JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. D. 26. Decebr. aabnede Kongen Kamrene paa den sædvanlige Maade ved en Tale, der ikke har gjort synderlig gunstigt Jndtryk paa Publikum; man finder den mat, intetsigende og indholdsløs. Om Spanien tier Talen, men Kamrene ville lade det derværende Regimente komme alvorlig paa Tale. Det sædvanlige Raab: leve Kongen lød efter Talens Slutning, men kom meest fra de konservative Bænke. Hr. Sauzet er valgt til Deputeertkamrets Præsident, og Bladet "Constitutionel seer i det ringe Stemmeantal, han erholdt, en Svækkelse af den ministerielle Majoritet. Det er lykket Finantsministeren at opstille Budgettet for 1846 saaledes at det viser et Overskud af 5 til 6 Mill. Fr. Ministeriet haaber derved, som overhovedet ved at hentyde til Finansernes blomstrende Tilstand, at gjøre et gunstigt Jndtryk paa Kamret. De vanskeligste Spørgsmaal, som i denne Session skulle løses ere Spanien, Hertugen af Remours Dotation og Undervisnings-Loven. - Admiral Dupetit Touars ventes tilbage til Frankrig i disse Dage. Da Kabinettet har erfaret, at Nationalgarden og Beboerni Cherbourg have ifinde at modtage Admiralen med en patriotisk Demonstration, har Sø-Præfecten faaet befaling til saasnart Admiralfregatten er kommen sigte at seende det et Dampskib imøde og indbyde Admiralen til at lande i al Stilhed om Natten og strax begive sig med Extrapost til Paris. – Saalænge Nogen kan mindes har man ikke havt Mage til den Taage, som i disse Dage har ruget over Paris, den var saa tæt, at man paa tre Skridts Afstand ingen Gaslygter kunde see; Vognene maatte kjøre meget langsomt, og en Mængde Mennesker samlede om og kunde ikke finde deres Huse, nogle lode bære Fakler foran sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
England. Kommodore Jonas, Øverstkommanderende over den engelske Eskadre ved Afrikas Vestkyst har anmældt for Admiralen, at han i Løbet af August og September Maaneder har bemægtiget sig eller tilintetgjort ikke færre end 8 brasilianske og spanske Slaveskibe. Et af dem af 400 Tdrs Drægtighed var udrustet for 1000 Slaver og meget vel bevæbnet; det forsvarede sig alvorligt, men blev endelig forladt af Mandskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Spanien. Den spanske Nation har i denne Tid mistet en af sine første Herver, Marskal de CampJauregny, bekjendt under Navnet "El Pastor, der er død af nogle ved Vinterens Strænghed gjenopbrudte gamle Saar. Denne Mands Krigsbedrifter, og Eventyr grændse næsten til det Utrolige. Han var, lig Mina, Merino og Zurbano, een af hinJernaturer, der synes vilkaarlig at kunne undvære baade Søvn og Næring, og som, med Bøssen over Skulderen, ved en Cigar og et Glas Vand ere istand til daglig at tilbagelægge en halv Snees Miil over veisomme Bjerge og igjennem dybe Afgrunde. J Uafhængighedskrigen mod Napoleon saavelsom i Kampen imod Don Carlos var han stedse i Feldten og tjente den gode Sag med usvigelig Udholdenhed, Opoffrelse og Tapperhed. Trods sin Alder og Korpulence, var han ogsaa nylig draget ud imod Zurbano. Det være sagt til El Pastors Roes at han aldrig, saaledes som Merino, Empecinado, Zurbano og selv Mina, hvem han ellers ikke gav Noget efter i Diærvhed, har besmittet sine Hænder med unyttige Blodsudgydelser og Grusomheder. Hans Mildhed, Ugennyttighed og Dannished havde derfor ogsaa erhværvet ham almindelig Agtelse, saavel blandt hans Landsmænd, Baskerne, som over hele det øvrige Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Af