JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-12-08
de som maatte have noget at fordre i afgangne Huusmand Jeppe Christensen og efterlevende Enke Birthe Hansdatter i Haasum Sogn, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Salling Herreders-Contoir i Skive, den 30te November 1831. Rosenstand. de som maatte have Noget at fordre i efternævnte Stervboer under Debrerstadet Bregentveds Skifteurisdictioner, nemlig :a) Under Sorøe Amt : 1) efter Gaardmand Jens Nielsen og tidligere afdøde Hustrue Johanne Jensdatter af Freesløv Bye og Sogn, 2) Røgter Anders Andreasen paa Sophiendahl i Tersløv Sogn, 3) Kirsten Jørgensdatter og forhen afdøde Mand, Kromand Jens Jensen af Ulstrup Bye i samme Sogn. b) Under Præstøe Amt : 4) Karen Pedersdatter, Huusmand Anders Jacobsens Enke i Dalbye, Taagerup. 5) Gaardmand Ole Christensen af Druestrup. c) Jndsidder Hans Bendsen i Dalbye. 1) Forhenværende Avlsfuldmægtig Carl Thrane, som tilsidst opholdt sig i Ualerødsgaarden ved Røde Bye. Alle i Dalbye Sogn. 3 Marie Olsdatter, Gaardmand Hans Nielsens Enke af Jngelstrup, 9) Huusmand Jens Jeppesen og Hustrue Magrethe Mikkelsdatter af samme Bye, i Sædder Sogn. 10) Huusmand Christopher Pedersen og Hustrue Jnger Marie Larsdatter, i Kiedeerup Nybye. 11) Huusmand Johannes Hansen og Hustrue Johanne Larsdatter af Nyhuse. 12) Hugger og Jndsidder Niels Rasmussen i Koehaugehuus ved Thure, byeholm, samt tidligere afdøde Hustrue Johanne Jensdatter. Alle i Thurebye Sogn. 13) Huusmand Niels Christensen af Skrodsberg Bye, Wraabye Sogn, 14) Ane Madsdatter, Gaardmand Jørgen Nielsens Enke af Jørsløv 15) Jnger Clemensdatter, Huusaftægtsmand Hans Olsens Enke paa Gammelbye Overdrev, begge Sidstnævnte af Carise Sogn. 10) Cathrine Madsdatter, Huusmand Ole Hansens Enke paa Haarler Overdrev 17) Huusmand Morten Nielsen og Hustrue Mette Mortensdatter samme Sted, i Haarløv Sogn. 13) Huusmand Christian Larsen og tidligere afdøde Hustrue Karen Sørensdatter af Alsløv Bye og Sogn. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Tillige blive Arvingerne efter de under No. 1 og 7 benævnte Afdøde, indkaldte med lovbefalet Aar og Dags Varsel, til at anmelde og bevise deres Arveret. Statafgaard pr. Ringsted, den 28de November 1831. A. N. Bertelsen. følge den mig under 4de November d. A. allernaadigst forundte Bevilling, at hensidde i uskiftet Boe efter min salig Mand Hans Georg Reinsholm, forhen Sognepræst til Viig og Asmindrup Sogne i Odsherred, indkaldes herved Alle, som have nogen lovlig Fordring til vor sæl leds Boe, at melde sig inden 12 Ugers Forløb hos mig, Viig Præstegaard ved Nykiøbing i Sielland, den 28de Novbr. 1831. C. B. Holst. H. M. Reinsholm, som Laugværge. født Fladberg.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Enhver som have Noget at fordre i Stervboet efter, afdøde Aftægsmand Erik Madsen og forhen afdøde Hustrue Dorthe Leonora Carlsdatter i Østofte, og afdøde Maren Poulsdatter og efterlevende Mand Aftægtsmand Jens Madsen i Blands, deres fælleds Boe, under Grevskabet Knuhtenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig, som committeret Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel de Førstnævntes Arvinger, til at legitimere deres Arveret samt paasee deres Ret ved Skiftet. Knubtenborg pr. Mariboe, den 29de November 1831. Gram.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Creditorerne i efternævnte Stervboer, nemlig : 1) efter afgangne Enkemand og Gaardfæster Christen Olsen af Skafteløe, Nordrup Sogn, Sorøe Amt, a) efter Maren Hansdatter, Enke efter Huusmand Lars Hansen, af Saxebroehuus i Sønderup Sogn, Sorøe Amt, 3) efter Enkemand, Huusfæster og Skræder Ole Hansen af Ødemark, Kirkeflintrup Sogn, Sorøe Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 3die December 1831. J. P. Enkebølle.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Creditorerne i Stervboerne efter1) Parcellist Peder Madsen af Østerkippinge, 2) Jndsidderske Anne Margrethe Pedersdatter af Alstrup, og 3) Enken Else Elisabeth Lehmann, født Sembach, af NørreØrsløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Stervboer for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes med Aar og Dags Varsel Arvingerne i det sidstnævnte Stervboe, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Falsters Birk, den 3die December 1831. C. G. Kruger.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Ved Proclama, som under 5te dennes er læst i den Kongelige Landsoverret B samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som formene at have nogen Fordring i afgangne Frue Caroline Castenschiolds Stervboe, indkaldte, sub poena præclusi et perpetui silentii, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som hendes Executor Testamenti, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 6te December 1831. L. Nyegaard. Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets=Procurator, boende i Gothersgaden No. 330. deelle og Enhver, der maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer, nemlig : 1) efter afdøde Astægtienke Maren Olsdatter og forhen afdøde Mand Ole Nielsen af Bromme, og 2) efter afdøde Aftægtsenke efter forhen afdøde Gaardmand Hans Jensen, Ane Pedersdatter, af Slaglille, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Tilgodehavende. Sorøe, den 29de Novbr. 1831. Gyldenfeldt. alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde i Fæstehuusmand Lars Christiansen og forhen afdøde Hustrue Karen Christensdatter af Hiembek Bye og Sogn, under Aggersvoldt Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Aggersvold pr. Holbek, den 5te December 1831, Jordan.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Sorøe Birkeligeret og som un 2 blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Staderet, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Skovrider ved Sorøe Academies 2det Forsidistrict, Andreas Randrups og efterlevende Hustrues Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste December 1831. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
hvo, som maatte have noget at fordre i afdøde Jndsidder af Walsøemaale, ved Ringsted, Christian Henriksens og efterlevende Hustrue Wilhelmine Rasmusdatters fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, i Boet. Ringsted, den 4de December 1831. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Freditorerne i Dødsboet efter tilforn afdøde Christen Christensen, Korteborg og nu ligeledes afdøde Hustrue Maren Jensdatter paa Vorning Kjepsmark, indkaldes herved, forinden 12 Ugers Forløb, at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie. Viborg, den 26de November Rode.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg og i Salling Herreders Ret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afgangne Selveier Jens Laursen Hede og efterlevende Enke Dorthe Thomasdatter i Hvidberg Sogn, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for under tegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Salling Herreders-Contoir i Skive, den 30te November 1831. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Anden Bekiendtgiørelse. Da Arvefæstemøller Peder Gebert Steen ved Ærveskiøbing har erklæret sig for insolvent og Concurs over hans Boe er bleven paakiendt, saa indkaldes, med Undtagelse af de protocollerede Creditorer og de Creditorer, som paa det under 3de Juli d. A. udstedte Convocations=Proclam allerede have meldt sig, alle og enhver, som formene sig at have hvilken Fordring, somhelst til ham hans Boe, fremdeles de, som maatte have haandfaaet Pant, ved Straf af Udelukkelse fra det proclammerede Boe og Pantets dobbelte Værdie, at melde sig, Fremmede efter at have beskikket en procurator ad acta, forinden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse af at regne, der i Actuariatet, at fremlægge deres Documenter i Original og at levere bekræftede Gienparter deraf. Med den Advarsel, at hver den, som ikke i den bestemte Tid melder sig, vil forfalde i forbemeldte StrafÆrveskiøbing, under Stads- og Landrettens allerhøist forordnede Segl, den 2den December 1831. (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Anden Bekiendtgiørelse. Da Borger og Stemand Rasmus Christensen Oldau i Ærøeskibing har opgivet sit Boe til Rettens Behandling og Landfogderiet over samme har paakiendt Concurs, saa indkaldes alle, som formene sig at have Fordringer og Tiltale til bemeldte Rasmus Christensen Oldau, hans Huse og andre Eiendele, eller som besidde haandfaaet Pant, hans Boe tilhørende, ved Straf af Udelukkelse fra det proclammerede Boe og Pantets dobbelte Værdie, forinden 12 Uger, fra den sidste Bekiendtgjørelse at regne, ved Professionsprotocollen i Actuariatet i Ærveskiøbing at anmelde deres Fordringer og Panter, at fremlægge de ihændehavende Documenter, at indlevere bekræftede Gienparter deraf og at beskikke den fornødne Procuratur til Acterne. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl. Ærveskiøbing i Landfogderiet, den 1ste December 1831. (L. S. Carstens.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og vil ved Overretten vorde B læst, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter afdøde Jndsidderske Anne Marie Hansdatter af Høybye, under Draxholms Birk, og tidligere afdøde Huusbonde, Gaardmand Niels Jeppesen af Taarnved i Jyderup Sogn, Tudse Herred, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Ligeledes ere de muelige Arvinger efter bemeldte Niels Jeppesen, indkaldte med Aar og Dags Varsel, efter Forordningen af 5te Juli 1822; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bye- og Birkecontoiret i Nyekiøbing i Sielland, den 5te December 1831. J. H. Berner.
