JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
J Viborger Samler læses følgende: De Udsalget af Givter fra Apothekerne staae under Physicorum Opsyn, og jeg i mit Sistrict nøie paaseer Orden i den Henseende, bekjendtgjøres til fornøden Efterretning: at paa ingen af Stiftets Apotheker kan forventes nogen Udleverelse af Givter, med mindre, at Attester medbringes, overeensstemmende med Anordningerne. Arsenikken eller Røttekrud, som den meest brugelige, maae kun udleveres til Farvere og Metalarbeidere, som bruge samme til deres Profession, naar Byfogderne give Attest, og til andre efter Præsteattest, dog maae der efter sidste kun udleveres høist, 2 Lod, og det kun naar samme lyde til Brug at fordrive Rotter og Muus med, men aldeles ikke til Kreaturers Brug. Ellers udleveres ingen Givt uden efter Lægers og authoriserede Dyrlægers Forskrivelse; dog have disse sidste at forevise og give Apothekerne Afskrivt af deres Licentia practicandi. - Ribe, den 24de Juli 1813. - H. P. Hoff Hansen, Stiftsphysicus, over Ribe Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
(Af Hamb. Corresp.) Wien d. 17 Julii. Dronningen af Sicilien, er ankommen, i Palotta, en Stad i Neder-Ungern, i Nærheden af Raab. Man veed endnu ikke, om hun agter at vælge sin Bopæl her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Prag d. 18 Julii. Med stor Forundring har man erfaret her den Nyhed, som har udbrodt sig i en Deel af Tydskland angaaende en Sammenkomst, som Keiseren af Østerrige skulde have havt med Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen. Jmellem disse Souverainer har aldeles ingen Sammenkomst fundet Sted. Keiseren af Rusland, har under sit Ophold i Opotschna kun seet Stor fyrstinden, hans Søster. Kongen af Preussen har aldrig været i Opotscha.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Dresden d. 18 Julii. H. M. Keiseren har for nogle Dage siden holdt Revne over mange Tropper, fra d. 20de Julii af indtræffe endnu et meget stort Antal. Reisende, der komme fra Eisenach, berette, at alle Veie ere bedækkede med Tropper og Vogne. De faae ogsaa en Transport af 10,000 Stude, som vare bestemte for Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Stralsund d. 29 Julii. Gener. v. Töben, som d. 21 Maji uden Tilladelse var rykket med sit Troppecorps ind i Hamborg, blev, til Straf for sin Ulydighed og Nilitair-Jnsubordination, dømt til at skydes, men da Dommen anbefaler ham til Hs. Mis Naade, saa er han bleven benaadet med at hensættes paa et Aar paa Fastningen Waxholm. Han beholder sine Militair-Distinctioner, sine Ordener og sine Poster. Franksuer d. 31te Julii. D. 24de d. M. har Hertugen af Dalmatien angrebet Lord Wellington ved Pyrenæerne, fordrevet ham fra hans Stilling, og frataget ham 5000 Fanger og 18 Canoner. Ved Courerens Afgang forfulgte han ham til Pampelona, for at tvinge ham til at ophæve denne Stads Beleiring. Endskiønt Armeen ganske nylig har afgivet en Forstærkning af 60,000 M. Jnfanterie og 15,000 M. gammelt Cavallerie, der ere gangne over Garonne, og snart ville ankomme som Reserve ved Rhinen, saa var denne Armee dog stærk nok til at tilbagedrive Engellænderne, og forhindre dem i at være i Marken paa denne Side af Chro. - Hvor betydeligt Antallet af de Tropper, der trække her igjennem, end ere, saa vil dog inden 14 Dage en endnu større Mængde indtræfse her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Frankfurt d. 21 Julii. Divisions General Grev Friant er ankommen her i Gaar. Han begiver sig til Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Paris, d. 31 Julii. Den 28de holdt PrindsErkekantsleren i Keiserindens Fraværelse et Ministerconseil i Thuillerierne. - Kronens Skatmester, Bar. La Bouillerie, er afreist til Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Genua, d. 14 Julii. Central=SanitetsCommissionen i Genua har under d. 9 d. M. udstedt en