JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Nylig blev et Barn, som ved Hjælp af Keiser snittet var bragt til Verden, døbt i Sophiekirken i Berlin, og kaldet Cæsarine. Da Moderen, som er en fattig Kone, ogsaa lever, og var tilstæde ved Daaben, benyttede Præsten Leiligheden til at indsamle en betydelig Faddergave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
J Churhessen er Toldvæsenet saa strængt, at Reisende endog blive visiterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Man begynder nu at anvende Kraften af Dampmaskiner i mindre Maalestok ogsaa i det huuslige Liv og ved de mindre Haandteringer. Saaledes seer man f.Er, i Paris, i Gaden Richelien, bag en Chocoladefabriqueurs Speilglasvinde, en elegant lille Dampmaskine af poleret Messing, og i det Høieste af en Mands Kraft, næsten daglig at arbeide og at rulle Chocoladedeigen frem og tilbage paa en Porphyrplade med en Staalvaltse; saaledes seer man i London ikke sjeldent smaa Dampmaskiner af 3 til 4 Menneskers Kraft, som holdes i Gang med en Bekostning af ikkun omtrent 28 Rbs. S. daglig, at drive Blæsebælgen ved Smelteovne, eller, som i nogle store Hauger udenfor London, at drive et Pumpeværk til at vande en stor Hauge, og paa Smithfealds=Torvet bruger en Slagter en lille Dampmaskine til at hakke Kjød og stoppe Pølser, til hvilken Ende Kjødet, som er hakket særdeles fiint, ved en af en Krumtap og takket Stang drevet spidsagtig Presse, stoppes i lange Tarme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
En vis Roberto, fra Trojna i Sicilien, har opfundet en Maskine, ved hvilken Skibe kan bevæges ved Mennesker, istedet for de bekostelige og farlige Dampmaskiner. 3 Personer, som arbeide 1 og hvile 2 Timer, ere tilstrækkelige til at bevæge et Skib paa 20 Tønder eller 40,000 Pund. Maskinen koster 600 til 1000 Ducater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Skipper Gram, førende Skibet de tvende Sødskende, er den 28de f. M. fra Havannah indkommen til Mallaga, efterat have holdt Qvarantaine i Mahon. Han fortæller, at have underveis havt 3 Jnsurgenteapere ombord, som alle have behandlet ham særdeles godt, og at det danske Flag er meget respecteret af disse Capere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Den 23de October sporede man i Aqvilla, i Nedre Jtalien, et heftigt Jordskjælv, der satte Jndbyggerne i Angst og Skræk. Neppe var en halv Time forbi, førend et andet Stød fulgte, og senere endnu et tredie Den 24de skete atter 3 Jordrystelser, som lykkeligviis ingen Skade foraarsagede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Et i Hamborg hjemmehørende Skib, Louise, Capit. Hersch, er i Nærheden af Lissabon taget af en tripolitansk Corsar og opbragt til Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Den 9de og 10de November rasede paa Kysten ved Rochefort en frygtelig Storm, der strakte sig lige til Pyrenæerne, og anrettede betydelig Skade. J en eneste Nat smeltede Sneen paa Pyrenæerne, og i Pau var man i stor Bekymring for Ulykkestilfælde i Bjergene. J Staden og Havnen Civitaveccio i Jtalien, har en Orcan Natten imellem den 23de og 24de October anrettet store Ødelæggelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Fra Calmar berettes, at Natten til den 19de October sidstleden ere syv ubekiendte Mandspersoner indbrudte i Hovedbygningen paa Stjerntorp i Wissefjerde Sogn, væbnede med Øxer, Geværer og store Enestager. Efter at have haardt mishandlet Eierne, borttoge de i deres Nærværelse og Paasyn adskillige Ting af betydelig Værdie. Røverne vare klædte deels i blaa, deels i graa Søemandsklæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Jndenlandsk. Kjøbenhavn, den 28de November. Tre eller fire Skibe staae paa Grund ved Castrup efter Stormen i Nat, deriblandt et tydsk, som er gaaet i Stykker, Mandskabet er druknet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
