JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te April d. A., læst inden behørige Retter, indkaldes herved sub pena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, a Dato publicationis, alle de som formene sig at have noget tilgode, intet i nogen Maade undtagen, efter min Mand afgangne Cancellieraad Christen Broerholdt, at melde sig hos mig Underskrevne og Laugværge med lovgyldige Beviser, for deres havende Fordring, da enhver dermed fremkommende skal vorde lovlig behandlet. Eskian ved Hiøring den 26 September 1803. M. S., C. Wadum, Enke af Broerholdt. Sognepræst for Mod berg og Hørmested.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Jfølge Placaten af 26 October 1792 indtaldes herved Credi= og Debitorer i Stervboen efter min afgangne Spigerfader Jens Østergaard Lund i Scheelund Byt. Hindsted Herred, Aalborg Amt, 3de Gange efter hinanden 1de Jydske Efterretninger til at møde her hos mig inden 12te Ugersdagen fra Dato, da enhver ska blive begegnet efter Lovene og Borts Forfatning. Scheelund Bye pr. Wisborggaard den 24 Octb. 1803. Lars Jensen Smed.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Til Reisendes Efterretning bekiendtgiøres herved et Veien over lille Aars Præstegaards Mart for Fremtiden er aflagt. Lille Aars Præstegaard den 1. Nopbr. 1893. David Gottschalch.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
London, 15 Novbr. Jfølge officielt Efterretning, ere de hollandske Kolonier Demerary og Estquebo d. 19 Septbr. bleven besatte ved GeneralGrinfield og Kommodore Hood, uden at have kostet et eneste Kanonskud. Anseelige Skibsforstærkninger ere afseilede til de franske Kyster, da et Hovedan greb skal giøres saavel paa Boulogne, som Kalair, Havre, Dieppe og Grav lien, og det efter en forbedret Plan; thi vore Skibe have hidtil holdt sig for langt fra de franske Kyster, uden at komme ret ind i Jlden.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Ved Jrland vil man have seet 2 franske Linieskibe, formodentlig løbne ud fra Otient eller Korunna; thi der kan ingen være sluppen ud fra Bræst, hvor vor store Flaade endnu holder sin Station. Ved Brest skal kun ligge 14 Linieskibe seilfærdige, men ikke saa meget indrettede til en Søsegtning, som til at bevirke en hurtigt Fart. 800 Md. Tropper indskibes til Vestindien, hvor et Angreb mod Martinique er iværk.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
J Nyjork og Philladelphia rasede den gule Feber endnu heftigt den 6te Oct.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Efterretningerne om den i Newcastle herskende Feber vare overdrevne. Jkke 30, men 10 Mennesker ere døde der i 7 Dage, og mange af de Syge ere i Bedring.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Den 12te er en ny fransk Kanoneerbaad, No. 344, dreven paa Strand ved Portsmouth. Den er forsynet med lange Master og Seil og kan rumme omtrent 70 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Paa Goodwinsand er forulykket et preussisk Skib, bestemt fra Liverpool til Memel med en Ladning Sukker, Rum &c. K. 1 Mand bleve reddede.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
I Dublin er arretteret en Pair, foruden mange andre paa nyDen 12te holdt Kongen den første Parforcelagt for dette Efteraar. Paa den første franske Alarm vil Kongen lade sin Standart vaie ved Kysterne, og Hs. Majestæts Feldtequipage er alt sat istand. Jastes blev i Admiralitetet anholdt en Vanvittig, som gav sig ud for Messias og absolut vilde see Lord Keith.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Statsekretairen Hawkesbury er med Baron Titel forflyttet ind i Overhuset. Hr. Pierrepoint er udnævnt til Gesandt i Stokholm. Mamelukchesens bedste Rytter, Mahomed Aga, viisde forleden, at han galant kunde ride en egyptisk Hest, som Prindsen af Wallis eier i sin Stald, og som aldrig, havde tilladt nogen Englænder, at sidde op. Hesten gjorde vel alle mulige Krumspring, for at skille sig ved Rytteren, men denne holdt sig paa den i 20 Minuter, og steg ikke af, førend den var ganske tam og spaa.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
