JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
For en ugift Hjulmand er en god Plads ledig paa en Herregaard til anstundende Novbr., naar han med gode Baadsgaard, Anbefalinger henvender sig til Fæstemand i Horsens. Godsforvalter Tjenesten ved Wisborggaard pr. Hobro. er ledig til 1ste Mai 1817.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
En flink og ordentlig Dreng, som har Lyst til at lære Bagerprofessionen, kan blive antagen i Lære hos Bager Zebis paa Rosensgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Trende gibsede Værelser, med Kjøkken og Spisekammer, a., kunne erholdes tilleie hos Kammerraad Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
J Stedet No 118 paa Middelgade er en Leilighed bestaaende af 2 Stuer, Kjøkken, Spisekammer og Kjælder med tilhørende Baghuus, til Michaeli Flyttetid at faae tilleie. Det nærmere erfares hos Sadelmagermester Lind paa Vestergade. Det bemærkes, at den hele Leilighed er aldeles ny, god og forsvarlig i alle Deele. Bærme kan faaes hos M. C. Lottrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Til October Flyttetid næstkommende er tilleie en god Beboelsesleilighed paa denne Byes Hovedgade, for een eller to Familier. Adressecontoiret i Aarhuus anviser. Veile, i September 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
En Skriverpult er at faae tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. At jeg er flyttet, og boer nu hos Hr. Værtshuusholder Møller paa Middelgade, ligeover for Kjøbmand I. Gjeding, skulde jeg ikke undlade at bekjendtgjøre for mine ærede Venner og Velyndere, som maatte behøve min Assistance med Skriveri, idet jeg derhos tilføier, at jeg, som forhen, paatager mig al Slags Skriveri. Aarhuus, den 10de September 1846. L. S. Schjerup. Efterat have forfærdiget Mesterstykke og vundet Borgerskab heri Byen som Kobbersmed, tillader jeg mig herved at anbefale mig med Forfærdigelsen af Alt til min Profession henhørende, saavel rødt som poleret Arbeide, samt Alt Brænderier og Maskiner vedkommende, forsikkrende Enhver reel Behandling og Nutidens billigste Priser. S. Salling, boende hos Hr. Skomagermester Chr. Konicke paa Vestergade 9 623.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Hørfrø. kjöbes til høieste gangbar Priis af L. F. Brönnum ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Trende gode Møddinger ere at faae tilkjøbs af Undertegnede. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Skipper Callsen fra Flensborg har for noget siden glemt en grønstribet Paraply etsteds i Byen, som bedes ham tilhændekommet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Natten im. lem Mandag og Tirsdag er fra min Mark bortstiaalen eller bortreden en fortbruun Hest paa 10 a 11 Aar, og dens Aftegning er: en Staalsvamp bag paa hver Bov; den havde 4 Skoe, og ved Bortførelsen 2de Tøire blokke i Linen ved Munden, og en Ulden derved, og Klaptræer, gjorte til Hovedlag. For Oplysning om denne Hest udloves en god Douceur. – Yding, 9 Sept. 1836. Niels Rasmussen, Boelsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
En hvid Tæve Hønsehund, med brune Øren og Blids, er den 4de Septbr. kommen til Jordberggaard ved Skanderborg. Den rette Eier kan imod Betaling af Omkostningerne afhente samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Tydske og engelske Bognyheder hos D. Brøchner. Schillers samtl. Werke. 1 B. – Goethes poetische u. prof. Werke. 14 Th. – Faust, eine Tragodie, v. Goethe. – Allgem. Geschichte d. christl. Kirche, von Rau. - Der freie Glaube im Kampt mit der theol. Halbheiten unserer Tage, v. Hanne. - Der Conservator, ein Hilfebuch zum Selbstunterricht für Lehrer an Schulen, Landprediger, &c., v. Streubel. – Gesch. des Brown schen Systems n. d. Erregungstheorie, v. Dr. Herschel. Grundzüge d. analytis. Chemie, v. Dr. GöbelGrundzuge d. Electo Chemie, v. Becquerel. – Jllustr. Naturgesch. d. Thierreichs, mit 4000 Abbild. – KreuzevBlatter, Erzalungen u. Novellen. – Schicksale d. Familie v. Schwarzburg, für d. reisere Jugend bearb. – Der ewige Jnde, v. E. Sue, volketh. bearb. v. Dr. Schiff, mit 42 Stahlst. – Die vereinigten Staaten v. NordAmerica, v. F. Wyse. 13 Th. – Nieritz's sachsis. Volkscalender f. 1847. – Der Pilger durch de Welt. Volkscalender f. 1847. – Die vollst. Schnittlere d. Damen, u. Kinderkleiderverferdigens, in 18 lithogr. Tafeln. Kenilworth, by W. Scott. 