JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-06-01
J Henseende til Behandlingen af Sager, som have været foretagne af Comiteer, der tildeels have bestaaet af andre endForstanderskabets egne Medlemmer, vedtoges det med 6 Stemmer mod 4 at etablere som Princip, at disse andre Medlemmer, ikke blive at tilkalde, naar de vedkommende Sager endelig discuteres i Forstanderskabet. Atter her maatte Minoriteten, Etatsraad Povelsen, Gaardeierne Dle Larsen og Ole Pedersen og Capitain Plokross med Hensyn til det under Ligningssagen fremhævede begjære deres Navne tilførte Protocollen. Til Formand for det følgende Aar gjenvalgtes enstemmig Secretair Frost, ligesom ogsaa Artillercicapitain v. Bruun efter Forstanderskabets enstemmige Anmodning overtog Patronatet for Communens Skoler for Aaret 1844, imod at Sogneforstanderne Gaardeierne J. Mortensen og O. Larsen og Capitain Prokrofs paatoge sig at yde ham speciel Hjælp.
Almuevennen, 1844-06-01
J Anledning af et Andragende fra Eieren af ny Bakkehuus om at maatte indtage til sin Eiendom et søndenfor samme beliggende Stykke Jord, imod deraf at afgive den fornødne Gangstie for Fodgængere, hvorover var forlangt Betænkning af Over øvrigheden, vedtog Forstanderskabet at svare, at det er tydeligt, at bemeldte Stykke Jord i sin Tid har været en ordentlig brolagt Kjørevei og at saavidt vides denne Vei, førend den ny Kongevei til Kjøbenhavn blev anlagt, har været Fortsættelsen af den daværende Landevei til Kjøbenhavn, som, ligeledes dengang brolagt, gik over Valby Bakke i lige Linie til den nuværende Kro, der kaldes sorte Hest, at Pladsen ligger udenfor Bakkehusets Hegn, og at der ved dette Hegn staae gamle Lindetræer, hvilke synes at bevise, at bemeldte Stykke Jord ikke tilhører Bakkehuset; at, om endog, som Amtsforvalteren har yttret, en Deel af Pladsen ved den ny Matricul skulde være betragtet som benhørende til Bakkehuset, vil dog faadant intet relevere i Sagen, da de i Anledning af den nye Matriculs Jndførelse foretagne Opmaalinger, som bekjendt, aldeles ingen Jndflydelse have paa Eiendomsretten, og at Berøvelse af en Deel af den vidtløftige smukke Udsigt fra Valbye Bakke ved Pladsens Jndhegning og mulige Beplantning med Træer vilde hindre et Arrangement, der forsaavidt Regjeringens Tilladelse i sin Tid dertil kunde erholdes, vilde i flere Henseender yde Behagelighed og Fordeel for Communen. Forstanderskabet kunde derfor ikke anbefale fornævnte Andragende, Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-06-05
3die Aarg. Nr. 23. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-06-05
Onsdagen den 5. Juni 1844. Almindelig Væbning og almindelig Værnepligt. Under Navn af almindelig Værnepligt skal ifølge det offentliggjorde Lov=Udkast en almindelig Sessions og en almindelig militair Subordinations=Pligt, med alle deraf flydende militaire Afhængigheds-Jndskrænknings- og Bekostnings Byrder, paalægges alle danske Undersaatter, uden at dermed den almindelige Pligt virkelig at værne, eller virkelig at være i vaabenøvet Stand til at kunne værne for Fædrelandet, skal udstrækkes til Alle, eller naae til synderlig mange Flere, end til Landalmuens Sønner, paa hvem denne for Tiden byrdefulde Militairpligt endnu alene hviler, thi ifølge samme Udkast skal saavel Penge som visse Livsstillinger, saavel Ansøgninger som forskjellige andre Omstændigheder være istand til at udløse Sessionspligtige fra Værnepligten, saa at de ikke blive vaabenøvede og følgelig i Krigstilfælde ikke ere vaabendygtige til at kunne tage Deel i Fædrelandets Forsvar. Det er heraf en Selvfølge at Forholdet vilde blive omtrent det samme som det er nu, nemlig, at de fattige iblandt Bondestandens Sønner, og i Tilgift de fattige iblandt Borgerstandens Sønner fra Kjøbstæderne alene kom til at udgjøre de virkelige Militair=Øvede, og det alene fordi de ikke kunde komme i de Livsstillinger eller i den Formuesstand, at de kunde befries som alle de Øvrige fra at gjennemgaae Exerceerskolen og ligge i Garnisonstjenesten.
