JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Nyheder fra Udlandet. Grækenland seer en ny skjæbnesvanger Tid imode. De samme Partihøvdinger, som bevirkede Revolutionen den 3die Septbr. 1843, arbeide nu paa, at tilintetgjøre deres eget Værk og gjenoprette det absolute Kongedomme. Paa hele Armeen - hedder det – kan man gjøre Regning dertil, og naar blot Kongen vil, da er den græske Constitution ligesaa hurtigt igjen omstyrtet, som den blev oprettet; men Kong Otto vil blive sin Eed tro. Jmidlertid bliver hans Stilling dog med hver Dag vanskeligere. Tropperne i Athen holdtes under Vaaben baade Nat og Dag; Kanonerne vare ladte med Kartætscher, Hestene stode sadlede, kort: Alt var der beredt paa det Værste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Til flere Steder i Tydskland er indtruffet den glædelige Efterretning, at Keiseren af Rusland endelig har givet efter for de mange Bønner som vare indstrømmede til ham fra alle Kanter, angaaende Tilbagekaldelsen af den haarde Ukas om de russiske Grændsejøders Exil til Landets Jndre, og tilføiet den følgende 6 Formildelses Paragrapher: 1) Medde større Eiendommes Salg er der tilstaaet Jøderne endnu en Frist af 2 Aar; 2) med de mindre endnu eet Aar; 3) hvor de nedsætte sig er der bevilget dem 5 Aars Fritagelse for Told og Skatter; 4) Eiere af Fabriker og Manufacturer kunne for det Første vedblive, indtil Keiserens nærmere Bestemmelse; 5) de, som nedsætte sig i Flækker og Byer, skulle udvises et vist Qvantum Krontømmer til Bopæles Opbygning; 6) de, som bygge Steenhuse, skulle erholde flere andre Begunstigelser, saasom visse Stykker Jord &c. Rothschilderne skulle især have bidraget til disse Formildelser. Man vil vide, at den sande Aarsag til Jødernes Bortviisning fra Grændselandene skal være den, at Regjeringen har isinde at anlægge Militair colonier paa Grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Skibet "Diana var fra London udsendt paa Hvalfiskefangst. Besætningen bestod af Capt. May, 2 Styrmænd, 18 Matroser og 3 Skibsdienge. Fangsten var heldig og Skibet vendte hjem med fuld Ladning. Allerede befandt det sig paa Høiden af St. Helene, da den første Styrmand, som havde Vagt paa Dækket, hørte et Skud falde i Capitainens Kahyt. Han gjorde strax Allarm og begav sig med flere Matroser ind i Kahytten, hvor han fandt Capt. liggende i sit Blod. Pistolen, hvormed han var dræbt, laa endnu ryggende 6 a 7 Fod fra ham. Man kunde ikke afgjøre, om han havde dræbt sig selv eller var myrdet; dog tydede adskillige Omstændigheder paa det Sidste. Begge Styrmændene besluttede, foreløbigt at lade Sagen hvile; men paa St. Helen anmeldte de det Forefaldne for Consulen. Denne indledte strax en Undersøgelse, efter hvis Slutning han indsendte Beretning til det engelske Admiralitet, og tillod Skibet at fortsætte sin Reise til England. Det være nu, at Matroserne følte sig skyldige og frygtede for, at Sandheden skulde komme for Lyset, og at man da efter Søbrug vilde hænge dem op i Ræerne (hvilken Mistanke muligt blev bestyrket derved, at endeel Soldater kom ombord og gjorde Reisen med til England, under Foregivende, at de skulde sendes tilbage, til Europa), nok er det, at man, neppe 3 Timer efter at man var seilet fra St. Helen, bemærkede en tyk Røg, som slog op fra Skibets Forstavn. Strax derpaa fulgte en Explosion, og Fartøiet fløi splintret i Luften. Størstedelen af de ombordværende Mennesker bleve dræbte eller druknede; Andre bleve med sønderbrudte Lemmer optagne af dem, der ilede til Hjælp, medens Skibet kom saa stærkt i Brand, at dets