JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Udenlandsk. Da Hans Majestæt Kongen har behaget lat befale, at til Veiledning for Søfarten i Østersøen skal antændes et Blusfyr paa den nordlige Side af Bornholm; saa bekiendtgiøres herved: At efter foregaaende Undersøgelse om det i saa Henseende passeligste Sted, hvorfra Fyrret saavel af dem, som komme Vester, som Øster og Nord fra, og ville passere imellem Bornholm og den svenske Kyst, best kunde sees. er der bleven bygget et Fyrtaarn paa det saa kaldede Steilebierg, hvilket ligger omtrent i S. V. paa Compasset. en fierdedeel Miil fra den yderste nordlige Huk af Bornholm, og formedelst dette Biergs Høide bliver Fyret 272 Fod over Vandspeilet. Uagtet det er et Steenkuls eller Blussyr, er der om samme opført efter nyere Jndretninger en Ombygning eller Landterne af Vinduer 14 Fod i Diameter, saa at Luen med al Slags Veir vil brænde stadig, og dens Skinn forøges ved, at den Deel af Overbygningen eller Lanternen, som vender imod Landet, og saavidt som Fyret fra Søen ikke kan sees, er Muur, hvis indvendige Side er beklædt med en blank Messing, Plade. Dette Fyr antændes første Gang den 21de Junii 1802, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21de Martii 1705 og Placaten af 1ste Februatii 1779, saa at det om Sommeren (eller fra Paaske til Mikkelsdag) lyser 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren (eller fra Mikkelsdag til Paaske) en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer, den 6te April 1802. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Golske. Oldenburg. Stand. Kornerup, Fuldmægtig. Fortsættelse af den til Omsorg for de Qvæstedes Tarv nedsatte Commisions Forslag til Kongen, (see Avisen, No. 24.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Kommissionen for de Qvæstede anseer i sin Understøttelsesplan den nærværende Tidspunct som den beleiligste til atlægge Grunden til et Jnvalidehuus, eller en Fond for dem, som i Fremtiden qvæstes for Fædrelandet. De almindelige Grundsætninger for Understøttelserne til de Qvæstede ere følgende: 1) at kun de, som ere under eller udenfor Officeer=Klassen, blive Gienstande for Hielp. 2) Alle, saavel Civile, som Militaire, der forsvarede Fædrelandet til Søes, bør have lige Adgang. 3) Understøttelserne bør bestemmes saaledes, at derved ikke Lediggang skal næres. 4) Den skal bestaae i faste Pensioner, men skulle en Qvæ stets Saar i Tiden blive værre og giøre hans Tilstand beklageligere, mener den, at han bør erholde forøget Understøttelse. 5) Angaaende de Douceurer som fra Admiralitetet tilstaaes visse haardt Qvæstede, yttrer Commissionen, at enhver kan faae den udbetalt paa eengang, imod Leoncere paa Pension, men, at den dog saameget muelig, ved grundige Forestillinger, vil søge at fraraade saadant, da Capitalen let kunne tilsættes og saadan en i Tiden komme til at lide Mangel; derimod synes den, bedre at kunne opfylde deres Ønsker som kun begiere endeel af Capitalen, saasom: enten til at betale en trykkende Gield eller til at anskaffe sig Arbeidsredskaber, hvorved han kunne fortiene noget til Hielp til sin Pension; dog da den holder for at jo sparsommere det kan skee, desto bedre, foreslaaer den at ansætte Livrenten saa høi, at den udgjør en vigtig Deel af Pensionen, og at dem fradrages af den aarlige Pension saameget som Livrenten af den fordrede Capital udgiør. 6) Enker efter Mænd og Forlovede ansees qvalificerede til Understøttelse, saalænge, de ei ved nye Giftermaal faae andre Forsørgere. 7) Børn efter faldne Fædre ansees og at have fuld Ret til Understøttelse, saalænge til de have naaet den Alder, at de kunne gaae ud i Lære eller Tieneste. 8) Gamle fattige Forældre som have tabt Sønner, der, som beviisligen eller høist sandsynligen have havt Understøttelse af dem, kan vel ikke have den Adgang til Pensioner som de Faldnes Enker og Børn, men kunne dog ansees qvalificerede til nogen Understøttelse, dog med Forskiel efter deres Omstændigheder. 9) Enker eller efterladte Børn af helbredede Qvæstede som siden ere døde, synes Commissionen og at kunne tilkomme nogen Understøttelse, især jo nærmere Døden følger efter Qvæstningen, at denne sandsynligen kan have fremskyndet den. Særskilt Understøttelse for Qvæstedes Koner og Børn, medens de leve som Pensionister, troer Commissionen og at kunde finde Sted under særdeles Omstændigheder, saasom mange Børn, Konens Svaghed o. des.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