En hollandsk Missionair er ankommen hertil fra det gode Haabs Kap med tre Hottentottere (en Mandsperson og 2 Fruentimmer) som han selv har omvendt og døbt. De havde, efter eget Forlangende, reist med til Europa, for der at see en offentlig Gudsdyrkelse. De ere kobberfarvede, og deres Haarer som Uld. Missionairen har i 5 Aar skiønt ofte med Liv fare, opholdt sig blant Hottentofterne 5000 engl. Pile hinsides Godthaabskapet, hvor han har efterladt sig en omvendt hottentottisk Meenighed af 600 Personer. Folkefæret derhenne siger Missionairen er yderlig dovent, og arbeider ikke uden naar Sultetvinger dem dertil; de gaae nogne, have ingen Huse, men boe Huler i Jorden. Paris, 16 Novbr. Ved det engelske Angre paa Boulognerslotillen sidst, brændte Førstekonsulen personlig 2 Mørsere af en nye Opfindelse løs, og tog Deel i Farerne ved at begive sig ud paa Rheden. i sin Peniche. Ved Reven sammesteds sagde en Soldat til Førstekonsulen: e J Aaret 5 (1797, deelde jeg et Kommisbrød med Dem i Defileerne ved Bassano; dette var dengang behageligt for Dem, da de var meget hungrig. Jeg heder Dem nu om en lige Tieneste for min gamle og svage Fader. Jeg har faaet J Saar i Krigen, er paa Valpladsen bleven Sergeant, og haaber ved første Slag at blive Under lieutenant. Man behøver ikke der at melde, at Soldatens Begiering blev opfyldt.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Den 11te løb i Havre den for Førstekonsulen bygte Peniche af Stabelen i Søeministerens Nærværelse. Derfra ere paa nye 30 Fladskibe med 7000 Md. ankomne til Boulogne, og de engelske Skibe maatte, da det stormede, søge rum Søe, for ikke at kastes paa Strand. J Dunkirchen ligger igien den 5te Division Fladbundere seilfærdig til Boulogne.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Ved adskillige anstilte Prøver har det viist sig, at det franske Krudt barer længere, end det engelske. Forbudet mod Udførselen af alleslags Vaaben er bleven skarpet, da der i England er især Mangel paa den Ting. Hvilken en arm, elendig Stad er Paris, sagde i disse Dage en fremmed Virtuos, som i en afhans Concerter kun fik 50 Louisdorer i Behold fra Omkostningerne. En af vore Journaler giver denne uforskammede Virtus til offentlig Priis ved en træf sende Skildring af et Menneske uden Penge, og begynder saaledes: Mennesket uden Penge er et Legem uden Siæl, en Gienganger, et hæsseligt Spøgelse &c.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Man læser nu ogsaa her en Forstandstarifsom fastsætter, at man, maa have 1000 Dalers aarlig Jndkomst, for at have en daarlig Menneskeforstand, med 10,000 Frankers Jndkomst saaer man almindelig Hverdagsforstand, med 40,000 Fr. Forstand og Smag som en Akademiesekretair og med 100,000 Fr. viger man intet Menneske et Haarsbred i Forstand, Smag og Gennie.