JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-13
En stor 1 Etage Kakkelovn med Jernfod, Tromle og Rør, fornemlig tjenlig for en Fabrikbygning eller Skole, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Hvor, anviser Adressekontoiret. Paquetten "Prindsesse Caroliner. afgaaer til Kjøbenhavn Mandagen den 18de Septbr., om Aftenen Kl. 10, medtagende Passagerer og Stykgods. Skpr. N. Falslev, med Børtjagten "Maren Cathrine bliver bestemt feilfærdig til Khvn., Onsdagen de 20de Septbr., medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-13
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
No 164. Fredagen den 15de September. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus Ariis¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Det er min og mine Vaabenbrødres Hensigt - hedder det i en Proklamation fra Hertugen af Terceira, der har stillet sig i Spidsen for det Regentskab som Militair=Jnsurrectionen har oprette– at frelse Monarkiet fra den Afgrund, hvori de afskyeligste af alle Menneskeer ville styrte det. Nationen er vorden et Bytte for nogle Uslinger, som tyrannisere den og undertrykke de meest udmærkede af dens Borgere, hvem den har at takke for vore Friheders Grund, lov &c. Alt dette, i Forening med den saakaldte Congresses oprørende Demagogie, samt den skammelige Overmagt som formastelige og forvorpne Personer have anmasset sig, har givet Anledning til, at de Borgere, som erhvervede sig Hæder i Kampen for deres Fædreland, atter have grebet til Vaaben. Medborgere, Forener Eder med os, for at frelse Friheden af Despotiets Kløer. Lader os gjenerobre vor Statsgrundlov, Nationens Rettigheder, Portugals Frihed." (Den hele Proklamation er en Opfordring til alle Portugisere om at befrie Dronningen af de uværdige Folkeforføreres Fangenskab, i hvilket hun, efter dette Parties Mening, ansees for at befinde sig.)"Nu er det paa høie Tid at redde Fædrelandet, hedder det i en fra det andet Partie udstædt Proklamation der var opslaaet paa alle Lissabons Gadehjørner - Portugals Mutius Scævola, Helten Sa Bandeira (en Mand der ved sin Tapperhed her svunget sig og fra ringe Herkomst) staaer i Spidsen for 10,000 Tappre, som ere paa Veien til at forene sig med Lissabons Nationalgardes 20 Batailloner." Proclamationen aander heelt igjennem den meest exalterede Forbittrelse og opfordrer Folket til at rase med Jld og Sværd mod Fjenden udenfor Staden, og mod dens Anføreres Huse og Eiendomme inde i samme. Den slutter saaledes: Død og Fordærvelse over Enhver som vover at svække vor Enthusiasme ved Forslag om Udsyning. Jntet Forliig er tænkeligt. Vor Fjende maa aldeles tilintetgjøres. Lader os følge Juli=Franskmændenes og Pariser-Varricadernes Exempel. Paa Anførere skal det ikke fattes Eder. En patriotisk Klub vaager over Eders Sikkerhed. Brave Haandværkere, Lissabons Borgere, Krig paa Liv og Død mod Devoristerne! (saaledes kaldes Modpartiet.) Skaaner ikke deres Huse og Palladser. J Arsenalerne og paa flere Steder ville J finde Brandmaterialier i Overflødighed. Op da Viser Verden, at J ere Eders Forfædre værdige. Griber de Vaaben, der ligge Eder nærmest. Dolke, Pigge, Knipler, Stene &c. Og hvis nogle Uslinge skulde vove at tale og Flugt og Underkastelse, da stød dem ned og bruger deres Liig til Barrikader. Dette mærkelige Aktstykke er underskrevet af mange Nationalgardister, saavel Officerer som Gemene. Jmidlertid hævner Folket sig paa Englænderne, som de beskylde for, at have givet Saldanha 60,000 Pd. Sterling for at afbrænde de indenlandske Fabriker og derved fremme den engelske Jndustrie. Den bevæbnede Pøbel havde plyndret og ødelagt flere Landsteder omkring Hovedstaden som tilhøre brittiske Undersaatter, og enhver Engellænder som sees paa Gaden bliver insulteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Spanien. Ogsaa i dette ulykkelige Land bliver Tilstanden meer og meere forvirret, og der behøvede blot at fremstaae een energisk og middelmaadig talentfuld Mand, Fjerdeparten af en Napoleon, for at bemægtige sig