JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
I Chatham er bygget et nyt Linieskib, som skal føre 120 Kanoner og hedde George 17. Det skal i blive det skjønneste Skib i hele Britaniens Flode, og skal med det Første løbe af Stablen. Formodningen og svært Paalæg paa russisk Talg : bragte mange rige Mænd i England til at speculere, i den Artikkel, hvorved de tabte store Penge, saasom intet Paalæg fandt Sted, som kunde forhøje Prisen. En Hertug solgte alle sine 5 pCt. NavnStocks og lod derfor opkjøbe russisk Talg, hvorved han taber over 20,000 Lst., dersom Talgen ikke igjen stiger inden han sælger.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
J Rio Janeiro har en General over de europæiske derstedsværende Tropper villet tvinge Prinds=Regenten til Afreise til Europa i Medfør af Stændernes Bestemmelse, men H. K. H. fik de indenlandske Tropper paa sin Side, tvang Generalen til Capitulation og sender ham og hans Tilhængere til Europa. - Portugals Regering, der i det Hele udmærker sig ved Viisdom og Sindighed, søger ved saameget muligt, er at føje Brasilianernes Ønsker at styrke og befæste Broderbaandet imellem begge Nationer.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Fra Sverrig skrydes atter over rigeligt Sildfiskerie i Gothenborgs Skjærgaard. (Svenskerne i Skjærgaarden komme, af Mangel paa Sild hjemme, herover, opkjøbe fersk Sild i Aalborgs Fjord og føre dem over til Gothenborg og omliggende Stæder.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
J Gothenborgs Skjærgaard er inddreven en Mas med Seil og Takkelads og et Fad Peres Viin, som har tilhørt en dansk Vestindiefarer, som er forgaaet med Mand og Muus. Ved Gasø er en dansk Grønlandsfarer og ved Hallvik et engelsk Skib, Mary, forliste, begge med hele deres Besætninger.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Da man i denne Tid har saa meget travlt med Christendommens Udbredelse, har en Politiker i Tyskland foreslaaet, som et Middel til at bringe Jøderne et Stykke fremad paa den gode Vei og bortfjerne en af Hovedhindringerne for deres Assimilering, at det skulde befales dem at holde deres Sabbat om Søndagen. - En Anden har endog foreslaaet at drive dem ud i en Flod eller Sø og der døbe dem i samlet Masse, paa samme Maade, som Keiser Carl den Store fordum lod døbe Saxerne.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
J Berlin sloges Lutheranerne og Calvinisterne sammen paa sidstafvigte Palmesøndag, og begge disse Kirker udgjøre nu kuns een evangeliskereformert Kirke.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Fædrelandet. Efter Forlydende vil Hs. Majestæt Kongen ikke i Aar tage Sin Sommerresidents paa Frederiksberg. men paa Frederiksborg Slot.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
(Aarhuus Avis).¬ J Anledning af at Herr Prof. Eckertsberg i sit Malerie, forestillende de danske Stænder, som Krone, har malet denne som Olding, uagtet han dengang kun var 47 Aar gammel, har der reist sig en ny Tvist i vor Literatur, i det Dr. S. L. Baden anken over, at Prof. Engelstoft i en historiskekritisk Anmærkning til den danske Almanak, i 2den Aargang af historisk Calender, tillægger Hertugen "Alderdom. Ved at berigtige dette Udtryk til Alder beraaber Professoren sig, iblandt flere Hjem e melsmænd, paa Herr Doctorens egne Ord i hans danske Riges Historie, hvor det S. 189 hedder: 3"J Følge Anviisning af den slesvigske Hertug og holsteenske Greve Adolf, som selv med Alder g og Svaghed havde undskyldt sig for at modtage den ham tilbudne Krone. Til Slutning siger Professoren: "Saavidt om Sagen. Til at svare Her Dr. S. L. Baden i samme Tone, mangler jeg baade Tid, Lyst og Øvelse.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
