JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter Birthe Asmusdatter, Enke efter Jens Poulsen af Dragøe, bliver Stervbohuset Nr. 64 i Store Brøndstræde i bemeldte By bestaaende af 4 Fag Bindingsværk med fiinede VæggeFortoug og Brændehuus, opraabt til absolut Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 3de Decbr. d. A. hver Dags For Torsdagen den 22de f. M., og Torsdagen den 5te Januar 1837, middag Kl. 11. de 2 første Auctioner afholdes paa Birkets Contoir i Strandgaden Nr. 46 paa Christianshavn, hvor de Salget vedkommende Documenter ere til Eftersyn men den 3die Auction Stervboehuset. Dette bekjendtgiøres endvidere i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Panthaverne og alle andre Vedkommende. Amager Birk, den 3de November 1836. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Skov-Auction paa Frederiksdal. At der först i December Maaned vil blive afholdt en Auction over endeel Bøgetræer paa Roden af Frederiksdals Skove, taxerede til circa 100 Favne, og hvoraf en stor Deel vil være særdeles tjenligt Gavntømmer, bekjendtgjöres herved foreløbigen. Kjöbenhavn, den 5te Novbr. 1836. Bjerg
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Qvæg-Auction. Jfølge Beslutning af Administrationen for Grevskabet Holsteinborg, bliver ved offentlig Auction, som, efter Aftale med vedkommende Auctions=Directeur, afholdes paa Holsteinborg Mandagen den 21de d. M., om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt endeel Køer, endeel Ungavæg og nogle Tyre, hvilke samt lige ere udrangerede af Qvægbesætningerne paa Holsteinborg og Snedinge Hovedgaarde, og som bestaaer tildeels af holsteensk Race, blandet med engelsk Race. Ligeledes bortsælges ved samme Auction 6 Arbeidsheste og et Føl Conditionerne, i hvis Følge vederhæftige Kjøbere gives 2 Maaneders Credit, ville paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Holsteinborg, den 6te November 1836. Efter Ordre. Christensen.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Licitation. Tirsdagen, den 15de Novbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Raadstuen i Hillerød afholdt offentlig Licitation over Leverancen af 625 Tdr. Havre til denne Amtstues Magazin, Frederiksborg Amtstue, den 3die Novbr. 1836. Kynde.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Mortifications=Stævninger. Justitiarius. tilforordnede Assessores. udden Kongelige Vestindiske Lands-Overret paa St. Croix gjør vitterligt, at efter Begjæring af den Kongelige Vestindiske Gjælds-Ligvidations-Commission og i Overeensstemmelse med dertil forundt Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de f.M., saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: at Vi efter derom indgiven allerunderdanigst Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Vor Vestindiske Gjælds-Liqvidations-Commission af Vort Eiland St. Croix i Amerika maa ved Stevning til Vor Vestindiske Landsoverret, som trende Gange skal indføres i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende og den Altonaiske Merkur, samt i den danske Venindiske Regjerings Avis, med Aar og Dags Varsel indkalde den eller dem, som maatte have i Hænde en af Thomas N. Arm, strong under 22de September 1819 til John Mac Cau& Søn i Glasgow for L. St. 6500 udstædt Obligation med Pant i Plantagen Caledonia, beliggende i Nordside Qvarteret, Litra A. Nr. 35, læst den 22de December 1819, hvilken Obligation dog skal være udslettet forsaavidt den verstiger 12850 Rd. 6. 5. D. V. C. – dermed at fremkomme og deres Ret til samme anmelde og beviisliggjøre, men om ingen efter bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maa der paa samme Obligation erholdes Mortificationsdom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. R. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regjering, St. Croix, den 27de Juni 1836. P. v. Scholten. Mauritzen. Koefoed. W. Oxholm. Petersen. Bevilling til ved Proclama at indkalde Jhændehaverne af en af Thomas N. Armstrong under 22de September 1819 til John Mac Caul Glasgow for L. St. 6500 udstædt Obligation med Pant i Plantagen Caledonia. indstævnes herved med det i Bevillingen bestemte Varsel, nem lig Aar og Dag fra den Tid at denne Stævning trende Gange er indført i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur og i den danske Vestindiske Regjerings Avis, alle og enhver, som maatte have i Hænde den i Bevillingen ommeldte Panteobligation, at møde inden den Kongelige Vestindiske Landsoverret den anden Onsdag i Juli Maaned 1838, om Formiddagen Kl. 10 slet, i Retshuset Nr. 10 i Kongens Gade her i Byen eller hvor Retten paa den Til maatte holdes, for deres Ret til og efter samme at anmelde og beviisliggjøre, da der i modsat Fald vil af Citanten efter fremlæggende Documenter vorde paastaaet Mortificationsdom paa Obligationen og Kravet efter samme, som før ommeldt, Forelæg er hævet ved Forordningen 3 Juni 1796. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justits=Secretairens Underskrivt, Christiansted paa St. Croix, den 19de Juli 1836. L. S. Fæster.