JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Fra det Holsteenske. Den 1ste Novbr. afreiste Hs. Høis. Durchl. Hertuginden af Schleswig Holsteen Glücksburg og høie Familie fra Sit Sommersæde Louisenlund til Glücksburg. Hs. Durchl. Prindsesse Juliane af Hessen er, efter flere Maaneders Fraværelse, indtruffen igjen til Jtzeboe hvor Hs. D. som bekjendt er Abbedisse. J Hertugdom merne circulere i denne Tid endeel falske støbte Femstillingsstykker. Jbh. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Befordringer og Afgang. Exam. juris Mellerup beskikket til Copiist i Khvns Raadstues 1ste Secretariat. Forhenv. pers. Capellan for Rachlev M. i Sjælland, D. Mehl, til pers. Capellan for Rørbye M. i Sjælland. Cand. theol. C. Hogh til pers. Capellau, for Borup M. i Aarh. Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Ledige Embeder. Amtsforvalter-Embedet i Travendal Amt. (Caution 8000 Rbd. i kgl. 4 pCt. Obl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Sande Sognekald paa Færøerne. - Breilev og Hæstrup Sognekald i Aalborg Stift. - Hovedpastoratet til St. Marikirken i Haderslev (1600 Rbd. foruden fri Bopæl, og de med Provstiet forbundne Indkomster.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Dødsfald. Capt. og Assistent Gudenraths Hustrue, Jda Christiansen, Mad. Dorothea Randrup, Rosa Bendix, Hartvig Wichberg, Alle i Khvn. Birgithe Carlsen, i Alleslev. Enkefrue Buch f. Wad i Ringkjøbing. Enkemadame Molboe f. Therkelsen i Horsens. Hans Hansen (18 Aar gl.) i Ørkild Mølle, ved at komme Møllehjulet for nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Ved Tallotteriets 1494 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 15. 43. 21. 83. 46.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
J Mandags opførtes her paa Theatret Keand, og i Onsdags "Capriciosa, begge Aftener for fuldt Huus. Hovedrollerne i begge Stykker (Kean og Peter Kaninstok, udførtes af Hr. Lange, som derfor vandt Publikums bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
J Søndags Nat har en Tjenestepige i Skoubye, 20 Aar gl., druknet sig i en Tam der i Byen. Hvad Grund hun dertil havde havt, veed Ingen, dog mener Nogle at det mulig kunde være fordi hendes Skudsmaal. var bleven borte og hun ei kunde blive i hendes Condition inden hun tilveiebragte dette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Reisende. med Færgefartøiet fra Aarhuus til Kallundborg; Hofgraveur Ferslev, Kjøbmand von Essen, Proprietair Tang, Handelsfuldm. Rowerud, Skibscapt. Krog, Jomfru F. Meyer. Fra Kallundborg til Aarhuus: Cand. theol. Valeur, Student Schou, Madame Glavind, Skibskapt. Krog, Handelsbetjent Lyngbye, Landmand. Mortensen, Meierske Th. Jensen, Strømpehandler Broberg, Glasmagerne Heinze og Wiegels, Sprogl. Gundorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Bekjendtgjørelser. Søndag Aften opføres: Bruden fra Hovedstaden, nyt Lystspil i 2 Acter, af Prindsesse Amalie af Sachsen. Derefter Recensenten og Dyret, Vandeville i en Act af Professor Heiberg. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
J Forventning at høiere Approbation er det besluttet at ophæve Fælledskabet med Hensyn til denne Kjøbstads Communejorder. Dhrr. Landinspecteurer, som ønske at paatage sig Udstiftningsarbeidet, ville behage foreløbig at anmelde Saadant for Magistraten, som derefter vil meddele den nærmere Oplysning om Arbeidets Beskaffenhed. Aarhuus, d. 13de Novbr. 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Communalbestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Paa Alstrup Byes Mark, under Vilhelmsborgs Birk, er i sidstafvigte Høst funden, men nylig til mig indleveret, en Uldsax og en Pose eller Halvsæk af gammelt forslidt Bolster, med noget halvforraadnet Uld udi. Posen har været paamalet Navn og No., men det synes som de tvende forreste Bogstover ere afklippede eller, med Tøiet, afslidte, hvorimod der endnu findes følgende, nogenlunde kjendelige Bogstaver, nemlig : S. Hull." Da Finderen, nogentid forud, en Morgen tidlig, paasin Mark, har fundet tvende af sine Lam beenbundne og det ene af dem halvt klippet, og da det, efter Rygte, ikke skal