J Sagen: Kjøbenhavns Magistrat contra Værgerne og Curatorerne for afgangne Oberst Wyrtzens umyndige og mindreaarige Børn, er ved Høiesteret Lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom kjendt ved Magt at stande, hvoreftet bemeldte Magistrat bør paa Stadens Overformynderies Vegne tilsvare disse Børns Arvemidler 11,000 Rdlr. i kongelige Obligationer, 2521 Rbdlr. 5 Mk. 3 s. med Rigsbankpenge Sølv Daler for Daler og 1000 Rdlr. med Rigsbankpenge Sølv efter Forholdet af 40 mod 100, tilligemed Renter og Renters Renter fra 11te Decbr. 1812. Processens Omkostninger for Høiesteret betale Citanterne til de Jndstævnte med 100 Rbd., hvoraf i Sallarium tillægges Justitsraad Rottbøll. 160 Rbd., saa betale de og til Justitskassen som Tabende 1 Rbd., alt Sølv.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Statsvennen anfører et Par Anecdoter om Trykkefrihedens Nytte og Vigtighed for Regenten: "Hvor vigtig Trykkefriheden er i en monarkisk Stat, hedder det: for at Regenten maa med Sandhed og Sikkerhed erfare hvad hans Omgivelser snart ikke ville, snart ikke kunne meddele ham, det er ofte viist af Skribenterne. Selv ikke Fyrstens Omreisen i Landet med aabne Øine formaaer at giøre Trykkefriheden, overflødig. Det er beklageligt hvor mange Kneb, man ofte bruger for at sætte Landsherren Blaar i Øinene. Velgjørende er altsaa et Middel, som kan frie den for Folkets Vel omhyggelige Fyrste fra Vildfarelse.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Skrivelse fra det Holsteenske, af 17 April 1822.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Nu har Foraaret indfundet sig her i Landet, tilligemed Trækfuglenes Ankomst, og især ved det varme Foraarsveir. Naturens Udseende bliver hverDag yndigere, og enhver Skabning faaer ligesom nyt Liv. Som en Følge heraf ville mange Vandringer snart skee til de forskjellige her i Landet værende Sundhedsbrønde. - Blandt de mange Indretninger, hvis Øiemed er at give trængende Familier Midler i Hænde til ved Flid og Arbeidsomhed at fortjene deres Brød, skal nu ligeledes en Undersøgelse vorde anstillet, af hvilke Steder i Hertugdommene Slesvig, og Holsteen, der til et Antal af de sammesteds boende trængende Familier kan overlades noget Land til alle Slags Have- og Markværters Dyrkning, saaledes som dette alt har fundet Sted i Staden Slesvig. Da ommeldte Vexters Dyrkning ei allene vil kunne yde de trængende Familiers Underholdning, men endog aabne dem Udsigt til disse Producters Afsætning, saa ville hine Familier paa denne Maade kunne ernære sig, uden at falde det Offentlige til Byrde.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Natten imellem den 30te og 31 f. M. er Skipper P. Bakker total forlist ved Kjøgestrand. Sex Mennesker tilsatte Livet, og han selv kom, efter 4 til 5 Timers Dødsfare, i Land. Han takker nu i de offentlige Tidender Kjøges Jndbyggere og samtlige Skippere for den Ømhed, hvormed han blev modtagen af dem.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Odense, den 17de April Jdag modtog Graven Støvet af en i sin Alders skjønneste Blomstring bortrevet haabefuld Pige, Datter af den oplyste og retskafne Borger, Kjøbmand og Overformynder N. Møller. Endeel Kontorister, og andre Ynglinge havde forenet sig om at bære Liget, fra Sørgehuset ud paa Assistentskirkegaarden, hvor Herr Pastor Steenbuch ved Graven talte et skjønt og oplivende Trøstens Ord til det sørgende Faderhjerte. Aalborg, den 23de April.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Paa det Nibe holdte Marked, solgtes bleged Hørlærred, for 1 Mk. og 14 s. a 2 Mk. Alen. ubleget Dito, for 20 a 24 s. Alen. Hjemmegjort stribet Tøi, 3 a 4 Mk. Alen. Blaat Vadmel, 3 a 4 Mk. Alen. Hvid Dito, 3 Mk. Alen. Færdigsyede Dynevaar, 4 Rbd. 5 Mk. Forklædetøi, 2 Mk. Alen. Af Smør og Ost var intet paa Markedet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Kjøbenhavns Børs, den 19de April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Oblig(med Renter fra 11 Decbr. 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2 Febr. 1820, 95 1/2 a 96 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. - Norske Rigsbanksedler 12 3/8. Svenske Sedler 63 s. Disconto 61. PC.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