(Fortsættelsen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Befordringer. Ved det her i Aarhuus garnisonerende 1ste Jydske Jnfanterie=Regiment, har hans Kongelige Majestæt under 9de April allernaadigst beskikket Stabscapitain Briand de Crevecoeur til CompagnieChef; caracteriseret Capitain von Tidemand til StabsCapitain, den caracteriserte Premierlieutenant von Suchou til virkelig Premierlieutenant, og Fændrik von Dørgeld til Secondlieutenant. Sognepræsten for Nimtoft og Tøstrup Meenighed, Hr. Tlemmen Thygesen, er under 2den hujus allernaadigst confirmeret til at være Sognepræst for Christrup og Hornbech, Meenigheder, i Sønderhald Herred, udi den forrige og derfra forflyttede Sognepræst Hr. Provst Rasches Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Vacanse. Sognekaldet til Nimtoft og Tøstrup, udi Nørre Herred, der efter den nye Angivelse er anslaaet til 393 Rdr. 2 Mk. aarlige Jndkomster, og hvortil Hans Majestæt udøver Kalds Rettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Fra den 7de til den 10de April ere 253 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Fra den 3die i den 6te April ere 42 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Smakkefarten imellem Aarhuus og Ca lundborg. Jndpasserede den 14de April: Studenterne Niels Giølberg, Andreas Biørn Marcussen, Hans Christian Nissen Marcussen, Jens Kraaballe Mehl, Peder Kabell, Avlsmand Rasmus Pannerup, Reserve Michel Simonsen, Paul Sørensen, Proprietair Qvistgaard og Karl, Snedkersvend Frantz Sørensen, Qvæghandlerne Niels Mouritzen og Jens Thyrresen Wad, Huusmand Erich Jensen, Driverne Niels Jensen, Tohmas Madsen, Jacob Smed, Søren Rasmusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Fra S. T. Hr. Overauditeur og Politiemester Petersen, er mig sendt 4 Mk., som Landeværnsmand Christen Jespersen efter indgaaed Forlig maatte erlægge i Mulct, fordi han ved at arbeide paa egen Haand, har gjort Jngreb i Snedkerlaugets Rettigheder. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Prædikanterne paa første Paaskedag. Froeprædiken i Domkirken. Hr. Hertel. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Fruekirke Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Doctor Janson. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Prædikanterne paa anden Paaskedag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Udenlandsk. Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Slutningen af Difinitivtractaten mellem Engelland og Frankrig. Art. 10. Øerne Malta, Gozo og Comino skal tilbagegives Ordenen af St. Johannes til Jerusalem, der skal beholde dem under samme Betingelser som før Krigen, og det under følgende Bestemmelser: 1) De Riddere af Ordenen, hvis Tunger vedvarer efter denne Tractats Ratification, blive indbudne, efter paafulgt Udvexling, at vende tilbage til Malta, hvor de skal udgiøre et almindelig Kapit. tel, og udvælge sig en Stormæster, af de Nationer hvor Ordenen har Tunger. Dette Valg alene kan ansees som retmæssig alt forhen gjort Valg, om sligt skulle havt Sted, er ugyldig. 2) Da den franske Republiks og Storbritaniens Regieringer har til Hensigt fra deres Side at sætte Ordenen og Øen Malta i en ganske afhængig Tilstand, saa ere de bleven enige om, at der hverken skal gives en fransk eller engelsk Tunge i Maltheserordenen, og at intet til begge Nationer henhørende Jndividium maae optages i denne Orden. 