Regjeringstøilen. Jfølge Pariserbladet Messager var Forvirringen i Madrid næsten grændseløs En Mængde Personer af alle Stænder vare flygtede til det franske Gesandtskabshotel, hvorimod de Exaltados samlede sig hos den brittiske Gesandt. Alle Boutiker lukkedes ved Solens Nedgang, og i Caffehusene vrimlede det af Mennesker som underholdt sig med hverandre om politiske Gjenstande. Ifølge samme Blad havde den franske Gesandt i Madrid opfordret Regentinden til at opløse en Forsamling der compromitterede hendes Regjering, hvorpaa hun skulde have svaret, han kunde enten reise eller forskaffe hende en fransk Jntervention af 100,000 Md. Atter var en af Dronningens Generaler bleven myrdet af sine egne Soldater, Brigaderen Mir i Gammelkastilien. Hele Hæren befandt sig i en exalteret Bevægelse. Esparter stod med sit Korps, hvormed han skulde dække Madrid, imellem denne Stad og Guadalajarafloden; hans Hovedqvarteer var omgivet af en talrig Mængde Skildvagter, da han ikke heller kan være gandske sikker for sit Liv Jmidlertid gjennemstreifes hele Gammelkastilien af Carlisterne. Trehundrede karlistiske Fanger, som bleve transporterede fra Catalonien til Madrid, og, efter at have aflagt deres Eed paa Konstitutionen og vare traadte i Dronningens Tjeneste, havde den 23de Aug. myrdet deres Officerer og vare under Raabet: "Carl V. leve!" atter gaaet over til Carlisterne. GeneralHarispe, som kommanderer den franske Observations armee ved Pyrenæergrændsen, har beordret et Regiment til at rykke lige tæt hen til Bidassoa, for at holde Spanierne fra at betræde fransk Grund. Englænderne, hedder det, skulle have i Sinde at besætte Ceuta, der, som bekjendt, trues af Marokkanerne. Engelland. Herfra haves dennegang endeel ubehagelige Efterretninger: Det hedder, at Cholera er udbrudt igjen i London, skjøndt man vil paastaae, at det er Typhuus i en forstærket Grad. Vist er det, at der i den sidste Ugestid var død usædvanlig mange Mennesker. Den 5te Septbr. om Morgenen tildrog der sig den Ulykke paa Themsen, ved Gravesaand, at to Dampskibe, Apollo og Monark, løb paa hverandre. saa førstnævnte sank øieblikkelig med alle sine Passagerer. Hvormange disse vare, vidstes endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Dagen iforveien var to store Fabriker i Londons Gammelstad, et Naale= og et Klædefabrik, afbrændte ved Jldsvaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Jtalien. Den 24de August sidstl. blev hele Staden. Rom sat i en stor Skræk, da pludselig det Rygte, udbredte sig, at Pøbelen havde begyndt med at plyndre Magasinerne og begik de største Uordener. Alle Huse og Boder bleve i en Hast lukkede, og Mange troede allerede ogsaa her at skulle opleve lignende Rædsels seener som de forleden i Palermo, da det efterhaands oplystes, at det hele ikke var andet end et almindeligt Pøbelopløb, som Politiet snart fik dæmpet. Derimod var passeret en anden Begivenhed som vækker stor Bekymring for den offentlige Sikkerhed, en heel Deel Galeislaver, omtrent halvtredsindstyve, som brugtes ved Bygningen af St. Paulskirken udenfor Staden, have overmandet Vagten som skulde passet paa dem, og gjort sig frie. - Man er nu ogsaa her kommet til Vished om, at det er unyttigt, at spærre for Cholera, da den kommer alligevel hen hvor den vil. Jntet Sted kan være mere strængt afsondret end den pavelige Residents i Quirinal, og alligevel er Cholera trængt derind og har allerede bortrevet flere af Pavens Omgivelse. Ogsaa er den trængt ind i nogle Nonneklostre, som paa det allerstrængeste ere afsondrede fra den øvrige Verden. Rom faaer saaledes med hver Dag et meer og meere sørgeligt Udseende; alle Skoler, Retter og øvrige store Forsamlingssteder ere lukkede. Alle Rige og Fornemme have afspærret deres Huse, som Jngen kan komme ind i uden først at være dygtigt gjennemrøgede af Chlorgas, som dertil findes anbragt i næsten alle Dørre og Porte. Paa Gaderne brændes der hver Aften store Baal, for at rense Luften. Nu var bekjendtgjort, at i næste Uge skulde der i Kirkerne offentlig