JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Journal of Science.) En nye Redningsbaad er opfunden i England; den har 30 Fod i Længden og 10 Fod i Breden. Den er beklædet med Korktræe, for at være de sto lettere, og kan sættes i Bevægelse af 10 Roerskarle. Styrmanden sidder saa lavt, at han ikke kan kastes over Bord ved noget Bølgeslag. En saadan Baad strander aldrig efter den Erfaring man hidindtil har havt, gaaer ikke under, selv naar den er ganske fuld af Vand, og kantrer ligesaa lidt, endog naar dens Roerskarle ikke formaae at forhindre eller svække Vandets Jndbrud, ved den hurtigste Nedgliden fra Spidsen af en Bølge ned til Fordybningen. Semaplore (Tegnbærer) er det nye Navn paa en nye Telegraph som er oprettet paa Admiralitets huuset, i London. Dens Tegn ere kiendeligere end Flag, Kugler eller Stange til at skyde op, og ere enten Bogstaver eller Tal, af hvilke kun et bliver fremstillet paa engang, af een eller af begge Arme paa Telegraphen. Tallene blive fremstillede efter de Sætninger som svarer til dem, og som indeholdes i Vocabulariet. (Forklaringen over Tegnene); som f. Ex. den med No. 125 betegnede Sætning er: "Er der noget Nyt?" Hertil høre fire Fremstillinger. Antallet paa Forandringerne af en toarmet Semaphore er 48, som tilveiebringer en stor Mangfoldighed i Alphabetet. Correspondencen er saaledes indrettet, at Arbeiderne og Opsynsmanden ved den næste Station forstaae aldeles intet at hvad der meldes, og deres Forretning er blot nøie at gientage de givne Tegn for den paafølgende: Station.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Den nye Mølle som er opfunden af Hr. Quentin Durand, Directeur for Magasinet for Opfindelser og for Modeller i Paris, skal frembringe efterfølgende Virkninger, naar den sættes i Gang: Den producerer i hver Time 20 til 25 Pund fiin Meel; der behøves til at opstille Maskinen og til at have Opsigt med dens Gang, kun et Menneske, som selv kan være et Barn. Maskinen behøver kun liden Plads for at gaae, og ingen Reparation uden paa Hiulværket. Kun maae den fra Tid til anden tages fra hinanden og smøres med Olie, hvilket hver Gang medtager en Times Tid. Møllen kan ogsaa bruges til at male og knuse andre Ting med, foruden at forvandle Korn til Meel. Opfinderen har allerede solgt 800 saadanne Møller; hvoraf en koster med frie Transport igiennem hele Frankerig 70 Franker. Den Franske Regiering har, da den almindelige Vandmangel nøder mange Vandmøller, nu der til at staae stille, gjort Landbeboerne og de Haandteringer, som behøve Meel, opmærksomme paa denne Opfindelse. Den Svenske Mekaniker Oven, har opfundet en Vogn og en Slæde, hver til 12 eller 15 Personer, som blive satte i Bevægelse ved Dampemaskiner, istedet for Heste, og efterat han har forelagt en Beskrivelse for Videnskabernes Academie, har han erholdet et Kongeligt Privilegium paa, at han allene maae forfærdige dem i en vis Række af Aar, under visse Betingelser, for at forhindre ulykkelige Tilfælde. Det hedder, at det er Opfinderens Hensigt, dersom det bliver muligt, at anvende dem i Sverrig, ved de ordinaire kiørende Poster eller saakaldte Diligencer, om hvilke der har været saalænge talt, og hvilken Jndretning endnu mangler i dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
