JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Under General-Postamtet: D. 2 Novbr. er P. Knopl. udnævnt til Postmester ved det nordlandske Postcontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Vacancer. Under det danske Cancellie: Ørlandets Sognekald i Trondhiems Stift, 380 Rd. St. Mortens Sognkald i Nestved, 266 Rdlr. 34 s.; Boe Sognekald i Trondhiems Stift, 236 Rdlr.; Vanst Sognekald i Aalborg Stift, 145 Rdlr.; Byefoged Embedet i Strømsøe; de 100 Rd., den forrige Byefoged har havt, i Anledning af Forandringen med Christiania og Sragernæs Magistratur, fragaae Embedet; Byfoged Embedet i Friderikstæd paa St. Croix.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Høiesterets anden extraordinaire Session Onsdagen den 29de August. No. 321. Mødle selv) Procurator Haagen efter Kongl. Befaling, kontra Bilsted for Klingberg, tiltalte Bager Hans Jørgen Hansen, (Han er tiltalt for at have indslaaet Vinduerne i Told=Casserer Hansens Huus og Contoir i Rudkiøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Dom: Landstings=Dommen (hvorved er kiendt : at tiltalte Hans Jørgen Hansen bør formedelst sit utilbørlige Forhold, ved at indslaae Vinduerne i Told=Casserer Hansens Huus og Contoir efter Lovens 69-6 betale bemeldte Told=Casserer Skaden, med 4 Mk. 8 s., og derforuden at bøde 3de 40 Lod Sølv, samt betale de af denne Action lovlig flydende Omkostninger) bør ved Magt at stande. No. 330. Mødte selv, Prokurator Haagen, efter Kgl. Befaling, kontra Bilsted, Tiltalte Christian Olsen, samt Ole Aanonsen Schier I vedahlen, eller Frievold og Hustrue Anne Johns=Datter, (De bleve tiltalte for at have været implicerede i det i de Kongelige Pakhuse paa Oderøen ved Christiansand af Matroserne Jacob Frederichsen, Lars Ditlef og Peder Høeg forøvede Tyverie.) Dom: Stiftsoverrettens Dom (hvorved er kiendt: Christian Olsen og Ole Aanonsen Schiervedahlen bor hensættes til Arbeide i Christiansands Tugthuus, den første i 6 og den anden i 4 Maaneder); bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Torsdagen den 30 August. Mo. 346.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Mødte selv, Prokurator Bilsted efter Kongl. Befaling, kontra Wivet, Arrestanten Christian Andersen. (Han er tiltalt for anden Gang begaaet Tyverie.) Dom: Birketings=Dommen (hvorved han er tilfunden at arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 3 Aar); bør ved Magt at stande. No. 335. Bilsted i hans Forfald, Procurator Klingberg efter Kongelig BeI faling, kontra, Dreier, Arrestanten Lars Jensen Borup. (Han er tiltalt for begaaet Bigamie og Tyverie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Dom: Lars Jensen Borup bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 5 Aar. J Henseende til den idømte Estatning og Actionens Omkostninger bør Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Odense Bye=Nyt. Døbte. Den 13de Novbr. Trædreler N. Andersens Søn, Peter, Fadd. Mad. Stilo, Mad. Stengel, Vertshuusholder ne C. Johansen og H. Jespersen, Garver Spohr og Sporemager J. P. Nielsen. D. 16de. Handskemager C. C. Holms Dato, ter, Ane Hedevig, Fadd. Mad. O. Holm, Mad. A. Holm, Vertshuusholder R Rasmussen, Handskemagermesterne M. Grasse J. Vecker og A. Holm. S. D. Dagleier M. Olsens Datter Kiersten, Fadd. Jfr. Schmidt, Jfr. Birth, Collecteur Møller, Selveier R. Morthesen, Kleinsmedmester R. Elbye, Skrædermester Belschner og Sadelmager O. Hansen, Copuleret. Den 14de Novbr. Skoemagermester J. O. sen og Jfr. C. Hjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Avindisses. Da det Jndførte i Hempels forrige Avis, undertegnet at Johannes Vang, et af en Pen som alt for meget er bekiendt, saa er det mig et passende videre at indlade mig i Avlsbesvarelser, saameget desmere at det ommeldte Jndførte indeholder forkeerte Beretninger, Noncenser og ikke uvittige men urigtige Fortellinger - Hvad min egen Pen har ladet indrykke er Sand ved - og Veritus odium pari. - Til sin Tiid skal den sieldne Mands