Almuevennen, 1844-06-05
Jndsenderen er forresten ikke Fæstebonde paa noget Gods, men en af Møens lykkelige Selveiere. Skrevet paa Møen i Marts 1844.
Almuevennen, 1844-06-05
J Aaret 1743 blev Damsholt Menighed, som tilforn søgte Stege Kirke, stiftet og dens smukt byggede Kirke skjænket Menigheden af høisalig Kong Christian den Sjette.
Almuevennen, 1844-06-05
Politiske Nyheder og Efterretninger. Den 17de Mai, den norske Constitutions Stiftelsesdag, feirede Fædrelandet og "Corfaren, ved at lade sig beslaglægge. Sag er i den Anledning befalet anlagt mod "Fædrelandets Redacteur Ligeledes beslaglagdes Fædrelandet den 24de Mai, og Redacteuren skal ogsaa sættes under Tiltale herfor. Endelig er samme Redacteur, Hr. Cand. Ploug beordret tiltalt for at have forsøgt at udgive et nyt Referat af fin meget omtalte Calmarske Tale.
Almuevennen, 1844-06-05
Ligesom den 28de Mai paa de fleste Steder er nedsjunken fra en kjær og oplivende politisk Festdag, til en almindelig betydningsløs Hverdag, faaledes synes Nationens Ligegyldighed for Stænderinstitutionen nu ogsaa at vise sig paa en meere fremtrædende Maade derved, at mange jydske Deputerede have undslaaet sig for at give Møde i den nu indkaldte Forsamling i Viborg. Jsærdeleshed mærke vi blandt disse, Justitsraad Fleischer og Bankkasserer Otterstrøm, hvilke talentfulde og frisindede Mænd vist ville blive haardt savnede i Forsamlingen. De danskeslesvigske Deputerede, P. H. Lorenzen, Ris Lorenzen, Peter Jepsen og A. H. Posselt have erklæret at de ikke møde i den slesvigske Stænderforsamling, saalænge Patentet af 29de Marts, hvis Jndhold vi meddeelte i Nr. 21, er i Kraft. Vi kunne heller ikke see at der var andet for disse djærve Mænd at gjøre. Da Senator Nielsen fra Flensborg, som var den femte Deputerede der, foruden de ovennævnte fire, indgav Minoritetsbetænkning 1842 om det danske Sprogs lige Berettigelse med det tydske, heller ikke agter at møde denne Gang, saa kunne Tydskerne nu uforstyrrede stemme Tonen saa høit de lyste.
Almuevennen, 1844-06-05
Kjøbenhavns Amts Landcomunal Forening.
Almuevennen, 1844-06-05
De Forslag som ønskes behandlede i Foreningens forestaaende Møde, samt Comitee-Betænkninger over ældre Sager, bedes tilsendte undertegnede Formand inden førstkommende 15de Juni, addresserede Halmtorvet Nr. 59. Thalbitzer.
Almuevennen, 1844-06-05
Hvo der ønsker at erholde "Stænder-Blad for Bonden, der vil meddele i Uddrag det Vigtigste af hvad der forhandles om Bondens Anliggender i Viborg- og Roeskilde-Stænder, bedes om snarest mueligt at lade sig antegne, i Provindserne hos de Commissionairer der findes anførte her paa Bladet, og her i Staden hos Udgiveren, for at det kan bestemmes om dette Blad kan udkomme, eller ikke.