En Hr. Vidal i Paris, har opfundet een Kunst, under Navn Notographie, til at skrive endnu langt hurtigere end det kan skee ved Tachygraphie og Stenographie. Hans Kunst bestaaer deri, at betegne de naturlige Lyd i Sproget og heele Ord med Linier, som erholde deres Betydning ved deres forskillige Slags Stillinger. Han vil holde Forelæsning over sin Kunst. For 10 Møder bliver betalt 15 Franker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Jndenlandske Efterretninger. J Tidsrummet fra den 3die April til den 1ste dennes ere i Kiøbenhavn 53 Par copulerede. J samme Tidsrum ere anmeldte at være fødte: 131 Drenge og 123 Piger, tilsammen 251, og i samme Tid ere døde: 48 Mænd, 49 Qvinder, 153 Drenge og 50 Piger, i alt 200 De Dødes Antal er altsaa 54 mindre end de Fødtes. Som Dødsaarsager ere anmeldte: Alderdom, hvoraf 15 Personer ere Døde, Betændelsesfeber (Jnflamation), som har bortrevet 8 Patienter, Blodstyrtning 1, Brystsyge (Lungesyge) 33, Svindsot (tærende Syge) 8, hidsig Feber 2, Forstoppelse 1, Gallefeber 1, Gigt 1, Guulsot 1, Hovedpine, 11, indvortes Svaghed 1, Kighoste 1, Kirtelsvaghed 2, Krampe 15. Slag (Krampeslag) 20, Slagflod (Apoplexi) 4, Nervesyge 9, Nervefeber 8, Skarlagensfeber, 1, Skiørbug 2, Slimfeber 1, Tænder 3 og Vattersot 5, 1 Person er i dette Tidsrum druknet, 2 Børn ere dødfødte og 1 Menneske er omkommen ved ulykkelig Hændelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
J denne Tid ere endeel anseelige Eiendomme saavel i Kiøbenhaven som i Egnen af samme tilfals. Den forrige Hof= og Stadsretsbygning Nr. 53 paa Østergaden, som for nogle Aar siden blev aldeles ombygget. og forskiønnet, har nu været 3die Gang til Auction Det høieste Bud var 19,000 Specier. Den store Gaard paa Hiørnet af Nyegaden og Gammeltorv, som afdøde Viinhandler Bech lod opføre, er, underhaanden solgt til Viinhandler H. Hagen for 21,000 Spec. Udenfor Kiøbenhavn er anmeldt til Bortsælgelse ved Auction afdøde Grosserer Bugels delige Lyststed, Bonne Esperence kaldet, paa Strandveien, Nærheden af Charlottenlund, og Grosserer Agiers Gaard i Frederiksberg Bye. Det skiønne Landsted Aggershvile, imellem Vedbeck og Strandveien, er solgt til Kammerraad Drewsen for 8000 Speier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Mariboe den 4de Mai. Jgaar vare her tilkiøbs. paa Torvet saakaldte Holsteenske Sild, af hvilke 10 solgtes for 1 Mk.; men i Sildelæren er det et stort Problem, om de ogsaa vare ægte. – Den alting hentørrende Østenvind er endnu som nagelfast, hvorved Kornet og Græsset sættes meget tilbage. Paa sine Steder er Hveden allerede ganske rød. – Nu da Kornpriserne falde, begynde ogsaa Bønderne at bortsælge ved offentlig Auction deres overgiemte Byg, som de liig Hønen over Æget, have ruget over, i Haabom dyre Priser. – Svalerne, Kukkeren og Storken have allerede her bel udet Sommerens Ankomst. – Jdag blev man her i Mariboe hiemsøgt af en arbeidsfor ung Mand og Kone med 2de Børn fra Grevskabet Christianssæde, der tryglede om Almisse; følgelig kan man heraf see, at den allernaadigste Hensigt med den paabudne Fattigskat, Befrielse for Tryglerie i Husene, ikke altid opnaaes. (Mar. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Kiøbenhavns Børs den 8de May. Formedelst Bededagen i Gaar blev ingen Cours noteret. J Dag, den 8de Mai, solgtes kort Banco underhaanden til 219 1/2. Spec. til 13 Mk. 5 1/2 a 13 Mk. 5 s. Oblig, til 73 1/2 a 74. Men i det Hele blev intet betydeligt gjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 7. Mai. Rug, Tdn. 7 Rbdlr. - Mk. a 7 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Tdn. 9 Rbdlr. - Mk. a 9 Rbd. 5 Mk. Byg, Tdn. 6 Rbdlr. - Mk. s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Tdn. 4 Rbdlr. - Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. Ærter, Td. 7 Rbd. - Mk. a 8 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 3 Rbdlr. