JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Samme Dags Eftermiddag vare Statsministrene forsamlede, og sendte Prindsen af Wallis en Afskrivt af de ved Regieringsforvaltningen bestemmende Jndskrænkninger, saaledes som Hr. Pitt havde bragt dem i Forslag; men Talerens (Cornvalls) Sygdom blev farligere, og han døde den 2den Januarii. Herved blev de offentlige Anliggenders Gang, som i Forveien formedelst Kongens Sygdom var besværlig nok, endnu mere forvirret; thi det uden Kongelig Convocation forsamlede Underhuus maatte nu først skride til at vælge en nye Taler, der ellers uomgiængeligen bliver personligen forestillet Kongen til Beskikkelse, hvilket nu ikke kunde skee. Nytaarsdag talede man i Overhuuset meget alvorligen om den Forsinkelse, Sagerne i Underhuuset leed formedelst Talerens Sygdom. Hertugen af Norfolk (af Oppositionen) erklærede, at han haabede dog, den vigtige Omstændighed med Regieringsforvaltningens Jndretning ikke blev udsat længer end i det høyeste til den 5te Januar. Dette lovede Storcantzleren, og erklærede tillige, at han fra den respectableste Autoritet havde temmelig smigrende Efterretninger om Kongens Helbredstilstand, og ønskede af Hiertet, at disse Efterretninger ey allene maatte vedvare, men en fuldkommen Restitution snart blive følgen deraf. Da Talerens Dødsfald den 2den Januarii, i omtrent 150 Lemmers Nærværelse, blev bekiendtgjort af Parlementsskriveren Hatsell, blev der givet Ordre til at bringe den afdøde Taleres Stav, som han pleyede bruge i Forretningerne, til Parlementssalen, og Underhuuset adjournerede derpaa til den 5te Januar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
J Overmorgen har Hr. Pitt fast foresat sig at forelægge Underhuuset sine Forslage til Regieringsforvaltningens Jndskrænkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Warschau, den 14 Januarii. J et Brev fra Fyrste Potemkin siger han iblandt andet: "Da jeg efter en forrigfuld Nat havde sat mig til Roe paa en Tønde, og man just bragte mig den fangne Pacha, forrige Gouverneur i Oczakow, ansaae jeg det Øyeblik for det lykkeligste i mit hele Liv. - Hovedstormen har rigtig nok været et Fortvivlelses Værk. Beleyrerne havde kun Levnetsmidler til 5 Dage tilbage, og disse bestode endda blot i Brød og Brændeviin til de Gemeene. En Favn Brænde var i den Potemkinske Leyr steget til den uhyre Priis 100 Daler. Endeel Officerer, som laae sammenpakkede i en elendig Hytte, og dog vare færdige at fryse fordærvet, maatte betale 25 Gylden for hver Gang de fik Varme. Desto behageligere maae da ogsaa den saa betydelige Forraad i den erobrede Fæstning have været Russerne. Men man tænke sig blot denne gyselige Erobringscene, Meere end 1000 Mennesker dræbte af det i Luften sprungne Krudtmagazin, Gaderne opfyldte med Røg og Dampen af de Dræbtes Blod- Russernes Luften opfyldt af Jndvaanernes Hylen! Bytte af Guld, Sølv og andre Kostbarheder skal beløbe sig til nogle Millioner. – Da den fangne Commandant blev ført til Fyrste Potemkin, spurde han Fyrsten, hvad han vilde have gjort, ifald Stormen ikke var lykkedes ham, Jeg vilde blevet saalænge ved, indtil det var skeet, svarede Fyrsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Fæstningen Bender er, som man forsikkrer, sat i meget god Forsvarstand, og vil efter Rimelighed skaffe en Russisk Armee ligesaameget at tænke paa som Oczakow. Og da det Russiske Beleyringsskyds er forstørstedelen ved den Potemkin ske Armee, saa troer man, at denne Armee vil komme til at vende sig imod Bender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Bremen, den 16 Januarii. Adskillige Breve fra Schweiz melde, at den af sine phystognomiske Kundskaber saa bekiendte Lavater skal nyeligen, efter meget tankefuld og dybsindig at have gaaet op og ned i sit med mange Stores Silhouetter og Skilderier udziirede Værelse, for sine Venner have paa en næsten prophetisk Maade yttret den Frygt, at der i Aaret 1789 vilde døe tre høye Hoveder i Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Leipzig, den 17 Januarii. Man melder fra Berlin, at Kobbersmedene og Blikkenslagerne i Potsdam have faaet Ordre, inden en vis Tid at forfærdige Feldtkiædeler, Feldtflasker og andre Feldtsager, for en Armee af 80000 Mand. Man taler ogsaa om en stor Deel Feldtskiæreres Antagelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Fra det Brandenburgske, den 20 Januarii. De med en nyelig ankommen Russisk Coureer indløbne Depecher indeholde, efter al Formodning, det Russiske Hofs endelige Svar paa vor Konges sidste Erklæring i Henseende til de Pohlske Anliggender, og uagtet der endnu intet deraf er bekiendt i Publico, saa er Haabet om Fredens Vedvarelse dog større end Frygten for en Krig, hvori vi kunde indvikkles. Jmidlertid vedbliver man at paastaae, at der kommer til at staae en Preussisk Armee i Pohlen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Kiøbenhavn, den 30 Januarii. Sidstafvigte Torsdag den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag celebreret paa Christiansborg med Cour hos de Høykongel. Herskaber til Middag; derefter Hs. Majestæt Kongens Taffel i Apartementsalen, paa 20 Couvert, tvende Marchals-Tafler paa 90 Couvert og en Rose paa 40 Couvert. Til Aften Bal og Apartement i Riddersalen, derefter Hs. Majestæt Kongens BundteradsTaffel i Skilderie Galleriet paa 90 Couvert, og et Marchals-Taffel i Apartementsalen paa 112 Couvert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Førstkommende Søndag den 1ste Februarii bliver anlagt Hofsorg for Wilhelm Ludvig Marggreve af Baden, som bæres i 4 Dage tilligemed den nuværende Hofsorg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Den 12te December f. A. er Johannes Petri beskikket til Under=Jnspecteur ved Søe=Qvæsthuuset. Den 9de Januarii d. A. er Premier=Lieutenant, Frederich Wilhelm de Klaumann, beskikket til Stabs=Capitain ved Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsens Regiment til Fods. Den 23de er Hs. Excellence, Hr. Generalmajor Wilhelm Theodorus von Wegener udnævnt til Deputeret i Admiralitets- og Commissariats=Collegio.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Capitels-Taxt i Siellands Stift for Aaret 1788. Rug, 3 Rdlr. 3 Mk. Byg, 2 Havre, 1 J Tallotteriets 441de Trækning i Altona, den 22de Januarii, udkom følgende Numere: Hos Hof-Bogtrykker Møller & Søn, boende i Friderichsberggade No. 230, er got Maculatur=Paniir tilkjøbs at bekomme for 4 a 5 Mk. Riset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Kiøbenhavns de No. Aar. hvil lan Huus, Post-Tidender, smuk, riumann. huus. hau Mandagen, den 2 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Tyrkisk Grændse, den 5 Januarii. Den gamle Storadmiral er den 20de November med 18 Skibe kommet tilbage fra det sorte Hav, og gaaet til Ankers ved Bujuldere. Efter den Tid er der sammestæds ankommet flere Skibe af hans Flaade. Tidenden om hans Tilbagekomst har foraarsaget en Glædesfest i ConstantinoEndelig skal den i Brünn værende fangne Fyrste Ypsipel. - lantis Gemalinde og Børn have faaet noget større Friehed i Constantinopel, ved at erlægge en Sum af 700000 Gylden. Det hedder ogsaa, at de fremmede Ministre have fundet Leilighed til at lette den Russiske Ministers, Hr. von Bulgakofs Skjæbne i de 7 Taarne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Stockholm, den 13 Januarii. De med Flaaden fra Finland til Carlscrona tilbagekomne Matroser, 3200 i Tallet, ere i Juulen gaaet til deres Hiem, for at blive der i Vinter. – Uagtet den strænge Frost arbeydes der dog i Carlscrona af alle Kræfter paa Flaadens Formeerelse og Jstandsættelse. - Ved de Russiske Grændser er alting stille. - Krigsretten i Gothenburg har af Forhøret over vore Troppers Forhold ved de Danskes Jndmarch allerede ladet nogle Ark aftrykke; men endnu er der ikke fældet nogen endelig Dom. Siden 1754 har man i Sverrig ikke havt en saa stræng og vedholdende Kulde som i denne Vinter. Den Bothniske