(Jndsendt.)¬ J Anledning af Jndrykkelsen i den cimbriske Merteur No. 16, Ludvig Ellerbrocks Liigpsalmer og Gravskrivt angaaende, meldes herved: at Gravsten var forfattet af Manden selv og Palmerne ham valgte. At der i den ene Psalme staaer Mand detfor Kone, er en Feiltagelse, som ved en unøisig Læsning af Correcturen, er overseet. Skulle kommende forlange nøiere Underretning, da er senderen dertil meget villig. Vaaren. Fortryllende Tid Du venligen viser: Os Evigheds Glæde, vor Jord Paradiser; Fortryllende Tid! Hvad rinder saa huld? Hvad aander saa kjerlig - : Hvad smiler født, og hvad skinner saa herlig Som klareste Guld: Den rislende Væk -De vistende Vinde - Den venlige Soel, og de Blomster vi finde J bugnende Hær." O Vaaren er skjøn - Dens blomstrende Sæde. Nedvinker kun idel, velsignende Glæde, Til Menneskets Søn. Men Vinteren er mørk Uvenlig som Natten. Og ingen Smaa=Blomster, i huldrig Omfatten Opliver vor Ørk. Vor Vaar er kun kort - Den rinder saa fage. Da Ungdommens blide uskyldige Dage Saa snart svinde bort! Thi Held hver en Skjald, Hvis hulde Camoene Kan Kunst og Natur ved sin Harpe forene I Vaartidens Hal!
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
At forhenværende Sognepræst Ferslewe efterladte Enke, fød Rygge, er her i Byen ved Døden afgaaet den i 7de Dennes; det undlader jeg ikke, som Skifteforvalter at bekjendtgjøre for den Afdødes fraværende Arvinger, ligesom og at Aabnings- og Registeringsforretning i Boet afholdes 30te Dagen, Tirsdagen den 7de Mai næstkommende. Sæbye, den 16de April 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
En Trommel kan daglig faaes til Leie for 48 s. Sedler og Tegn pr. Beed hos P. N. Schytte.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
En Dreng af god Opdragelse, som er confirmeret og har Lyst til at lære Malerprofessionen, kan strax blive antaget, naar han melder sig hos D. Maintzhusen, Maler og Lakerer, boendes paa Algaden No. 415. Til behagelig Efterretning for dem, som maatte have Lærred de ønskede paa Blegen hos Undertegnede, bekjendtgjøres: at samme nu modtages i April Maaned, og det som bliver kogt hos mig, skal vorde for saa billige Priser, som muligt er. Aalborg, den 3die April 1822. Christen Hansen, Bleegmand. Underhaanden er jeg findet at bortsælge mit eiende og iboende Sted, beliggende i Vandgyden her i Byen, med Gaardsrum og Haugeplads, og kan tiltrædes til Michaeli førstkommende; hvorom accorderes med Undertegnede. Aalborg, den 20de April 1822. Th. Klode, Parykmager.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Proclama. under 16de December 1819 døde i Sønder Pinkrogen i Tolne Sogn Aftægtsmand Jens Laursens Hustrue Magrethe Christensdatter og Skiftet efter hende er sildigere paa Enkemandens Begjering taget under lovlig Behandling. - Enhver, som maatte have Noget at fordre i dette ubetydelige Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at legitimere sig for undertegnede Skifteforvalter, paa hvis Contoir Skiftet foretages den 1ste August næstkommende, Kl. 10 slet Formiddag. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 20de April 1822. Westenholtz.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Seivejergaardmand Jens Gundersens af Nørretranders i Fleskum Herred, Aalborg Amt, til Skifterettens Behandling, som fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nibe, den 18de April 1822. Bassesen. Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Selveiergaardmand Søren Pedersens af Nørretranders i Fleskum Herred, Aalborg Amt, til Skifterettens Behandling, som fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nibe, den 18de April 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Auctioner. Den Selveier Søren Pedersen tilhørende Gaard, Nørgaard i Halstrup, Torslev Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., bliver, ifølge indgaaet Forliig med Pantecreditor, og efter dennes Begjering, stillet til een eneste Auction, til absolut Bortsælgelse: Tirsdagen den 7de Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10. Auctionen foretages i Gaarden, efter de da bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan erfares hos Herr Amtsprovst Deichmann i Thorslev Præstegaard. Sæbye, den 21de April 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Ifølge indgaaet Forliig med vedkommende Pantecreditorer, bliver den Selveier Peder Mortensen tilhørende Gaard, Karupgaard kaldet, i Karup Sogn, af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Ager og Eng, ved een eneste Auction, som holdes i Gaarden: Onsdagen den 8de Mai d. A., Formiddag Kl. 10, opraabt til absolut Bortsælgelse, efter de da bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan erfares her paa mit Contoir. Sæbye, den 21de April 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Da det ved 3die Auction gjorte Bud paa den af Madame Nielsen iboende Gaard, beliggende paa denne Byes Nørregade under No. 63, samt paa Erslew Kirke-, Korn- og Qvægtiende, ikke ere approberede, saa bliver disse Eiendomme, efter Udlægshaverens Begjering, stillede til 4de Auction som afholdes i den sælgende Gaard, den 6te Mai førstkommende, Eftermiddag Kl. 2. Auctions=Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Herr Lands=Overrets Procurator Otterstrøm i Viborg, samt paa Undertegnedes Contoir. Nyekjøbing paa Morsøe, den 13de April 1822. Rummelhoff. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-04-24
Jfølge allernaadigst Høiesteretsdom og derefter passeret Execution og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Løverdagen den 4de Mai, 2den Gang Tirsdagen den 7de Mai - og 3die Gang Tirsdagen den 14de Mai næstkommende, som Formiddagen Kl. 10, opbuden til Salg, følgende Eiendomme her i Byen: a) Skoemager Peder Christopher Kroghs Huus, bestaaende af 5 Fag Muur- og Bindingsværk, med tilliggende Hauge og Jordlod, som er ansat for 2 Fdkr. 1/2 Alb. Hartkorn. b) Skoemager Christian Skjoldanns iboende Huus bestaaende af 14 Fag Muur- og Bindingsværk, med fornøden Gaardsrum. c) Fisker Jens Hansens iboende Huus, 7 1/2 Fag Bindingsværk, og Markjorder, staaende for 2 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, samt Fjerdeparten i en Fiskerbaad, med Seil og Tilbehør. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Comptoir her i Byen og 3die Auction i de bortsælgende Steder, hvorved ligeledes auctioneres endeel Jndboe, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder og Kjøkkenredskaber med mere. Sæbye, den 18de April 1822. Boes.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Nyeste Postefterretninger. Krigen imellem Tyrker og Russer er endnu ikke. udbrudt. Tyrkernes Keiser skal ikke være stemt til at give efter, og Nationen i det Hele ønsker Krig, Den 10de Marts indgave Storbrittanniens og Østerrigs Ministre en Note til Tyrkernes Statsraad hvori de fordrede Fyrstendømmenes Rømning, men Svaret var endnu ikke udfærdiget, da Posten afgik. Dette er imidlertid et uforkasteligt Beviis for at den berygtede tyrkiske Note, som forleden gjorde saa grumme Opsigt i hele Europa, aldrig har været til, thi
