JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-09-17
Spanien. Regentinde-Dronningen har den 1ste Septbr. aabnet Cortes's Forhandlinger med en meget lang Tale, af hvilken kun de efterfølgende Puncter optages: Krigen har en for vore Vaaben ønskelig Fremgang; Fienden, uenig og indskrænket til sine naturlige Forskandsninger, har mistet en stor Deel af det Territorium, han hidtil har havt i sin Magt, og fra hvilket han i Overflødighed forskaffede sig Mandskab og Hjælpekilder. Vore Hære have erholdt betydelig Forstærkning af Mandskab, Heste og Krigsfornødenheder, og det er mig en Glæde at kunne sige Dem, at vore Hæres Holdning og Disciplin ere os Borgen for Seieren. Efterat Nordhæren, havde aabnet dette Felttog med de glimrende Operationer ved Ramales, Guardamino, Orduna og Amurio, fulgte de paa en saa duelig Maade leddede Operationer i Navarra, og denne Hær er nu, kronet med Seier, trængt ind i Middelpunctet af det fiendtlige Gebeet. Paa en hæderfuld Maade har Hæren forceret de vanskelige Posttioner ved Villareal, Urquiola og Areta; den fortsætter nu sine Bevægelser, der love os nye Seire. Central-Hæren har først ved Lucen, og dernæst ved Tales bøiet en vild Høvdings Overmod og Stolthed. Har end Krigen i Catalonien havt en mindre hurtig Fremgang, saa maa man dog haabe, at denne Hærs Udholdenhed og Disciplin ville vorde kronede med nye Seire. De Rebelhobe, der angrebe andre Provindser, foretoge dette enten uden Resultat eller til deres egen Fordærvelse. Jblandt Befolkningen seer man Rolighed og Tillid at vende tilbage. – Statsindtægternes Tilstand er saaledes, som man kan vente det af den langvarige BorgerkrigNationalerediten har lidt, men den Ærlighed, fra hvilken man aldrig er vegen, og Nationens uhyre Hjælpekilder frembyde en sikker Borgen for en snart indtrædende Forbedring. Jeg kan give Dem den Forsikkring, at min Regjerings uafladelige Anstrengelser ere henvendte, 1 og stedse skulle være henvendte paa: at oplive paa nye Nationalcrediteen, derved forbedre, overeensstemmende med Ret og Retfærdighed, de uden- og indenlandske Creditorers Tilstand, og saaledes aabne en sikker Kilde for Rigdom. Kun paa denne Maade kunne vi undgaae de overordentlige Subsidier, som Krigens uhyre Fornødenheder ellers gjøre uundgaaelig nødvendige. Mine Herrer Senatorer og Deputerede, Nationen sætter til Dem store Forhaabninger. Ogsaa jeg venter Alt af Deres Klogskab og Deres Fædrelandskjærlighed. Hvad mig angaaer, da har jeg ikke undladt hvad jeg troede at kunne gjøre i Spaniernes Jnteresse, saaledes skal ogsaa min Handlemaade være i den følgende Tid. Min Hæder er det, at mit Navn er uadskillelig forbundet med dette heeltemodige Folk, vi ville være lykkelige, naar vi ved vore fælles Anstrengelser, i saa kort Tid som mit Hjerte ønsker det, see Krigen at vorde endt, Constitutionen sikkret og styrket, samt min ophøiede Datter Jsabella den Andens Throne befæstet: i hendes Navn kæmpe vi, i hendes Navn, – derom er jeg forvisset, ville vi ogsaa seire."
Viborger Samler, 1839-09-17
Orienten. Triest, den 4de Septbr. Vi have Efterretninger fra Alexandrien indtil den 20de August. Den franske Afsendte St. Anselme er med uforrettet Sag vendt tilbage til Constantinopel. J Alexandrien herskede Rolighed, men Frankerne vare paa Grund af Mehemed Alis Svar i nogen Frygt. Alle Forretninger ere standsede. Efter en paalidelig Privatskrivelse fra Alexandrien af 17de Aug. har Mehemed Ali ogsaa erklæret Consulerne for de enropæiske Magter, at de første Tvangsmidler til den tyrkiske Flaades Udlevering vilde have Jbrahim Paschas Marsch mod Constantinopel til Følge. Efter denne Erklæring har Mehemed Alt i dette Anliggende ikke villet meddele nogen Audients.