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 2 Rbdl. 5 Mk. a 3 Rbdl. 1 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Ægteviede. Kiøbenhavn den 29de April: Strømpehandler Hr. J. Hartze og Enken Mad. J. D. Østergaard, fød Hall. Den 3die Mai, Overskiærersvend Johan Jacob Møller og Enken Anne Marie Alexander. Døde. Cattunfabrikant W. H. Holst, 77 Aar. Kontrolleur ved Fredriks Hospital T. M. Koefoed, i sit 50 er Aar. Mad. B. M. C. Lyneburg, 35 Aar. Jnstitutestyrer H. C. Pantmann. Mad. C. S. Raabe, fød Dam, 30 Aar. Mad. Hansen, 76 Aar. Hofuhrmager, J. A. Armand, 87 Aar. Mad. H. Meyer, 73 Aar. Brændeviinsbrænder Anders Søegaard, efter langvarig Svaged, i sit (ode Aar. Varemægler J. G. Eschricht, i sit 51de Aar. Mad. C. C. Wiertz, fød Lindorff. Sorenskriver Sevel fra Færøerne. Mad. S. M. Riemand, fød Bertelsen, i sit 78de Aar. Alle i Kiøbenhavn. Et Skrift kaldet Statens Omsorg for sine Fattige og Nødlidende" (Soege des Staats für seine Armen und Nothleidenden), hvis Forfatter er vor hæderlige Medborger Conferentsraad, Ridder og Dannebrogsmand Lawæ, i Neumühlen ved Altona, har i flere Lande havt den meest velgjørende Jndvirkning paa de offentlige Forsørgelses-Anstalter. Forfatteren blev af det Keiserlige russiske menneskekiærlige Selskab i St. Petersborg, som understøtter Nødlidende af ethvert Slags, og som under FyrstGalizyns Overkuratel bestyrres af Fricherre v. Wietinghoff, og nyder et aarligt Tilskud af Keiseren paa 100000 Rubler, i September Maaned f. A. udnævnt til dets forresponderende Medlem. Ligeledes blev han i Marts Maaned d. A. udnævnt til Æresmedlem af Veldædigheds-Selskabet i Haag, som derhos tilsendte ham dets samtlige Skrifter, hvori hiint Værk ofte paaberaabes. Dette Selskabs Beskytter er Kongens 2den Søn Prinds Friderich og dets Præsident Generalmajor van den Bosch. Selskabets Fonds blev samlet ved frievillig Collect i 80 Stæder. J Decbr. Maaned f. A. taltes 18000 Subscribentere, hvis mindste Bidrag var bestemt til 2 Gylden 12 Styvere. Kongen skiænkede Selskabet en Landstrækning af 800 Tdr. i Landskabet Drente nær ved Steenwyk. J den der oprettede Fattiges Colonie Frederiksort ere allerede 60 Huse opbyggede, som beboes af 300 velklædte, lykkelige og glade Mennesker, og hiin forhen øde Slette er nu bedækket med de skiønneste Kornagere. Colonien har utroelig Fremgang og efter dette ypperlige Mønster indrettes, overeensstemmende med de at Conferentsraad Lavætz i ovenanmeldte Skrift udviklede Grundsætninger, andre lignende Jndretninger i Nederlandene. Ogsaa i Hannover især i det hannoverske Ostfriesland er man i Begreb med at organisere de af ham i Forslag bragte Fattigescolonier og frivillige Veldædighedsselskaber, samt ved at vælge de til Localforholdene svarende, og til at afhielpe den allevegne tiltagende Trang, høistfornødne Midler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Paa Søndag bliver Gudstieneste i St. Michels Kirke for St. Michels Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