1 vol. – Master Humphrey's Clock, by Bog. 13 vol. – Old Marality by W. Scott, 1 vol. – Alroy, by Disraeli, 1 vol. – Hentin Durward, by W. Scott. I vol. – Contarini Fleming, by Disracli. I vol. – The Privateer's-Man, byMariat. I vol. – Memoirs of a Femme de Chambre, by Lady Blessington. I vol. – The Antiquary, by W. Scott. I vol. – Eothen, 1 vol – Rllen Middleton, by Lady Pullerton. I vol. – Beauchamp, by James. I vol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-11
Prædikanter paa 14de Søndag efter Trinitatis. Høimesse: Domk. Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue Kirke Hs. H. Consistorialr. Brix, Hospitalskirken Hs. H. Consistor. Brix. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fonss, Frue Kirke Lic. theol. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
No 150. den 12te Septbr. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Blandinger. J Lissabon befrygter man en Hungersnød. Levnetsmidlerne stige med hver Dag i Prisen, og alle Kasser ere udtømte. Ministrene vide ingen Udvei til at skaffe Penge, og Folket vil ingen Skatter betale mere. Munkene have det bedst i deres Klostre; dog maae de Dag og Nat passe paa, at ikke selvbudne Kostgængere skulle indqvartere sig hos dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Pavens Venner begynde at ængste sig for hvad der forestaaer ham; Jesuiterne fryse af Forbittrelse. Nu vil han endogsaa inddrage en Mængde Klostre de faa Munke, som boe deri, vil han sende til andre Klostre. De store, tomme Bygninger vil han lade ordentligt istandsætte, og mod en yderst billig Leie aabne dem for fattige Familier, som intet Huusly have. Den saakaldte Santo Ufficio (Troestribunalet), som befinder sig i Dominikanernes Hænder, skal reformeres og indrettes paa en mildere Maade. Adskillige Biskopper indgaae ganske paa Pavens Reformplaner; Folket jubler og bærer ham paa Hænderne, men Neapel og Luzern vende ham Ryggen, og det skulde ikke undre os, om Paven blev lyst i Band. Østerrig seer ogsaa skjævt til Pavens gjennemgribende Reformer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Blandt de af Paven Benaadede befinder sig ogsaa den berømte Galetti fra Bologna, som var dømt til livsvarigt Fængsel i Engelsborg. Ved sin Frigivelse bad han Paven og en Audients, for at takke ham og tillige overrække ham et Værk, som han har udarbeidet i Fængslet. Paven modtog ham og hans Skrift meget venligt, opmuntrede ham til, herefter at hellige Statens Tjeneste sine Talenter, og hædrede ham med en Guldmedaille. Galetti udgjød Taarer over denne sjeldne Høimodighed, og er, fra en Revolutionair, bleven Pavens troeste Tilhænger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Den 8de Septbr., Guds Moders Fødselsfest, vilde Paven, efter gammel Skik, begive sig i fuld Pragt om Formiddagen Kl. 10, til den ved Porta deel Popolo liggende Kirke S. Maria deel Popolo (den samme hvis Kloster Dr. Luther under sit Ophold i Rom beboede). Roms Jndbyggere have besluttet, paa denne høitidelige Dag for den elskede Regent at opreise en pragtfuld Triumphbue der, hvor Corsøen ophører ved Piazza de Popolo. Men Folket vil vente Toget i Corso og de øvrige Gader, for at modtage ham med begeistrede Jubelraab og en Regn af Blomster og Krandse. Til samme Tid imødeseer man, foruden alle de Provinds-Deputeredes Ankomst, ogsaa de Deputerede fra Bologna, der ville overbringe Roms Borgere, den allerede tidligere omtalte pragtfulde Fane til Minde om Pius den 9des Naadesact, og til Tegn paa, at al Tvedragt er ophørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Et Londoner-Blad meddeler følgende kostelige Anecdote: En Maadeholdsforening i London sendte for nogle Dage siden To af sine Medlemmer til Prinds Albert, for at bede ham overtage