JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
(Jndsendt.)¬ Man ønsker, at en Sagkyndig vilde i nærværende Blad give Almeenheden nogen Oplysning om, hvorledes det egentligen hænger sammen med den i offentlige Blade fremsatte Paastand, at Paasken i den Svenske Almanak for indeværende Aar er ansat 8 Dage sildigere end i vor en
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Den 11 Marti holdtes i Rentekammeret Licitation paa Leverancen af adskillige Qvanta Kornvarer til Kongelig Tjeneste. Priserne vare saaledes. 6407 Tdr. Rug leciteredes a. II. Rbdlr. 5. Mk. 8 s. til 12 Rbd. 1 Mk.; 1000 Tdr. fora det Byg til Gryn, 10 Rbd. 2 Mk. til 10 Rbd. 3 Mk.; 530 Tdr., hvide Ærter 12 Rbd.; 602 Tdr. Havre 6 Rbd. - Af Rug og Byg opraab tes 500 Tdr. af Gangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Blandt de Forpligtelser, som Testator har paalagt Bestyrerne for det reiersenske Fond, er ogsaa den, "at bidrage til Jndustriens Udvidelse formedelst vigtige, nyttige, lærerige og betydelige Værkers Oversættelse i det danske Sprog. De have derfor fundet det passende at forplante paa dansk Grund et godt Værk om Vindskibelighedens Natur og Virkninger, og dertil valgt Trøite de Economie politique, par I. B. Say, der er noksom bekjendt for sin Apperlighed. Arbeidet blev overdraget til Hr. Frederik Cortsen, fra hvis Haand vi nu have faaet Bogen, under Titel af Lære om almeen Velstand, i Forbindelse med Statshuusholdning, efter J.B. Sal, 2 Bind, stor 8. Oversætteren har localisere og nationaliseret Værket for Danske i den Grad, at det lader sig læse som den bedste Original. Bogen er nærmest bestemt for dannede Folk af alle Classer, skjøndt ogsaa den egentlige Videnskabsmand, endog efter at have læst Originalen, med Nytte og Deeltagelse vil kunne læse Oversættelsen, som er udarbeidet med stadigt Hensyn til vort Fædreneland, og oplyst med Exenpler, hentede af dets egen Historie og Forfatning. Foredraget er ligesaa skjønt som klart og tydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
J Danmark har man allerede for henved 100 Aar siden, efter ovennævnte Værk, havt rene Papirpenge, uafhængige af Bank, ja endog ældre end nogen Bankindretning i Landet. Frederik d. 4de autoriserede i Krigstid ved Forordn. af 8 Apr. 1713 saakaldte Pengesedler, i hvilke, efter denne Forordn., det Halve af Ud- og Jnd betalinger af og i Zahlcassen og Amtstuerne, samt mellem Landets Jndvaanere indbyrdes kunde skee. Dog bestemte Forordn., at saavel de, som havde forstrakt den Kongel. Casse Penge i Mynt, som Jndvaanernes indbyrdes Forskrivninger, skulde med Capital og Rente betales i Mynt. Tilligemed Jndførelsen af Sedlerne viste Regjeringen sig betænkt paa at inddrage dem; thi efter Forordn. §.S. kunde der i Statscassen gjøres Jndskud i Sedler paa meget fordeelagtige Vilkaar. Hvad denne Forordn. havde bestemt til halv Betaling i Sølv og halv i Sedler, forandrede Forordn. af 10 Apr. 1720 til 3/4 i Sølv og kun 14 i Sedler, og Placaf 12. Oct. 1728 indkaldte endeligen Sedlerne mod fuld Betaling aldeles. Denne Placats Jndledning siger, at Kongen af særdeles Omhu for Undersaatternes Gavn har været betænkt paa Midler, hvorved de auctoriserede Pengesedler, som hani de seneste Krigsaar havde ladet indrette, til at afhielpe den Pengemangel, som da i Landet fandt Sted, kunde ophøre at passere som Penge. Capitelstaxten for Aarene 1713 til 17728, medens Sedlerne gjaldt, viser ingen Forandring i Kornpriserne, hvoraf med Sikkerhed kan sluttes, at Sedlerne ingen Jndflydelse havde havt paa Vare priserne." – J Henseende til Hr. Oversætterens bemærkning (T. 1. S. 32), at Committeesedler, der ere stegne til 94 mod Rigsbankpenge. uagtet de engang, rentebærende, vare sjunkne til næsten det Halve af