere end een Dag, da skal Brudeparret betale en Mulct fra 2 til 20 Rdlr., som Amtmanden fastsætter uden videre Appel for hver Dag Brylluppet holdes meere end een Dag, og skal saavel Sognefogderne som Lehnsmændene hermed have Jndseende, da Bøderne deeles paa den i 1ste §. anførte Maade, ligesom det og med Executionen saaledes forholdes.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Jngen af Bondestanden paa Landet ung eller gammel, gift eller ugift, maae bære andre Klæder end af hiemmegjort Tøy, som Vadmel, Værken og andet deslige; Qvindfolkene maae aldeles ey bære Silketrøyer eller Skiørter, eller Silke=Tørklæder, dog maae de bære en Silkehue, og Trøye og Skiørt af Kram=Tøy, og Bønderne ligeledes bære en Trøye eller Vest af Kram Tøy, og skal Sognefogederne og Lehns mændene enhver for sit Sogn og District hermed have Jnd seende. Skulle nogen Bonde, Mandfolk eller Fruentimmer herimod handle og fremkomme enten i Kirke til Offers til Bryllup, eller i nogen anden Forsamling, anderledes klædt end her anordnet er, da bøde den Person for hver Gang hans Brøst saaledes findes 16 Skilling Dansk, den 1/4 Deel deraf til Sognefogederne og Lehnsmændene, og de øvrige 3 Dele til Sognets Fattige, hvilke Sognefogederne og Lehnsmændene oppebærer, og de tre fierde Deele deraf til Sognets Fattig=Casse betaler. Men skulle de Skyldige ei i Mindelighed ville betale, da melde de det for vedkommende Herredsfoged, Birkefoged eller Sorenskriver, hvilke dermed omgaaes som i 1ste Artikelsagter; og skulle nogen for slig Brøde tvende Gange være mulcteret og lade sig 3die Gang finde i saadan Brøst, da skal den Person, andre til Exempel gaae sidst til Offers, naar hele Meenigheden har offtet, med mindre han eller hun forandrer sin Dragt og ikke lader sig see meere i forbudne Klæder, hvilket Sognefogederne, Lehnsmændene og i fornøden Tilfælde Hs. Majestæts Fogeder have at holde over Denne Hs. Majestæts Forordning skal oplæses 2 Gange om Aaret af Prædikestoelen, den anden Søndag efter Advent og den første Søndag efter Trinitatis, da de som det Aar have betalt Bøder navnligen oplæses, da Præsten tillige forklarer hvorfor dette er befalet, og hvormeget denne Befalings Efterlevelse er til Almuens eget sande Beste.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Under Dato Christiansborg Slot den 17de Martii har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Forordning, af følgende Jndhold: At ligesom Hs. M. i den for Hs. M. Rige Danmark under 13de Jan. d. A. udgivne Forordning, angaaende Consumtions-Erlæggelsen og Tilbagegivelsen af indenrigske consumtionsbare Vare, have villet see Handelen, og Omsætningen med disse Vare, paa bedste Maade jo meere, og meere lettet og befordret, saa har Hs. Majestæt paa samme Tid taget denne Sag i nøie Overveielse for Hs. Majestæts Rige Norge. Det er da befundet, at ligesom i Danmark, saaledes og Norge, kunne de Besværligheder, der møde ved den nu værende Indretning, som Placaten af 20de Dec. 1779 har indført, for største Deelen hæves, og den indenlandske Handel og Omsætning, meere end hidtil skeet er lettes og befordres, naar det til Regel antages; "At Consumtionen af indenrigske Vare bør af Jndføreren erlægges ved enhver Jndførsel i de consumtionspligtige Steder, og tilbagegives ved enhver Udførsel af disse Steder til den, som udfører dem, uden Forskiel, hvorhen de føres, og uden at det behøves at bevises, enten naar de ere indførte, eller naar Consumtionen er betalt., Og da nu denne Regel i ovenmeldte Forordning er lagt til Grund for Consumtions=Gotgiørelser for Fremtiden i Danmark, saa vil Hs. Majestæt og, at Overeensstemmelse hermed skal, fra denne Hs. Majestæts Forordnings Bekiendtgiørelse, af og indtil videre, følgende Orden være fastsat for Consumtionens Erlæggelse og Tilbagegivelse af indenrigske consumtionsbare Vare i Hs. Majestæts Rige Norge.