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
efter saadan en Notte kunde ingen videre Underhandling have fundet Sted. At Tyrkerne ikke rømme, Moldau og Vallakiet, før Oprøret er aldeles dæmpet, kan man forudsee, og det lader til, at de i Tilfælde af en Krigs Udbrud ikke ville være de første til at begynde med Fiendligheder. Den 8de Marts var et stort Opløb imellem Janiskarerne, som truede med farlige Følger, men dæmpedes med Raskhed og Eftertryk. Sexten Hovedmænd henrettedes og 150 bleve foreløbigen bragte ombord paa Orlogskibene i Havnen for der at være under streng Bevogtning indtil Afstraffelsen finder Sted. Tyrkerne gjøre stort, Opkjøb af Korn, som er meget forsigtigt, da man forudseer Lukning af Ruslands Havne, naar Krigen kommer til Udbrud. - Af Ali Paschas Skatte indkomme vedvarende stærke Førsler til Constantinopel. - Porten har faaet officiel Jndberetning om en Søtræfning i Fjorden ved Patras den 6te Marts, hvor 7 af Oprørernes Skibe boredes i Sænk, to landsattes og Resten reddede sig med Flugt i Mørket. Ogsaa Tyrkerne have taget nogen Skade, paa nogle af deres smaa Fartøier. - Svære Troppemasser afgaae til det nedre Grækenland under Omer Pascha (Chorschids Næstcommanderende), Ka fra Mehmed Pascha, som med sine Tropper er landet ved Patras, og Abul Obud Mehmed Pascha, som over Zeitun trænger frem mod Korinth. - Jmod Persien skee store Udrustninger, og Statholderen i Bagdad rykker i Felten med en Armee af 100,000 Mand, deels egne Tropper, deels Hjelpetropper fra Syrien og Egypten.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Blandede Efterretninger. Der ere endeel engelske Østerskrabere saa næst vise, at de gaae lige over til Frankrigs Kyst under Granville for at skrabe, hvilket de franske Kystboer regne for at være sig til stor Forfang, og de have derfor gjentagne Gange truet Englænderne, og da Trusler ikke hialp, maatte de forleden, da der havde indfundet sig en 200 engelske Baade paa Banken, jage dem bort ved nogle Kanonskud.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Kongen af Preussen har nylig løskjøbt en Jette, som er over 7 Fod høi og som befandt sig i en meget ynkelig Forfatning hos nogle Folk, som reiste om med ham og viste ham for Penge. Kongen har sendt ham ud paa Paafugle Øen ved Potsdam og tinget ham i Kost hos en Urtegaardssmand, hvor han nyder den længe savnede friske Luft. Der ere egne Meubler forfærdigede for ham, større end almindeligen. Han er født i Pommern, et ganske ungt Menneske endnu, og han lærer nu at læse og skrive, hvori han hidtil har været aldeles forsømt.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Paa Frankfurter Messe gjør en vis reisende Filosof i denne Tid stor Opsigt ved sine Særheder. Han opholder sig i Gjæstgivergaarden Pariserhof, hvor han ligger i en Tønde, ligesom fordum Diogenes. Alle Mennesker strømme did for at see og høre Filosofen Pitschaft, (saaledes hedder han) og dertil maa haves Indgangsskaart, hvorfor Betalingen tilfalder de Fattige. Han er omtrent 36 Aar gammel, af herculisk Legemsbygning, et Sokrateshoved, med langt orientalsk Skjeg. Han er iført en lang sort Talar. Titlen Herre, kan han ikke udstaae men vil helst tiltales "Dul, og saaledes tiltaler han igjen gjerne Andre. Han er født i Maints, hvor hans Broder for nærværende Tid er Byfoged eller Underretsdommer. Før har han været Officeer vedet Regiment franske ridende Jægere, og siden Ridt mester ved et østerrigsk Husar-Regiment. Han har gaaet mange forskellige Lykkesomvexlinger igjennem, men det skal især være ulykkelig Kjærlighed, som har bragt ham til hans nuværende Levneds maade. Formue har han engang ejett, nu er den borte, men det kan og være ham temmelig ligegyldigt, da han har nedsat alle Livsfornødenheder til det Mindste. Hans sædvanlige Drik er Vand, sjelden Øl og endnu sjeldnere Viin, og hans Mad er ligeledes af det allersimpleste Slags. Ved Ankomsten til Frankfurt lod han sig i Listen over de Rejsende indføre under Navnet: Filosofen Pitschaft. Ellers kalder han sig Pitschaft den Afsondrede. Hans Valgsprog er: "Alting til Guds Ære, Menneskehedens Vel og de Fattiges Bedste.