JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Det første Nr. af den bebudede Læsning for Almuen, udgiven under Redaction af Kammerraad Drewsen, Biskop og Confessionarius Mynster, Prof. Schouw og Etatsr., Prof. Ørsted paa den Gyldendalske Boghandske lings Forlag, har nu forladt Pressen og faaes overalt i de Danmark for 2 1/2 s., hæftet. Den indeholder: Bondestanden lier dog den lykkeligste Stand i Landet, og: Gak hen og gjør ligesaa, af Pastor L. F. Luplau, samt Kjøge Huuskors og om Bondestandens forskjellige Kaar i de svundne, Tider af Pastor O. D. Lütken. Vi ansee den 3de, vedliegode og særdeles billige Smaabøger i Almanakformat, som Bonden engang er vant til at ynde, at udbrede Oplysning blandt Almuen, for saa heldig og priisværdig, at vi holde det for vor Pligt, saavidt det staaer i vor Magt at fremme dette Skrifts Udbredelse, og vi vente, at Provindsialaviserne heri ville gjøre fælleds Sag med os, saa meget mere som Bekjendtgjørelse over hele Danmark ved betalte Avertissementer vilde sluge over 1000 Exemplarer. Vi anbefale det saaledes paa det Bedste, da det er vor fuldkomne Overbeviisning, at det indeholder en baade nyttig og underholdende Læsning for Almuen, og ønske, at ret mange dygtige Forfattere ville benytte den Leilighed til at virke paa en udbredt Læsekreds, der er aabnet dem ved den nye Jndbydelse af 29de Marts d. A. (see Dansk Literaturtidende 1835. Nr. 9 og Dansk Ugeskrift Nr. 208.) (S. Bl.) Repræsentantskabet i Selskabet for Trykkefriheds rette Brug, har paany udsat en Præmie af 200 Rbd. r. S. for denne Priisopgave : En god historisk Læsebog for Bondestanden. Besvarelserne maae være tilstillede Selskabets Formand inden 1ste October 1837. J Repræsentantmødet den 19de Septbr. bifaldtes det, af Skriftcommitteen anbefalede Forslag, at foranstalte udgivet og blandt Selskabets Medlemmer uddeelt: 1) Fortællinger og Skildringer af den danske Historiel af Justitsraad Molbech, hvoraf 1ste Hæfte kan ventes færdigt fra Forfatterens Haand til Nytaar 1837, 2) Oversigt over de mærkeligste Begivenheder i Aarene 1830 1835 af Overlærer Hage. Dette Skrift, der vil indeholde en Indledning til en efterfølgende Chronik hover Aaret 1836, har Forfatteren givet Haab om at kunne fuldføre til Foraaret eller Forsommeren 1837 og Chroniken inden Nytaar 1838. J samme Møde optoges 91 nye Medlemmer og 16 anmeldtes som optagne af Filialselskaberne, nemlig 13 i Randers og 3 i Roeskilde. Antallet af Selskabets Medlemmer er derved steget til 2,830.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Det vedvarende slette Veir har vakt Ængstelse med Hensyn til hvad der af Kornvarer endnu staaer ude, hvilket størstedeels bestaaer i Ærter, Vikker, noget Byg og Havre. Priserne ere stivere, og af Hvede og Byg ere de gamle Beholdninger her paa Pladsen næsten aldeles ryddede. Dagens Priser ere : Hvede, gammel smuk, 6 Rd. -6 Rd. 24 s.; Do. middel 5 Rd. 4872 s.; ny endnu ei fremkommen udenfor Torvet. Rug, Prisen uforandret; gammel østersøisk 5 Mk. 8-12 s. Bco. uden Told; Dr. dansk, god Vare, 3 Rd. 164 s. - Rd. Byg, rad; af gammelt findes næsten Jntet, for nogle enkelte Partier forlanges 6 Mk. Bco., som endnu