Vrag kun med Møie lod sig slukke. Rettens Undersøgelse om denne Begivenhed varede i 5 Dage, og det viste sig nu paa det Bestemteste, at Capt. May var bleven skudt ifølge et Complot imellem Matroserne, og at Forbryderne, af Frygt for at Gierningen skulde opdages, havde sprængt sig selv og de Andre i Luften. Paa Bunden af Vraget fandt man Spor til, at der var strøet Krudt hele Veien indtil det Kammer, hvori flere hundrede Pund Krudt opbevaredes i Kobberdaaser; Døren til dette Kammer var sprængt med Magt, og et Kobberfad gjennemboret. Om der blandt de i Hospitalet værende haardtsaarede Matroser findes Nogen, der har taget Deel i Udaaden, siges ikke; men det er dog temmelig vist, at de fleste af Matroserne havde kjendt de trufne Foranstaltninger og været behjælpelige ved deres Udførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Pensylvania Inquirer af 15de Januar indeholder en sørgelig Beretning om Strandingen af Dampskibet Shepherdess, der kostede mange Mennesker Livet. Denne Beretning lyder saaledes: "Den 4de de stødte Shepherdess, fra Cincinati bestemt til denne Havn, omtrent Kl. 11 om Aftenen, da den var noget mindre end 3 Mile fra Staden, paa en fremstaaende Klippe. Stødet var meget heftigt og maa have knækket flere Planker. Da dette skeete, vare de fleste Passagerer i Hovedcahytten gaaede til Køis. Damerne vare fordetmeste i Nathabit. Efter hvad vi have erfaret af Mandskabet og Passagerer, var der omtrent 60 til 70 Passagerer af forskjellig Alder paa Dækket. Fire eller fem sadde ved Kaminen i Herrecahytten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
J een til to Minuter steg Vandet til Mellemdækket hvor de fleste Passagerer i denne Deel af Skibet laae i Søvn. En af Lodserne gik ned i Rummet; men han var neppe kommen nogle Trin ned, førend Vandet drev ham op igien. Capitainen, som havde Vagt, løb til Damernes Cahyt og forsikkrede dem, at der ingen Fare var, hvorpaa han skyndte sig tilbage til Fordækket, og dette er den sidste tilfredsstillende Efterretning, vi kunde faae om ham. Omtrent til samme Tid hørtes Skrig nedenfra, og nogle Damer, som løb agterud, sagde, at de saae et Antal Personer i Vandet. Vist er det, at Vandet strømmede ind med frygtelig Hurtighed og i omtrent tre Minuter havde det naaet Cahytsloftet. En Deel af dem, der vare paa Dækket, frelstes ved at gjøre Jollen los og roe til Kysten med en Kost. Vandet steg saa hurtigt, at det snart blev nødvendigt for Alle at søge Sikkerhed paa Skandsen, da Boven allerede stod under Vand. Efter hvad vi have kunne erfare, troe vi at alle Personerne i Cahytten naaede Skandsen. Efter at Skibet havde stødt mod Klippen, drev det ned ad Strømmen og stødte, et Par hundrede Alen nedenfor, paa en anden Klippe, der stod langt frem af Vandet. Derved kom Skibet til at kantre til Bagbordsiden. Da det drev fra Klippen slingrede det mod Styrbordsiden, og ved hvert Slag bleve der nogle Personer skyllede overbord. Nogle naaede Kysten; men Mange druknede. Et Stykke nedenfor stødte Skroget paa et Skjær, hvilket nær havde reist det paa ret Kjøl igien. Her skiltes Skroget og Cahytten ad. Skroget sank og kom til at staae paa en Revle ovenfor Carondelet, og Cahytten drev til Enden af Revlen, nedenfor denne By, hvor den kom paa Grund og blev staaende. Skibet Henry Bry laa ved Taarnet ovenfor Carondelet, da Cahytten drev forbi. Passagerernes Skrig vækkede Capitainen, og han og hans Folk ydede væsentlig Tjeneste ved at redde Passagererne i deres Jolle. Der blev os fortalt, at Capitainen paa Henry Bry arbeidede til han var aldeles