Foreningens Patronat. Da de to Gesandter kom til Buckingham Paladset, var Prindsen just vendt tilbage fra et Lyst ridt og havde ladet anrette en Collation, hvori et Dusin Gjæster deeltoge. Da Dronningens Gemal erfarede, at de to Herrer ønskede Audients, befalede han, at de strax skulde indlades. De traadte ind; uden at lade dem Tid til at forklare Hensigten med deres Besøg, bød Prindsen dem et Glas Beresviin. Da de gjorde Mine til at frabede sig det, tilhvistede en Kammerherre dem, at dette vilde stride mod al Sømmelighed og at en Vægring vilde være en Fornærmelse, da Prindsen havde fyldt Glassene med egen Haand. De Deputerede vilde gjøre en kraftig Undskyldning gjældende; men Prindsen afbrød dem med de Ord: "Mine Herrer, dette skal være vor høitelskede Dronnings Skaal!"Der er ingen Britte, som jo hellere døde, end vægrede sig ved at drikke denne Toast!" raabte en Adjutant, idet han begeistret løftede sit Glas i Veiret. Nu gjaldt ingen Vaklen; der var indtraadt en af hine uforudseete tyranniske Omstændigheder, en af hine bydende Nødvendigheder, for hvilke de strængeste Grundsætninger maae bøie sig. De to Gesandter maatte finde sig i, at overtræde Maadeholdenhedens Love, for ikke at støde Prindsen for Hovedet, maaskee afhang Udfaldet af deres Besøg deraf. Glasset blev tømt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Nu greb den enthusiastiske Adjutant et Glas Champagner og udbragte en Toast for Dronningens ophøiede Gemaal. Det første Skridt var gjort, et Tilbagefald var uundgaaeligt; tilmed bleve Foreningens Forskrifter ikke overtraadte mere ved to Glas Viin, end ved eet. Champagneren blev drukken. Nu vare alle Skrupler hævede, Adjutanterne udbragte Skaal paa Skaal; der blev drukket paa de kongelige Børns Velgaaende, paa deres, som allerede vare fødte, og paa deres, som endnu skulde fødes. Da Toasterne vare udtømte, kom det vel de to Deputerede fore, som om de vare hidkomne i et vist Ærinde; det foresvævede dem dunkelt, at de havde Noget at sige, men at sige det formaaede de ikke mere. En Vogn bragte dem tilbagetil deres Klub. Maadeholdsforeningen var forsamlet i Raadslagningssalen, for at oppebie sine Gesandters Tilbagekomst. De komme; med ravende Fjed træde de ind i Forsamlingen, - deres Øine funkle, deres Kinder brænde i Purpurglød. De fremstamme nogle Ord uden Sammenhæng og plumpe derpaa ned paa deres Sæder. Forsamlingens Forbauselse kan man tænke sig, saavelsom Prinds Alberts Munterhed, da han erfarede, at han havde forført to Medlemmer af Maadeholdsforeningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
J Bordeaux har man i denne Tid foranstaltet en Subskription for Catharine Rohmer, som har lugtet mere Krudt, end nogen Mand af den nulevende Generation kan rose sig af. Hun er en Datter af en Sergeant og en Marketenderske, født i Kolmar 1782. sildigere blev hun selv Marketenderske og ægtede 1820 Tambourmajor Girand. Hun bivaanede Saragossals Beleiring, blev ved Wagram saaret af et Landsestik, var Vidne til Jndtagelsen af Wien, bivaanede Slagene ved Glogau, Lützen og Bautzen. Sildigere kom hun igjen til Spanien, har Musketten ved Jndtagelsen af Gerona og fægtede i Gelederne af sin Mands Regiment. Hun gjorde det russiske Felttog med og overskred paa Tilbagetoget Beresina med den første Division.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Efter Aftakkelsen i Fontainebleau fulgte hun, med sin Mand, Keiseren til Øen Elba. 1823 gik hun med Giraud tredie Gang til Spanien. Her blev han dræbt. 1825 giftede hun sig anden Gang med en Sergeant Major, og sluttede nu sin krigerske Løbebane med Expeditionen til Afrika, hvor hun bivaanede Jndtagelsen af Algier, Maskara, Oran og Constantine, mistede sin Mand og to Sønner, og selv, ved et Flinteskud, bleve gjort utjenstdygtig. Siden har hun, i fattige Kaar, levet i Bordeaux, hvor man nu idetmindste vil forskaffe hende en sorgfri Alderdom. Hidtil havde hvert spansk Cavalleriregiment sin egen aparte Helgen. Nu har Generalinspecteuren, med de geistlige Autoriteters Samtykke, afskediget disse Helgener, og udnævnt den hellige Jacobus til almindelig Skytshelgen for samtlige spanske Cavalleriregimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
