JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Den af Overkriminalretten for Norge under 16 August d. A. afsagte Dom, hvorved Delinqventen Peter Westerstrøm, Svensk af Fødsel, for begaaet Mord paa Johannes Jensen med 3 andre Personer, er tilfunden at miste sin Hals, og hans Hoved at sættes paa en Stage, har det ved Resolution af 21 f. M. behaget Hs. Majestæt at stadfæste, og at befale, at Samme efter dens Jndhold skal exeqveres Delinqventen, som er 30 Aar gammel, og i 3 Aar har opholdt sig i Norge, hvor han deels som Svend, deels for egen Regning har ernæret sig af Skræder=Haandværk, har forklaret, at, da hans Kjæreste, med hvem han i et Aars Tid havde været forlovet, slog op med ham, blev han som rasende, og tænkte at hævne sig saaledes at han vilde skyde først hende, og siden sig selv ihiel; i hvilken Hensigt han med 2de ladt Pistoler gik hen til det Sted, hvor han meente, at hun var at finde, men, da han ikke traf hende, blev hans Forsæt ikke udført. Efter den Tid var Delinqventen engang hos den af ham siden myrdede Jensen, hvilken sidste sagde, at det var vel, at Pigen Malene, med hvem Westerstrøm nemlig havde været forlovet, ikke tog ham; thi naar han havde faaet hendes Penge, saa havde han forladt hende: over hvilke Udtryk Paagieldende blev saa harmfuld paa Jensen, at han, fra det Øieblik af, bestemte sig til at dræbe ham, Da hans, flere Gange gjentagne Forsæt at faae Jensen med sig paa Jagt, for ved denne Leilighed at ihielskydeham, mislykkedes kom han Nytaars Aften til Jensen, og fik Tilladelse til at blive det Natten over, under Foregivende at villegaae til Kirke næste Morgen. Da Alle vare i Seng og han omsider mærkede Mandensov, reiste Umennesket sig og dræbte med en medhavende Øxe først Jensen, saa Pigen, Tjenestekarlen og Drengen, hvilket Alt skeete uden andet Lys, end det Maanen gav. Aarsagen, hvorfor han, foruden Jensen, ogsaa myrdede de øvrige 3, var, for ikke ved disse at blive opdaget. Derefter tændte Delinqventen Lys og opbrækkede et Pengeskriin, hvoraf han tog 15 Rd. i Bankosedler og 5 Rd. i smaaepenge samt nogle større Sølvpenge. J Skjænken tog han nogle Sølv skeer med mere, samt desuden nogle i Stuen værende Gang. klæder og 2 sølvbeslagne Meerskums Tobakspiber. J øvrigt har han tilstaaet, at da han ikke kunde soutenere sig som et skikkeligt Menneske, men maatte nødvendigen blive en Forbryder, vilde han blive det i saadan Grad, at hans Navn skulde blive bekjendt; men ikke destomindre har han dog søgt at skjule sin Misgierning, da han ikke kunde opdages, førend paa 6te Uge efter at Mordet var udøvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
J Anledning af, at man nylig i Antverpen havde tillavet en stor Montgolfier, for dermed at forsøge at sætte den Engelske Flaade i de Zeelandske Vande i Brand, opfordres i Politievennen vor Danske Luftseiler, Hr. Colding, til at gjøre Forsøg paa at indrette Luftbrandere, og derved berede en Hævn over vor dødelige Fjende, som denne saavel har fortjent. Den muelige Jndvending, at det var at vorde en anden Con greve, besvares med: at ethvert Vaaben er tilladeligt i Krig, og det er det Veste, hvormed man kan gjøre sin Fjende størst Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Ligesom Huseland skrev en Bog om Konsten at forlænge Livet, mener Kbhvns. Skilderie at man burde være betænkt paa en Konst at forkorte Livet nu til Dags, hvor man vilde blive til en reen Prakker, om man skulde opnaae