Berlingske Tidende, 1831-12-08
En ved Avedøre Bye, Glostrup Sogn, Kiøbenhavns Amt, liggende, det Kongelige Landhuusholdningsselskab tilhørende Jordlod, af Areal 14 Tdr. Land geometrisk Maal, skyldsat for Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 1 Alb.; agter Selskabet at sælge eller i manglende Fald at bortforpagte tilligemed den paa Lodden opførte Bygning. Lodden, som er en regelmæssig Fiirkant, omgiven med Grøft og beplantet Jordvold, har Selskabet i henved 20 Aar benyttet til Planteskole for Frugttræer og vilde Træer, men da denne Planteskole, formedelst forandrede Omstændigheder, nedlægges i tilstundende Foraar, saa kan Eiendommen, hvad enten den sælges eller bortforpagtes, tiltrædes til 1ste Mai næste Aar. J Tilfælde af Salg kan den største Deel af Kiøbesummen forblive indestaaende i Eiendommen. Denne paavises af den paa Stedet boende, hidtilværende Planteur Taysen. Lysthavende ville henvende sig enten til Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Frydensberg, som træffes paa Kiøbenhavns Amtstue (bag Børsen), eller til Selskabets Secretair, Fuldmægtig Hald, boende paa lille Kiøbmager gade No. 80. Hos begge erfares Conditionerne for Eiendommens eventuelle Salg eller Bortforpagtning. Dersom ingen Accord træffes underhaanden inden Udgangen af Januar Maaned næste Aar, vil Eiendommen ved offentlig Auction i forestaaende Vinte blive opbuden alternativt til Salg eller til Bortforpagtning. Naar og hvor Auctionen afholdes skal da nærmere vorde bekiendtgjort
Berlingske Tidende, 1831-12-09
udenlandske Efterretulager.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Madrid, den 17de November. (Over Frankrige.)