3) Til at besørge Regieringen skal der oprettes en Malthesisk Tunge, hvilken lønnes af Øens Jndkomster. Der behøves ikke Adelsværdighed, for at indlemmes i samme. J det mindste skal den halve Deel af alle Embeder besættes med Jndfødte; 4) De brittiske Tropper skulle rømme Øen inden 3 Maaneder efter Udvexlingen, eller for om mueligt: 5) Halvdelen af Garnisonen i det mindste maae bestaae af indfødte Malthesere. Ordenen har Friehed til at rekrutere dog blot af de Nationer, som forblive i Besiddelse af Tunger. De Malthesiske Tropper skulle have Maltheser Officerer og Overkommanden saavel som Officerernes Udnævnelse tilkommer Stormesteren; 6) Øernes Uafhængighed og nærværende Indretning staaer, under Frankrigs, Storbrittanniens, Østerrigs, Ruslands og Preussens Garantie; 7) Deres Neutralitet erklæres offentlig; 8) Maltas Havne skulle staae aabne for alle Nationers Handel og Skibe. 9) De barbariske Magter ere udelukte fra de to sidste 55, indtil det Fiendtligheds=System, som hersker imellem dem og Ordenen samt de Magter, som ere i Besiddelse af Tunger eller medvirke til deres Sammensætning, ophører formedelst en Overeenskomst mellem de kentraherende Dele; 10) Ordenen skal saavel i geistlige som verdslige Anliggender regieres ved dens gamle Statuter; 11) de i 553. 5. 7. 8 og 10 fastsatte Bestemmelser, skulle optages iblant Ordenslovene, og paa det nøiagtigste overholdes af Stormesteren og hans Efterfølgere; 12)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Til Bekræftelse have vi undertegnede Befuldmægtigede, i Følge vore respective Fuldmagter egenhændig underskrevet nærværende Definitiv Tractat og forsynet samme med vore Segl. Saaledes skeet i Amiens den 4de Germinal i den franske Republiks 10de Aar (25de Martii 1802) Joseph Bonaparte. Cornvallis. Aar Schimmelpennink. To Dage sildigere, den 27de Martii, er endnu en Separatconvention bleven undertegnet i Amiens mellem Joseph Bonaparte og B. Schimmelpennink, efter hvilken den i Definitivtractatens 18de Art. Skippulerede Skadesholdelse for Prindsen af Oranien i ingen Hensigt og paa ingen Maade skal falde den bataviske Republik til Byrde, hvilket den franske Regiering garanterer den bataviske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Natten efter Difinitivfredens Ankomst til Paris, sendte Minister Talleyrand, efterat han havde været 3 Timer hos den første Consul, 14 Courerer, bort. Gesandternes Courerer afgik først 24 Timer sildigere. Ved Audiencen, som den første Consul gade Senatet den 27de Martii, spurgte Præsidenten ham om Difinitivtractaten indeholdt hemmelige Artikler, og fik til Svar: Lad De Nationen, hvis beskyttende Genius Senatet skal være, vide : At jeg er den Borgen for, der ikke existerer en eeneste hemmelig Artikel i samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Den Brusseler Marie, Roupee, som har været arresteret i Temple, er nu sadt i Frihed igien, og allerede afreist til Brüssel; saa er og nogle af de Maynzer og belgiske Kiøbmænd, som for forbudt Kornhandeel til Engeland vare arresterede paa Slottet Hamme i Piccardiet, ligeledes løsladte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Privatberetningerne fra St. Domingo ere meget gunstige. Man skal i Staden Port Republicain have funden 3 Millioner og meget Munition. Erobringen kostede kun 50 Døde og 100 Saarede. Paa en anden Punkt har man funden 150 Kan, som Negerne der havde henbragt. J Capstaden har man endnu funden 12 til 13 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Engeland. Den 29de Martii om Morgenen, Kl. 9 indtraf Hr. Moore til London med Difinitivtractaten som den 27de Martii er undertegnet i Amiens. Han har havt en meget uheldig Reise, som satte ham 9 Timer tilbage. Han maatte gaae fra Calais paa en aaben Baad, af Mangel paa andet Skib, og maatte skyde Nødskud, da han nærmede sig til Dover, hvor han blev bragt til Land af engelske Fiskere; strax derpaa gik Arelen paa hans Vogn i Stykker, og forp var denne sadt i Stand, før Fiedrene som bar Vognen sprang, noget derefter faldt en af Stanghestene og Vognen væltede, men Hr. Moore fik dog ingen Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Den 1ste April kom Lord Cornvallis fra Amiens til London og aflagde strax sit Besøg hos Statssecretair Havkesbury og Ministeren Addington. I Døver blev han modtaget af det talrige forsamlede Folk med Frydeskrig. Overalt paa hele Veien yttrede Folket den største Glæde, og trak Vognen. Lord Whiworth skal først efter Definitivtractatens