JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Værelser for et Herskab, samt Stalderum og Vognremisse er til Leye i Snaregaden i Gaarden No. 11. Liebhabere af samme melder sig i Magstræde No. 24 hos Muurmester Sr. Egerred, eller og i store Kongensgade i Gaarden No. 58 hos Tømmermester Sr. Kirckerup.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
J No. 226 i store Kongensgade ere endeel smukke Værelser til Leie.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Til Kiøbs eller til Leye. Hele Gaarden No. 95 i lille Strandstræde lige over for Garnisons Kirken, bestaaende af 13 a 14 reelle Værelser med Kiøkken, Spisekammer, Pulter= og Domestiqve=Kammer, Stalderum, Vognremisse og Hauge, er tilkjøbs eller Leye af Garver N. Kønsberg paa gammel Mynt No. 154.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Paa Vandkongen i No. 255 er til Leye for en Cavalleer meublerede Værelser, samt Stalderum til 3 Heste og Vognremisse, et stort Loft til Høe og andre Commoditeter. Hos samme falbydes nogle asiatiske Actier.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Til Kiøbs. Huse og Gaarde. Et paa Christianshavn for en Söefarende beleyligt beliggende Huus anvises tilkjöbs paa Grosserer P. Kabe, Holms & Comp. Contoir paa Christianshavn.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
En for et Herskab eller anden Familie til Beboelse meget beqvem Gaard med 2de Gaardsrumme, Stald= og Vogn=Remisse, samt megen smuk Hauge dertil, er underhaanden tilkjøbs; nærmere Underretning derom faaes hos Procurator Eller boende i store Helliggeiststrædet No. 141.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Brændeviinsbrænder Johan Christensen Thrane i Friderichsberggaden er til Sinds at vil sælge sit Huus for visse Aarsagers Skyld. Skibe.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Briggen Endrægtighed circa 30 Commerce=Læster drægtig bygget 1777 ved Laurvigen, et med staaende og løbende Redskab, underhaanden tilkjøbs; Anviisning gives af Mægler Jürgensen. Vare.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Fint og tørt holsteensk Rugmeel i Sække, deelicat holsteensk ævret Smör i Fier dinger og Halv-Tönder, eiderstædske Oste, gode røgede Oxebryster, Brunsviger Pölse, extra fiint Perle-Meel, Byg= og Boghvedegryn, Bankebyg, Perlegryn og brun umalet Sennep, er tilkjöbs at bekomme paa Adresse-Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Dobbelt stort huggen Ege Brænde er tilkjøbs F. L. C. Favneviis i Gaarden Nr. 249 ved gammel. Strand.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Paa Østergade i Gaarden Nr. 15 er i Dag ankommen frisk Vildt, Kron=Daa= og Raadyr, Harer og Agerhøns, tillie smaat Vildt, færsk Lax, Citroner, Pommerantser, franske Renetter, Figen og Pærer med mange andre Frugter, som ikke kan opregnes, alt for billig Priis hos A. Damsgaard. J Farvegaden første Port paa venstre Haand fra Raadhuusstræde, er beste Caroliner Risengryn 7 Mk. 8 s. Lpd., lyst Puder ukker 9 Mk., hvidere 9 Mk. 8 sk. a 10 Mk. Lpd., Kaffebønner 22 a 24 s. Pd., syltede Tamarinder 16 a 20 sk. Pd., gammel Rum 18 a 20 sk. Potten, saa og smukke Christentøyer til Leye.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Paa Kiøbenhavns Vester=Broe, skraas over for Kongeporten i No. 28, hvor Skildtetstaaer over Døren, er hos Mad. Voigt alle Slags frisk og godt Haugefrøe for de billigste Priser at bekomme. – Efter Begiering haver jeg undersøgt og prøvet ovenmeldte Frøe, som er befunden saa tilforladeligt og godt, samt Prisen saa let, at jeg har agtet det fordeelagtig, deraf at forsyne mig med det fornødne til den kongelige Hauge ved Frederichsberg, altsaa kan jeg med desmere Føie herved give det forlangte Vidnesbyrd om bemeldte C. F. Schmidt, Frøes Bonitet.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Kongelig Majestets Slotsforvalter og Gærtner ved Frederichsberg Slot.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