Almuevennen, 1844-06-05
Efter Overeenskomst med Veicomiteens Medlemmer bekjendtgjøres herved til Efterretning for dem af Amtets Beboere, hvis Jnteresse for Amtsveiene maatte opfordre dem til at benytte denne Leilighed til at conferere med Amtsraadet om det nærmere Fornødne for disse Veies Anlæg og Udbedring med Videre, at Kjøbenhavns Amtsraad førstkommende Onsdag den 12te dennes agter at befare følgende Veie, nemlig 1) Morgenen Kl. 8 fra St. Jørgens Søe, gamle Kongevei med Smallegaden og Fasanveien; og derefter 2) omtrent Kl. 11, Godthaabsveien fra Broen, over Aaløbet ved Grøndal til Mosendal ved Ladegaarden, samt 3) Middag Kl. 12. Frederiksborg gamle Landevei, fra Navnløs ved Løgten til Fiskebeksbroen. Strandmøllen den 2den Juni 1844. Drewsen. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-06-12
3die Aarg. Nr. 24. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-06-12
Onsdagen den 12. Juni 1844. Onsdagen den 12. Juni 1844. Et Brev om Forholdet mellem Regjeringen og Skribenterne.
Almuevennen, 1844-06-12
71aarig Kammerraad. Maifesten i Egebeksvang. Naar undtages Falsters Landboforening, som holdt Møde den 28de Mai, vides denne Fest kun at være feiret paa eet Sted i hele Riget, nemlig i Egebeksvang ved Helsingør, som begunstiget af det herligste Veir, havde forsamlet en særdeles talrig Menneskemængde, der, i det mindste henimod Aften, beløb sig til 4 a 5000 Ved Festmaaltidet, der afholdtes i den hertil opførte store og smukke, udentil med de tre skandinaviske Flag, og forinden med Krandse, Løvguirlander, Faner, Frederik den Sjettes Buste, Portraiter af Danmark og Norges Rotabiliteter samt den norske Grundlov smykkede Pavillon, og i hvilket 100-150 Personer, deels fra Helsingør, deels Landboere fra Omegnen og Gjæster fra Kjøbenhavn, deeltoge, præsiderede Helsingørs Stænderdeputerede, Skibsclarerer Kirch, som efter at en ny ret net Sang var afsungen, aabnede det med en Skaal for Danmark. Cand. Theol. Lassen fra Sinds hvile udbragte, ligeledes efter en Sang, Skaalen for Stænderinstitutionen, og Garver Rohde et Kongen leve". Skibsclarerer Bay foreslog en Skaal for Kronprindsen, som den, der har viist, at han deeler mange af Folkets Ønsker og Sympathier, der hader Smiger og Hykleri, men elsker dansk Sprog og Nationalitet, til hvem der altsaa turde sættes et godt Haab, skjønt de egenlig kom an paa Folket selv, hvorledes dets Fremtid skulde blive. Cand. Ploug mindede om den alt afde foregaaende Talere berørte 17de Mai, som en tredobbelt Fødselsdag, for det norske Folk, for den historiske Person, Kong Christian af Norge, og for Friheden. Kammerraad Drewsen udbragte, efter at Barfods Sang var sungen, en Skaal for Skandinavien, i hvis Enighed og broderlige Sammenslutten han saae den bedste Betryggelse for vor Fremtidsskjebne. Kjøbmand Thune takkede alle ærekjære Journaliter for den store Andeel, de havde i Folkets politiske Udvikling, og Skibsclarerer Bay knyttede hertil et Leve for Trykkefriheden, som det virksomste Middel til at holde at fremmed Jndflydelse ude af Landet, idet han udtrykte det Haab, at det maatte lykkes Stænderne og Folket i Forening at bringe noget Godt ud af det lidet lystelige kgl. Rescript, som paabød en ny Presselov. Til Sangen om politisk Udholdenhed, føiede Vexelleer Nathanson en Skaal for dem, der ufortrøden gaae den lige Vei fremad, som er den eneste, der kan føre til Maae let. Derpaa afsang Forsamlingen under megen Munterhed en ny Sang om Adlen, hvorefter Kammerraad Rasmussen proponerede en Skaal for den virkelige Adel, for de Mænd, der i Kundskab og Dygtighed, Humanitet og Liberalitet ere foran for deres Medborgere.