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Hs. M. Kongen, hvis snare Helbredelse man haabede, har havt et Recidiv af sin Sygdom, som Lægerne nu holde, ikke for Gigt men for Vattersot. Man har gjort sig Umage for at skjul Sygdommens Beskaffenhed for Publicum, men det er nu for silde. Det saakaldte Apostoliske Partie er aldeles ikke bedrøvet thi de haabe Absolutismens Triumph efter Kongens Død.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Paris, den 30te November. Precurseur de Lyon af 27de Novbr. beretter, at Pluraliteten af Silkevædderne nu er overtydet om at en Taxt for Arbeidslønnen ikke er gavnlig, og selv ønske, at den Fabrikejerne nyelig aftvungne Taris maa underkastes en Revision. Til at foretage denne, har Mairen udstedt en af Præfecten samtykt Proclamation, der sammenkalder en Committee af Silkefabrikejerne, der skal revidere Tarisen af 1ste Novbr. d. A., og, efterat have confereret derom med nogle af de dueligste Silkevævermestere, have fuldende og underskrevet den inden førstkommende 15de December. Samme Blad modsiger de overdrevne Beretninger og Dødeligheden blandt de Saarede, der bragtes ind i Hospitalerne, og forsikkrer, at at samtlige Saarede, hvis Tal beløb sig til 220, ikkun otte ere døde indtil den 26de Novbr. om Aftenen Kl. 7. Courrier Francais beretter, at det Svar, som Marskalk Soul gav Deputationen fra Lyon, var: "Jeg vil drage ind i Byen, men Retfærdighed maa have sin Gang!" Dog bemærker samme Blad, at Regjeringen, efterat have modtaget adskillige Oplysninger af de to Deputerede, som ere hidkomne fra Lyon, har sendt Marskelken nye Instructioner, hvori det paalægges ham, at gaae tilværk med Mildhed og Forsonlighed.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Moniteuren indeholder følgende Artikel: "De nyeste Efterretninger fra Lyon vedblive at være beroligende. En Depesche fra Præfecten, dateret den 27de Novbr., melder, at Efterretningen om, at Hertugen af Orleans snart kan ventes til Lyon, har havt den heldigste Virkning paa Jndvaanernes Stemning. En Deputation af alle Folkeclasser er bleven sendt til General Roguet, for at bede ham om at Garnisonen maatte vende tilbagetil Lyon. Den vilde allererede være bleven indqvarteret i Byen, dersom Generalen ikke havde holdet det for sin Pligt, at oppebiPrindsens Befalinger desangaaende, til hvem en anden Deputation er sendt. Af dem, der lode sig forlede til Uordener, kommes daglig flere og flere tilbage til Befindelse, og den Orden, som allerede hersker i Staden, bebuder en almindelig Underkastelse. En telegraphisk Depesche fra Krigsministeren Marskal Soult til Præsidenten for Mininisterconseilet, af Gaars Dato, fra Trevour, melder at Alt er roeligt i Lyon." - Af dette Udtog af hiint officielle Blad sees altsaa, at Rygtet om at Hertugen af Orleans allerede var ankommen til Lyon, var ugrundet.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
J France Rouville siges : Det forsikkres, som ganske Viist, at den herværende Preussiske Ambassadeur, Baron Berther, og den Østerrigske Ambassadeur, Grev d'Appen, have af deres reskRegjeringer faaet Fuldmagt til at underskrive en Convention angaaende en almindelig, forholdsmæssig Afvæbning.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
J Fredags skeete et Forsøg paa at snigmyrde den unge Dronning af Portugal, Donna Maria. En Kugle, som maa være afskudt fra en af Husene, ligeoverfor Paladset i Meudon, hvor hun boer, gik igjennem Vinduet og knusede et Speil tætved hendes Side. Uagtet de alvorligste Undersøgelser ufortøvet foretoges, har man endnu ikke opdaget Forbryderen. Institut de France har valgt Professor Astror. ord. ved Kjøbenhavns Universitet, Hr. Etatsraad Dr. Schumacher, R. af D. og Dbrand., (som nu i Kongeligt Ærinde opholder sig i Altona) til sit corresponderende Medlem i den afdøde Professer Bohnenbergers Sted. De corresponderende Medlemmers Tal er indskrænket til faa; af disse maa eet døe, inden et andet kan vælges.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Regjeringen har sendt den berømte Prof. Magende til Suderland, for at lagttage den der udbrudte Cholera.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
London, den 30te Novbr. Conferentserne om de Hollandsk Belgiske Anliggender ere atter begyndte. Depeschers Ankomst og Afsendelse er usædvanligen hyppig blandt Medlemmerne af det diplomatiske Corps.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
