JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-05
En Handelsbetjent, forsynet med gode Anbefalinger, og som ogsaa har Kundskab i det tydske Sprog, ønsker sig en Plads til 1ste Mai. Reflecterende vilde behage paa dette Blads Contoir at indlevere portofrie Billet, mærket H. M. Uldne Skoe ere nyelig arriverede hos P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-05
Et Partie Cigarer, saavel fine som ordinaire, ere arriverede og sælges billigt af J. Meulengracht Gode nye Valnødder faaes billige hos M. H. Ring. Soustage Tobak, eller den saa meget yndede Melange, bestaaende af 12 forskjellige Sorter, er igjen arriveret hos J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-05
Undertegnede er atter bleven forsynet med Damehattesaasom moderne Kyser, Plyschs, Fløiels samt Silke=Hatte. Aarhuus, den 6te Decbr. 1835. T. Lihme, boende ved Aaen No. 279.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-05
J Løbet af denne Vinter vil en Bygning, indrettet til at kunne imodtage 40 Drenge, og beliggende paa Flakkebjerg Mark i Nærheden af Slagelse, blive fuldført. Til at overtage Posten som Forstander og eneste Lærer ved det Jnstitut for moralsk fordærvede Børn, som Committeen for disses Forbedring der tænker at oprette, og som vil træde i Virksomhed næste Foraar, søges en Seminarist, der, foruden at være duelig til Underviisning og at have nogen Erfaring i Opdragelsessaget, tillige maa være bekjendt med Landvæsen, og Haugedyrkning og, om muligt, ikke uden Jndsigt og Færdighed i Haandgierninger. Han maa derhos være givt og hans Kone skikket og villig til at forestaae Huusholdningen. Foruden fri Bolig, Brændsel og Kost med Børnene, vil han kunne vente en Løn af 200 til 250 Rbd. aarlig. Hvor, der føler Kald og Lyst til at overtage denne Post, bedes, inden 16de Decbr. d. A., at henvende sig med sin Begjæring til Pastor Visby i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-05
En duelig, helst musikkyndig, Huuslærer kan strax eller til 1ste Mai faae Plads paa Skjervad pr. Gre Schou. naae hos Et lidet Sølvbæger til Brug for Cigaraste, og en Gulduhrnøgle er bortkommen den 3die December ved Jldebranden. Den ærlige Finder bedes om at aflevere disse Sager til Oberstlieutenant v. Warne ck imod en passende Douceur. Smaa Afhandlinger Fædrelandet vedkommende, af Etatsr. Thaarup, 4 Mk. Fandens Hovedkasse i Krystalgaden, 1 Mk. Den danske Statsven. Et Tidsblad. Qvartalet koster 1 Rbd. Faaes hos J. Jessen. Fandens Hovedkasse, Forslag til Bugge, Fædreland ske Afhandlinger; faaes hos Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
No. 195. 2de 6. den 9. December. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Nyheder fra Udlandet. Engelland. Flere til det engelske Admiralitet indløbne Beretninger - hedder det fra London, skulle være egnede til at bestyrke Rygtet om, at den russiske Østersøes-Flaade bereder sig til en stor Expedition. (Hermed sættes naturligviis de store franskengelske Søerustninger i Forbindelse.) Den brittiske Regjering underhandler i denne Tid stærkt og en ny Handels- og Skibsfarts-Tractat imellem Engelland, Frankrig, Spanien, Portugal, Belgien, Holland og Schweitz, for derved at danne et Slag Modvægt til den tydske Toldforening. (Herved bringes i fornyet Erindring, at Rusland har i denne Tid sluttet en Tractat med de nordamerikanske Fristater.) Engelland og Rusland - hedder det i et Privatbrev fra London: ere nu saa fjendtlig stemte imod hinanden som nogensinde. (Chuilleriernes Kabinet - hedder det fra Paris. slutter sig tættere og tættere til Engelland.) Det er kommet til et offentligt Brud mellem den brittiske Regjering og Hertugen af Modena. Et i Dennes Residentsstad udkommet offentligt Blad havde tilladt sig nogle Udfald mod den engelske Regjering, som det beskyldte for, at den ved de fleste Revolutioner og Oprør i Europa hemmeligt har havt Haand med i Spillet, og at det navnligen ogsaa nu er dens Hensigt med Lord Dur hams Sendelse til Petersborg, at bringe en Opstand tilveie mod Keiseren. Hvis der i Modena - hedder det i Morningchronicle: endog kun var et Skin af Pressefrihed, saa vilde slige Udfald hos den engelske Regjering kun have vakt liden eller ingen Sensation. men som det nu staaer sig er den brittiske Regjering sin Ære skyldig at affordre Storhertugen af Modena en Erklæring angaaende Beskyldninger som ere offentliggjorte under hans Censors Auspicier. Den engelske Gesandt har derfor erholdt Jnstruction om at forlade sin Post, saafremt Erklæringen ei blev tilfredsstillende, og, saavidt man kan see, er han virkelig afreist."