udstilles en heel Deel Reliqvier, saasom: Apostlerne Petrus's og Paulus's Hoveder, Apostelfyrstens hellige Ansigt og Finger, Pave Pius Vtes Lig, saavelsom og flere af de meest mirakelgjørende Madonnabilleder. Den hellige Fader har bevilget fri Aflad for Alle og Enhver som knæler for dem, for at bønfalde om Stadens Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Derimod er det indtil videre forbudt at holde store Processioner, og i Særdeleshed at tage Deel deri med bare Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Tydskland. Paa Grund af Choleras Tiltagen i Berlin har Kongen at Preussen befalet, at Troppemaneuvrerne ei allene skulle standses, men ogsaa alle de sædvanlige Excerceringer ophøre, samt at den af det tredie Armeekorps formerede Leir ufortøvet skal afbrydes, saasnart der i samme forekomme over 20 Choleratilfælde. Soeten er værre dennegang i Berlin, end sidst den var der, thi den anfalder sine Offere med megen Voldsomhed og bringer dem strax i en redningsløs Tilstand. Det er ikke ualmindeligt, at der døe 3 a 4 Personer i een Familie. Den 26de Aug. om Aftenen blev Kammertjener Bottcher, der endnu samme Dag havde været i Tjeneste hos Hs. M. Kongen paa Charlottenborg, angreben af Cholera, og 8 Timer derefter var han død. Den 4de Septbr. døde en af Berlins meest udmærkede Læger, Dr. Stosch, deraf. Han havde i Fjor høitideligholdt sit Doctorjubilaum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Fædrelandet. Khvn. den 12te Septbr. Adressekontoirets Actiehavere have anlagt Sag mod Commissionstidendens Udgiver paa Grund af dennes formeentlige Jndgreb i hines Privilegier ved Udgivelsen af sidstnævnte Tidende. Tillige have Adressekontoirets Actiehavere, efter iforveien at have communiceret Commissionstidendens Udgiver deres Privilegier ved Notarius publicus, ved Kongens Foged ladet nedlægge Forbud mod sidstnævnte Tidendes Udgivelse, som stridende mod deres lovlige Eneret. Med Løverdags No. ophørte altsaaCommissionstidenden indtil videre som Avertissementstidende i Kjøbenhavn, paa Grund af forbemeldte Forbud. Men fra i Gaar udkommer der paa Christianshavn et nyt Blad, under Navn af Christianshavns Commissionstidende, hvilket dens Udgiver formener ikke at stride mod Adressekontoirets Privilegier. Sagen vil nu først komme for Forligelseskommissionen, og kan derpaa ventes indanket til Paakjendelse ved Domstolene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Da den (ogsaa i d. Bl.) omtalte Underofficeer Renard jordedes, havde endeel af den Afdødes Krigskammerater indfundet sig udenfor Porten for at ledsage ham til det Sted hvor alle Subordinationsforhold ophøre, hvor Jngen uhørt dømmes eller fordømmes. Med synlig Bevægelse opfyldte de denne sidste sørgelige - vi ville ikke sige: Pligt, thi det skete uopfordret - Handling. Det var et saameget desto meer rørende Beviis paa Kjærlighed for den Hedengangne, som de, ved at yde det, udsatte sig for om ikke just en ligefrem Jrettesættelse, saa dog noget Lignende. (Frisind.)- Det har vakt stor Forundring og givet Stok til mangehaande bemærkninger, at Directionen for Statsgielden og den synkende Fond har communiceret det kgl. Rentekammer, at der ved bemeldte Direction ikke haves Oplysning om, at der af et Forskud paa nogle faa Rbd., som i Aaret 1813, siger og skriver atten hundrede og tretten, imod at tilbagebetales i de 3 paafølgende Aar, blev tilstaaet en Studiosus, der forlængst beklæder kongeligt Embede, er afbetalt Mere end de Femsjettedele. Directionen har desaarsag Anno 1837 af Kammeret udbedet sig Underretning om, hvorvidt den sidste Sjettedeel af dette for 24 Aar siden tilstaaede Forskud maatte være re funderet eller ikke. Men heller ikke i det kgl. Rentekammer er nogen Oplysning at finde om denne Gjenstand, der saa uventet dukker op af Fortidens Skjød Sidstnævnte Collegium har derfor, fire Maaneder efter Modtagelsen af ovennævnte Communication, henvendt sig videre, for at erholde nogen Oplysning om bemeldte Pengeaffaire, der iøvrigt er ligesaa ubetydelig, som den nu vil være vanskelig at berigtige. (Meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Odense, den 12te Septbr. J Kredsen af glade Børn og Børnebørn med flere Paarørende nyder den hæderværdige Olding, Pastor emeritus Seidelin, i Dag den sjeldne Lykke, at feire sin 9de Fødselsdag med en for sin Alder usædvanlig Sundhed og Siels styrke. Enhver, som kjender den fromme OldingsSindmunterhed og Glæde i at række den Trængende en hielpsom Haand, ønsker ham end længe at nyde den Velsignelse, som er forsættet den Retskafne!