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Skifte=Jndkaldelser. Torsdagen den 24de dennes, om Middagen Kl. 12, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i Boet efter afdøde Gaardener Christian August Rudolph af Magle gaard paa Buddinge Mark, hvorved samtlige Boets Creditorer anmodes om at møde for at afgive Erklæring i Anledning af de anmeldte Fordringer m.v. De Udeblivende antages at være enige i hvad der af de Mødende vedtages. Kjøbenhavns Amtstue, den 2den November 1836. Frydensberg. Aar 1836, Tirsdagen den 29de November, Formiddag Kl. 11. bliver i Dødsboet efter Madame Ane Kirstine Bjerring, fød Nissen, af Lundbygaard, Gunderup Sogn, Flukum Herred, Aalborg Amt, afholdt en Skiftesamling paa Stervbostede, bemeldte Lundbygaard, Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 21de April 1824 for alle Vedkommende. Ribe, den 31te October 1836. Lynge.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Mandagen den 21de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Undertegnedes Contoir foretaget en Samling i Kjøbmand Christian Ludvig Carl Winekens Fallitboe, hvortil dets samtlige Creditorer her ved, i Medhold af Placaten af 21de April 1824, indkaldes for at erklære dem over om Curator skal antages, m.m., samt iøvrigt at iagttage deres Tarv. De Udeblivende antages af samtykke i, hvad de Mødende beslutte, Hillerød, den 31te October 1836. v. Hadeln.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Proclamata. Ved Proclama af 11te f. M., som den 21de næstefter er læst inden Ramsøe-Thune Herreders Ret og i Dag i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, samt ved blive læst ved Kjøbenhavns Amts nordre Birkeret, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Sognepræst for Søllerød Menighed under Kjøbenhavns Amt i Sjælland, tidligere Sognepræst for Eibye og Dalby Menigheder under samme Amt, Peter Rosenstand Kall. eller i hans og mit fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, af mig, som den Afdødes eneste Arving, ifølge Testament af 22de Juni 1829, allernaadigst confirmeret den 16de Februar d. A., til at anmelde og legitimere deres Fordringer for min Lavværge, Hr. Doctor philosophiæ N. Schack, Provst og Sognepræst ved vor Frelsers Kirke, Ridder af Dannebrogen, boende paa Christianshavn i Overgaden over Vandet Nr. 177, hvilke herved endvidere bekjendtgjøres. Frederikslund, den 7de November 1836. Anna Kall.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Creditorerne i afgangne Bødker Harms's og efterlevende Hustrues Bo i Flintinge, der er taget under Behandling som fallit, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. By og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 23de October Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Ved Proclama af 24de dennes, der er tinglæst ved Underretten, og snarest muligt tinglæses ved Overretten, ere Creditorerne i Kobbersmed Jens Peter Aastrups og Hustrues heraf Byen, i Anledning af Skilsmisse mellem dem til Skift behandling overgivne fælleds Boe, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobroe, den 25de October 1836. Jansen.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de dennes, den vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Handels contoirist Wulf eller Wulff Philip Unna, til med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre. Ligeledes indkaldes herved med samme Varsel den Afdøde Arvinger til at legitimere deres Arveret og paasee deres Tart under Skiftets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsret Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 29de Octbr. 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Kleinsmedfrimester Hans Peter Estrup eller, som han i Døbeattesten er kaldet, Hans Pehrs son af Estildstorp, og efterlevende Enke Anne Margrethe fød Weiss, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsetil her i Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 2den November 1836. Buchwald. Møllerup.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Sidsel eller Cecilie Matzen, før Reimer, og forhen afdøde Mand, forrige Jnspecteur ved almindelig Hospital her i Staden Johan Bernhardt Matzen, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til heri Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 29de October 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Skibscapitain og Gaar eier Andreas Christian Colding at Brøndbyøster Mark paa Kjøbenhavns Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavns Amtstue, den 4de November 1836. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Ved Proclama, der bliver læst i den Kongelige Landsopersamt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa afdøde Bodil Kirstine Albrecht og forhen afdøde Mand Fiskebløder Niel Albrecht heraf Staden, deres fælleds Boe, indkaldte med 11 Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for mig, som de myndige Arvingers Befuldmægtigede i denne Anledning, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 2den November 1836. T. N. Petersen, Lands Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator Compagniestræde Nr. 70.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret her i Staden, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Handels mand Philip Meyer Levinsohn eller Levissohn og hans nu ligeledes afdøde Enke Leg fød Ballin, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig; der som Executor testamenti behandler Boet, inden saadan Tids Forløb, regnet fra Proclamaets skoste Bekjendtgjørelse, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 3die November 1836. W. P. Heymann, Grosserer. boende paa Østergade Nr. 51.