En af de rigeste Capitalister og Fabrik=Entrepreneurer i Spanien, Manuel Herodia i Mallaga, døde der den 14de Aug. af Glæde. Han havde nemlig anseet et af sine Skibe, som han ventede fra China, som tabt. Pludseligt erfarede han, at det med en Gevinst af 700,000 Piastre var løbet ind i Mallagas, Havn, og han kom derover i en saadan Sindsbevægelse, at han døde efter faa Timers Forløb. At opelske et Myrthetræ, for i sin Tid at binde sig en Brudekrands af dens Grene, er i mange Egne unge Pigers Skik. Nu læser man og en Brud, som ikke blot selv bandt sin Brudekrands af en Myrthe, hun selv havde opelsket, men ogsaa Guirlanderne til at pynte Dandsesalen, hvori Bryllupsballet stod. Af Myrthestammen selv havde den lykkelige Brud ladet forfærdige et fuldstændigt Meublement til Brudekammeret. Men det var ikke i Europa, hun giftede sig; det var i Vandiemensland, hvor Myrthen naaer en Høide af indtil 200 Fod og et Omfang af 30 til 40 Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
J Byen Frasner i Belgien døbtes nylig en Fru Marie Richards 25de Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Dødeligheden i Paris har været saa stor i denne hede Sommer, at der paa een Dag, den 18de August, var død 280 Personer der i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Fra Warpik i Nederlandene skrives under 20de August: "En for Naturhistorien mærkværdig Begivenhed har fundet Sted her. Som bekjendt vise sig Storkene her og Foraaret og drage igjen bort henimod Høsten. Kun een Gang udklække de Unger. Men i Aar have vi været Vidne til, at disse Fugle to Gange have lagt Æg og udklækket dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Professor Gerle, de Prager-Literaters Veteran har i disse Dage endt sit Liv ved at styrte sig i Moldau. Et momentant Vanvid, bevirket ved den umaadelige Hede, havde grebet ham. Han var 72 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
En bekjendt Berliner Bonvivants Selvmord har gjort overordentlig Opsigt. Han havde, i Løbet af fem Aar, forødt en Arv paa 100,000 Mk. Bco. Da den sidste Daler var udgivet, satte han sig i en Lænestol, ligeoverfor et stort Trumeau-Speil, tømte behageligt en Flaske Champagner, og skjød sig en Kugle for Panden, hvorved Speilet gjorde ham betydelig Tjeneste. J denne Situation traf man ham steendød, den tomme Champagnerflaske ved hans Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Ved det grønne Bord i Ems har det foromtalte Jordskjælv indjaget Bankholderne og Lykkeridderne en saadan Skræk, at de lode Kassen og deres Jndsats i Stikken og flyede. J Cuursalen var just Concert, da hele Huset begyndte at ryste; Lysekronerne gyngede hid og did, og Alle bleve saa forfærdede, at de størstedeels sprang ud af Vinduerne. Det var Violin Virtsen, Steveniers, som gav Concerten. Da han følte Jorden ryste under sig, blev han bleg som et Liig, og Violinen faldt ham af Haanden. Henimod 80 Englændere løb strax, saasnart de vare slupne ud af Salen, til Posthuset, bestilte Extrapost og fore afsted i Hu og Hast. Ogsaa paa andre Badesteder ere Englænderne øieblikkeligt afreiste, saasnart de mærkede Jordskjælvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Ved Tilsit begyndte Badehuset for Damer pludseligt at synke for nogle Dage siden; et Toug var gaaet itu. Alle de Damer, som vare i Baadet, maatte, saa ubedækkede som de vare, søge Redning paa Broen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Professor Bøttger har i det physikalske Selskab i Frankfurt anstillet nogle høist interessante Forsøg med den Opfindelse, at bruge metamorphoseret Bomuld istedetfor Krudt. Bomuldens Stødkraft viste sig syv Gange saa stærk som Krudtets. Opfindelsen er af uberegnelig Vigtighed; den vil gjøre Krudtet aldeles overflødigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Wienerne ere ganske forbausede over, at see det første Skib ankomme directe fra Amsterdam til Wien. Et Jerndampskib har, ved Hjælp af Donau-Main Kanalen, for første Gang gjort denne Reise, som man for nogle Aar siden vilde have anseet for et Eventyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