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Frankrig. "Talen i Warschau har bragt Livi de franske Publicister. Journal des Debats Sprog er i Særdeleshed bittert, hvorfor ogsaa den russiske Gesandt skal have gjentaget sit Forlangende om, at den franske Regjering skal desavonere bemeldte Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
De uafhængige Journaler ere opfyldte med Formodninger og Anledningen til hiint Blads polemiske Sprog, og hvad Betydning man kan tillægge det. Messager, og flere andre forsikkre, at den russiske Keiser skal i sin mærkelige Tale have udladt sig meget bittert om de Franskes Konge, som derfor skal have givet Journal des Debats Ordre til Angrebet. Aarsagen til den russiske Keisers uvenlige Stemning mod Ludvig Philip udledes deraf, at hans Forsøg paa at bringe det franske Kabinet til et nøiere Forbund med sig, have hidtil været frugtesløse, og at dette er ikke venlig stemt mod ham skal for en Deel ogsaa komme deraf, at Keiser Nicolaus har forstyrret Forlovelsen imellem den franske Kronprinds og en würtembergsk Prindsesse. Man vil endogsaa vide, at Basis for et saadant Forbund skulde været, at Rusland skulde hielpe Frankrig til at gjenerholde dets saakaldte naturlige Grændser, imod selv at erholde frit Spillerum i Orienten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Endnu femten Orlogskibe gjøres seilklare. Der menes at denne Udrustning skeer paa Engellands Tilskyndelse og for at understøtte de Demonstrationer som Engelland troer nødvendige at udføre mod Rusland." Derskal endog være indført i næste Aars Budget, at den franske Marine skal holdes paa Krigsfod. J Toulon, Brest og Cherbourg udrustes alle disponible Krigskibe, saa at endnu før Aarets Slutning c. 30 Linieskibe ville være krigsarmerede, tilligemed et forholdsmæssigt Antal af Fregatter, Corvetter, Brigger og mindre Skibe, ja der skal endog være givet Ordre til, overalt at sætte et stort Antal nye Krigskibe paa Stabelen. En fra andre Kanter forehavende afgjørende Operation for D. Carlos menes at være Anledning til disse overordentlige Søerustninger. Ved de baleariske Øer og de piemontesiske Kyster krydse mange engelske Krigskibe, Fra Havre meldes om en overordentlig Matrosudskrivning, hvis Antal angives til Spanien. Jfølge Breve fra Bayonne af 23de f. M. skulle Dronningens Tropper atter være blevne drevne ud fra Estella, og det med et Tab af c. 1000 Dræbte og Saarede. Paa Børsen i Amsterdam havdes Rygter om en Opstand i Sevilla og et Mytterie i Cordovas Armee, idet en Deel af hans Tropper havde nægtet at marschere mod Fjenden. Og directe fra Madrid meldes, at Hovedstadens Garnison havde faaet Ordre til, ufortøvet at afmarschere til Arragonien, hvor Frihedens Sag er i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Sardinien. Om Begivenhederne hertillands svæver endnu et mystisk Mørke. Noget Vigtigt maa den være foregaaet, thi i en heel Maaned har al Forbindelse med Piemont være afbrudt, og i Genua var det endog forbudt, at tale offentligt om de sardiniske Anliggender. Franske Aviser omtale en Revolution Cagliari. Paa Sardinien bestaaer nemlig endnu baade Tiender og Hjemfaldsret i høieste Grad, og Skatterne ere næsten mageløse. Folket skal derfor, som det hedder, have sønderbrudt Aaget, gjort sig fri baade fra den geistlige og verdslige Øvrighed, og plantet den spanske Fane. (De fleste Godser paa Sardinien eies som bekjendt