J Kjøbenhavn begynde Børnekopperne igjen at grassere, og omtrent 30 deraf angrebne Patienter skulle ligge i det for denne smitsomme Sygdom indrettede Hospital paa Christianshavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Fra Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Procurator Ph. Julius Knudsens Contoir, paa Hjørnet af Hestemøllestrædet og Lavendelstrædet No. 79, første Sal, i Kjøbenhavn, anvises en Kjøber til en Landeiendom i Sielland, Fyen, paa Langeland, Falster, Lolland eller Møen, enten med eller uden Gods, men dog ikke mindre end paa circa 400 Tdr. Land. Nogen Skov eller Tørveskiær maatte der være til. Hele Kjøbesummen, eller største Deelen deraf, kan udbetales.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Angaaende Avlsredskabers Uddeeling har det kgl. Landhuusholdnings-Selskab under 22de November bekjendtgjort følgende: Hs. Majestæt har allernaadigst sat Selskabet i Stand til at kunne overlade et Antal Kornrensningsmaskiner og Hørbrydemaskiner for moderat Priis. til Brug for de Egne, der meest trænge dertil, samt til ligeledes at overlade, eller, efter Omstændighederne, bortskjænke nogle forbedrede Agerdyrkningsredskaber, saasom Svingplove, Ertipatorer, Hyppeplove og Brakharvertil de dygtigste Jordbrugere i de danske Provindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Kornrensningsmaskinerne kunne overlades saavel de større Gaardes Eiere, der godtgjøre at de ikke allerede ere i Besiddelse deraf og at deres occonomiske Forfatning er saadan, at de kunne trænge til denne Begunstigelse, som ogsaa de Bønderbyer, hvis Beboere maatte ønske at have et saadant Redskab til fælleds Afbenyttelse. Hørbrydemaskinerne ere i Særdeleshed bestemte for de Egne, hvor man lægger Vind paa Horavl og hvor Hørrens Tilberedning vanskeliggjøres af Mangel paa hensigtsmæssige Redskaber. De nævnte Agerdyrkningsredskaber, kunne ligeledes erholdes af de Landmænd, baade i og udenfor Bondestanden, som beviisliggjøre at de ikke allerede eie dem eller have Evne til selv at anskaffe dem. Dog uddeles de paa samme Vilkaar som de Svingplove, Selskabet i nogle Aar paa egen Bekostning har overladt, og blive, som Følge heraf, ikke strax Modtagerens Eiendom, men Selskabet forbeholder sig, naar et Par Aar ere forløbne, efter den Anvendelse, som da beviisligen er gjort af Redskaberne, at afgjøre, om disse skulle skjænkes Vedkommende eller tilbageleveres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
De Landmænd, som maatte attraae et eller flere af de enkelte Avlsredskaber, alt efter Enhvers Stilling, opfordres at indgive skrivtlige Begjæringer derom til Selskabet inden Udgangen af Februar Maaned 1826, hvilke Begjæringer maa indeholde Oplysning om hvad Ansøgeren har udrettet som Agerdyrker, og være ledsagede med paalidelige Attester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Det af nogle Bønder i Jydland i Begyndelsen af dette Aar fundne Guldblik, som man antog for Laaget af et Drikkekar eller Drikkehorn, er senere befunden at være en uforlignelig Gældbracteat, paa det herlige forsynet med Zirater og Rande, og saa stor, at den endog overgaaer den berømte Schefferske i Stockholm. Den holder henved 3 Tommer i Gjennemsnit, men der findes desvære ingen Skrivt paa dette Pragtstykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Det er bleven optaget i det kongelige Museum for Oldsager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Den nye Handels-Artikel med Blodigler har nu ogsaa naaet Danmark. Der er nylig passeret fra Hamborg igjennem Fyen tvende forskjellige Handelsmænd, med denne Artikel. Transporten er ikke vanskelig, de føre Jglerne, i Tusindtal, i tynde Lærredsposer, som de ved hver Kroe lægge i rindende Vand, og finde godt deres Regning ved at sælge 400 for 2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Mariboe, den 1ste Drebr. Flere Dages vedvarende sydostlige Storme har i fuld Maade raset her og tildeels standset Communicationen mellem Øerne. Snart kunde det gaaet endeel af Lollands Beboere, som hine Ulykkelige, der forrige Aar leed af Oversvømmelse. Sønden paa Øen, især ved Kramnitze og Rødbye, havdes Natten mellem den 30te Novbr. og 1ste Decbr. saa betydeligt Høivand, at samme trængte ind i sidstnævnte Byes Gader og Huse, efter at det havde overskyllet en betydelig Strækning Land. Ogsaa ved Bandholm, norden paa Øen, har Vandet samme Tid været