et langt Liv. Det kan imidlertid trøste, at de af Forfatteren angivne theoretiske og praktiske Midler, saasom svækkede Forældre, Conditorboder, Restaurationer, tynde Klædedragter, Spille- og Ædegilder m. m. ere saa temmelig i Moden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Under 3 Octbr. er igjennem det Kongelige Schlesvig=Holsteenske Kancellie i Kjøbenhavn udfærdiget et Patent, indeholdende Bestemmelser ved Udskrivningen til Landmilitair=Tjenesten, for Hertugdommene Slesvig og Holsteen. om Kludehandelens Opkomst i Jylland haves nu følgende Beretning: Fortrum Tid siden har afgangne Etatsraad Lichtenberg i Horsens, den Tid Eier af Engelsholm, bygget en Papirs=Mølle. Denne var hans Lyst at see i Fuldkommenhed. Da hans Arvinger solgte bemeldte Engelsholm, antog hans Enkefrue sig Papirsmøllen, da det havde været hendes afdøde Mands Ynglingsplan. Efter flere Aars Forsøg, deels for egen Regning, deels som til Forpagtning, hvorved hun altid satte Penge til, og Fabrikken var sin Undergang nær, overlod hun bemeldte Engelsholms Papirsmølle først i Forpagtning paa 6 Aar, og siden til Eiendom til Hr. Papirs=Fabriqueur H. R. Schmidt, hvilken, som Eier, besad den i 24 Aar, begyndte med sin egen Haand, og lidet gjorde Værket til Rette, uden offentlig Understøttelse fordoblede Manufacturen, og leverede saavel Tryk som Skriv papiret til de fleste Bogtrykkerier i Jylland, Fyen a., forbedrede sin Tilstand saaledes, at han efterlod Værket til sin eneste Søn, som i Forveien maatte i nogle Aar besee udenlands eller fremmede Værker, - som nu for et Aars Tilsiden har tiltraadt Fabriken, og leverer, som bekjendt got Skriv= og Trykpapir, endog i temmelige Qvantiteter. Dette var den første Grund til Kludehandelens Opkomst, at har modtog Klude hos Kjøbmændene i Betaling for Papir, hvorpaa han endnu gav Procenter til, og for nærværende Tid forskaffenbemeldte Fabrik en temmelig Deel Mennesker deres Næringsvei Mandagen den 16 Octbr. har den aarlige offentlige Exammeri Odense Cathedral=Skole taget sin Begyndelse. Det til samme af Skolens Rektor, Hr. L. Heiberg, udgivne Jndbydelsesskrivt indeholder en vakker Undersøgelse over det vigtige Emne: hvormeget Forældre eller de, som staae i Forældres Sted, kunne med Hensyn til vore offentlige Skoler bidrage til deres Børns eller Myndlingers Vel, og lette Læ terne i deres Arbeide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
-Under Departementet for de udenlandske
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Sager: Den 8de August er Lieut. C. W. Coopmans udnævnt til Legations=Secretair ved det Kongelige Gesandtskab i Holland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Vacancer. Under det danske Kancellie: Det residerende Kapellanie til vor Frelseres Kirke i Christiania 600 Rd., heraf svares 500 Rd. i aarlig Pension til den entledigede Kapellan; Bye= og Raadstueskriver-Embedet i Kallundborg; Sundbye og Hvorup Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Endnu et Middel til Vognsmørelse. (Jndsendt, Da Tjæren nu er saa dyr, og Slagtertiden nærmere sig kunde det fortjene Opmærksomhed, at Hjernen af Kreature, Qvæg, Heste o. s. v., som ellers bortkastes, er en meget god Vogn=Smørelse. Man kan blande den med Tjære, for at forekomme ond Lugt og Forraadnelse:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