af spanske Familier.) Nogle mene, at hele denne Opstand er kun et Opspind af den sardiniske Regjering for derved at maskere sine Rustninger, der nu hedder at skulle gielde Sardinien, men upaatvivleligen have en gandske anden Plan til Hensigt, thi ogsaa i neapolitanske Havne udrustes der Krigsskibe, der skulle have Ordre at gaae til Spartivento, i Nærheden af Cagliari, hvor man ogsaa vente russiske Skibe med Landtropper. Da, som sagt, Politiet paa det strengeste vaager over, at Jngen faaes noget at vide om hvad der haves for, saa maa man nøies med Formodninger, og disse ere, at bemeldte Rustninger skulle tjene til Basis for Conferentserne i Toplitz. At der haves noget for af største Vigtighed kan allene gjettes af de uhyre Pengesummer der sammenbringes af de italienske Fyrster. Storhertugen af Toskana har givet 5 Millioner Scudi, Hertugen af Modena 3 Millioner, Paven 1 Million, o. s. v. Selv. Fyrstinder og Prindsesser bidrage dertil med Smykker og Diamanter; Prindsessen af Beira har allene for sin Person givet 1 Million Scudis Værdie i lutter Diamanter. J Genua sees mange fremmede Ansigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Man holder dem for Officerer fra de absolutistiske Lande, der skulle tage Deel i den forestaaende Expedition. Den 20de Novbr. havde Kong Carl Albert ladet sin Flaade maneuvrere for sig udenfor Genua. Hs. M. havde nylig befalet, at formedelst smitsom Sygdom maatte intet Skib fra Portugal tilstedes Adgang i de piemontesiske Havne. Da ingen smitsom Sygdom grasserer i Portugal, har ogsaa denne Foranstaltning upaatvivleligen en politisk Grund. Neapel. Provindsen Calabrien og sammes Nabo Egne have den 12te Novbr. været hjemsøgt af et ødelæggende Jordskjælv. Byen Castiglione er ikke meere til, og en stor Mængde af sammes Jndvaanere ere blevne begravede under Husenes Ruiner. Landsbyen Rovello eier ikke eet eneste Huus meere, og saavel der som i hele Omegnen have mange Mennesker mistet Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
J Neapels Hovedstad havde i et Par Maanederstid to Sangerinder, Damerne Gambrici og Marina, stærkt rivaliseret med hverandre, men det syntes som Signora Marina vilde gaae af med Seiren. Hvergang hun traadte op, modtoges hun med Bifaldsraab, Blomster og Krandse. Hvi skulde jeg bedrøves derover, sagde hendes Medbeilerinde. Marina synger fortryllende; hun fortjener det bifald man skjænker hende, og jeg vil i Aften selv tilkaste hende en Krone!" Og virkelig fløi samme Dags Aften, da Signora Marina atter blev modtaget med stormende Bifald, en Krone ned fra en Loge tætovenfor Scenen. Sangerinden gav et Skrig, og styrtede død til Jorden. - Kronen var af massiv Bronze. Signora Gambrici befinder sig nu i Rettens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Fædrelandet. Rhvn, den 2den December. J Middags Kl. 12. faldt Høiesteretsdom i Sagen: Generalfiskalen, paa Embeds Vegne, contra Professor Dr. Philosophiæ David. Den lyder som følger: "Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
J Salarium til Generalfiskalen for Høiesteret betaler Tiltalte 100 Rbd. Sølv."(Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
J Gaar Nat afbrændte Møllen paa Østerbroe ligefor Blegdamsveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
De jordiske Levninger af Oberstlieutenant og Corpskommandeur for det borgerlige Jnfanterie, Fr. Gigas, R. af Dannebrogen, bleve i Gaar stedte til sidste Hvile med alle militaire Æresbeviisninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Endvidere ere der følgende Sager blevne forhandlede: Lovudkastet og Udvidelse af Udpantningsretten; Sportelreglement for Færøerne; Valg af en Committee ang. Brændeviinsbrænderierne (Bjerre, Steenfeldt, Sidenius, Holstein og Lerche); Bangs Forslag, om Khvns Communalvæsen, og Committeens Betænkning derover. Sagen udsattes indtil det Fors, forelagte Lovudkast til en Communalanordning for de andre Kjøbstæder var kommet til Afgjørelse: Ussings Forslag om Khons