Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
17. Et Andragende fra et Sogneforstanderskab om at et Vandløb maatte foranstaltes istandsat af alle dem, der havde Nytte af det, blev henviist til Afgjørelse, af Landvæsenscommissionen. 18. Amtsraadet gjordes bekjendt med, at den ved forrige Møde afgivne Resolution med Hensyn til Arbeidet paa en Vei over Hovedgaarden Engestoftes Marker var af Engestofte Sogns Gaardbrugere indanket for Rentekammeret, som ved Skrivelse af 9de Juli d. A. havde stadfæstet samme, og med en Resolution fra det Kongelige Danske Cancelli af 2den Juni d. A., hvorved den i forrige Møde fremlagte Ansøgning fra en Godseier og Eftergivelse af en ham idømt Mulct til Amtsfattigkassen paa 1880 Rbd. var bleven afslaaet. 19. J Anledning af et opstaaet Spørgsmaal om, hvorvidt en Vei fra Hovedlandeveien til Rebøllegaard kunde henregnes til Nørre Alslev Sogns offentlige Veie, og dens Jstandsættelse paaligge dette Sogn, besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at da det, efter de fremkomne Oplysninger, maatte antages, at den omhandlede Vei oprindelig var anlagt som privat, skjøndt med Eiernes Samtykke benyttet af Andre, kunde den ikke blive at henregne til Sogneveiene, hvorimod Eierne maatte være berettigede til at formene Andre, som ikke dertil have nogen speciel Hjemmel, at befare den. 20. Maribo og Nykjøbing Amtstuers Extracter, over Amtsrepartitionsfondens, Falsters Birks Arresthuus kasses, Feis Birks Postkasses samt Amtsfattigkassens Jndtægter og Udgifter i April Qvartal d. A. fremlagdes, tillige med en Udsigt over disse Kassers Tilstand. Jfølge denne udgjorde Amtsrepartitionsfondens contante Beholdning ved begge Amtstuer 5917 Rbd. 21 s., Restancerne 5981 Rbd. 46 s. og Forskuddene (disse ere specificerede i den trykte Extract af Regnskabet for 1841) 7553 Rbd. 34 1/2 s. For October Termin d. A. vil det udskrevne Bidrag til Fonden udgjøre 17,348 Rbd. 35 1/2 s. Af Fondens forestaaende Udgifter ere de fornemste: Resten af Bidraget til den almindelige Veikasse, for indeværende Aar 7176 Rbd. 16 s. og den til Amtets Veivæsen i indeværende Aar calculerede Sum c. 10,000 Rbd. Amtsfattigkassens Beholdning var 2591 Rbd. 85 s., dens frugtbargjorte Capitalformue 12,175 Rbd. 27 s., dens Gjeld 320 Rbd. og dens Jndtægt i April Qvartal 284 Rbd. 1 s. Med Hensyn til Amtsfattigkassens Beholdning, som snart kan ventes forøget ved en Mulct af 1880 Rbd., besluttede Amtsraadet at indstille til Cancelliet, at det maatte tillades at anbringe samme i Kongelige Obligationer, som hurtigt kunne realiseres, naar Summen behøves til et af de Øiemed, hvis Udførelse forestaaer, dog at der forbliver 500 Rbd. pr. Kasse til løbende Udgifter. 21. Paa Grund af et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Gunslev Sogn bevilgede Amtsraadet dette Sogns Fattigvæsen 50 Rbd. af Amtsfattigkassen, som Hjelp til Bestridelsen af Omkostningerne ved flere til offentligt Arbeide hendømte Forbryderes Familiers Forsørgelse. J et lignende Øiemed bevilgedes for denne Gang Systofte Sogn 20 Rbd., og endvidere bevilgedes Saxkjøbing Landsogn 5 Rbd. samt Stadager og Nørre Kirkeby Sogne 10 Rbd. til extraordinaire Udgifter. Derimod blev et Andragende fra Jdestrup Sogn om et Laan eller Forskud af 150 Rbd. til Dækning af uforudseete Udgifter og fra Maibolle Sogn om Hjelp til en Afsindigs interimistiske Forsørgelse afslaaede. 