JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Mandagen den 11. December Klokken 3 slet Eftermiddag, bliver efter Sal. General-Lieutenant Mangelsen, Auction foretagen og holden udi Hans Excellence Hr. Geheime-Raad v. Storms iboende Gaard, over Tvende bemeldte Stervboe, tilhørende Actier i den Frederichshaldske Porcellains Fabriqve, samt Muur- og Teglesteens Verker.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Mandagen den 11. December bliver Auction foretaget udi Monsteur Todsens Gaard over en deel Hans Lützens Fallit-Boe tilhørende Kram bord-Vahre. Hvilken Auction derefter den 13de Decembr. bliver forfløttet til benævnte Hans Lütgens Gaard, og der saavel over Gaarden, som hans tilhørende Løsøre, saasom Meubler, Linnet, og Sængeklæder med videre foretaget. Fredagen den 15. Decembr. førstkommende, Klokken 3 slet Eftermiddagen, bliver atter Auction foretagen i og over afg. General-Auditeur Pippers Stervboe-Gaard, 4re Etager høi, med 19 gode Jern Kakkelovne og videre Indredning, beliggende paa Hiørnet af Raadhuus og Kongens Gader, og kand de Lysthavende forinden bekomme, Gaarden og Værelserne til Eftersyn, om forlanges.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Onsdagen den 6te December næstkommende, bliver af mig undertegnede atter et præcieur Jtaliensk Fyhrværkerie afbrændt, som det forrige af afvigte 8de October langt overgaaer. Samme fører den Titul: Den flyvende Venus, som passe op repasserer igiennem Solen. 1.) Representeres et Stykke af 12 KanonSmeller, som, ligesom hilser de gunstige Tilskuere. 2.) Passerer den flyvende Venus den staaende Soel. 3.) Efter at Venus har pass- og repasseret den staaende Soel, forvandler Solen sig i en Circul af lutter staaende Stjerner. 4.) En sig drejende Soel med adskillige Jld Farver. 5.) Nogle Romerske Lys. 6.) Nogle Jord-Kurver. 7.) Et drejende Hiul med en hvid Lillie i Midten. 8.) Et Dito med istaaende Stjern. 9.) Et stort Kongeligt Bouqvet. 10.) Nogle Bombe-Rører med Stjerner. Nogle Pots-a-Feus.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Et stort Hiul, illumineret, som i midten representerer en Rose. 13.) En stor staaende Pyramide med 3 adskillige Figurer. 14.) Endelig bliver tilsidst nogle smukke Stykker, fremviist, for fuldkommen at fornøje de gunstige Tilskuere. Skue=Pladsen bliver igien hos Sr. Carl Geberlein, hvor han nu, som tilforn, baade have og Lyst-Huus, af Godhed og uden Betaling har overladt mig. Jndgangen skeer atter ligeledes igiennem den store Have-Port, og bliver Begyndelsen præcise Klokken 4. For at undgaae al Uorden, og ikke alt for længe at opholde de gunstige Tilskuere i Kulden, vilde enhver behage at lade afhændte de billetter, som de agte at tage, hos mig i mit Logemente hos Sr. Kirchhoff, Dagen tilforn, nemlig Første Plads paa Lyst=Huuset a 2 Mark, og i Haven for 24 sk. Og meldes til Efterretning, at uden Billet bliver siden ingen indladt. Anton Campioni.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Nor Nor Nordske Jntelligen No. 49. Onsdagen den 6. December 1769.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