I Boutiquen i Badstuestrædet No. 96 ere smukke blommede Fløyeler til meget billige Priser. I Vognmagergader Nr. 146, er indlage et Partie nye Tydsk, Peberrod i Bundteviis paa omtrent 3 a 4 Lpd. Størrelse for 30, s. Lpd., kan og bekommes i enkelte Pund for 3 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
J Compagniestrædet Nr. 50 bekommes tilkjøbs hvide Cattuner af 6 og en halv Qvarteers Bredde 14 s. Alen, med flere Sorter finere dito, blaa ostindiske Lommetørklæder 20 sk. Stk. med flere andre Sorter fine gule, blaae, brune og røde Nanquiner, gode Kaffebønner 18 a 20 sk. Pd., Martiniqve dito 22 og 24 s., Mocca dito 2 Mk. Pd., lyst Pudersukker 9 Mk. Lpd., Candis og hvidt Sukker 17 s. Pd., Bohe=Thee 31 s., tages 8 Pd. a 30 sk. Pd., beste gl. dito 2 Mk. 4 s. Pd., fineste Congo Thee 6 Mk. Pd., dito 5 Mk. og 4 Mk. Pd., i Kisteviis bedre Kiøb, med flere Sorter finere dito, beste Sago=Gryn 26 a 28 s. Pd., Risengryn 5 sk. Pd., Caroliner dito 9 sk. Pd., tages i Lispundviis bedre Kiøb, 5 Aars gammel Rum 24 s., 4 Aars dito 20 s., dito 18 a 16 sk. Potten, syltet Ingefær 24 s. Pd., Lemon Asia 24 s. Pd., beste Soya 2 Mk. 8 s. Flasken, Japans dito 3 Mk., brune og blaae Kaffekopper 11 s. Parret, blaa og hvide dito 13 s., fineste Dito 14 s. Parret, 100 Stkr. Citroner for 8 Mk., og Dosinet for 16 s., med flere andre Sorter Vahre.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Herregaards ævret Smør i halve Tønder og Fierdinger er indsat til Forhandling i No. 5 i Klareboden. Da saavel Silke som Floret, haver paa en Tid mærkelig tilta et i Priis, og bliver daglig dyrere, saa er det umueligt, ved de paa Floret=Baand hidtil værende Priser, at kunde subsistere; men seer mig nødsaget, disse i Proportion af Silke= og Florettens Forhøyelse, indtil videre at forhøye; ligesom jeg og, saa snart Jndkiøbs=Priserne aftager, skal med Fornøyelse ved lettere Priis, fornøye enhver mine ærede Kiøbmænd, til hvis behagelige Efterretning bekiendtgiøres, at Priserne paa Barrat=Baand, bliver som følger: No. 1, Stk. a 2 Mk. 12 s. 1 og en halv, Stk. a 4 Mk. - s. 2 Stkr. 4 Mk. 12 s. 1 Rdlr. - Mk. 8 s. Med Spl. Kant dito = 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. 4 = 1 Rdlr. 2 Mk. Joh. B. Puskich. Af forbemeldte Aarsager finder jeg mig ligeledes nodsaget, ovenmeldte Priser paa Barratt. Baand, at ansætte; Georg Leonhard Serin.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Hos Hørkræmmer Munck i Frederichsberggaden er gode Kakkelovns Steenkul tilkjøbs at bekomme. I Viingaardstræde i No. 132 hos Christen Marieboe, er gode Lys at bekomme 13 s. Pd., glasserede Formelys med Bomulds Vægge 5, 6 a 7 paa Pd. 15 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
J Nyehavn Nr. 9, er bedste krydrede Anchois, at bekomme til billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Et Partie Kaffebønner og Cochenille og gammel Krap er tilkjøbs i No. 93 paa Kultorvet.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
I lille Kongensgade Nr. 71 er extra gode Bergens Forme=Lys 14 Mk. Lpd., ordinaire Lys 2 Rdlr. Lpd. gammel Holsteensk Miød 10 sk. Potten m.v.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