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Blandede Efterretninger. En engelsk Læge Dr. Schmith har opsundet et simpelt Middel, som er ualmindelig virksom mod ondartete Sygdommes Smitte. Det væsentlige ved dette Middel bestaaer i at ryge med Salpetersyre, som man almindeligviis kalder Skedevand. En beqvem Fremgangsmaade derved er følgende: man kommer i en Kopkonzentreret Svovlsyre eller Vitriol=Olie, sætte Koppen paa en Leertallerken i maadelig heed Sand, og strøe, naar Vittiol=Olien er bleven varmet, et terhaanden omtrent et Lod smaastødt reent Salpeter, deri. Det maa behørig røres om med en Glasstik, eller i Mangel de af med en Træpind. Derpaa opstiger der en stærk Hamp ud af Koppen, hvormed man maa søge at opsylde det Værelse, som skal renses. Dampen skader ikke heller de Syge; dog maa man ikke komme dem for nær til Hovedet med Ko pen selv; men man kan undertiden røge endog und deres Seng. Under Rygningen selv maa Dørre og Viduer holdes lukkede og først aabnes en Time deres. ter, for at lade frisk Luft ind. Rygningen behøve kun at skee engang om Dagen, eller i meget stemme Tilfælde to Gange. - Paa dette Middels Virksomhed har man Exempler, som fortiene Beundring. Paa Skibe og Hospitaler, hvor ondattede Sygdomme, herskede, blev ikke allene al videre Smitte forebygget men de Smittede kom sig, og Sygdommen antog en mildere Natur. Ved Pesten, som for et Par Aar siden rasede i Cadix, skal Smitten have hørt op fra det Øieblik, da man betiente sig af dette Middel. Opfinderen siger, at det er anvendeligt ved alle Arte af Forraadnelses=Smitte, ja endog ved Pesten. -
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Da Vitriol=Olien som bekiendt er en høist skarp ædende Syre, saa kræver dens Brug tilbørlig Forsigtighed: man maa vogte sig for at bringe noget deraf paa Hænderne eller paa Klæderne eller endog paa gode Møbler og forvare det i stærke Glas. Det engelske Parlament har tilkiendt Opfinderen. af dette Middel en Belønning af nogle Tusinde Pund Sterling.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Udenlandske Efterretninger. Ved Reskript af 25 Nov. sidst ere følgende Forandringer bestemte ved Frue Kirke i Kiøbenhavn efter Ansøgning af de residerende Kapellaner: 1) Stiftsprovsten ved Frue Menighed skal i Fremtiden prædike til Høimesse to Gange efter hinanden og een af de residerende Kapellaner skifteviis hver tredie Gang: Stiftsprovsten skal saa besørge Aften, sangs=Præken paa den Dag, der tilfalder een af Kapellanerne at prædike til Høimesse. Biskoppen har understøttet denne Ansøgning paa Grund af, at det for Stiftsprovsten vil være en Lettelse at være fri for Høimesse=Prædiken, hver 3die Søndag, hvorved han des bedre kan saae Tid til at iagttage sine andre Pligter; at, naar han vilde præke hver Søndag, den 3die Aftensang dog staaer ham aaben, og at det synes billigt, at de resdetende Kapellaner som Menighedens Præster gives Leilighed til ogsaa at prædike til Høimesse. 2) En bestemt, at de to residerende Kapellane, ved bemeldte Frue Menighed ere fritage ne for den Forpligtelse at forrette Barnedaab for Stiftsprovsten, imod at de 10 Rd., som denne hidtil har svaret Kapellanerne under Navn af Døbepenge, bortfalde. Sammenhængen dermed er denne: det har hidtil været Skik, at Skiftsprovsten ved Frue Menighed aarligen betalte til enhver af de ersiderende, Kapellaner 10 Rd., under Navn af Dobepenge, for hvilken Betaling han formeente at kunne fordre deres Tieneste ved Børnedaab: nu har Kapellanerne søgt om enten ganske at maatte fritages for denne Vedtægt, mod at Døbepengene faldt bort, eller at det maatte bestemmes, at enhver af Præsterne skulle havt hver sin Uge, i hvilken de skulde forrette Daaben, og at Sognepræsten da maatte oppebære det Halve og enhver af de residerende Kapellaner en Fierdedeel.