ikke er tilstaaet. Af nyt er solgt nogle gode Partier til 5 Mk. 48 s. Bco. Havre, god Vare, i Partier, koster i Dag 2 Rd. 4864 s.; af ny Vare er ikke fremkommen Roget. Raps flau, saavidt os bekjendt er i de sidste 8 Dage ikke foretaget noget deri. Ærter, nye, gode, betalte med 5 Mk. 12 s. - 6 Mk. Bco. pr. Tde. - Som vi skrive dette, synes Veiret igjen at have sat sig, saa at der kan være Haab om at Resten af Høsten, om end ikke i en ret god, saa dog i maadelig Tilstand kan komme i Huus. (Hals-Td.)J Nat omtrent Kl. 1 udbrød en heftig Jld i Gaarden, Nr. 23 i Gothersgaden hos Brygger Rorup, hvis Bryggeri og Baghuus bleve lagt i Aske. Vel var man mellem Kl. 4 og 5 blevet saa meget Herre over Ilden, at der kunde afkimes, men endnu i Dag Formiddag Kl. 9 1/2 brændte det i Grunden. Hr. Brygger Rorup har ved denne Leilighed desværre lidt et betydeligt Tab af Sædevarer. Men endnu langt beklageligere er det, at Hr. Major Blom af Brandcorpset havde den Ulykke, at Steen fra en nedfaldende Qvist beskadigede hans Hoved, Ansigt, Bryst og brækkede hans venstre Overarm. Bevidstløs blev han først baaret ind i Forhuset, der forbundet, og siden bragt hjem 1 sig Bolig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
J forrige Uge ere heri Staden fødte 59, døde 50; alt saa 9 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
en Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Blandede Efterretninger. Høiesteret har dømt en Person, som har mishandlet et frugtsommeligt Fruentimmer, til 2 Aars Arbeide i Kbhvns. Forbedringshuus, og en Anden til 6 Gange 5 Dages Fæng, sel paa Vand og Brød, for udviste Fornærmelser mod vagt havende Militaire.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Den forhenværende Amtsforvalter i Tøndern, Kammerraad Claussen, er formedelst Kassedefect dømt til Tugthuusstraf paa Livstid, og hans forhenv. Fuldmægtig, Carstens, til 5 Aars Tugthuusstraf. Sidstnævnte er nylig bleven ført til Glückstadt, hvorimod Førstnævnte, en meen end 70aarig Olding, formedelst sin Sundhedstilstand endnu ikke har kunnet blive fort bort fra Töndern.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Fra Ditmarsken meldes, at 13 eller 14 af Tumultuanter ne i Heide ere blevne dømte til Fængsel paa Vand og Brød i kortere eller længere Tid. Tyverierne i Nordditmarsken have derimod næsten ganske ophørt. Baade i Fyen og den sydlige Deel af Jylland staaer (som man seer af de fynske Aviser og Veile Amtsavis, endnu meget Korn ude, tildeels endog uhøstet. Ogsaa her længere oppe i Jylland har det nu i flere Uger vedholdende ustadige Veir hindret Høstens fuldkomne Tilendebringelse. Da det sielden er Torveir een Dag tilende, staa paa sine Steder endnu meget Vaarkorn ude, som hidtil ei har kunne blive tjenligt til at ages ind.