have truffet sig sjeldent at Landmænd i Birket samt i Hads 4 Ring Herreder, sidstafvigte Sommer have, om Morgenen, funden deres Faar og Lam, den foregaaende Rat, deels klippede og i den Grad mishandlede paa Huden at der var Tvivl om at de kunne leve og tildeels dræbte, opskaarne og Talgen udtagen, samt da det, efter Omstændighederne, er sandsynligt at hiin Pose og Sax er benyttet af den eller dem der have givet sig af med benævnte Udaad, saa, endskjønt Haabet om Opdagelse af denne Vei, kuns er svagt, men ingen bedre for Tiden vides, og det dog var muligt at Posen kunde være udlaant og Eieren vide til hvem, har jeg ikke villet undlade her at publicere Foranstaaende, med Anmodning til Gieren. eller Andre om: at melde sig hos mig, for at vedkjende sig Posen og, om muligt, at give nærmere Underretning og Veiledning. Wilhelmsborgs Birkekontoir, den 13de Novbr. 1839. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages Auction Tirsdagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, i Boet efter Bødkermester Søren Thomsen og ligeledes afdøde Enke, over 3de Kakkelovne samt noget Værktøi og Kjøkkentøi, bemeldte Boe tilhørende. Samme Dags Eftermiddag Kl. 3 foretages Auction i Boet efter Smakskipper R. Molboe over 2 Stk. Kakkelovne dette Boe tilhørende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 18 November 189. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Efter vedkommende Eieres Begjering foretages offentlig Auction Fredagen den 29de Novbr. førstk., Klokken 10 Formiddag, i Leerberg, over følgende Eiendomme, i Leerberg By: 1. Herlighedsretten til Selveierbonde Christen Pedersen Møllers Gaard med Hartkorn 10 Tdr. 3 Fdk. 1/5 Alb. Ager og Eng og 2 Skp. 1 1/4 Alb. Skovskyld. 2. En Gaard paa 5 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdk. Hartkorn, den er bortfæstet til Peder Nielsen Ginnerup. 3. En dito paa 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, der er bortfæstet til Jens Laursens Enke. 4. Et Huus med 3 Skpr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, der er bortfæstet til Søren Nielsen. Et dito med 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/8 Alb. Hartkorn, der er bortfæstet til Chr. Hansen. 6. Leerberg Skov med Hartkorn, 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. Ager og Eng og 6 Skpr. Skovskyld. J. Leerberg Kirke med tilhørende Tiende af 45 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn. Conditionerne og Jordebogen ville blive fremlagte ved Auctionen, og ere 8 Dage forinden til Eftersyn paa Faur skov hos Forpagter Hollesen. Auctionen holdes hos Christen Møller i Leerberg. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 5te November 1839. I Herredsfogdens Fraværelse, const. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Torsdagen den 21de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt Auction over endeel af Grændsetoldvæsenet anholdte Vare, bestaaende af Manufacturvare, saasom Merinos, Bomuldstøier, Sirts, forskjellige Slags Tørklæder, endvidere Brændeviin, Sukker, m.m. Alt til en samlet Værdi af circa 2000 Rbd. Thi indbydes Lysthavende behageligen at give Møde til Tid og Sted, hvor da Conditionerne nærmere ville vorde bekjendtgjorte. folding, den 18de Detober 180. Sceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
De sjeldne behjertede og negennyttige Mænd, Skipper Ole Jensen fra Greenaae og Medreder Jørgen Pedersen, mine største Velgjørere, som d. 23de Sept. d. A. med egen Livsfare frelste mig og tvende Drenge fra den vaade Grav – hvorefter vi i en Tid af 14 Dage nøde fri Pleie hos dem, bringes her min varmeste Taksigelsen Tveed ved Colding, d. 1ste Novbr. 1836 C. Jacobsen, Skipper & Stuen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
J Fredericia søges en Vært for et sluttet Selskab, der tilstaaer en særdeles god, paa et af de nærsomste Steder i Staden beliggende, fri Boelig, med Udhuus, Gaardsrum og Kjøkkenhauge, samt Indtægten af Billardet og af Beværtningen. - Værten har at besørge Meublering. af sin egen Leilighed og Tilveiebringelse af alle de til Selskabets Beværtning fornødne Reqvisiter. - Nærmere Oplysning kan erholdes hos Hr. Procurator Seidelin sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Til en god brugt Snikkar anvises Kjøber af Musiklærer Holm paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Da den ved den altonaiske Brand=Assurance=Forenings Billance for Aaret 1838 udkomne Dividen af 47 pCt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