Handlinger uden Modsigelse blive opklarede. Uværdiges Roes hædrer Jngen, og Bangs foregivne Skaandsel er latterlig, er heller kan Avind og Fiendskabs Pille saare det Hierte, som er sin Konge og sine Pligter troe. Jeg indlader mig nu derfor ey videre i Besvarelser, som i hvor overbevisende de end ere, give dog kun Anledning til Rabulisterier - jeg ender derfor denne Felde med hiin store DigterOrd - at Fiendskab uden Magt, besteldes med et Smil: og dæmpes med Foragt. v. Scholten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Førstkommende Tirsdag den 27 November om Formiddagen Kl. 9, bliver i Lunden ved Selleberg, holdt offentlig Auction over endeel paa Roden staaende store Elle, tienlige til Rendetræer og Træeskoer. Selleberg den 20de November 1804.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Hvor 4 a 5 smukke Værelser, med eller uden Meubler, med Dommestik=Kammer, Staldrum og Vognremise, der i Vestergade er for 1 eller 2 Kavallerer at faae til Leie, enten strax ller til Paaske og om forlanges Kost i Huuset, nærmere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Torsdagen den 28 Nogræder og Eftermiddagen Klokken 4 bliver Generalforsamling i det forenede Selskab i Kierteminde, hvor da Lovene affattes og det oldere fornødne aftales.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Creditorerne til Stervboet efter min i Odense ved Døden afgangne Svoger Sl. Søren Lefsøe Rabe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for undertegnede at anmelde og bevise deres Fordring. Jvelsberg pr. Nyborg den 7 Novbr. 1804. H. Brydegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-21
Trykfeil: J Mandags-Avisen Side 578, anden Spalte, Linie 21 ere 13 Hannoverske Gesandtere omkomne ved Jldebranden i Chelmsford, i Stedet for at det kuns var Hannoverske Soldatere. - Der vilde ogsaa høre egne Konster til, at 13 Gesandtere fraeet Land skulde kunne samles, end sige brændes paa eet Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Den svenske Majestæts Tale til de i Stralsund forsamlede Pommerske Landstænder den 8 f. M. er nu bekjendtgjort, og indeholder Betragtninger over de tiltagende Farer for det nordlige Tydskland, som udkræve overordentlige Udgivter, uden hvilke Landets nærværende lykkelige Forfatning let kunde vorde saare kritisk. Landdirektoren Hr. v. Behr, ønskede i sit Svar Deres Majestæter velkomne tilbage og Stænderne skulle siden have bevilget Kongens Fordring. Saasnart Baron Armfeldt har været i Vien, for at faae en Afskeds-Andients, hedder det, at han skal paatage sig Kommanden over Tropperne i Svensk Pommern. - Priman ogsaa den Hertugelige, som skulde tilfalde endeel Selvatbreve fra Hamborg berette, at alle mindre Fartøjer paa Elben ere satte i Reqvisition af Franzoserne, for mandant over alle Nationalgarde Deputationer, som ere at udføre en hemmelig Expedition. Hvorvidt dette forholder sig saaledes, vil Tiden snart lære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Efter Forlydende er det Viener Hof findet at opstille en Observations=Armee paa Grændserne, ifald det skulde komme til et Brud imellem Frankerig og Rusland. Sernierne have nu virkelig, ved at besætte Landshverne ved Belarad og afskiære denne Stad al Tilførsel af Levnersmidler, nødsaaet Chresalierne til at lade BekirPacha fare, hvorimod der er indtruffet en nye Dacha fra Konstantinopel med er Forman fra Storherren, hvis Jndhold, endnu er ubekiendt. Midlertid skulle Servierne være meget opbragte over Bekirs hemmelige Bortreise. ler har den 8d. begivet sig paa Reisen fra Regensburg til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Moniteuren af 11te d. melder ganske uventet : at den Engelske Agent Rumbold i Hamborg, som blev anreteret paa et Kanonskuds Frastand fra den Fransk Hannoverske Armees Fornoster og ført til Daris, er igien sat paa frie Fod ved Kongens af Dreussens Beskyttelse og over Cherburg sendt tilbage til Engelland, Den preussiske Gesandt, Marqvis Luchesini, siges og at