deres paalydende Sum, afgive et indlysende Bidrag til den Sandhed, at selv saakaldte ufunderede Papirpenge have Værdie efter deres Credit, og eftersom de ere meer eller mindre tilstrækkelige til Omløbets Fornødenhed maa Anmeld, erindre, at den sande Aarsag, hvorfor Commiteesedlerne stege, var den, at man 1816 begyndte at udbetale de paaløbne Renter, og efter Bestemmelsen, ved Lodtrækning at indfrie dem. Ufunderede vare Committeesedlerne heller ikke; thi, som bekjendt, bleve til Sikkerhed for Capital og Renter, samtlige Jndtægter af de Kongel. Jordegodser og Skove i de danske Provindser, og af det stemplede Papiir, udelukkende dertil henlagte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Odense. Executioner, Auctioner, Udlæg og Opbud med deres hele Følgeskab ere saa hyppige, at det er ikke sjeldent at høre tre Falliter paa een Dag. Maaskee er denne Rystelse et nødvendigt Onde for at Alt omsider kan komme i sin gamle Orden og paa sin rette Hylde, men Overgangen, er derfor ikke mindre følelig, baade for den det umiddelbar rammer, og for de Mange, det som en electrisk Stød udbreder sig til. Jmidlertid fader Man sig ikke derfor overvælde af Sorgen, og vor Søndags Maskerade havde ypperlig Søgning. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Aarhuus, den 10 Marts. Maskeradeballet her i Søndagsaftes syntes at have opnaaet Hensigten, almindelig Glæde og Fornøielse, og gik af uden ringeste Uorden. Der vare adskillige ret brillante og udmærkede Masker. Det Hele forskjønnedes ikke lidet ved den herlige Janitskarmusik, som Byen ved saa mange Leiligheder har Hr. Stadshauptmand Becks Godhed og Omsorg at takke for. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 328, a vista 333. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 13 Rbdlr. 64 s. Paris 2 M. - . Spec. 338. Specier solgtes til 20 Rbmk. 4 s. a 20 Rbmk. 6 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 93 a 93 1/2. Norske Rigsbksedler 23 1/2 a 24. Svenske Sedler 5 Rbmk. 10 s. a 5 Rbmk. 12 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Blandede Efterretninger. Southy's mærkværdige Værk og Engelland. indeholder mange interessante Bidrag til Britternes Caracteristik, og det han siger, fortjener saa meget mere at troes, som han selv er en indfødt Engellænder. Lettroenhed er, efter ham, et Hovedtræk i den engelske Nationalcaracteer. Derfor seer man der Markskrigere og Qvaksalvere *) i kort Tid gjøre deres Lykke der. Reformatoren Wesley skrev en Bog, under Titel Primitive physie, hvor han blandt andre galne Recepter for Hypochondrie anordnede hver Morgen en Unze Qvæg sølv. Den ved sin Himmelseng bekiendte Graham helbredede sine Syge ved at nedgrave dem lig til Hagen i Møg. For hundrede Pund meddeles et Patent til en ny Recept, og et skotsk Universitet sælger Doctortitelen. Galvanismen og *) Mod de i Engelland saa hyppige Qvaksalvere og Arcana ivres ideligen, og det synes vist, at man i begge Deele gaaer der for vidt. Men i andre Lande er man maaskee alt for redebon til at belægge enhver Cour, der ikke udøves af en autoriseret eller privilegeret Læge, med det forhadte Navn Qvakfalverie, og ethvert Middel, som ikke er lavet efter en saadan Læges Forskrift, et Qvaksalvermiddel. Naar nogen trækker et Menneske op af Vandet, saa belønnes han med en Præmie, men naar han ved et prøvet Middel redder et Menneske fra Døden, end- og efterat den privilegerede Læge har opgivet det, saa kaldes han en Qvaksalver, og straf ses som saadan. Er Lægekonsten - hvilket nok ingen Sagkyndig vil nægte - en Række af Erfaringer - saa maatte det være besynderligt, om ikke den uprivilegerede Læge, ved Hielp af sine Erfaringer, i det mindste i en enkelt Green af Konsten, skulde uden Magnetismen misbruges