Ratification er udvexlet, reise til Paris. Forskiellen paa den forskiellige Datum af Definitivtractatens Underskrift, siger den Londoner Gazette kommer af, at Lord Cornvallis har forlangt, at paa det Exemplar som han ville sende til London, skulle ved Siden af det franske staae en engelsk Oversættelse, og med dette Exemplar blev Secretairerne først færdige den 27de Martii, og sammes Undertegnelse den 27de var saaledes en blot Formalitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Den 2den April blev i Følge en Skrivelse fra Ministeren, officiel bekiendtgjort paa Stokhørsen, at dette Aars Laan ville blive 28 Millioner, hvoraf 1 en halv Million for Jrland, 7 Banquer-Jntressentskaber har allerede tilbuden Ministeren dette Laan, Det er mærkelig at samme Dag Definitivfreden blev bekiendtgjort, blev den Kongl. Civillistes Gields Betaling, med stor Stemmeflerhed bevilget af begge Huse. Adskilligt. Den 8de Martii bragte en Coureer den Efterretning til Hamborg, at de mellem den franske Republik og denne Stad opkomne Misforstaaelser, ere hævede, og at Regningsforholdene med den herværende Kiøbmand, Jacob de Chapeaurouge, er bleven fastsadte paa en for begge Parter tilfredsstillende Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
J Farvandene mellem Sardinien og Corfica og især ved førstnævnte Øes sydlige Kyster opholde sig flere Søerøvere. Flere Skibe ere allerede blevne overfaldte og udplyndrede af disse Pirater, især har en iblandt dem udmærket sig, der fører et lidet Skib med trekantede Seil (vøiles latines) og for det meste hisser engelsk Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Paswan Oglu har nu for at kunne byde Porten Stangen, sluttet Tractater med nogle andre Paschaer, hvoriblant Paschaerne af Trawnick og Janina, hvilke hver vil komme ham til Hielp med 8000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Den romerske Keiser har desaarsag allerede afsendt Tropper til sine Grændsers Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Et Rygte siger at Kongen af Neapolis vil residere i Palermo, og at Kronprindsen, i Følge en Aftale med Frankrig og Spanien, skal krones til Konge af Neapolis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Bekiendtgiørelser. Circa 100 Tønder meget godt Boghvede til Sæd, er at faae for 3 Rdr. Tønden, eller 2 Mk. 4 s. Skieppen hos H. Meulengracht i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-14
Paa Gammelgaard er strax 20 feede Øxen at bekomme tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Udenlandsk. Hs. Majestæt har under 31te f. M. tilladt, at derfor det første i 2 Aar maae anvises 300 Rd. aarligen af en Kgl. Kasse til Udgivternes Bestridelse ved den ansaaende Vaccinationen anordnede Kommission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Der arbeides daglig paa Planen til et nyt Hospital, stedet for St. Hans Hospital, hvormed efter Rygtet skal egyndes til næste Aar. Dette Hospital cier 320,000 Rdr., foruden de 10000 Rd. Kongen har givet og aar sig giver dertil, saavelsom de uvisse Gaver, der bestansig indkomme fra private Velgiørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Man har opfundet et nyt Slags Skibe, som bærer Navn af skiulte Klipper, og ere saaledes bygte, at de let en nedsynkes paa de Steder, hvor fiendtlige Krigskibe ville passere, og paa den Maade blive farligere for sse, end de skarpeste Klipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Rygtet om den Præsent, som af Bonaparte skulde re tilsendt Magister Bierring paa Falster for dennes lønne Jubeldigt, var, som man siden har erfaret, alles ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Odense har i denne Tid atter sporet een af dens nye hals velgiørende Frugter, da forleden 2 Fartøier fra ydland ankom paa Canalen med Kartofler og ved Skibjusbroen udsolgte deres Ladning i Skieppeviis til langt agere Priis end der eller havdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Den forventende Sommer indbyder allerede ved Odense. nye Glæder, da paa Bellevne ved Skibhusene nu er bygget et nyt stort Dandseværelse i Haugen, hvor Dand sens Elskere