Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Den Russiske Handel paa China over Kiatcha er for Øieblikket ingenlunde i nogen god Tilstand; Aarsagen skal være at Mongolerne, som ere den nærmeste Nation ved de Russiske Grændser, skulle være i en forarmet Tilstand, fordi der har hersket Qvægsyge imellem deres Hiorder og de blive udsugede af den Chinesiske Regiering med høie Skatter. Klæde søges endnu meest af Chineserne, og da de Russiske Fabriker endnu ikke formaae at levere den fornødne Qvantitet til denne Handel, saa har den Russiske Financeminister givet nogle Russiske Kiøbmænd Licenzer paa at opkiøbe Klæde i Nederlandene for at føre til China. - Ruslands Handel paa Amerika er ikke ubetydelig; i 1824 afsatte det til de Forenede Nordamerikanske Stater af sine Producter, for over to Millioner Dollars; dens egne Colonier i Nordamerika ere dens Øiensteene og en herlig Skole for dens Marine. Det er en besynderlig politisk Omstændighed, at Rusland har ogsaa faaet en Finger med i Amerika, udskiøndt den vel er truffet op i dens øverste mindst fede Ende, lige oppe i Haartoppen, hvor der synes at være mindst at hente, saa er dog Acqvisitionen ingenlunde uvigtig, da, foruden de marmariske Fordele, Pelshandelen, og den deraf flydende fordeelagtige Handel paa China, er en saare betydelig Gienstand; gjerne vilde Russerne have etableret sig sydligere ned paa den Nordamerikanske Vestkyst og paa Sandvichsøerne; men det har hidindtil ikke villet lykkedes. Englænderne og Nordamerikanerne betragte de Russiske Establissementer, som allerede bestaae af 10,000 Jndvaanere, med Jalousie, og Grændsebestemmelserne have allerede foranlediget mange alvorlige Discussioner. Nordmerikanerne ville snart blive nødte til at tage Positionen ved Columbiafloden i Besiddelse og den Engelske Regiering erkiender den i alle Henseender store politiske Vigtighed, af at udstrække sine Canadiske Colonier saa vidt som mueligt. Canada, dette er den vigtige Basis for at soutinere Storbrittanniens politiske Jndflydelse i Amerika, naar Ministrene komme i Parlamentet til at omtaidenne Colonie, saa give de tydeligt tilkiende, hvor levende de føle dens Vigtighed. Regieringen søger paa alle Maader at befordre Jndvandringen dertil, især ved Uddeeling af Jorder uden Betaling, og seer det formodentlig gierne, at der finder en stor Animositet Sted imellem Canadierne og Nordamerikanerne, som ogsaa den nyeste Skribent over Canada Hr. Talbot beretter os at være Tilfældet. Hele Canada har forresten, som der skrives derfra, aldrig været i en saa blomstrende Tilstand som for nærværende Tid, der vare i Aar ankomne over 750 Skibe til Qvebek, og 100 Skibe vare blevne byggede i denne Stad, imidlertid giorde man ikke Regning paa en stærk Kornudførsel til England; da Høsten havde kun været saa jevn. - Til de øvrige Amerikanske Lande er Udvandringer i fuld Gang; allene i Staden Buenos=Ayres opholde sig 5000 Englændere og mange Colonister udvandre dertil, især fra Skotland, eftersom nogle rige Englændere have kjøbt Jorder i denne Republik, som de ville opdyrke. - Og denne Republik selv har den store Plan for at sætte sig i Besiddelse af og colonisere Patagonien; dette store af halve Kæmper beboede udyrkede Land, som strækker sig sønden for Buenos Ayres til Strædet. Magelhens. Republiken søger at udvide sit Distrikt og frygter desuden for at Englænderne eller de Franske skulle komme dem i Forkiøbet. Der er for nærværende Tid aabnede Underhandlinger med Patagonernes Caziker, eller Anførere, om Aftrædelse af Landstrækninger.