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Den 25 Novbr. sidst er Dr. og Provst Plum, Sognepræst til St. Michels Kirke i Slagelse, udnævnt til Stiftsprovst og Sognepræst ved Frue Menighed i Kiøbenhavn; Sognepræsten paa Christiansøe, J. C. Holm, til Sognepræst for øster Lars, og Gudum Menigheder paa Bornholm; Læreren ved Latinskolen i Nachschov, D. C. Prior, til Stanepræst for Wuust Menighed i Aalborg Stift; Læreren ved Herlufsholms Skole, C. J. Almstrup til Sognepræst for Rold og Webbestrup Menigheder i Viborg Stift; residerende Kapellan til Simmested, Hvilsom og Hvam i Viborg Stift, G. W. Hammer, til Sognepræst for Thostrup og Reum Menigheder i samme Stift; Sognepræsten for Nyekiøbing og Systofte Menigheder paa Falster, Magister P. Estrup til Sognepræst i Randers; Sognepræsten for Sundbye og Hvorup Menigheder i Aalborg Stift, P. Raaschow, til Sognepræst i Colding; Sognepræsten for Grimstrup og Aarre Menigheder i Ribe Stift, B. Giørt, til Sognepræst for Nustrup. Menighed i samme Stift; Cancellie-Sekretair og Registrator i det danske Cancellies Archiv Contoir, H. H. Frost, udnævnt til Archivarius ved bemeldte Cancellie, og i hans Sted Cancellie-Sekretair og Under=Cancellist i Archiv=Contoiret, C. J. F. Hjorthøy, til Registrator sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
J adskillige Aviser læses nu, at Blodgangsygen, der i de 2 sidste Maaneder har gresseret i Aalborg, er endnu er stanset; samt at den ogsaa er tommen til Vestertanten af Jylland ved en Soldat, der kom sy hiem fra Holsten, som døde og smittede Husets Folk.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
J Holstebroe lever en Ente, som sidste Allehelgensdag nylte sit 100de Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Foranstaltningerne imod de Skibe som maatte ankomme fra Mallaga, ere nu extendere til alle fra Middelhavet ankommende Skibe, og hvad især det fra Gibraltar og Kadix bortviiste Skib, Bonaparte, angaaer, maae det hvor det ankommer, strax nægges under stræng Quarantaine m.v.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Fra 1 Jan. 1304, skal ethvert dansk Koffardieskib forsynes med nyt Maalebrev, og tillige paabrendes ved Siden af Kongens Eiffre det Mærke, dansk Eiendom.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
J Ringstedt er Postgaarden med 3 a 4 andre Steder d. 20 d. ved Jldebrand lagte i Aske.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Det musitalske Academie i Khavn giver en stor Jnstrumental og Vokal Consert til Bedste for den unge talentfulde Violinspiller Mads Dam fra Svendborg.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Folkeantallet til 1ste Februari 1801 beløb sig i Slesvig 250000, i Holsteen 320000 og i Staden Altona 23000.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Natten til d. 11 dennes instrandede 1 1/2 Miil vesten Skagen et hollandsk Skib fra Østersøen til Amsterdam med Ladning af 1000 Tdr. Hvede. Manskabet er bierget men med Ladningen saa det vanskeligt ud.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
J Fyen er af Bønderne opgavet et langt trum Metathorn, som formodes at have været brugt i fordums Krige.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
J Altona er nylig tabt en Tegnebog med 20000 Rd. 1 gamle Bantsedter, hvorfor er udlovet 100 Species Dutater i Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Aalborg, den 2 December.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Prædikanterne paa 2den Søndag i Advent. Froepræditten. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspaa Hospitalstirten Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Aalborg Byenyt. Døbt. Den 29 Nov., Kiøbmand og Kirkeværger Johannes Arsmans Søn Andreas; Fadderne: Mad. Christensen, Jomfr. Christian, Viinhandler J. Møller, Kiøbmand og Borgerlieutenant J. Hoppe, Kiøbmand M. Malling.