Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. at komme Treogtyvende Aargang. No. 77. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 September 1826. Mere om Hørredskaber. (Fortsættelse; see No. 74.) Tilligemed forbemeldte 7 Hørværker i Jylland, 4 ved Vandkraft, 3 ved Hestekraft, ere i adskillige Egne en god Deel ved Haandkraft, raskere og nemmere, end de sædvanlige Haand redskaber; og efter saakyndige øvede Mænds Dom, der have selv en god Tid arbeidet med begge Slags, kan de levere Hørren ligesaa vel bearbeidet, som selve de hollandske Bryder og Skjætter. Saaledes ogsaa i endeel af de andre Provindser, Sielland, Lolland og Holsteen. Saalænge Schrolls Lærlinge endnu ei havde gjort egne tilstrækkelige Erfaringer med disse nemmere Hørværker, blev det af Jnds. anseet uvist, om der maaskee var i deres Indretning og Arbeide nogen saadan Feil eller Ufuldstændighed, at det burde agtes tvilsomt, om dem var at tilkjende det Fortrin, dem syntes at kunne for deres Nemhed og Raskhed tilskrives. Men efterat der af Schrolls udlærte gode Hørberedere, som tildeels i 18 Aar have paa den hollandske Maade arbeidet i Hør, er befunden, ved flere Aars Erfaringer, at der ved Hørværkerne kan leveres ligesaavel beredet Hør, som ved de hollandske Redskaber, synes ikke mere at være Tvivl om Qvaliteten. Og da Samme sige bestemt, at de, efterat have faaet gode, nemmere og raskere Redskaber, nu agte ikke mere at bruge deres hidtil vante hollandske Redskaber, og dog arbeide immer for deres egen Regning, saa synes de at have befunden, at de ved de nemmere Redskaber heller ikke tabte i Qvantitet. Hvorom dog Jnds. vil søge at komme til fuld Vished, ved anstillede Sammenligninger hos disse samme gode Hørberedere. Thi dette maa især ønskes, at Sammenligninger med tilbørlig vedholdende Opmærksomhed og oprigtig fuldstændig Upartiskhed blive foretagne af gode kyndige øvede upartiske Arbeidere. Et got Redskab i uovet Haand udretter jo aldrig hvad det kunde ved heldig Brug i veløvet Haand. Hvad Under, at derfor ogsaa Redskaber ere miskjendte for et saa deelicat Material som Hør, Enhver Mishandling volder et Minus, baade i Qvantitet og Qvalitet. Mange smaa Minusser volde et stort Minus, baade i Qvantitet og Qvalitet. Hvad Under, at Hørrens stærkt klæbende igroede Bast af den fine Stængel bliver enten slettere eller mindre, end Naturen har afgivet, naar den paa mange Maader mishandles, saavel ved Mangel af Lugning, naar behøvedes, som ved Feil i Ruskning, Tørring, Brydning, Skjætning og selve Hegling; ligesom naturligviis Misgreb i Valg af Grund og Jordens Behandling tillige formindsker Productet, i Forhold til sammes Beskaffenhed. Overdrevne Fordringer eller Forventninger have ofte voldt for liden Omhu forde Arbeidendes Duelighed, og Redskabet er da givet Skyld for de Arbeidendes Ufuldstændigheder og disses Følger. J Henseende til Hørredskaberne maa derfor ønskes, at de maa, saavidt muligt, stedse komme under Benytning af gode Hørberedere. Disse kan da levere Eieren i Lei eller Forpagtning af Værket en saadan Qvantitet god Hør, som vist nok vil være sex, otte tidobbelte Renter af det, Værkets Indretning behøver at koste. Maaskee vilde dog Værkets Eier, for at faae Værket i god Gang, være de første 2 Aar tilfreds med dobbelte Renter af den anvendte Sum paa Indretningen; 3die og paafølgende Aar vil vist nok Hørberederne villig tilstaae efterhaanden mere og mere. Men Omsorg maa især ønskes, for vel kyndige og omhyggelige Arbeidere ved Hørrens hele Behandling, da ellers baade Qvalitet og Qvantitet bliver langt under hvad ved god Behandling kan naaes. Sommesteds have gode Hørberedere, efter Accord om visse Lpd. velskjettet Hør, saaet selv tillagt Frøe, og gjort alt Arbeidet med Undtagelse af Pløining og Harvning, som Grund eieren bestyrede. Exempel vides, at af 2 Tdr. Hørfrøes Udsæd har Hørberederne accorderet og leveret, i Jordleie pr. Tønde, 6 a 7 a 7 1/2 Lpd. Hør, velskjettet, en god Jordleie. Andensteds er ganske saaet til Halvs. Exempel vides paa, at der da er bleven 8 a 9 Lpd. Hør til hver, og derover, af Tde. Horsæd. Andre have kjøbt Hørren i Blomster eller Knebelsætning, og lovet iforveien hvad de have anseet passende. Andensteds kjøbes den voxede og tørrede Hør, efter dens Længde og Beskaffenhed, til forskjellige Priser. J Skotland føres den røddede og tørrede Hør til Hørmøllen, sættes i en Stak, dækkes vel med Tag, som Eieren medbringer og lægger paa. Han faaer sit Rummer paa Stak ken, efter Ankomstens Tid. Naar No. 9, 10,11 gjøres istand, faaer No. 17, 18, 19 Bud at komme til bestemmende Tid med et Menneske eller 2, om han vil, som Haandlangere. Og efter de medgaaende Timers Forløb faaes den brudte og skjettede Hør hjem med. Sommesteds bliver den tillige heglet, for den tages hjem. Heldigt er det til almindelig Indførelse, at ved de fleste Vandmøller kan Hørværket, ligesom i Søndermølle ved Viborg, anbringes paa Loftet, uden ny Bygning, ved Siden af Meelmøllen, og ved Kjerneværkerne kan det ligeledes anbringes paa Loftet, ved Siden fra Kjerningen. Naturligvis bør sørges vel for tætte Skillerums vægge, og saaledes at anbringe Dørrene, at intet Støv fra Hørværket kan komme til Meel møllen eller Kjernen. Og dette er ikke vanske ligt, ved godt Paneel, overtrukken med Seildug og at vende Dørrene til de andre Sider, fra Mølle= eller Kjerneværket. Iøvrigt bemærkes, at Skjetteværket helst anbringes, ikke lige over en Skillerumsvæg, men saaledes tæt til en saadan Væg, at af Loftet kan skjæres bort under Skjetten saa meget, at Skjettestøvet falder uhindret ned derigjennem i en rummelig aflukket Plads som et Skab, hvorudaf samtligt Skjettefald kan til fornødne Tider gjennem Dørre udtages. Derkan, efter en kyndig Fabrikmesters Bemærkning, anbringes en bevægelig Rist af Træspoler, hvorpaa Blaarene da kan blive liggende, og Skæverne falde ned igjennem. Ved disse kan, som bekjendt, Hørren tørres, saaledes som uden Tvivl, helst maa ønskes, paa den hollandske Maade. Mig har det i det mindste altid syntes, at den Hør, Schrolls gode Elever saaledes tørre og hensætte til langsom Svaling, har ønskeligere Blødhed, Seighed og Fiinhed, end alt hvad jeg har seet tørret paa andre Maader. Jeg tilstaaer derfor, at jeg særdeles vilde glædes ved, dersom ved alle Hørværker man kom vel i Vane med denne Tørringsmaade. Maatte man derhos komme i med god Hegling, vilde det være saare ønskeligt. 5 Sept. 1826. C. N. Krarup. Religion, Troe og Christendom.