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Om den berygtede Ali Pascha af Janina berettes nu, at han hverken kunde læse eller skrive. Han havde Kundskab i adskillige fremmede Sprog og pleiede at dictere sine Breve. Et af hans mange Grusomheds-Træk, var at klemme sine Offere ind imellem to Planker og med disse gjennemsave dam paa forskellige Steder.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Europa og Amerika tælle nu tilsammen omtrent 20000 Jesuiter. Saa stort var og omtrentlig deres Antal, da Stifteren, Jgnatius Loyala, ved Døden afgik i Aaret 1556. Jesuiternes nuværende General hedder Pater Fortis og resideren i Rom. Man regner i Sicilien og Jtalien 700 Jesuiter, som besidde 18 Collegier. Da Jesuiter=Ordenen ophævedes i det forrige Aarhundrede, talte den 22,000 Medlemmer.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Da Østerrigene, som det synes, snart ville forlade Neapel, maaske fordi de andetsteds kunne faaes Brug for deres Folk, og da Neapel med egne Tropper ikke kan holde den urolige Almue i Ave, saa har Regeringen søgt og faaet Tilladelse til at hverved Frelændere og af dem oprette saamange Regimenter, som behøves til Rolighedens Vedligeholdelse. i Landet, nemlig 6 Regimenter, hvert paa 1200 Mand. Sveitserne, som ellers gjerne pleje at tjene i fremmede Lande, og som før have tjent i Neapel, har man denne Gang ikke kunne blive enig med.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Foruden Jrelænderne skal Neapels Regering ogsaa have i Sinde at tage endeel Albanesere i Sold, hvilket ogsaa forhen har fundet Sted.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Den franske Regering har ladet indkjøbe 10, 400 Kjøbenhavn, den 22de April.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Den i Dag ankomne Hamborger-Brevpost havde med Syd=Sydost og stærk Sønden Strøm tilbragt 5 1/2 Time paa det lille Belt og paa det store Belt 7 1/2 Time med Sydostvind og lige Strøm under en svær Byge med Lynild og Torden, for hvilken Postjagten i nogen Tid maatte lægge bi for Fokken, og sætte 2 Reeb i Seilet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Af den i Collegialtidenden No. 18 indførte Tabe, over Laugenes Jnteressentere og Mestere, som Svende og Drenge i Kjøbenhavn sees, at samtlige Lauge i Aaret 1727 kuns talte 1648 Mestere, 2012 Svende og 1709 Drenge, hvorimod de i Aaret 1820 havde 3819 Mestere, 3687 Svende og 2101 Drenge, og nu tælle 3786 Mestere, 3619 Svende og 2132 Drenge, foruden 1711 aparte Arbeidere og faste Folk, samt 218 faste Folk og Karle, som bruges ved de her i Staden i Drift værende 50 Bryggerier.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
I Kirkeaaret 1821 ere i Kongeriget Danmark ægteviede 9301 Par, fødte 16,879 Drenge= og 15,835 Pigebørn af ægteviede Forældre, og 3098 af begge Kjøn af Forældre udenfor Ægteskab, i alt 35812 (hvoraf Kjøbenhavn allene tæller 2174 ægte og 79. uægte Fødsler.) J samme Tid ere døde: 13,439 a Mandskjønnet og 13,338 af Qvindekjønnet, i alt 267777, saa at der i dette Aar har været 9035 flere Fødte end Døde. Af de Døde havde 630 Mænd og 848 Qvinder opnaaet en Alder imellem 80 og 90 Aar; 61 Mænd og 117 Qvinder imellem 90 og 10 Aar, og 1 Mand, men 3 Qvinder havde naaet en Alder af 100 Aar og derover. 1263 Børn vare dødfødte. (En mere detailleret Tabel herover findes i Collegialtidenden Nr. 18.)