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Begravede. Den 30 Nov., Mousqueteer, Anders Jensen Levning af 3die Compagnie. S. D. Maren Wilsen, 67 Aar. Den 1 December, Kiøbmand Frantz Holms Datter Mariane Severine, 2 Aar 4 Maaneder. S. D. Handskemager Niels Nielsen Lunds Hustrue Mette Kieldsdatter, 45 Aar. S. D. Skræder Hübners Datter Giertrud Nielsdatter, 10 Aar 9 Maaneder. S. D. Ellen Bendsdatter af Vesterfattighuus, 83 Aar. Den 2 December, Viinhandler Svend Christian Holst, 48 Aar. S.D. Haarskiærer Hendrich Hansen, 46 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Avertissements. Han er itte meer, min ædle, retskafne Mand Jens N. Krogtyes Borger og Viinhanter her i Aalborg - Døden bortrev ham efter 10 Dages Sygeleie, fra mig og umyndige Søn, i Gaar Eftermiddags Kl. 3 i hans Alders 35de Aar. - Venner og Betientere, alle Desom tiente ham - O! De føler med mig dette for mig smertelige og uoprettelige Tab - Staten tabte ham en redelig og virksom Borger, hans Venner en trofast Ven, og jeg alt, Aalborg den 30 Novemder 1803 N. M. Krogtved, fød. Raben.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
At det har behaget Livets og Dødens Herre sidste Løverdag Aften den 26 November, efter nogle Aars Svaghed og sidste 13 Ugers vedholdende Sængeleie samt mange udstandne haarde Lidelser, ved en rolig og stille Død at giøre Skilsmisse imellem mig og min inderlig elskende, fromme og tiere Mand Hans Brandtsen til Giettrup, født i Søebye den 11 December 1749, gift med mig i sit andet Ægteskab 8 Aar efterladende sig en Datter i dette og fire Døttre i forrige Ægteskab; det har jeg herved den Ære sørgeligst at betiendtgiøre hans og mine fraværende respective Familie og Venner, som jeg er vis paa tager oprigtig Deel med mig og den salig Afdødes efterlevende Børn i denne vores sørgelige Skjebne, uden at bevidne os saadant skriftlig. Giettrup den 28 November 1803. M. C. Wadum, sal. Brantsens.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Bestemmelserne af Vinterfornøielserne paa Compagnihuuset her i Aalborg er i Decbr. Maaned, som følger. Hver Søndagasten er Assemblee, Onsdagen den 14de bliver Concert og derefter samme Aften Assemblee, Fredagen den 30te er det maanedlige Assemblee=Ball, paa de bekjendtgjorte Vilkaar. Paa alle disse Bestemte, er Begyndelsen precice Kl. 5 Slet. om Aftenen. Dette bekientgiøres hermed de respective Hr. Jnteressentere fra Directionen. Det respective Publikum saavel i som uden for Aalborg, giver jeg mig herved den, - Ære at tilkiendegive, at mine betientt 2de gule Heste den ene i 9de og den anden i 7de Aar, søger jeg at blive qvit, da jeg ei har noget at brugt dem til, og at føde dem Vinteren over vil falde mig for kostbart, jeg har da til dets Afhendelse udvalgt Tallotteriet, og da samme trættes i Khavn. den 6 December, og af 90 Tal allene udkomme 5, da hvem som har Lodder i disse Hester og faaer det første Tal af disse 5 bliver Eier af samme. Og da derom først herved Postens Ankomst den 14 December kan haves Efterretning hvad Tal der er udkommen, saa kan intiden 13 December og Eftermiddagen Kl. 4re faaes No. hos Extraskatsoppebørselsbetiendt Holm boende paa Vestergade i Aalborg, af hvem Planen forevises og er da Prisen pr. No. 1 Rd. 32 s. og den der vinder Hestene giver aparte i Doceur 100 Rd. og Grime penge 1 Rd. Jeg anbefaler mig det respective Publikums Bevaagenhed. Klitgaard, boendes ved Østerport.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
