Berlingske Tidende, 1786-02-01
J Fiskevæhret Qværsteenen maae og Liner allene bruges fra Skaaken til Malmstarren, omtrent 1/2 Miil, i Strækning fra Nordost til Sydost, paa hvilken Strækning kan udsættes Liner paa 600 Angler. 5) Ligesom forhen i 2den Post for Loefoden er bleven anordnet, maae og her i dette Fogderie, hvor Garn og Liner tillades Brug, ingen bruge meere end een Lænke, især naar Rummet er lidet, under den der anførte Straf af 2 Rdlr. og Avlingens Forbrydelse. 6) Alle skal og her, ligesom for Lofoden i den 3 Post er ommeldt, udsætte deres Liner og Garn, efterat Tegn er givet af Opsynsmændene, paa en Tiid om Aftenen fra Kl. 4, til 6, ligesom Dagene længes, og optage samme om Morgenen Kl. 5, hvorved altsaa Dag=Sæt forbydes. Om Dagen maae da Haandsnøre=Fiskerne fiske, baade hvor Garn og Liner udsættes; men de maae ikke fare ud at fiske, førend Garn- og Linefiskerne, og ikke blive længere ude paa Søen, end til Garn og Linerne blive udsatte. Om Mandags Morgen derimod maae Haand snøre=Fiskerne være ude at fiske fra Dagningen og indtil den Tiid om Eftermiddagen, da Liner og Garn udsættes, da disse ikke udsættes førend Mandags Eftermiddag paa foran bestemte Tiid, alt under Straf af 5 Rdlr. Mulct og den avlede Fiskes Forbrydelse. 7) Alle Garn paa de tilladte Stæder skal sættes lige fra Landet, men Liner efter de foran benævnte Strækninger. 8) Jngen maae bruge Natte Roer i al den Tiid af Aaret, naar det er saa mørkt, at man ikke kan skiælne Men eller de Mærker paa Landet, eller Fieldene, hvorefter Fiske Bankerne kan opsøges; ligesaa maae og ingen bruge Natte=Roer i Troenen, førend den 25de Martii, alt under Straf af 5 Rdlr. og Avlingens Forbrydelse for første Gang, anden Gang 10 Rdlr. foruden Avlingens Forbrydelse, og saaledes hver Gang. 9) De for Loefoden anordnede 6te, 7de, 9de, 10de og 11te Bestemmelses=Poster skulle ogsaa i alt følges i Helgelands Fogderie under de derved anførte Straffe og Bøder. 10) J Fiskevæhret Troenen, som det betydeligste i Helgelands Fogderie, skulle 6 Opsynsmænd beskikkes, af hvilke de 3de skulle være paa Sanna, og de andre 3de paa Huusøen, hvilke hver for sig have at lagttage deres Pligter. Paa de andre Fiskevahre skal i det mindste een af Hjemmemændene være Opsynsmand, tilligemed 2de Fremmede. Dette skal og finde Sted paa hver enkelt Gaard, hvor der roer flere end 3de Baade. Alt hvad som i den 12te Bestemmelses=Post for Loefoden, i Henseende til deres Udvælgelse og Maaden at udvælge dem paa, samt de derved anførte Forbindelser og deres Andeel af Bøder og Confiscationer, tilligemed det dem der tilstaaede af hver Baad, og sammes Jnddrivelse, skal i dette Fogderie ogsaa nøie efterleves. J øvrigt blive Opsynsmændenes Pligter: a) At have Jndseende med Jægter og Baade, at Baglast af Steen og andet ikke udkastes i Jnd løbene og Havnene; men dertil anvise Sted. De som herimod vise Overhørighed, straffes ligesom for Loefoden sub Litr. (a) forhen er fastsat. b) Enhver Høvidsmand skal strax ved Ankomsten til Væhret, førend han udsætter Garn eller Liner, anmelde sig for i det mindste een af Opsynsmændene, under Straf af 5 Rdlr. og Avlingens Forbrydelse. c) Opsynsmændene skulle, saalænge der gives Rum, anvise enhver Fisker, som først ankommer, det ham tilhørende Garn eller Line=Sæt, dog uden at betage nogen Fisker det af ham tilforn, paa lovlig Maade brugte Garn eller Line=Sætt. Skulle nogen finde sig fornærmet over Opsyns mændenes Opførsel, ved at udvise Garn eller Line Sæt, da skal samme, saalænge her ikke gives andre Fiskere end Jndbyggerne i Fogderiet, paaankes paa de ordinaire Tinge; men i Henseende til Paaankning og Line=Sætternes Udviisning, skal samme afgiøres om Sommeren af Sorenskriveren og 6 Mænd af Tinglanget, af hvilke bør være 2de af Væhrets Jndbyggere. d) Da Hs. Majestæt ikke har nogen Eiendom i dette Fogderies Fiskevæhre, saa kan det, som for Loefodens Fogderie i den 12te Post lub Litr. (d) er anført, ikke her finde Sted; men Proprietairerne maae selv udstæde de behøvende Bevillings=Sædler til Roer=Boders Opsættelse, og skal her, ligesom i Loefoden, betales