bedækket af Jis. Omtrent Kl. 3 kom Jslænderen, en af vore Færgebaade, til Hjælp og landsatte alle dem, der vare tilbage paa Vraget. Dette er Tildragelsen i Almindelighed; vi ville nu berette Enkelthederne: En ung Mand, Robert Bullock, fra Maysville i Kentucky, var oppe dengang Skibet stødte. Han syntes at have opgivet alle Hensyn til sig selv og rettede alle sine Bestræbelser paa Fruentimmernes og Børnenes Frelse. Da alle Mandfolk havde forladt Cahytten, gik han fra Lukaf til Lukaf, hvor han hørte et Barn skrige, og rækkede det op paa Skandsedækket. Paa denne Maade reddede han flere Fruentimmer og Børn. Hans sidste Anstrængelse var, at række den fede Pige, fra Ohio, der veiede 240 Pd., op, og ved Hjælp af een eller to Andre lykkedes det ham. Nogen Tid efter han var kommen paa Dækket, fik Skibet en Slingring, og Bulleck gik i Vandet og svømmede til Jllinois=Kysten. Hans Kjole havde han givet til en Dame paa Vraget."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
J det Neder-Østerrigske har man ikke i 20 Aar havt en saadan Mængde Snee som iaar, de fleste Landsbyer ere saaledes indsneede, at man hverken seer eller hører Noget til dem. Dertil komme mange Ulykker af nedstyrtende Sneelaviner. Saaledes styrtede nylig fra Ahornsbjerget en skrækkelig Lavine ned i Dalen Hirschbach, paa Veien til Mariazell, og tog i sit frygtelige Løb Alting med sig: Træstammer, Stene af mange Centners Vægt &c., og alt dette rullede ned paa Husene i Dalen, af hvilke flere begroves under Snee- og Steenmasserne. Og da Jngen kan komme til at hjælpe, saa ere mange af de Ulykkelige, som faae denne skrækkelige Skjæbne, uden Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
J Königsberg opkom den 17de Februar om Natten en stærk Jldebrand i et lille tre Etages Huus, som beboedes af 8 Familier. Jlden var udbrudt i Stueetagen og Trappen i fuld Brand. Beboerne af de øverste Etager maatte altsaa redde sig ved at springe ud fra Vinduerne. Alle, som vovede dette, slap vel derfra, saanærsom en Skomager, der satte Livet til derved. Og af de Øvrige opbrændte sex Personer; endeel bleve trukne op igjennem Taget og reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
En vigtig Sag vil om kort Tid blive forelagt Forbundsdagen i Frankfurt, nemlig Jødernes Omskjærelse, om den er absolut nødvendig eller ikke. Senatet mener nei, men de gamle Jsraliter, med Rabbineren Trier i Spidsen, ansee denne Erklæring for en Religionskrænkelse, og som, hvis den finder Medhold ved Forbundsdagen, vil give Anledning til ubehagelige Partispaltninger, idet mindste for saavidt som Staden Frankfurt angaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Fra St. Petersborg meldes allerede om et nyt Formælingsproject, nemlig mellem Storfyrstinde Olga og en Prinds af det østerrigske Keiserhuus. Grev Orlow var i denne Anledning sendt til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Staden Halle var den 12te Februar sat i stor Bevægelse. Af aldeles ubekiendte og uudgrundelige Aarsager var der om Morgenen tidlig skeet Huusundersøgelse hos endeel Studerende, idet Politiet i flere Afdelinger var trængt ind til dem, imedens de endnu laae i deres Senge, og havde frataget dem deres Papirer, samt arresteret Nogle af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