have overleveret Keiseren en egenhændig Skrivelse fra sin Monark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Kroningsdagen er nu fastsat til den 9 Decbr., paa hvilken Dag den 6 Navbr., da Bonanarte for fem Aar sit den antog sig Megieringen, ogsaa skal ihukommes. Der som Kroningen efter den første Bestemmelse skulde have gaaet for sig naa denne Dag, havde det indfaldende ubehagelige Reanveir ikke forskiønnet den. Politiet vælger alle Forsigtighedsregler til denne Saltid. Saaled en maae Huusejerne paa Boulard underrette det om, til hvilke Personer de udleie deres Vinduer. Jblant denne Værdigheden, som menen at skulle lødsaae Krominden ner natorer. General Canuel er udnævnt til Senneskenpaa Veien til Daria. Senatet har nu in formore overleveret Keiseren Resultatet af Stemmesamlingen for den arvelige Keiserværdighed, hvorefter 2 Millioner, 572320 Franskmænd have stemt for samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Den Pariser Guslettin atter nu en fuldstændig Fortegnelse over de 4 Divisioner, hvori det pavelige Reisesolge er inddeelt, aa bestemmer hvor mange Karether der trækkes af 6 eller 2 Deste. Ha. Deslighed kommer selv med den 4de Division, som forlader Rom den 2 Naubr. Sort hele Tog er overhovedet 21 Karether, og paa siner Stution behøves 170 Heste. Dasaa den indske huperkekants, Paris med et stort Følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
General Regnier er nu fendt til Karfika, hvor ham skal fore Overkommanden oven Tropperne
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Blandede Efterretninger. Tydskland. Kurfunsten af Wümembera har saa russisk Mæaling i Henseende til fine vedvarende Skridtaheder med Banddagen, og det Detersborger Haf skal dem, Anledning have overgivet det Viener Hof en Note. Setretairen Stockmajer holdes endnu i Arrest og nogle Assessorer af den suspendeerte Kommitte ere reiste til Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Den bortførte engelske Charge d'Affaires Rumhold er af et meget melankolsk Temperament, hvilket især skal have sig Grund i nogle tilstødende Familieuheld. Hans Fader var Gouvernør i Madras. Den egentlige Tildragelse med hans Bortførelse fortælles nu i offentlige Blade saaledes : General Frere begav sig i den mørke Nat til hans Landhuus med en Kommando af 100 Md. Tre Mand af dem bankede paa Døren om Morgenen Kl. 6 og bade, at Gesandten vilde give dem Passer til Husum, hvorfra de vilde gaae til Engelland og tage Tjeneste ved det tydske Korps; men de fik til Svar, at Gesandten ikke var opstaaet. Midlertid fornam denne, at hele Huset var omringet og forbød sine Tjenere at lukke op, hvorpaa Dørene bleve stødte op med Magt, man trængte ind i Værelserne og General Frere erklærede i Keiserens Navn Charge de Affairen for sin Arrestant. Senatet i Hamborg forsamlede sig to Gange overordentlig og sendte Deputationer til Hannover, for at gjøre Forestillinger. Man beskyldte især Rumhold for at have erpederet mange Penge og Mennesker fra det Hannoverske til Engelland. Endnu for han reiste fra Haarburg til Paris skrev han til Hamborg og roste den høflige Maade, man behandlede ham paa som Fange. Den engelske Konsul har paataget sig at aabne de indløbende Breve til ham, endskjøndt Rumholdhavde skrevet, at de skulde afleveres til Bankeren Thonton. Den Gottingske ridende Post er ogsaa nylig bleven randsaget af nogle Personer, som dog lode ham uhindret reise, da de ingen Penge fandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