kunde dandse uden at hindres af Veirliget, naar sligt eller hindrer at dandse i den frie Luft paa den udenfor værende grønne Plads, hvortil hver Søndag findes Musik, som allerede tager sin Begyndelse i forestaaende Paaske Helligdage. Tillige er der bleven indrettet en nye Keglebane, Søgningen og Behageligheden vil end mere blive forøget, naar man først fra Odense kan seile derned paa Kanalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Under 7de i denne Maaned er det danske Skib Europa, hiemmehørende i Flensborg, og ført af Skipper Johann Gotfried Noack, strandet paa Kysten af Roussillon, ikke langt fra Landsbyen Sainte Marie. Hele Mandskabet er reddet, og man haaber ogsaa at bierge en Deel af Skibets Jnventarium, men Casqven selv er det ikke mueligt at bringe igien fra Stranden. Skibet var bestemt hertil for at indtage Ladning paa Hamborg; det var afseilet fra Genua den 28de Febr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
J en Berliner Tidende læses nu følgende Oplysninger om de falske danske Banknoter, for hvis Udgivelse Prindsen af Salm=Kyrburg er hæftet. Sidst i Novbr. lod den i Altona nedsatte Kgl. Kommission et ungt Menne skee fra Erfurt ved Navn Stida, arrettere i Kiel, hvor han ogsaa havde udgivet deslige falske Banknoter. Denne har tilstaaet, at have faaet dem af en fransk Emigrant, ved Navn Poicellet, som har boet i Erfurt, men gjorte sig usynlig, da han var dømt til Fæstnings=Arbeide for en bedragersk Bankerot. Endnu havde han havt to andre Emigrantere til Medhielpere. Alle disse med deres Koner og Børn sidde nu hæftede i Chrenbreitstein, Neu vied og Giesen. Videre har Stida tilstaaet, at han endnu havde nedgravet et stort Antal af disse Sedler i sin Faders Hauge=Kielder i Erfurt uden hans Vidende, og man har virkelig ved Øvrighedens Hielp fundet for 12000 Rdr. falske Sedler, alle lydende paa 20 og 25 Rdr., udi den angivne Kielder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Fra den 10de til den 13de April ere 91 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Den 7de og 8de April ere 56 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede den 16de April: Mad. Rohde, Mad. Schmith, Hattemagersvend Jochum Christian; Hjorth, Kiøbmand Rasmus Møster, Cand. Juris Nicolai Steenstrup, Rasmus Nielsen, Cancellieraad Tolstrup med Frue og Tiener, Mogens Mortensen, Jørgen Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Udpasserede den 14de April: Tienestepige Marie Madsdatter, Rasmus Faurschou, Hosekræmmersvend Peder Smidt, Skipperkone Mad. Haslund med Barn, Mad. Keisen, Byefoged Thomas Bidsted, Kammerherre, Rosenkrantz med Tiener, Jochum Hesselberg, Qvægdriverne Christen Olsen og Peder Sørensen. Med Skipper Eschildsen blev sendt Køer tilhørende Rasmus Faurschou, med Skipper Jessen Køer tilhørende Niels Poulsen, med Skipper Tharøe Stude tilhørende Anders Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Om 8 a 9 Dage agter Skipper Jacob Rasmussen at afseile til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passager. Aarhuus, den 17de April 1802. L. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Udenlandsk. Frankrig. Da den første Consul den 27de Mar til gav de talrige Deputationer Audience som bragte ham Lykønskninger og Tak for Difinitivfreden, yttrede adskillige fornemme Personer høit : "At de ikke havde be"mærket hos ham, den roelige og forretningsfrie Mine, som de efter Fredsværkets Fuldendelse havde ventet. En Borger i Statsraads Uniform, som hørte dette, svarede: "Freden vil ikke formindske hans Arbeider, men fordoble dem Han har i Dag Morges forlangt over 20 Beretninger og Handels=, Skibsfarts og Agerdyrkningsgienstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Joseph Bonaparte, Ridder Azarra og Borger Schimmelpenning er nu efter Congressens Endelse kommen til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