det samme for Opsættelse og Grundleie af Roer Bodene; men i Grundleie af Gieldene betales allene 8 Sk. I Henseende til Roer=Boders Udviisning, forholdes som ved forbemeldte 12te Post lubLitr. (6) for Loefoden er anordnet. e) Ingen. e) Jngen maae bruge Haandsnøre=Fiskeriet paa de Stæder, hvor Liner bruges i den Tiid, da sammes Brug er tilladt, undtagen i de Tiden af Dagen, da Liner ikke bør være i Søen, er heller maae nogen af de Linefiskende reise at Landet, førend Opsynsmændene derom have givet Tegn, og om Opsynsmændene herudi maatte være ueenige, skulle de fleste Stemmer afgiøre Udslaget i Sagen. f) Ei allene Opsynsmændene, men og Betientere, Sigtøberettigede, Borgere, Giestgivere, Bøygdefarts-Skippere eller andre uden for Bonde, standen, som handle noget imod denne Foranstaltning, enten Forseelsen begaaes af dem selv eller deres Tienere, skulle straffes med dobbelte Bøder og Avlingens Forbrydelse. 15) Hvad som for Loefodens Fogderie i den 13de og 14de Post er anordnet, skal ogsaa her følges under de deri anførte Straffe og Bøder. 16) Enhver skal bortleie sin Bod, som ledig befindes, til den der melder sig, under vilkaarlig Straf, og naar nogen efter 3de Aars Forløb ikke istandsetter sine forfaldne Bode eller Gielder, da bortfæstes Grunden af Eieren til hvem der i saa Fald melder sig. 17) Det samme som til Efterlevelse for Loefodens Fogderie i den 16de, 17de, 18de og 19de Post forhen er ommeldt, skal ogsaa i dette Fogderie efterleves under de derudi anførte Straffe og Bøder. 18) De Sager, som føres i Anledning af Forseelser imod denne Fiske=Foranstaltning, skulle vel i Mangel af mindelig Rettelse paa Politie=Maade behandles; men dog ved de ordinaire Tinge, da Fiskevæhrene i dette Fogderie ere smaae og vidt adspredte om i Havet, undtagen i de forhen i den 12te Post sub Litr. c og anførte Tilfælde. H. Bestemmelses=Poster, hvorledes: med Sildens Fiskning og Virkning i Helgelands Fogderie skal forholdes. I. J Henseende til Sildens Fiskning. 1) Alle maae være enige udi om Aftenen at udsætte sine Garn paa en for alle bestemt Tiid, og ligeledes betids eller almindelig Tiid om Morgenen at optage dem, og altsaa bør intet Dag=Sæt skee, undtagen i Tilfælde, naar Silden staaer og indfinder sig der hvor grundt Vander, og ikke lader sig fange, uden om Dagen, ligesom og naar Hval, Springer eller Sey inddrive Sild paa grundt Vand, hvor Silden ikke kan blive staaende ret længe, og hvor Garn ikke kan sættes om Natten, der maae det være Almuen tilladt at bruge Dag-Sæt; men ingenlunde i de almindelige Silde Fiorde eller Bugter, hvor Almuen er samlet for at fiske Sild. Ligesaa forbydes den saa kaldte Varpning om Natten, det er: at Garnene omflyttes fra et Sted, til et andet, hvorved Silden foruroeliges, saa at den ikke søger noget vist Sted; men tilsidst giver sig udi Dybet. Paa det at dette destobedre kan holdes Haand oversaa skal der paa Silde=Vaagerne, ligesom forhen ved Vinter=Torske=Fiskeriet er anordnet, være Opsynsmænd, hvoraf en bør være af Stedets Beboere, og en af de fremmede Fiskende, hvilke skal være befriede fra Vagthold. Disse Opsynsmænd skulle udnævne 4 Mænd alternative, der hver Nat bør holde Vagt, dog saaledes, at der tages en Mand af hver Baad, paa det at enhver Baads Manskab kan søge sin Næring. ligefuldt daglig; men enhver der vægrer sig for saadant Vagthold, skal betale 2 Rdlr. i Mulct, som i Mangel af mindelig Betaling strax udpantes af 2de af Opsynsmændene opnævnte Mænd udi Avling eller Redskaber; hvilken Mulct saaledes bør deles, at efterat den, der er bleven leiet i den Nægtendes Sted, haver nydt 2 Mk., skal det øvrige deles imellem Opsynsmændene og de Vagthavende. Ligesaa skal og enhver, der kommer til Silde=Fiorden, melde sig hos Opsynsmændene, og saafremt nogen efter første Sæt ikke melder sig for Opsynsmændene, skal samme ansees med en Mulct af 2 Rdlr. og Avlingens Forbrydelse, som inddrives paa næstforommeldte Maade. Saa bør ogsaa Opsynsmændene bestemme, hvilken Tiid Garnene bør udsættes og optages, nemlig: udsættes saa betids, at enhver kan kiende sit Sæt eller Dubbel=Mærke, og ikke optages, førend det er bleven saa lyst, at samme Mærke kan kiendes. 