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Rendsborg, 8de Septbr. Herfra er i denne Tid udstædt en Plan til at fremme indenlandsk Jndustrie, som opmuntrer til Udbredelse over hele Landet. Den gaaer ud paa en Forbindelse om kun at bruge indenlandske Fabrikata.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Kiel, 8de Septbr. Undersøgelsen ved Cismar Amtstue, hvor der var begaaet store Underslæb, er nu endt. De Forurettede er givet fuld Erstatning. Tillige er der udstedt Proclama til dem som endnu maatte være forurettede, at indfinde sig og gjøre deres Ret gjeldende. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Jtzehoe, 9de Septbr. Her vil man vide, at de jydske og de slesvigske Stænder skulle indkaldes til 1ste Februar næste Aar. Ch. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Horsens, 14de Septbr. Herfra Latinskolen dimitteres i Aar 5 Cand. til Universitetet, nemlig: A. Lillienskjold, J. Jngerslev, Christian og Peter Plesner samt F. Henze. J Torsdags begyndte Exammen, hvortil Jndbydelsesskriftet var forfattet af Rectoren Dr. Müllertz, indeholdende Efterretning om den paa sal Prof. O. Worms Grav opreiste Mindestøtte og Regnskabet for det dertil Jndkomne. Monumentet har kostet circa 500 Rbdr., som netop var det af taknemmelige Disciple sammenskudte Beløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Handel og Skibsfart. Skibet die Hoffnung fra Apenrade er paa Hjemreisen fra Portoricco strandet ved Weserens Udløb, hvor det staaer fuldt af Vand. Ladningen, Caffe og Sukker, er næsten gandske tabt. - Det vedvarende ustadige Veir har over hele Engelland vakt Frygt for Høstens Udfald. Alle Producter, isærdeleshed Thee og Silkevare, vare stegne der i Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Ved den 1276 Trækning i Wandsbek udkom: No. 70, 25. 36. 22. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Befordringer og Afgang i Militair=Etaten: Georg Brockdorff, i østerrigsk Tjeneste, udnævnt til Sec. Lientn. a la suite i Cavalleriet. Capt. Fr. v. Brockdorff til Commandeur for Garnisonen i Tranquebar. Pr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Lieutn. ved 2det Jydske Jnf. Regim. Ph. v. Santaubin til Garnisonsadjutant i Tranquebar. Captl. Mørck til v. Gouverneur paa Kysten Guinea. Toldkontrolleur paa Sylt, C. Nandel, udnævnt til Krigsassessor. Stampemølle-Eier Carlsen til virkelig Krigscancelliesecretair. Auditeurerne Dahl og Lassen til Overauditeurer. Cand. juris H. Hersom meddeelt Krigscancelliesecretairs Caracteer. Krigsraad og Fuldm. ved Generalstabens Bureau A. F. Smidt, R. af D., som paa anden Maade er ansat, afgaaer fra bemeldte Bureau. Major og Bat. C. ved Khvns borgerl. Jnfanterie, C. v. Hellesen, udnævnt til Oberstlieutenant af Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kammerjunker Major Norman de Bretteville, Boghandler Meldrup, Politieassistent Gad, Søecadetterne Brink Seidelin og Grove, Proprietair Kyllesbeck, Jfr. Wulfsberg, Handelsfuldmægtig Krüger, Cancellieraad Hospitalsforstander Kjær, Discipel Hogh, Handelsfuldmægtig Falkenberg, Kjøbmand Petersen, Stud. art. Morville, Laurberg, Barfoed, Weile og Bülow, Hestehandlerne Schjøn- og Freisleben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Bekiendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Concert. Med høie Øvrigheds Tilladelse og godhedsfuld assisteret af herværende Musik=Dillettanter, vil Undertegnede have den Ære, næstkommende Onsdag Aften den 20de Septbr., at give en musikalsk