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Copulerede i Odense den 14de Septbr.: Apotheker Johan Conrad Lorenz Nielsen og Jfr. Marie Dorthea Vilhelmine Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh.: Herredsfoged Svanenskjold med Frue Frøkenerne Darre og Falsen; Admiralinde Bardenfleth; Auditeur Wildenradt; Landmaaler Siemsen; Kbd. Berthelsen, Sønnichsen og Faartoft m. Datter; Jfr. Madsen; Gjæstgiver Brandt; Forvalter Kieldsen; Hestehandler Nielsen; Qvæghandler Lægaard. - F. Aarh. t. Kallundb.: Avlsforvalter Lassen; Bygmester Kilsgaard; Seminaristerne Larsen og Hansen, Md. E. Jensen; Jfr. H. Faurschau og Sinding; Handelsbt, Hein; Student Rübner; Enkefru Justitsraadinde Bramsen, Pastor Frendrup; W. Callstrup; W. v. Deurs, Pastor Balslov; Forvalter Lautrup; Kbmd. Mattat. - Med Dagvogner f. Aalb. igaar. Til Aarh.: Studiosus Elmquist. Til Rand. Jfr. Kjerulff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Døde. Ch. H. Fog, f. Dencher, 54 A.; C. C. Benzon, f. Seidelin, 63 A.; Lieutn. v. Jessen af Artillericorpset averterer 2 Sønners Død paa een Dag, d. 30te Septbr., af Skarlagensfeber, den ene 8, den anden 6 Aar gl.; C. Gottorp, f. Neumann, 66 A.; Alle i Kbh. Frøken Frodine Jyrgensen, i Roeskilde. M. Juncher, f. Abel, 62 A., i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Hals Skibsliste. Jndk. D. 30te Sptb. L. Svendsen og H. P. Hansen f. Halms m. Træl. D. 3die Octb.: P. Jsachsen f. Odense m. Flytteg. P. Jensen f. Mariager m. Brænde. - Udg. D. 1ste: J. Jensen, og N. Aspt. Norge m. Creaturer. S. Willumsen t. Kbh. m. Havre. D. Larsen t. Halmst., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Bekjendtgjörelser. Med veemodige Følelser maa jeg bekjendtgjøre for Fatmilie og Venner, at min elskede Mand, VærtshuusholdeKnud Theil, i Dag Morges Kl. 5, ved en blid og rolig Død, indgik til et bedre Liv. Neppe 52 Aar var hans Dages Maal, og kun 5 1/2 Aar varede vort lykkelig, Samliv. I de sidste 20 Uger var han henlagt paa Sygeleiet, men bar sine Lidelser med Taalmodighed og Hengivenhed i Forsynets Villie. Gud styrke mig og mine i uforsørgede Børn i vort smertelige Tab. Aalborg, den 4de Octuber 1836. Ane sal. Theil, fød Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
At det har behaget det alvise Forsyn, i Dag MorgeKl. 6 1/2, ved en blid og rolig Død, efter 3 Maaneders Lidelser, at bortkalde min inderlig elskede Kone, Ane Magrethe Welsen, fød Olsen, i hendes Alders 34te Aar, fra mig og en uforsørget Søn, bekjendtgjøres herved sørgeligst fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 4de October 1836. C. Welsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
At min elskede lille Søn, Hans Christian Wegener, tre Fjerdingaar gammel, den 1ste Dennes har fulgt sin forevigede Moder, dette Sorgens Budskab maa jeg atter bringe deeltagende Venner. Villestrup, den 3die October 1836. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Diverse ægte Meerskums Pibehoveder ere atter at faae hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
En Kareth og en holstensk Vogn henstaaer til Salg i Slotsgaarden, og hvorom accorderes med Ostenfeldt. Friske frederikshavnske Østers faaes paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Skipper N. C. Schougaard afseiler først i næste Uge til Kjøbenhavn og medtager Pasagerer og Fragtgods. Fartøiet ligger i Frisenborg Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