ikke mindre. Selv Jerusalems Skomager spillede i London sin Rolle; harbenede Aber og haarløse Bjørne har man ofte begabet som æthiopiske Mennesker. Avisernes Hovedindhold ere private Bekjendtgjørelser, især Puffs, eller saadanne, som ved deres Form skulle drage Læserens Opmærksomhed til sig, og hvis Forfærdigelse er en ordentlig Næringsgreen. - Til Almueforlystelser høre Oxehidsning, der ikke ere mindre grusomme end de spanske Tyrefægtninger, men yde ikke saa stolt et Skuespil; fremdeles Pugelisme eller Boxing, Cudgel playing, quarterStaff og broadesword. Vel stemmer Opvarmelse med Kamme ikke overeens med Climatet, men man vænner sig til Alt. Russiske Soldater døde 1799 i Engelland af Kulde. Afgivterne voxe uhyre. De Ord six pence additional staae saaofte paa Spar=Es, at der ikke er mere Plads derpaa, og at man nu maa stemple Bagsiden. Med den voxende Handel er Adelsloltheden bleven sjelden, og en Gienstand for Spot. Men desto meere trykkende er Kjøbmandsstoltheden. Landboen synker overalt for dybt, og anseelige Grundeiere kunne allerede ikke mere maale sig med Handelslykkens methodisk Studium, naar han iøvrigt besidder Talent dertil, kunne bringe det ligesaavidt som mangt et mechanisk Hoved, der blot ved Flid og Anstrængelse har erhvervet sig methodisk Færdighed. Man maa altid formode, at det Menneske, der con amore vælger sig en Green af Lægekonsten, maa besidde et fortrinligt Talent, for ei at sige Genie dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
J Chamfort Værker findes følgende mærkværdige Tanker angaaende America, skrevne for omtrent 25 Aar siden: "Jntetsteds, siger han, kjender man Menneskerettighederne bedre end i Nordamerica. Der finder man de værdige Efterkommere af hine berømte Republicanere, der forlode deres Fædreneland, for at undgaae Tyranniet. Det dannede der sig Mænd, som fortiente, at bekjæmpe og overvinde Englænderne selv paa en Tid, da disse fik deres Frihed igjen, og havde dannet sig en Constitution, saaledes som ingen endnu gaves. Den americanske Revolution vil være gavnlig for Engelland selv, i det den tvinger det til paa ny at prøve sin Constitution, og afskaffe Misbrug, der have grebet saa meget om sig. Hvad vil være Følgen deraf, Engellænderne, fordrevne fra det faste Land af Nord=America, ville kaste sig paa Øerne og de franske og spanske Besiddelser, og indføre der deres Constitution, som er grundet paa Menneskenes naturlige Kjerlighed til Frihed, og endnu mere forøger denne Kjerlighed. Nye Constitutioner vilde da fremkomme paa de spanske og franske Øer, og især paa det faste Land af de spanske, men da engelske Andeel af America, hvis Støtter og Grundlag er Frihed. Og saaledes ville Engellænderne nyde den mageløse Ære, at have dannet næsten de eneste frie Folkeslag paa Jorden, Folkeslag, der i egentlig Forstand allene ere Navnet Mennesker værdige, fordi de allene have vidst at erkiende og bevare Menneskerettighederne. Men hvor mange Aar udkræves ikke til, at frembringe en saadan Revolution For Franske og Spaniere, under hvilke der dog kun vil danne sig Slaver. maa først disse umaalelige Lande renses, og Engellændere forplantes did, for at udstrøe den første Frihedssæd. Disse Spirer ville udvikle sig, frem drive nye Frugter, og saaledes bevirke en Revolution, der vil forjage Engellænderne selv fra Nord og Syd=America, og fra alle Øerne." – Cham fort ombragte sig selv 1794, for at undgaae Guillotinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Efter den nyeste russiske Hofalender kjender man siden alle Ruslands Provindsers Forening under en Regent for 366 Aar siden (Jwan Wasiliewitsch den Store 1462) ikke et eneste Exempel paa Afstaaelse, men desto mere til Grændsetilvæxt. Disse angives saaledes: Siberien blev erobret 1873, Lille Rusland 1644, Lifland og Estzland 1710, Hvide Rusland 1772, Krimm 1783, Litthauen 1793, Curland 1793, Bialystok 1807, Finland 1809, Bessarabien 1812, de persiske Provindser, sydlige for det caspiske Hav 1813 og Polen 1816. Dette uhyre Rige har, efter sin Jnddeling i Gouvernementer, en ligesaa simpel Organisation som det gammelkommerske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