af endeel af Jnteressenterne, nemlig dem, der i Tidsrummet fra 1ste Juli 1837 til 30te Juni 1838 have ladet forsikkre hos Foreningen, endnu ikke er bleven affordret, saa bekjendtgjør undertegnede Direction herved gjentagende, at fornævnte Dividender fremdeles indtil Udgangen af indeværende Maaned kunne modtages hos de Agenter, ved hvilke Forsikkringerne ere afsluttede; senere og indtil Udgangen af indeværende Aar derimod kun i Foreningens Bureau i Altona. Efter den vil Udbetaling ikke finde Sted, men alle affordrede Dividender være hjemfaldne til Reservefonden. Foreningen overtager sig Forsikkringer mod Brandskader, den mindste Resico til 18 PC. eller 8 s. pr. 100 Rd. Courant, og andre i Forhold dertil. Tilbud modtages i Bureauet i Altona, og andensteds hos Foreningens Agenter, uden Stempel= og Police=Gebyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Foreningens Virksomhed er siden Aaret 1831 forøget omtrent 17 Millioner Courmk. Siden Aaret 1833 er aarligen en Tilbagebetaling af 40 til 52 pCt. af Præmien fordeelt mellem Interessenterne, og desuagtet er aarligen siden Aaret 1834, 25 pCt. af det rene Overskud henlagt til en Reservefond. Altona, den 4de November 1839. Den administrerende Direction for BrandAssurance=Foreningen i Altona. Stoppel. H. Roscher. J. M. F. Køhler. H. W. Stoppel. i Hr. Boghandler Bruun efter Overeenskomst fratræder Jyllandspostens Distribution til Nytaar, og at samme fra den Tid distribueres af Hr. Agent L. F. Bloch, hos hvem da herefter Expeditionscontoiret for Jyllandsposten er etableret, bekjendtgjøres herved. Redactionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
At jeg Undertegnede har nedsat mig som Syrlæge heri Byen, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for Alle og Enhver saavel i som udenfor Byen, der maatte ønske min Hielp i ovennævnte Fag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Min Bopæl er paa Middelgade No. 133 ved Siden af Hr. Doctor Weiss. Aarhuus, den 13de Novbr. 1839. ærbødigst H. C. Lerere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
At jeg nu efter min sal. Mands Død vedbliver at drive Glarmester=Professionen ved Hjelp af mine Sønner, undlader jeg ei at bekjendtgjøre, for dem der vil forunde mig deres Arbeide. Reel Behandling og billigste Priis. skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. ærbødigst. Christine Gamst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Skipper Koch afgaaer fra Golding til Kjøbenhavn Torsdagen den 21de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 5, medtagende Fragtgods og Passagerer. Det bemærkes, at det er dennes sidste Reise for i Aar. Colding, den 13de November 1839. C. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Den Beboelses Hellighed i min Gaard, som for Liden beboes af S. T. Hr. Adjunct Arendsen, bestaaende af 5 Værelser, Kjøkken og Spisekammer, med Bryggers samt Pigekammer, er til førstkommende Paaske Flyttetid, H. Lauritzen, at erholde tilleie af boende paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Hvor en duelig og sikkelig Guldsmedsvend kan faae Condition, anviser Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-15
Til Undertegnede er kommet en rødbroget Hønsehund, med kort Hale, som kan afhentes mod dette Avertissements Betaling samt paafølgende Omkostninger. Ræven, den 9de November 1839. Mathies Kuldbrandt. Fr. En fort fjernet 1 a 3 Aars Koe, med adskillige Kjendemærker, og som snart vil kælve, er arriveret til Gaardmand Søren Andersen i Mølgaarde under Grevskabet Frysenborg. Eieren af Koen kan erholde den udleveret imod Erlæggelse af dette Avertissements Omkostninger m.v., naar han, inden 14 Dage fra Dato, melder sig hos undertegnede Sognefoged. Svenstrup i Søebye Sogn, den 14de Novbr. 1839. Niels Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