En forneme lærd Mand her i Stiftet har indsændt nogle Antegnelser af ReiseBeskrivelser i Østerlandene, og som tjene til at oplyse den Hellige Skrivtes Beretninger, hvilke i den Henseende bør være os meget dyrebare, ti endskjønt Skrivtens Ord behøve ingen Oplysning af saadane menneskelige Beretninger mere, end den klarskinnende Middags Sols lyse Straaler trænge til antændte Lamper, saa dog, da det i vore fordervede Tider, dets verre, er kommen der til, at enhver selvklog ike blues ved at sige Guds Aand imod i de Ting, som ere hos dem fræmmede og ubekændte, uanseet at de i Østerlandene ike allerne have været, men endnu ere meget vel for alle viterlige, saa bliver detslige Anmærkninger til betydelig Nytte, ike saa meget til at oplyse og bekræfte det, som Skrivten fortæller, men til at beskæmme uforskammede Daarer, der indbilde sig at være kloge over det som skrevet staar. bemældte brave Mand har optegnet iblant adskilligt andet og af Thom: Shaws Reise-Beskrivelse, udgiven 1738, til Oxford: Om Græshopper, hvilke i Østerlandene og andre Verdens Parter anrette saa store Ødeleggelser, som hos os synes fast utrolige. Hvad Moses anfører: Exod: R. Hvorledes Herren truede: N: 4, at vilde lade Græshopper komme i al Ægyptens Grænse, at de skulde skjule Landets Kreds, at mand ike skal kunde see Jorden; Og rigtig fuldbyrdede sin Trusel, og det ved en stærk Østen Vind, saa at Landet blev formørket: v. 13. 14. 15. Det er alle bekændt; Men Thomas Shaw fortæller det ligesaa, at da Thom: Shaw selv var 1724, i Barbariet i Africa, ankomme Græshopper, de havde brune spættede Vinger, paa deres Been og Kroppe vare de skinnende gule: de indfandt sig mod Martii Maaneds Slutning, da Vinden nogen Tid havde været af Sønden, midt i April vare de der saa mangfoldige, at de formørkede Solens Lys, og vare som tykke Skyer; men midt i Maj Maaned, da de vare alle svangre, fore de allesammen af, hen til andre omliggende Stæder, for at legge deres Eng, og i følgende Maanet lode Ungerne sig strax see, og de kom nogle 100 Alen i firkant, og faldt an paa Træerne, krøbe over Murene ind i Husene, og opaade alt grønt paa Marken, hvor de fore fræm. For at hindre dem, gjorde Jndbyggerne Graver over alt i Haverne og paa Marken, og fyldede dem med Vand, og satte Halm Stokke op, som de antændte ved Græshoppernes Tilkomst, men det var alt forgæves, Graverne bleve strax fyldte af dem, og Jlden snart slukt af de mange og store Sværme. For-Troppen af den syntes ike at skye eller fragte for nogen Fare, og Bag-Troppen trængte saa stærkt paa dem, at det var de første ike mueligt at kunde vende sig tilbage. Nogle Dage efter at disse vare saa komne i Bevegelse, komme der andre efter dem, som aade Barken af de Træer, der vare saavidt sparede tilforn, at de allerne havde mistet deres Frugter og Blade. J den Tilstand levede de der een Maaned, bleve store og kastede deres Skind, siden bleve de borte og forgik, uden Tvivl i Havet. Hvoraf kand sees, at Propheten Joel: 1. 6 s. ike gjør formeget af sin Beretning om Græshoppernes Plage.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Bekiendtgiørelser: Skulde der være nogen Skriver-Karl, som har tient Sorenskriver eller Foged, der behøvede endnu saadan Condition, kand her fra Bogtrykkeriet anvises Sted, hvor derom kunde faaes Underretning.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Hvor en meget smuk sort Ride- og Kiøre-Hæst er at faae til Kiøbs, anvises i Bogtrykkeriet,
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Hvor en god Høstbær Koe, som strax skal bære og er tillige i overmaade god Stand, er at faae til Kiøbs, gives Anviisning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Skipper Arne Heuch har gode nylig hiemkomne Franske og Engelske Æbler at sælge. Pebe-Roed, Pebe-Roed Sælges nu i Prindsens-Gade af Jens Munch, hos Hendrich Kirksteen for Sex Skilling Skaal, pundet, men i heele Bundter circa 40 a 50 Pund for Fiire Skilling Skaalpundet.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Christiania den 4 December 1769. Hos Johanne Wirman er at bekomme beste Holstenske Æbler for billig Priis, ligeledes er nedlagt til Forhandling to røde Damaskes Kaaber af beste Engelsk Damask.