Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
(Denons Reise til Ægypten S. 28 og 34.) Hvo kan endnu giennemskue hvilke Virkninger Cholera-Epidemiens Udbrud har havt paa vore Dages saa mærkværdige politiske Begivenheder, og fatte hvorledes Naturen og Menneskelivet ere her bestemte til at gribe ind i hinanden, Om det Forhold, som Jordens Bygning i det Enkelte, eller de enkelte Verdensdeles Formstaaer i til den meneskelige Natur og om den Jndflydelse den har havt paa Menneskeslægtens Begivenheder. Om hele Jordens Overflade udgjorde et uafbrudt Fastland, saa vilde unægtelig dens specielle Skikkelser, Fordelingen af dens Bierge, dens Søer, dens frugtbare Lande og dens Ørkener have en stor Jndflydelse paa dens fornuftige Beboeres Foretagender, bestemme disses Retning, og foranledige mangehaande forskiellige Tildragelser. Meget mere er man beføiet til at antage, at dette maae finde Sted, siden Overfladen af vor Planet er ved Havet adskilt i forskiellige store Partier, som vi tillæge det Navn af Verdensdele (rettere Jordens Deele) enhver af dem faaer derved sin særegne Skikkelse; Forskielligheden i Bygningen af Jordens Overflade bliver derved saameget større og Anledningerne til at indvirke paa Menneskenes Foretagender saamange flere. 2. Lader os begynde disse Undersøgelser med en Betragtning af Herder, som tiener til at godtgiøre, at denne Formodning er grundet; han siger: at Aarsagen hvorfor den sydlige Halvkugle er koldere end den nordlige og altsaa mindre beboet, er at den indeholder mindre fast Land og en større Strækning af Hav; at den er bestemt til at være Jordens store Vandbeholdning, ligesom den nordlige Halvkugle til at være dens Beboeres fornemste Opholdsted, at dersom det faste Land var opløst i lutter Øer, saa vilde det være meget koldere paa Jorden; at de tre sammenhængende Verdensdele varme hinanden, og at den fierde Verdensdeel, eller Amerika, er saameget koldere end disse fordi den ligger afsondret fra de øvrige, omgivet af Oceanet. (Philosophie der Gesch. der Menschheit, 2 Th. 1001.) - (Saa ganske rigtige ere disse Betragtninger imidlertid ikke. Amerika er meget varmere paa sin Vestkyst end paa sin Østkyst, uagtet det der grændser til det store Verdens Hav; ved Kulturens Udbredelse bliver desuden Klimatet der Aar for Aar mildere. Maaskee Grunden til den sydlige Halvkugles større Kulde er: at den var nedgravet i Jis førend den sidste store Jordrevolution; imedens den nordlige var meere udsat for Solens Paavirkning.) 3. Efter at have kastet dette Blik paa den nordlige og sydlige Halvkugles Forskiellighed, saa er det vistnok denne Adskillelse imellem disse to Hovedstrækninger af det faste Land, den gamle og den nye Verden, som først fortiener at tildrage sig vor Opmærksomhed; det er høist mærkværdigt at Jordens Fastland saaledes deler sig i tvende store Partier; Menneskeslægten bliver saaledes derved adskilte i tvende Hobe. Man maae formode at en saadan Afsondring maae give enhver af disse sin særegne Udvikling og derved ogsaa frembringe en særegen Række af Begivenheder. Den gamle Verden spiller og har allerede i en lang Følge af Aarhundreder spillet Hovedrollen i Menneskelivets Begivenheder; den nye Verden har først for tre Aarhundrede siden begyndt at træde frem paa den politiske Skueplads; dens ældre Begivenheder ere deels ubekiendte og deels uvisse, og synes tillige ikkun at have været ubetydelige; men siden den anførte Tid har den tilveiebragt store Optrin i Menneskelivet, og det lader til, at en stor Rolle forestaaer den at spille, ja maaskee selv i Tiden Hovedrollen ved denne Jords Tildtagelser. At denne Jordensdeel først saa sildig er bleven politisk mærkværdig maae saameget mindre opvække Forundring, dersom den Hvopthese skulde være grundet at den er af en yngre Construction end den gamle Verden, og at den sildigere skulde være bleven uddannet til en beqvem Boepæl for Menneskene end denne, vistnok er den meere fugtig, mere riig paa Floder, Søer og Moradser og meere kold end den gamle Verden, og