Fattigvæsen, og Committeens Betænkning derover, en Petition om nærmere Lovbestemmelser for Huusmændenes Pligter og Rettigheder, foredraget af Sognefoged Fr. Jørgensen. Om denne Sags (St. T. No. 15.) Afgjørelse næstegang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Allgem. Zeitung melder fra Holsteen: at den holsteenske Landdag skal efter Forlydende allerede sluttes for Aarets Ende. Hvis dette er grundet – tilføier den, vil ikke Fjerdeparten af de allerede indledte Arbeider blive fuldført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Cancellieraad Hempel, Deputeret for Kjøbstædernes 6te District, bekjendtgjør fra Roeskilde: "at han finder det for sin Pligt at erklære, at det tjenstfærdige Rygte lyver, naar det tillægger ham mindste Lod eller Deel i den Petition om Stænderforsamlingens Offentlighed, som i denne Tid ombæres i Odense."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
J indeværende Efteraar skal et betydeligt Arbeide paabegyndes ved Holbeks Skibsbroe, hvorved denne erholder en Tilbygning ud i Søen, der vil koste 11 a 12000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Khvns Børscours den 4de Decbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 202 ½. Species 203.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Befordringer og Afgang. Havnekapt, paa St. Thomas, Capt. Rohde, meddeelt Commandeurkapitains Caracteer. Cand. theol. Rønne beskikket til Præst ved Almindelig Hospital &c. i Khon. Cand. theol. Bolbroe til pers. Capellan paa Bornholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg: Major v. Holstein=Rathlow med Tjener, Forpagter Lauritzen, Landmand Thielemann, Jomfru Engelhardt, Madame Larsen, Proprietair Clausen, Controlleur Ramus, Strømpehandler Broberg. Fra Callundborg til Aarhuus: Proprietair Poulsen, Cand. juris Elmquist, Mad. Andersen, Exam. juris Voss. Aarhuus. Med det Müllerske Skuespillerselskab, kommer ogsaa hertil den berømte Groteskandser fra St. Petersborg Hr. Springer, der især i Aberoller (forhvilke der endog i Tydskland har været indrettet særegne Stykker) har gjort overordentlig Lykke i flere af Europas Hovedstæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Det tremastede Skib som var kommet paa Grund ved Samsøe er ved Øeboernes og flere Andres Hielp kommet lykkelig af igien. Det hørte hjemme i Flensborg, og var ladet med Hvede til Madera. Ved det mindste Uveir havde det staaet Fare for at gaae midt over, da Forstavnen stod imellem høie Sandrevler og Bagdelen i meget dybt Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Bekjendtgjørelser. Manufactur-Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Undertegnede har i disse Dage seet sit Lager forsynet med et betydeligt Partie Vare, hvoriblandt især anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Et Partie uldne Vare, saasom engelske Merinos, saavel 3/4, 3/4 som 3/4 brede, i forskjellige moderne Farver, rødt og grøntærnet 3/4 bredt Conting, trykkede og blomstrede Morens, Floneller, en deel smukke uldne Tørklæder, Confertables, &c. Endvidere et smukt Udvalg: af moderne Sirtser, isærdeleshed mørke og Meubel, Callico, Adrianopel, Silkevare bestaaende af Gros de Naple& Marselin 3/4 og 3/4 brede, Satin Tyrk, Satin=Royal Gros de Orleans ligeledes 3/4 og 3/4 bred, Atlask, Florence, a., endeel smukke Silke= og Flors=Tørklæder, et Partie Atlasks=, Flors= og Lystrings=Baand. Fremdeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Et Partie hvide Vare, bestaaende af fine og simple Schertings, Cambrings, Jaconet, Gardin=Musseliner, Flospique, Flospiques=Sengetepper, Bomeste, Olmerdug, endvidere Lærreder i alle Fiinheder, Lærreds og Bomulds Bolstere, Bomuldstøier, og forøvrigt alle til Manufacturhandelen henhørende Artikler, som Alt udsælges billig hos N. Lazarus, Hjørnet af store og lille Torv i Hr. Bager Sperlings Gaard. Til Herrer anbefales. Moderne Silke=Halsbind, Hals=Linninger, Silke og Piquets Veste, Bal-Strømper, &c.N. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Med et betydeligt Udvalg af Blonder og Mellemværk anbefaler sig. N. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Mit Leiebibliothek er i disse Dage bleven forsynet med et nyt Tillæg, No. 10. Leien er 1/2 Species Qvartalet, og Udlaanet af Bibliothekets Bøger skeer hver Dag i Ugen, Helligdagene undtagne, fra Kl. 10 Formiddag til 7 om Aftenen. S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Fra mit med Øvrighedens Tilladelse anlagte Lysestøberie i min iboende Gaard paa Vestergade faaes Formelys, sex, otte og tolv paa Pundet, samt Compas og Spillelys til de billigste Priser. Aarhuus, den 28de Novbr. 1835. Siegumfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Et velvedligeholdt Bindingsværks Sted i Aarhuus paa 5 Fag Ætage, med fornøden Gaardsplads og Pompevand, er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man derom snarest mueligt henvender sig til Fuldmægtig Munk sammesteds. – J Mangel af Salg attraaes Stedet bortleiet strax. Et næsten nyt 6 Oct. Fortepiano i Mahognie Kasse af Hr. A. Müllertz's Arbeide kan, formedelst Dødsfald, faaes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Prokurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
En let, men solid Fjelle-Reisevogn, uden Stole, ønskes tilkjøbs for billig Priis. Billetter mrkt. X. V. hvori Prisen m.v. opgives, bedes aflagte paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Hvor et Par stærke, vel tilkjørte Trækstude ere at erholde i Nærheden af Frysenborg, anvises paa Birke kontoiret i Hammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
En Mand, der for Tiden er uden Beskjæftigelse, ønsker sig, da han har en vis aarlig Jndtægt, at kunne erholde hos en anstændig Familie paa Landet en Bopæl med en liden Have til, samt Fodring og Græsning til tvende Køer, imod at han forbinder sig til at undervise Børn i Sprog, Religion, Skrivning og Læsning. Nærmere Underretning giver behageligst S. T. Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
En skikkelig og ferm Kokkepige kan, til 1ste Januar 1836, faae Condition her i Byen. Paa Lønnen sees der ikke, dog uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
En confirmeret Dreng af skikkelige Forældre kan blive antaget i Lære hos Kleinsmed L. Jacobsen i Horsens. Det nærmere erfares hos L. Koch i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-08
Toslet og Vadmel modtages til Stampning i Krude Mølle hos Frib. Christensen. - Hos Madame Fausing i FuldbreMølle kan Tøiet aflægges. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
December. den 10 Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Tidende. Stifts Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
Kjøbenhavn, den 3die Decbr. Neppe har nogen. Retssag i Danmark interesseret Almeenheden i en saa høi Grad, som Hr. Professor Davids, der i Gaarpaadømtes af Høiesteret. Det vidnede klart om Almeenaandens kraftige Oplivelse og maatte være inderlig kjært for enhver sand Ven af Aandsfrihed og Oplysning, at en levende og almindelig Erkjendelse af den omhandlede Sags Vigtighed for enhver enkelt Statsborger aabenbarede sig i den ængstelige Forventning, der herskede i den ualmindelig talrige Forsamling af alle Stænder, som havde indfundet sig for at høre Høiesterets afgjørende Kjendelse. Jkke mindre betyde ningsfuld var den almindelige Glæde, der yttrede sig ved den Tiltaltes Frifindelse; thi den hverken gjaldt eller kunde gjælde den Tiltaltes Person, men selve Sagen, fordi dens Afgjørelse gav Borgen for, at Landets høieste Domstol er den kraftigste Beskytter for Trykkefriheden og at enhver Borger i Frederik den Sjettes Rige frit og uforbeholdent, ligge til Lovens yderste Grændse, kan yttre sine Meninger. Man vilde fik kert feile ved at antage, at de gjentagne Glædesraab, der hørtes efter Dommens Forkyndelse, skulde gielde Retten, fordi dens Kiendelse stemmede overeens med den offentlige Mening; thi da denne Rets Medlemmer ikke blot af Regjeringen og Lovene er givet en aldeles