Commissarii Slutningstale i den Roeskildske Stænderforsamling hensætte vi Følgende: - Den Almægtige være lovet, som har givet mig Styrke til at føre mit Arbeide saaledes til Ende, at jeg, naar jeg i mit Lønkammer prøver min Virken, vel bliver mangen Brøst og Ufuldkommenhed vaer, men dog ikke kan skjønne, at jeg i det Hele har forfeilet den rette Vei. Med dyb Folelse maa jeg agsaa erkjende, hvad jeg i saa Henseende skyl ber den dygtige Bistand, som jeg har fundet i Forsamlingen, og hvilken Tilfredsstillelse det har været mig, at denne, om ikke i sin Heelhed, saa dog i sin Fleerhed, har bevaret samme Velvillie og Hengivenhed for mig som den, hvormed jeg blev modtegen, da jeg i 1835 traadte frem, for at indvie den da nye Jnstitution, og som siden stedse har fulgt mig fra den ene Forsamling til den anden, ja, jeg kunde være nærved at troe, at denne Velvillie har faaet større Varme og Dybde end nogensinde forhen, ligesom jeg ogsaa mod flere af de Personligheder, som her yderligere have udviklet deres Aand og Sindelag, finder mig hendragen ved forstærkede Følelser af Agtelse og Hengivenhed. Det er saaledes med glade og ap løftende Bevægelser i mit Jndre, at jeg nu slutter min Virksomhed i denne Sal, ikke blot for denne Gang, men - derom kan jeg ikke tvivle – for bestandig. Commissarius takkede derpaa Præsidenten, som atter denne Gang med sin anerkjendte Dygtighed og sin troe Udholdenhed har røgtet det ham ved Forsamlingens Tillid overdragne byrdefulde Kald, at lede dens Forhandlinger". Ligeledes - tilføiede han - have de flere udmærkede Mænd, der med særdeles Anstrængelse have udført de vidtløftige og vanskelige Arbeider, som Forsamlingens Tillid til deres Jndsigter, og Nidkjærhed for den gode Sag har betroet dem, Krav paa særdeles Paaskjønnelse. Herunder er ogsaa Forsamlingens meget ærede Vicepræsident indbefattet; han har kun havt liden Leilighed til at træde frem i denne Egenskab, men desto større til at anvende sin Skarpsindighed og sine Jndsigter i at bearbeide flere af de vigtigste og vanskeligste Sager, som ere komne under Forsamlingens Overveielse." Præsidenten sluttede sin Tale med følgende Ord: Der er et Ord, som er udtalt af en gammel kirkelig Lærer, og som ofte er blevet anført til Lærdom og Erindring, isærdeleshed ved Forhandlinger paa de religiøse Enemærker. Men det er ikke paa disse Enemærker alene, at det har sin fulde Anvendelse. Det er dette Ord: at Det, hvorom det gjælder, er Enighed i Det, som er nødvendigt, Frihed i Det, som er tvivlsomt, men velvilligt Sindelag i Alt. Og - idet jeg endnu beder den ærede Forsamlings Medlemmer modtage min Tak for det Sindelag, som er kommet mig imøde, til hvilken Side jeg end har vendt mig - vil jeg slutte mit Ord med det Ønske: at vi - Saamange som det vil være beskikket, atter at samles her med hverandre – maa samles som Mænd, der vide at hylde dette Valgsprog i Gierning og i Sandhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
J Berl. Tid." hedder det angaaende Salomon Heines Testament: Redakt. har modtaget et Uddrag af dette storartede Testament, og da vi ere overbeviste om, at det for mange af vore Læsere vil have megen Jnteresse, saa meddele vi dette Uddrag. Det er afdeelt i flere Poster, nemlig: Legater til Stiftelser, Legater eller Livrenter til Contoirpersonalet og samtlige Testators Tyende, Legater til hans Familie forsaavidt de ikke ere arveberettigede fremdeles bestemte Summer til hans Døttre, Datterbørn og Svigersønner, og endelig er hans