(Den heistærede Jndsender af Forestaaende modtage herved Udgiverens forbindtligste Tak, med Forsikring, at den fra samme Haand belovede Meddelse af flere slige almeennyttige Anviisninger, ligesom af enhver oplyst Patriot, der paa denne Maade vil gavne det Offentlige med sine Erfaringer, stedse med Fornøielse optages i Avisen).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Avertissements. Af den saalænge efterspurgte: Taxt paa de Lægemidler, som Apothekerne i Danmark skulle falholde i Aaret 1809, er jeg nu bleven forsynet med et Antal, som sælges her paa Adressecomtoiret for 5 Mk. Expl. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Til behagelig Efterretning for mine Venner M. H. og Velyndere meldes herved, at jeg er fløttet til mine vigersøn, Kjøbmandursin, i Gaarden No. 258 paa Vestergade i Odense, hvor jeg vedbliver, som hidtil, at udsælge god gammel Øl=Ædike. Jndgangen til mine Værelser er paa høire Haand i Porten. Mads Høegh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-17
Hos Undertegnede er at bekomme et Par gode tykke RhinskQværnstene, 28 Tommer brede og 5 Tommer i Tykkelsen, som og gode Russiske Gibsteen og endeel støbt Jern, 2 Tommer, firkantet, til Rist under store indmurede Brændeviinskjedler, Alt til billigste Priis. Joh. Bang i Odense. Gode Gravenstener=Pisong- Perammer= Løg Æbler, Pupping, Ranetter, Krigske, med flere Sorter, ere at faae tilkjøbs. uden Odense Vesterport hos C. Ringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Freden. var i Følge de nyeste Efterretninger fra Vien den 8de d. M. der endnu ikke publiceret. Man ansaae endog Spørgsmaalet og Krig eller Fred for uafgjort, uagtet Fredsrygterne endnu vedvarede, og troede, at det Franske Militær vilde forblive i Østerrig indtil en almindelig Fred, hvortil Engelland skulde være indbuden. Vaabenstilstanden, hedte det, var imidlertid forlænget, og en Tid bestemt, inden hvilken den kunde opsiges. Keiser Napoleon opholdt sig endnu paa Schønbruun, og havde afsendt Hr. Marbeus, en Fransk Officeer, med Depescher til Dresden, hvor han den 12te d. M. indtraf. Ogsaa var en Koureer sendt til Rusland; for dennes Tibagekomst, kunde først en vis Artikel, hvorom der underhandledes, fuldkommen bestemmes, og følgelig indeværende Maaned let medgaae, for man torde haabe, at Freden definitiv blev sluttet, og bekjendtgjort. Saa lidet trøstende disse Efterretninger end kunne synes, lader det dog, uagtet intet egentligt Officielt derom haves, som og Fredens Afslutning i Følge andre paa temmelig paalidelige Beretninger ikke vel kan omtvivles. Det meest Officielle desangaaende leverer den overordentlige Amsterdammer Stats-Kourant af 12te d. M., hvori meldes at Hr. Borgemesteren fra Hs. Exellence Krigsministeren har modtager den officielle Meddelelse: at Freden den 3die d. M. var sluttet mellem Frankerig og Østerrig, hvilken vigtige Efterretning den 11te f. M. ved Kanonernes Affyring og Ringning med Klokkerne blev bekjendtgjort Borgerskabet. Ogsaa fra Dresden skrives, at en fra General Zeschwi; afsendt Koureer overbragte Hs. Majestæt Kongen, som just befandt sig i sin Loge paa Opergen, den glædelige Tidende om den den 5te sluttede Fred. Af Ovenanførte sees, at man hverken er enig i Henseende til denne saa almeeninteressante Tildragelse selv eller i at bestemme Tiden, da den skal være skeet. Følgende Rygter, vidne i det mindste om den inderlige Længsel, hvormed man allevegne seer Freden imøde. Denne, hedder det, er undertegnet af Grev Champagny og Fyrst Lichtenstein, og Fredsdokumentet afsendt til Dotis til Keiser Franz's Ratification.