usædvanligt høit. - Udførlig Efterretning om Foranførte skal i næste Avis blive meddeelt. Et paalideligt og paa Erfaring grundet meget simpelt Middel til at fordrive Vorter fra Hænderne, som ellers ikke ville gaae bort ved Kunstens Hjælp eller Sympathie, er følgende: Man sætter paa et beqvemt Sted, hvor man dagligen kan have det for Øie, en liden Muslingskal med hvid Tran, og lægger Spidsen, af en Knappenaal deri; med denne prikker man, saa tidt man kan, paa Vorten, især rundt omkring dens yderste Rand, og vedbliver dette saalænge indtil Vorten er borte, og ligesaa, naar man har flere, ved dem Alle. Jnden føie Tid formindske de deres Omfang og Høide. Tiden til deres Forsvinden beroer paa om de prikkes ofte eller sjelden. Knappenaalen maa hvergang dyppes, og lo længere Trannen staaer, jo tykkere bliver den, og hænger bedre ved Naalespidsen til at indsuge sig i Vorten, som dog ikke maa prikkes saa dybt at den bløder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 29de November. Hamb. 2 M. - , a vista 207. Spec. 211. Specier solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. – Bankdisconto 5 Proc. - 4 Proc. kongelige Obligationer (uden Renter) 86 1/4 a 86 1/2 Rbd. Sedler; i Banco 83 1/4 a 83 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820. uden Renter) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. eller 107 1/2 a 108 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2 a 100. Ditto 4000 Bcomk. 99 1/2 a 100. 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 102 a 102 1/2. Nye 4 Proc. Ditto 95 1/2 i Banco. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 185 1/2 a 186 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjæld 49 1/2 a 50 s. Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Bekjendtgjørelser. A. L. Goldmann, Opticus fra Bayern, er ankommen hertil Byen, og anbefaler sig det respective Publicum med alle mulige Slags optiske Jnstrumenter, Særdeleshed fine Conservations=Briller med forskjellige Slags Glas, samt reparerer alle optiske Jnstrumenter, og lover i enhver Henseende den reeleste Behandling, saavelsom ikkuns at fordre billig Betaling. Mit Logie er hos Gjæstgiver Knudsen heri Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
udi en for en allerhøist forordnet General=Krigs commission i Odense anlagt Jnstitssag imod den virkelige General=Krigscommissair i Kongeriget Danmark,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Kammerherre og Oberst d'Aubert, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, formedelst begaaet Overtrædelse af Trykkefriheds-Anordningerne m.v., er under 23de September sidstleden kjendt for Ret; Tiltalte General=Krigscommissair, Kammerherre og Oberst d'Aubert, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, bør for sine i Skriftet: Memoires sur les venemens qui se rapportent à la reoccupation de Hambourg par les Francais à lepoque du 30 Mai 1813 &c. &c. brugte formastelige Udladelser, og for Ulydighed imod en allerhøieste Befaling have sit Embede, som virkelig General=Krigscommissair for Land- og Søe-Etaten, i Kongeriget Danmark, forbrudt og straffes med Landsforviisning i 6 Aar, samt endelig udrede alle af nærværende Sag lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarier til Actor, Overauditeur Ræder, 100 Rbd., til Defensor, Auditeur Normann, 100 Rbd., og til Artuarius, Auditeur Tetens, 250 Rbd.; Alt i Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Hvorpaa det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 1ste d. M. allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi formilde ovenstaaende General=Krigscommissions Dom derhen, at General-Krigscommissair, Kammerherre og Oberst d'Aubert, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, skal meddeles Afskeed uden Pension fra sit hidtil havte Embede, som General-Krigscommissair i Vort Rige Danmark. Saa skal han og ansees med Fæstningsarrest paa Vor Naade, i Citadellet Frederikshavn i første eller mildeste Grad. Jhenseende til Sagens Omkostninger vorder Dommen herved stadfæstet." Dette bliver herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799, 5. 20, bragt til offentlig Kundskab af Undertegnede, som Actuarius i den ovenmeldte General-Krigscommission. Odense, den 14de November 1825. Tetens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Gode afplukkede Æbler for 2 Mk. Skjeppen, her i Byen, anviser Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Bundtmager-Arbeide. Smukke, fine og ordinaire Mands Vinter=Kasketter og Handsker, samt Dame Sælskinds-Støvler, m. m.,er nu arriveret og at faae i Nakskov hos Wulffeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-01