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Hos Andr. Lærcke er at bekomme gode Franske Æbler, Holsteenske Krigs Dito, og tørre Kirsebær, alt for billige Priiser. Hos Adolph Warncke er at bekomme god Holsteensk Stoppel-Smør i halve Tønder, og god gammel Rom, som og Lemon Saft.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Hos mig Lars Arnesen, boendes i Nordre Toldbod-Gade, er allerbeste Krigs-Æbler at bekomme for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Jeg underskrevne er Sindet i Mindelighed at sælge min iboende Gaard, beliggende i Opslo udi Bispe-Gaden, bestaaende af en Dagligstue, en Stoerstue og et Sengekammer, som alle ere betrukne, med Kiøkken til, og tvende Overværelser; udi Gaarden er 3 Kakkelove, en god Kiælder, Fæhuus og Staldrum, Lade og Foerlofter, Veed skiul og Madboe, samt tvende store Urte-Haver med alle Slags vare Frugt-Træer i, og mældes til Efterretning, at noget af Kiøbe-Summen, kand blive staaende. Ole Larsen Løvstad. Lars Loffsrud er Sindet under Haanden at sælge sin iboende Gaard, beliggende paa Ridebanen ved Vatterlands Kirkegaard, Grubbe Gaarden kaldet, som er et godt Huus Nærings Sted, med Frugt- og Urter-Hauge til Jblant de mange ypperlige Franske Skrifter, har besprit det lie af den berømte Montesquien vundet almindelig befald i den lærde Verden, og er blevet læst med Beundring. J den Henseende har Jens Hvas foretaget sig nærmere at giøre dette prægtige Værk bekiendt for sine Landsmænd ved en Oversettelse i vores Lands Sprog: og, da der forekomme mange mørke og uforstaaelige Steder i samme, skal der føjes Anmærkninger og Forklaringer til, som oplyse dem, hvilket giør en betydelig Underskiel imellem Originalen og Oversettelsen. Hele Værket deeles i 3 Deele; og indbydes herved alle Elskere af Fæderne-Sproget til Subskription, da der ved den første Deels Annammelse betales 1 Rdlr. med Prænumeration. af 4 Mark Danske paa den anden. Liebhaberne behage at mælde sig hos F: Dræbye i Hr. Colletts Huus, hos hvem Subskriptionen antages. Man har nu Endelig bragt det dertil, at Sal. Raadmand Tullins Skrifter, baade trykte og utrykte, ere samlede, efterseete og inddeelte i 3, Tomer, saaledes, at enhver Tome vil udgiøre Et Alphabeth; Men da hans efterladte Enke, formedelst den store Bekostning, som derpaa maa giøres, ikke kand lade alle 3 Tomer paa eengang komme for Lyset, ej heller deraf giøre noget stoort Oplag, har hun besluttet, at lade Skrifterne, Tomeviis udgaae, og at modtage Subscription, for at erfare, om hun kand blive Skadesløs. Til den Ende er forfattet een trykt Plan, hvorudi de, som ere Elskere af den Sal. Mands Skrifter, inviteres til at tegne sig for et eller fleere, Exemplarer af alle 3 Tomer, da intet betales førend den første Tomme er ferdig, som da strax bliver Subscribenterne tilstillet; og saaledes forfares, med Anden og Tredie Tome, naar samme forlader Pressen. For hver Tome betales da paa Median Skriv-Papiir 72 sk. og paa stoor TrykPapiir 60 sk.; Men de, som ikke har subscriberet betaler een Rigsdaler for det første og 72 sk. for det sidste Sort Papiir. Subscriptionen modtages her paa Stædet udi Enkens iboende Gaard, hvor tillige den trykte og af hende underskrevne Plan kand bekommes. Hvem, der paa andre Stæder i begge Rigerne modtager Subscriptionen paa Enkens Vegne, bliver, saa snart mueligt, i de Danske Gazetter bekiendtgjort. Alle 3 Tomer venter man ganske vist inden næste Aars Udgang kand være trykkede, saafremt man kand faae saa mange Subscribenter, at man seer sig skadesløs.