De 20 jødiske Familiesædre, som i Fjor bleve arretterede efter en Denunciants Beskyldning, for at have forfalsket Statspapirer, ere nu alle frikjendte af Apellationsretten i Vien, og denskjændige Denuniant, en Knøs paa 22 Aar, der siden er bleven hæftet for Deeltagelse i Røverie, kan nu vente sin fortjente Straf - men de ruinerede Familier ere dermed ikke hjulvne: En hannoversk Generallieutenant er sat under Tiltale og en hannoversk Oberstlieutenants Papirer ere under Forsegling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Engelland. Den megen Snak om Kuffertmaskinerne er nu afløst af et andet Maskinerie, nemlig de at Sidney Smith opfundne Forsvarstaarne eller uovervindelige Batterier. Disse Taarne ere trekantede, hvile paa en bevægelig Axel, og saaledes jernbeslagne at en Kanonkugle ei kan trænge igjennem, men gjør allene, at Overdelen dreier sig omkring. Ovenpaa er en Kanon, som kan bruges i alle Direktioner, og det hele Taarn betjenes af 3 Mand. Man lover sig meget af disse Kanontaarne, og troer at hele Kysten vil blive besat dermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
J London har været et stort Slagsmaal imellem nogle Volontaire og et fanatisk Selskab, som holdt offentlige Prækener imod den almindelige Væbning som et Indgreb i Guds Bestyrelse, der selv vilde staae Franzoserne saasnart de vare landede i Engelland. J denne Anledning giør et politisk Blad følgende snorrige Anmærkning: "J Henseende til Landgangen forholde vi os som Febersyge, og gaae stedse over fra Kulde til Hede eller omvendt. Jnærværende Øjeblik have vi den kolde og for kort siden havde vi den hede Paroxysme og fantaserede virkelig. Gid vi dog engang maatte faae en sund Temperatur!"
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Beretningen om Skaden paa de vestindiske Øer siges nuar have været overdreven. Ogsaa paa Tonquins Kyster i China har raset en skrækkelig Orkan, hvorved over 20000 Mennesker skulle have tilsat Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Frankerig. Ved Calais arbeider man saa ivrig paa Havneværket, at man ogsaa fortsætter Arbeidet om Natten ved Jldens Skinn. Dette sidste har imidlertid været Aarsag i, at en Deel Skibe ere løbne paa Grund, da Kapitainerne have anseet dette Blus for et andet Fyr. Efter en Mønstring, som General Augereau skal have holdt over Tropperne ved Brest, ere endeel af dem indskibede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Hs. Kgl. Høihed Prinds Ludvig har givet 100000 Livres til Uddeeling imellem de Fattige i Paris. - En Fyrstelig Gave!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Den forrige Stormester af Malta, Baron v. Hompesch, er uventet kommen til Frankerig med et talrigt Følge. En Generalvikar i Metz har vundet en Qvaterne paa 287000 Livres i det sidste Strasburger Lotterie. Da det hedder at han har fundet de 4 Lykketal i sin Bønnebog, saa har dette Tilfælde bidraget meget til huuslig Andagt. Toussaint Loupertures Enke opholder sig nu i Nordamerika. Hun er en temmelig grim Negerinde; men har desuagtet en liden Hofstat omkring sig, som for det Meste bestaaer af Hvide og deriblant en Franzos som gjorde Digte til hende, dengang hun spilte en stor Rolle paa St. Domingo, og nu er bleven hende troe i Ulykken For at forebygge farlige Følger af umaadelig Nydelse af den i saa stor Mængde indhøstede friske Viin, har en Præfekt befalet, at alle Skjænkestuer skulle være lukkede om Aftenen Kl. 8, saavelsom under Gudstienesten, om Søndagen. Der tales i denne Tid meget om den naadige Modtagelse, Frue Senatorinde Rodde=Schløzer fra Lybeck, nød ved en Audients hos Keiserinden, som i det hun traadte ind gik lige hen til Madam Rodde, kaldte hende ved Navn, spurgte hende om hendes Børn m. m. hvorved Lybekkerinden opvakte Alles Beundring ved den hende egne Beleven Jtalien. Den pavelige Nuntius i Floren, har i en høitidelig Andients meldt Enkedronningen af Escurien: nat den hellige Fader udtrykkelig har valgt sin Reise Route igjennem Toskana, for at lære at kjende en saa gudfrygtig og from Prindsesse af Person, hvorfor han ogsaa vil opholde sig 2 Dage i hendes Hovedstad, for hvilket Alt den unge Dronning takkede paa det forbindtligste. Som man heraf seer er Hs. Hellighed ikke bange for Sygdommen i dette Land. Foruden en nendelig Mængde Kroner, Medailler, Krucifirer ee, som han føret med sig for at uddeele paa Reisen, medbringer han og for den franske Keiser et prægtigt Skriverbord, besat med kostbare Brillanter, hvilket vurderes paa 15000 Zechiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Jmellem Alessandria og Mayland er i denne Tid adskillige Reisende myrdet af Personer, som da de komme frem i Karether ikke formodes at være almindelige Røvere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