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
En døvstum Englænder, opdraget under Dr. Watsons Bestyrelse i Opdragelses-Jnstitutet i London, der for nærværende Tid opholder sig i Kjøbenhavn, har, istedetfor de ved Bogtrykkerierne brugende almindeligen bekjendte Baller, opfundet en Valtse, der bestaaer af en Blanding af gummi agtige, elastiske Bestanddele, som ligne elastisk Gummi, ved hvis Brug en betydelig Deel Arbeide spares, Arbeidet fuldføres meget hurtigere, bedre og regelmæssigere, Bogstaverne ere udsatte for mindre Beskadigelse, og den dermed forbundne Skade forhindres. Disse Valtser ere allerede indførte i en stor Deel af vore Bogtrykkerier. Opfinderen forstaaer og skriver med stor Hurtighed det engelske og franske Sprog, og har besøgt de vigtigste Stæder i England, Nordamerika, Frankrig, Holland og Tydsk, land, hvorfra han er forsynet med de meest anbefalende Attester og Vigtigheden af hans Opfindelse. Han besidder sjeldne udmærkede Talenter, meddeler let Andre sine Tanker, og har fuldkommen Kundskab om Bogtrykkerkunsten, i hvilket Fag han undertiden arbeider. Han forstaaer ogsaa at trykke paa Kopperplader, og er overordentligen øvet i at udskjære Bogstaver i Træe, som han udfører med Smag og Hurtighed.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
J Ribe Avis læses under forlangt Jndrykkelse: En høist mærkelig Anvendelse af Toldtegnet. Til Hjerting er nyelig fra Ringkjøbing, kommen en gevaltig Person af en Toldbetjent. Natten til den 21de Marts sidstleden, kom han ind i Opsynsman, dens, Stedets Politiemesters Huus, og vilde ved Foreviisningen af sit Toldtegn, hos Tjenestepigen tiltrue sig Gunstbeviisninger, som her ikke pleie at erholdes hverken for Sedler eller Tegn. - Ved Personens græsselige Støi blev Opsynsmanden vækket, og ved Hielp af sine Karle fik ham med Vanskelighed transporteret til hans Foresatte, af hvem man sikkert bør kunne vente sig de kraftigste Foranstaltninger, til Betryggelse for Fremtiden, imod saadant Uvæsen.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Nakskov. Den 9de April spillede Drengene her Commedie og gav ikke mindre end 3 Stykker paa engang, som to sin Begyndelse Kl. 7 og varede til Kl. 1 om Natten.
Jyske Efterretninger, 1822-04-27
Grenaae, den 19de April. Jgaar berøvedes vor Bye en af dens hæderværdig 1ste Mænd: Generalkrigscommissair Fischer, Ridder af Dannebroge. Om Tirsdagen var han kommen hjem fra sin Sessionsreise, blev upasselig om Onsdagen, og Torsdag Morgen Kl. 4 var han død. Han var en sjelden kraftfuld Mand paa 70 Aar.