Viborger Samler, 1839-09-17
Fra den moldanske Grændse, den 30te August. Jfølge Efterretninger fra Kischenew af 25de August ere i de sidste 14 Dage 30,000 Russer rykkede ind i Bessarabien. Man regner nu Donauhæren til 70,000 Md.
Viborger Samler, 1839-09-17
Jndenlandske Efterretninger. Corr. Blatte vil, efter Forlydende vide – hvad der forøvrigt hører til de almene Ønsker, – at Generalpostdirectionen skal være ifærd med at bestemme eensformige Regler og en ny Tarif for Porten af Aviser. Officiererne og Cadetterne ved den paa Kbhavns Rhed liggende neapolitanske Kutterbrig "Aqvilla" (paa 24 Kan.) have i denne Tid gjort forskjellige Udflugter i Sjælland. De have saaledes besøgt Frederiksborg, Fredensborg, Helsingør og flere Stæder og ere, ifølge kongelig befaling, overalt blevne modtagne med den største Redebonhed og Artighed. Den 11te de, gaves til Ære for dem en Felepaa den kgl. Skydebane. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Den 12te de om Aftenen lynede det i Kbhavn næsten uafbrudt i omtrent to Timer. Man formodede, at der i det Fjerne maatte være udbrudt et skrækkeligt Uveir, hvilket ogsaa har bekræftet sig, thi i Omegnen af Frederiksborg slog Lynilden ned paa flere Steder, uden at det dog er rygtet, at nogen Ulykke er skeet, og Tordenen var saa voldsom i nævnte Egn, at den lignede et Jordskjælv og Husene rystede ved de stærke Skrald. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Det lader til, at vore Kjøbmænd paa en Tid, da især den oversøiske Handel har aftaget, have henvendt deres særdeles Opmærksomhed paa Fragthandelen og placere deres Capitaler deri, Kjøbenhavn egner sig ogsaa meget til denne Handel paa Grund af sin Beliggenhed og den Leilighed her gives til at forskaffe sig dygtige Matroser. Dog er det muligt, naar denne Handelsgreen, udvider sig i det Omfang, som det iaar viser sig, at vi ville komme til at savne dygtige og til Tidens Fordringer svarende Skibsførere. J indeværende Maaned venter manhertil 7 nye Skibe, som ere byggede for herværende Regning. Desforuden er den kjøbenhavnske mercantilske Flaade i August Maaned bleven forøget med et Barkskib, et Fregatskib, en Brig, en Slup, en Skonnert og en (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Skonnertbrig.
Viborger Samler, 1839-09-17
Digteren Henrik Hertz har en ny Roman under Pressen.
Viborger Samler, 1839-09-17
Helsingør, 11te Septbr. Vor lærde Skole vil i næste Uge udstøde sine sidste Suk i en 3 Dages Examen over – 3 Disciple. Til næste Foraar kan ventes her i Byen aabnet for offentlig Regning en videnskabelig Realskole, med hvilken muligen ogsaa vil vorde forenet den saakaldte lærde Underviisning, saafremt de Meninger, som have udtalt sig for saadan Forening, komme i Betragtning. (Helst. Av.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Efterat en Overøvrighed i Sielland ifjor Efteraar gjennem Districtsprovsten havde sat et heelt Herreds Præster i Bevægelse, for hveranden Dag at forberede til Døden en for Mordbrand ved Underretten fra Livet dømt un Person, men ikke destomindre – af Mangel paa Plads - ladet denne i Arresten hensidde mellem gamle udlærte Forbrydere, benaadedes (saa fortæller en Jndsender i Kjøbenhavnsposten) Forbryderen med Slaveri paa Livstid, som Alle og ogsaa han selv, havde vidse iforveien. J denne Anledning spørges: "Er det Meningen af den gamle Forordning af 13de Marts 1761, at Præstebesøg hos livsdømte Misdædere skulle finde Sted umiddelbart efterat Underretsdommen er falden, ogsaa da, naar man med Sikkerhed forud kan vide, og Forbryderne vide det selv, at Dødsstraffen aldrig vil blive exeqveret, Kunne Præsterne ikke fordre som ueftergivelig Betingelse, at saadanne Forbrydere, som de skulle forberede til Døden, strengt holdes afsøndrede fra de andre Fanger?"