eneste Søn indsat til Universalarving af den øvrige Formue. Vi begynde med det smukke Træk at han har eftergivet sine Debitorer al Gield, under 400 Mk. Banco, hvorfor Nogen staaer i hans Privatbog, og Alt, hvad hans Slægt skylder ham. Contoirpersonalet – otte i Tallet –er betænkt med 105,000 Mark Banko, og deraf den Ældste 40,000 Mark, tre Contoirbudde ialt 5000 Mark; Gartneren paa hans Landsted i Ottensen, foruden fri Bolig for Livstid, med en Livrente af 500 Mark samt 4000 Mark til hans Børn; tre Arbeidsfolk 600 Mark Livrente til samme; hans qvindelige Tyende, samt Kudske, Ridetnegt, Tjenere, deels Livrenter af 200-300 Mark hver, og deels Legater paa 3 - 4000 Mk.; Huusholdersken faaer en Livrente paa 8000 Mark. - Otte Dage efter hans Død uddeles 10,500 Mark Banco til jødiske og christne Fattige i Hamborg, Altona og Ottensen. Til det af ham stiftede Sygehospital 30,000 Mk. Bco., til Hamborgs almindelige Hospital, Døvstumme- og Blindeinstitur, Waisenhuusskole, Amalie Sievelings Forening og Frimurerhospitalet ialt 37,000 Mk.; til endeel andre christelige Stiftelser i Hamborg 11,000 Mk.; endeel jødiske Stiftelser 32,000 Mk.; adskillige jødiske og christelige Stiftelser i Altona 16,000 Mark; til Donners Skolehuus i Ottensen 4000 Mark; til Synagogen i Altona 5000 Mark; til St. Nicolai og St. Petri nye Kirkebygninger i Hamborg 8000 Mk. Til sine Slægtninge har Testator legeret 255,000 Mark Banco i Capital, foruden endeel Livrenter. Hans tre afdøde Døttres Børn faae i Alt 2,7000,000 Mark; to Svigersønner hver en aarlig Livrente af 5000 Mark; Testators yngste Datter, som endnu lever, faaer 900,000 Mark Banco, foruden hans nye Gaard ved Jungfernstieg med alle deri værende Meubler og Effecter, Guld, Sølv og Pretiosa, dog saaledes, at Stue=Etagen forbeholdes for Handels husets Contoirer. Desuden faaer hun Nytte og Brug af Landstedet i Ottensen. Den øvrige Formue tilfalder Testastors eneste Søn Carl. - Til Executores testamenti, Doctorerne Rieser, Soher- og Hertz, er bestemt 30,000 Mark Banco. Paa Faderens Begravelsesdag lad Universalarvingen uddele 7000 Mark Banco til jødiske og christne Fattige i Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Den 24 December f. A. var det 50 Aar siden een af Kjøbenhavns virksomste og driftigste Borgere indtraadte i disses Antal. Dette er Grosserer, Ridder Jacob Holm. Hvorledes han siden har udvidet sin i Begyndelsen indskrænkede Virkekreds, er almindelig bekjendt. Som Skibsrheder har han til sine Tider havt 20 Skibe paa eengang i Søen; og paa sine talrige Fabrikker, Værfter, Establissementer og Fartøier beskjæftiger han i Gjennemsnit 500 Mennesker dagligen. Alene i Ugeløn til sine Arbeidere udbetaler han aarligen over en halv Tønde Guld. Foruden det betydelige Skibsværft og Bedding paa hans Plads i Strandgaden, eier han ogsaa det forrige asiatiske Compagnies vidtløftige Bygninger og Plads, og har ligeledes nyligen tilkjøbt sig den afdøde Skibsbygmester Larsens. Den saakaldte Appelbyes Plads derimod er under hans Hænder forvandlet til en smuk lille Bye for sig selv, hvor omtrent 130 Familier have fundet smaa, velindrettede og byggelige Boliger for billig Priis, der ere meget søgte og staae langt over de sædvanlige Leiligheder til samme Priis i Stadens snevre, smudsige og usunde Stræder. Derhos har han anlagt og driver endnu en Oliemølle, en Sæbefabrik, en Seildugsfabrik, en Reebslagerbane, Stearinlysfabrik, og er den første fra Kjøbenhavn, som har udsendt Skib til Hvalfangst i Sydhavet. Den største Deel af disse Anlæg paabegyndtes i Krigens Tid, medens Handel og Næringsveie paa saa mange Steder standsedes, og den uafbrudte Række af Aar, hvori de siden ere drevne, vidner om den Kyndighed og Erfarenhed, hvormed de ere fortsatte. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Den almeenagtede Regisseur ved det kgl. Theater, i Kjøbenhavn, forhenværende Skuespiller Liebe, er efter en kort Sygdom død i Onsdags Aftes i en Alder af 57 Aar. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Korsøer Havn er den 1. dennes bleven fri for Jis, og Dampskibet har overført Posterne herfra af 31. f.M. til Knudshoved. Jistransporten over Beltet kan saaledes ansees for Tiden ophørt. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Natten til sidstafvigte Søndag er, ifølge Svend borg Avis af 30. Decbr., efter Forlydende begaaet et dumdristigt Jndbruds=Tyveri i Steenstrup Præstegaard. Tyvene skal have opbrudt et Chatol og borttaget 2300 Rbd. Klosterprovst, Grev Reventlou besvarede den af en Adresse ledsagede Festtale, som holdtes til ham ved hans Modtagelse i Preetz, saaledes: Først undslog han sig for at modtage den Ære, der var bleven ham til Deel, forsaavidt den alene skulde vedkomme, hans Person, og yttrede dernæst, at den holsteenske Landdag havde overhovedet opbudt sine bedste Kræfter, den havde talt frit, arbeidet dygtigt og søgt at værne om Landets Rettigheder. Men ligesom det nu var Nat trods Fakkelskin og Maanens Lys, fordi Himmelkongen manglede, saaledes vilde ogsaa vort Lands Fremtid være en sørgelig, hvis ikke den alregjerende Gud vilde give sin Velsignelse til det, Folke repræsentanternes svage Kraft havde stræbt efter Et var rigtignok allerede nu opnaaet, en levende Folkebevidsthed vækket, og den glade Tillid til, at et fast indre Sammenhold gjorde de tydske Hertugdømmer stærke og uantastede i deres Selvstændighed. Han vilde besvare den ham viste Ære ved at udbringe et "Leve for det dyrebare tydske Fædreneland, for enhver tydsk Mand og enhver tydsk Qvinde i det. (B. T.)J sidste Uge er, ifølge Kiel. Corresp." af 1. Jan., flere Ulykker skeete med Heste og Vogne, som have havt de sørgeligste Resultater. Den 27. December døde Mølleren fra Vaarde paa Grund af at han var væltet, idet Hesten for Vognen løb løbsk paa Chausseen fra Preetz til Kiel; hans Ledsager slap med en stærk Kontusion i Hovedet. Samme Dag døde Pastor Groth i Grosenaspe af de Beskadigelser, han havde faaet ved at vælte; hans Kone skal være stærkt beskadiget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Det hedder i "Dannev." Konrektor Voldgaardsen har i "Lynas sidste Nr. for det gamle Aar taget Afsked med Læserne og dermed fratraadt Redaktionen af bemeldte Blad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
J Aarhuus Avis oplyses, hvilken gavnlig Jndflydelse Martens Udskiftning i nævnte By har havt paa de kommunale Afgifter. Af disse ere nemlig: alle de Statter, der tilforn lignedes paa Grund taxten, og hvilke Skatter efter Budgettet pro 1842. udgjorde 2,789 Rbd. 40 sk., nu aldeles bortfaldne, saaledes at Grundtaxten, der var en saare irregnlair Maalestok, nu ikke bruges ved nogensomhelst Repartition. Det Samme er Tilfældet med Næringsskatten, som efter Budgettet 1842 var 2,200 Rbd. Der hviler nu kun paa Grundene Vægter, Lygte- og Sprøiteskatten, som lignes efter Assurancen, samt Brolægningsskatten, som reparteres paa Enhvers Gadepart, hvilke Skatter tilsammen efter Budgettet for 1845 udgjøre 3379 Rbd. 75 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