J Neapel melder sig saa Mange for at indlemmes i Jesuitordenen, at Rectoren maae bede dem at have Taalmodighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Indenlandske Efterretninger. Som et Beviis paa, hvormeget Dramaturgien blomstrer i Kiøbenhavn, kan anføres, at Hovedstaden for nærværende Tid tæller 5 Privattheatre i sit Skiød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Siden der i Kiøbenhavn indløb Efterretning om den Orkan, der har raset med saa stor Heftighed i de vestindiske Kolonier og hvorved saa mange Skibe ere forliiste have endeel Handlende begyndt at forhøie Kaffebønnernes og andre Kolonialprodukters Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
En Kgl. Anordning af 23 Septbr. 1799 for Hertug dommet Holsteen, bestemmer at Drengebørn ikke maae antages til Konfirmation førend de have fyldt det 16, og Pigebørn førend de have opnaaet det 15 Aar, og om end vigtige Grunde skulde giøre det fornødent, at Konfirmationen blev foretaget noget før, maae det i det Høieste ikkun skee eet Aar tidligere: denne Anordning er ved Resolution af 9 d. M. allernaadigst bleven udvidet til det Slesvigske, Man siger i Hovedstaden, at General Walterstorff, som nu opholder sig i Paris, ikke igien tiltræder sin Post som første Directeur i Generalpostamtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Kommandeuren for en af de siellandske Batailloner let Jnfanterie, Oberstlieutenant Baron v. Haxthausen, er efter de til Hovedstaden indløbne Efterretninger nylig afgaaet ved Døden i det Slesvigske, hvor disse Batailloner for nærværende Tid ligge. Endnu for meget kort Tid siden havde han været i Kiøbenhavn for at besøge sin Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Efterat det i nogle Dage havde frosset saa vedholdende i Kiøbenhavn og dens Omegn, at Stadsgravenne og Peblingesøen uophørlig kunde besøges af Skøiteløbere indfaldt ber Natten imellem den 19 og 20 d. M. et temmelig pludseligt Toeveir og en stærk Regn. Da Vinden i de sidste Dage atter er bleven vestlig, ere endnu endeel Skibe fra Provindserne ankomne paa Kiøbenhavns Rhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
I Viborg var Frosten saa haard, at man har gaaet paa Liimfjorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
J forrige Uge er skeet voldsom Jndbrud igiennem et Vindue i Bierager Kirke, Kirkeblokken sprængt med Jnstrumenter, og omtrent en 100 Rd., for det meste i Kobbermynt, borttagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Det norske Skib Benedicta, som var opbragt til Engeland, er det igien frigiven, men uden Gotgiørelse forTab og Omkostninger, paa Grund af at iblant Skibets Papirer befandtes et af en fransk Handelskommissair udstædt Certisikat, som her var overflødigt, da Skibet var bestemt til en hollandsk Havn, og Ladningen ikke udfordrede denne Formalitet. - Det danske Skib Venskab, bestemt fra Livorno til Marseille, er opbragt til Malta af den brittiske Fregat Phøbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Hr. Kierstrups Udfyldningsforsøg i Søndags løb ikke heldig af. Aarsagen dertil laae rimeligen deri, at Ballonens Overtræk samme Dag var tilklistret og altsaa vaadt, da de vaade Uddunstninger borttog Varmestoffen af den inden i udviklede Luft. Paa Søndag skal den virkelige Opfart gaae for sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