I Guldsmedens Kielder Nr. 3 ved gammel Strand er i Dag ankommen levende Snedkeersteens Torsk a 14 s. Pd., for de matte 8 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
J Snaregaden Nr. 13 er tilkjøbs at bekomme Karper fra 1, 4 a 5 Pd. Stk., og Brasen fra 1, 4 a 5 Pd. Stk., Suder et Pund Stk., som er til allerbilligste Priser. I Havnene og ved Stranden falbydes.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Skipper Frederich Rasch er i Dag ankommen med levende Torsk 12 a 10 sk. Pd., saa og frisk Lax og nogle grønsaltede dito og nogle grønsaltede Torsk i Fierdinger. Cartøyet er beliggende ved Toldboden i Jisen.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Skipper Ole Trundhiem er i Dag ankommen med levende Torsk og nye fanget Lax, beliggende uden for Toldboden, og sælges for billigste Priser.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Medicammenter. Paa Vandkonsten Nr. 254 paa første Sahl, er den Schverske forunderlige Medicin, tillige med den saa kaldede allerbeste, sikkerste og ufeilbareste Hielpemiddel at bekomme. Kreature. Til et Par dygtige og fuldkomne Arbeids=Heste, der ikke ere over 9 Aar, anvises herfra en Kiøbere.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Bøger. Dr. Nic. Edinger Balles Forsøg til en dansk Oversættelse af Pauli Breve til de Galater, Epheser og Philippenseer, er at faae tilkiøbs hos Gyldendal i Silkegaden Nr. 66 for 2 Mk. Exemplaret paa Tryk og 2 Mk. 12 s. paa Skrivpapiir. Foran hvert Brev findes en kort Jndledning, hvori Tiden, naar det er skrevet, saavelsom Anledningen dertil, og dets almindelige Jndhold, i Korthed bestemmes. Hvert Bret er afdeelt i visse Hoveddeele, og for hver Hoveddeel staaer igien en Forerindring, som indbefatter et kort Udtog af Apostelens Tanker og Lærdomme. Bag ved hvert Brev har Forfatteren tillagt Anmærkninger, i hvilke han oplyser de fleeste Vanskeligheder, og i sær gjør Rede for de Steder i sin Oversættelse, som i et eller andet ere forskiællige fra den almindelige. Den naturlige Religions første Grunde, af Lauriz Smith, Lærer i Philosophien og de skiønne Videnskaber ved det Kongel. Landkadet=Academie er fra Pressen udkommet, og selges hos Gyldendal i Silkegaden for 8 s.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
En nye og velindrettet Tal=Lotteries Lommebog, som ikke allene viser de Tal, som fra Lottoets Begyndelse af ere udkomne paa alle tre Stæder i de kongel. danske Lande, hvorsamme bliver trukket, men endog viser Træknings=Dagene forAaret 1778, med trende vel indrettede Register=Tabeller, som med god Nytte kan bruges, samt trende besynderlige paa en artig Maade indrettede Tabeller, hvoraf man kan see, hvor mange Amber og Terner, der i ethvert Tal fra Enerne til Nullerne ere udkomne; den er at bekomme hos Mad. Godiche, boende paa gammel Torv Nr. 141 paa førstkommende Løverdag den 3 Januarii, og koster indbunden 7 sk. Udtog af Skole=Forordningen, samt hvor Bøgerne faaes og deres Priser, Navne paa hvilke Vedkommende have averteret ikke at maa betroes, det stemplede Papirs Brug med mange andre Ting, som er til Efterretning for Stadens Jndvaanere, findes i den nye udkomne Lommebog for dette Aar, faaes paa Avis=Contoiret i Vimmelsk. No. 162, uindb. 1 Mk., indb. 20 sk.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Horarii Breve i to Bøger, som efter sidste Skole Forordning ere befalede at læses i Skolerne, oversatte paa danske Vers af Magister Christian Henrie Biering, SognePræst til Aastrup paa Falster, sælges hos Boghandler Buch paa Nørregade No. 245 for 1 Mk. 12 s. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Conditioner og Tienester ledige. En Tieneste som Tiener er ledig til Paaske hos en Cavallier; vedkommende der samme vil søge, maa være perfect i at frisere a. Mældningen skeer hos Marschals i Reverentzgaden, hvor nærmere Anviisning gives.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