Aften Underholdning i Selskabet Polyhymnias Theater=Lokale, hvori han vil lade sig høre paa Violonce, Pianosorte, og Violin, sidste a la Paganini paa G. Strengen, og hvortil han herved ærbødigst indbyder et høistæret Publikum. Det nærmere vil erfares af trykte Placater. Braun, Musikdirecteur ved det tydske Theater i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Tirsdagen den 3die October førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader Possementmager Henius senior, formedelst Bortreise, bortsælge i hans Bopæl paa Frederiksgade, endeel Possementmager-Arbeide af Guld, Sølv og Silke samt Uldgarn, som og endeel Meubler og Effecter, saasom: et Chatol med Opsats, Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, Alt næsten nyt; endeel Kjøkkentøi med videre; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de Septbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Fri=Muurmester J. F. Schottmann, foretages 4de Auction over det Boet tilhørende Sted No. 556 paa Frederiksgade, Mandagen den 18de September førstk., om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te Septbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Efter Begjæring af Politiassistent, Procurator Nielsen bliver den ham, i Forening med Consul A. Lewis's Fallitboe, tilhørende Gaard Hvidtvedgaard kaldet, at Hartkorn, Ager og Eng 12 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., beliggende i Thorsager Sogn Randers Amt, med Besætning og Jnventarium, stillet til offentlig Auction: 1ste Gang Mandagen den 2den October førstkom2den –- 9de mende om For- og 3die – 16de, middagen Kl. 11. Første og anden Auction afholdes her paa Contoiret, tredie Auction derimod paa Gaarden selv. Conditionerne, der blive særdeles favorable for Kjøberen. kan forinden erfares hos Reqvirenten i Aarhuus, saavelsom hos Procurator Nyegaard i Randers, og Eiendommen forevises af Forvalter Olsen paa Cale. Randers, den 6te Septbr. 1837. A. L. Reiersen, Paa Grund af en Hovedreparation ved Liisberg Broe, imellem Scheibye og Liisberg, paa Randers Landevei, bliver Kjørslen imellem de to nævnte Landsbyer, fra næstkommende Onsdag Morgen den 20de dennes indtil videre, forlagt om igjennem Graae Mølle. Hvilket til Efterretning for alle Vedkommende herved bekjendtgjøres. Hasle &c. Herreders Contoir, d. 13de Septbr. 1837. Dahl, const. S. Salomonsen, fra Kjøbenhavn, der med kgl. allernaadigst Tilladelse giver Underviisning. i den, efter den nye opfundne Methode, arithmetiske Tilskjæring og Maaltagning af alle Slags Fruentimmerklæder, saasom Kjoler, Kraver, Kaaber, Pelleriner, etc. etc., hvortil den Lærende ikkun bruger 2 til 3 Timers Underviisning, tilbyder de ærede Damer, sin fuldkomne Veiledning. De Ærede kunne gives Veiledningen paa hans Bopæl, eller hvor de bestemme det. Betalingen, der er moderat, forlanges kun da, naar Vedkommende er overbeviist om Methodens Hensigts mæssighed. Betalingen er i min Bopæl 2 Rbd., og ude af Huset 3 Rbd. De arithmetiske Tabeller overlades Vedkommende for samme Betaling. Min Bopæl er hos Hr. Johannes Bang paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Hos Mad. Bagger i Ebeltoft forfærdiges billigt alle Slags Kunst=Haararbeide og gives Underviisning i samme, ligesom og i arithmetisk Ridsning og Maaltagning m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
En Tilreisende ønsker at kjøbe gamle Silkekjoler, Gardiner eller Andet, dog helst broscheret. Man behage at henvende sig til Hr. Laurentin, Vestergade No. 666, fra 9 til 12 Formiddag og fra 2 til 5 Eftermiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
At jeg i Dag har nedsat Prisen paa mit almindedelige Brændeviin til 14 1/2 Rbs. Potten, og at en bedre Slags kan erholdes til 16 Rbs., samt en ringere Slags til 13 Rbs. Tegn, alle rene og velsmagende Vare, i Ankere og Foustageviis, det bekjendtgjøres herved. Veile, d. 15de Septbr. 1837. J. J. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Nre friske Citroner kan faaes til billige Priser, J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Bygmeel og Gryn kan faaes hos Bendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Forlangt Jndrykkelse. Stol ikke Niels paa Dine Penge, Man ofte har seet Folk at hænge Som havde fleer deraf end Du, Og Enden er ikke endnu. Anders Rothen, Frimurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