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Alt den 28de f. M., hedder det videre, erklærede Keiser Napoleon for flere af sine Marskaller, at Freden var vis; at de nu snart paa en kort Tid skulde vende tilbage til Frankerig, og derpaa gaae til Spanien. J München forfærdiges allerede Stelladserne til en stor Jllumination, som ved Keiserens forventede Ankomst skal have Sted, i Lystflottet Nympsenburgs Hauge, og Kongen har den 8de d. M. ved Koureer modtaget meget behagelige Efterretninger fra Schønbrunn &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Krigs-Efterretninger. J det Østerrigske saae det endnu den 4de d. M. meget krigersk ud. Skandse-Arbeidet ved Vien fortsattes uafbrudt, og der arbeidedes endog om Søndagen paa Fæstningens Pallisadering. Tropperne i Gallizien havde faaet Ordre, at rykke frem imod Brünn, og to Fransk Keiserlige Tolke i det Orientalske Sprog vare beordrede til Schønbrunn, hvilken sidste Omstændighed lader formode, at Krigsskuepladsen mueligen snart vil flytte til nye Egne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Ogsaa fra Tyrol lyde Efterretningerne meget krigerske. Jnsurgenterne have opbudt alt vaabendygtigt Mandskab fra 17 til 60 Aar uden nogen Undtagelse, og ved dette Mid deel stillet en 60,000 Mand i Marken, hvormed de have angrebet saavel deres sydlige, som nordlige Naboer. Den 24de f. M. viiste de sig med stor Overmagt for Lofers, klattrede over Bjerge, man hidtil havde anseet for utilgjengelige, og indtoge Passet. Nu rykkede de frem i det Salburgske, hvis Bjergbeboere de tvang til at giøre Opstand. For at lokke dem ned i Dalene holdt de Bayerske Tropper sig ganske rolige inde i Hovedstaden indtil den 3die d. M., da en stærk Hob Jnsurgenter nærmede sig, men bleve saaledes modtagne af Kavallerie og ridende Artillerie, at de dette, er, at gjøre et Jndgreb i dets Regjerings Uafhæn tabte 400 Døde og 60 Fanger, inden de kunde naae Bjer, gighed; thi Havene tilhøre alle Nationer i Fælledskab. gene. Da de udstillede Piketvagter bleve Bayrerne vaer, advarede de deres Kammerater ved at raabe til dem i deres Dialet: "Laffts, Buebn, laffts; die Barn komme mit chre Wogenbachsen, (Løb, Karle, løb, Bavrerne komme med deres Vognhøsser, d. c. Kanoner)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Paa Grændsen af Jtalien har Lykken heller ikke være Tyrolerne gunstig. Her trak General Caffarelli et Korpe paa 5000 Mand sammen, hvormed han beordrede GeneralPeyri at besætte Trient. Den 27de f. M. indtoges Roveredo uden Modstand, og den 28de erobredes Trienpaa en Maade med Storm, thi, da Jnsurgenterne herfra gjorde et hidsigt Udfald, bleve de med lige Hidsighed tilbagedrevne, og de Jtalienske Tropper trængte tilligemed Fjenden ind i Staden, hvor Kavalleriet nedsablede en stor Mængde paa Gaderne. Generalen har nu indtaget en Stilling, hvorved Trient dækkes, og paa Magistratens Forbøn eftergivet denne Stat den strænge Behandling, samme efter Krigsbrug kunde have fortjent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