En skikkelig og reenlig Pige forlanges til førstkommende Paaske, som vil tiene for Enepige, forstaaer Huusholdning og Vaskning, men uden paalidelige Attester nytter det ikke at melde sig; Nærmere Efterretning gives paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
For en Pige som kan forevise gode Skudsmaal og forstaaer at lave Mad, er strax en Tieneste ledig, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
For et honet Fruentimmer som forstaaer Fransk og Tydsk, og har Lyst at antage Condition som Franspise, anvises en Condition i Anthonistræde Nr. 310.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
For en Kokkepige som forstaaer at lave Mad, og om sin troe Tieneste kan forevise tilforladelige Attester, er strax en Condition ledig; Anviisning gives fra Adresse=Contoiret. En skikkelig Pige, som kan forvise gode Attester og sye og spinde, kan strax bekomme en god Condition for Stuepige. Anviisningen skeer i Klosterstræde i No. 56 i Kielderen.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Tienstsøgende. En Pige søger Condition strax enten for Kokkepige, Stuepige eller i Mangel deraf for Enepige, hun forstaaer hvad hun bør, er at finde i Borregaden i No. 101 paa anden Sahl. Et Fruentimmer, som er forsynet med gode Attester, søger Condition til Paaske enten for Stue= eller Kokkepige, hun er at finde i lille Kongensgade No. 83 paa Bagsahlen. En Person søger Condition som Viintapper=Svend og er at finde paa Vestergade i Prindsen.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
En midaldrende Pige søger Condition for Syepige eller at opvarte Børn strax eller til Paaske. Anviisning skeer i Fortunstrædet Nr. 239.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
En Kokkepige søger Condition strax eller til Paaske, som forstaaer at kaale, tilligemed at malke, er at finde i Ny=Adelgade No. 209 hos en Smed ved Tøyhuset paa Salen.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Undvigte. De 2de Bønderkarle Bidstrups Gods i Jylland tilhørende Johan Johansen og Christen Jensen, ere udeblevne fra Godset langt over den dem tilladte Tiid, og ikke engang have til kiendegivet hvor de nu tiene eller opholde sig, men formodentlig maa være her i Staden, saa blive bemeldte Karle herved anmodede paa Adresse=Contoiret her i Staden at anmelde sig, for derfra at blive anviist deres Herskabs Ordre dem angaaende. Skulde de ikke efterkomme dette, maa de vente at der med dem bliver brugt lovlig Omgang.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Da der i disse Dage i Adelgaden Nr. 301 ere bortstiaalne fire Serker, den ene af fiint Kramlærret med Bogstaver, M. S. No. 11, tvende fiine Hørlærrets dito ligeledes med M. S., den ene No. 11 og den anden No. 12, og en dito med B. S.: saa ombedes, hvem samme maatte forekomme, at tilkiendegive det paa ovenmeldte Sted, og om nogen skulde have kjøbt eller laant paa dem, da skal det igien blive erstattet, og Navnet fortiet, om forlanges, da det er allene om at giøre at faae denne Huustyv at vide.
