Københavns Adresseavis, 1775-05-29
Theoretiske Materier. 1. Efter Kongelig Bevilling til Finants=Kollegium, udsættes paa sammes Anmodning denne og nest følgende Selskabet overdragne Premier: For de to beste Afhandlinger om en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jordlods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For den beste Afhandling 100 Rdlr. For den nest beste 50 Rdlr. Afhandlingerne maa være passende paa Dannemark Jorders fystkalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tjene Bonde=Almuen som Veledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele OmgangsMaade med Jorden fra først til sidst nojagtigen anføres, samt geledes ved Beregninger over Udgift og Jndtægt, paa det Jordbrugeren med destørre Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden Oktober Maaneds Udgang dette Aar. 2. For den Afhandling, som grundigst og tydeligst vil ser den meest fordeelagtige og mindst bekostelige Maade, at smelte og tilgodegjøre den Sort Myr=Malm, som falder 1 Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, saa at det deraf frembragte Jern bliver hverken koldskiørt eller rødbrækt, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Forfatteren anmodes om, at udmerke de Feil, som ere i den hidtil brugelige Behandling ved Myremalms Smelt ning, paa det at Afhandlingen derved kan blive desto almindeligere nyttig. Priisskrifterne indsendes til October Maaneds Udgang. 3. Hvilke ere de naturlige Produkter, baade af Plante og Dyr=Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provintser, især bør beslitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge især opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte, der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske, vestindiske og udenlandske, ethvert Lands forskiellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, cen for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske Provintser. For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel, giver Selskabet dets mindre GuldMedalje eller 500 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1775. Besvaringen maatte man ei alene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lyttes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hjem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen, eller noksom, ere blevne dyrkede og lagttagne. Selskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa fra vitløftig et Spørsmaal, især i Henseende til Norge, Klima, Grund og naturlige Beskaffen mere, ere meg tillige og ordenen. et modtand. for med Fornøyelse vandre Afhandlinger over Stiftelser, Proviser, ja udre Strekninger af Land, og belønner den med Sølv Medaljer 1 Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vi tigere, end en anden over det større, Ligeledes modtager Selskaber Afhandlinger om enkelte under dette Spørsmaal indbefattede Materier, enten over et vist Natur=Rige for sig, eller visse Dele i samme. 4. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugers slette Drift i Rigerne, har paa mange Steder sin Grund i Land=Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de for nødne Underretninger til deres Jord=Behandling ønskelige Forbedring. J Følge heraf vedbliver Selskabet endnu at udsætte følgende Premier, For den beste, ordentligste, tydeligste, og efter LandAlmuens Begreb beqvemmest indrettede AgerdyrtningsKatekismus for Dannemark. En saadan Katekismus maatte forfattes i Spørsmaal. og Giensvar, og være saaledes skreven, at man med Vished kan haabe, at dens Jndhold vil blive underrettende for Bondestanden. Den maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte af handle, Henseende til Eng maatte saavel naturlige som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrknings Maade, samt dens fordeelagtige Vanding, hvor Beliggenheden tillader det, de beste Planter, man haver at dyrke for Kreaturerne, med hvad videre Høst= og Høebjering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren, skulde udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings Maade, det vigtigste om Grødnings Tilveiebringelse, og om Gjødstningen selv, om Platning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning, maat en er heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renseelse fra Utrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler i god Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtige Tørveskjer maatte og meddeles fornøden Anviisning, men den Materie om Qvæg=Avlen kan her ikke vel udførligen af handles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme. er, to mere vil Selskabet tage dem i Betragtning. saadan handling tillige følger et tilfor og eller Tegning over Fiske=Banandant ved Premiens eller Bepaaset. ernest meest betydelige Fiskesenhed, Selskabets større Sølv. Selskabets mindre Sølv=Medalje at han Fiskeriets Fremme igjen vanger det nyttigste. sen, at det indberettede udkræver. er, saavel som og de tilforladeligste. rundede paa igientagne Erfaringer, forre Fordeelagtighed er upaatvilelig. sidste Sktøber 177. udling, som tydeligst og grundigste fede af lige Godhed med den marselen Fordeel kunde fabrikeres, uden dog Faarere end den marselliske, som for- og maatte udvendig have Hensigt paa hvilke denne Slags Sæbe i Særdeles at den altsaa ikke indeholder noget, dertil uduelig. ommelig ligne den Marselliske deri, behagelig Lugt af Luden eller af alle samt have samme Haardhed. advortes Udseende og nøje Lighed med.