J Stockholms Aftenblad, hedder det, at Kongens Kræfter aftage saaledes, at han ikke længere selv kan vende sig i Sengen. Derhos klager han over heftige Smerter i Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Fra Hitteren (i Norge) meldes under 23de Januar: "Siden 15de Decbr., da vi hjemsøgtes af en frygtelig orkanagtig Storm, have vi uafladeligt havt Storm og Uveir, hvorved mange Baade ere forliste. Alene af Hitterens Præstegiæld savnes 37 Mennesker, blandt hvilke Postføreren fra Jndhitteren. Mangfoldige Sohuse og Stabure ere nedblæste, og mange Familier bragte i den yderste Armod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de Februar. Det har i denne Tid været omtalt som sikkert, at det 6te Dragonregiment i Odense og det 5te Jægercorps i Kiel skulde være beordrede til Sjælland, for til Efteraaret at deeltage i den Troppesamling, som da formenes at ville finde Sted. Vi have al Grund til at troe, at der i saa Henseende endnu ikke er taget nogen afgjørende Bestemmelse; men hvis Troppesamlingen finder Sted, er det jo vistnok meget sandsynligt, at dertil vil blive beordret Tropper, navnlig Cavalleri, fra Provindserne, da hele Styrken af Cavalleri paa Sjælland kun udgjør 7 Eskadroner. (O. Ths. Av.)– Man har meget travlt med de Festligheder, hvormed de høie fyrstelige Personer, som ventes til Efteraaret, skulle regaleres. Vi skulle ikke indlade os paa at meddele de mangehaande Rygter, der i denne Anledning ere komne os for Øre, navnlig om de Summer, der ere bestemte til at anvendes paa disse Forlystelser, og hvorom de fleste Angivelser ere saa fabelagtige, at man strax kan tage og føle paa, at de ere fabrikerede i den store Rygtesmedie. Det er ellers mærkværdigt, at man som Hjemmel for slige Rygter kan anføre, hvad der er passeret i Statsraadet; thi hvad der foregaaer, skulde man dog antage, forblev inden de fire Vægge. At der vil blive en Troppesamling til Efteraaret, turde være temmelig vist; men dertil turde de fremmede Fyrsters Nærværelse kun give den tilfældige Anledning, da rimeligviis en saadan Samling dog vilde have fundet Sted i Aar eller til næste Aar. Det er nemlig i den nye Organisationsplan for Armeen bestemt, at slige større Troppesamlinger af og til skulle finde Sted, og de ere ogsaa uundgaaeligt nødvendige til Troppernes Øvel(Dv.)- Vi anmeldte for kort Tid siden, at Hotel du Nord var solgt for en meget betydelig Sum(130,000 ; imidlertid lader det nu til, at den nuværende Eier af Hotellet har været Gjenstanden, for en Mystification, der noget nær ligner et Bedrageri. For omtrent tre Maaneder siden indlogerede sig nemlig en Mecklenborger, der før havde været Marqueur i Hotel d'Angleterre, i førstnævnte Hotel. Han fortalte, at han havde erholdt en betydelig Arv, har ogsaa endeel contante Penge til Skue hos sig, og begyndte at indlede Underhandlinger om Hotellets Salg. Efterat Jnventariet var opgjort, bleve Eieren og Mecklenborgeren enige om ovenomtalte Kjøbesum, hvoraf 6000 , foruden Papirernes Beløb 1000 8, skulde betales strax. Contracten var allerede skreven, og Alt klappet og klart, men da Papirerne skulde kjøbes, var Mecklenborgeren forsvunden, efterladende sig hist og her en Deel Klatgjæld, foruden at være skyldig til Eieren for tre Maaneders Ophold i Hotellet. ( Ved allerhøieste Resolution af 18de de er det for Madame Jenny Rehne under 29de April 1843 udfærdigede Patent til i 5 Aar at være eneberettiget til i Danmark at forfærdige Sømandshatte af sammenfiltet Blaar og Bomuld, casseret. (C. T.)J det stærke Snee- og Frostveir i Tirsdags er en 9 Aars Treng fra Landsgrav frossen ihiel(Sl. Av.) paa Veien fra Skolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Odense, den 24de Februar. Forleden kom i Bred, Odense Herred, en af de omvankende tydske Musikanter ind i et Huus, hvor han satte sin syge Kone af, bedende