Viborger Samler, 1839-09-17
Nogle Dags Tørveir endnu - hedder det fra Sielland – og Hosten vil her være tilendebragt. Qvæget er her i høi Priis, og selv Landsbyslagterne sælge ikke et Pund maadeligt Oxekjød under 8 a 9 s. – (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Fra Vensyssel skrives i Aalb. Av., at Høsten desværre langt fra ikke er endt her, ikke engang Rugen er overalt indbjerget, meget af den staaer endnu ude, saavel hos Herregaardseiere som Bønder, og paa mange Steder staaer saavel Bygget som Havren uhøstet. Kbhposten af 22de f. M. indeholdt under Betegnelsen af en Toldvisitationshistorie, en Fremstilling af den Fremgangsmaade en navngiven Toldinspecteur og Byfogden fra Rudkjøbing tilligemed en tredie unavngiven Person, hvilke angaves at danne en Commission til Undersøgelse af Toldsvigsager, i Slutningen af Juli d. A. havde betjent sig af, idet de paa Godset Hesselager gaards Forstrand paa Fyen, uden foregaaende Varsel eller uden at have Stedets Øvrighed med, vare trængte ind i tvende Huusmænds Boliger og havde der anstillet inqvisitoriske Forhør, samt senere indstævnet disse tvende Mænd for at afgive Forklaring om de vidste noget af at der var smuglet der paa Kysten i de senere Aar, eller om de selv havde deeltaget i Smugleri, til at møde i Svendborg, hvor den ene af dem blev tilbageholdt og der, skilt fra sin Familie og vante Levemaade, hensad flere Dage i Delinqvent-Arrest, hvilket havde de sørgeligste Følger for hans Helbred og Sindsforfatning.
Viborger Samler, 1839-09-17
Fædrelandet oplyser nu i den Anledning, at Generaltoldkammeret, efter desangaaende at have brev vexlet med Cancelliet, allerede for nogen Tid siden har meddeelt tvende Overcontrolleurer i Danmark en almindelig Jnqvisitionsordre til i Forening med Politievrighederne og i Overeensstemmelse med Forordn. 2den April 1814 og Pl. 27de Decbr. 1837 at foretage Huusundersøgelse hos Jkke=Handelsberettigede efter ustemplede Varer samt forbudne Oplag paa Landet.
Viborger Samler, 1839-09-17
J Fyensposten er paaviist et ublu Plagiat af Hr. Jochumsen i Barløse, da hans offentliggjorte Tanker ved Frue, Auditeurinde Helms Grav i Assens, ere tildeels ordlydende laante af Carl Baggers alt for 5 Aar siden udgivne Samling af Smaadigte, hvorpaa som oplysende Exempler anføres frappante Sammenligninger. Anmelderen slutter med det Ønske, at alle Redactionerville være enige om at afvise Ligesindedes Producter, da skulle slige Personers Penne nok med Tiden forblive tørre, om endog deres Blod er hedt som smeltet Bly!" (Hr. Jochumsens Digt var ogsaa sendt til Optagelse i Hemp. Avis, men blev lagt tilside, fordi Man havde grundet Mistanke og Ægtheden.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Som et Beviis paa den tiltagende Brødløshed anføres i Hemp. Avis, at en Condition uden Løn, der har været averteret derfra Adressecontoiret, er søgt af over 50 Personer.
Viborger Samler, 1839-09-17
J Altona Mercur opfordres fra Glückstadt de Militaire at melde sig, som have Krav paa Deel i Anholdelser af Smuglersager fra 1809. J den Anledning kunde det være interessant at vide Grunden til de 30 Aars Udsættelse, for at de Vildfarelser ei skulde befæstes, at det var bedre at tage en øieblikkelig Fordeel ved Bestikkelse, end at vente saalænge paa Løn for Redelighed.
