Berlingske Tidende, 1764-06-22
Den 14de blev i Rigsdags=Sessionen adskilligt forebragt imod brotestanterne, blant andet kom i Forslag at de ikke skulle bePlde den Fordeel, at kunde besidde Starostier uden Grod= og benerals=Charger ved Armeen; de, udi de mistedes Sted, byygte Kirker og Bede=Huse, bleve og anfegtede. Jmidler lid bleve disse Bevægelser satte til Side for det første, af et anEt vigtigt Andragende af de Deputerede for General=Confoede nationen i Litthauen: De Herrer Wazgierd og Nardut androge hed eftertrykkeligste Veltalenhed de mange Undertrykkelser, Voldhinheder, Usikkerhed og Uretfærdigheder, som deres Fædrene and skal have lidt af en vis fornem Persons ovede Magt, hvor mede meente, at endnu den sidst oprettede Tribunal, og de som nylig paatrængede Captur=Retter vare Exempler i ligesaa risk Minde, som bedrøvelige. Disse Omstændigheder havde revet alle sande Patrioter i Litthauen til at conforderere sig i at sætte sig som een Mand, og med Gods og Liv, imod des ge egenmægtige Handlinger, for at oprette Frihed, Retfær lighed og Sikkerhed i deres Fædreneland igien; de bade derfor, stede i Warschau forsamlede Stænder ville antage denne Conbederation, give den Beskyttelse af den Litthaniske Armee, hvis de Feldtherrer desuden høre til Confoederationen, ja at de dog fra Warschau selv ville gjøre den Bistand i Nødsfald. konfoederations=Jnstrumentet og andre dertil hørende Skrifter, leve oplæste den 14de, og adskilligt mundtlig handlet over den Ven 15de blev samme Sag behandlet, og endelig besluttet i General=Conforderationen skulle antages, og bemeldte Forugende fyldestgiøres. Med det samme bleve de Tribunal- og laptur=Retter, som Fyrsten Radzivil, Woywod af Wilda havde oprettet i Litthauen, erklærede for uretmæssige, og de af samme Retter udfærdigede Ordrer for ugyldige. Fremdeles lev forordnet, at de Tartarer, som boe i Litthauen, og hvilke nestendeels udgjøre de Sachsiske Uhlan-Regimenter, skulle, i lald de tiene nogen fremmed Herre, begive sig fra Warschau, g de øvrige, ikke at lade sig finde hos andre, end hos Stor eldtherren af Litthauen, under Straf, at miste al deres Forstue og ikke at taales i Landet. Videre, at alle Magnater, Ninistere, Embedsmænd og Adelige af Litthauen, saa og de i lohlen, som besidde Godser i Litthauen, og endnu ikke have inderstrevet og svoret sig til Consoederationen, skulle gjøre det Den 16de skeede og dette i Primatis Pallads, da først denne første, som den fornemmeste Magnat i Litthauen, saavelsom i lohsen, forrettede denne høytidelige Underskrift og Eed, og siden en øvrige Litthauiske Adel, samt de Pohlakker, som besidde God. ser i Litthauen. Ved Sessionen i Rigsdagen denne 16de, bleve Deputerede udnævnte til Underhandlinger med de fremmede Ho fers Ministere, i sær med Naboe Hoffernes, saasom 3 Senatorer og 9 Landbudde, at handle med den Russiske; lige saa mange med den Wienske, og 3 Senatorer og 8 Landbudde med den Preussiske. Man handlede videre over, hvorledes de Tropper, som endnu befinde sig under Kronstorfeldtherren, maatte faaes tilbage; hvorledes noget kunde fastsættes, til at indføre for Eftertiden ved Rigsdagene, Trilunalerne og Retterne en Orden, at gaae efter fleste Stemmer, hvorledes i geistlige Sager, Apellationerne til Rom, kunde ophæves, eller i det mindste blive foresatte visse Grændser og Maal, over de Titler som man havde at give Keiserinden af Rusland og Kongen af Preussen; om den indvortes Sikkerhed, da Fyrst Woywoden af Rusland, som Stor=Regimentarius, blev givet Magt til at betiene sig endog af fremmede Tropper, til dens Opretning og Forsvar. Torsdagen den 17de handlede Stænderne igien over bemeldte Poster. J sær komme Protestanterne igien paa Banen. Man yppede paa nye, at de maatte miste de Fordeele at kunde besidde Starostier og Kongel. Godser, uden Dommer=Sæder, Militair= og andre Embeder a. At deres nybyggede eller forbedrede Kirker og Skoler skulle afskaffes &c. Videre blev sovebragt, at man maatte tilbagekalde den nu værende Resident ved det Tyrkiske Hof, Oberste Stankiewitz, hvilken immer har gaaet efter Kronstorfeldtherrens befalinger, og i hans Sted didsende en anden. Herover kom man ikke til Beslutning, saasom det var alt sildig. Den 18de kom Sagen, angaaende Protestanterne, for igien. Adskillige Statsforstandige erindrede, at man maatte vare sig i denne Sag, ikke at fornærme de med fremmede Magter sluttede Tractater. Jkke desmindre blev eenstemmig besluttet: At de Constitutioner, forfattede i Aarene 1717, 1733 og 1736, imod Protestanterne, skulle paa nye fastsættes, og udføres; at ingen Protestant maa besidde anden Eiendom, end hvad ham arvelig tilhøre, samt at enhver kan lovligen forfølge en Protestant, som imod den Lov besidder Eiendomme. Den 19de blev handlet over adskillige Materier, i hvilke ingen Beslutning faldt, undtagen at Valg=Rigsdagen blev berammet til den 20de August, og derhos fastsat, at ved den skal i alle Ting forholdes efter Constitutionen af 1633, Confoederationerne af 1644 og 1733, samt efter Constitutionen af 1736. Dog skal det staae dem, som ville frit for at bivaane Rigsdagen Mand for Mand, men Valget til en Marechal for denne Valg=Rigsdag, skal skee ved visse udnævnte af Woywodskaberne. Angaaende den Orden at indføre, at de fleste Stemmer gielde, har man forhen opdraget nogle Herrer af Senatet og Ridderkabet at giøre et Forslag derover. Dette er og allerede til og videre er alle forgaaet i den Materie. En anden Deputa tian er sat til at undersøgt de Pammer, som adskillige Stæde bare indgivet til deres Opkomst. J denne Deputation sidde 4 Seererer, og 2 Landkande af hver Hvede Promme. sonsættelsen følget)