J Leipzig grasserer den saakaldte Cholerine i frygtelig Grad. Hver Uge døe 50 til 60 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Den svenskenorske Minister i St. Petersborg, Oberst Nordin, er den 9de f. M. bleven ægteviet til Fyrstinde Helena Scherbatoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Den norske Capt. og Compagnichef Welzin er ved Høiesteret bleven dømt til 3 Maaneders Fæstnings arrest, i strængeste Grad, for mislig Omgang med Udbetaling af Underofficerernes Lønning. Postmester Hirsch i Bergen er, for at have tilvendt sig Penge af de ham anbetroede Oppebørseler, dømt til 6 Maaneders Strafarbeide og at erstatte Statskassen 2517 Spd. Föhr, den 1ste Septbr. Prinds Frederik af Glücksborg har i disse Dage været her ved Hoffet, for at gjøre Rede for Udfaldet af det Ærinde, hvori han af Kongen var sendt til Hoffet i St. Petersborg, nemlig at lykønske Storfyrstinde Olga til hendes Formæling med Kronprindsen af Würtemberg. Han er en ung, smækker og livlig Person. Han tog i Søndags Aftes Deel i Soireen i Badehusets Salon, som Hs. Majestæt ogsaa beærede med sin høie Nærværelse; han syntes hver Gang, han dandsede, ved Liv og Raskhed at tvinge Orchestret til et raskere Tempo, og om end Nogen af de føringske Piger ikke saa ganske kjendte eller var istand til at følge Musikkens flygtige Takt, saa kunde dette dog ikke hemme det lette Pars aldeles taktmæssige Flugt hen over Salens Gulv. J Morges reiste Prindsen tilbage til Fastlandet. - Kongen, som har vundet et kraftigt og fornøiet Udseende, begiver sig hver Formiddag i Badet, og giver hver Efterm. Audients, der her er ligesaa let som i Khvn. vanskelig at erholde. Kongen beboer i Wyck en lille Gaard, som han har kjøbt af en derværende Kjøbmand og tilbygget en Fløi. Husets Jndretninger ere smagfulde, men simple, og kunne ikkun staae ved Siden af en velhavende Borgers. Hs. M. besøger hver Søndag Menighedens Gudstjeneste. Saasnart Kongen forlader Flækken (Kirken ligger en Fjerdingvei. fra Byen), kimes der med to Klokker, hvoraf den ene hænger i Kirketaarnet og den anden i et Trætaarn inde i Wyck. Badegjæsternes Antal i Wyck har i Sommer ikke været saa stort, som ellers naar Kongen har været der, eftersom de slesvigholsteenske Herrer og Damer, som have været tilsinds at styrke Sundheden paa denne Øes Strand, men have følt sig krænkede ved det kgl. aabne Brev, iaar ere reiste til Badet paa Helgolland, hvor der i Sommer skal herske en overordentlig fri Tone. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Ved den kgl. Hofstat paa Föhr tales aldeles ikke om Politik. Kongen amuserer sig fortræffeligt, er altid i godt Lune, drikker Thee med de tilstedeværende Damer, foranstalter Lystfarter for dem paa sit Dampskib, lader dem dandse, fremstille levende Tableaux ofv., hvilket gjør Badesaisonen der overordentlig behagelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Paa en af hine Lystfarter kom det kgl. Skib paa en Sandbanke, men blev lykkeligviis snart gjort flot igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Jfølge H. N. Zeit." vare den 2den de, en stor Mængde Menneskeer forsamlede paa Wilhelmhöhe ved Kiel, hvor der blev holdt Taler ang. de nyeste Begivenheder, og som af Fors, modtoges med alm. Bifald. Der blev foreslaaet, at der paa Hs. Maj. Kongens forestaaende Fødselsdag skulde i Pløen fra hele Schleswig Holstein samle sig saamange Mennesker, som muligt, i tusindviis, for at gratulere Hs. Majestæt, og tillige bede ham om at tilbagekalde det senest Passerede." Den 6te skulde der holdes en stor Forsamling i Provstiet, og Dagen efter atter en paa Wilhelmshöde, for at træffe nærmere Forberedelser saavel til den store almindelige Folkeforsamling i Nortorf(som af Regjeringen er forbudt paa det Strængeste), som ogsaa til Sammenkomsten i Pløen den 10de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