Københavns Adresseavis, 1778-01-12
En sort og hvid spansk Hanhund er i Løverdags bortkommen; hvem samme Hund maatte forekomme, ombedes at levere den i No. 286 ved Vestervold imod en skikkelig Douceur. J Gaarden No. 228 paa Hiørnet af Raadhuus= og Compagniestræde, er den 8 Jan. af et Kiøkken bortstiaalen en nye Dreiels Bord=Dug 7 Al. lang, mærket M. D. H. i Træk, samt en gammel Borddug og 2 Servietter, Skulle nogen kunne opdage dette Tyverie, loves derfor en billig Douceur, eller, om nogen har kjøbt dette Dekketøy, tilbydes Betalingen derfor tilbage ved sammes Udlevering, og Navnene fortiet. J Onsd. Aften imell. 5 og 6 er fra Nørreport til Klareboderne fra en Karet afskaaren en Koffert, hvori adskilligt Linnet mærket J. W. og S. A. W., og endeel Nattøy, Hs. Majestæt Dronningens Navn med Brillanter i en Æske, et blaat emailleret Gulduhr, en Daase med Guld Beslag, en Hovedvands Flaske med Guld Charnering, et prægtig Sølv Skrivertøy med Crystal Flasker engelsk Arbeyde, et Garnitur Steenspender i Futteral, en Guld Naal med Neger Hoved, og endeel andre med Stene indfattet, en Æske forseglet med Adresse til Grevinde Moltke, og en Hoben meer, som ey erindres. Hvem dette kan opdage, og derom give Underretning i Klareboderne No. 9, kan vente sig en raisonabel Douceur, og om forlanges Navnet fortiet. Kofferten er funden tom paa Gaden ved Qvæsthuset i Nyehavn, ombedes hvo nogen fordægtig Person der i Egnen med saadan Koffert skulde have seet, saadant paa Politiekammeret at angive, da samme der paa Stædet er bleven udtømmet. En liden Tævehund med brunt Hoved og Ørne, samt en hvid Stiært i Panden, langs af Ryggen brun med hvide Pletter, og under Halsen hvidkrøllet med 4 lodne hvide Been, og krøllet Rumpe, er bortkommet i store Larsbjørnsstræde No. 187, lige got paa hvad Maade. Hvem samme maatte have i Eie vilde behage at melde det imod en Douceur enten paa ovenmeldte Sted, eller hos Eieren i Studiestræde Nr. 73. Den 9 Januarii imellem 5 og 6 Slet Eftermiddag, er paa Volden lige for Sølvgaden af Overskiærermester Wincklers Ramme bortstiaalen omtrent 7 Alen fiint bruunt Klæde, hvoraf de tilbageblevne Lister kan til Beviis forevises. Hvem om dette Tyverie kan give Oplysning, loves en raisonable Douceur. Fra Høybrostrædet til Helliggeistes Kirke, er af min Lomme bortkommet en 10 Rdlr. og 6 Rdlrs. Sedler; Skulde noget retsindigt Menneske herom kunde give nogen Oplysning, da loves dem en convenabel Douceur af Anna Maria Berg i St. Pederstræde Nr. 131.
Københavns Adresseavis, 1778-01-13
Vare Fruentimrene saa opmærksomme henseende til deres Sundhed som til Modens Yderlighed og Prydelsen, vilde det være en lykkelig Omstændighed saavel for dem selv som og for deres Afkom: Men da dette er hellere at ønske end vente, saa synes det nødvendigt at erindre dem, at skiønt Sundhed ey aldeles danner Skiønhed, saa er dog Skiønhed et Sundheds=Foster, der ey længe kan vedvare uden dennes Jndflydelse. Forgieves søge de, derfore, at vedligeholde den ene uden tilbørlig Agtsomhed for den anden. Den store Hemmelighed i at forbedre og længe besidde Skiønhed, bestaaer i den Kunst at vedligeholde Sundhed. Det er den som oplyser og opmuntrer Aasynet med udtrykkende og fortryllende Smiil; Den berører Læberne med Rosens lislige Rødhed og udspreder over Kinderne Frisk hed og en levende Fyr, Den giver Aanden balsammisk Sødhed og forskaffer Øynene Liv og Munterhed. -Men lad Sygdom, for en Stund, overskygge den skiønneste Dannelse, da beholdes ey længere dens Udseende: Den glatte Overflade og Hudens Sneehvidhed ere forvandlede til Rynker og gusten Bleghed; de heftigste Øynes Glands falmer og de meest blomstrende Kinder Creolus. viisne.