om at hun maatte sidde der indtil han kunde faae en Vogn. Man satte Konen i en Stol, og neppe var Døren lukket i efter Manden, før Konen var død. Landstrygeren saaes naturligviis ikke mere, og Konens Liig maatte begraves paa Fattig(Hp. Av.) væsenets Regning. Det Müllerske Skuespillerselskab giver sin sidste Forestilling her paa Onsdag i næste Uge, og afreiser derpaa til Svendborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Flensborg, den 20de Februar. Stadens Jndvaanere ere i disse Dage stærkt beskjæftigede med at underskrive en Erklæring om, at Oprettelsen af en Filialbank og Vexelrettens Jndførelse er overeensstem(Jtzh. Av.) mende med deres Ønsker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Rendsborg, den 24de Februar. J Søndags indtraf Tiedemann hertil, for at raadslaae med Comiteen og Festlighederne den 5te Marts. Subskriptionen til den slesv. holst. Landesbank har den bedste Fremgang. De adelige Godseiere have i betydeligt Antal sluttet sig til Sagen. Det samme har ogsaa Hs. D. Prinds-Statholderen gjort paa sit (Tv.) Gods Noers Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Haderslev, den 24de Februar. Jfølge et Circulaire fra Bankinstitutet i Altona til Overembedsmændene i Hertugdommerne kan man vente, at Rigsbankrenterne ville ophøre den 1ste Octbr. 1845. (Dv.) Aalborg, den 26de Februar. Under Stormen og Sneefoget den 20de de er paa Landeveien imellem her og Hobro funden en ihielfrossen Mandsperson, som man ikke kjender, men som, efter Klædedragten at dømme, formenes at være fra Randers(A. Av.) Egnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Violinisten Hr. Albert Petersen assisteres ved sin Concert imorgen Aften af dHrr. A. Nathan, S. Davidsen og Gehl. Blandt de annoncerede No er en "Trio for Pianoforte, Violin og Violoncel componeret af Prinds Ferdinand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Viborg, den 26de Februar. Rygtet har fortalt her, at i en af de sidste Dage i forrige Uge skulle fem Børn paa Landet være frosne ihiel paa Veien fra Skolen til deres Hjem. (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Ved Overretten er Arrestanten Jens Kjællingtand, der var tiltalt for at have stiaalet et Stykke Lærred, der laa paa Bleg, og ved Herreds thinget var dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid, kjendt for Actors videre Tiltale i denne Sag (S. Bl.) fri at være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Befordringer og Afgang. Charact. Reservechirurg D. Brydegaard allern. udnævnt til Underlæge ved 1ste Artilleriregiment. Vagtmester af f. Livrgm. Cuirasserer, H. Høyer, til Underbetjent ved Hillerød Consumtionssted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Fallitter, Kjøbmændene Demant og P. Petersen, Begge i Odense, have den 22de og 23de de opgivet deres Boer til Skifterettens Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Skibs-Efterretninger. Den 22de de indstrandede paa Als Rev Sluppen Pilen", Skipper H. J. Jensen, af Aarhuus, bestemt til Norge med en Ladning Rug og Fedevarer. Dersom Frost og stille Veir vedbliver, vil (Aalb. Av.) Lasten blive bjerget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Torvepriser. J Aalborg den 24de Februar: Rug 2 Mk. 12 s., Kartofler 12 s. Skpn. Oxekjød 5 a 6 s. Kalvekjød 8 a 10 s. Færsk Flæsk 10 s.; saltet do. 12 s.; Smør 16 s. Pd. Æg 20 s. Snesen. – J Horsens den 22de Februar: Rug 23 a 24 Mk. Tdn. Oxekjød 7 a 8 Mk.; Flæsk 11 a 12 Mk. Lpd. Smør 19 a 20 s. Pd. Æg 22 a 24 s. Snesen. – J Randers den 24de Febr.: Rug 21 Mk., Byg 16 a 17 Mk., Havre 11 a 12 Mk. Tdn. J Aarhuus den 24de Februar: Oxekjød 7 a 8 s., Kalvekjød 8 a 12 s., færsk Flæsk 13 a 14 s., Smør 22 a 24 s. Pd. Æg 28 s. a 2 Mk. Snesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Ved Tallotteriets 1436 Trækning i Altona udkom: Nr. 5. 