Havbugt var ved Aland saa tilfrossen, at Postvogne og Reisende kunde passere over Jisen fra Finland. For Stiftet Westeraas ere Biskop Benzelstierna, Domprovst Fant, og Provsterne Brumark, Gottmark og Alstrøm valgte til Rigsdagsmænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Warschau, den 14 Januarii. Der forsikkres, at Republiken vil slutte et Forbund med Chursachsen, og til den Ende skikke en Gesandt til Dresden Indgangen til den Note, man angaaende de Russiske Troppers Udmarch vil overlevere den Russiske Ambassadeur, bestaaer i en Lykønskning til Oczakows seierrige Erobring, Længer nede i Texten hedder det: "Ved denne Leylighed vil der vel i hiine Egne behøves saa mange flere Russisk Tropper, at Republikens Grund ikke meere behøver at bebyrdes med dem. For de Landgodser, Prindsen af Nassau-Siegen, til Belønning for sin udviiste Tapperhed imod Storadmiralen har faaet til Foræring af den Russiske Monarkinde, skal der allerede være ham budet 200000 Rubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
De ved vore Grændser staaende Preussiske Tropper have endnu Ordre til at holde sig marchfærdige. J den østlig Deel af Preussen giøres store Anstalter, og der er sidst i December Maaned fra Königsberg afsendt Adskilligt til Feld bageriet og Feldtsmeddene henhørende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
London, den 16 Januarii. Den almindelige Nysgierrighed og Længsel efter af viide Resultatet af den sidst ommeldte anstillede Exannation over de Kongelige Livlæger havde i Tirsdags lok en usædvanlig Mængde Mennesker til Forsamlingen Underhuuset. Man ventede halvanden Time paa Exminatorernes Rapport, da endelig Ministeren, Hr. William Pitt, traadde ind i Huuset med en temmelig vomineur Pakke, som han vilde have oplæst. Men Hr. Burke reyste sig strax og satte sig imod Oplæsningen. Denne Rapport, sagde han, er langt fra ikke saa fuldstændig, som den, i Henseende til de væsentlige Omstændigheder, for hvis Skyld den nye Examen just blev foranstaltet, burde været. Examinatorerne havde aldeles ikke opfyldt deres Pligt, men indskrænket deres Spørgsmaale saaledes, at der endnu fattedes Svar paa mange Particularier, der kunde give Parlementslemmerne den bedste Oplysning. Desuden havde de jo blot examineret Lægerne, men ikke Chirurgerne og Apothekerne, hvilke sidste dog ogsaa havde kunnet oplyse Sagen. Som han havde hørt, saa havde man i denne Exammen gjort en vis meget foruroeligende Opdagelse, der var af den Beskaffenhed, at man burde giøre Anstalter derimod, Thi han maatte, som en Følge af denne Opdagelse, uden Betænkning erklære, at der ikke længer var nogen Sikkerhed for Kongens Liv – ikke af Frygt for Forræderie, men fordi Livlægerne brugte en upassende Behandling. (Her sigter Hr. Burke dertil, at Doctor Willis havde tilladt Kongen at rasere sig selv). Denne var en Omstændighed, som væsentligen interesserede den hele Nation; og i dette Fald burde Examinatorerne strax føyet den Anstalt, at saadant herefter ikke fandt Sted. Ved at examinere Lægerne Warren og Willis, to Antagonister, havde man ogsaa blot protocolleret begges modstridende Meeninger, uden, ved derom at spørge de øvrige Læger, at sætte Parlementet i Stand til at dømme, hvo der havde Ret, enten Warren eller Willis,"Hr. William Pitt, som derpaa tog Ordet, pegede paa den tykke Rapport, og erklærede: "Naar man betragter denne 6 Dages Exammen og denne volumineuse Rapport, saa troer jeg, enhver her i Forsamlingen maa tilstaae, at Parlementet har faaet mere, end det havde ventet, Parlementet har jo ikke forlangt, at Chirurgerne og Apothekerne skulde examineres, men blot Liv=Lægerne; og disse har man ikke fundet sig beføyet til at giøre andre Spørgsmaale, end saadanne, der angik Kongens nærværende Helbredstilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Hvad Hr. Burke saa emphatisk har sagt om en Livsfare for Kongen, skal vel sigte til den Omstændighed, at Doctor Willis for nogen Tid siden