Almuevennen, 1844-06-12
Den i Kjøbenhavns Amts Landcommunalforenings Møde den 28de Octbr. f. A. nedsatte Comitee, til at afgive Betænkning i Sagen om Sognefogdernes Fritagelse for flere offentlige Byrder, anmoder herved samtlige Amtets Sognefogder og godhedsfuldt at meddele den Oplysninger om Omfanget af deres Forretninger og Byrder i den omhandlede Egenskab, samt om Størrelsen af det Vederlag de derfor nyde; hvilke Oplysninger kunne leveres, inden denne Maaneds Udgang, Hr. Proc. B. Christensens Contoir, Nr. 27, 1ste Sal, i Skoubogaden.
Almuevennen, 1844-06-12
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 8de Junii. Hvede, .... pr. Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Rug, . . . . . . . 3 – Byg, 2radet, . . . . 3 – 8 3 – 3 – 4 – 8 Gradet, . . . . 2 – 5 - 8 - 3 –2 – 8 - Havre, . . . . . . 2 – 2 – - 2 - 5 - 8 - Ærter, gule 4 – 1 – - - 4 – 4 – graae – – – – – Kartofler, . . . . . 1 – 1 – – . 1 – 4 – 8 - Smør, . . . . Fag. 10 – 4 – 8-13 – 3 – .. . . . pr. Pd. - - 1 – 6 – Flesk, røget, pr. Lpd. 2 - - - 82 – 2 – . - grønsaltet. Æg, . . . . pr. Snees . – 1 – 4 – Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 – 5 Tørv. . . . . . ditto 3 – 3 – – 4 Talg, . . . . pr. Lpd. – – – – – . - - Hermed et Følgeblad.
Almuevennen, 1844-06-12
Af dette Blad udgaaer eet Rummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsinger, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, DhryBogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brün 6612 Maaskeri med J. C. L.
Almuevennen, 1844-06-19
3die Aarg. Nr. 25. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-06-26
Nr. 26. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-06-26
Onsdagen den 26. Juni 1844. Falsters Landboforening. Den 28de Mai holdtes et Møde, hvorved Forsamlingen var langt mere talrig end nogle af de foregaaende og 58 ny Medlemmer optoges, hvoriblandt den bekjendte Bondetalsmand, Huusmand Peder Hansen fra Lundby i Sjælland, der var indført som Gjæst og med stor Glæde blev optagen som contingentfrit Medlem. Da en saa stor Deel Jkke-Medlemmer havde indfundet sig, at Raadstuesalen ikke kunde rumme dem Alle, fandtes det nødvendigt at bringe den Bestemmelse i Udøvelse, at Møderne ikkun staae aabne for Selskabets Medlemmer, og altsaa bortvise dem, som ikke vilde erlægge det fastsatte Contingent af 2 Mk. aarlig. Formanden, Skolelærer Sidenius, aabnede Forhandlingerne med at erklære, at han af flere Grunde ikke troede at burde modtage det ved forrige Møde, hans Fraværelse, paa ham faldne Valg. Da imidlertid flere Medlemmer, som bragtes i Forslag til Formandsposten, med Bestemthed vægrede sig ved at modtage Valg, og den hidtilværende Formand fra alle Sider blev bestormet med Bønner om at vedblive i denne Egenskab endnu i dette Aar, gav han efter for det almindelige Ønske, en Beslutning som hilsedes med lydelige bifaldsyttringer, Ligeledes modtog Peder Stefffensen Gjenvalg som Viceformand og Kjøbmand N. Sidenius blev udvalgt til Kasserer, og paatog sig i Tiden mellem Møderne at antegne ny Medlemmer og modtage Contingentet, samt derfor at meddele Adgangskort, som af Medlemmerne blive at forevise ved Jndgangen til ethvert Møde.