Bortkommen. Paa Veien imellem Mariboe og Stokkemarke har mit Bud i Gaar tabt en Pakke, rullet sammen og indsvøbt i sort Vordug. Den indeholdt ikke andet end sammenheftede Papirer, der vare Gjenpart af Bielagene af mit Regnskab for Jndtægter og Udgivter ved Christiansholm fra 1ste Mai 1824 til 1ste Mai 1825, altsaa uden Nytte for nogen anden end mig. Den retsindige Finder bedes at levere den til Hr. Kjøbmand Brabrand i Mariboe, som for Uleiligheden betaler en passende Douceur. Fredsholm, den 1ste Decbr. 1825. S. H. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. deres hos Rittende Aargang. Nummer 95. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. F. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendre, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Udenlandsk. Madrid, den 17de November. Hertugen af Jnfantado har erklæret de forbundne Hoffer, at den spanske Regjering støtter sig paa Grundsætninger, ikke paa Personer; disse Grundsætninger hvile paa Retfærdighed, ere dybt indgravede i Kongens Hjerte og udgaae directe fra Hs. Majestæt. Han har ogsaa yttret: endskjøndOmstændighederne og meget vigtige Grunde bøde nogle Forandringer i Personalet, saa fandt dog ingen Forandring Sted i Systemet, og formodede man andet, da fornærmede man Kongens ophøiede Characteer og saarede hans Delicatesse paa det ømmeste Sted. Det spanske Cabinet har til samme Tid tilkjendegivet, at Hs. catholske Majestæt er gjennemtrængt af den inderligste Taknemmelighed og Venskab for den ophøiede Alliance.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
J Provindserne forefalde dagligen Røverier, som intet Under er, naar man betænker den almindelige Elendighed. Geistligheden er nu mere tilbageholden med deres Foræringer, men de ville dog tilsidst komme til at betale det meste af Statsgielden. Under den provisoriske Regjering havde Geistligheden, som forhen aarligen understøttede Staten med 30 Millioner Realer, bragt det til, at denne Sum blev nedsat til 10 Mill Hr. Zea arbeidede paa, at sætte denne Afgivt igjen paa den gamle Fod, og Hertugen af Jnfantado har ikke alene fortsat dette Foretagende, men endog allerede overgivet det til den consultative Junta. Just derfor troer man ogsaa, at han ikke længe vil kunne holde sig i Spidsen af Anliggenderne. Man paastaaer, at Hr. von Corpas er blot ved de Apostoliskes Jndflydelse hidkaldt, for i Nødsfald strax at have et Subject istedet for Hertugen. Tirsdagen den 6 December 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
J Forgaars bragte en Stafet den Efterretning, at der var udbrudt alvorlige Uroligheder i Guadalarara og Brihuega, og man havde maattet sende Militaire derhen. Paa nogle Steder havde Folket afsat Øvrighederne og indsat andre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
London, den 22de November. Efter en Privatskrivelse fra Paris giver man der Sir Hudson Lowe Skyld for Mordanfaldet paa den unge Las CassasTimes, som meddeler dette Brev, anseer den hele Tildragelse som en Sammensværgelse af Bonapartisterne imod Hudson Lowe, og dadler denne fordi han gik til Frankrig. Courieren sætter 3 Udraabstegn ved en Artikel i Etoile, hvori det hedder, han er afreist over Wien og Constantinopel til Ceylon, hvor han er udnævnt til Gouverneur, og tilføier, hiin Vei er just ikke den nærmeste til Ceylon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Paa Øen Trinidad blev om Aftenen den 20de September, Kl. 9 og 15 Minuter, sporet et heftigt Jordskjælv, som varede over 30 Secunder. J de sidste Secunder var Rystelsen stærkest. J Spansk-Town bleve mange Huse beskadigede, og havde