J Holland vedvare Rustningerne endnu. De 12 frivillige Batailloner organiseres, men vise ikke megen krigersk Aand, saasom i en Tid af blot 3 Uger 154 Mand af disse Frivillige ere deserterede. Det er saa meget mindre sandsynligt, at Engellænderne paa denne Aarets Tid skulde foretage sig noget imod dette Land, som deres Garnison paa Walcheren skal lide særdeles meget af Sygdomme. J Hospita lerne ligge 8000 Mand, og i en eneste Uge bortreev Sygdommen 375 Mand og 5 Officerer. Fra 5 Septbr. til Maanedens Slutning skal allene i Vlietingen være gravede 513 Grave, hver til 4 Mand, og 19 Grave til Offcerer. Derimod synes Engellænderne itide at tænke paa egen Sikkerhed, og befæste ivrigen den Deel af Kent, som deres Flaader siges ikke at kunne beskytte. Forskandsningerne begynde ved Dover, hvor der indrettes Batterier, under Jorden (?), Kasematter og Kaserner for 10,000 Md. og mener man, at Dover i Fremtiden vil blive den beste Engelske Fæstning næst Maltha og Gibraltar. En Deel af den øvrige Kyst befæstes med bombefrie Taarne, som besættes med svært Skyts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
J Spanien kommanderer nu General Mendezebai Romanes Sted, og Grev Noronha anfører Armeen i Gallizien. General Wellington venter paa sin Konges Tilladelse til at imodtage den ham af Juntaen tilbudne Værdighed som Spaniens General=Kapitain Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
J den i Avisen Nr. 164 omtalte Skrivelse til den Nordamerikanske Gesandt siger den Franske Udenlandsminister: Frankerig indrømmer den Grundsætning: Frit Skib, frit Gods. Et Kjøbmandskib, som er forsynet med sin Regierings Papirer, er en svømmende Kolonie. Ved Visitationer og andre virkaarlige Handlinger at fornærme Fjendtlige Kjøbmandskibe, der tilhøre Private, maae respekteres. Jndividuer, som ikke stride, maae ikke gjøres til Krigsfanger. Privat Eiendom har Frankerived alle sine Erobringer respekteret. Magasiner og Boder ere ikke blevne fratagne deres Eiere; disse have stedse kunne disponere over deres Vare efter Gotbefindende. I dette Øieblik passere store Transporter med Bomuld igjennen de Franske Armeer. Havde Frankerig adopteret SøekrigenSædvaner, saa vare alle Fastlandets Vare opdyngede i Frankerig, og bleven en Kilde til umaalelig Rigdom for samme. Ustridig vilde Engellænderne gjort saadanne Prætensioner, havde de havt Overmagten paa Landet. Som i Barbariet Tider vilde man have solgt de Overvundne som Slaver, og deelt deres Eiendomme som Bytte. Vel indseer den Engelske Regjering det Uretfærdig i dens Søelove. Men hvad bekymrer den sig om, hvad der er Ret, Dens Fordring, ved en Proklamation at blokere Floder og Kyster, er ligesaa oprørende, som urimelig. Flagenes Souverginitet og Uafhængighed er alle Neutrales Eiendom. En Stat kan vel forandre Souverain, men Souverainitetens Rettigheder ere udelelige og uafhændelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Engelland og Frankerig have gjensidig erklæret hinanden i Blokadestand. Ved Kabindtsordre af 11 Novbr. 1807 har Engelland lagt en Oktroi paa de neutrale Skibe, og befalet dem først at løbe ind i Engelske Havne. Ved Dekreaf 17 Decbr. s. A. har Keiseren erklæret de Skibe, der underkaste sig denne Ydmygelse, for denationaliserede. Amerika lagde Embargo paa sine egne Skibe, og, omendskjønt Frankerigs Jnteresse led herved, gav dog Keiserer denne ædle Beslutning, hellere at afsige al Handel, end at erkjende Søe-Tyrannernes Herredømme, sit bifald. Embargoen er hævet. J dens Sted har man sat eide. lukkelses=System. Men Frankerigs Allieredes Havne kunne ikke nyde Fordeele, som nægtes de Franske Havne, For Alle maae Handelen til samme Tid aabnes eller spærres. "Tager Engelland sine Dekreter tilbage, saa giør Frankerig det samme, og Amerikas Handel faaer igjen sin fuld Frihed. Men de Amerikanske Stater maae selv ved deres Bestemthed fremkalde dette lykkelige Resultat. Kan ved en Nation, der vil forblive fri og souverain, lægge et Øiebliks Jnteresse paa Vægtskaalen imod sin Uafhængigheds sin Æres og Værdigheds store Jnteresse?