synes saaledes endnu ikke at være saa udtørret og at have været saalænge, befriet fra Havets Oversvømmelse. Den berømte Geograph Zimmermann har fremstillet denne Mening i en interessant lille Afhandling i sin Taschenbuch der Reisen for 1805, S. 1220, især Side 12, men som vist er ugrundet. Herder i Philosophie der Geschichte der Menscheit, 1 Th. 52, forklarer tillige den nye Verdensdeels Kulde fornemmeligen af at dens Hovedbiergstrækning, Cordillerne, strækker sig fra Norden til Syden, og at det mangler den paa tilstrækkelige Biergstrækninger fra Østen til Vesten for at beskiærme Landene mod Kulden fra Polerne; men dette er ogsaa urigtigt. Denne mærkværdige Adskillelse af det faste Land paa Jordkloden, i to Halvdele har siden Amerika blev bekiendt for den mere oplyste og virksomme Deel af Menneskeslægten, som beboer Europas Lande, havt de betydeligste Virkninger, paa de menneskelige Foretagender og Tildragelserne her paa Jorden. Uden at tale om, at dens Overflødighed paa ædle Metaller og dens Rigdom paa andre hidindtil ubekiendte Produkter, som Kartofler, Tobak, Cochenille, Cacao, Chinabark o. s. v. har aldeles forandret Landenes indvortes Forfatning, og deres Beboeres Levemaade; hvilke krigeriske Foretagender, hvilke Handels speculationer, hvilke Anstrængelser af de menneskelige Kræfter have ikke dets Produktioners Tillokkeiser, dets oprindelige Beboeres Svaghed og dets lette Tilgiængelighed over Havet og op af seilbare Floder fremkaldet? Blodige og grusomme vare de Krige hvorved Europas vindesyge Nationer underkastede sig disse Lande. De Vestindiske Øers fordeelagtige Beliggenhed til de saakaldte Colonievarers Frembringelse gav Anledning til Negerhandelen, og hvormeget har ikke Europas Magter kjæmpet om disse Landes Besiddelse? Haab om Fordeele og Hang til Friehed gav Colonievæsnet Tilvæxt, hvoraf nye Stater er fremkomne, hvilke den ene efter den anden nu have revet sig løs fra deres Moderlands Herredømme. Vilde alt dette saaledes have foregaaet, dersom ikke Havet havde adskillet den nye Verden fra den gamle, En jevn Udbredelse af de kraftfuldere Nationer over de svageres Besiddelser vilde vel have fundet Sted, menikke saadanne dristige Foretagender, ikke saadannechimæriske Planer; ikke en saadan pludselig Omvæltning i den cultiverede Deel af Jordens Forfatning; man havde da ikke saa let kunnet falde paa at forplante Africas Beboere til Amerika. Frieheden i Mening og borgerlig Forfatning havde ikke fundet et saa tilgiængeligt Tilflugtsted, og de Europæiske Nationers Handels politik var aldrig bleven saa indbyrdes combineret, naar Coloniesystemet ikke havde tient den til et fælleds Formaal. Herder giør herved en interessant Anmærkning; han siger, (Philos. der Gesch. der Menschheit, 1 Th. 45.) Amerika er maaskee af den Aarsag saa fuldt af mange smaae Nationer, fordi den nordlig og sydlig er giennemskaaret og udstykket af Floder, Søer og Bierge(maaskee af en anden Aarsag; maaskee de ere udsprugne af mange enkelte Menneskepar). Henseende til sin Beliggenhed er det udenfra det meest tilgiængelige Land, da det bestaaer af to Halvøer, som ere forbundne med en Jordtunge, hvorved den dybe Bugt danner et Archipel af Øer; den er altsaa ligesom lutter Søekyst; og derfor næsten i alle Europæiske Søemagters Besiddelse, ligesom ogsaa Formaalet for deres Krige. Denne Beliggenhed er fordeelagtig for os Europæiske Røvere; men dens indvortes Udstykning var altid ufordeelagtig for sine gamle Jndvaaneres Dannelse. De levede altformeget adskilte fra hinanden ved Søer og Floder, ved høie Klipper og dybe Dale til at denne Verdens deels Cultur og deres Fædres Tradition kunde befæste og udbrede sig som i det brede Asien. Den sidste Deel af denne Betragtning er maaskee dog ugrundet; har ikke ogsaa Asien høie Bierge og store Floder, dertil flere Ørkener, som endnu mere tiene til Nationernes Adskillelse, Men Passagen over Floder er let og har altid fundet Sted, og Biergene i Amerika ere ikke impassable og desuden meest optaarnede ved Amerikas Vestkyst.