Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-24
Mariboe 1811. Trykt hos Udgiveren. De Candidater, som i Aar dimitteres til Høiskolen ere: 1) K. P. Hagenstrøm, en Søn af Organist Hagenstrøm i Nykjøbing; 2) C. C. Jantzen, en Søn, af Postmester Jantzen sammesteds; 3) N. B. Søetoft, en Søn af afgangne Bager Søetoft i Assens; 4) H. W. Nyholm, en Søn af Pastor Nyholm i Nyborg. Disciplenes Antal til denne Exammen bestaaer af 52. Til ny Optagelse er anmeldt 8. Disciplenes Personale bliver i det ny Skoleaar 66. - En Malkepige paa Engestofte, der i lang Tid havde været en Veninde af Røgteren Johannes Sock, der forgiæves prøvede paa at qvæle sin Kone, er nu ogsaa i den Anledning bleven sat i Forvaring indtil videre i Saxkjøbing - Paa en endnu ikke bortfæstet Gaards Marker i Maglemer stod endnu den 13 September Rug, Byg og Ærter paa Marken. Hveden var nyligen opbunden. - September Maaned er og vedbliver at være blid og skjøn; men Regnen, som vi saameget trænger til, udebliver. Paa sine Steder hersker en stor Vandmangel. Qvæget maa drives 1/2 Miil til Vands, ja undertiden hentes langt borte fra til Huusholdningsbrug. Cometen, der straaler paa den nordlige Himmel, tilbyder om Aftenen et ret majestætisk Syn. Overtroen, der ved slige Leiligheder pleier at drive sit Spil, har allerede indfundet sig. Den Uvidende og Ukyndige seer ikke i den en Vandringsstierne (Planet); men et Forvarsels Tegn paa gruelige Plager, hvormed Jorden skal hjemsøges. For om mueligt at give Overtroen, der i denne Tid viser sig saa virksom, et lidet Stød, være det Udgiveren tilladt at nedskrive følgende: Cometer ere Verden legemer, der adskille sig fra alle andre Vandrings stjerner ved en dem særegen Bevægelse, der skeer fra Tid til anden paa Himmelen, hvorved de omgives sædvanligen af et svagt adspredt Lys. Disse Himmellegemer bevæge sig ikke i firkelrunde, men i lange smalle elliptiske Kredse. Almindeligen ere de indhyllede udi en Taage og prydede med et langt gjennemsigtigt Skjæg. Denne skinnende Halle er overmaade lang, saa at den ofte strækket sig henud over hele Stjernebilleder i Verdenbygningen. Dens Lystribe er stedse vendt fra Solen. Jo mere den fjerner sig fra Solen jo mere bredet den sig ud. Naar dens Hale er vendt imod Jorden eller vender sig bort derfra, da sees Halen i Forkortning. Man mener, at 4000 indeholdes i vor Solsystem. Man veed med Vished, at de ere bestandige Vandringsstjerner, der have deres Lys fra Solen. Man kan beregne deres Løb, forudsige deres Vei og bestemme deres Gienkomst. Den som lod sig see 1759 behøvede 75 til 76 Aar for at fuldende sit Omløb og dens Gjenkomst er iagttaget 7 Gange. Den største Comet, som nogensinde er bleven seet, og viste sig 1680, fuldender sit Omløb i 575 Aar og kommer ikke igjen førend i Aaret 2225. Tvende andre Cometers Omløbstid har man troer at kjende meget nøie Disse vare, den som lod sig see 1632, og den som kom frem 1661; til hvis Omløb udkræves en Tid af 129 Aar. Den Comet, som i Aaret 1264 og 1566 blev iagttaget, fuldender sin Løbebane, udi en Tid af 292 Aar, og vil igien lade sig si 1848. - Cometernes uventede Fremkomst og de res usædvanlige Skikkelse, har givet Anledning til Overtroe hos Uvidende, saa at de anseer dem for Ulykkes=Propheter, som den fortørnede Gud havde sat paa Himmelen som Strafferiis. Ere de mørke Verdenlegemer, der adskille sig fra Vandringsskjernerne blot derved, at de bevæge sig udi lange og smalle Ellipser, saa kan det ligesaalidet siges om dem at de bebude nogen Ulykke, som om nogen anden Planet, der med dem høre til Verdens umaalelige Bygning. (Mariboe Av.)