En smuk Beboelse, bestaaende af en Sal paa 4 Fag, Stue og Sovekammer paa 3 Fag; Alt smukt malet. Desuden endnu 2de Værelser og Kjøkken, Alt gipset og nyt, Plads til Brændsel, Loft til Klæders Tørring, kan strax erholdes hos N. Warberg. Byg, 2 Mk. Skjeppen, faaes hos Warberg. Udmærket smukt og fiint Hør faaes yderst billigt hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Kirsten Jensdatter og efterlevende Mand, Jens Andersen, af True, bliver den dette Stervbo tilhørende Gaard i bemeldte True, Webbestrup Sogn, der har Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved een Auction, som afholdes paa Gaarden selv den 15de Dennes, Formiddag Kl. 10. Saasnart Auctionen over Gaarden er tilendebragt, bortsælges det Stervboet tilhørende Ind- og Udbo samt Besætning, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, Borde, Stole, Kakkelovne, Grubekjedel, Gryder, Spande, Kar, 2 Vogne, 1 Ploug, 1 Harve, 9 Stkr. Fæcreaturer, 2 Heste, 30 a 40 Stkr. Faar og Lam, 1 So m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Spanien. Naar man sammenholder alle Efterretninger fra Spanien, baade over Paris og London, maa man finde Regieringens Stilling meget critisk. Mange Partier staae fjendtlige overfor hinanden og det maa koste det nye Cabinet store Anstrængelser at beholde Magten mod 3 fiendtlige Partier paa eengang, nemlig mod Juntaerne, mod Carlisterne og mod de Exalterede blandt de Constitutionelle. Det forhen omtalte Seqvestrationsdecret har gjort et slemt Jndtryk, men mere betydende vil den Misfornøielse blive, som de af Regjeringen trufne Foranstaltninger, til at hindre Klubberne Sammenkomst, upaatvivlelig ville vække. Foreningerne eller Klubberne nødes derved til at holde deres Sammenkomster, hemmeligt, hvilket ikke kan andet end paadrage Ministeriet, deres Uvillie. Havde Gomez havt Held med sine Operationer mod Madrid, kunde Sagerne let have taget en farlig Vending og Forvirringen være bleven almindelig - men han er slaaet. Jdetmindste har han lidt et saadant Tab i en Træfning mod Brigadeer Alaix, som har havt Sted den 19de ved Villarrobledo, at han neppe, for det Første, vil kunne tænke paa at foretage sig noget Alvorligt, mod Hovedstaden. Villarrobledo ligger i Provindsen Mancha, vel omtrent en Snees Miil sydost for Madrid. Han har altsaa siden vore sidste Efterretninger rettet sin Marsamod Bjergene Sønden for Provindsen Toledo, er bleven indhentet af de Constitutionelle paa Manchas Sletter og de slaaet. Det er vanskeligt at blive klog paa, om hans Forening med de andre Carlistbander under Cabrera, Quile, og Serrador virkelig har havt Sted eller ikke, men det er rimeligst, at han har været sig selv overladt, og i saa Fald er hans Tab ikke ubetydeligt, thi det angives temmelig eenstemmig til imellem 13 og 1500 Fanger, foruden Døde og Saarede og 2 Kanoner.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
J nogle Beretninger skildres Dronning-Regentindens Stemning som meget sørgmodig; hun græder Dag og Nat, hedder det; andre Blade derimod paastaae, at hendes Stilling er aldeles tvangløs, og disse Blade besvare de franske Journalers Paastand om, at hun er Fange i Hovedstaden, med den bidende bemærkning, at hun daglig gaaer at spadsere, ledsaget af en eneste Person, hvilket man vel neppe kan sige om de Franskes nærværende, Konge!