Rystelsen vedvaret faa Secunder længere, vilde hele Staden bleven forvandlet til en Gruusdynge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Jfølge Efterretninger fra Sierra Leona blomstrer Slavehandelen endnu, desværre, ligesom før ved Senegambiafloden, og der laae ikke mindre end 7 Skibe for at indtage Slagtoffere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Efterretninger fra Ostende melde, at Leo den XII. har sat den nederlandske Konge i Band, og Band Bullen var allerede ankommen til Nederlandene. (!!!)J det Hannoverske er en Retslærd, Nathan Ritter, med Kone og 4 Børn gaaet over til den christelige Religion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
En Bager i Dublin blev nylig indstævnet fordi han havde solgt Brød om Søndagen, hvorfor han skulde bøde 5 Shl.; men undslog sig for at betale denne Mulct, da en yngre Lov fastsætter en Straf af 20 Shl. for den Bager, der nægter at sælge Brød, naar han har det. Han fritoges, med den Advarsel, ikke at benytte den for ham talende Lov til Skade for den offentlige Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Paris, den 21de November. Constitutionel paastaaer, at General Livron, som staaer i Vicekongen, af Ægyptens Tjeneste, har den 17de dennes havt en lang Conserance med Hertugen af Villele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Hr. Gudin, en af vore fortræffeligste SøestykkeMalere, skal paa en Reise igjennem Jtalien være bleven overfaldet af Røvere og dræbt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
J Brest har en ulykkelig Duel fundet Sted imellem Skattedirecteuren og forrige Tribunalsdommer B. Den første blev skudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Der skal afgaae en nye Expedition for at undersøge de Farvande, hvor, efter alle Formodninger, den ulykkelige la Peyrouses to Skibe gik under, og tillige Kysten af Ny-Guinea, for maaskee der at anlægge en Colonie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Bladet Pilote melder fra Petersborg: Keiseren har erklæret, at hans Villie er, at opretholde Freds-Systemet saavel i Grækenland som i Europa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
J Cherbourg har hæftige Nordenvinde, som rasede der i flere Dage, anrettet stor Skade paa Voldene og Søe-Arsenalet. J lang Tid har Havet ikke raset saaledes eller steget saa høit, som den 11te dennes. Til Bicetre (et Hospital og Fængsel i Paris) er indbragt et Menneske, der har en ganske uimodstaaelig Drivt til at nyde raadent Kjød. Man fandt ham gnavende paa et Cadaver, som han med meget Besværlighed havde gravet op af Jorden. Han aad saagarJndvoldene med, og kunde slet ikke forstaae, at andre Folk ikke fandt Smag i saadan Føde. Dette forunderlige Menneske er iøvrigt ikke meget graadig; men synes rigtignok en Smule halvtosset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Adskilligt. Som en Nyehed, der kan interessere den danske Handel, berettes fra Paris under 14de Novbr.: Byg og Havre er i Frankrig steget betydeligt, og da disse Kornsorter synes fremdeles at ville stige, kunne de til næste Foraar lettelig være komne til en saadan Høide, at de med Fordeel kunne indføres fra Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Den imellem Frankrig og Sverrig hidtil førte Told krig vil nu ophøre, da begge Magter, fra Nytaar af, gjensidig nedsætte Tolden paa hiandens Producter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Det turinske Hof lader anstille Eftergravninger i Ruinerne af det gamle Tuskulum, og man har allerede fundet meget interessante Gjenstande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Den 1ste November havde endnu intet tyrkisk Corps rømmet Moldau og Wallachiet, uagtet befalinger fra Constantinopel desangaaende vare indløbne til Hospodarerne og Troppe-Cheferne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Den nordamericanske Eskadre, som nu har forladt de græske Farvande, har viist sig for Tunis, og affordret Deyen adskillige opkaprede Skibe, i Tilfælde af Vægring skal den bombardere Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Kongen af England besidder en Lænestoel af det Elmetræe, under hvilket Hertugen af Wellington stod i Slaget ved Waterloo. En Englænder kjøbte Træet af Eieren, der vist ikke skattede det saa høit, Efter en af Øvrigheden anstillet Undersøgelse ere ved Klippenedstyrtningen i Carvalinho, i Nærheden af Oporto, 7 Mennesker blevne dræbte og 5 saarede. – Den første Efterretning om denne Ulykke var da, Gud skee Lov, overdreven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