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Christiania den 21 November 1769. Saa nyttig Mathematiqven er for de adskillige Stænder, der samlet udgiøre Staten, og i sær for den Militaire Stand, saa vanskeligt og besværligt haver det hidindtil været baade at give og faae Underviisning i samme paa Dansk, saaledes at Tiden paa det nyttigste blev anvendt, Mangel paa Lære-Bøger i Sproget, som forenede de strengeste mathematiske Beviis, og deres Anvendelse, til Nytte for Sælskabet, har gjort mundlig Dicteren og skrevne Collegia nødvendige, og disse har igien forspildt megen Tiid, som en duelig Lærer, til de Lærendes Nytte maatte have viist at anvende bedre. For at avhielpe denne Mangel har jeg igiennemseet, og bragt mine hid indtil, her ved den Norske Militaire Skole, dicterede Forelæsninger i den Orden, at samme forhaabentlig i Fremtiden kunde tiene til en LæreBog, baade her ved Skolen og for andre, i hvilken Hensigt jeg er sindet, samme ved Trykken at udgive, og strax at giøre en Begyndelse med Mathesis pura (Arithmetiqven, Geometrien og Trigonometria plana), samt Land-Maalingen, som tilsammen skal udgiøre et Bind in Qvarto med de fornødne Figurer paa a parte Kaabber-Plader, som bag i Bogen kand indbindes.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Hvad Værkets Jndretning i sig selv angaaer, saa har jeg paa den, efter mine Tanker tydeligste Læremaade, søgt at foredrage først Theorien, og paa denne at bygge Praxin. Med Exempler, laante av daglige Erfaringer, har jeg stræbet, som of teste at oplyse, hvad som maatte synes at falde Begyndere besværligt; thi jeg har ei allene havt de Begyndere for Øjne som haver Anledning til at profitere av en Lærers Veiledelse, men endog de, som ved Hielp af egen Lyst og Gennie vilde stræbe i disse Videnskaber at giøre nogen Fremgang. J det Practiske har jeg stræbet at være saa nyttig som muelig, og ikke sielden har jeg viist hvorledes endog de, som ikke ere Mathematiei, kand hielpe sig i et eller andet Tilfælde, som for en Officier i Felten i Særdeleshed kunde indtreffe. Men da dette Verk vil udfordre saadanne Omkostninger ved Tryk og Kaabberstik, som overgaaer hvad som i et uvist Haab bør voves, saa indbydes herved til Prenumeration med halvanden Rigsdaler per Exemplar paa Tryk-Papiir og 1 Rdlr. 180 sk. paa Skriv-Papiir, da Verket siden udenEfterskud inden Augustii Maaneds Udgang næstkommende, til de Herrer Prænumerantere vorde udlevered. Og da Oplaget retter sig efter Prænumeranternes Antal, saa udbedes Liebhaberne jo før jo heller her i Christiania sig hos mig at anmelde, og da ikkun meget faae Exemplarer oplægges over det prænumererede Antal, saa vil Exemplaret siden koste 2 Rdlr. paa Tryk- og halvtredie Rdlr. paa fiint Skriv-Papir. Skulde denne første Begyndelse finde Publici Yndest, og tillige løbe av uden Skade for mig som Forlægger, skal derpaa skrax følge, i samme Smag, mine Forelæsninger over Fortificationen og Civil Bygnings-Kunsteen; og derpaa Artilleriet, og Mechaniken.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Christiania den 24. November 1769. M. S. Døderlein.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Prof. Math. ved den Kongel. Norske Militaire Skole.