betroede Kongen en Ragekniv, men dette giør Willis jo ingen Hemmelighed af, og angiver sine gode Grunde, hvorfor han har gjort det Overhovedet have Examinatorerne jo ikkun skuldet spørge om Omstændighederne ved Kongens Helbred, saadan som den var, men ikke at undersøge Maaden at curere Kongen paa. – Efter megen Snakken frem og tilbage blev det paa Ministerens Forslag besluttet 1) at den vidtløftige Rapport fra Examinatorerne skulde trykkes; 2) at den valgte Examinations=Committee skulde nok engang undersøge Tingene; og 3) at Underhuuset næste Fredag, eller som i Dag, skulde raadslaae om Nationens Anliggender. - Paa det hverken Kronens Rettigheder eller Folkets Friehed skal modt villigen opoffres for Partieaandens ærgierrige Hensigter, har et Corps uafhængige Lemmer af Underhuuset, under Navn af den bevæbnede Neutralitet indgaaet en Forening, for at tilintetgiøre alle for Constitutionen farlige Planer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
J Eftermiddags (den 16de) var Tilløbet til Underhuuset overmaade stærkt, da man troede, at Ministeren, efter sit Løvte, vilde i Dag bringe Nationens Forfatning og Regieringsforvaltningen paa Bane. Efter Lægernes Bulletins er det endnu det samme med Kongen. J Forgaars hedde det, at Hs. Majestæt havde, dog ikke bestandig, sovet tre Timer; men var den Morgen ikke uroelig. J Gaar lydede Bulletinen saaledes: Kongen har havt fire Timers Søvn, været roelig Resten af Natten, men var i Morges noget uroelig. Overalt i Staden har man i nogle Dage talet om Kongens Testamente, som giør stor Opsigt, og giver Ondskaden den skiønneste Leylighed til at angribe endog de Største i Landet. Følgende skal imidlertid være det eneste Troeværdige af hvad man derom fortæller: "Kongens første Testament befalede, at Hs. Majestæts private Formue (der holdes for meget betydelig skulde deles lige imellem den Kongelige Families forskiællige Greene, Sidstleden 25de October gjorde Kongen et nyt Testament, hvori Han indsatte Dronningen til næsten eneste Arving. Men nu havde Doctor Warren erklæret for Underhuusets Examinations Committee, at han allerede den 22de October havde mærket de første Symptomer til Kongens Fornufts Svækkelse, og da altsaa det sidste Testaments Datum var 3 Dage yngere, saa syntes formeldte War rens Erklæring at giøre dets Gyldighed mistænkelig. Han blev derfor anmodet om at afgive sin Betænkning, og der anføre, at Kongen, da Han opsatte sit andet Testament, ikke var saa hæftig angrebet af Sygdommen, at Han jo var i Stand til at disponere over sin Eiendom paa en retmæssig og fornuftig Maade. Men Warren vedblev med den ubøyeligste Haardnakkenhed at vægre sig ved at give en saadan Betænkning; og det var en Følge heraf, at Warren mistede og Willis derimod blev beæret med den forrige Fortroelighed."J Forgaars vare Cabinetsministrene, Underhuusets Taler, og de fornemste Lovkyndige forsamlede i Whitehall. Derefter sendte Statssecretair Carmarthen en Coureer til Hertugen af Dorset i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
J Gaar blev der overleveret Prindsen af Wallis i hans Palais Carletonhouse en Taksigelsesaddresse fra vor Stads Magistrat for de 1000 Pund Sterling, som han til de Fattiges Bedste havde sendt Stads=Kæmneriet. Formedelst Modvind skal henved 300 Coffardieskibe være opholdte i Mundingen af Canalen, og der lide stor Mangel paa de nødvendigste Ting. Capitain Thornborough er derfor, med det Kongelige Skib Hebe, afgaaet med en Ladning Levnetsmidler, for at komme disse Nødlidende til Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