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Frankrig. Kongen er, ledsaget af flere af sine Ministre, taget til Leieren ved Compigne, hvor Hertugerne af Orleans og Nemours daglig lade Tropperne mandeuvrere. Sproget, som de ministerielle Blade hidtil have ført mod Spanien, har pludselig forandret sig. Man søger Grunden, deri, at den nye spanske Minister, idet han overrakte sit Creditiv, den 27de, tillige har givet Kongen den Forsikkring, at det spanske Cabinet er besjælet af den bedste monarkiske Jver og at det vil anvende Alt for at bevirke en Modification i Constitutionen af 1812 i hiin Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Den nye franske Gesandt ved det spanske Hof er nu afgaaet til sin Bestemmelse. Ved Afskeden skal Kongen have sagt til ham. Vogt dem vel for at blive fangen af Carlisterne; man kunde let falde paa at paastaae, at jeg havde sendt en Gesandt til Don Carlos - Med Hensyn til Portugals Anliggender skal det franske Cabinet have besluttet, aldeles at træde i Englands Fodspor, da denne Mager meest interesseret i den Vending, disse Anliggender tage.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Den nye Krigsminister, General Bernard, er af den gamle Napoleonske Skole og er paa Valpladsen og i Felttogene stegen fra Under=Lieutenant til General=Lieutenant. Første Gang Napoleon lagde Mærke til ham, var i Krigen imod Preussen, hvor den unge Officeer, ved nogle Spørgsmaale, Keiseren henvendte til ham, lod sig henrive saa vidt af sin Jver, at han udviklede en heel Felttogsplan, uden at bemærke, at Napoleons Pande bestandig blev mørkere. Keiseren Plod ham med Barskhed gaae og forsatte ham til Armeen i Jtalien, men neppe havde den dybtkrænkede Capitain forladt Napoleons Cabinet, førend denne vendte sig til de omstaalende Generaler og udraabte: Il y a Petoffe d'un Mabrechal dans cet homme la. (Der er i dette Menneske Stof til en Marschal). Fra Berlin benaadede Napoleon den, som det syntes, i Ungade faldne og fra Feltherrens Person landsforviste Officeer med Æreslegionens Decoration. Da Keiseren senere forlangte Oplysninger om de militaire Anliggender i Jtalien, som ingen af hans Generaler kunde fyldestgiørende give ham, blev Bernard ved en Coureer, kaldt fra Jtalien til Paris, hvor han umiddelbar maatte melde sig hos Duroc. Dækket af Støv og træt af Reisen kjører han til Tuillerierne, hvor Duroc strax fører ham til Keiseren. Han aflægger mundtlig sin Beretning og Napoleon, uden at yttre sig derover, reiser sig med de Ord: "Oberst Bernard, følg med mig!" Han tager ham med sig i Statsraadet, hvor han forlanger hans Anskuelse af flere Gienstande for Forhandlingerne. Da Statsraadet var forbi, var Oberst Bernard udnævnt til Keiserens Adjutant. Som Chef for Genicorpset gjorde Bernard alle senere Felttog med og blev paa Valpladsen udnævnt til General. Landsforviist, efter Napoleons Fald, af de ældre Bourbonner, begav General Bernard sig til de Forenede Stater, hvor han udkastede Planen til de beundringsværdige befæstninger paa Kysterne af Florida og ledede Arbeiderne. Da han vendte tilbage til sit Fædreland, sluttede han sig til Hertugen af Orleans, de Franskes nuværende Konge, der strax efter Juli=Revolutionen udnævnte ham til sin Fløi i Adjutant og senere til Pair af Frankrig. Kongen er ham en færdeles hengiven; de ere Venner i Ordets sande Betydning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Rusland. Angaaende Keiserens Uheld meddele Breve fra Petersborg, dette Nærmere: Keiserens Vogn, der havde 6 Heste for, blev kjørt af den sædvanlige Kudsk, og en Postillon reed paa en af de forreste Heste. Hestene løb løbsk, og da Kudsken ikke længere kunde faae Bugt med dem, raabte han til Postillonen, at han skulde styre lige ind paa den saakaldte Telega, der kjøres af en Feltjæger, som altid om Natten kjører foran Keiserens Vogn med Fakler. I dette Øieblik styrtede Postillonen ned af Hesten; begge Forløberne sprang af Veien tilhøire, og Kudsken, der maatte følge dem, styrede 4 