J Staden Slesvig gik det Rygte, at Over- og Landretsadvocat Claussen og Advocat Bargum vare blevne deres Bestallinger fratagne. Ogsaa heed det, at Justitsraad Wittrock skulde være afsat fra sit Embede som Politimester i Kiel. Provst Harms bebreides for en som luthersk Præst uværdig Tvetungethed. Han havde nemlig nylig i en af sine Prædikener omtalt det kgl. aabne Brev og derhos med Hensyn til den 16de Art, i den augsb. Confession fremstillet den Sætning: at Lydighed mod Øvrigheden kunde under visse Omstændigheder være Synd; men i en senere Prædiken havde han formanet til Fred og, undskyldende sig, sagt: at man skulde give Keiseren hvad Keiserens er, osv. Ved at omtale dette hedder det i H. B. H.", at naar en Præst vil i denne bevægede Tid prædike og Politik, da maa det skee uforblommet og med ægte Frimodighed, og ikke med frygtsomme Tvetydigheder. At Harms skulde være reist til För, erklæres for et falsk Rygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
J Rendsborg skal der ifølge Augsb. Allgem. Zeitung herske stor Spænding mellem de tydske og danske Officierer. - Ogsaa blandt Borgerne skal der ifølge samme Avisberetning, yttre sig stærk Antipathimod de Sidste, og det i den Grad, at Værterne have opsagt dem deres Middagsbord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Efter at have overbragt Hs. M. Dronningen til Als, er det kgl. Dampskib "Hekla gaaet til Flensborg, hvor det skal forblive indtil videre. Admiral Lütken befinder sig ombord derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
I den holsteenske By Pinneberg var forleden Aften et stort Gilde. J begeistrede Taler udbragtes Toaster for den holsteenske Stænderforsamling, der badenske Kammer, ja endogsaa for hans Hellighed Paven. En af de Tilstedeværende udbragte en Skaal for Algreen-Ussing, den bekjendte Ven af den gode tydske Sag, og kastede derpaa sit Glas mod Væggen, for at der, efter en saadan Skaal, ikke skulde blive drukket tiere deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Fra Kiel skrives, at medens den offentlige Forsamling holdtes der den 5te de, ang. Olshausens Arrestering, var Hovedvagtens Mandskab fordoblet og Militairet consigneret. Professor Paulsen har, ifølge de sidste Begivenheder, forladt Kiel tilligemed sin hele Familie. Oberst v. Høegh var allerede ved Jlandstigningen bleven hilset med Hujen og Piben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Ved et allerhøieste Reskript er Politiet bleven indskjærpet, ved alle til dets Raadighed staaende Midler at forebygge Afholdelsen af den til den 14de Septbr. berammede Folkeforsamling i Nortorff, hvis man vil forsøge derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Bekjendtgjørelser. Forhenværende Apotheker Jacob Jonas Köster bortkaldtes imorges ved en blid og rolig Død fra dette Liv, i hans 76de Aar. Dette, for mig og den Afdødes øvrige Efterladte, smertefulde Dødsfald anmeldes herved for deeltagende Venner, af hans dybtsörgende Enke. Aarhus, 9de Septbr. 1846. Elisabeth Köster, födt Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
Det behagede det alvise Forsyn, efter 9 Aars kjærligt Ægteskab, at bortkalde min inderlig elskede Kone Laurine Ane Cathrine Kjerstine f. Nielsen til et bedre Liv, den 7de dennes, efter 7 Maaneders Svagelighed og 8 Dages haarde Lidelser. Fem uforsørgede Børn begræde med mig Tabet af en saa god og kjærlig Moder. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 8de September 1846. C. F. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
At det har behaget det alvise Forsyn ved en blid og rolig Død, efter faa Dages Sygeleie, den 7de dennes at bortkalde vor inderligt elskede, ældste Datter, Eline Magdalene Seidelin, 17 1/2 Aar gl., bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Ebeltoft, den 10de September 1846. A. K. Seidelin, C. Seidelin,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-12
I Anledning af Bibelselskabets Generalforsamling, Mandagen den 14de September, bliver deri Domkirken offentlig Gudstjeneste, som begynder Kl. 10 om Formiddagen, og hvorved Biskop, Brammer prædiker.