De høieste Collegier bestaae kun af nogle faa Personer. En ganske egen, fortræffelig Jndretning er Ministeriet for Folkcoplysningen. Ogsaa Hof personalet er ikke saa talrigt som ved mangt et ringere Hof. Hele Keiserens Hofetat bestaaer skun af 66 Kammerherrer og 93 Kammerjunkere, af hvilke de Fleste er ansatte i Statsembeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Storfyrsten Constantins Hofetat bestaaer kun af 4 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Efter den franske Finantsministers Opgivelse, koster hver geographisk Qvadratmiil i Gjennemsnit 4000 Rdlr. i Sølv at catastrere eller forfatte en Jordbog over, naar Jordfordelingen er saaledes, at der gaaer 14000 Parceller paa Qvadratmilen. Men der, hvor der kun er 5 eller 6000 Parceller, koster den kun 2000 Rd., derimod, hvor det er 30 til 40,000, henved 7000 Rd. Østerrige, indbefatter 4310 Mile med 12,862,300 Jndbyggere, af hvilke 3000 boe paa hver 4 Miil. Man antager, at dets Cataster (Jordbog, Matrikul) vil koste, førend den er ganske færdig, sytter Million Rdlr. i Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Bekjendtgjørelse. Tirsdagen den 24de Marti sælges ved Auction i store Kongensgade No. 53 en Samling af Bøger og Kobbere m.m., tildeels tilhørende afg. Major og Landsdommer Tetens, afg. Pastor de Viennes og flere Boer, Fortegnelsen faaes for2 Mk. paa Høibroplads No. 47 i Hr. Bergmanns Boutik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Rettelser. Side 326, Lin. 29, endnu læs, end een.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
1. Lovsudgivelse I. Lovs Udgivelse 29 3/5 læs: 3/8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. VossaFemtende Aargang. No. 23. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 Marti 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Om det paa Hs. Majest., Dronningens, Fødselsdag, den 28de October 1815, stiftede qvindelige velgjørende Selskabs Forhandlinger, fra 31de Dec. 1816 til 31de Dec. Allerunderdanigst overrakt Hs. Maj. Dronningen den 21de December 1817. Selskabet har i dette dets andet Virkeaar søg at nærme sig sit velgjørende Øiemeed. Saaledes troede Bestyrelsen ikke at burde lade en Anmodning fra Hr. Major Ponsaing være uopfyldt, om at bidrage noget til Gjenopbyggelsen af det under Bombardementet afbrændte St. Petri Pleie. huus i Larsleistrædet. Man besluttede derfor at skjænke 300 Rbd. N. V. til denne ædle Stiftelse, hvori 23 gamle Fruentimmer nyde fri Bolig og tildeels Underholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Den ved Selskabets Begyndelse oprettede Tjenestepige Skole, vedbliver at gaae frem med det meest forønskte Held. De deri optagne Børn, som næsten alle ved Jndtrædelsen vare yderst forsømte, have gjort gode Fremskridt, saa Bestyrelsen haaber at kunne indestaae for disse, naar de fra Skolen udsættes i Tieneste. Deres Haandarbeider vare paa Deres Majestæts Fødselsdag fremlagte, og ere endnu til behageligt Eftersyn for Enhver af Selskabets Medlemmer. For at blive Selskabets første Beslutning tro, efter Evne at virke saameget som mueligt til den Kjøbenhavnske Tienestepigeklasses Forædling, bestemte Bestyrelsen hvert Aar paa Deres Majestæts Fødselsdag at uddeele 10 Premier for lang og tro Tjenestetid paa eet Sted, nemlig: 2de for dem, der paa eet Sted have tjent fra 1520 Aar hver 15 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