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. Monitøren vedbliver at kommentere over de Engelske Blades Krigsrelationer. Mangel paa Levnets midler, siger den, er stedse slagne Generalers Undskyldning Hvorledes skulde Wellington med blot 26000 Mand ikke finde Underholdning i Spanien, En eneste Spansk Sta kunde have født ham i hele 2 Maaneder. Det var ikke Aarsagen men da han saae Hert. af Dalmatien (Soult) med 60000 Mand for sig, flygtede han, og det med Ret. Havde man blot amuseret ham ved Talavera, isteden for at angribe han skulde ikke een Mand af hans Korps nogensinde have seer Engelland. Beholder han endnu noget Kommanden, kunne vi smigre os med snart at erholde betydelige Fordeele ved denne Generals brillante Kombinationer. Flere af Keiserens Eqvipager og 120 Heste ere i Begyndelsen, af d. M. ankomne til Bayonne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Jndenlandsministeren, Grev Cretet, har for sin Helbreds Skyld nedlagt sit Embede. Keiseren har til Beviis paa sin Tilfredshed udnævnt ham til Statsminister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Engelland. Man troer ikke at Lord Grenville mod tager den ham tilbudne Ministerpost. Som Grund dertil anfører Lorden selv i et Brev til Ministeren, Hr. Percevalden faste Overbeviisning, hvori han staaer, at hans Nærværelse Hs. Majestæts Konseil under nærværende Krisis ikke kan være Staten til nogen væsentlig Nytte, og Oppositionsbladene tilføie, at en Hovedbevæggrund til denne Vægring ligger deri, at Grenville holder for at alle de Expeditioner og Projekter, hvormed det sidste Ministerium har beskjæltiget sig, ere unyttige, og yttre det Ønske, at den nye Administration maatte følge et System, der var ganske forskjelligt fra det forrige. Ogsaa Sir Robert Dundas, som man havde tiltænkt Krigsministeriet, skal have erklæret, da han hørte, at man agtede at beholde en Deel af de gamle Ministre, at han ansaae denne Operation for undførlig, og vilde vende tilbage til sin Post som Statssekretær i Jrland De til Østerrig bestemte Subsidier skulle være bragte tilbage til Engelland. Ogsaa i Krigen 1805 kom de Engelske Penge post festum, og tjente kuns Fjenden til Understøttelse, Tydskland. J Constanz ere en Dombasist, en Vær og en Osthandler efter høi befaling arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Da den noksom bekjendte Sr. Hofer forleden tillod 3 Fragtvogne med Silke at passere til Bayern, sagde han tilFoermændene at kunde de bringe Korn tilbage var det got hvis ikke, vilde Tyrolerne derfor ikke sulte ihiel. De 4 Skimler, han ager med i Jnspruck, har han gjort til Dytte. Hans Taffel skal være got besat, og bekostes af Stænderne. Da man desaarsag gjorde ham Forestillinger, svarede han: "Jeg har saa længe bevært andre: det er derfor billigt, at man nu og engang beværter mig Paa Keiser Franz's Navnefest den 4de d. M. gav han en brillant Diner hvorved har paraderede med Maria Theresia=Kørset i en Guldkjæde. Hans Tropper have graae Uniformer med grønne Opslage, mørke grønne Hatte med Fjæderbuske, Halsen, Brystet og Knæene blotte Venge-Cours.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Hamborg den 17 Octbr. - Vexel 2 M. 355,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Indenlandske Efterretninger. Nakskov den 13 Octbr. 