AVERTISSEMENT. Udi Stervboet efter afdøde Sognepræst for Slotsbiergbye og Studstrup Menigheder, Hr. Hendrich Eiler, vorder en Skiftesamling afholdet paa mit Contoir i Slagelse den 19de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 3, hvorved Boets Creditorer og andre Vedkommende ville give Møde, da Sager af Vigtighed, Boet betræffende, blive at omhandle og afgjøre. Slagelse den 10de Mai 1819. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Antvorskov Birkeret, og som bliver læst inden den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stadsret den 9de d. M., ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne General-Major Jørgen Fridrich v. Castenschiolds og efterlevende Enkefrues Johanne Wilhelmine v. Castenschiold, fød v. Grevenkop, paa Fredrichslund, deres fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, til for mig, som Frue Generalindens antagne Laugværge, at anmelde og bevise deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse den 4de Mai 1819. Stabell, Byefoged.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Onsdagen den 19de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder ved offentlig Auction, som afholdes i Kiøbmand A. P. Kierulfs iboende Gaard paa Slagelse Kiøbstæds Nyetorv, bortsolgt, 80 Lpd. godt røget Flesk, 120 Tdr. sexradet Byg, 50 Tdr. hvid Havre, et Partie rødt og hvidt Kleverfrøe, 1000 Par Træeskoe, et Egekar paa 3 Tønders Størrelse, med Jernbaand, Oxehoveder, Tønder, Foustager og Kasser m.v. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Michelsdag d. A. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Mandagen den 17de dennes, om For Corsøer, middagen Kl. 11, bliver ved Auction paa Nyebroe bortsolgt, en til Forhandling hertil indsendt norsk Ladning, bestaaende af Tømmer, Lægter og Kulter af forskiellige Dimensioner, 12 Fods Drammens Brædder, en Deel Pompetræer m.m. Den største Deel af Ladningen sælges med 3 Maaneders Credit. Corsøer den 9de Mai 1819. Bernth. under Gisselfelde Heesede Hovedgaard Kloster, hvis For der alle ere frie Hovedgaardstaxt, og have Hartkorn 44 Tdr. - 2 Fdkr., bliver ved offentlig Auction, Løverdagen den 12te Juni førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, paa Gisselfelde Giæstgiversted, opraabt til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1820, efter de Konditioner, som fra den 23de denne Maaned af vil være til Eftersyn hos Hr. Olsen i de 3 Hiorter i Kiøbenhavn, hos Giæst giverne Hansen i Kloge og Fescher i Nestved, paa Postgaardene i Ringsted og Odense, samt hos undertegnede Forvalter ved Gisselselde Kloster. Braabye ved Gisselfelde den 5te Mai 1819. J. C. Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Onsdagen den 19de Mai, Formiddag Nestved. Kl. 11, bliver paa Nestved Byes Raadstue foretaget offentlig Licitation over en Deel Broelægger Arbeide. Renved den 1ste Mai 1819. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Ærbødigst Skrivelse til det høitærede Bibelselskab i Kiøbenhavn, af Hans Bastholm, Sognepræst til Slagelse St. Peders Kirke og R. af D., faaes hos Bogtrykker Magnus i Slagelse og hos Hr. Boghandler Wal i Kiøbenhavn for 2 Mk. 6 s. Exemplaret, hæftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Atter er der ankommen nye og moderne Straahatte hos M. David. J en skiøn Egn ved Sorøe kan en Familie bekomme a 8 Værelser, hvoraf de fleste ere malede, med en skiøn Frugthave, og, om ønskes, Føder til et Par Køer og Heste, for billig Leie, naar man strax melder sig paa Gaarden Hellestrup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