J The Globe af 25de November siges: "Reformisternes Opmærksomhed har i Dag været henvendt paa Erkebispen af Canterburys Samtale med Lord Grey i Gaar. Man haabede et gunstig Resultat, og man vilde ogsaa paa Børsen have sporet en fordeelagtig Virkning, dersom The Times ikke i Morges havde bekjendtgjort, at alle Underhandlinger imellem Ministrene og Lor denne Harronby og Wharneliffe vare aldeles mislykkede. Under disse Omstændigheder var i Dag intet Liv paa vor Børs. Jfølge officielle Efterretninger er den 26de November ogsaa Newcastle en Person (efter ni Timers Sygdom, død af den asiatiske Cholera.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Den 21de November faldt en Skrædersvend omkuld paa en af Londons Gader; der sagdes, at Symptomerne vare uomtvivleligen den asiatiske Choleias. Lægerne erklærede efter en Consulation, at han var angreben af den engelske Cholera." Nu er han i i Bedring.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Vi have her Breve fra Madera af 16de October d. A. hvori meldes, at Jndvaanerne paa det grønne Forbjergs Der have gjort Oprør, saasnart de erfarede den unge Dronnings, DonneMacies Ankomst til Europa, og erklæret hende for deres retmædsige Beherskerinde.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Fra Dublin meldes under 28de Novbr.: "J Morges erholdt vi Underretning om, at Soldater og Politibetjente have været i et skrækkeligt Haandmænge med en stor Deel Bønder, i Flækken Cloneen, i Districtet Killeny, otte engelske Mile fra Car lon og tre fra Castlecommer. Rædsom er den i Jrland herskende Nød. J Cork Be porter siges: "Den Advarsel, at man ikke bør foruroelige Pudlicum med at skildre den virkelige Nød, er nu en pur Absurduet. Jkkun en Bedrager, en haardnakket Riding, kan det falde ind, at lægge Dølgsmaal paa den Clændighed, der har taget Overhaand blot i denne Bye, under det hykkelske Paaskud, at det vilde være farligt, at omtale den. Kommer Cholera ikke, saa vil noget langt Værre komme, nemlig de rædselfulde Scener, der ere uundgaaelige Følger af den Jammer, som her findes. Store Gud, hvor skrækkelig er Skildringen af den Usselhed, som vore Præster, og andre efter deres Embedsstilling med Sognenes Forfatning velbekjendte Mænd, have kundgjort, Pastor Lee ha beviist, at Menigheden Upper-Shandon, har Tolv Tusinde Fattige, der maae gribe til Bettelstaven. Capt. Davies, Kirkeværge, ved St. Nicolai Kirke, har beviist, at Ti Tusinde af de Sytten, Tusinde, der sogne til denne Kirke, ere tiggefærdige. Hr. Macdonnel af St. Pauls Menighed, som han meget nøje kjender, erklærer Fire Tusinde af de Fem Tusinde Medlemmer, hvoraf den bestaaer, for Tiggere. Saaledes ere blot i tre Kirkesogne Sel og Tyve Tusinde aldeles forarmede Mennesker, Vi have ingen nøiagtige Beregninger fra Byens øvrige fire Sogne, men efter et lavt Overslag indeholde de saa mange Fattige, at man uden Overdrivelse kan regne Antallet af de Nødlidende, der, om de ikke understyttes, staae Fare for at svælte ihiel, til Tredsindstyve Tusinde i den eneste Bye Cork, som dog ikke er Jrlands største. Som et Vidnesbyrd om den græsselige Nød, der hersker blandt de ringere Almueclasser i Jrland, anfører Dublins Morning Register fremdeles følgende Factum af et Brev fra en civil Embedsmand. Mod Choleras Indtrængen var anordnet som Forholdsregel, at Møddingerne i en Jrlandsk Byes Forstæder skulde borttages; men Beboerne bestormede hiin Embedsmand, hvem det var paalagt, at sørge for denne befalings Iværksættelse, med Bønne om at de maatte beholde deres Eiendom. Han forestillede dem den Fare, for hvilken de udsatte sig, dersom de lode denne Ureenlighed ligge udenfor deres Huse, men de svarede: "Lader J Bun kerne ligge, saa døe vi maaskee af Sygdommen, men dersom J tager vor Gjødning bort, saa maae vi ganske vist omkomme af Hunger", Manden saae sig nødt til at lade Mødvingerne ligge, fordi de virkelig ere det eneste Middel til at friste disse usle Menneskers Liv. Til hver Hytte hører nemlig en meget liden Plet Jord, hvorpaa avles Kartofler, der ere hele Familiens eneste Føde!
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Petersborg, den 25de Novbr. Siden den 20de d. M. har, Gud være lovet, intet nyt Choleratilfælde fundet Sted her.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
J Forgaars bleve, formedelst Jisen paa Newa, Broerne borttagne.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
America. Fra Buenos=Ayres skrives den 4de Septbr.: Borgerkrigen i Plata=Provindserne kan ansees som endt. Resten af de Uniariske Tropper, under Generalerne Alvara og Lamadrid, omtrent 150 Mand, er flygtet til Provindsen Tucuman og ønsker at foreslaae Betingelser, men ubetinget Underkastelse fordres. - Jfølge Efterretning fra Lima (over Rio Janeiro) er der en ny militær Revolution atter udbrudt; Vicepræsidenten og General Miller gik ombord paa et nordamerikansk Skib og ere flygtede til ChilliPræsidenten var fraværende ved Hæren (i Krigen mod Bolivien).