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Jfald nogen skulle være Sindet at tilhandle sig en Gaard paa Landet, enten til Beboelse, eller Lyst-Gaard i Nærheden af Christiania, lader Frue Cancelie-Raad Kølles tilkiendegive, at hun er Sindet at sælge hendes paaboende Gaard Snarøen, om antagelig Bud skeer: Gaarden er beliggende i Øster-Bærum ved Lavmands-Gaar den Forneboe, og bestaar Bygnings-Værelserne, som ere til Eieren selv at beboe, i en Stue, 3 Kammere, betrukne og malede, med 4 JernKakkelovne, Kiøkken med et lidet Spise-Kammer, og i Skorstenen en liden Bagerovn med Jern Dø for, saa er og i Brandstædet indmuret tvende støbte Jern Plader; under Bygningen er en Kiælder. Lige for samme Bygning er en Have, med Brønd i, til at vande Haven; en Jord-Kiælder til at indsætte Kiøkken-Gevexter til Vinter-Provision. Nødvendige Huuse til Creaturene og Grødens Avling, samt til Folkene, og i Folkenes Stue en Bagerovn i Skorstenen, ligesaa i Brygger huus-Skorstenen en Bagerovn, samt en indmuret Brygger-Kiedel af Kaabber; Næst ved Bryggerhuset er Rullestue, eller til Drengestue, desuden over Folkenes Stue er et brav stort Værelse. Gaarden ligger behagelig, og findes dertil baade god Eng- og Ager-Land, Fæhavn, god Skov, mest Laste-Skov, saa er der og færsk Kildevand, som ikke fattes Vand enten om Sommeren i stærk Tørke, eller i stærk Kulde om Vinteren; ved Kilden er tvende Færskvands Fiskedamme, og ved Fæhuset er og en Carus-Dam. Fiskeri og Vaddrætter er der og omkring, hvor adskillige Slags Søe-Fisk faaes, samt Skæl-Fisk af Ræger, Skæl, Hommer og Østers, saavelsom Vildænder omkring i Havnerne.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Fredagen den 8. December bliver Auction foretagen udi Madame Bendikes Gaard over endeel Løsøre, bestaaende af Fruentimmer Gang klæder, Linnet og Sængeklæder, endeel Meubler med videre.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Mandagen den 11. December Klokken 3 slet Eftermiddag, bliver efter Sal. General-Lieutenant Mangelsen, Auction foretagen og holden udi Hans Excellence Hr. Geheime-Raad v. Storms iboende Gaard, over Tvende bemeldte Stervboe, tilhørende Actier i den Frederichshaldske Porcellains Fabriqve, samt Muur- og Teglesteens Verker.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Mandagen den 11. December bliver Auction foretaget udi Monsteur Todsens Gaard over endeel Hans Lützens Fallit-Boe tilhørende Kram bord-Vahre. Hvilken Auction derefter den 13de Decembr. bliver forfløttet til benævnte Hans Lütgens Gaard, og der saavel over Gaarden, som hans tilhørende Løsøre, saasom Meubler, Linnet, og Sængeklæder med videre foretaget. Fredagen den 15. Decembr. førstkommende, Klokken 3 slet Eftermiddagen, bliver atter Auction foretagen i og over afg. General-Auditeur Pippers Stervboe-Gaard, 4re Etager høi, med 19 gode Jern Kakkelovne og videre Jndreedning, beliggende paa Hiørnet af Raadhuus og Kongens Gader, og kand de Lysthavende forinden bekomme Gaarden og Værelserne til Eftersyn, om forlanges.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Fiine Martinique Caffebønner, Top- og CandiSukker, Congo, Thee de bohe, Fayance, Rinsk Viin, Franske Viine og Brændeviin, Østersøes og Dansk Rug, Byg, Eidersteds Havre, Ærter, Boghvedegryn, Cuurlands Liinfrøe til Sæd, Krøllhaar og Gaasefiær, med meere, kand faaes til billige Priiser hos Rasmus Dybwad. Hvor nogle Dunker gode Anchois ere til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Et Sølv Signet med Compas paa den ene og et Ansigt paa den anden Side er i Søndags Aften tabt paa Gaden, som Finderen behager at levere til Ansin Larsen hos Sr. Kirchof, imod 1 Mark i Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-06