1 Orlogskib, som i Aftes kom Nord fra har tilligemed et Koffardieskib ankret ved Konveien, som ligger endnu for Anker ved Vesternæs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Korsøer den 15 Sept. Til den Flaade, som kan ventes Syd fra, sees endnu intet. 3 Rangskibe og 3 Transportskibe ligge Norden for Sprogøe,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Helsingøer den 15 Octbr. Fra Helsingborg kom i Forgaars iblant flere Reisende Lieutenant Krogh fra Norge. De ene Orlogskibe dernede er bortseilet, saa kun Admiralskibet. ligger der. En Parlamentair kom sildig hid fra Helsingborg, Imorges kom en Parlamentair fra Admiralskibet med Brevskaber hertil. En gaaer herfra derned. Rostokske Galeasen, er under Seil Nord efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
Under 9 Octbr. har Hs. Maj. Kongen udnævnt til Kammerherrer: Oberst Cardorff Kommandeur for det holsteenske Skarp skytterkorps, Oberstlieut. Holstein i 2det jydske Jnf. Regim Oberste Sannes, Obersti. Guldenstjerne-Sehested i holsteenske Rytterregiment, Kap. Waltersdorff i Søeetaten Major Prehn. ved jydske Dragonregiment, Kammer. Oldenborg Kommitteret i General=Toldkammeret, Landraad Ahlefeldt Amtmand over Haderslev Amt, Frederik Linstov Amtmand over Sønderborg og Norborg Amter, Hermann Greve af WedeJarlsberg Amtmand over Buskeruds Amt, Severin Løvenskjold, Amtmand over Bratsberg Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
To Sukkerhuse i Kbhvn, det ene i Toldbogaden og det andet i Larsbjørnsstrædet, skulle den 3 Novbr. bortsælges ved offentlig Auction, formodentlig som en følge af Tiderne, da deres Forraad af Sukker er medgaaet, og det, efter nærværende Priser, neppe lønner Umagen at underholde saadanne Jndretninger. Blant alle Fabriker ere Sukkerraffinaderierne node, som have vundet meest ved Krigen. De Sukkere, som de have havt uraffinerede liggende for 8 til 9 s. Pundet, havde efterhaanden kunnet forhøie lige indtil 7 Mk. og derover, og finde Kjøbere nok til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-20
De fredelige Udsigter have allerede bragt adskillige Vare, om just ikke til at falde, saa dog til en vis Standpunkt, over hvilken de neppe ville hæve sig saasnart igjen. Jsær er Tjære, som var stegen til den uhyre Priis 70 Rd., sjunken til 30 Rd. Ogsaa Kaffe= og Sukkerpriserne ere faldne noget. Kaffe, som den Vestindiske Handel lader sig betale med 12 Mk. 8 sk. for Pundet, er ved Auction nylig solgt for 10 Mk. 11 s., og Havanna-Sukker, som for ikke længe siden betaltes med 94 1/2 s. Pundet, er ved samme Auction bleven solgt for 87 og 88 sk. Men bedre vilde det være, og Fødevare, som ikke kunne undværes, vilde falde noget istedet for Kaffe og Sukker, som ret vel kunne undværes. Forhen eiede Lolland og Falster intet Kalkbrænderie, men fik al sin Kalk enten fra Kjøbenhavn eller for det meste fra Kalkovnene i Christiania og Drammens Fjorde. - Nu har Krigen dog der frembragt det Gode, at et Kalkbrænderie iaar anlagdes ved Saxkjøbing, og er nu i fuld Drivt, og kan det allerede efter den 18 Octbr. levere til billig Priis et Partie Kalk, som er af første Godhed. Deelhavere i Værket ere Hartmann, Thune Kølle og Hansen, og deres Kommissionær i Kbhvn. er Kopiist Thune i Admiralgaden No. 164. - Nu maatte ønskes, at rolland eiede gode Brænderier til Tag og Muursteens Forfærdigelse.