Viborger Samler, 1835-06-02
Frankrig. Ved de Deputeredes Møde den 22de forefaldt under Debatterne om Pairsretten skulde autoriseres til at kalde Hr. Andri de Puiraveau, for sine Skranker, de standaleuseste Optrin. Flere Deputerede, selv af den mere moderate Opposition, angribe Pairskammeret, dets Forhold under Revolutionen og dets Partiskhed med mageløs Bitterhed. Midt under Debatterne paastod Hr. Jaubert, at derfra Journalisternes Tribune var udgaaet fornærmende Raab mod Centra, hvorfor han bevægede Præsidenten til at befale denne Tribunes Rømning. Journalisterne, der hørte befalingen, gik frivilligt bort. Herpaa erklærede Hr. Lafitte, at fra det Øieblik Publicitetens Organer havde trukket sig tilbage kunde man gjerne hæve Forsamlingen. Paa Hr. Thils Opfordring. gav Præsidenten dem Tilladelse at vende tilbage; men de vægrede sig herved, og nu afslog Oppositionen at fortsætte Forhandlingerne. Altsaa maatte Præsidenten hæve Mødet, og Kammeret adskiltes under den største Gjæring. Ved Bortgangen kom det til en Strid mellem Grev Jaubert og nogle af hans Venner paa den ene, og nogle Journalister og andre unge Mennesker paa den anden Side. Striden kom til Haandgribeligheder, og Municipalgardisterne maatte adskille dem. Flere Journalister arresteredes, hvoraf dog kun en bragtes i Fængsel. Den næste Dag erklærede alle Journaler eenstemmigt, at ingen Larm havde fundet Sted paa Tribunen. J denne Dags Møde trak flere ivrige Doctrinaire uden al Skaansel løs paa Journalisterne, hvorved især General Bugeands Pralerier vakte en almindelig Latter. Hans Foredrag var øiensynligen baseret paa hans store Færdighed i at skyde, der dog neppe vil afskrække alle hans Modstandere fra at kræve ham til Regnskab. Paa eengang styrtede Hr. Jollivet op paa Tribunem med en Anklage mod Redacteuren af Le Reformateur for de sorteste Bagvaskelser mod Kammeret, denne skal efter hans Forlangende kaldes for Kammerets Skranker, den 25de. Hr. Dupin forlod Præsidentstolen og beste Tribunen, hvor han afgav den Erklæring, at Hr. Andriede Puiraveaus Sag efter hans Anskuelse, ikke hørte for Pairsretten men for Juryen. Jmidlertid besluttede Majoriteten den næste Dag (24de) at meddele Pairskammeret den forlangte Autorisation. Stranreiste hele Oppositionen sig som een Mand og protesterede paa det Høitideligste. Efter Mødet begave de sig til Hr. Odillon Barrot, for at forfatte en skrivtlig Protest. – Ved et Opløb ved Porten St. Martin bleve den 21de f. M. 195 Jndivider arresterede. Af dem er nogle og 70 atter satte paa fri Fod. Den 2de forefaldt sammesteds nye Arresteringer; dog gjentoges Opløbene atter den 23de. Soult har nu aldeles brudt med Regjeringen; han fører et truende Sprog; hans Søn har erholdt sin Afsked som Gesandt i Haag. – De Deputeredes Kammer har nu besluttet at beholde Algier som fransk Provinds. Man venter med det Første et Flyveskrivt af Marschal Gerard over Aprilprocessen. Man erfarer, at Marschallen ikke alene agter at retfærdiggjøre sin egen Opførsel, men ogsaa at give omstændelige Oplysninger angaaende Amnestien, og at nævne ei alene dem, der have ønsket den og ikke ønsket den, men ogsaa dem, der tidligere haver ønsket, men nu ikke længer ønske den. Nylig modtog en Advocat fra Carcassonne, ved Navn Trinchan, en af de afviste Forsvarere for de Aprilanklagede, Besøg af et Jndivid, der foregav at være afsendt fra en lyner Advocat, ved Navn Maurice, for, at reclamere visse Papirer. Da Hr. Trinchan hverken kjendte Noget til denne Advocat eller til de forlangte Papirer, og den Ubekjendtes Adfærd forekom ham forlegen, lod han denne gribe af sine Tjenestefolk, hvorpaa Personen fremviste et Kaart, hvorpaa stod skrevet: "Dufour(Jacques), Politieinspecteur, 40 Aar gl., 1 Metre, 70 Centimetres høi, er i Nødsfald berettiget til at reqvirere Bistand af den bevæbnede Magt." Ved Siden af hans Underskrivt befinder sig ogsaa Generalsecretairens for Præfecturet, Hr. Mallevals. - Mange Borgere beklage sig i de parisiske Blade over, at flere Politieagenter have ved Porte St. Martin forsøgt at anstifte Uordener, medens Andre tracterede uskyldige Mennesker med Stokkeprygl. – En af de Capitainer ved Nationalgarden, der have vægret sig ved at gjøre Vagt ved Pairsretten under Debatterne, Hr. Monchot, er af en Krigsret dømt til 24 Timers Arrest. Jkke desto mindre tiltager Antallet bestandigt paa de Nationalgardister, der protestere mod slig Valgtjeneste. Hr. Monchot indlægger Cassation mod hiin Dom. - Prindsen af Syracus vil fra Paris begive sig til Wien og derfra, i Selskab med sin Broder, Greven af Capua til Leiren ved Kalisch, Mina er den 17de Mai med sin hele Familie ankommen til Toulose, hvorfra han vil begive sig til Marseille.