En af Leievaaningerne i Arbansgade ved min Have er nu strax, eller til Paaske at faae til Leie. C. L. Nübner. at melde det i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Hvenksom har en god Viørnehud at sælge, behage Da jeg med næstkommende Aars Begyndelse tiltrader den mig allernaadigst anfortroede Postmester Tieneste i Fladstrand; saa erbyder jeg mig at forskaffe de Aviser og Tidsskrifter som i Følge allernaadigst Tilladelse med Posterne maae forsendes, naar de respertive Abonentere behagentlig bestille samme her hos mig 14ten Dage før Aarets Begyndelse Fladstrand, den 11 Nopbr. 1803. Wolters.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Toldkafferer og Postmæster, Under Randrupgaards Skiftejurisdiction ere faldt nogle smaae Arvelodder, sammenlagte herved 100 Rd.; samme et hundrede Rigsdaler (Umyndige tilde rende) kan enten strax eller til 13 Junii 1804 saae, til Laans mod befalet Sikkerhed. Randrup, 2 Nop. 1803. Hvass.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Sidste Dronninglunds Hestemarked, blev heri Gaarden solgt 2 gamle brune Arbeidshopper til Hr. Capitain Brøndum paa Tidemandsholm; diffe har i den Høst hele Efteraaret gaaet her paa Marten og i Skoven, indtil de formedelst infaldende stærk Snee veir, blev indbragt paa Foder Samme Hoppers rimæssige Eier ville behagentlig snarest muligt og i jeg neste 14 Dage fra Dato lade dem afhente imod al Omkostningers Erleggelse, thi i andet Fald vorder de paa Eierens Gevinst eller Tab ved offendtlig AuctioArtsolgt da de ei eragtes Overfodder værd. Dronninglund den 29de November 1803. Grouless.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Sidste Fredags Nat den 18de d. M. er ved Jndbrud bleven bortstiaalet af min Krambod endeel Kiøbmands vahre bestaaende af Caxtuner med røde og hvide Blom ser, mørk i Bunden, nogle Sitr. blaae og rødt ostindiske Tørklæder, røde og hvide Bendler, nogle Dusuhvidt flade Knapper, 5 Stkr. Oste med mere. Ligeledes er jeg bestiaalet samme Tid, af min Kramboe skuffe i Penge 24 Rd., hvoriblandt var en Medaille med følgende Bogstaver nemlig, paa den ene Side: A. Himlen lignes den som elsker ærligen og paa den anden Side; Før Gud det giør jeg ei ophør. Hvem som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning loves er resonabel Douceur. Aalborg den 21 Novbr. 1833, O. Hansen, Borger og Kiøbmand.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Fredagen den 9de December næstkommende Kl. 1. Formiddag, foretages Auction paa Tversted Sogn, Forstrand i Horns Herred, over hvad som er iland bierget fra det der, uden Medfølge af levende Folk, inddrevnt Smakskib, nemlig: nogle Stykker Seil noget Tougværk samt en Deel norsk Fyrretømmer, bestaaende af 163 Bielker og omtrendt 65 Tylter smaa Tømmer af forskiellige Slags. Hvilket hermed betiendtgiøres til Lysthavendes behagelige Underretning. Hiørring den 21 Novbr. 1803. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1803-12-02
Et for en honet Familie beqvemt indrettet Huus ved Østeraae og Gammeltorvsbroen, to Etager høit og grundmuret Kielder derunder, samt et Halvtagshuus Gaarden til Jldebrændsel m.v.; er til næstkommende Fløttetid at faae til Leie af Skip.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Paris, 22 Novembr. Førstekonsulen er den 18de ankommen til St. Cloud og hans Ankomst bekiendtgjordt Hovedstaden ved en Salve af 130 Skud. Han opholdt sig fornemmelig i Boulogne og har slet ikke været i Dunkichen eller i Belgien. Han har paret særdeles veltilfreds baade med Landa meen ved St. Omer og med de ved Boulogne forenede Fløtille=Divisioner, hvoraf han, medens han var der, saae sov at komme. Sammesteds er Arbeidernes Antal bleve forøget med 200, der er forskrevet 50 Smede fra Holland og ved Jndløbet til Havnen anlægges endnu 2 Forter.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