2de for dem, der paa eet Sted have tjent fra 2025 Aar, hver 20 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
2de for dem, der paa eet Sted have tjent fra 25 30 Aar, hver 25 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
2de for dem, der paa eet Sted have tjent fra 3035 Aar, hver 30 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
2de for dem, der paa eet Sted have tjent fra 3540 Aar eller derover, hver 40 Rbd. De tvende sidste, som en aarlig Pension; men de otte første eengang for alle. - Om disse Premier indkom 80 Ansøgninger. Af de Ansøgende havde 40 tjent fra 15220 Aar, 13 fra 2025 Aar; 9 fra 25 30 Aar; 11 fra 30 36 Aar, og 7 fra 35 40 Aar og derover. Endskjøndt Valget imellem saa mange Værdige medførte Vanskelighed, holder Bestyrelsen sig dog overbeviist om, at Premierne ere uddeelte med den største Retfærdighed. Kun troer man at burde tilføie, at hvor der er Spørgsmaal imellem to lige Værdige, da foretrækkes den, som er anbefalet af en af Selskabets Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Paa Deres Majestæts Fødselsdag havde viden Glæde at overrække enhver af de Værdige den Dem tilkiendte Premie. Af de to, der bleve tilkiendte den aarlige Pension, har den ene, Helene Marie Smidt tjent hos Styrmand, Riemands Enke i 43 Aar, tjener der endnu, og de sidste 20 Aar uden Løn, og den anden Catharine Marie Røding har tjent i 48 1/2 Aar hos Frue Justitsraadinde Aspern og Døttre. Denne sidstnævnte Pige er desuden indkommen som Lem i det Pleiehuus i Larsleistræde, hvortil Selskabet har skjænket 300 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Fra den Kongelige Fødsels og Pleie Stiftelse ere i Maji Maaned 10 ulykkelige Spæde udtagne og udsatte paa Gidselfeldte Gods, hos duelige Pleiemødre, under mit, Grevinde Danneskjold Samsøes, specielle Tilsyn. For hvert af disse Børn betaler Selskabet 100 Rbd. aarlig, foruden en Rigsbankdaler, som Fødsels og Pleie Stiftelsen ugentligen giver Nogle Velgjørerinder i Lyngbye Sogn havde tegnet sig for et aarligt Bidrag, under den Betingelse, at Pleiebørn skulde udsættes i Sognet under Pastor Rønnes Hustrues Opsyn. Man anmodede derfor Hr. Pastoren om, at opspørge nogle duelige Pleiemødre i Sognet; men da man modtog Hs. Velærværdigheds Svar, at slige ikke ville modtage Børn under 6 Rbd. ugentlig, hvorimod man kun betaler 3 Rbd. ugentligen for dem, der ere udsatte paa Gidselfeldte Gods, saa anmodedes Hr. Pastoren om, at formaae dem, der i Sognet havde tegnet sig, til alligevel at yde deres Bidrag, da den forønskte Hensigt dog var opnaaet. Derefter ere for 1817 indkomne fra Sognet de Bidrag, som vedfølgende Liste udviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
En ulykkelig Moder havde indsendt en Ansøgning, forsynet med de fordeelagtigste Anbefalinger, om en Understøttelse til Hielp for hendes Barn. Da dette ikke længer var spædt, men 3/4 Aar gammel, og altsaa ikke kunde henhøre under dem, man som Spæde udsætter hos Pleiemødre, saa besluttedes, i Betragtning af Moderens Ulykke, fra Aarets Begyndelse at tilstaae hende 1 Rbd. N. V. ugentligen, saalænge Barnet nyder Understøttelse fra Pleie Stiftelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