J forrige Aars sidste Qvartal har den indgaaende Told i vor Havn beløbet sig til den anseelige Sum 991567 Pund Sterling 12 Shelling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Efter den nyeste aarlige Rapport fra Admiralitetet bestod den Brittiske Søemagt ved forrige Aars Udgang af 4 Skibe paa 100, 15 paa 90, 56 paa 74, og 43 paa 64 Kanoner, tilsammen 118 Linieskibe, og endda 14 Skibe paa 50 Kanoner. Videre: 20 Fregatter paa 44, 6 paa 38, 14 paa 36, 29 paa 32, og 64 mindre Fregatter, Cuttere, Chalupper, Brandere og Bombarderere. Som Vagtskibe i Engeland og ellers i Tienesten paa Stationerne ved Jamaica, i Vestindien, Nordamerica, i det Middellandske Hav og i Africa, ere der udsendte 17 Linieskibe, 4 Skibe paa 50 Kanoner, 33 Fregatter og 57 Chalupper. Under Bygning staae 14 Linieskibe, 1 Skib paa 50 Kanoner, og 5 Chalupper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Wien, den 17 Januarii. Glæden over Oczakows Erobring er ved de Anstalter, man her paa nogen Tid har seet giøres, kiendelig formindsket. Der bliver nemlig afsendt mange Vogne med Munition til Fæstningerne i Bøhmen og Mähren, og der skal, efter Forlydende, i disse tvende Provindser saa hastig som mueligt samles en Armee af 120000 Mand, Fem Artillerie=Compagnier have allerede Ordre at marchere til Bøhmen. Man befrygter, at den nærværende Crisis kunde give Anledning til Uenighed med Preussen, ja maaskee til en almindelig Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Den her residerende Russiske Gesandt, Fyrste Gallitzin, har viist sig saa ædelmodig, at uddeele de Penge, der vare bestemte til et stort Festin i Anledning af Oczakows Erobring, til vore Fattiges Understøttelse i denne haarde Vinter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Endog fra Jtalien skriver man om Vinterens Strænghed. Ved Venedig har Jisen paa Havet været ligesaa tyk som i Aaret 1709.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
J Følge et Keyserligt Hofdeeret maa ingen beskikkes til noget Landphysicat, førend han i visse Aar har gjort Tieneste i det almindelige Hospital. Ligeledes skal herefter forholdes med Stadsphysicatene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Nederelsen, den 26 Januarii. Man beretter fra Pohlen, at der i Hvide=Rusland skal forsamles en Armee af 80000 Mand, og at andre 40000 Mand skal trække sig sammen paa den anden Side ved Novogorod. Der giøres overalt skrækkelige Anstalter til Udrustninger. Efter Forlydende faaer Prindsen af Nassau Gouvernementet i Oczakow. Jblandt Tyrkerne, der i Oczakow forsvarede sig med Løvemod, udmærkede sig især en Janitschar=Aga, som først, efter med egen Haand at have nedlagt 10 Russer, udmattet af sine mange Blessurer faldt til Jorden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Kiøbenhavn, den 2 Februarii. Den 9de Januarii er Professor og Sognepræst, Hr. Lauriz Smith, beskikket til nederste Capellan ved Bremmerholms Meenighed i Kiøbenhavn. Sognepræst, Hr. Peder Dybdahl, beskikket til Sognepræst for Urschoug Præstegield i Aggershuus Stift. Rector, Mag. Niels Treschow, ligesaa at være Rector ved den latinske Skole i Christiania. Vice-Landsdommer, Stephan Jørgensen, ligesaa at være Byefoged i Rudkiøbing og Herredsfoged i Langelands Herred. Justitsraad og Raadmand, Morten Munch, ligesaa at være Vice-Borgemester i Kiøbenhavn. Procurator, Christian Wosemoese, ligesaa at være Vice Raadmand sammesteds. Urtekræmmer, Hans Kiærumgaard, ligesaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
J Tallotteriets 568de Trækning her i Staden udkom i Dag følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Barom. Varme. Jan. N. N. O. 5. Kulde. Febr. 28. 3. I. 5 Udi afvigte Uge, fra den 24de Jan. til den 31te dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 33 Piger 29. Tilsammen fødte 62. Døde Mænd 40. Qvinder 20. Drenge 12. Piger 18, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Barselseng 1. Beenskade 1. Brystsyge 5. Dødfød 1. Feber 1. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 11. Forstoppelse 1. Guulsoet 1. Hidsig Feber 4, Hovedpiine 1. Jnflammation 2. Koldfyr 2. Kopper 8. Slag 11. Tænder 4. Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 19. Vattersoet 2. Tilsammen døde 90. Altsaa 28 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-02