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Naar nogen til Lands eller Vands til noget consumtions pligtigt Sted indfører nogen Slags indenrigs Vare, hvoraf Consumtion svares bør, og om hvilke ikke i den følgende 5te Art. anderledes er bestemt, da skal Consumtionen der ved Jndførselen, ogsaa fra Hs. Majestæts Hertugdømme, er lægges efter Consumtions=Tariffen, eller de Forandringer derudi maatte være gjorte eller herefter giøres, og under den Straf, som Hs. Majestæts Anordninger for Consumtions svig fastsatte. Herefter udstædes eller antages altsaa ikke, (undtagen for indenrigsk Kornbrændeviin efter næstfølgende Artikel) saadanne Passeersedler, som forklare, at Consumtionen af Varene, hvorved de følge, er paa et andet Sted, betalt, men af Varene svares Consumtion, som meldt, i ethvert consumtionspligtigt Sted, hvor de indføres, da der forudsættes, at hvis de forhen have betalt Consumtion er den efter bemeldte næstfølgende Art. gotgjort ved Udførselen. Med Erlæggelsen af Formaalings-Afgifterne for Kornvare forholdes efter det som hidtil anordnet er. Naar.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Hvad Skibs=Provisioner af indenrigs consumtionsbare Vare angaaer, da maae samme, naar de andensteds fra forskrevne ankomme til det consumtionspligtige Sted, hvor Skibet er beliggende, frit passere ind til Oplag, for at udføres med samme eller og strax igiennem Byen ligge til Skibet selv, dog at de ogsaa da behørigen angives; men naar de indkiøbes eller anskaffes paa det consumtionspligtige Sted selv, hvor Skibet ligger, da gotgiøres derfor ved Skibets Udgaaende Consumtionen paa samme Maade og i samme Orden, som i det foranførste er bestemt for indenrigske consumtionsbare Vare, naar de ellers søeværts udføres. Derimod skal ved Skibenes Jndgaaende til consumtionspligtige Steder den Skibsprovision, som fra Reisen er overbleven, enten paa Toldboden oplægges til Udførsel uden Consumtions Gotgiørelse, eller og Consumtionen deraf ved Indgaaende betales: dog tillades det i sidste Fald, at ethvert Skib maae beholde deraf saa meget consumtionsfrit, som Hs. Majestæts Consumtionsbetiente kunne skiønne at være tilstrækkeligt for Skibets Mandskab under Udlysningen og Jndladningen. Saavel ved Inde som Udgaaende angives Skibsprovisionen ellers særskilt for sig, uden at blandes med Ladningen. De Skibe, som fare paa Ost- og Vestindien samt Guinea, nyde den dem tilstaaende Gotgiørelse efter Mandskabets Antal, men derimod ingen Consumtions Gotgiørelse for deres Skibsprovisioner.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Fra den Tid af, da denne Hs. Majestæts Forordning ved dens Bekiendtgiørelse træder i Kraft, ansees altsaa Placaten, angaaende Consumtionen af indenrigske consumtionsbare Vare af 20de Dec. 1779, som gandske og aldeles ophævet, hvilket og gielder om andre Anordninger og Foranstaltninger, som nu ved denne Forordning anderledes ere bestemt.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Hvad fremmede Vare, hvoraf Consumtionen beviislig forhen paa et Sted er betalt, angaaer, da skal det forblive Ca De til Forved forrige Anordning, hvorefter saadanne Vare ved Jndførselen paa et andet Sted skulle være frie for Consumtion, naar den behørige Rigtighed for, at den forhen er betalt, derhos følger.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Den 19de Martii er Sognepræst Hr. Otto Fabricius confirmeret at være Præst ved Waysenhuuset i Kiøbenhavn. Studiosus Jørgen Lund Lachendorph ligesaa at være adjungeret og succederende Sognepræst for Ringe Meenighed i Fyen. Skibspræst Hr. Martin Deichman Hammer beskikket at være residerende Capellan i Saxkiøbing og til Annexet Maibølle.