De personelle Skatter, som efter Budgettet 1842 vare 12,486 Rbd. 4 s., ere imidlertid for 1845 stegne til 14,296 Rbd. 16 s., hvilket foranlediger, at den totale, Ligningssumma, uagtet hiin Nedsættelse i Grund og Næringsskatterne, ialt til Beløb c. 5000 Rbd., dog kun for 1845, bliver omtrent 30000 Rbd. mindre end 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Foruden endeel Forandringer ved Postgangen fra 1 Januar 1845, blandt andet ved en Pakkepost, der oprettes imellem Kolding og Ribe, vil der fra 1 April næstkommende blive oprettet en ridende Post direkte imellem Ringkjøbing og Aarhuus over Herning og Silkeborg, paa hvilken Route der skal oprettes i eller 2 Postexpeditioner. (Ringk. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Først i August Maaned f. A. blev af Skipper P.C. Petersen i Nærheden af det kgl. Toldhuus ved Nymindegab fundet Liget af et Pigebarn paa 10 a 12 Aar, som formodentlig har tilhørt en Passageer fra et Skib, der maa være forliist under Stormen kort forhen, ikke langt fra Ringkjøbing Fjords Udløb i Havet, endskjøndt man ikke har seet noget til Vraget; thi paa samme Tid inddrev sønden for Gabet et voxent Fruentimmer med et svæd Barn, og Pigebarnets Liig, der med Floden er drevet ind af Fjordens Munding, var, da det blev fundet, i frisk og ubeskadiget Tilstand. Skipper Petersen anskaffede i Forening med Toldbetjent Jensen og Gjæstgiver Jacobsen en smuk og anstændig Kiste og Klædning for Liget, og efter at have erholdt Øvrighedens Tilladelse, begravede de det paa Sønder-Bork Kirkegaard. - Nogen Tid efter, var Pastor Bøgild fra Sønder-Bork i Ringkjøbing; paa Tilbagetouren kom der en fremmed Hund til hans Vogn og fulgte samme omtrent et Par Miil hjem til Præstegaarden, der ligger ganske tæt ved Kirken og Kirkegaarden. Næste Morgen tidligt, da den Mand, som ved Solens Opgang ringer Kirkeklokken, kom paa Kirkegaarden, saae han, at Jorden var bortskrabt over det ved Nymindegab fundne og der begravede Barns Kiste, og den med Præstens Vogn Dagen før hjemkomne fremmede Hund at ligge paa samme. Den troe Hund er siden forbleven hos Hr. Pastor Bøgild, og skal især i den første Tid ofte have søgt sit Leie paa det ved Nymindegab fundne Barns Grav. (Ringk. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ogsaa i Thisted og Nykjøbing sporedes en Jordrystelse den 21. Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ledigt Embede. Ved Kallundborg Told- og Konsumtionssted er en Underbetjentspost vacant, der er reglementeret med en aarlig Løn af 240 Rbd., og kan ansøges af dertil qvalificerede Underofficerer. (B. T.) Efterretning om ledige geistlige Embeder; Mandøe Sognekald samt Skolelærerembede i Ribe Stift; gl. Angivelse 90 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntiende 8 Tdr. Byg, 2) 10 a 20 Tiendelam; 3) Høitidsoffer og Accidentser omtrent 32 Rbd.; 4) Midsommersrente og Mikkelsdagsrettighed omtrent 62 Rbd.; 5) Fisketiende af Værdi omtrent 8 Rbd.; 6) Kirkesanger- og Skolelærerembedet indbringer omtrent 24 Rbd.; 7, Præstegaarden - hvis Bygninger, paa et lidet, Præsten privat tilhørende Udhuus nær vedligeholdes af Beboerne i Sognet – har Ager og Eng til 10 Skpr. Hartkorn, gl. Matrikul; 8) ifølge allerhøieste Resolution af 5. Marts 1841 (Cancelli-Skrivelse af 21. Juni f. A.) er Kaldet tillagt 150 Rbd. aarlig af Finantserne; Sognebeboerne yde, nogle Ægter til Fastlandet og vedligeholde Hegnet og 2 smaae Haver. Byrder: 1) Lønning til en Mand som forestaaer Kirkesangen, 15 Rbd.; 2) Skatter, og Expenser 6 a 7 Rbd.; 3) Enkepension vil blive at svare. Brændsel og Brødkornet maa haves fra Fastlandet. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 3 Januar: Species. 200. Bank=Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 137. a. 136 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ribe-Torvepriser d. 4. Januar: Rug pr. Td. 2 Rd. 12 s.; Byg 1 Rd. 24 s.; Havre, 1 Rd. 8 ls.; Boghvede 1 Rd. 24 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 22 s.; Byggryn 24 s.; Smør pr. Pd. 5. ls.; Æg 6 ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ribe. Onsdagen den 8 Januar, Formiddag Kl. 40, bliver Ordination i Cathrine Kirke for Cand. Theol. Ludvig Marcussen Schack, ansat som personel Kapellan for Uldum og Langskov Menigheder, og Cand. Theol. Christian Johan Lodberg Vilstrup, ansat i samme Egenskab for Borris og Faster Menigheder. Førstnævnte prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ledigt Skolelærer-Embede. Ved Ribe Kjøbstads Borgerskole er en Plads ledig for en Seminarist, som kan forestaae den indbyrdes Underviisning og Chorsangen i Domkirken. Foruden fri Bolig og 1 Favn Brænde er den faste Løn 160 Rbd. r. S. J uvisse Jndkomster af Chorsangen haves omtrent 40 Rbd. aarlig - Ansøgninger om dette Embede, som ville blive at ledsage med Vidnesbyrd om, at Supplicanten meget godt kan forestaae Kirkesangen, maatte, det snareste mueligt tilstilles Stiftamtmanden eller Stiftsprovsten i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Rettelse. J Digtet i denne Avis Nr. 151 over afgangne Madame Bjerrum staaer i 2det Vers 3die Linie med istedetfor ved. J det følgende Vers til Mad. Blaugsted, 4de Linie staaer da istedetfor den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Bekjendtgjørelser. Fortegnelse. over uindløste Breve ved Ribe Postcontoir i sidste halve Aar 1844. Stederne hvorfra. Til Hvem de ere adresserede. Porto. Ros.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Altona. H. L. Gentzen . . . . . . . . 32. Kjøbmand Jens Jensen . . . 22. J. G. Brorsen . . Prokurator Hostrup . . . . . . 22 off O. G. Bøgh. . . . . . . . 22. J. G. Brorsen . . . . . . . 22 J. Fölsch . . . . . . . . . 32. Hans Nielsen . . . . . . . . 35.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Apenrade. Bødkermester J. F. Clausen . . . 10. Bagermester Weiss . . . . . . 10. Christiansfeldt. Chr. Höm i Darum . . . . . Doris Hansen . . . . . . . 19.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Flensborg. Lor. Frandsen . . . . . . . 13. Thomas Frøhlund . . . . . .J. G. Brorsen . . . . . . . 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Hamborg. J. V. Hansen . . . . . . . 22. Frue Steenstrup . . . . . . . 28. J. V. Hansen . . . . . . . 22 Lor. Frandsen . . . . . . . 22 Asmus Olesen. Chr. Christiansens Enke . . . . B. M. Hansen . . . . . . . 22. ta
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Helsingøer. Mudame Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Husum. Anna M. Paysen . . . . . . 13. Jtzehoe. H. Abel . . . . . . . . . 89. P. Wismann . . . . . . .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Kjøbenhavn. Contoirist Raunsøe . . . . . . Maren Jensen i Roast . . . 24. Contoirist Raunsøe. Lemvig. Søren Skaushoved i Maugstrup . 11. Niels Stockholm Nielsen i Tandrup 11.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Lübeck. Hans Carl Wohlert i Lorup . . 