Bekjendtgjørelse, hvori den underretter Almeenheden om Oprindelsen til de store Ødelæggelser, Pesten af Mangel paa Aarvaagenhed, har anrettet paa Maltha. Først i Maji Maaned sneg en paa Maltha boende Skoflikker, ved Navn Borgisig ud paa et i Havnen liggende Qvarantaineskib fra Levanten. Han stial en liden Balle Huder, og sværtede dem i Staden. Efter Ballens Aabning uttrede Peststoffet sig, og Borgi blev det forste Offer for sin Forbrydelse; hans Familie og Naboer bleve snart smittede og døde. Smitten udbredte sig i adskillige Qvarterer, og da man først anstillede lange Undersøgelser angaaende dens sande Egenskaber, bleve Sundhedsforholdsreglerne forfinkede. Pestbuldernes Symptomer og Sygdommens meget raske Gang, bevægede Regjeringen nu til at lade kundgjøre, at Pesten rasede paa Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Paa denne Kundgjørelse fulgte store Foranstaltninger; men Smitteen, istedet for at aftage, tiltog med hver Dag. Dødslisterne fra d. 2den til d. 6te melde, at i den Tid 80 Mennesker vare bortrykkede af Pesten og 94 syge deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Dronningen af Sicilien agter en Tidlang at opholde sig paa et Gods i Ungern, tilhørende Grev Zichy, hvis Gemalinde tilforn har været hendes Hofdame. Dronningens Reise=Følge bestod ialt af 28 Personer, hvoriblandt 6 Præster og 4 Læ Augsburg d. 26 Julii. Breve fra den italienske Grændse melde, at den Observationsarmee, som, afdeelt i forskjellige Corps, befinder sig i denne Egn, faaer dagligen Forstærkninger, og allerede yder et frygteligt Syn. Forskjellige Divisioner ere gangne over Etsch, for at rykke frem ad Plave. Avantgarden staaer ved Dagliamento.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Gener. Verdier, der commanderer et Corps af denne Armee, har sit Hovedqvarteer i Treviso. -Et andet Corps staaer i det sydlige Tyrol og i den hele østlige Deel af dette Lard. - Der er ogsaa Tropper forsamlet ved Garda-Søen, og imellem Etsch og Mincio. For deres Underhold er sørget og de befinde sig i den bedste Tilstand. Talrige Artillerie= og Munitionsvogne ankomme paa forskjellige Veie. De Conscriberede, der høre til dette Corps ere allerede godt exercerede. Denne Observationsarmee staaer i Forbindelse med den Bayerske Armee der camperer i Egnen af Nymphenburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Den sidste Armee støder til Observationsarmeen, der commanderes af Hert. af Castialione, som nu for størstedelen staaer i Franken og som paa sin Side udgjør den høire Fløi af den store Armee i Sachsen, i Lausitz og Schlesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
(Af Alt. Merk.) Warschau, d. 1 Julii. Den 16 gik en betydelig Afdeling Russ. Jnf. til Hovedarmeen igjennem vor Stad, og samme fulgte d. 28de et stort Antal Cosakker. Jnsterburg (i Østpreussen) d. 28 Junii. Et ikke ubetydeligt Russ. Corps, udrustet af TalaurGouvernementet er marscheret herigjennem. Den største Deel af Officiererne bestod af der bosatte Adelsmænd. Corpset selv havde Jnfant., Cavall. og ridende Artillerie. Det var klædt som Cosakker, men væbnet og exerceret som Linietropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Wien, d. 23 Julii. Troppetogen vedvare, og tage Veien mod Bøhmen, især Artillerie og Munition. Det herværende Landværn øves dagligen i Vaaben. Da Linietropper, som befinde sig her, saavelsom de ny ankommende, ere indqvarterede hos Huuseierne i Forstæderne. - Der er udkommen en Jnstruction for Landværnstjenesten. Burg, d. 7 Julii. J Klosterbergen har man nedrevet Amthuset, og ført Stenene paa Bøndervogne til Magdeburg, hvor de bruges til Fæstningsværkerne. Mange Fruentimmer arbeide paa Fæstningen. Med Levnetsmidler er Magdeburg rigelig forsynet. - Siden 8 Dage ere mange Tropper trikue, over Bernburg til Sachsen, for at forstærke Troppecorpserne ved Halle og Leipzig; der blev ogsaa 100 Canoner kjørte paa Vogne did. Fra de vestphalske Landsbyer drives Slagterqvæget for Troppecorpserne til Sachsen. Der gaaer dagligen 20 til 30 Skibe med Levnetsmidler paa Elben til Wittenberg, Torgau og Dresden. - J Egnen af Zerbst yttrede i Begyndelsen af Julii sig en ondartet Nervefeber, hvoraf der i mangt et Huus dagligen døde 3 til 4 Personer. - J Dresden døde d. 22 Junii den berømte Portraitmaler Broff. Graff i en Alder af 76 Aar. Han efterlader en fortreffelig Samling af egne Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-10