En Officeer skriver fra Boulogne: Man taler om, at forlige os med Englænderne. En slem Sag. Alene i London maa Freden undertegnes. Man troer, vor Bresterflaade vil have nyttet det gode Veir til en Landgang paa Jrland. Raden vil ogsaa snart komme til os. Alting er beredt og Armeen venter blot Ordren til at indskibe sig.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Fra Cherbourg skripes: Englænderne krydse endnu i vore Vande, men paa 2 Kanonskuds Vidde. Signalerne ere her saa ypperlige, at de i en Tid af 3 Timer kommunicere herfra lige til Vliessingen. Af ting giør sig færdig til Afreisen. Den store Dag nærmer sig. Aldrig saae man en saadan Kappen blant Soldaterne.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Fra St. Malo er den 12te 43 bevæbnede Fartøier og 40 Terreneuveskibe afseilede til Cherbourg.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Et tremastet engelsk Skib paa 165 Tons er med hele Mandskabet totalt forulykket ved de franske Koster nær Etapples.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
En Hydrauliker Duerest arbeider ved Seinen paa et Skib af ny Byggemaade. Det skal forfærdiges af lutter fyrre Planker uden Krumholter, være meget fladt, og seile hastigere end andre Skibe.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Man forsikrer, det er muligt, at Frankrig giver efter for abstillige venskabelige Hoffers Anmodninger, og lader det Hannoverske rømme. Moniteuren siger derimod, at det aldrig skeer, med mindre Englændernenamme Malia.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Minister Talleyrand, den preuss. Gesandt Luchesini, Marquis deel Gallo og den keis. Ambassadeur, Grev Cobenzl ere reiste ud til Joseph Bonaparte paa hans Landgaard Morsontaine. Man troer, denne Reise har et vigtig Formaal.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Jdag er det Rygte almindeligt, at 7 af vore Linieskibe med 15000 Mand Landgangstropper paa
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Transportskibe ere udløbne fra Brest. Moniteuren melder endnu intet derom.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Hr. v. Kotzebue er bleven angreben af en af vore Journalister med gloende Pile. Han svarer derpaa ganske maadeholdent i en anden Journal, og beklager sig især over, at Skumeren væver usande Personalier ind i sin Kritik.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Haag, 22 Novembr. Rustningerne mod England fortsættes her med fordoblet Jver, Vor Terelflaade, 4 Linieskibe og 6 Fregatter stærk, er næsten seilfærdig. Ved Decembers Begyndelse skal alting være i Stand til det store Tog.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Sygen i Mallagas Havn har ogsaa smittet vor Korvette Daphne. Ved Gibraltar er den strængeste Qvarantaine anordnet.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Frankfurt, 22 Novbr. Kongen af Sperigankom den 18 fra Carlsruhe til Stutgard, for at besøge det churfyrst. Hof dersteds.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Fra Maynz, Luxenburg, Metz og Longby ere atter stærke Artillerietrams underveis til Brigge og Dunkirchen.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Englænderne opkiøbe i Venedig og Triest meget Korn og føre det til Malta.
Jyske Efterretninger, 1803-12-06
Wien, 19 Novembr. J Slotshaven ved Schønbrun saaes i Aar Græskar af 70 Punds Vægt. De nedstamme fra Egypten og Frøet dertil fik Keiserinden af Madame Bonaparte.