Uafhængighed, men de tillige ofte have beviist, at de i fuldeste Maade gjøre Brug af den for at udøve Retfærdighed, vilde det være lige saa upassende at takke dem for en Kiendelse, der stemmer overeens med den offentlige Mening, som det vilde være formasteligt at yttre Mishag, naar deres Dom maatte blive imod den. Vi ansee disse Glædesyttringer kun som et saare naturligt Udbrud af Begeistring over, at en Sag, hvilken Folket anseer som sin, af Retten blev anseet for retfærdig, og enhver sand liberal Mand vil nærmest der finde en Hyldest af den Regjering, der sætter Loven til Dommer imellem sig og sine Ud dersaatter, endskjøndt den efter Forfatningen er Loven selv, og af vort inderste Hjerte ville vi ønske, at dens Aand evig maa hvile over Danmark for at bevare dets indre Fred og knytte dets Borgere fast til den og hverandre, saaledes at deres Kjærlighed og Hengivenhed for den maa være et ubrydeligt Værn for al fremmed (Dagen.) Jndvirken paa vort Fædreneland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
Generalfiskalens Documentation i Mandags havde varet til Kl. 10, hvorpaa han nedlagde sin Paastand. Justitsraad Sporons Defension medtog noget over 3 Timer, til Kl. 1 1/2. Statsraad Treschows Replik til lidet over 1 1/2, og Justitsraad Høegh Guldbergs til 2 1/4, hvorpaa Sagen blev indladt til (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
Fra det kgl. danske Cancellie er den 24de Novbr. udkommet en Plakat, hvorved, ifølge allerhøieste Resolution, det gjentages og skjærpes hvorvidt Nogen maa holde Jægere eller give Tjenestetiende Liberier m.v. Selv de som efter Loven og F. 18 Apr. 1732 ere berettigede til at holde Jægere eller give deres Tjenere Jægerliberier maa dog ei give disse Qvast i Hirschfængeren eller Fjedre i Hatten, ei heller nogensomhelst Besætning af Sølv og Guld, et Skildt paa Hirsch, fængerbeltet undtaget. Jngen maa give sine Tjenere, Kudske eller Rideknægte nogen anden Besætning paa deres Klæder end Uldsnore, saa at al Besætning af Guld, Sølv, Silke eller deslige, paa hvad Maade samme end maatte anbringes, er aldeles forbuden; ei heller maa paa noget Liberi anbringes spidse Opslage eller noget som ligner de Destinctioner som for militaire Uniformer ere befalede. Og ligesom det uden særskilt kgl. Tilladelse er forbudt at give sine Domestiquer Liberiekjoler af rød Farve, saa er det og Enhver forbudt at give Liberiekjoler af mørkeblaae Kouleur. Det Herskab eller den Huusbonde som overtræder denne Anordning skal straffes med en Mulct af 20 Rbd., og den Domestik eller Tjenestetiende som bærer mod samme Anordning stridende Liberie eller Klæder, med en Mulct af 5 Rbd. Sølv, uden at Herskabets eller Husbondens Villie eller befaling i saa Maade kan tjene til Undskyldning. Ved samme Placat er Mulcten for at bære Huer, besatte med Sølv og Guld, fastsat til 20 Rbd. Sølv. Af disse Mulcter, der i Gjentagelsestilfælde blive at fordoble, tilfalder Halvdelen Angiveren og det andet Halve Stedets Politiekasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
Hr. Cand. juris H. Herz har faaet kgl. Tilladelse til i nogle Aar at holde Forelæsninger over æsthetiske Gjenstande og over det danske Sprog. Ligeledes er polytechisk Candidat Hr. P. Dorph Broager, nylig hjemkommen fra en paa offentlig Bekostning foretagen Udenlandsreise, bevilget Tilladelse til offentligen at foredrage de forskjellige Jndustrien behandlende Discipliner. Endeligen har ogsaa Engellænderen Hr. Philip Pope faaet Cancelliets Tilladelse til at forelæse og forklare endeel af Shakespeares Værker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-10
J dansk Ugeskrivt No. 193 læses en interessant Afhandling om Danmarks Finantsvæsen, hvori til Finantsernes Forbedring foreslaaes: 1) et mindre aarligt Afdrag fra Finantserne til Banken, nemlig 410,000 Rbd. istedetfor 820,000. 2) Salg af alle de Godser, Statsgielden har maattet overtage. 3) Brug af de fra Sparekasserne, Overformynderierne og Skifterne indkommende Summer, o. s. v.