Maynz, d. 28 Julii. J Gaar ankom H. M. Keiseren hertil, ledsaget af Fyrsten af Neuschatel. J Morges mønstrede H. M. en stor Mængde Tropper af hvert Slags Vaaben. Man formoder at H. M. vil opholde sig i det mindste 8 Dage. Nancy, d. 25 Julii. Siden adskillige Dage see vi Colonner spanske Krigsfanger trække igjennem vor Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Nyeste Skilderie af K. benhavn. skadette Tiende Aargang. No. 65. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 14 Augusti 1813. i N. Om Sølvets Aflevering til Banken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Vort Pengevæsen har i dette Øieblik paaet en Yderlighed, der opfordrer hver retsindig Borger til de alvorligste Betragtninger. Hjelp er her nødvendig, og denne Hjelp kan kun tilveiebringes ved fælles Kræstanstrængelse. Ved at forvandle Rigsbanken til et National-Jnteressentskab har vor Konge aabnet Nationen en Vei til at vise sig ham og Fødelandet værdig. Det var en National benk, som reddede Sverrig, da dets Pengevæsen befandt sig i den sørgeligste Forfatning. Eens Aarsager frembringe eens Virkninger. Hvad der har hjulpet andre maa, naar Aarsag svarer til Virkning, ogsaa kunne hielpe os. Mange Bække smaa gjøre en stor Aa. Skal Staten hielpes, maa de smaa Bække trække sig hen til, ikke bort fra den store Aa, der skal gjøres. Medborgere, Mange Tusinde blandt eder berøve Staten sin Kraft og Marv ved at gjemme og tilbageholde det Metal, hvis Savn gjør Landet. fattigt, uden at gjøre eder rige. Er da nogensinde Roden bleven stærkere, fordi den nægtede Stammen sine Safter, Er nogensinde Moderen bleven karskere, fordi hun nægtede den Diende sin Melk, Troer ikke, at J have betrygget eder, fordi J gjemme Sølv paa eders Kistebunde. kunne umuelig vedblive at være rige, naar Staten, med hver Dag bliver fattigere. Naar Roden af Træet hentæres, nytter det kun lidet at enkelte Grene endnu ere grønne. Gaaer Stemmen ud, saa viene ogsaa de grønne Grene. Naar det brænder i første Stekværk, søger man forgjeves Redning paa Loftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
(Jndsendt.) Da det for det Almindelige vil være høi gavnligt og interessant at erfare, hvormeget den i de danske Stater i Omløb værende Seddelmasse formindskes ved de Afbetalinger af paalagte Heftelser, som ifølge Rigsbankens Bekjendtgjørelse af 30te Julii kunne finde Sted, og hvormeget Sølv der i denne Anledning maatte indkomme; saa haaber Man, at Rigsbanken opfylder det almindelige Ønske efterhaanden offentligen at lade bekjendtgjøre, hvilke Personer der paa denne Maade afbetale deres Gield, og til hvormeget de forskjellige Summer af indbetalte Pengerepræsentative maatte beløbe, samt hvormange Lod Sølv derved overlades til Bankens Raadighed. Forsigtighedsregler i Henseende til reisende Handlende, der ville opholde sig som Gjæster i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