No 187. den 16 November. Løverdagen. Ta at ad med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst ind Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Blandinger. Et skrækkeligt Jordskjælv har hjemsøgt en Deel af det birmanske Rige i Ostindien. I Amerapoora var det saa heftigt, at man om Natten vækkedes af Husenes Frem= og Tilbagevaklen. Om Morgenen laae samtlige Afgudstempler omkastede, alle Steenhuse vare sammenstyrtede og Størstedelen af Beboerne begravede under Ruinerne. Jorden har paa forskjellige Steder saaledes aabnet sig, at store Krigskibe kunde nedsænkes i Sprækkerne, hvoraf overalt fremspringe Vandstrømme, som overfylde Floderne og sætte Landet under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Den bekjendte franske Eventyrer Baron Thierrn er af de nyseelandske Øer Jkanamanu og Tavapanamu anerkjendt som souverain Konge under Navn af Carl den Første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
J Frankrig tales nu meget om en Spaadom af en i det syttende Aarhundrede i Staden Belley afdød Nonne, der skal have forudsagt Revolutionen 1789, Keiserriget Restaurationen, Julirevolutionen, og forkyndt for Aaret 1840, at en Prinds fra hiin Side af Kanalen" skal bestige Thronen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Tre unge Mænd i Dise=Departement, i Frankrig, havde forelsket sig i tre unge Piger, men da de ikke kunde erholde de Gunstbeviisninger, de beilede om, saa besluttede de, ved List at opnaae deres Hensigt. J beklagelsesværdig Letsindighed aftalede de med hverandre, at bibringe Pigerne nogetsomhelst Pirremiddel. Kort derpaa var Høstgilde i Naboebyen. De unge Fyre begave sig derhen og traf de tre Piger ved Gildet. Efter at man havde dandset noget, raktes ivrig Forfriskninger, som ingen Mistanke opvakte, men bleve venlig modtagne. Ved Drikningen talte Pigerne ved om Drikkens ilde Smag, men da det var hed, og det lod til, at der ikke var andet at faae, saa drak de. Faa Minuter derefter klagede de over usædvanligt Jldebefindende og selv Tegn paa Forgiftelse. Ja Tilfældet forværrede sig saa meget, at den ene Pige døde under skrækkelige, Krampetrækninger, imedens begge de Andre efter 24 Timers Lidelser maatte opgive Aanden. Det foregivne Tryllemiddel, ved hvilket de tre Ungkarle vilde vinde Pigernes Hjerter, var spansk Fluepulver, hvilket de havde kommet i Drikken. Alle Tre sidde arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
J Paris saae man fornylig en stor guul Seddel med en langagtig Ballon opslaaet paa Gaderne. Dette skulde betyde, at man havde gjort den forunderlige Opdagelse, at styre Lufthallonen hvorhen man vilde. En uhyre stor Ballon, 30 Alen høi, var og saa beredt til at gaae op. Nedenunder var anbragt et lille Skib, som paa begge Sider var forsynet med Vinger. Bagud hang en lang Hale for at styre Retningen. Det var henved Aften og en stor Mængde Mennesker vare hidstimlede. J Begyndelsen steg Ballonen kun til en Høide af 30 Alen og blev her staaende. Det lod til, at Baadens Tyngde standsede Opstigningen, og nogle Tilskuere tilraabte Luftskipperen, der sad alene i Baaden, at han skulde kaste Balla sten overbord. Denne Operation udførte han med Overilelse og Uforstand. Ballonen skjød nu i Høiden som en Piil, saa man neppe kunde øine den mere; tilsidst forsvandt den i Skyerne, Taagen og Natten. – Man erkyndigede sig nu gjensidig om denne uforfærdede Reisendes Hjelpemidler; men det hedte, at han var et Menneske uden Kjendskab til Luftskibsfarten, var tyndt klædt, og havde ikke forsynet sig med nogen Faldskjærm eller andet saadant. Alt dette uagtet dalede dog Hr. Eulriot, saa hedte han, og naaede lykkelig Jorden Kl. 5 1/2, 6 Mile fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Som et Exempel, hvorvidt Spillesygen kan gaae, fortæller man om Fru de Doffan, at Tre af hendes Venner, efter hendes eget inderligste Ønske, under hendes sidste Sygdom havde rykket et Spillebord hen for hendes Seng, og at hun nu laae og spillede Whist med dem. Hun døde desværre midt i et interessant Parti; hendes Makker overtog hendes Kort, og saaledes spillede de