Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-07-03
De væsentligste Forhandlinger i de i October Maaned holdte tvende ordentlige Moder den 11 (S. Hansen, Viceformand) og den 31, og trende overordentlige d. 1, den 18 (S. Hansen, Viceformand) og den 28, vare: Repræsentationens Betænkning var forlangt over et Andragende fra 125 af Stadens næringsdrivende Borgere til Hs. Kongl. Høihed Gouverneuren om, at den gamle Veilinie maatte vedblive fra Munkeboe og Dræbye igjennem Aasum til Odense ind af St. Jørgensport, istedetfor, som skulde være paatænkt, at forlægge den over Seden ind af Nørreport, eller føre den til Nyborgveien. Repræsentationen vedtog eenstemmigen paa det Kraftigste at understøtte Supplicanternes Andragende, idet man var fuldkommen overbeviist om, at den paatænkte Veiforandring, hvis den virkeligen blev udført, vilde dibringe en væsentlig og desværre allerede forud stærkt svækket Deel af Staden et saa føleligt Knæk, at det vilde blive til ubodelig Skade for den hele Kommune, der i mange Dele allerede truedes af en Næringsløshed, der kunde blive saare farlig for det Heles Vel. J den afgivne Betænkning fremhævedes desuden, at Supplicanternes Andragende formeentligen vinder betydeligt i Styrke ved den Omstændighed, at samtlige Borgerrepræsentanter, skjøndt Grundeiere i de forskjelligste Dele af Staden, have uden mindste Dissents anseet det for høist nødvendigt, paa det Kraftigste at understøtte Andragendet. - Kommunens valgte Revisorer, Kjøbmændene Frydendahl og Crone, havde indgivet en Regning til Beløb 30 Rbd. Sølv, for at have revideret forrige Aars Kommune Regnskaber, og til Hjemmel for denne deres Fordring, paa beraabt sig en Skrivelse fra det Kongl. Danske Kancellie af 29 Mai 1828. Repræsentationen ansaae imidlertid dette Krav for aldeles stridende imod Anordn. 21 October 1832. § 26, sammenholdt med Plac. 23 Marts 182781, og indgik derfor med Jndstilling til Magistraten imod denne Sums Udbetaling, hvilken Jndstilling af Magistraten bifaldtes i Skrivelse af 25 October. - Efterat Hospitalsdirectionen havde meddeelt de attraaede Oplysninger om, hvorpaa den grunder sin formeentlige Dispositionsret over Graabrødre Plads, og da derefter Eiendomsretten over denne Plads endnu forekom Repræsentationen at være noget tvivlsom, indstillede man til Magistraten, med Hensyn til det fra Forstanderne for Realskolen indgivne Andragende om Opførselsen af en Skolebygning paa hiin Plads, foreløbigen at svare disse, at Kommunalbestyrelsen for Tiden ikke kan disponere over den ønskede Byggeplads. (Tiltraadt af Magistraten under 27 Novbr.) - Efterat Stiftet under 2 Octbr. havde bifaldet Natmandspostens Ophævelse, overeensstemmende med Kommunalbestyrelsens Jndstilling, androg Repræsentationen paa, at lade Natmandsboligen stille til offentlig Auction til Nedbrydelse til Paaske Flyttetid 1840, samt at Renovationen, forsaavidt Byen, vedkommer, stilles til offentlig Licitation til Nytaar 1810. (Tiltraadt af Magistraten under 25 Novbr.) - Fra en Restaurateurs Enke her i Staden var indkommet et Andragende, hvori hun anholder og Eftergivelse af resterende Kommuneskatter for 1836, 37, 33 og første Halvaar 1839, for hvilke der allerede var effectueret Udvantning af Fogden, samt Fritagelse for Skattepaalæg i Fremtiden. Da Vedkommende ikke i rette Tid havde ført nogen Anke over Skatteligningen, saa fandt Repræsentationen ingen Anledning til, for den forbigangne Tid at understøtte hendes Andragende, som man desuden ingenlunde fandt begrundet; og hvad Fremtiden angaaer, da formeente man, deels at Kommunalbestyrelsen aldeles ikke kan indlade sig paa et sligt Kontraktsforhold, deels at man maa overlade Skatteligningskommissionen at paasee det Fornødne og dersom hun da skulde finde sin Ansættelse for Fremtiden ubillig, vilde det staae til hende selv paa anordnet Maade at føre Anke derover og appellere til Kommunalbestyrelsens Kiendelse (Heri erklærede Magistraten sig enig i Skrivelse af 25 Octbr.,- Repræsentationen besluttede eenstemmigen, at give Kathedralskolens Rector, Professor Saxtorph, som den 12 Octbr. feirede sit 50 Aars Embedsjubilæum, et Erkjendtlighedsbeviisfor det velvillige Sindelag, hvormed han stedse var kommen Odense Borgere imøde, ved paa hiin Dag in corpore at bringe ham deres Lykønskning, som Formanden Ove Thomsen tolkede i en kort Tale. - Under 17 October tilskrev Professor Saxtorph i denne Anledning Repræsentationen saaledes: Den gode Borgers Navn at bære Er Maalet, som vi stræbe til. Disse Digterens herlige Ord grebe mig som Yndling med uimodstaaelig Vælde, og grundfæstede den Tanke, som mine tidligere Studier havde vakt, og som jeg gjenfandt saa tiltalende fremsat i samme Digt, at: Kjær har vi Fader, Ven og Pige, Og Frugten af arbeidsom Haand. Men over Alt skal Flammen stige, Som brænder for vort Fødeland. "Fødelandet har for mig stedse været Samlingen af Medborg gere, og aldrig har den Tanke været i min Sjæl, at jeg kunde være en redelig Embedsmand, uden at være en god Borger og uden at erkjende, at det er Borgerkredsen, som omslutter den til den Enkelte anviste Virkekreds, og at Embedsmandens umiddelbare Virken i den ham nærmeste Kreds kun da kan De være heldbringende for Fædrelandet, naar den skeer med stadig ufravendt Hensyn til den middelbare og umiddelbare Nytte, han derved bør og kan stifte ogsaa for den Kreds, som omslutter ham og det. Saaledes, høitagtede Medborgere, har jeg stræbt at naae Navnet af den gode. Men Jngen kan, bedre end jeg, erkjende, hvorlidet jeg for dette mit høieste Maal har udrettet; Jngen kan høiligere, end jeg, beklage, at min Evne har saalidet svaret til min Villie. Tillader derfor, at jeg i det mig uforglemmelige Venskabsbeviis, som jeg den 12 hujus modtog af Odense agtværdige Borgerkreds, ved hvis Kjærlighed jeg saalænge har følt mig lykkelig, hvilket jeg, det føler jeg, er langt fra at have fortjent, erkjender en virksom Opfordring til end yderligere Anstrængelse for at gavne og glæde mine elskede Medborgere, saalænge Gud dertil under Liv og Kraft, saa at jeg stedse kan mindes af dem, som den, der redelig stræbte efter at naae Navnet den gode Borger.