En confirmeret Dreng kan blive antaget i Conditor lære. Nærmere Anviisning giver Avis-Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Gaarden No. 11, beliggende paa Corsøer Kiøbsteds Ahlgade, er at faae til Kiøbs eller Leie, og kan strax tiltrædes. Man behager desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Espe, den 6te Mai 1819. Rasmussen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Hos Mad. Søndergaard, paa Bredegade i Slagelse, syes alle Slags Linnedsyening og Fruentimmerklæder for billig Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
For en duelig Grovsmed, der tillige kan forrette Kleinsmed-Arbeide, er en Tieneste at erholde strax, naar man desangaaende henvender sig til Spindemester Hendrichsen, ved Slagelse Fattighuus. Uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-11
Paa Holsteinborg kan erholdes godt, vel renset Hørfrøe, for 2 Rbdlr. Sedler Skieppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden. vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 15 1/2 Aarg. Løverdagen, den 15. May 1819. 15te Aara. Løverdagen, den 15. May 1819. No. 39) Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene. Nordpols-Expeditionen i 1818.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
De Arktiske Høilændere ere af en smudsig Kobberfarve. Længden af deres Krop, er omtrent fem Fod. Saavel ved deres Forlighed, som ved deres Ansigtstræk, ligne de meget Eskimoerne i Syd Grønland, de kiende ikke noget til Reenlighed, og de ere bedækkede med harsk Tran, og med Skarn. De æde Dyrenes Kiød raat, naar det falder dem ubeleiligt at koge det. En af dem, som kom ombord paa Skibet, aad i denne Tilstand en temmelig stor Falk. Expeditionen fik omtrent 18 Personer at see af dette Folk, men ingen Fruentimmer, ingen Oldinger og ingen Børn, fordi de havde bragt dem i Sikkerhed i Biergene. De forsikkrede eenstemmigen, at længere mod Norden var et meget talrigt Folk, og der levede deres Konge, ved Navn Tullovaz. De sagde, Tullovaz var en stærk, meget god og elsket Mand. Hans Residents var Petovack, i Nærheden af en stor Øe. Denne kan efter Ross neppe være nogen anden, end Øen Bolstenholmed. Han har et stort Huus bygget af Steen, næsten saa stort som Skibet, og ved Siden af det, ere flere Huse byggede, i hvilke flere af de Jndfødte boe, hvilke maatte levere Kongen en Deel af alt hvad der blev fanget. – Efter alt, hvad Capitain Ros ved hans Tolk Sackhouse, kunde udbringe som et Resultatet af deres Taler havde de ingen Jdeer om et høiere Væsen, eller om Tilværelsen efter Døden; men de troe kun paa deres Angekoks eller Troldmænd, som de meene at have Magt til at opvække Storme, og at dæmpe dem, og deslige. Denne Angekoks Rang kunde dog, som de sagde, blive erhvervet; og næsten hver Familie havde en Søn, som blev hemmelig indviet deri. J Almindelighed maae en Mand kun ægte en Kone, men lykkes det ham ikke at faae Børn med hende, saa tager han endnu en anden, ja selv en tredie, og saa videre, indtil han endelig opnaaer det Held, at blive Fader. Konerne have de samme Rettigheder som Mændene. Jo flere Børn Konerne faaer, destomere blive de agtede, og Børnene bevise deres Mødre stor Ærbødighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
To unge Mænd af dem, som kom ombord paa Skibet, lode sig af de Reisende bevæge til at dandse. Dette begyndte de dermed, at den Ene fortrak convulsivisk sit Ansigt, og fordreiede Øinene paa en Maade, som ganske lignede et Menneskes Paroxymer, som har Epillepsie, saa at de Englændere som faae derpaa i Begyndelsen virkelig troede at han var falden i denne Tilstand, og Capitain Ros raabte allerede paa Chirurgen. Jmidlertid gik Eskimoeren snart over til andre Pantominer, og executerede efter hinanden meget mangfoldige, høist forunderlige Legems-Bevægelser og Stillinger, ledsagede af de hæsligste Ansigtsfordreielser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