Berlingske Tidende, 1836-11-09
(Hermed følger 10de Art af Højesterets paadømte Sager. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3, Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
delse. re. til fri legerede. levposter oc politiske
Berlingske Tidende, 1836-11-10
ertissemente. Berlingske ridende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Torsdagen den 10de Movember. No 268.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Spanien. Slutningen af Dronningens Tale.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Naar Spaniens Forfatning er reformeret og revideret af Dem i dette store Omfang, da vil saadant forskaffe det meer Agtelse og Sympathi i Udlandet, og om muligt, endnu større Kjærlighed og Fasthed i det Jndre.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Tyrkiet. Constantinopel, den 11te October. Foruden den store Decoration har Reschid Pascha ogsaa faaet en Guld Æressabel af Sultanen; for otte Dage siden indtraf Tartarer hertil i sex til syv Dage fra hans Lejr med vigtige Efteretninger. Efter Sejren over Rebellerne havde Reschid medtaget den fangne Revandus's Skatte, og givet den paa den persiske Grændse commanderende persiske General det Hverv at tilstille de persiske Grændsebeboere de dem af den nu beseirede Revandus-Bey røvede Summer.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Jstedetfor at værdige Sejrherren et Svar, overfaldt Perserne Dagen efter den tyrkiske Grændse og røvede Mennesker og Qvæg. Opbragt over denne Frækhed, traf Reschid Pascha strax de nødvendige Forholdsregler til Forsvar, og da den Efterretning paa samme Tid indtraf fra Erzerum, at der var udbrudt Stridigheder mellem de der bosatte Perser og Tyrker, samt begaaet Excesser, har han af Sultanen, forlangt de nødvendige Jnstruxer, for at sætte Magt mod Magt. Jmidlertid er Hoffets Politik i Teheran under de nuværende Omstændigheder en Gaade, og man kan ikke begribe, hvad der har bevæget Schahen til at styrte sig ind i et saadant Virvar. Jfølge.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
officielle Meddelelser have de persiske Grændse-Commandanter allerede rettet den befaling til alle persiske Undersaatter paa Grændsen, øjeblikkeligt at forlade det tyrkiske Gebeet og at afbryde al Handelsforbindelse. Paa hele Grændsen og selv her i Constantinopel hersker Bestyrtelse over denne befaling da Perserne ere den herværende Handelstand, isærArmenierne, store Summer skyldige. – Ad en anden Vei er endvidere den officielle Beretning indlødet, at et persiske Armee-Corps paa 10,000 Mand staaer truende ved Bajazit, og fra Tabris meldes, at alle af den persiske Tjeneste udtraadte engelske Officerer vare indtrufne dertil og stadfæstede den Efterretning at Persiens Scha er brudt op til Herat med en Armee paa 60,000 Mand. Ved Meschid havde han gjort Holdt i ti Dage, da Cholera havde angrebet hans Hær, men ikke destomindre fortsatte han derpaa sit Tog, drivende Alt foran sig. Denne uventede Begivenhed, som man i Førstningen slet ikke vilde troe, havde i Teheran sat adskillige Rygter, i Omløb om den russiske Jndflydelse. Under disse Omstændigheder er Reschid Paschas sidste Sejr, der neppe forfeiler sit Jndtryk paa de persiske Raadgivere, af en endnu høiere betydning, og man er meget spændt paa, hvilken Beslutning Sultanen, vil tage.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Norge. Christiania, den 2den November. – Atter har Universitetet mistet een af sine Lærere, den lige elske værdige og afholdte Cornelius Steenbloch, Professor i Historie og Geographie, er afgaaen ved Døden, efterat han i de sidste Par Aar havde lidt meget af en smertefuld Sygdom.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