(Efter Jndsendt.) 1. Der er nødvendigt at paasee, at ingen Fremmed, under nærværende Conjuncturer, tillades at opholde sig her i Kjøbenhavn, med mindre har bestemt opgiver, og, om forlanges, stiller veder heftig Sikkerhed for, at han ikke driver en uberettiget Handel, eller gjør skadelige Penge omsætninger, hvorved Varepriserne drives i Veiret og Coursen forværres. 2. Saadanne Misbrug kunde maaskee bedst forebygges, naar det blev hver ankommende Fremmed, især Kjøbmænd, som agte at opholde sig længer end 8 Dage her i Staden, udtrykkelig tilkjendegivet af vedkommende Authoriteter, at han, saafremt han overbevises om, at have kjøbt store Partier Varer &c. paa Andres Navn, uopholdelig forvises Landet. 3. En saadan Forsigtighed synes, under nærværende Omstændigheder, at være saa meget mere nødvendig, som en Udlænding i dette Øieblik med en Sum af 10,000 Rdlr. i Banco, kan gjøre store Manøvres baade i Varehandelen og Pengecoursen. Det Almindelige maa nødvendig lide derved; thi de Penge, som en saadan udenlandsk Trækfugl vinder, gaae sædvanlig ud af Landet, og komme aldrig meere igjen(Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Skulde der ikke nu - da Taxten saavel paa Brændeviin som paa Melk er hævet, og enhver Brændeviinsbrænder altsaa kan lade sig disse Artikler betale efter Behag - for adskillige af de Herrer Brændeviinsbrændere, som, uagtet de mange dem forhen givne Erindringer, endnu spærre For togene for deres gaaende Medmennesker med Bærme=Læsningen, findes en Udvei til en beqvemmere Indretning for denne Transport, En af Nogle til dette Brug anvendt Trappestige af tre til fire Trin er alt hvad der udfordres. Og dersom denne Bekostning for Øieblikke maatte synes Vedkommende for stor, saa vilde Skaden ved et lidet nyt Paalæg, blot paa een af benævnte Artikler, snart forvindes. Ja, man vilde endda blive disse Herrer saa meget mere forbunden for at undgaae at traske ud i Gadeskarnet, som et Par Støvlers Forsaaling og Bagflikning betales med 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Anecdote. Ofte finder man det ubegribeligt, hvorledes Lyst til Skuespilkonst kan, som Lysten til enhver Konst, bringe os til at opoffre det, Menneskene kalde Lykke, for frit og ubehindret at kunne følge sit Talents indere og umodstaaelige Røst, endog paa en torefuldere Bane. Men Erfaringen lærer imidlertid, at det sande Genie baner sig, liig en vældig Strøm, selv en Vei over alle muelige Vanskeligheder, og standser ikke førend det seirer eller segner i Kampen. N. Bond, en Mand af Forstand og Smag, gjorde sig i Engelland berømt ved sin Lidenskab for Skuepladsen. Zaire var hans Yndlingsslykke. Jkke nøiet med, at kunne det uden ad, havde han ogsaa formaaet een af Londons bedste Digtere til at oversætte det paa Engelsk. Hans Hensigt var, at faae det opført paa Drury Lane Theater. Baade han og hans Venner anvendte i to Aar al Umage for at formaae Directionen til at antage det; men de forkastede det. J to Aar anmeldtes det tyve Gange til Opførsel, men aldrig blev der noget deraf. Hr. Bond, som nu opgav alt Haab om at faae det opført paa det almindelige Theater, besluttede selv at bringe det paa Skuepladsen i Forening med nogle andre Skuespilyndere, i den store Sahl i Yorck Buddings, hvori der ellers opførtes Concerter, og som man for den ene Aften maatte betale ligesaa stor Leie for, som af et heelt Huus i et Aar. Nollerne bleve uddeelte, og hele Staden underrettet om den Moro, man havde beredt den. Bond, som den Gang ikke var mindre end 50 Aar gammel, valgte Lusignans Rolle, som den, der passede bedst til hans Talent og hans Alder. Han sparede hverken Umage eller Bekostning, for at kunne spille den ned Udmærkelse; han overlod hele Jndtægten af Stykkets Forestilling til Oversætteren. - Dagen kom: Forsamlingen var stor og glimrende. Den første Act blev udført med almindeligt bifald. Man længtes efter Lusignan. Han traadte ind, og alle Hjerter bevægedes ved det blotte Syn af denne ærværdige Fyrste. Bond overlod sig saa ganske til sin Phantasies Magt og sine Følelsers Voldsomhed, at han neppe kunde modstaae Kam gen; han faldt uden Bevidsthed omkuld i det Øieblik, han gjenkiendte sin Datter. Man troede i Begyndelsen, at det var en konstig Daanelse, og alle beundrede den Konst, hvormed han efterlignede Naturen. Men Daanelsen varede saa længe, at den begyndte at kjede Tilskuerne. Chatillon, Zaire og Nerestan tilkjendegave ham, at det var Tid at holde inde dermed; han aabnede et Øieblik Øinene, men lukkede dem strax igien; han faldt ned af Stolen, uden at sige et Ord, og døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