General Richepause, der er bestemt til General-Capitain paa St. Domingo i Admiral Lacrosses Sted, har alt været i Brest siden den 24de Martii hvor han har mynstret de nye Tropper som endnu skal sendes til Vestindien hvoraf allerede 9 Artillerie=Compagnier og en Bataillon vare indskibede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Det lovgivende Korpses Forsamling den 5te April var høist mærkværdig, Ministeren Chaptal modtog dem i deres Forsamlingssahl, hvor Freden blev høitideligholdt ved flere skiønne Taler. Derpaa overrakte 3 Statsraader samme den med Paven sluttede Concordat. Man siger at Statsraadet er beskieftiget med at faae Decadedagene afskaffet, og Søndagen igien indført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Capitain Ryon, som den 1ste Febr. er afseilet fra Guadeloupe og for nyelig indtruffen til Antverpen, medbringer den behagelige Efterretning: At denne Colonie ved hans Afreise var i fuldkommen Rolighed; vel var den militaire Magt i Mulatten Pelagies Hænder, men den civile Magt var underordnet den af Præsecten Lescalier dertil befuldmægtigede Overmarine-Commissair Roustagneng, Plantagerne bleve ordentlig drevne, Negerne vare rolige og Mulatterne villige til at forene sig med de Hvide; at man med Utaalmodighed ventede paa en fransk Divission og at man allerede vidste Fredspræliminairerne; at der var ankommen dertil 5 franske og 1 hamborgsk Fartøi, og at man ventede flere. Man seer altsaa heraf, at den engelske Efterretning, som sagde at alle Hvide vare dræbte paa Guadeloupe, er Usandhed. Man siger nu at den første Consul sikker giør en Reise til Belgien, og vil der kiøbe alle Hertug Carls Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Politiet opbringer her alle fremmede Tienere som har galonerede Hatte til Politiemmesteren, hvor de maae opgive deres Herskabers Navn. Over 400 fremmede Herskaber, som opholde sig i Paris, ere derpaa blevne betydede, at deres Tienere ikke maae bruge disse Hatte. Sandsynlig skal galonerede Hatte bestemmes til en Udmærkelse for de offentlige Embedsmænd og de Militaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Engeland. Den 5 April sluttede Ministeren Addington i sit Huus et Laan paa 25 Millioner, med Smith, Payne, Smith og Morgaan, som de der fordrede mindste Renter af de 7 Jnterressentskaber der havde tilbuden dette Laan. J de forløbne 9 Krig aar er endnu ingen Laan gjort paa billigere Vilkaar end dette. Om Eftermiddagen kom han i Underhuset og oprettede for 97 Millioner 934437. Pund nye Stock, med hvilke Nationalgielden følgelig blev forhøiet; for at udbringe Renterne af 4 Millioner til denne nye Gield, har han paalagt 3 nye Taxer: 1) En forhøiet Afgivt paa Malt, Humle og Øl, som han beregner til 2 Millioner. 2) En trediedeel Tillæg paa de faste Taxer, beregnet til 1 Million, 3) En Taxe paa Ind- og Udførsel, som kommer isteden for den ophørte Convoytare. Han paastod til Slutning, at om Nationalgielden endnu blev forhøiet med 100 Millioner, kunne den dog blive ganske udbetalt i 45 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Uagtet disse betydelige Laan stige vore Fonds. De 3 Procent Annuiteter, som 14 Dage længere hen i Tiden stode paa 68, var den 6te April stegen til over 78, og det nye Laan som blev gjort den 5te og stod paa 4 Procent, var Dagen derpaa stegen til 6 Procent Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Adskilligt. De Schlesiske Tropper som i Fior bleve gjorte mobil, og endnu samme Aar rykkede tilbage i deres Garnisoner, skal nu igien bryde op til Churmarchhvor der endnu staaer endeel af disse Tropper. Man siger de ere bestemte til at besætte de Lande som tilfalder det preussiske Hof i Skadelholdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
J Skovene ved Coln ere 20,000 Egetræer udstemplede til Skibstømmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-17
Aarsdagen af den russiske Keisers Thronbestigelse, den 25de Martii, blev ikke i Aar høitideligholdt. Men Dagen forhen blev holdt ved Hoffet som en Sørgedag, med de efter den græske Kirke Skik brugelige Sielemesser for den afdøde Keiser Paul 1ste Den 22de blev paa Børsen i Petersborg bekiendtgjort, lat den nye Toldtarif ville sikkert udkomme inden 6 Maaneder. Efter samme bliver det ei nødvendig at Tolden skal betales i Sølvpenge, men Kiøbmændene kan da betale den med Banko=Assignationer.