Ligesom mange lignende pantommiske Forestillinger, som ere yndede i de sydlige Climater, og selv af nogle, allerede høist cultiverede Nationer, vare usædelig Hentydninger det, hvori dette Polar menneske satte sin Virtuositet. Efterat han havde fortsat dette nogen Tid, begyndte han at synge Amnahaab, og efter denne Sang, begyndte den anden med sine Konster, da han havde hidindtil blot været en stum Tilskuer. Han fordreiede ogsaa sit Ansigt, og søgte i enhver ublue Ansigtsmine at ligne sin Forgænger. Snart derpaa istemmede han, ligesom i et Chor den Sang: "Heiav HejavDa han havde fortsat dette, omtrent i 10 Minuter med en Stemme, der altid blev stærkere, saa gik han pludselig over til en anden Tone, i hvilken han udtalte Ordet: "Wehee, wehee, med en skrigende Stemme, og med en ualmindelig Hurtighed. Derpaa nærmede begge sig til hinanden med Dandseskridt, og i en synlig heftig Sindsbevægelse, indtil de endelig berørte hinanden med Næsen, hvorpaa en raae Latter fuldendte denne raae Forestilling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Der er udkommet et Fransk Skrift i London under Titel af: Daadssager, angaaende Napoleon, Bonapartes Behandling paa St. Helena, som har til Formaal, at giendrive de mange falske og opdigtede Efterretninger man har om Bonapartes Behandling paa denne Øe. Forfatteren, som selv har været paa St. Helena, saae Bonaparte to Gange; den ene Gang sad han i sit forreste Værelse med en rød Nathue paa Hovedet, nogle Dage derefter saae han ham spadsere omkring i fri Luft, hvorved han fløitede med Læberne. Det er vanskelig siger Forfatteren, at faae en saadan lille Mand at see, som har et mere fundt og fyldigt, Udseende end han. Dens fortreffelige Clima spiller ham den Streg, at være meget tienlig for hans Sundhed, imedens han gjerne vilde betragtes som et politisk Offer, der hentæres paa en Klippe og i usund Luft. Jfølge det Forfatteren hørte og Bonapartes Levemaade, saa staaer han op imellem 8 og 9 om Morgenen, spiser derpaa Frokost, sætter sig saa et varmt Bad, og læser deri, eller han skriver og dicterer Greve Montholon, som han bruger som sin Secretair, ved at opskrive sine Memoirer, Klokken 3 spiser han til Middag, meget ofte allene, hvorpaa han begiver sig i det forreste Værelse, for at drikke sin Caffe, han kan gaae ud at spadsere naar han vil, men kun under Ledsagelse af en Engelsk Officeer. – Et Hædersmonument bliver i Aar opsat i Rostock, for Napoleons store Modstander, Feldmarskal Blücher; Staden har anmodet den berømte Digter Geheimeraad Götha om at forfatte Jndskrifterne til dette Monument; han har efterkommet deres Ønske og følgende to Jndskrifter, som han har forfattet, ere bekiendt giorte, den eene lyder saaledes: Dem Fürsten Blücher von Wahlstatt, die Seinen, Den anden. Jn Harren und Krieg Jn Sturz und Sieg Bewust und gros So ris er und Vom Feinde los. Med denne sidste Jndskrift er man imidlertid meget misfornøiet, da man endog har i Ordet Stur fundet en upassende Hentydning paa den Malheur Helten havde at styrte med sin Hest i Slaget ved Ligny, men har derfor gjort Forslag til at sætte følgende Jndskrift paa Monumentet: Der durch Gottes Schirm und Hand Hat erlöst das Vaterland, Schmach gesuhnt mit Teutschen Stahl. Dem gebort dies Chrenmal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