Viborger Samler, 1839-09-17
Medens andre Blade paa det bedste anbefale det bebudede nye Ugeblad for Aabenraa (tydsk Apenrade), har "Kieler Correspobl." en Skrivelse fra "Apenrade, hvori det forventede Blad af al Evne disrecommanderes. Vi bekomme hedder det, da nu igjen et Ugeblad, om hvilket vi kunne stille det Prognosticon, at det vil vorde høist ubetydeligt (!). Udgiveren af Samme er en Uhrmager ved Navn Fischer, om hvis literaire Virksomhed man intet veed, men vel, at han er en Beslægtet af P. C. Koch (Udgiver af "Dannevirke) og skal være en enrageret Dannevirkler (sic.). Bladet vil rimeligviis udkomme paa Dansk (?); men med Afsætningen vil det nok kun gaae maadelig. Vistnok have to Professorer og deres Venner i Kjøbenhavn(?) Penge i Overflødighed (!) og ville lade Bladet rask væk trykke, om end ikke et eneste Menneske her læser det." Dannevirke har i denne Egn mistet saare mange Abonnenter. (Et Blad, der har "saare mange Abonnenter at miste, maa være meget udbredt og meget læst.) Det vilde sikkert ikke existere mere, dersom Koch ikke, som man siger, erholdt saa betydelige Penge understøttelser (?). Folket læser hellere de slesvig-holsteenske periodiske Blade eller de jydske Tidender, som sjelden eller aldrig blande sig i Sprogsagen." Prof. Paulsen var for kort Tid siden i Haderslev, men skal være intet mindre end tilfreds med sit Besøg der (4)."Lyna, som udkommer her i Nabolauget, bevarer sin tydske Caracteer og bliver redigeret af Advocat, Stibolt. Siden Begyndelsen af dette Qvartal har det betydelig udvidet sig ogsaa i ydre Omfang. – Til hvilken Smaalighed skal dog denne besynderlige "Sprogsageller Sprogstrid fremdeles drives, Ovenstaaende Skrivelse viser, med mere Lignende, hvor yderlig den allerede gaaer. Forfatteren indrømmer dog selv, at jydske (danske) Tidender læses af "Folket, og at Dannevirke ogsaa i hans Egn har (eller ogsaa i det mindste har havt) mange Abonnenter. – Lad iøvrigt Bladene længe nok bevare tydsk eller dansk Characteer, naar denne Characteer er ædel og værdig dansk eller tydsk, kan den vel aldrig være den anden fjendsk eller modsat. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Afvigte 6te Septbr. nedlagdes Grundstenen til Skagens nye Kirke. Stadens Byfoged, Hr. Secretair v. Bergen, nedlagde Grundstenen i Piedestalen, og Kirkens Entrepreneur, Hr. Proprietair Møller til Skaarupgaard, indmurede dernæst samme. Hr. Pastor Feilberg holdt derpaa en til Dagens Høitidelighed passende Tale, og Handlingen endtes ved at Menigheden afsang det 2det Vers af den 135te Psalme. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1839-09-17
Viborg. Efterat Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian havde beseet Byens Raadhuus, Domkirken, Stænderhuset samt Pladsen, "Tausens Minde, kaldet, forlod Høistsamme med Suite Byen i Gaar Eftermiddag Kl. 3, for at begive sig til Klode Mølle, i hvis nærmeste Omegn Hs. Rgl. Høihed agter at opholde sig i denne Uge. Paa førstkommende Torsdag er der bestemt en stor Klapjagt i Alhedens Plantager.
Viborger Samler, 1839-09-17
Det ustadige Veirligt vedbliver. Afvigte Nat lynede de hyppigt i det fjerne, dog hørtes ingen Torden. Kornet her omkring synes nu for det Meste at være indhøstet, men paa Østkanten skal der endnu staae en Deel uhøstet, ligesom ogsaa i Salling. Byg Afgrøden er den heldigste Sædart iaar, og er som oftest overalt fortrinlig. Rugen er iaar med Hensyn til Qvalitet langt bedre end forrige Aars; dog er Qvantiteten mulig mindre. De store Beholdninger fra f. A. ville imidlertid nok forhindre Prisernes Stigen paa denne Kornsort. Havren har givet et mindre godt Udbytte, og Prisen herpaa vil nok holde sig.
Viborger Samler, 1839-09-17
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 30te September, Formiddag Kl. 9, foretages Prove med de til Optagelse i Viborg Kathedralskole anmeldte Disciple; til hvilken Tid Vedkommende ville behage at møde paa Skolen, og medbringe Døbe- og VaccineAttester. Viborg, den 16de Septbr. 1839. Hasselbalch.
Viborger Samler, 1839-09-17
Uldmarked i Randers. Overeensstemmende med de allerhøieste Resolutioner af 20de Juni 1837 og 23de April 1838 afholdes EfteraarsUldmarkedet her i Byen den 15de og 16de Octbr. d. A. Ulden kan indleveres til Magazinet, hvor den lageres aldeles gratis den første Maaned, 14 Dage for Marke dets Begyndelse, og kan derpaa erholdes Penge-Forskud. Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 11te September 1839. Reen Provstiesæderug kan faaes paa Skaungaard, hvoraf en Prøve er henlagt hos Kjøbmand G. Boye i Viborg. Udmærket fedt Oxekjød, er at faae i Morgen hos P. Høstgaard. S. Curjel fra Horsens agter at indtræffe til det forestaaende Viborg Toft-Marked med et betydeligt Partie vel Assorterede.