2) Jngen maae paa Silde Vaag eller nogen Silde=Fiord fra St. Olai eller Augustii Maaneds Begyndelse og til Aarets Udgang skyde noget, være sig Fugle eller Kaabbe, Niise, Springer eller Hval, eftersom Silden ei allene skyer for Skudet, men og i Besynderlighed for Blodet, som kommer i Søen, og skyder sig derefter fra Landet og af Fiordene. Af samme Aarsag forbydes ogsaa udi forbemeldte Tiid at stikke Hvall, Niise, Springer eller Brygde, hvor Sild enten er under Land, eller fornemmes at være indkommen i Fiordene. under Straf, foruden hvad Loven formelder om dem, som veyder den Hval, der driver Sild ind i Fiordene, at have Baad og Redskab forbrudt. 3) Naar Silden har givet sig ud fra Landet, og den paa ingen anden Maade kan faaes end ved Drive=Garn, maae maae det være enhver tilladt, efterat den ganske fisken de Almue derom er bleven enig paa denne Maade at fiske; men forinden bliver derfor straffet, som forVarpning. 4) Nodtbrug forbydes overalt i Helgelands Fogderie, undtagen paa Øyvaag, Færøevaag, Nordvigvaag i Herrøe Fierding, Alstervaag i Alstahoug Fierding: og Røelvaag i Næsne Fierding, samt i andre StrokSunde ved Havkanten, hvor Silden allene sier forbi uden der længe at opholde sig, og hvor der enten er saa grundt, at Garn ikke kan bruges, eller som har den Beskaffenhed, at Silden der ikke længe kan blive staaende. Dog maae Garnbrugerne der bruge deres Garn, inden for den udsatte Stænge=Nodt, indtil Nodtbrugerne have trukket begge deres Nodt Armer i et Land. Hvo som bruger Silde Nodt i dette Fogderie paa andre end ommeldte tilladte Steder, skal første Gang betale en Mulct af 50 Rdlr., anden Gang dobbelt, og 3die Gang desuden ansees med en følelig arbitair Mulct. Disse Bøder skulle deles saaledes: at Angiveren, som beviislig anmelder Forbrydelsen for Fogden, nyder, Deel, og de øvrige 2de Dele kommer til lige Deling imellem Fogderiets Skole=Kasse og Fattig=Kasse. II. Angaaende Sildens Virkning; da 1) Forholdes dermed efter Forordningen af 12te Sept. 1753, i det at straxen Silden er taget af Garnene, bliver den ganet og nedsaltet, paa det den kan beholde sin Blodlage hos sig, hvilket maae skee saa hastig som mueligt, og ikke henligge uvirket over 3 a 4 Timer, og aldeles ikke om Aftenen eller Dagen over. 2) Ved Ganingen skal den store Sild sorteres fra den smaa, og hver Sort derefter i sine Fustager nedsaltes, saa at hverken den smaa og den store bliver lagt om Tønderne, eller den smaa midt i Tønderne, til Prisens Forringelse, saavel inden som udenlands. 3) Skal Silden ved første Saltning, medens den er fersk, gives det behørige og rette Salt, saaledes at samme er skal behøves at omsaltes, og paa det denne Behandlings=Maade ei skal blive forgieves, saa bør 4) Tøndernt være saa gode, tætte og forsvarlig forsynede med Baand og Bund, at ikke det mindste af den første Blodlage deraf skal mistes, samt altid holdes fulde med Lage, ved hvilken Silden conserveres for Harskhed og Fordærvelse. Og endelig 5) Skal der bruges al Forsigtighed ved Sildens Ganing og Saltning, at derved hverken dens Jster eller Flomme udrives af Bugen, eller at den taber sin Rist og Anseelse. Action og Sag imod forestaaende Posters Forbryde ser, anlægges og forfølges paa samme Maade, som i Fiske=Foranstaltningen af 29de Jan. 1772 anordnet og fastsat er. IV Bestemmelse. Fiske=Redskabernes Brug i Vesteraalens Fogderie. 1) Overalt i Vesteraalens Fogderie og paa alle de Steder, hvor ingen almindelige Fiske=Klakker ere, og udi Nordhavet, som omgiver Vesteraalen, maae Torskegarns Brug tillades; og da den Fisk allene fanges med Garn, som stryger Landet forbi, saa maae 2) Torske=Garn udsættes i Begyndelsen af Febr. Maaned, og vedvare indtil Skrey=Fiskeriets Slutning. Dog skal med Torske=Garns Fiskerie iagttages det samme, som forhen er meldet, om Opsynsmænd, hvilke bør ved et imellem dem aftalt Tegn tilkiendegive den fisken de Almue, hvad Tiid de bør udreise om Morgenen og Aftenen, for at optage og udsætte deres Garn, alt under de forhen i lige Henseende fastsatte Straffe.