J Edingborg skal en stor Hund have reddet et Barn fra at blive overkjørt, idet den itide snappede den Lille, som den knurrende bragte Barnepigen, der stod ligegyldig og passiarede med en af sin Bekjendtere. J Swornegeschun, i Schlesien, døde i Sommer en Kone, der var 105 Aar gammel. Den Dag hun døde, arbeidede hun ved sine Kartofler paa Marken, og spiste sin Middagsmad med Appetit, om Aftenen, klagede hun over Mathed og døde inden Midnat ganske rolig. Hver Dag spandt hun almindelig 800 Alen fiint Garn, spiste en dygtig Portion store Meelklumper, og drak et Par Glas Brændeviin til. Hun gik sædvanlig hver Søndag til Kirken, som laae omtrent 3/4 Miil fra hendes Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Kæmpeskibet Baron Renfrew, der har fundet sin Undergang paa Kysten af Holland, havde en Længde af 309 Fod og 4 Master. Dets Ladning bestod af 44,000 Planker, 3,200 Bielker, 84 Master, 337 Sparrer, 250,000 Piber og 75,000 vestindiske Stave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Trende Dampskibe, som fulgte det, da det afgik fra Quebeck, og hvoraf det ene havde det paa Slæbetong, syntes ikke meget større end Langbaade ved Siden af denne svømmende Kæmpebygning. Det er ikke usandsynligt, at der i Qvebeck endnu vil blive bygget nok et Skib af samme Slags.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
En Subskription er bleven aabnet i Stockholm til at lade bygge et Dampfartøi, ene og alene bestemt til imod Strøm og contrair Vind at buxere Skibe og Fartøier frem og tilbage imellem Stockholm og Udhavnene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Denne Entreprise er fra Publicums Side, som af en almindelig erkjendt Nytte, bleven modtagen med særdeles Velvillie og Deeltagelse, J Frankrig er det forbudt, i Fremtiden at seile med Dampbaade i taaget Veir, da adskillige Smaabaade ere overseilede af dem paa Gironde-Floden, og flere Personer derved omkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Den würtembergske Magister og Præst Han har allerede 1774 angivet Jdeen til at sætte en Dampmaskine paa en Vogn; men han manglede Evne, til at lade en Model dertil forfærdige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Omtrent 4 Mile fra Hermannstadt, i Siebenburgen, finder man ved Foden af en Høi en høist mærkelig Kilde. Den er halvanden Alen i Omkreds og halvtredie Alen dyb, dens Vand er ganske sort, sprudler 6 Tommer op over Vandfladen; men flyder aldrig over. Den mærkeligste Egenskab ved dette Vand er den, at det antændes og brænder ligesom Spiritus, saasnart man holder et Lys 6 Tommer nær til det. Er Kilden først antændt lader den sig ikke paa anden Maade slukke, end ved at kaste Jord paa Luen, der staaer omtrent 3 Alen i Veiret og fortærer Træe, og andre brændbare Sager, man vil holde til den. Saalænge Flammen brænder er Vandet koldt og har en svovlet, mineralsk Smag; men Flammem selv udbreder ikke mindste Lugt. Øser man Vand op af denne Kilde, har det tabt sin Brændbarhed, og kan selv tjene til at slukke med. Denne mærkværdige Kilde blev opdaget 1652, og 1672 opdagede man tilfældigviis dens Brændbarhed. Bønderne i Nærheden afbrændte nemlig det omstaaende Rør og tørre Siv; herved kom Kilden i Brand, og flere Tusinde Mennesker fra Omegnen strømmede i flere Uger til, for at see dette forunderlige Naturspil. J en Omkreds af 3 Fod fra denne Kilde voxer hverken Græs eller Mos; men forresten finder man den yppigste Vegetation omkring Samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-12-06
Den 28de November er Secretair og Procurator ved Underretterne i Lollands=Falsters Stift, J. F. M. Bagger, beskikket til Strandingscommissionair i Musse, Fuglse og Sønder Herreder paa Lolland.