En af de Punkter, der i Jndbydelsen til Selskabet var anført inden for dets Virkekreds, var: "paa en hensigtspassende Maade at understøtte flittige og duelige Haandværkere, som ved Uhæld maatte være bragte ud af Stand til at fortsætte deres Næringsvei." Bestyrelsen bekjendtgjorte derfor i Addresseavisen for 7 Maji d. A.,at duelige Haandværkere, der ved Uhæld vare komne tilbage, kunde i hver 11 Juni og hver 1 December Termin imod Caution eller Hypothek og aarligt Afdrag faae Laan, for igjen at komme i Virksomhed. J 11te Juni Termin havde man saaledes den Fornøielse med Laan at hielpe 9 værdige trængende Haandværkere, og i 11te Decembers Termin atter 6 andre, hvilke Laan termin viis tilbagebetales i 23 Aar, efter enhvers Evne Man har troet det gavnligere at forhindre Fattigdommen, end at understøtte den Fattige. Ogsaa herved troer man at burde anmærke, at der tages fortrinligt Hensyn til Anbefaling fra Selskabets Medlemmer, hvor de Ansøgende ere lige værdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Ligesom forrige Aar har Selskabet ogsaa Aar skjænket 300 Rbd. N. V. til det saa gavnvinkende, kongelige Jnstitut for Blinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Paa Deres Majestæts Fødselsdag glædedes Børnene i Skolen ved et bedre, end sædvanligt Maaltid, til hvilket Selskabets Secretair havde hensendt en barnlig Sang, i Anledning af Dagen Tillige fik Børnene nye Klæder og nye Skoe Da den Tjenestepige, der var antaget i Skolen, blev belagt med det hæftigste Krampeslag, var man nødt til at give hende Afskeed, men de hun iøvrigt havde opført sig særdeles vel, skjænkedes denne Ulykkelige 50 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Ligesom man maa beklage, at nogle efter medfølgende Liste have udmeldt sig af Selskabet, ligesaa kjært er det, paa samme Liste at kunde anføre de Velgiørendes Navne, der i dette Aal ere indtraadte i Selskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Kjøbenhavn, i Bestyrelsen for det qvindelige velgjørende Selskab, d. 20 December 1817. allerunderdanigst F. de Maase. R. Lindholm. H. Danneskjold Samsøe. Colbiørnsen. Ryberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Vardenfleth. Duntzfelt. S. Moltke Jessen. Brorson. Lewetzau. Nathanson. Schønberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Efterat omstaaende allerunderdanigste Jndberetning ved en Deputation af Overbestyrerinden, Kammerfrøken v. d. Maase, Frue Geheimeconferentsraadinde Collbjørnsen og Madame Nathanson d. 21 December, i en allernaadigst forundt Audience, var bleven Hs. Majestæt Dronningen, Selskabets allerhøieste Beskytterinde, overrakt, har det allernaadigst behaget Allerhøistsamme at lade Bestyrerinderne følgende allernaadigste Skrivelse tilstille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Vi have med særdeles Velbehag imodtaget den Os forelagte Jndberetning over det, som i indeværende Aar er virket ved det qvindelige velgjørende Selskab, tilligemed Oversigten af Selskabets oeconomiske Forfatning, da Vi deraf er"fare, at Antallet er forøget, af de til Selskabets velgjørende Formaal bidragende Medlemmer, og at Selskabet derved har været i Stand til 5 dette Aar at udvide dets velgjørende Jndflydelse til flere Gienstande, end i det foregaaende Aar. Under Vore bedste Ønsker for Selskabets Til vært og Varighed gjentage Vi med Glæde det givne Løvte om Vor særdeles Beskyttelse til et Selskab, hvis Bestræbelser ere saa aldeles overeensstemmende med Vore Ønsker, hvilket Selskabets Bestyrerinder ville bevidne Selskabet i Vort allerhøieste Navn, Kjøbenhavn, d. 26 Decbr. 1817. Marie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Til Bestyrerinderne for det vindelige velgjørende Selskab i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Mandagen d. 21 December holdtes en Forsamling i Kiede-Selskabets Værelser, hvortil alle Selskabets Medlemmer vare indbudne ved Breve fra Bestyrelsen. Hs Excell. Overhofmarschall v. Hauch havde den Godhed at aabne dette Møde med en kort Tale. Da der er bestemt, at tre af Bestyrerinderne aarligen ved Lodkastning udtræde af Bestyrelsen, saa fratraadte i Aar: Hds. Naade Grevinde von Moltke, fød von Düring. Frue Etatsraadinde Ryberg, og Frøken Jessen.