J Kastellet har man det Særsyn, at nogle Træer ere ganske eller for endeel fulde af grønne Løv, uagtet Gravene ere saa frosne, at de vrimle af Skøiteløbere. Og saa endeel af Pilene ved Kastelsgravene, have endnu grønne Løv Med sand Glæde kan Udgiveren nu give det danske Publikum den Efterretning, at den første Melodika, af den Størrelse og Skiønhed, hvormed dette Jnstrument herefter vil kunne, ved et Fabriks Anlæggelse, leveres Europa, nu er fuldendt af Opfinderen Hr. Riffelsen, Den holder 5 fulde Octaver, og staaer i Henseende til Tonernes Styrke og Ynde i samme Forhold til det af ham forhen forfærdigede mindre, som ethvert fuldkomment Værk til det foregaaende Prøvestykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Odense. Prædikanterne paa 26 Søndag efter Trinitatis, Høimesse. Aftensang. St. Knuds Kirke: Hr. Stiftspr. Dr. Bech : Hr. T. Lund. St. Hans Kirke: - Bunkeflod. Vor Frue Kirke: - Wirth. .- Ramsing. - Borch, Hospitals-Kirken: Hr. Magister Gottsehale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Ved Tallotteriets 753 Trækning i Altona udkom: No. 77, 18, 63, 22, 58.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Avineisse ENTS. Efter to Aars vedholdende svageligt Helbred, behagede det Gud Løverdagen den 17 Nov ved Døden at bortkalde min elskede og gode Mand Gumme Graae, Kiøb- og Handelsmand udi Svendborg, i sin Alders 61 Aar, hvilket sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Elisabeth Sophia Sl. Braae, født Bonde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
De imellem Hr. Kiøbmand Bang og mig opkomne Disputer, ere afgjorte i Mindelighed. Odense den 22 Novbr. 1804. v. Scholten. Udiaft til Planen for en Arbeide, og Underviisnings-Anstalt ved Odense Byes Fattigvæsen, faaes derpaa Adressecomtoiret for 8 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Førstkommende Fredag den 30te d. M. bliver som sædvanne Generalforsamling i den ældste Klubber i Odense, om Afte- og begynder Voteringen præelse Kl. 3 Slet. Directionen for den ældste Klud i Odense den 22 Nov. 1804. 3 Hr. Jversens nols N. 163 Forsdag d. 15de Nødde. - s. staaer følgende Avertissement :De 37 s. som Postrudet bragte mig et Brev, hvorunder intet Navn fandtes, og hvori forlangtes at samme skulde gives til de Fattige, med Løvte at der skulde følge end en Gang san meget (naar et Spørgsmaal besvaredes, angaaende Udvantning fra Fattigcommissionen og Opsættelse for 500 Rd. Bøder) ere afleverte til Hr. Hald, som Casserer for Fattigvæsenet; men Spørgsmaalet for de medfulgte 24 s. til Jndrykkelsen, kan ikke vorde ordlydende indrykket i Avisen, førend Forfatteren forsyner det med sit Navns Underskrivt. Jversen: Commissionen for Fattigvæsenet undlader ikke herved at erkiende ovennævnte ædelmodige Givers menneskekierlige Tænkemaade, hans uegennyttige Opoffrelse og Ugesaa samvittige som hædrende Bekymringer for de Fattiges Bedste, hvorved han ikke lidet retleder og letter Commissionens Bestrædelser, og giør sig saa høit fortient af det Offentlige. Men, da den ene Velzietning er den anden værd, finder Commissionen sig pligtig, til at gienglælde den, beklageligt, ubenævnte vildende Spørger, ved at meddele ham en eller: vanskelig erholder Kundskab, denne nemlig: at ikke Fattigcommissionen, men Pyrigheden allene er bemyndiget, til at udpante. Oplysning skylder man endrer Uyldende, og derfor føier Commissionen til : at de Udpantninger, Øvrige heden har foranstaltet, har været hos Saadanne, som lunde, men trodsigen negtede at ville betale deres Bidrag til Fattigvæsenet. - For endvidere at spare Spørgeren for at blotte sig, da han saa gierne vil have sit Navn skiult, og for de maaske 2 Gange 24 s., et andet Spørgsmaal kunde koste, vil man ikke heller lade ham uoplyst om det andet Punkt i Parentesen, som kaldes Opsættelse for 500 Rdlrs. Bøder, og skal uden Tvivl betyde: en af Commissionengiven Opsættelse, med Betaling af 500 Rdlr., tilkiendte Fattigvæsen, til forestaaende Decembers Termin. Denne Opsættelse bevilgede Commissionen, imod Renters Svarelse til Betalingstiden, fordi den just til Terminen, og ikke før, skulde bruge disse Penge; og har altsaa ikke, ved Opsættelsen, skabet, men gavnet Fattigvæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-23
Commissionen for Fattigvæsenet i Odense.