Almuevennen, 1844-06-26
Fra alle Sider erklærede Foreningens Medlemmer sig enige i de udtalte Anskuelser og villige til at virke for Sagens Fremgang, og trykte Exemplarer af Jndbydelsen bleve omdeelte med Begjæring om, at paategnede Planer inden Juli Maaneds Udgang maatte blive tilstillede en af Comiteens Medlemmer, for at Foreningen ved Mødet i August kan afgjøre, om Deeltagelsen er tilstrækkelig til at bringe Planen i Udførelse. Formanden oplæste en Cancelli-Skrivelse af 13de April d. A., hvori Collegiet med Henviisning til Stiftamtmandens derover afgivne Erklæring resolverer, at den af den saakaldte Falsters Landboforening" ansøgte Forandring i Henseende til Taxationer til Brandforsikkring m.v. maa ansees for utilraadelig. Dette Afslag blev af Flere beklaget, ikke saa meget fordi man ansaae den foreslaaende Forandring for at være af særdeles Vigtighed, skjøndt man endnu ikke kunde andet end finde den vel begrundet, som fordi den Form, hvori Afslaget var givet, syntes at vidne om en mindre gunstig Stemning imod Landboforeningen paa høiere Steder.
Almuevennen, 1844-06-26
Peder Hansen fra Lundby udbad sig Tilladelse til at fremlægge 4 Udkast til Andragender til de forestaaende Stænderforsamlinger angaaende Gjenstande, som ere af stor Vigtighed for Bondestanden, og ønskede at Foreningen vilde nedsætte Comiteer til disse Sagers nærmere Drøftelse. Da der imidlertid blev gjort opmærksom paa, at det vilde blive for seent at oppebie næste ordinaire Møde til Sagernes Afgjørelse, og at det vilde føre til en Adsplittelse, som vilde svække Virkningen, dersom Foreningen i sin Tid efter Comiteernes Forslag maatte foretages enkelte mindre vigtige Forandringer i disse Andragender, eftersom de i deres nuværende Form ere eller blive underskrevne af Bønder i andre Egne af Landet, samt at de vare stilede saaledes at de ikke vel kunde udgaae fra Foreningen som saadan, men fra alle dem, som personlig vilde underskrive dem: saa enedes man om, at de ikkun i Almindelighed skulde drøftes ved nærværende Møde, for at Begreberne meere kunde opklares om disse Anliggender, og Proponenten mulig, hvis dertil maatte findes Anledning, lade sig bevæge til at foretage meere indgribende Forandringer i selve Jndstillingerne, saa at Afstemningen ikkun skulde have betydning som en Anbefaling eller Fraraaden, hvorimod der siden skulde aabnes Leilighed til at underskrive disse Andragender for Enhver, som deelte de der udtalte Anskuelser og Ønsker. Peder Hansen forelæste da først et Andragende om Fæstegodsets Overgang til Arvefæste eller Eiendom. Formanden erklærede sig enig med det der udtalte Princip, skjøndt der forekom enkelte Yttringer i Motiveringen, navnlig om de hoveri gjørende Huusmænds usle Kaar, hvis Rigtighed han ikke kunde erkjende i den Almindelighed, hvori de vare fremsatte. Flere Medlemmer vare af samme Mening, hvorimod Andre, ingen Overdrivelse kunde finde deri, og meente, at naar Tilstanden paa mange Godser unægtelig var bedre, saa laae Grunden hertil alene i vedkommende Godseieres Personlighed, og Huusmændene, havde ingen Sikkerhed for, at det vilde vedblive. Da det nu blev sat under Afstemning, om Forsamlingen anbefalede Petitionen og erklærede sig fordet Ønskelige i at Fæstegodset kunde gaae over til at blive Selveiendom eller i Mangel der af Arvefæste, blev dette Spørgsmaal eenstemmig besvaret bekræftende. (Fortsættes.)