22. Forslag til Regulativer for Biveiene i Slemminge og Fjelde samt Vixnæs Sogne approberedes for 3 Aar. For Radsted Sogn approberedes ligeledes det foreslaaede Regulativ med en Modification, og i Henseende til en opstaaet Dissents om Hovedgaardene Hardenbergs og Jdalunds Forpligtelse til at istandsætte og vedligeholde Dele af de antagne Biveie bemærkedes det, at da det ikke var oplyst, at det Arbeide, som hidtil deels af Hovedgaardene selv og deels ved Hoveri af Bønderne var forrettet paa disse Veie, havde sin Oprindelse fra nogen Hovedgaardene paa hvilende Forpligtelse til at deeltage i den det ufrie Hartkorn paahvilende Veiarbeidsbyrde, men det maatte antages, at Veiene alene vare blevne vedligeholdte som private Veie eller Hovveie, kunde det ikke paalægges Hovedgaardene fremdeles at vedligeholde dem, efter at de vare gaaede over til at være Sogneveie og ikke længer benyttedes som Hovveie og Forpligtelsen til Arbeidet altsaa skulde bygges paa en anden Grund end den hidtil existerende. Dog maatte det staae Brugerne af det ufrie Hartkorn aabent at faae Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene mod at de midlertidig forrettede Arbeidet. Endvidere approberedes Forslaget til et Regulativ for Biveiene i Saxkjøbing Landsogn med den Bestemmelse, at der ikke kunde paalægges de enkelte Byer nogen vedvarende Forpligtelse til at istandsætte og vedligeholde visse af Sogne veiene, men at denne Forpligtelse maatte paahvile Sognet som en Heelhed, dog at Arbeidet ved de aarlige Planer kunde fordeles mellem Byerne i et ligeligt Forhold, og at en Vei, som gaaer i Skjellet mellem dette Sogn og Taars Sogn, skulde istandsættes halvt af hvert Sogn. Regulativet for Taars Sogn approberedes med en Modification i Henseende til den nysnævnte Vei. Førend Regulativet for Maibølle Sogn approberes blev det besluttet at indhente Erklæring fra Sogneforstanderskabet for Vixnæs Sogn, da det var foreslaaet at dette Sogn skulde deeltage i en Veis Jstandsættelse. 23. Et Sogneforstanderskab havde andraget paa en Bestemmelse af Amtsraadet med Hensyn til en bedre Jndretning af Ledene paa Biveiene. Det besluttedes at tilkjendegive Vedkommende, at det laae udenfor Amtsraadets Virkekreds at give nogen Bestemmelse i den nævnte Henseende, og at man forøvrigt maatte ansee de i Forordningen af 29de October 1794 § 9 indeholdte Bestemmelser for tilstrækkelige, naar de tilbørlig overholdtes, hvilket Sogneforstanderskaberne maatte være bemyndigede til at paasee. 24. Cancelliet havde, i Anledning af den ansøgte Adskillelse af Dannemarre og Tillitse Sogne i Henseende til Communalvæsenet, forlangt Amtsraadets yderligere Betænkning angaaende Fordelingen af Communens Activer og Byrder samt Maaden, hvorpaa de Forviklinger i Henseende til Forsørgelsesrets Erhvervelse, som i Fremtiden kunde opstaae, burde opløses, og hvilke Følger Adskillelsen vilde medføre for hvert af Sognene. Amtsraadet besluttede, ved at indsende den fra vedkommende Sogneforstanderskab indhentede Erklæring, at yttre, at det i Henseende til Fordelingen af Activerne og Byrderne maatte billiges, at den i Dannemarre Præstegaard indestaaende Donation af 50 Rbd. forbliver ved Dannemarre Sogn, medens Tillitse Sogn beholder det Rudbjerggaardske Legat af 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 2 Tdr. Ærter og 8 Læs Brænde, ligesom ogsaa at hvert Sogn beholder de Fattige, som nu forsørges i det.