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Under Dato Christiansborg Slot den 24de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Plakat af følgende Jndhold: At, Hs. Majestæt allernaadigst har fundet for got, at forlænge den Tilladelse, som ved Plakaten af 11 Nov. f. A. er givet for fremmede Kornvares Jndførsel til de søndenfieldske Stifter i Hs. Majestæts Rige Norge indtil indeværende Aars Udgang. Det skal altsaa være tilladt, at i det gandske indeværende Aar maae fremmed Rug, Byg, Havre og Havremeel indføres til bemeldte 2de Stifter, imod modereret Told 15 Skilling pr. Tønde uden Forskiel hvad enten det føres med fremmede eller med indenlandske Skibe. Denne Hs. Majestæts Villie, som Høistsamme allerede har ladet de Handlende i de søndenfieldske Stæder ved Hs. Majestæts Stiftamtmænd bekiendtgiøre, giver Hs. Majestæt end ydermere herved alle og enhver til Efterretning til kiende.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget at beærmed Dannebroge Orden følgende Herrer: Hs. Excellence Hr. General=Lieutenant Franz Christian von Zepelinn, Oberst over det tredie Syndensieldske Dragon-Regiment; Hr. Conferents=Raad Henning Friderich Seelhorst, Amtmand i Pløen; Hr. Kammerherre Greve Detlev Carl Rantzau, General=Major af Jnfanteriet og Oberst for Dronningens Liv-Regiment; Hr. Kammerherre Hans Gustav Lilien skiold; Hr. Kammerherre Valentin Wilhelm Hartvig Hvitfeldt, General=Major og Oberst for det 2det Aggershuusiske Jnfanterie-Regiment; Hr. Kammerherre Gustav Gothard Blücher Landfoged til Bredsted; Hr. Contre=Admiral Anthon Nicolai Fontenay, anden Deputeret i Admiralitets Collegio; Hr. Kammerherre Jver Rosenkrantz Levetzau, Assessor udi Høieste Ret; Hr. Kammerherre og Hovmester Ludwig Linnstow; Hr. General=Major Jobst Gerhard Scholten, Oberst over det Holsteenske Jnfanterie=Regiment; Hr. Kammerherre Hans Henrich Schilden, anden Deputeret i Finants=Collegio og Rentekammeret; Hr. ConferentsRaad Christian Gottfried Carstens, Vice-Cantzler i den Gottorfske Regiering.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Pommersk Bøg Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. Holsteensk Bøg Dansk Td. 3 Rd. 1 a 2 Mk. s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk. Jydskenkelt. 7 Rd. 3 Mk. Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. 1 Mk. s. Tran Tønden = 17 a 18 Rdlr. Fyensk 7 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 5 Mk. 4 s. Salt. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Siellandsk Td. Rd. Mk. Norsk Tønden 4 Rd. a Rd. Mk. Birt. 2 Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 4 Mk. 4 s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 6 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Spansk Td. 5 Rd. 2 Mk. Malt Tønden. 3 Rd. 2 Mk. Engelsk 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Havre Td. 2 Rd. a 2 Rd. 8 s.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Fransk = Torve Jndvaanerne. Gryn Td. 8 Rd.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Boghvede Gryn Td. Viine. Brænde. 7 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
En Ahme Rhinsk Viin 60 a 65 Rdlr. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Erter Td. 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Fede Val uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Et Læs Tørv. 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Jslands salted LammekiEt Oxehov. rød Viin. 56 a 70 Rdlr. i Kul Tønden, 6 Mk. Rd. Mk. uden Rigs 38 a 50 Rdlr. Flesk røget Lispd. a 13 Mk. s. Forring. Et Oxehov. Fransk Viin 43 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Oste Fyenske Skpd. uden Rigs 23 a 24 Rdlr. Dito mindre. Holsteenske Skpd. 16 Rd. 3 Mk. 3 Rd. Mk. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. 36 a 400 Rd. Halm et Læs. 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Smør Fyensk Td. 75 a 78 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Siellandsk Td. Rd. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Holsteensk Td. 36 a 40 Rd. Høns og Fiederværk. Tælle Lispd. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Humle, Kalkonske gamle Parret 4 Rd. 2 Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Brunsviger) Skpd. 90 a 92 Rdlr. - unge Parret. 3 Rd. 4 Mk. Garleber. 