Tre Partiet ud, og berigtigede Gevinst og Tab, inden de hidkaldte Tjenestefolkene, for at meddele dem deres Frues Død. Man veed, at af al Slags Lugt er Moskus den, som er mange Personer i høi Grad modbydelig, og som tillige holder sig længst. En Kjole, som man har parfumeret med Mostus, lugter endnu to Aar efter, selv om den ogsaa den hele Tid igjennem havde hængt i fri Luft. Men at uddrive Moskuslugt af Værelser synes næsten at være umuligt. Keiser, inde Josephine elskede stærk Lugt overordentlig og navnlig Moskus. Hendes Kabinet i Malmaison var opfyldt dermed, og Keiseren gjorde hende ofte de bittreste Bebreidelser derfor. Nu er fem og tyve Aar henrundne siden Keiserindens Død og den nuværende Eier af Malmaison, Hagermann, har flere Gange ladet Væggene i Kabinettet afvaske og hvidte; men hverken Skedevand eller Kalk formaaer at fordrive Moskuslugten. Man kan endnu bestandig lugte den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Dødsfald i Paris: General Bernard, forhen Napoleons Adjutant og Krigsminister. Hr. Hager mann, Een af Parises rigeste Banquierer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Hvad de nyeste Moder angaaer, saa er nu forTiden slet ingen Mode Mode. Hver Dag kan man klæde sig om tre Gange, uden at støde an mod Moden eller den gode Smag. Mange Herrer bære allerede Mackintoschen over Armen; dette Klædningsstykke er meget yndet. Damerne have ombyttet de hvide Kjoler med farvede, de korte, lette Tørklæder med vatterede Mantiller og Tøiskoe med Læderskoe. Men Alter saa blandet, at man slet ikke kan udfinde, hvad der egentligt gjelder; det er en velsk Sallat. Stop. Noget Nyt er der dog, en Herremode. Beenklæderne gjøres ikke meere saa snevre som før. De skulle nu være foldede. Over Knæet skulle de være vide. Det er en Velgierning for den ene Halvdeel af Menneskededen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
(Pariser Modejøurn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Den samense Chevalier de Ferrer (Kjøbenhavnerne have ikke glemt ham endnu har i Haag givet en af sine sædvanlige forrykte Concerter. Med uhyre Pral havde han anmeldt en Aftenunderholdning i det franske Theater og taget tre Gylden for Entreen Jmidlertid udbredte sig saa forunderlige Rygter om ham, at hele Orchestret erklærede sig uvilligt til at medvirke. Saa fremtraadte da Ridderen af den bedrøvelige Skikkelse for Publikum, beklagede sig, under Husen og Piben, over Orchestret, og begyndte saa, uden al videre Understøttelse, at foresnøvle de Tilstedeværende et Par Arier paa en saa afskyelig Maade, at samtlige Tilhørere, inden faa Minuter, vare løbne deres Vei. Men Ridderen stræbte at bringe sin Indtægt i Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
J Staden Digne, i Provence i Frankrig, skal det forleden være hændet, at en Bjørn, som blev foreviist for Penge, ubemærket rev sig løs i et Værts huses Gaard, hvor dens Fører havde bundet den, medens han selv var gaaet ind i Skjænkestuen. Og hvor fandt man den vel igjen, Oppe i et Værelse paa første Sal, hvor Døren havde staaet aaben, og hvor tre smaae Drenge legede sammen. Jstedet for at gjøre dem noget Ondt, havde den godmodige Bjørn blandet sig i deres Leeg, og laae nu og væltede sig paa Gulvet, med de smaae Legekammerater varsomt trykkede op til sit laadne Bryst. Jgjennem de offentlige Blade i Paris have to unge Menneskeer tilbudt sig at indgaae følgende Væddemaal: De ville i Van Amburghs Sted gaae indtil de vilde Dyr og bære sig aldeles af som han, naar Nogen vilde sætte en Sum af to Gange hundred tusind Franes derimod. Hvis de af Angst trak sig tilbage, havde de tabt; ligesaa naar de bleve sønderrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Forleden udbredte det Rygte sig i London, man havde i Themsen fundet et lemlæstet Liig af en hvidklædt Dame. Allerede frygtede man en Forbrydelse. Men snart gjenkjendte man i denne Dame DronningVictorias kolossalske Statue, som Dampskibet Leith, havde mistet ved at støde sammen med Paketbaaden, Gagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