Sidstleden Mandag, ved Middags Tiid, er af en halv voxen Dreng, som havde Endeel Smaa-Spurv at sælge, og sagde sig at hiemme høre i Fierdingen, samt var den Tiid klæd udi en blaa Vadmels Vest eller Slaf-Trøie, havde hvide Strømper paa, et sort Baand i Haaret, og en rød Hue paa Hovedet, bleven bortstaalet, af Krigs-Secretaire Widings Kiøkken, een SpiseSkee af Sølv, paa hvis Skaft stoed indgravet C: T. : i et enkelt Træk. Hvo som kunde bringe Tyven til Stæde, som strax kand kiendes af Folkene, der blev vaer at han løb bort med Skeen, men ikke kunde faae ham fat, loves en convenable Douceur; Samme skal og blive betalt til den, som kunde bringe Skeen frem, i fald Tyven maatte have solgt den til een eller anden.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Nordske Jntelligenz; Sedler. No. 50. Onsdagen den 13 December 1769. Daarers alamodiske Diæt. Taget af det Bergenske Addresse-Contoir No. 41, indeværende Aar. Retsindig Læsere og upartiske Dommer! Forlad mig, at jeg her med disse Vers fremkommer, Hvori jeg undres paa (du giør vel ogsaa) at Vort Hilsen og vort Liv er nu saa deelicat. Nu spørges hastig Død, nu seer du skiælve Hænder, En udaf Hovedværk sig selv han neppe kiender; En Anden falder ned af stærk Epilepsie, Den Tredie gaaer hen i pure Phantasie; Nu stives Maven op af Vattersot og Vædske, Nu veed man ej hvorpaa en saadan sig vil lædske; Nu tumler en omkring, som han paa Marken gaaer, Og før han tænker det, faaer sidste Bane-Saar. En røde Oine har, een Ansigt af Rubiner, En kroged gaaer for Tid, dog holder gode Miner; Men hvad mon Aarsag er til det, min kiære Ven! At Folk i vores Tid saa slet crepere hen? Jo! jeg vil sige det, om ikke nogen anden, Endskiønt en Hoben vil her blive stødt for Panden; Det Hoved-Aarsag er, at Fyld og Fraadserie, Passerer overalt for et Galanterie.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Skal nogen nu til Bords blandt 3 til 4 Giæste, Saa maa han laane Vom af Søren Vognmands Hæste; Han maa foræde sig paa 13 Retter Mad, Og smage udaf hvert, skiønt Maven ikke gad. Herpaa der kommer ind et Kurve-Læs Bouteiller, Som holdes kun i Glas til Mad for Bagateller, Hvoraf jeg holder med enhver fornøjer sig, Og til sin Apetit kand drikke folkelig. Men det vil ej forslaae, saa skal her frem Pokaler Af fulde Potte-Maal, som Verten selv befaler, For dem her giøres skal en stærk Oration, Og hvo ej svare kand, bliv holdet for Cuion. Her bliver da begyndt med Skaaler og med Skaaler, Og det saa længe til mand ikke meere taaler, Saa kiører man endeel, de andre slænger, hiem, Og ingen kiender til den allermindste Lem. Man spørger Vægterne, hvad Klokken haver slaget? De svarer: To til Tre; Da har man Afsked taget, Og vil sig liste hiem, at sove Rusen ud, Hvorpaa man anden Dag giør atter ud et Bud, At invitere Folk paa Lægedom af Urter, Skiønt een er gandske hæs, en anden griner, furter, For Søvnen blev saa kort og Tørsten giør ham Vee, Saa maa han følge med og drikke Keiser Thee Naar Tørsten saa er slukt og Maven stind af Væde, Da paa et andet Bord man seer at staae tilrede Det halve Apothek af lutter Aqvavit, Som remedere skal den vaade Mave lidt. Man spørger, hvad for Slag nu tiener bedst Naturen? Strax kommer Verten frem med Draaber og med Curen, En har Behag udi en Dosis af Caneel, En udaf Karve og befinder sig ret vel, En med Carminativ sig lader helst tractere, De andre hører man paa Pomerants votere. Hver har en Mave, som ej veed hvor den vil hen, Men venter Medicin af Kammer-Junkeren. Dog paa det Heden ej af disse stærke Sager, Skal tumle Hovedet, paa Moden man da tager En hoben Sukkertøi og kostbar Børneverk, Der milder Halsen for man klukket har for stærk. Saa vænnes Maven til en Distillere-Potte, Man holder ud til Tolv begynder Klokken Otte, Hvorpaa man strax gaaer hen og Middags Maaltid faaer Da fanges an i Dag med samme som i Gaar(Fortsættelsen følger.)