mod et Dige paa høire Side af Veier, Stødet kom i skjæv Retning og var saa heftigt, at Kale schen blev kastet omkuld. Keiseren, der var falden i Søvn, vaagnede først af Faldet, blev liggende under Vognen, og sk brak sit venstre Nøglebeen. General, Grev Benkendorff blev kastet et Stykke hen ud af Vognen, og slap med nogle ubetydelige Blessurer. Men Kammertjeneren og Kudskensk bleve haardt saarede. Lykkeligviis kom der en anden Vognibagefter, saa de strax kunde faae Hjælp. Keiseren provede paa at fortsætte Reisen i sidstnævnte Vogn, men kunde ikke udholde Rystelsen, og havde Styrke nok til at tilbagelægges tilfods de øvrige 425 Werster til den lille By Tscheme bar. Da Keiserens Liv=Læge var bleven noget tilbage, maatten Byens Læge forbinde ham. Hs. Majestæt lod derpaa strax en Feltjæger afgaae, og nogle Timer derefter en anden, medie egenhændige Breve til Keiserinden. Reisen blev opgiven; og Keiseren agter sig nu over Moskau tilbage til Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Orienten. Fra Wien berettes under 26de Septbr., at Silistria er rømmet og overleveret til Tyrkerne den 12te. De franske og engelske Agenter, som havde begivet sig did og bivaanedes de russiske Troppers Afmarsch, behandledes med Udmærkelse baade af den tyrkiske Commandant og af de russiske Stabsofficerer. Russerne ventes paa deres Tilbagemarsch i Jassy Den sidste Etappe beløb sig til 1600 Mand, som skulle holde Quarantaine ved Grændsepuncterne Leyva og Skuling,
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Blandede Efterretninger. Den norske Statsminister Grev Løvenskjold skal have indgivet Ansøgning om sin Entledigelse; men man var i Stockholm af den Formening, at Kongen ei vilde antage den, men formaae Greven til, fremdeles at forblive paa sin Post.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Den berømte Laxrey, den franske Hærs Overchirurg, baade under Republiken og Keiserdømmet, der i 30 Aar, med Hæder stod i Spidsen for Hospitalsvæsenet og som siden Juli=Revolutionen beklædte en Overchirurgs Post ved Invalidernes Hotel; denne Mand, om hvem Napoleon sagde Menneskeheden vil aldrig kunne afbetale sin Gjæld til Larreyl" er nylig bleven afsat fra sin Post, og samme overdraget til en Hr. Pasquier, der som Privatlæge ledsagede Hertugen af Orleans paa begge hans Felttoge, til Antmerpen og Mascara.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Den ved Explosionen af et med Knaldsølv opfyldt Brev saarede Postmester i Liverpool er nu uden Fare. Jmidlertid har han mistet sit venstre Øie og hans Ansigt seer ud som om det var bleven truffet af et heelt Skud Hagel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
J New Montly Magaz.", Septbr. 1836, læses følgen de Bidrag til en Skildring af Moralitetens Tilstand i England. 1830 forholdt Antallet af uægte Børn sig til ægtefødte Børn i England og Wales som 1 til 19. London og Westminster talte 1831 en Folkemængde af 2,084,520 Da Qvindekjønnets Tal overstiger Mandkjønnets med 1, kanske den qvindelige Befolkning anslaaes til 1390,000. Halvde, len af dette Antal er enten under 16 Aar eller over denske Tid, da Fruentimmer er Gienstand for Sandselig Tilbøielighed. Der bliver da 695,000 tilbage, som høre under denne i Categori. Familiernes Forhold til Befolkningen er som 1 til 5. Naar vi nu anslaae, at af 5 Familier de 3 bestaae af Mand og Kone, vil Forholdet af gifte Fruentimmer blive 240,000, hvorimod 455,000 ere ugifte. Colquhoun anslog Antallet af offentlige Fruentimmer i London til 50,000; men Hovedstadens Befolkning beløb sig dengang kun til Halvdelen af dens nærværende Beløb. Regner man imidlertid kun dette relative Tal, faaer man det frygtelige Resultat, at hvert 5te Fruentimmer i London er offentligt. Kunde man bringe med i Anslag, Antallet af dem, der ere Offere for privat Forførelse, eller paa anden Maade leve i usædeligt Forhold, vilde Forholdet blive endnu meere forhausende. Tager man blot Hensyn til den simple Kjendsgierning, at de uægte Fødsler forholde