Almuevennen, 1844-06-26
Censur. Af "Lollands-Falsters Stiftstidende, meddele vi følgende: Nykjøbing den 1ste Junii. Vi meddeelte for nogen Tid siden efter "Almuevennen" en Beretning af Fæstehuusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præstø, i hvilke han skildrer Forholdet imellem Godseierne og Fæsterne der paa Egnen, samt beretter at 874 Mænd, af Bondestanden paa denne Kant af Sjælland havde til Hs. Majestæt Kongen indgivet et allerunderdanigst Andragende om at Allerhøistsamme vilde virke til, at et friere og bedre Forhold for hele Bondestanden kunde blive indført. Vi have ligeledes meddeelt den kongelige Resolution paa dette Andragende, hvorved den der indeholdte Klage over flere Godseiere erklæres for ugrundet. Efterat vi saaledes heri Bladet havde optaget de ovenomtalte tvende Aktstykker, fandt vi det at være aldeles i sin Orden, at Peder Hansen anmodede os om at optage en af ham skreven Artikel i "Almuevennen" for 8de Mai med Overskrift: "Sandheden, skal seire!" hvori han yderligere søger at godtgjøre Rigtigheden af det i den omtalte Klage Anførte. For at opfylde Peder Hansens Begjering, fandt vi det nødvendigt at udgive et Dobbeltnummer af Avisen; men til vor største Forundring saae vi hele P. Hansens Artikel, (Halvparten af Bladet), der tidligere havde passeret Justitsraad Reiersens Gjennemsyn, strøget af vort Blads Censor, Hr. Justitsraad Møller. Vel vide vi, at Justitsraad Møller har Magten til at stryge af Avisen Alt hvad han behager at stryge, om det saa var en Anmeldelse om, at en Stok er glemt, og vi trøste os ved, at denne Magt forhaabentlig vil faae en Ende naar en ny Presselov træder i Virksomhed, og indtil den Tid maae vi altsaa med Taalmodighed finde os i det, som vor Formynder finder for godt men da Artiklen var forsynet med Forfatterens Underskrift troede vi dog ikke at det kunde være Justitsraad Møllers eller dette Blads Redactions Sag at undersøge Rigtigheden af dens Jndhold, for hvilket Forfatteren alene skal staae til Ansvar. – Den omhandlede Artikel vil formodentlig nu blive særskilt trykt, og vi faae da at see, hvorvidt Justitsraad Møller i dette Tilfælde finder Anledning til at lægge den under Beslag og derved forsøge paa at faae Sag anlagt. Til Redacteuren af Bladet "Almuevennen).
Almuevennen, 1844-06-26
Da De i Nr. 22 af Almuevennen, har tilføiet adskillige bemærkninger til mit Jnserat om en Leiecontract i Baarse og rettet nogle Spørgsmaal til mig, skal jeg endnu afgive nærværende Erklæring: De berører ikke i det omtalte Rummer den i Nr. 19 af bemeldte Blad mod mig rettede Beskyldning at have udstædt bemeldte Contract paa slet Papiir, eller at have unødvendigen indført en Clausul i Contracten om, at intet maa bortføres fra Stedet i Tilfælde af Fraflyttelse og jeg slutter heraf at mine Oplysninger i disse Henseender have været saa tilfredsstillende at Devil erkjende, at Forfatteren af Jnseratet i Bladet Nr. 19 har havt Uret i at gjøre dem. Derimod synes De endnu at ville antyde – hvilket er Hovedpunctet i den hele Besværing – at jeg har opkrævet formegen Afgift af Huusmanden, og mener at der intet kan bygges paa Angivelser fra den ene Side om mundtlige Overeenskomster, som "den anden Part maaskee slet ikkeratihaberer. Jeg skulde dog formene, at naar det er Facum, og hvilket jo let kan oplyses, at Manden indflyttede i Huset den 1ste Mai 1842 og betalte Leien fra den Tid, den 7de Marts 1843, da har han tilstrækkeligen ratihaberet den mundtlige Contract, i al Fald forlanger jeg aldrig nogen yderligere Sikkerhed. Vil De derimod sige, at der ikke kan bygges herpaa fordi det er mig der anfører den, saa er det jo ogsaa mig eller min Forvalter der har givet Qvittering for Leien, og saaledes maa der vel stoles paa mit Ord i det ene Tilfælde som i det andet.