Viborger Samler, 1839-09-17
Mode og Manufacturvare. hvoriblandt et smukt Udvalg af Mouslinlaine i afpassede Kjoler til 7 Rbd. pr. Stk., moderne mørke & lyse franske og engelske Sirtser, glatte& sigurerede, sorte og couleurte Thibet Merinos, sigurerede Bombasets, sorte Silketøier til Kjoler, m. m. Endvidere. Mouselinlaine og Chalv Tørklæder, silke og uldne Krave-Shawls, Slør, afpassede Forklæder, Silke & Bomulds-Handsker, blegede og ublegede Bommesier, Flonel, Dimiti. Bordtæpper, Damaskes Theeduge, Dreiler & Dækketøier, Creas-Lærreder, Hollandske Lærreder, Halv Lærreder, Cembringe, Jaconet, Sherting, hvide Lærreds-Lommetørklæder, ægte franske, engelske, wiener & berliner Shawls, afpassede Gardintøier, Fryndser & Agramaner m. m. Til Herrer.
Viborger Samler, 1839-09-17
Et Partie fiint og middelfiint Klæde, Halv Klæde, Buxskin, Silke-, Atlas & Piquet-Vestetøier, Halsbind, Silke-Lommetørklæder, gode sorte Silke-Torklæder, Castorin & Siberienne til Vinter-Frakker, som i Forening med Alt ovenstaaende sælges til meget billige Priser. Udsalget er hos Mad. Stilling i Torvegyden.
Viborger Samler, 1839-09-17
Udmærket god Provstie=Rug og Vinter=Hvede, begge Deele fuldkommen tjenlig til Sæd, er at faae hos L. Worre.
Viborger Samler, 1839-09-17
Kakkelovne, saavel Vindovne som Bielæggere, ere at faae tilkjøbs og tilleie hos Wørre.
Viborger Samler, 1839-09-17
Til Leie. er at faae strax eller til førstkommende Flyttetid, en vel indrettet Beboelsesleilighed med Udhuse og Hauge. L. Worre.
Viborger Samler, 1839-09-17
Et complet Boghvede Maleværk er at faae tilkjøbs hos L. Worre. Fyr- og Gran-Bord. af 6, 8, 10, 12 og 14 Fods Længde faaes billig hos G. Boye.
Viborger Samler, 1839-09-17
Blegede Hør & Blaar Lærreder. kunne nu faaes hos G. Boye.
Viborger Samler, 1839-09-17
Proclama. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de f. M. der er læst ved Viborg Byeting den 28de f. M. og i den Kongelige Landsoverret i Viborg den 3die d. M., indkaldes Creditorerne i Dødsboet efter Samson Moses Enke, Le Philip, der hidtil i Forening med hendes ligeledes afdøde Søn Moses Nathan Samson har drevet Handel under Firmaet "Samson Moses Enke & Søn med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Viborg, den 7de Septbr. 1839. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-09-19
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 131. Viborg,
Viborger Samler, 1839-09-19
Gifto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 19de September 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin
Viborger Samler, 1839-09-19
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Berlin, den 11te Septbr. Den levende Coureer-Afsendelse, der i de sidste 14 Dage fandt Sted imellem St. Petersborg og Paris, kan nu forklares af de Meddelelser, Forespørgsler og Svar, som der russiske og franske Regjering gjøre og give hinanden angaaende Orientens Anliggender. Men disse Forhandlinger, der tildeels skulle være af en meget alvorlig Natur modsige meget stærkt Efterretningerne om en nær forestaaende Congres. Man har forlangt, at Rusland skal samvirke med de øvrige store Magter i Constantinopel, og saaledes renoncere paa de med Porten sluttede Tractater fordi disse, efter den engelske og franske Diplomatiks Formening, ere uforenelige med den fælles Samvirken og med det osmanske Riges nuværende Tilstand. Det er denne Gjenstand, der har ført til levende Erklæringer imellem den russiske Gesandt i Paris og den franske Conseilspræsident, Marschal Soult. Man har derfor stedse mere Grund til at troe, at det Øieblik ikke er fjernt, da der fra Ruslands Side vil blive gjort et alvorligt Skridt i dette Verdensanliggende. En fra St. Petersborg meddeelt troværdig Skrivelse omtaler Omstændigheder, der ikke synes at være uden al Forbindelse med de omtalte Forhold. Det hedder nemlig: "Uden at man udtaler sig derom, har Revnen ved Borodino erholdt et langt alvorligere Anstrøg, end de tidligere Forberedelser lode formode. Dertil regne vi den Kjendsgierning, at Keiserinden, Prindsesserne og overhovedet de keiserlige Børn, med Undtagelse af Storfyrst Thronfølgeren, ere blevne her tilbage, ogsaa veed man med Vished, at en stor Deel af Tropperne, der fra Egnen omkring Kursk og Ore marscherede til Borodino, have erholdt befaling til at gjøre Holdt, og nogle Regimenter ere endog beordrede til at tage en anden Retning."