sig til de ægte som 1 til 19 og lat Antallet af de Børn, som fødes af et Fruentimmer i Ægteskab, i Reglen langt overstiger dem, der fødes af Fruentimmer, der leve i lovløs Forbindelse, bliver Resultatet af Beregningen endnu langt rædsommere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Det store engelskrostindiske Compagni har for første Gang i 40 Aar Fred med alle sine Naboer; dets hele Opmærksomhed er derfor nu henvendt paa Landets Opkomst, og ladskillige duelige Mænd ere omsendte for at undersøge og angive de bedste Midler dertil. Med fordobblet Omhu, meldes fra Østerrig, vaager man paa Grændserne for at holde Pesten ude, der i Tyrkiet udbreder sig paa flere Steder og især raser i Rumelien og Macedonien.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Kongen af Preussen har tilbagekaldt sin Tilladelse til preussiske Officerers Afsendelse, som Jnstructeurer for Storherrens Armee.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
I et i Berlin nylig udkommet Skrift generer en, som det synes, dannet Mand sig ikke for at fremstile Lærdomme, hvis Luftighed man forlængst ansaae for beviist. Han glæder sig over de forskjellige Stænders Adskillelse, især over at Officeerstanden stedse holder sig fjern fra det øvrige Folk (h han priser Svensk Pommern lykkeligt, fordi der endnu en Adeligs Giftermaal med en Borgerlig vækker almindelig Indignation (1), og giver endelig ikke utydeligt at forstaae, at Adelen skulde gjøre Alt, for atter at sætte sig i sin forrige lykkelige Stilling, da den var i Besiddelse af al Formue til.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
J Constantinopel er atter et heelt Qvarteer af Staden, kaldet Sultan Bajazid's, bleven et Rov for Luerne. Sielden har Hørhandelen været saa levende i Riga, som iaar. Allerede i Midten af August Maaned var der derfra bleven udskibet 5000,000 Skpd. mere, end i hele Aaret 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Hørfrø=Tønderne skulle, for at undgaae Forfalskning, i dette Efteraar forsynes med et nyt Stempel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
Sædvanligviis anseer man Zigeunerne for omvankende Barbarer, der hverken ere skikkede til at modtage Civilisation eller sætte Priis paa et roligt Livs Behageligheder. J Mostilkan derimod seer man flere af dette Folkefærd beboe store og skjønne Huse, kjøre i brillante Equipager og høist fordeelegtig udmærke sig fremfor Russerne ved personlige Fortrin og høiere Aandsdannelse. Zigeunerinderne i Rusland have fra elumindelige Tider saaledes uddannet deres Stemme, at omendskjøndt Sangen dertillands har naaet en høi Grad af Fuldkommenhed, ansees dog almindelig de fortrinligste Zigen, nerchore for de første og for at overgaae alle deres Medbeilersker. Det er en i Rusland almindelig Kiendsgierning, at selv den berømte Catalani, efterat have ladet sig høre foret glimrende Auditorium i Moskau, blev ved en derpaa fremtraadt Zigeunersangerindes forteyllende Stemme saaledes henreven til Beundring, at hun paa Stedet omarmede hende, tog et umaadelig kostbart Shawl, som Paven havde forære hende, af sine egne Skuldre og hængte det og Ziguenerindens, sigende: at det oprindelig havde været bestemt for den første og uovertræffelige Sangerinde, men at hun havde overbeviist sig om, at denne først nu var funden, De Pengesummer, som disse Zigennersangerinder fortjene, ere meget betydelige, og sætte dem istand til at føre hiin Luxus, og at lade deres Mænd leve paa en fyrstelig Fod. Mange af dem ere ogsaa gifte med russiske Adelsmænd. I Paris forberedes et aldrig for seet Luft=Skuespil. Man vil nemlig paa eengang lade en heel Eskadre at Luftballoner, i Form af alle Slags Skibe, stige i Veiret og udfør forskjellige Manoeuvrer. Artilleri=Salver og Kunstfyrværkerier ere bestemte til at give denne Fest Udseendet af en Bataille i Luften.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-08
J Breisgau ved Rhinen vare Bjergene allerede den 11te Septbr., til dybt ned i Dalene, bedækkede med Snee.