En lignende Skjebne havde den navnkundige Skuespiller Montfleuri 1667, som døde af den heftighed, hvormed han gav Oreste i Racines Andromaque.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Forordning for Danmark og Norge, angaaende Udstædelsen af Rigsbanksedler, lydende paa 1,5, 10, 50 og 100 Rigsbankdaler. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., gjøre vitter Ugt: At ligesom Vi allernaadigst have bemyndiget Rigsbanken i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn til, paa de Fonds, som ere Samme anviste, at udstæde almindelig gieldende Pengesedler, for en bestemt Sum, saa have Vi endvidere, paa det at disse Rigsbanksedler med Sikkerhed kunne modtages og udgives, saavel i mindre som i større Betalinger, allernaadigst bifaldet og enordnet følgende: I. De Sedler, som af Rigsbanken udstædes, skulle lyde paa 1, 5, 10, 50 og 100 Rigsbankdaler, og være af følgende Jndhold: Paa Valuta, som Banktueier, er denne Rigsbankseddel udstædt for Rigsbankdaler i Overeensstemmelse med Fundationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Rigsbanken i Kjøbenhavn, 2. Samtlige disse Sedler trykkes paa hvidt Pepiir, hvori saadanne Mærker ere anbragte, at dets Bestemmelse, nemlig: allene at afbenyttes til Rigsbanksedler, tydeligen deraf kan kjendts.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
J det Papiir, som bruges til Con-Rigsdalerssedlerne, sees Vort Navnetræk med Krone, hvorom en Bladekrands; og neden under med latinske cursiv Bogstaver: "Een Rbdlr."J Fem-Rigsdalerssedlerne er Vort Navnetræk med Krone over paa tvende Steder anbragt i Papiret, nemlig baade paa høire og paa venstre Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
J Ti Rigsdalerssedlerne findes Vort Navnetræk med Krone over, omgivet af en Krands, ligeledes paa tvende Steder, og derhos: "ORbdlr. J Sedlerne paa Halvtredsindstyve, og paa Et Hundrede Rigsbankdaler, viser Papirets Vandmærke, i Midten Vort Navnetræk med Krone; paa den ene Side af samme de 3 Leoparder, i det danske Vaaben, paa den anden den norske Løve med Hellebarde, og neden under det holsteenske Nelleblad. Jndskriften, som staaer i Linie med sidstnævnte Vaaben, er, efter Seddelens Forskjellighed, enten "50 Rbdlr. eller "100 Rbdlr. 3 Øverst paa Sedlerne anføres deres paalydende Summa med Bogstaver, og paa den venstre Side heraf, paa 1, 5, 10 og 100 Rigsbankdalers sedlerne, tillige Nummeret. Paa 80 Rigsbankdelerssedlerne er Nummeret derimod anbragt i Randen under Texten. 4. J Randen af 1, 5 og 50 Rigsbankdalers sedlerne er, med Ornamenterne, deels paa Siderne, deels foroven, paatrykt Ordet: "Rigsbanken. Paa 10 og 100 Rigsbankdalerssedlerne derimod ere kun Jntialbogstaverne: "R. B. anbragte i Løvværket til venstre Haand. 6. Paa hver af disse Sedler præges to Stempler, det ene, som anbringes til høire Haand oven over Texten, indeholder Vore Rigers og Hertug, dømmers Vaaben, ophævet, og Ordet: "Rigsbanken tilligemed Trandsen derom, indtrykt. Det andet Stempel anbringes i det venstre underste Hjørne af Seddelen, og indeholder Bogstaver, na R og B slyngede i hinanden. 6. De større Sedler fra 5 Rigsbankdaler opad, forsynes med 3 Underskrifter, foruden Noteringen, Registreringen, og Contranoteringen. Sedlerne paa 1 Rigsbankdaler have derimod ikkun to Underskrivter, men ere tillige noterede. 7. Disse Rigsbanksedler skulle være gangbare i alle, saavel offentlige som private Betalinger, i begge Vore Kongeriger, og uvægerligen modtages, som Rigsbankpenge N. V. efter deres paalydende Sum, og som Rigsbankpenge S. V., i Forhold til den bankbestemte Cours, som til enhver Tid finder Sted. 8. Skulle nogen understaae sig at eftergjøre forommeldte af Rigsbanken udstædte Sedler, da skal han straffes som for falsk Myntning, og have forbrudt Ære, Liv og Gods. Frederiksberg Slot d. 31te Julii 1813. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