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet bliver Jnteressenterne udi Livrente-Societeterne af Ao. 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede, at de i Følge Forordningen anordnede Leve Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtrussen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning at indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv-Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv-Renter paa Post-Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det PostContoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Contoir er beordret, disse Attester samlede og paa eengang til General-PostAmtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herudi skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive. Jsær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve-Attester paa det Post Contoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte, men maae her udi General-Post-Amtet ved Commissionairer affordre dem; eftersom slige Liv=Renter allene eengang om Aaret og ikke oftere paa Post-Contoirerne til Betaling blive anviste. General-Post-Amtet, den 30 Januarii 1789. 2 Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Kiøbenhavns No. Aar. at An Post-Tidender, som fensen. paa eller Fredagen, den 6 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. N. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Hermannstadt, den 6 Januarii. Paa vore Grændser er det overalt gandske roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Hospodaren Mawrojeny, som frygtede for vort Vinter besøg, har samlet næsten alle sine Tropper i Bucharest, og altsaa ikkun forsynet Grændsestæderne Valen, Kimpelung og Argis med smaae Garnisoner. J Valen have de tyrkiske Tropper bygget sig Jordhytter. Rimnicks Overrumpling havde den Følge, at henved 300 Arnauter gik over til os og toge Tieneste. Rimnick er derfor næsten øde; thi alle de betydeligste Jndvaanere ere med deres rørlige Eiendomme flygtet til os.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Fra Tyrkiet, den 8 Januarii. J Constantinopel er Sultanens største Yndling, Kis lar Agaen eller Obersten for de sorte Gildinger, for sin Uretfærdighed og sine Udsuelser henrettet, og hans Hoved udsat til offentlig Skue over Serailets Porte. Hans Casserer, Armenianeren Jacob, blev, efterat han havde givet Anviisning paa hans Herres forborgne Skatte, qvalt og udkastet i Havet. J Kislar=Agas Huus fandt man ikke mindre end 30000 Punge, hver paa 500 Piastre, som han i sit 10 Aars Favoritskab havde sammenskrabet. Man vil vist nok forundre sig over, at en 40 Aar gammel Slave, der kun i 10 Aar har været i Yndest, kan samle 15 Millioner Piastre; men naar man betænker, hvor stor Indflydelse en Mand i denne Charge har paa Sultanen, og at han er at ansee som Rigets og det offentlige Skatkammers Despot, og som Kilden til alle Æres og Naadesbeviisninger, Befordringer &c., hvorom man endog fra de længstbortliggende Provindser holder sig til ham, saa falder denne Forundring forstørstedelen bort. Storherren skal have i denne Anledning viist sig saa vel fornøyet med Mufti og den nye Kaimakan, der have opdaget Kislar=Agaens Forhold, at den førstmeldte er bleven aflagt med en overmaade kostbar med Brillanter rigt besat Pelts, og den sidste har faaet en med Juveler besat Sabel til Foræring. Det er tillige blevet den nye Kislar-Agaalvorligen betydet, ey at befatte sig med andet end det, der vedkommer hans eget Departement.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Stockholm, den 14 Januarii. Endnu vedvarer Anstalterne til et nyt Feldttog uafbrudt, ja man taler endog om et Corps fremmed Jnfanterie, som Kongen til næste Foraar vil tage i Sold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Det Corps af 5000 Mand, som Provindserne Wermeland, Narik og Medelgad have tilbudet Kongen, skal commanderes af Baron Armfeld, der altsaa, naar iberegnes de 4000 Frievillige fra Dalekarlien, faaer en Armee af 9000 Mand under sin Commando.