Berlingske Tidende, 1778-06-26
Fortegnelse paa de Prismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestets Riger og Lande udi Aaret 1778. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt NørreJylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel om Nødvendigheden deraf giøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger des uden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3 Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer, underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem : ere Attestanterne ey selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af diste være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøyeste gotgiøre, hvorvit alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet. forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentligen at bekiendtgiøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger bliver tilkiendte og uddeelte. 5. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æsken des Opholdsted nøiagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig, ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere giorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 6. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. 7. Naar nogen vil æske flere endeen eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især; da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6. Kapit. 3. 5. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 3. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvorende Mænde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Præmienten for Priis skrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 9. De hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det at Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 10. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige seen des med de agende Poster, da vil samme lige til Kiøbenhavn frankeres. 11. Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 12. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den gang. Den som vinder den høyeste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ey æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 13. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Liste vare udsatte, findes igien i denne med den her tilforyede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Liste ere bestemte. 14. Naar Selskabet tilkiender enten Medalier eller rede Penge, beroer det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkiendt, hvilken af Deicne den vil have. 15. Naar en Premie er tildømt nogen, som udden for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han eller kunde være værdigere til Premien, dog ikke saae den. 16. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 17. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 18. Af andre Arbeyder leveres Proverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 19. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeyde, endskiønt Premie vindes. 20. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ey heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Antor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade heele Skriftet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saa dan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forsatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage, 22. En Devise bar af samme Forfatter ikke bruges meere end een gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. 23. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne. J samme ønskes vel helst det danske Sprog men de, som ere forfatte de i de andre meest bekiendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa 24. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer corresponderende, Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ey alt for vitløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 25 Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmet Selskabet som sine egne. 26. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøyelse give Oplysning derom: men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 27. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier i Penge eller Selskabets Madalier, tillades det gierne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte 28. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 29. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leylighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hid (Fortsættelsen følger).