J Tirsdags skulde der holdes en Møbelauction, hvor Alting, i Følge Conditionerne, skulde opraabes og sælges i Sølvværdie. De Lysthavende fandt denne Betingelse antagelig, og efterat 4 Numere vare solgte, havde alle Kjøberne forladt Auctionsstuen. Følgen heraf vil være den, at Alting i Fremtiden ved Auctioner vil sælges i Navneværdie. Mariboe d. 9de August. J Torsdags d. 6te dennes om Eftermiddagen Kl. 6 indtraf den før gelige Hændelse, at der udbrød en heftig Jldebrand i Gaabense Færgegaard paa Falster, der tilhører Hans Majestæt Kongen. Til al Lykke blev For bygningerne reddede og Baghusene allene et Rov for Luerne. Den nuværende Besidder var saa heldig, at redde det vigtigste af sin Jndboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Natten imellem afvigte Løverdag og Søndag døde Gaardmand Lars Olsens Kone i Revshale i Barselseng. Hun har født 16 Børn til Verden. Det sidste døde kort før Moderen. - D. 6te August, om Middagen Kl. 12 slet, observeredes fra Taarnet i Nødbye en stor Flaade paa over 170 Skibe, liggende for Anker Sydsydost for Hyllekrog. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Tirsdagen d. 20de Julii Kl. næsten 4, om Eftermiddagen, kom et skrækkeligt og rædselfuldt Tordenveir, ledsaget med en heftig Storm, og saadan Mængde Hagel, eller rettere Jisstykker, at det nedhug og ødelagde endeel Korn paa Marken og slog Vinduerne i Stykker, ja endog ødelagde Kløveren paa den Strækning hvor det kom, endog Fugle fandtes, deels dræbte og deels qvæstede; det begyndte omtrent ved Hedehusene i Ølgod Sogn, og gik ind i Sydvest over Lindberggaards Mark, og videre over endeel af Hierding, Westkjet, og al Gammelgaard Mark, samt det nederste af Thistrup Sogn, hvorved mange har mistet næsten deres hele Avl, som for stod meget godt. Haalene vare giennemsigtig klar Jis, af Størrelse som Lærke og Duræg, og af forskjellige Stikkelser: slade, runde, lange, Halvkugler, og en stor Deel besat med Piker rundt omkring, og faldt i saadan Mængde, uagtet det var meget varmt, at man om anden Dagen kunde optage store sammenfrosne, Klumper af samme. - Samme Dag dræbte Lyn den 2 Køer for Poul Tarp, ogsaa i Ølgod Sogn, og afbrændte et Salshuus i Strømmesbøl i Aadum Sogn. - Lindberggaardved Varde, d. 24 Julii 1813. - Hyldgaard. (Vib. Saml.)J Christiania Avis læses et for sin særegne Originalitet ikke umærkeligt Vers, under Overskrift: Hr. Regimentsfeltskiær Schwindts Salarium, en Rapsodie i Anledning af at en Bondekone d. 8 Junii d. A. blev skaaret for en Ge vext, som veiede 1 Vog 20 Marker. Jdergangen, i dette Stykke er følgende: Jernet frembragtes af Staalet, Staalet blev blanket og skiærvet til tusindfold Konst, og dets Kraft benyttet til at finde uopdagede Kyster ved Compassets forherede Naal. Men Satan tog Staalet i sin Sold, og gjorde med Magnetnaalen en Pagt, Snigmorder-Dolke og Bajonetter bleve til. Men nu kom en god Engel, stial Staalet, og gav Hr. Regimentefeldtskiær Schwindt det til at skjære Bondekonen for Gevexten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
J samme Blad læses en Bekjendtgjørelse fra Kleinsmedmester P. Petersen, hvori han tilkjendegiver Almeenheden, at uagtet et 30 Lods TaxeBrød kun hos de andre Bagere loster 48 s. og et 60 Lods 1 Rdlr. saa har Bager Kjøl, der leverer ham Brød til Udsalg, dog erklæret, at la fra d. 19 Julii af vil have for et 30 Lods Brød, 6 s. mere og et 60 Lods Brød 12 s. mere. Hvorledes dette kan gaae til, begriber Anmelderen, ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-14
Ogsaa de Norske Aviser ere i denne Tid opfyldte med Lysninger efter bortkomne Sager.