34. Nibe. H. J. Müller. Peder Chr. Larsen Torp i Semgaard 21. Thisted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Uhrmager C. P. Feddersen i Vilslef 6. Tønder. Niels Chr. Holm i Jedsted . . . 3. Varde. Trine Jørgensen . . . . . . Veile. Proprietair Engberg . . . . . 39. Anders Hansen i Brastrup . . . 16. Byck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ribe Postcontoir, den 31. Decbr. 1844. v. Eyben. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe, og hos Bayer i Varde. Halvhundrede Digte af Oehlenschläger. (Pragtudgave) med Randtegninger. – Uldahls statistiske Fremstilling og critiske Sammenligning af 20 Staters Medicinal-Forfatning. 2. D. - Den operative Chirurgie, af Dieffenbach, overs. af Boek. 2. H. - Nye Eventyr, af Andersen. (2. Samling). Billedbog uden billeder, af samme. (2 forøgede Udgave.) Nationelle Breve for Landmænd og Veterinairer efter Dr. Lieby, af G. Michelsen. - Luplaus Prædikener over Evangelierne. 2. Samling. I. H. - Hvad er det som fattes den nærværende Slægts Gudsfrygt, Prædiken af C. Tryde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
- Den skjønne Grethe, Novelle, udg. af H. P. Holst. Berggreens Skole=Sangbog til Brug ved den første Underviisning, og med Melodier for Pianoforte. – Bibelen, PragtUdgave, med Staalstik. (6. Levering.) – Nordisk Penning Magazin, udgivet af E. C. Monrath, for 1844, med 10 Afbildninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Onsdagen den 21. Januar førstkommende Eftermiddag Klokken 2 bliver paa denne Byes Raadstue afholdt en Skiftesamling i afgangne Toldinspecteur Frederik Julius Bøghs Stervboe, hvor da den affattede Repartition vil blive fremlagt og Boet derefter sluttet, hvilket herved bekjendtgjøres til Underretning for Boets Vedkommende. Ribe Kjøbstads Skifteret, den 4 Januar 1845. Hostrup, Juel. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ved Kongelig Rescript af 2. August d. A. er det bestemt, at det i Holstebroe efter hidtil gjeldende Bestemmelser i Begyndelsen af hvert Aars Februar Maaned afholdte Marked, for Fremtiden afholdes Tirsdagen efter første Søndag i Fasten. Ligeledes er det ved samme Rescript tilladt, at der herefter, i bemeldte Kjøbstad, aarligen, tvende Dage for det Hestemarked i Skive, som er ansat til den 9 Juni, afholdes et Marked med Heste. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Ringkjøbing Amthuus, den 30. December 1841. Kummel, constit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Ved Kongelig Rescript af 17. d. M. er det tilladt, at det Marked, som hidtil, ifølge Rescript af 29 April 1841, er bleven afholdt den 17. October i Tarm Bye, for Fremtiden maae afholdes den 21. September. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Ringkjøbing Amthuus, den 30. December 1844. Kummel, constit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Med dette Nr. af Avisen følger, til Abonnenterne heri Byen og dens Omegn, Subskriptionsplan paa bibelske Pragtbilleder m.m., forbunden med en betydelig gratis Gevinstbortlodning, hvorpaa kan subscriberes hos Boghandler Termansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-06
Høivande ved Sønderhoe fra 7 til 13 Januar incl. D. 7. Januar Kl. 135 Min. - 8. - Kl. 2 22. (Ny Maane.)- 9. - Kl. 3 35 - 10. - Kl. 4 30 - 11. - Kl. 5 21 -- 12. - Kl. 6 9 13. - Kl. 6 36 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider eftre ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-08
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 3. Onsdagen den 8 Januar.