Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-12
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. J Paris havde man Efterretninger fra Lyon indtil den 30te Novbr. Jfølge samme vedvarede Troppe-Bevægelserne: over 20,000 Md. vare allerede ankomne; men General Roguet forlangte 35,000, inden han vilde rykke ind i Staden. Jøvrigt vedvarede Roligheden i Staden selv, og Be tolkningen længtes inderlig efter at see Kronprindsen, blandt sig, en Deputation havde overbragt ham detde Ønske; men hans kongelige Høihed havde svaret, med Fasthed, at han ikke kunde vise sig i en Stad, der endnu stod i Oposition imod lovlig borgerlig Orden. Han vil overhovedet ikke holde sit Jndtog i Lyon, førend det kan skee med en imponerende Krigsmagt. Denne Forsigtighed er vel heller ikke overfløsig; thi det synes virkelig, som om man endnu ikke ganske kan tro Freden. J det Mindste er en Opfordring til Arbeiderne, om at tilbagegive de ulovlig ranede Vaaben, ikke med synderlig Beredvillighed bleen fulgt; tvertimod bleve Vaaben læsseviis bortførte og skjulte. J Paris er man utilfreds med den Taushed, som Regjeringen iagttager; thi skjønt Ministrene daglig forsamle sig, for at overveie denne gjenstand, ere dog de offentlige Meddelelser meget atsomme. De Ministerielle sige, at Regjeringen, i udøve "stræng Naade", hvilket temmelig vanskeliBegreb (hvortil imidlertid den keiserlige Naade, mod Polakkerne kan levere et Slags Commentar, forklares saaledes, at Lyon uden Betingelse skal underkaste sig og besættes med Militærmagt; men at nere skal følge en Amnesti, hvorfra kun nogle faa formænd skulle undtages. Der tales i øvrigt om at føre en Deel af Arbeiderne til Algier og beskjeftige dem med at colonisere dette Land og anlægge Manufac. turer. Med den Lyonner Øvrigheds Forhold er Rejeringen meget utilfreds; navnlig faaer Præfecten Skyld for at have viist udegribelig Svaghed, ja endog for at være indviklet i Opstanden, han kan, hedder det, vente Afsættelse og en Criminalproces. Naar Roligheden er tilveiebragt i Lyon, agter Kronprindsen at foretage en Reise rundt omkring gjennem de sydlige Stæder. - Af Nordarmeens 80,000 Md. bliver Halvdelen staaende paa Krigsfod ved den belgiske Grændse og befriet saaledes Belgierne fra Frygt for de Fiendtligheder, som man efter den franske Hærs Bortmarsch ventede fra den hollandske Side. - Til ingen Tid, hedder det i en Skrivelse fra Paris, har Harmonien imellem Engellands og Frankerigs Cabinetter været saa stor, som i dette Øieblik, og Alt synes at begunstige Afslutningen af en Handelstiactat mellem begge Stater. De brittiske Agenter have næsten tilendebragt deres Underhandlinger og ville mod Enden af December vende tilbage til London, for strax efter Reformbillens Gjennemgang at forelægge Underhuset Resultatet af deres Sendelse. - Hertugen af Rovigo og Stabsraad Pichan ville med det Første begive sig til deres Poster i Algier, hvor de i Særdeleshed skulle begunstige Dyrkningen af Kaffe, Jndigo, Bomuld o. s. v. Armeen der skal sættes paa en respectabel Fod, og dens Tal skal for Fremtiden, ikke være ringere end 30,000 Md. Flere store Handelshuse skulle være tillinds at kjøbe Godser i disse nye Colonier, forat gjøre Forsøg med Opdyrkning, som man haaber vil falde meget fordeelagtig ud.