81. 90. 20. 34.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Aarhuus. Ved den pludselige Forandring af Veiret og den indtraadte stærke Frost med Storm og Sneefog, især Tirsdagen den 20de dennes, ere over hundrede Faar druknede i Morssøe ved Emborg By i Nye Sogn, at hvilke Størstedelen tilhørte to Gaardmænd, og Resten fire Huusmænd, Alle i bemeldte Emborg By.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Prædikanter paa 2den Søndag i Fasten. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domk.:Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Ved Avisens Slutning manglede to kjøbenhavnske Brevposter og en Pakkepost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Bekjendtgjørelser. Haardt ramte mig ofte Skjæbnens Slag, men aldrig haardere end nu, da det blev min sørgelige Pligt, for fraværende Familie og Venner at bekjendtgjøre: at det har behaget den alvise Gud idag ved Døden at bortkalde min inderligt elskede Kone, Louise, født Hulbech, efter 8 Ugers Sygeleie af en ondartet Nervefeber, i hendes Alders 29de Aar, og efter 3 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab. Fire Børn, af hvilke den Hedengangne selv var Moder til en 4 Maaneder gammel Søn, ville tungt føle Savnet af hendes altfor tidlige Bortgang. Fred med Dit Støv, Du Forklarede. – Og Du, himmelske Fader, som lod det saaledes være Din Villie, ogsaa at bortkalde hende fra mig til de Saliges Boliger, Du sende til os og til hendes kjærlige Forældre Din himmelske Trøst! Aarhuus, den 29de Febr. 1844. A. Th. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
J Løverdags Eftermiddag Kl. 6 behagede det Forsynet at bortkalde, efter 4 Dages Sygeleie, vor inderlig elskede Fader og Svigerfader, Kjøbmand Chresten From, i hans Alders 84 Aar. Ligesom hans Vandel stedse var rolig og stille her i Livet, saaledes indgik han til Herren med et Gud hengivent Sind, hvor han nu forenes med en kjær Ægtefælle og tvende forudgangne Sønner og een Datter. Den Bortgangnes Minde vil stedse bevares i kjærlig og taknemmelig Erindring hos hans Efterladte. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Horsens, den 26de Februar 1844. Karen Nitsche, Ane Elisabeth Blumer, født From. født From. M. G. Ritsche. 5. A. Blumer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
At min omme, retskafne Mand, Landsoverretsprocurator Janus Michael Bastrup, den 24de dennes endte sit daadrige Liv, i sin Alders 62 1/2 Aar, efter et Aars smerte. fuld Sygdom, det bekjendtgjøres herved for Slægt og Venner. J 34 1/2 Aar var han min trofaste Ledsager paa vort Livs ofte tornefulde Bane. Tre Sønner modtage ham i Evigheden, og en Søn og 6 Døttre begræde med mig Tabet af den kjærligste og ømmeste Mand og Fader. Viborg, den 26de Februar 1844. N. C. Bastrup, fød Clausen. At vor elskede Søn, Hans Marius Secher Dreyer, 2 Aar gammel, den 20de Februar fulgte sin forudgangne Moder til Forklarelsens Hjem, bekjendtgjøres herved for deeltagende Slægtninge og Venner. Tørring Præstegaard, den 21de Februar 1843. A. J. E. Dreyer, C. C. Dreyer. fød Faaborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Søndagen den 25de Februar døde min kjære Kon Bertha Emilie Cohen, født Hahn, 24 Aar gammel, efter at være, den 18de f. M., forløst med en Datter. Jkkun i 4 Aar varede vort Samliv. Hun var den kjærligste Hustru, den ommeste Moder. Hendes tre Børn fatte endnu ikke deres uerstattelige Tab; paa mig hviler det derfor desto tungere; thi Synet af Børnenes Sorgløshed forøger kun min Smerte. Aakiær, den 27de Februar 1844. J. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