Københavns Adresseavis, 1778-01-13
Slutningen af Beskrivelsen over de danske Øer i Vestindien. Naar man drikker for meget Vand, bliver Maven og heele Kroppen svækket, men langt farligere er Umaadelighed i hidsige Drikkevahre. Den unge Rum maa Contoirets Auction, Torsdagen den 25 Januarii. for alting skyes, den inflammerer Blodet, og foraarsager hidsige Febere og inden kort Tid Døden. Derimod er den gamle Rum en Medicin, naar den bruges maadelig, og hvo som stærkt arbeider, kan knap undvære den. At være længe og med blottet Hoved i Solens Hede, kan en Europæer ey udholde. Naar en arbeidsom Mand her vilde bevise den samme vedvarende Flid i sine Forretninger som i Europa, vilde han snart ey meere være i Stand til at arbeide, især i den første Tid. Den beste Tid til Arbeide saavel med Hovedet som Haandarbeide, er fra Solens Opgang indtil Kl. 10 om Formiddagen. Efter denne Tid bliver Heden for stærk. Efter Middags=Maaltidet pleye de fleeste Blanke at sove Middags=Søvn, hvilket her snart er nødvendig, siden Heden om Natten ofte hindrer Søvnen. Fra Kl. 3 til om Aftenen kan man igien arbeide. Den beste Tid til at spadsere er den første Time efterat Solen er opgaaet, og om Aftenen den sidste førend den gaaer ned. At gaae længe kan de Blanke ey udholde. De fleeste pleye her at aarelades fire Gange og Aaret og nogle endda oftere. Der findes faa Sygdomme i Vestindien, som ey ere i Europa. Hoved= og Tandpine samt Sune ere i Regnetiden meest giængse. Forfatteren var i al den Tid han opholdt sig her frie for Snue, som han ellers bestandig havde været incommoderet med, og fik den igien saasnart han forlod det varme Clima. De sædvanligste og farligste Sygdomme paa disse Eylande, ligesom overalt i Vestindien, ere kolde og hidsige Febere; begge have det besynderlige ved sig, at endskiønt det aldeles ten ner til Forbedring, de Syge dog let kan faae Slag hvoraf de snart døe. Forraadnelses Febere ere her især giengse og meget farlige. Til disse hører den saa kaldede Chocolate Feber, som holdes for en Art af den siamiske Sygdom, der ogsaa kaldes den gule Feber, siden Øynene derved blive gule, og gule Plætter, sætte sig paa Brystet og heele Kroppen. Sygdommen bliver dødelig, naar Blodet gaaer ud af Næse, Mund, Øyne, Øren og alle Aabninger i Legemet. Denne Sygdom er en Følge af Heden, af Umaadelighed i stærk Drik og overalt naar man echaufferer sig. Der findes dog Exempler paa dem der lykkelig have overstaaet den.
Københavns Adresseavis, 1778-01-13
Efter en hidsig Sygdom bliver ofte en Feber tilbage, som vedvarer i mange Uger, og meget svækker Kræfterne, den kaldes Bennekoorts; samme Navn gives her alle langsomme Febere. Til de sædvanligste Tilfælde hører de saa kaldede røde Hunde. Samme bestaaer i Udslæt over heele Kroppen, især paa Armene og Benene, som see saa røde ud som Skarlagen. Derved fornemmes ofte en saa hæftig Kløe, at man ey kan sove derfor. Naar den forgaaer, gaaer Huden efterhaanden af. Man faaer dette Tilfælde gierne, saa snart man kommer i det varme Clima. I de hedeste Maaneder er det stærkest, og i Regntiden holder det op. De fleeste som komme til Vestindien, faae det, og endskiønt denne Udslet ey er farlig, kan den dog foraarsage stor Besværlighed, naar man i Regn eller omNatten forkøler sig, saa at den slaaer ind igien. Den findes i alle Lande, som ligge i det varme Clima, nogle have den saa stærk, at de faae Bylder i Huden, som i lang Tid ey lægges. Andre fornemme altid Kløe, efterat de ere befriede fra den, især i Armene og Beenene. De Blanke, som boe her, have adskillige Nærings veye. Nogle eye Plantager, andre tiene paa dem, thi paa de store Sukkerplantager bruges mange Blanke, som en Over= og