Almuevennen, 1844-06-26
J Henseende til Aftægtsbyrden, da maa jeg gjentage, at denne er bestemt efter frivillig Overeenskomst mellem Fratræderen og Tiltræderen, og at Alt hvad jeg har at bestille med en saadan Aftale er, at tillade at den Sidstnævnte, siden Huset er mit, paatager sig en saadan Byrde. Aftræderen kan jo hvis han finder for godt, sikkre sig ved en specil Contract med Tiltræderen, men mig vedkommer det ikke at foranstalte et saadant Document udfærdiget, naar jeg ikke selv er villig dertil. At Gaarde og Huse som bortfæstes paa Livstid, skulle overleveres ved Syn er mig vel bekiendt, men jeg veed ikke at dette er foreskrevet tillige for Leie huse. Eiheller behøvedes det i nærværende Tilfælde, hvor alt hvad der i Almindelighed indføres i slige Synsforretninger, nemlig Fagenes Antal, Afbenyttelse og Tilstand er udtrykkelig indført i Contractens 1ste Post. Denne Deel af Contracten er jo til Leierens Sikkerhed saavel som til min, og jeg formener derfor fremdeles at Udgiften med Mænds Udnævnelse af Retten, Syn, Afhjemling og Udskrift, som efter Anordningen af 8de Juni 1787 § 8 skal falde Tiltræderen og ikke mig tillast, har kunnet undgaaes. Hvad endeligen det sidste Punkt angaaer, om at jeg har reserveret mig Ret til at afgjøre Disputer om Hegnet mellem Leieren og hans Naboer, da antyder den anførte Anordning tilstrækkeligen at denne Forretning fornemmelig hører under Gaardeierens Ressort, og da der neppe kan være Tvivl om, at jeg jo kunde have aldeles reserveret mig hele Hegnet omkring Huset, saa formener jeg tillige at det ogsaa kan være mig tilladt at *) Vort Svar følger i næste Nummer. Red. indføre den omtalte Clausul i Contracten, der er tilLeierens sande Fordeel idet den besparer ham Proces omkostninger, og for mig ikkun kan ansees som en Byrde. Jeg troer saaledes at have eftergaaet alle de yderligere bemærkninger i denne Sag som indeholdes i Deres Blad Nr. 22 og skal blot tilføie, at da jeg nu troer tilstrækkeligen at have oplyst det Hele for enhver Mand som vil see, saa agter jeg ikke oftere at trætte Læserne med Gjentagelser om De endog skulde ligesom sidste Gang ledsage min nærværende Erklæring med Anmærkninger.
Almuevennen, 1844-06-26
Hvad slutteligen Deres Opfordring angaaer, at jeg vil offentliggjøre en af mig til det kongelige Rentekammer indgiven Erklæring over endeel Bønders Andragende til Kongen, da troer jeg, oprigtig talt, at en saadan Offentliggjørelse ikke vilde baade den Sag Almuevennen" forfægter. Den er overalt nu for sit rette Forum, det kongelige Rentekammer, til hvem jeg maa bede Dem at henvende Dem, skulde De fremdeles ansee det ønskeligt, at samme kommer til Publikums Kundskab. Engelholm, den 7de Juni 1844. B. Wolff.