Jmedens det befriede Tydskland føler sig i sin Kraft, og lægger sin Patriotiske Aand for Dagen (Deuschthum), nu ved Mindemærker, nu ved nationale Feste, nu ved gammel tydsk Klædedragt, som bestandig vedbliver at være i Brug hos Tydsklands studerende Ungdom, fra Kiel af til den nye Universitets=Stad Bonn, og endelig ved en paatrængende Higen efter repræsentative Statsformer; saa giærer Frieheds=Aanden i Forbindelse med den krænkede National=Stolthed, ikke mindre i Frankerige, deraf dette skrækkelige Had mod de Schwoltser Tropper, som ere i Fransk Tieneste, for hvilke Greven af Artois er General-Oberst, og som Folket betragter som at være antaget af Regieringen, for at holde dem i Tømme, hvorfor det sætter dem i Classe med de øvrige fremmede Tropper, som vare opstillede i Frankerige, som et Observations Corps. En Boghandler i Palais Royal i Paris, havde for kort Tid siden udgivet en Piece, som handlede om Schweitsernes Troeløsheder, Oprør o. s. v. Flere Schweitseriske Militaire Personer, begave sig derpaa til Boghandleren, og giorde ham heftige Bebreidelser; men Almuen forsamlede sig i en saadan Mængde, at man maatte afsende Soldater for at bringe Schweitserne i Sikkerhed; at en fuld Schweitser Soldat har uden nogen Anledning anfaldet og dødeligt saaret en Pariser Borger ved Navn Coqvelet, har biedraget meget til at forøge Utilfredsheden med de fremmede Soldater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-15
En af de Mænd, som for nærværende Tid nyder i Frankerige i en fortrinlig Grad Nationens Hengivenhed, er Marqvien af la Fayette, som en af det Constitutionelle Monarchies første og fornemste Begrundere; men hvorved han tillige ogsaa blev en Hovedaarsag til Revolutionen; men selv Regieringen hylder dette Nationens Sindelag, og da et Ultraroialistisk Blad Ami de la Royante, har haardt angrebet Marqvien, og anklaget ham for de største Forbrydelser fra Revolutionstiden, saa har den Kongelige Advocat Bellart paa Regieringens Vegne anlagt Sag mod Forfatteren; forgiæves har Marqvien selv i et Brev til General-Procureuren, søgt at forebygge denne Anklage, eftersom de gjorte Beskyldninger slet ikke afficere ham. Engelske Blade ville tillægge den Østerrigske Krisers Ophold i Rom, en stor politisk Vigtighed, og sige, at den Plan er i Værk, naar den nærværende Pave døer, at skille den geistlige Magt fra den verdslige; saa at Kirkens Overhoved skulde som sædvanlig vælges i Conclevet af Cardinalerne; men at den verdslige Magt skulde overdrages til en stor Monark. Statsbestyrelsen i Kirkestaten er for det meeste i Cardinal Consalvis Hænder, en Mand af liberale Jdeer; men som ogsaa af den Aarsag har mange Modstandere i Cardinal-Collegiet; disse politiske Synspunkter giendrives i en Skrivelse fra Vien, hvoraf der vel sees, at lignende Rygter ere i Omløb i denne Stad, men det hedder deri, at paa Politikens Mark er Rolighedens Vedligeholdelse den bedste Høst, og det er ugrundet, at Østerrig har en Territorial Forandring for Øinene. Det Keiserlige og Pavelige Hof have ingen betydelige kirkelige Anliggender at afgjøre med hinanden; og paa den anden Side veed man med ligesaa megen Vished, at Keiseren ikke vil give sit Samtykke til, at Jesuiter-Ordenen paa nye bliver indført i hans Stater. – En af de Ting hvorover man meget klager i Jtalien, er den Besværlighed, som lægges de Reisende i Veien, i Henseende til deres Passer, da de skulle fornyes i enhver af de mange Stater, som de have at giennemreise, og paa hver Sted med svære Omkostninger.