Viborger Samler, 1844-06-10
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 4de Junii. Tre fornemme Personer opholde sig for Øieblikke paa vor Øe, nemlig: Kongen af Sachsen, Keiseren af Rusland og Kronprindsen af Danmark, der er landet den 31te Mai i Leith ved Edinburgh. Tør man troe en Beretning fra Sheernes, saa venter man ogsaa Kong Ludvig Philip i London; thi det hedder i hiin Efterretning, at Linieskibet "Camperdown holder sig parat til at afgaae til Portsmouth for der at slutte sig til den skjønne Escadre, der er bestemt til at optage (?) de Franskes Konge paa hans England tiltænkte Besøg. Allerede den 31te Mai om Aftenen var den Efterretning indløben i det herværende russiske Gesandtskabsbotel, at Keiseren af Rusland var underveis til London. Den russiske Gesandt afreiste strax til Woolwich for at være beredt til sin høie Herskers Tjeneste. Ledsaget af Baron v. Brunnow an som Keiser Nicolaus den 1ste Juni til London. Næste Dags Morgen, Kl. 9 1/2, begav Prinds Albert sig til det russiske Gesandtskabshotel for at aflægge Keiseren, der var stegen af i dette Hotel, sit Besøg, og Kl. 2 flyttede Keiseren, ledsaget af Prindsen og Baronen, ind i Buckinghampaladset. Keiseren var iført en skarlagenrød Militair uniform, og har Hosebaandsordenen. Han modtoges i Paladsets store Hal af Dronning Victoria, og spiste til Frokost med Dronningen, Prinds Albert og Kongen af Sachsen. Derefter aflagde Keiseren et Besøg hos de andre kongelige Herskaber, og glædede ligeledes den gamle Hertug af Wellington med sit Besøg. Samme Dags Aften var ved Hoffet stort Diner, hvori ogsaa Hertugen, af Wellington, Lord Aberdeen, Sir Rob. Peel og andre høie Statsembedsmænd deeltoge. I Gaar begav Hoffet sig til Windsor, hvor ogsaa Keiseren ankom Kl. 6 1/2. Og saa Sir Rob. Peel og hans Lady have erholdt et Be seg af Keiseren. - Kronprindsen af Danmark modtog, da Fregatten "Gesion var ankommen paa Rheden ved Leith, strax Besøg af den danske Minister ved Hoffet i London, Grev Reventlow, og af William Marschall, dansk Generalconsul i Scotland, hvilke han modtog meget naadigen. Da han landede, modtoges han af Lord-Propost af Edinburgh, og gjorde derefter, ledsaget af den danske Gesandt, en Spadseretour igjennem Staden. Hans Ophold i Edinburgh vil indskrænke sig til nogle Dage; han vil besøge Høilandene, og derefter afreise til Færøerne. Kaste vi nu et Blik paa Jrland, da finde vi, at medens ved Hoffet i Londen Alt sættes i Bevægelse for værdigen at modtage de to høie Gjæster, har O'Connells og hans Medanklagedes Transportering til Fængslet den 30te Mai om Eftermiddagen vakt en ikke mindre dyb, ihvorvel ingenlunde glædelig Sensation. Straffedommen er saaledes exeqveret, efterat Dommerne dog først havde beklaget ikke at kunne udsætte dens Udførelse indtil Overhuset havde endelig decideret angaaende de Anklagedes Begjæring om Procedurens Cassation (writ of error). Jøvrigt synes det at man gjort alt Muligt for at lette O'Connell og hans Medfanger Fangenskabets Lod. De den i Richmondfængslet anviste Værelser ere rummelige og luftige, og man vil vide, at der ogsaa er tilstedet dem Adgang til to store Haver, der støde op til Fængslet, Ved den store Fanges Bortførelse havde man truffet alle mulige Forsigtighedsforholdsregler for at hindre en Tumult iblandt de ved Tribunalet forsamlede Hobe, og de 3 Vogne, hvori Fangerne sad, vare omgivne af et stort Politidetaschement til Hest. Da Vognene kjørte til Fængslerne, herskede der en dyb Taushed iblandt Folket; men Gjæringen var umiskjendelig, og Mange fældte Taarer. Vognene gjorde Omveie for at undgaae de Steder, hvor de maatte støde paa Folkehobe, dog kunde man ikke forhindre, at O'Connell jo hilsedes ved sin Ankomst til Fængslet af de der samlede Skarer, medens, efter hvad der siges, i den indre Gaard flere anseete Mænd vare opstillede i to Rækker for at modtage Befrieren. J Fængselsgouverneurens Værelser modtoges O'Connell af sine tvende Døttre, og i deres Selskab spadserede han i Haven, indtil Middagsmaaltidet var serveret, i hvilket ogsaa de andre Fanger deeltoge. Gouverneurens Humanitet ydes fortjent Roes. J O'Connells sidste Proclamation til Jrerfolket udgjøre de Ord Fred og Rolighed Overskriften. J den sidste Proclamation Repealforeningen har udstedet, opfordres derimod saavel Protestanter, som Catholiker til at forsvare deres Rettigheder. – Den Bestyrtelse, Straffedommen har fremkaldt i hele Landet, er ualmindelig stor. Overalt sammenkaldes Forsamlinger, og i de catholske Bedehuse opstige til Himmelen Bønner for de patriotiske Martyrer, ja i Cork taltes der endog om at standse med Arbeidet, og lukke alle Boutiker, paa førstkommende Mandag.