J Tegne= og Billedhugger=Skolen i Paris tilkjendtes den første Præmie dennegang til en ung Mand, som er lemlæstet paa den høire Haand, saa han slet ikke kan bruge den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Talleyrands Kudsk, en vis Lebegue, der har tjent den afdøde Fyrste lige fra 1789 til 1838, bebuder at ville udgive sine Memoirer. Dersom han ikke deraf lærer os hvorledes Talleyrand har kjørt Frankrig (siger et fransk Blad, saa ville vi idet mindste dog erfare, hvorledes Talleyrand er bleven kjørt af LebegieEfter den spanske Lovbog maa ingen spansk Adelsmand dømmes til Fængsel paa Livstid. Dommeren idømte derfor nylig en Adelsmand, som havde gjort sig skyldig i Mord, en Galetstraf paa hundrede Aar og en Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Den bekjendte spanske Fredsfyrste Godon, der engang bød over Spaniens og begge Indiers Skatte. er nylig i Rom bleven stævnet for en Gield af 60 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Blandt de carlistiske Fanger i Besancon gjen kiendte en derværende Haandværker, som havde tjent i Fremmedlegionen, Een som den Bøddel, der afskahans Tunge, da han blev fangen af Carlisterne. Hævngjerrigheden ophidsede ham i den Grad, at han neppe kunde afholdes fra at myrde ham paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
Den rigeste Adelsmand i England er den unge Hertug af Baceleuch, hvis aarlige Indkomster beløbe sig til 200,000 Pd. Sterling; det er omtrent 100 Species hver Time, Dag og Nat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
En engelsk Avis fortæller, hvorledes en ung smuk Dame, da hun fornam, at hendes Haar gik af, for at forhindre dette, vaskede Hovedet med Rom og gik derefter ud i Solskinnet. Kort efter fik hun en stærk Hovedpine, derpaa fulgte Hjernebetændelse, endelig blev hun rasende og døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
En Mand i Nottingham er bleven velsignet med syv Børn i et Aar. Forrige Efteraar nedkom hans Kone med tre og nu med fire levende Børn. Alle Syv tilligemed Moderen befinde sig vel og have god Appedit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
J Løbet af indeværende Sommer laae i nogen Tid en russisk Fregat for Svinemunde. Een af Matroserne havde drukket for meget paa Landet og kom om Natten ikke ombord; men da han indfandt sig næste Morgen, befalede Capitainen, at prygle ham ihiel. Befalingen udførtes, og den Skyldige blev til syneladende liggende død; men faa Minuter efter gav han Livstegn fra sig, hvorpaa Capitainen selv greb Strafferedskabet og dræbte ham fuldkommen ved et skrækkeligt Slag paa Hovedet. Den samme Capitain indfandt sig paa et Bal i Svinemunde, ledsaget af en Tolk, som var iført simpel Matrosdragt, men hvis Opførsel dog forraadte høiere Dannelse. Man erfarede siden, at Denne tidligere havde været Capitain paa samme Skib, men var bleven degraderet til Gemeen, fordi han havde havt det Uheld, at to Matroser vare deserterede for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-16
J Weimar har man i lang Tid ikke talt om Andet, end – en Øresigen. En Discipel i Gomnastet havde nemlig havt den Dristighed, at betale en Lærer, som slog ham paa Øret, med samme Mønt Hele Staden kom derved i den største Bestyrtelse; man troede, i dette Attentat, at see en Spire til Opløsningen af alle Forhold i Familie, Skole, Kirke og Stat. Disciplen blev af den ordinaire Ret dømt til flere Ugers Fængsel, og det med en Hurtighed, som man ellers ikke er vant til hos den weimarske Justits Nu finde Nogle Dommen altfor mild; de mene, den unge Forbryder burde været hængt. Andre derimod finde Dommen altfor haard, og mene, at en Skoledisciplinairstraf havde været tilstrækkelig. Disciplen har nu appelleret til Jena, og man mener, at Appellationsretten her vil give den sidste Anskuelse Medhold. I den churhessiske Stænderforsamling tillod, forleden en rødhaaret Deputeret Jungk sig at angribe Regjeringen, og modtog derfor en Jrettesættelse af Commissarius. Han talg; men en anden Deputeret, den berømte Professor Jordan, reiste sig, tog Jungk i Forsvar, og bragte Commissarius til Taushed. Derpaa sagde Jungk: "Over det roe Hav kunde Commissarius nok komme, men over Jordan kommer Ingen.