No 165. den 16de September. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
Blandinger. J Rom har Cholera allerede i den korte Tid taget over tusinde Offre, og deriblandt to Prindsesser, Hertuginden af Massimi, en født Prindsesse af Savoyen=Caria nan, og en Hertuginde af Chige. Det er en stor Lykke for Stadens Rolighed, at der ogsaa bortrives nogle af de høiere Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
J det Indre af Øen Sicilien befinder sig endnu en talrig Jnsurgenthob som der har proklameret Uafhængighed og Konstitution. De neapolitanske Tropper havde endnu ikke vovet sig ud imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
To af Kong Ludvig Philips Døttre ere blevnforlovede i denne Tid, Prindsesse Marie (f. 12 April 1813) med Hertug Alexander af Würtemberg; og Prindsesse Clementine (f. 3 Juni 1817) med Arveprindsen af Sachsen-Coburg-Gotha. Hver af Prindsesserne vil foruden en betydelig Medgift erholde en Re venne af 600,000 Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
J Newyork er passeret en høist skandalens Begiven, hed i den tydskereformeerte Kirke. Den 24de Aug. traadte paa een og samme Tid to Præster, ledsagede af deres Venner og Tilhængere, ind i Kirken, og begave sig hen til Prædikestolen. Men Tilgangen til samme blev paa det heftigste gjort dem Begge stridig med Folk, der sloge om sig med jernbeslagne Stokke, og som endog rev Alterets Prydelser ned, for at gjøre sig Vaaben deraf. Ethvert Parti bemægtigede sig afvexlende Prædikestolen eller blev drevet bort derfra. Jmidlertid ringedes der med Stormklokken, og Brandfolkene indfandt sig med deres Sprøiter, for at afkjøle de Stridendes Hede ved en Jntervention af koldt Vand; Politiet kom ogsaa til, og tvang de krigførende Partier til at forlade Kirken. Begge Præsterne sloge om sig, hedder det, som sande Athleter; deres Klæder vare revne istykker, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
Ved St. Valeri i Normandiet har man hundrede Fod under Jordens Overflade fundet Skov, Viinbjerge og Knokler af vilde Oxer og Hjorte. Alt har vedligeholdt sig saavel, at man endogsaa endnu fandt Nødder hængende paa Nøddetræerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
Det har i en Tid af 10 Uger næsten uafbrudt øst Vand ned i Wallachiet. Derhos var der, under frygtelige Tordenveir, som syntes at forkynde Dommedag, falden Hagel af Hønseægs Størrelse. Engang vedvarede et saadant Uveir uafbrudt i 38 Timer. Den mindste Bæk voxte til en Strøm og tilintetgjorde Træer, Møller, Huse. og Landeveie, samt beredte Fordærvelse for Mennesker og Dyr. Paa Salonichi Veien bleve 54 med Salt læssede, Vogne overfaldne af et Skybrud, og af de derved værende 100 Mennesker og 460 Trække=Oxer reddede sig kun et eneste Menneske; alt Øvrigt opslugte Strømmen saa aldeles, at ikke engang et Liig blev funden. - Fra Siebenburgen og Besarabien høres de samme Klager. J 10 ved Pruth liggende Landsbyen ere de fleste Huse bortskyllede. J Districtet Jassy kom Vandfloden saa pludselig over en halv Snees Landsbyer, at Beboerne neppe fik Tid til at redde sig op paa Tagene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-16
Den russiske General Manderstern, der kommanderer et Troppekorps, som Keiser Nicolaus i f. M. har inspiceret ved Kowno, har ved denne Leilighed været meget nærved at drukne i Niemen. Jdet han nemlig med ste Tropper passerede en Bro over denne Flod, slap hans Hest igjennem, og han styrtede i Vandet. En Officeer, som sprang ud efter ham, trak han med sig i Dybet. Da sprang en ung Soldat ud og reddede Dem Begge. Det Hele foregik i Keiserens Paasyn. Og strax paa Stedet udnævnte Hs. Majest. Soldaten til Lieutenant, og Lieutenanten til Major.