De, hvilke i 1842, som Deeltagere i det holbergske Samfund, have indbetalt Bidrag til Undertegnede, anmodes herved om at ville hos mig afhente det udkomne 1ste Bind af Holbergs Skrifter. Den for Bidraget erholdte Qvittering bliver ved denne Leilighed at tilbagelevere. Aarhuus, den 28de Februar 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
At Kjøbmand P. Sabroe heri Byen nu, efter truffen Overeenskomst, har erholdt sit Opbudsboe extraderet til fri Raadighed; dette bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 1ste Marts 1844. Nielsen. Chr. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Fattigvæsenet. Fra førstkommende Løverdag og indtil videre vil fra Fattiganstalten kunne erholdes af trængende Personer varm Middagsmad mod Betaling af 2 pr. Portion, naar man Dagen forud, inden Kl. 3 Eftermiddag, henvender sig til Opsynsmanden. Aarhuus Fattigvæsenscommission, d. 29de Febr. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Mandagen den 4de Marts om Eftm. Kl. 3 afholdes: paa Byens Raadstue en Generalforsamling af Sommer selskabet i Riis-Skov, ved hvilken Leilighed Regnskabet vil blive fremlagt og Bestemmelse vil blive taget med Hensyn til de tiloversværende Penge, og indbydes herved de ærede Medlemmer til at give Møde. De der endnu restere med Contingent eller endnu er Selskabet Penge skyldig ville forinden behage at indbetale saadant til Apotheker Reddelien, ligesom Enhver der formener endnu at have noget tilgode hos Selskabet förend Generalforsamlingen. afholdes, anmodes om at indkomme med deres Fordringer. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Auction. Mandagen den 18de Marts førstkommende, Kl. 11 Formiddag, afholdes efter Reqvisition fra Vedkommende Auction i Elbek Præstegaard, over 25 Fag af dens gamle Stuehuus og 10 Fag af dens Fløihuus, som sælges enten parcelviis eller under Eet til Nedbrydelse. Conditionerne ville 8te Dage forinden Auctionen være til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 26de Februar 1844. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Ifølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter Skolelærer og Kirkesanger Schmidts Enke, Karen Johanne født Sommer, bliver Stervboets Huus i Underup By, bestaaende af 5 Fag med Fortoug og Haugeplads, samt tilliggende Tofte af omtrent 1/2 Skp. Hartkorn, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 12te Marts, Tirsdagen den 19de Marts, og Tirsdagen den 26de Marts førstkommende, hver Gang Klokken 10 Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den sidste i Huset. Naar dette er bortsolgt, bliver samme Dag afholdt Auction over Stervboets Jnd- og Udboe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 18de Februar 1844. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Placat. Onsdagen den 13de Marts, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sall Skole, Houlberg Herred, efter Begjæring, af Forstanderskabet for Haurum og Sall Sogne, afholdt Auction over 8 Fag Huus, der hidtil have været afbenyttede til Skolestue og Vaaningsværelser, og bestaae af Egebindingsværk med tilhørende Vinduer og Døre. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn i Niær Præstegaard. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 19de Februar 1844. S. H. Holm.