Under=Mesterknegt eller Forvalter, en Skrivere, en som har Opsynet over Brændeviins brænderierne, en Læge for Negerne, en Jnspecteur, Proviantforvalter og sl. Saadanne Planteur, hvis Formue ey er tilstrækkelig til en Sukkerplantage, avle Bomuld, hvorved de kan komme ud med 4 til 6 Slaver. Andre Blanke ere Kiøbmænd, hvoriblant ogsaa adskillige Planteurs kan regnes. Jøderne leve her, som andre Stæder, af Handling; i Stæderne, fornemmelig paa St. Croix, have de Kramboder. Nogle Blanke ere Læger eller Vundlæger. Andre ere Skippere, og fare med deres Barker til de nærliggende Øer og til Nordamerica; deres smaa og lette Fartøyer, har en paa skraas staaende Mast, fire Seyl og en liden Cahytte. Andre ere Haandverksfolk og Konstnere, saasom Møllebyggere, Tømmermestere, Muurmestere, Bødkere, Smede, Skrædere, Skoemagere og Uhrmagere. Andre holde Qvæg, Høns og d., andre brænde Kalk, begge Deele kan forrettes ved faa Negeres Hielp. Fattige Blanke nære sig af Fiskerie, fange Skildpader, transportere Folk og Vare med Baade, drive en liden Handling o. d. I Handel og Vandel regnes her efter Styk von Achten, som ogsaa kaldes Pesos og Dalere. Et af disse holder 8 Realer eller Skillinger og en Skilling 6 Styver. Sex Styk v. Achten ere 5 danske Rigsdaler. Sølv Mynterne, som ere her gjængse, ere enkelte og dobbelte Realer og Styvere, samt Patagons, af hvilke enhver giør 12 Realer. Af Guldmynter findes her spanske, portugisiske, danske og andre, en dansk Ducat gielder 20 Realer. Naar der er Mangel paa rede Penge, betales med Sukker, Bomuld og andre Producter, ja vel ogsaa med Slaver.
Københavns Adresseavis, 1778-01-13
De Vare, som udgaae herfra, ere Sukker, Bomuld, Rum, Mallast eller Syrup, Træ, Caffee og noget Cacao. Sukkeret paa St. Thomas holdes for bedre end det paa St. Croix, og sælges derfor noget høyere.
Københavns Adresseavis, 1778-01-13
Fra Sukkeret gaaer saa meget Malat, at der kan brændes saa meget Rum deraf, som den Fierdedeel af Sukkeret udgiør. Hvo som altsaa har 100 Fade Sukker, bekommer saa meget Malatz, at deraf kan brændes 25 Fade Rum. Jo ældre den er, jo mere betales for den. Englænderne føre den i Mængde til Nordamerica. Noget Tømmer sælges endnu, i sær til Englænderne, samt Fustik og Pokkenholt, hvilket tildeels Spanierne bringe hertil. Da snart alle Vare, som Jndvaanerne behøve, faaes fra Europa eller America, saa maa meget fremmet indføres, som betales temmelig dyrt. De indenlandske Levnetsmidler ere paa St. Croix kostbarere end paa de andre Eylande, og paa St. Jan mindst dyre. At det ferske Kiød betales dyrt, og der undertiden er Mangel paa det, kommer deraf, at gandske lidet Qvæg avles. Haandverksfolkenes og andres Løn er i høy Priis ligesom Levnetsmidlerne. Bygningerne, Mennesker, Qvæg, og alt, hvad der hører til en Sukkerplantage, udkræver store Bekostninger. Til en Plantage paa St. Thomas og St. Jan, som er 3000 Fod lang og 4000 breed, behøves over 100 Negere.
Københavns Adresseavis, 1778-01-13
Paa St. Croix og paa St. Thomas er et saa kaldet Borger=Raad, som bestaaer af nogle af de fornemste Planteurs. Ligeledes ere her ogsaa Borger=Capitainer, som skal have Opsyn med, at en god Orden bliver vedligeholdet, giøre Planteurerne Øvrighedens Forordninger, angaaende Veyenes Forbedring og deslige, bekiendte, og see hen, at de blive efterlevede. Foruden Soldaterne, som ligge her, er ogsaa Borgerskabet med Gevehr forsynet, og maa giøre Tieneste i Nødsfald. Paa St. Croix og St. Thomas er ligeledes et Compagnie Frie=Negere, der naar det behøves, tiene som Stadsoldater, og ere meget nyttige. naar et Oprør skulde opkomme iblant Slaverne. Af disse er hver Søndag en Patrouille i Staden, for at forekomme al Uorden.