En i adskillige Henseender gavnlig Foranstaltning vil nu blive udført, nemlig Oprettelsen af en ArbeidsAnstalt i Aggers Præstegield. Til den Ende er der erhvervet Kongl. Tilladelse til at sælge Bygde Magazinet og dets Kornbeholdning og anvende Summen, (der omtrent kan anslaaes til 1500 Spd.) til Anskaffelse af en Arbejds-Anstalt. For at istandbringe denne Indretning er der ogsaa ved Subscription indsamlet en Sum, der næsten beløber sig til 3000 Spd., hvoraf Brugsejer Jsak Muus har skjenket 800 Spd. af de 1000 Spd., der tilkom ham for Opdagelsen, af Banktyveriet. (De øvrige 2000 Spd. har Muus, foræret dem, der vare ham behielpelige ved Paagribelsen af Ole Vidste, hvilket, som bekjendt, gave Anledning til Opdagelsen)
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Jndenlandske Efterretninger. Slutningen af det i Gaars Nr. afbrudte Stykke fra Odense. Paa den anden egentlig til en Skole- og Oplysnings-Fest bestemte Dag var af Hs. H. Hr. Biskoppen, efter foregaaende Jndbydelse, foranstaltet en sjelden skjøn Fest for de ældre Børn af Borger- og Almueskolerne paa Byens Raadhuussal, men hvor bekjendt denne er for sin Storhed, kunde den talrige Forsamling af Børn med deres Lærere og Forældre samt flere Ungdommens Venner neppe rummes, saaat man, da der alene var imellem 5 og 600 Børn tilstede, neppe overdriver, ved at anslaae det hele forsamlede Antal til 1200. Børnene vare opstilte i to Rader langs med Salens Midte og Tilhørerne havde Plads paa begge Sider og for Enderne. Saasnart der Kl. 9 var ringet sammen med St. Knuds Kirkes Klokker, blev Psalmen Nr. 190 afsjunget under Ledsagelse af Jnstrumenter fra Orchestret, hvorpaa biskoppen fremstod og fra Salens Midte i et herligt Foredrag af Evangeliets Ord: Og de førte smaae Børn til Jesus, at han skulde lægge Hænderne paa dem: men Disciplene truede dem, som bare Børnene frem a. udviklede de tvende Sandheder: at der var en Tid ogsaa i vort Fædreland, da det formeentes Forældre at føre deres Børn til Jesu milde Ord og Tale; men da fremstod Luther med Sandhedens Fakkel i sin Haand, med Guds Ord, og blev saaledes det Redskab, hvorved Sandhedens Lys atter trængte ind, ogsaa i vort Fædreland. Til glad Erindring om denne Lysets Sejr vare Gamle og Unge forsamlede med hverandre, rørte af Tak og Fryd over, at de ere fordrevne af vor Midte, som vilde stille sig imellem Jesus og Os. Efterat nu af Skolernes Lærere, Hr. Pastor Borch, Hr. Student Brohm og Hr. Jørgensen, i Overeenstemmelse med Landsfaderens Befaling, det af Siellands Biskop Dr. Mynster forfattede Skrivt: Kort Beretning om den danske Kirkes Reformation var oplæst, sluttede Biskoppen med en sand christeli Velsignelse over Børnene, der uvilkaarlig greb alle Tilstedeværendes Hjerter og hvoraf Udgiveren ikke kan nægte sig den Glæde, at tilføje Slutningen: Ja af fulde Hjerter gjentage Vi, Voxne og Forældre, denne Bøn. O Herre! Vi førte alle disse Børn paa denne Dag til Dig; O, kjærlige Frelser, lad din Velsignelse hvile over dem baade her og hisset. Hvo istemmer ikke den højærværdige Forfatters Slutningsord i Forerindringen til den trykte Tale: Det er mit Haab, at Festen, saaledes højtideligholdt udtrykkeligen for Skole-Ungdommen, vil bevare Reformationens Betydning i levende og glad Erindring, ei blot hos den derværende Slægt, men ogsaa ved og formedelst denne, hos kommende Slægter." Festen endte med Afsyngning af Psalmen Nr. 538.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Samme Dag blev Jubelfesten afholdt ved Odense Cathedralskole, i Anledning af det tredie Aarhundredes Udløb siden den lutherske Reformations Jndførelse i Danmark, hvortil forud var indbudet ved et Program af denne Skoles Adjunkt Hr. C. PaludanMüller, der indeholdt en Levnetsbeskrivelse af Jens Andersen, Beldenak kaldet, Biskop i Fyen." Først udførtes en Cantate, hvortil Texten var af Skolens forrige Overlærer, afdøde P. Bergenhammer, Musikken af Phanty. Derpaa holdtes en Tale af Skolens Rector, Hr. Professor Sartorph, Ridder, som afhandlede den til Opnaaelse af Menneskets højeste Maal nødvendige Forbindelse imellem Religiøsitet og Oplysning, og denne Forbindelses Væsen og Virkning." En hjertelig, med dyb Følelse fremsagt Bøn for Lysets vedvarende Sejr, det elskede Fædreland og Konge sluttede Talen, efter hvilken udførtes en Sang, hvortil Texten var af Th. Thaarup og Musikken af Professor H. O. Zinck.