76 a 78 Rdlr. Capuner fede et Par Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Bergens Fisk Skp. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd., mavre et Par Mk. - s. Graasen salted Td. Rd. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Høns gamle Parret. 5 Mk. s. tor Skpd. 10 a 11 Rd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens unge Parret 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Klipfisk Skpd. Rd. Reen Hamp Skpd. 28 a 30 Rd.) Bonitet, Kyllinger et Par Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Norsk Torsk salted Td. a Rd. Ænder et Par Brænde. Favnen. Mk. t.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Jslandsk Td. a Rd. Duer et Par Mk. s. Jslandsk tør Fisk Skpd. 28 a 30 Rd. Pommersk For Rd. Mk. Æg en Snees = defangsten, og ved samme erholdet 7 Fiske, og 32 Tønde Tran; til samme Næringsvey des meere at opmuntre, er hee tillagt en Belønning af 10 Rdlr. Alle disse Præmier ka mod attesterede Qvitteringer afhentes hos Selskabets Cas rer Hr. General=Auditeur Collin i Trondhiem.
Berlingske Tidende, 1783-03-01
Avertissements. J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. War dall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 RdlrpaSkrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Tri papiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans Troste Grunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestædkan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat P. T. Wandall for 8 s. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemieller, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres So tog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskow, Doctor i Lægekonsten Kongel. Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qvær huset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske med dicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg=Gaden No. 230, paa alle Børsen Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-03-03
lisse Tidender udugentlinogende Bayonne, den 9de Februarii. Just i dette Øyeblik indløber her den Efterretning, at den brave og utrættelige Chef d'Escadre, Den Barecio, endeligenhar naaet sit Øyemeed, og opbrændt det i Dagen ved Gibraltar liggende Spanske Krigskib, St. Michael. 200 Engelændere, som udgjorde sammes Egnipage, skulle paa samme være omkomne tilligemed. Den Dag, paa hvilken denne Begivenhed har tildraget sig, er endnu ikke bekiendt. Det er i Særdeleshed skeet efter Hr. Grav Estnings Recommendation, at Don Barcello er bleven udnævnt til Commandeur over de til Blokkaden for Gibraltar bestemte Skibe. Bemeldte Hr. Greve er reyst fra Cadix til Madrit, for derfra at gaae tilbage til Paris. Den Efterretning, at vor Havn er bestemt til en frie Havn for Amerikanerne, har her foraarsaget en stor Glæde.
Berlingske Tidende, 1783-03-03
Versailles, den 12te Februarii. J en 8 til 10 Dages Tiid har her gaaet det Rygte, at Hyder Aly har i September Maaned sluttet Freed med Engelænderne, hvilken Efterretning skal være kommen til os fra Londen. J Dag forsikrer man, at vor Gesandt i Constantinopel har sendt os Bekræftelsen paa denne Efterretning. - Den Amerikanske Congres har sendt Lovbogen for de 13 foreenede Stater, som samme allerede for lang Tiid siden har gjort Udkastil, til Abbede Mably, med Begiering, at undersøge og i fornødent Fald forbedre samme. Vist en stor Ære fordenne store Philosoph og Politiker.
Berlingske Tidende, 1783-03-03
Versailles, den 15de Februarii. Den Fregatte, som fører Hr. Greven af Rochambean og hans Stabs=Officerer tilbage fra America, er i Onsdags ankommet til Nantes, og Marqvisen af Vandan, som har tilligemed befundet sig paa samme, er allerede kommen hertil med Depecher fra fornævnte Greve. Det var at ønske, at vi havde ligesaa gode Efterretninger fra Hr. Vandreuil. -De Aviskibe, som vare udløbne fra Brest med Fredens Fors. kyndelse, have formedelst en Storm maattet vende tilbage. rling.