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Hamborg, den 6te December. Fonds holdt sig i Dag paa vor Børs, men der var kun liden Omsætning. Det ny Østerrigske 6 pCt. Laan er nu sluttet til Obligationer af det Danske Engelske Laan i Dag, ligesom i Fredags, 62 1.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Fra den 6te til 6te December om Middagen Kl. 1 bleve her2 Jndividuer angrebne af Cholera. - Siden Sygdommen Udbrud ere 887 blevne angrebne deraf, 353 helbrededes; 463 døde, og 71 ere endnu under Lægebehandling.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Stokholm, den 24de November. En ny Kongelig Forordning er der udkommen, som deels ophæver, deels formilder alle de i foregaaende Forordninger bestemte Forskrifter om det, som bør iagttages i det Tilfælde, at Cholera skulde komme over vore Grændser. - Alle Spærringer ophøre.
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Udenlandske Efterretninger. Kiel, den 4de Decbr. - Fra Flensborg skrives under 24de Novbr.: "J nogle Egne har det Rygte udbredt sig, at der af Staden Flensborg skulde være ansøgt dos Regjeringen om Spær rings-Cordonens fremtidige Bibeholdelse. Jfølge sikker Erkyndigelse er dette Rygte aldeles falsk, og i Byen selv veed man aldeles Jntet om slig Ansøgning. Skulde imidlertid dette Rygte være blevet udspredt mod bedre Vidende og med Forsæt af Enkelte, som vente sig nogen privat Fordeel af Cordonens Vedvaren; (Af Kieler Correspondensblat.)
Berlingske Tidende, 1831-12-09
Bladet Dagen meddeler følgende Brev fra Færøerne: "Ogsaa her paa denne isollerede Ogluppe ere Hs. Majestæts Kongens og Hs. Majestæt Dronningens høje Fødselsdage sande Glædessester. J Særdeleshed glemme aldrig Thorshavns Indbyggere paa disse Dage at yttre deres Hengivenheds-Følelser for det elskede Kongehuus. Hvad der endmere bidrog til her dennegang at forherlige Nationaldagen, den 28de October, var Jndvielsen, af et Orgel, som Hs. Majestæt havde havt den Naade, at skjænke til Thorshavns Kirke. Denne kirkelige Handling var i nogen Tid opsat for at kunne foretages paa vor dyrebare Dronnings Fødselsfest. Kl. 12 aabnedes Høitideligheden. Da Orgelets Toner hidtil paa disse Øer have været ganske ubekjendte, vare naturligviis mange Mennesker hidstrømmede fra de omkringliggende Bølgdelag. Den Kongelige Gave indviedes deels ved nogle passende Palmer, deels ved en Tale af Stedets Præst, hvori han først skildrede Orgelets Hensigt og overhovedet den skjønne, regelmæssige Kirkesangs opbyggelige Indvirkning paa Sjælen, og udtalede dernæst sin egen og Menighedens Taknemmelighedsfølelse for Hs. Majestæt Kongen, der har givet disse Øboere og navnligen Thorshavns Bye gientagne Prøver paa sit landsfaderlige Sind." Læssøe. Paa sin Reise til Alexandrien fra sit Hjem, Stokholm, stødte en svensk Fregat, ført af Capt. Birman og ladet med Planker, Tjære, m. m., paa Grund østen under Øen. Fartøiet skal ved egen Hielp være kommet flot, men havde dog en Lods og nogle Mand herfra Øen til Assistence under Udseilingen. Skibet forfatte ubeskadiget sin Reise. - Efterat omtrent 100 Trodser af Hervines Ladning vare solgte paa Auction, blev denne Auction standset; Grunden vide vi ikke. Af samme Skibs Jnventarium er kun lidet bjerget; Ankerne og Kjettingerne ville vel neppe kunne bjerges paa denne Aarstid.