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Festens tredie Dag højtideligholdtes atter ved Gudstjeneste i alle Byens Kirker, hvorved de befalede Texter lagdes til Grund. J Vor Frue Kirke holdt Hs. Højærværdighed Hr. Biskoppen til Højmesse den anden Reformations=Tale, hvori han fremstillede den rigtige Forskiel paa Hierarki og Geistlighed." Hiint viser sig som en Stræben efter at benytte det Hellige som et Middel: a) til at hæve den geistlige Stand over alle andre Stænder i udvortes Glands, Anseelse, Magt og Myndighed; b) til at samle Rigdomme og saaledes sikkre sin almindelige Jndflydelse og c) til at beherske Andres Tro, ved at binde dem til Lærdomme, Formler og Bogstaver, opstillede afhængigen af den hellige Skrivt. En evangelisk christelig Geistligheds Kald bestaaer derimod i at slaae et fast Værn om Guds Ord, billige sit Liv til Granskning i samme, for af det at hente Kundskab om Guds Raad og Villie. Den kalder og ogsaa en luthersk Geistlighed, ikke som om den vilde hævde hvert Ord, hvert Bogstav, Luther har talet og skrevet; thi da satte den Luther i Christi Sted, da satte den Luthers Ord i Stedet for Bibelens Ord, da blev Lutherdom et aandeligt Pavedømme, reist i Menigheden, og Hierarkiet havde atter reist sin Trone i vor Midte. Mod saadan Adfærd protesterer Luther selv paa det Udtrykkeligste, men den kalder sig luthersk, fordi den vedkjender sig og med Liv og Blod vil hævde og forsvare den Grundsætning, paa hvilken Luther opførste Reformationens Bygning, den Grundvold, paa hvilken de Geistlige, der ville med Rette kaldes lutherske, fremdeles i al Evighed skulle bygge Menighedens, Kirkens Reformation og bestandige Fornyelse, nemlig Guds i den hellige Skrivt aabenbarede Ord, og den Fortolkning af Samme, der af selve dette Ord hentes og øses. At Luther selv kun vedkjender sig en saadan Geistlighed, bevises derpaa med hans egne Ord, f. Ex. Lader Eder paa ingen Maade trække ud af Skrivten; thi naar J træde ud af den, saa ere J fortabte, saa fore og trække de Eder, ligesom de ville men hvis J blive i Skrivten, saa have J vundet Spil og ville ikke bryde Eder meere om al deres Larmen, end Klippen bryder sig om Havets Bølger og Brusen." – "Jeg beder først og fremmest for det Første, at man vil lade mit Navn udenfor og kalde sig ikke luthersk, men Christen. Hvad er Luther, Læren er jo dog ikke min, saa er ei heller jeg fors fæstet for Nogen. Jkke saa mine Venner: lader os tilintetgjøre Partinavne og hedde Christne efter ham, hvis Lære vi have." J St. Knuds Kirke holdt Hs. Højærværdighed Hr. Stiftsprovst Ortwed en udmærket skjøn og til Festens Anledning særdeles passende Tale, hvori han fremstillede Kirkens Reformator, Martin Luther som et Sandheds-Vidne efter Herrens eget Forbillede." Gjerne ønskede Udgiveren ved velvillig Meddelelse af de øvrige Herrer Geistlige at sættes istand til at anmelde de Emner, hvorved Enhver især af dem stræbte at forherlige Reformationens Minde. Festdagene ere saaledes forbi, men Hvo ønsker ikke, at Virkningen aldrig maatte ophøre, at et christeligt Sind og en christelig Vandel stedse meere maatte befæstes i Landet, og den aandelige Sæd, der saa rigelig udsaaedes, maatte bære velsignede Frugter, for Tid og Evighed!
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Helsingør, den 7de November. Den qvindelige Forening for at oprette og bestyre et Asyl for smaae Børn her i Byen, holdt, overeensstemmende med Planens § 5, den 28de Generalforsamling. J denne Forsamling valgtes otte nye Medlemmer af Bestyrelsen istedetfor dem, der udtraadte. Ligeledes oplæstes en Beretning om Foreningens Virksomhed i det forløbne Aar samt det af Kassereren aflagte Regnskab. For paa samme Dag, som Landets Høitidsdag, at glæde de Smaa, havde Fru Kammerherreinde v. Krogh foranstaltet et godt Maaltid til disse i Asylet.