Viborger Samler, 1839-09-19
Udtog af en Skrivelse fra Wien af 7de September. Man erfarer her fra Constantinopel, at Admiral Stopfords Ankomst har vakt stor Opsigt der. Saavel Divanet som de europæiske Diplomater havde Conference med ham, og han skal have erklæret Storveziren, at han ventede Befaling fra London, for at afhente den tyrkiske Flaade fra Alexandrien. Ogsaa hos Storherren skal han have havt Audients. Gesandterne fra Frankerig og Rusland havde den 20de Aug. erholdt nye Depescher, i hvilke Ønsket skal være udtalt om at conferere i Constantinopel og ikke i Wien, samt at overlade Porten Afgjørelsen. Jmidlertid oppebiede man Depescher fra Wien, førend man vilde fatte en definitiv Beslutning. Vel bestemte man, at Chosrew Pascha ikke skulde afskediges; men om at blokere den ægyptiske Kyst, tilbagekalde Consulerne fra Alexandrien, og om de forenede Flaaders Jndseiling igjennem Strædet ved Dardanellerne, toges ingen Bestemmelse. Rygtet gik, at Mehemed Ali vilde befale sin Søn at fortsætte Krigen, saafremt hans Fordringer ikke tilstodes ham. Saavel Haf Pascha, som Paschaen af Salonichi skulle være bestukne af ham. Derhos forsikkrer Vicekongen, at han er Portens troe Undersaat, og han betvivler ikke, at man jo vil tilstaae ham Arveligheden af de Værdigheder, hvoraf han nu er i Besiddelse, saa at en Jntervention fra de store Magters Side egentlig er overflødig.
Viborger Samler, 1839-09-19
Alexandrien, den 16de August. Mehemed AlisDiplomatik er mindre seierrig end Jbrahims Kanoner, og Freden vil blive vanskeligere for Hiin, end Krigen for Denne. De afgjørende Skridt hans svage Modstanderes Beskyttere foretage sig, kunne vel ligge udenfor hans Beregning, da han selv tilstaaer, at Sagernes uventede Vending har overrasket, og saaledes angrebet ham, at han siden den Tid lever næsten uden Søvn og Næring. Af den physiske Virkning kan man slutte sig til den moralske. Han synes virkelig ikke at befinde sig vel, og han har, for at nyde Rolighed og atter komme til Aande, begivet sig til sin Svigersøn Moharem Beys skjønne Have. Mehemed Alis Klage over, at han lider i aandelig og legemlig Henseende, er enten betænkelig, eller et Paaskud, for uforstyrret at kunne overveie sin Stilling, og ikke lade sig aflokke Tilstaaelser. Den bestemte Opfordring om at tilbagelevere den tyrkiske Flaade har han først søgt at eludere ved at forlange en Betænknings tid af nogle Dage, og dernæst ved at rykke frem med sine gamle Forsikkringer og Troskab og Hengivenhed; men derhos har han givet at forstaae, at det første Skridt til en voldsom Forholdsregel vilde være et Signal for Jbrahim til ufortøvet at trænge frem i Lilleasien. Jøvrigt er Mehemed altfor klog og snild til at vove for Alvoren dumdristig Modstand, endskjøndt han vil føre et truende Sprog lige indtil det afgjørende Øieblik. – Men i ethvert Tilfælde vedblive vi at være givne til Priis for en piinlig og uvis Tilstand, og vi ville maaskee endnu i lang Tid undvære Velgierningen af en fast Fred, som vi saa høilig behøve.