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Bekiendtgiørelser: Udi Hr. Etats-Raad de Falsens Gaard i Dronningens Gade ere Værelser til Leie for en Huusholdning, eller for en ugift Person, som selv vil meublere. Samme Gaard med tilliggende Hauge er og under Haanden at faae til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
En stor og rummelig Kielder til Viin og Brændeviin, med beqvem Jndkomst fra Gaden af, er at faae til Leie under Frue Eliesons Tomt, strax ved Madame Sal. Hassings iboende Gaard De, der samme kunde være behøvende, behager med dens Eiere om Leyen at tale.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Til førstkommende Paaske bliver Værelser at faae til Leie for en honet Familie hos Peter Holm paa Hiørnet af nye Torv.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Skulde der være nogen, som agter i Vinter eller med første, at reise over Land til Kjøbenhavn, og yndsker sig dertil Selskab, behager samme at addressere sig til Bogtrykkeriet, for om Selskabet. og Tiden til Reisen at faae Underretning. Findes Leilighed for en Student til at informere Børn, allerhelst paa Landet, da anvises samme fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Hos Johan Frid. Ditterich er nedsat til Forhandling, en nye dobbelt Cariol; Ligeledes er hos ham at bekomme, nyelig hiemkommen Jslandsk Plat-Fisk, Citron-Saft paa Buteiller og bedste Arach.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Friske nye hiemkomne Svedsker, Catharine Plommer, Bruneller, Confectur=Figen, Sukker syltede Valnødder, Jngefær og Pommerantzer, sylted Pommerantz-Skall, Capers, Olivers og Florentiner Olie, Krak-Mandler, Valnødder, adskillige Sorter lugtende Vande, samt bedste Engelske Hvede-Meel, alt billige Priiser kand faaes hos Peter Otto Boyesen.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Hos Lars Gad er at bekomme, alle Sorter, Kiøbenhavns Sukker af Baron von Schimmel mans Oplag, saa og god Engelsk Humle, Lemon. Saft paa Bouteiller, Rom og Arach paa Bouteiller, hvidt Engelsk Steentøi af alle Sorter diverse Sorter Engelsk Cardus-Tobak, Tydske Saugblader, Cathrin-Plommer, veritable Florentiner Olie paa Flasker, adskillige Sorter lug tendes Vande, samt adskillige Sorter nye Modens Tøyer.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
En Kiøbmands Karl, der, foruden det Norske kand correspondere i det Engelske Sprog, søger Condition paa et Comptoir. J fald samme ej kand erholdes, tilbyder han sig til Tieneste hos Fogdere, Sorenskrivere eller andre. Efterretning, hvor samme er at finde, gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Hos Kandstøber Magelssen er en Koe, som har nyelig baaret, til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Af mig Jacob Borg fabriqveres adskillge Sorter godt fiint rødt og sort Lak, som er hos mig til Kiøbs for billige Priiser.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Hos et Herskab her i Byen bliver Tieneste af faae anstundende Paaske, for en skikkelig Karl som Laqvay; hvorom kand faaes Underretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-12-13
Hos Andr. Lærcke er at bekomme gode Franske Æbler, Holsteenske Krigs Dito, og tørre Kirsebær, alt for billige Priiser. Skipper Arne Heuch har gode nylig hiemkomne Franske og Engelske Æbler at sælge.