JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Det kan forresten ikke være undgaaet enhver opmærksom Læser af den falsterske Vælgers Jnserat, at der ikke i dette anføres nogen directe Grund for urigtigheden af den af os anførte Sammenstilling. Efter en lang Lovtale over Bang, hvori han tillader sig at sætte denne i Sammenligning med Professor Elausen, slutter han i Faveur af Christensen, saaledes: at han Jntet kan have at indvende imod at han (Christensen) kan være en dygtig og retsindig Mand, og at han netop paa Grund af, at han i sine Principer symphatiserer med Districtet, kan blive skikket til dettes Repræsentant. Vi forwene ikke, at dette Raisonnement i sit væsentlige Jndhold stricte forlanger nogen nærmere Forklaring af os; den første Deel af Jndholdet indeholder en directe udtalt Roes over Bang, ligesom Slutningen indeholder den samme Roes indirecte udtalt over Christensen, og ligesom Rigtigheden af dette ikke vil være undgaaet de fleste af Artiklens Læsere, ligesaalidt finde vi os beføiede til at fratræde den Mening, at vi, med al Respect for Professor Bang, som en dygtig Deputeret, dog aldrig vil fratræde denne vor Overbeviisning, at Christensen i alle Henseender fuldkommen kan staae Bang liig, som Deputeret; og vide vi ikke, om det kuns er om den Første, at der med Sandhed kan siges, at det rette Forhold imellem Regjering og Folket er bleven ham klar, men det vide vi med afgjort Vished, at Christensen ved sin Forkjærlighed for den agerdyrkende Stand i Almindelighed, ved sin Hengivenhed for ethvert skatteydende Lem i den store Statshuusholdning i Særdeleshed, fortjener Prædicat af den nyere Tids Søn, og som Saadan formene vi ikke, at nogetsomhelst Misgreb ved at vælge ham til Deputeret ved den roeskildske Forsamling kan finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Det er forresten ikke uden veemodige Følelser vi forlade Professor Bang, som hæderlig Stænderdeputeret, idet vi nu ere blevne underrettede om, at han ikke oftere ønsker at blive valgt; dog er det os en Trøst, at vi tillige have hørt en stor Deel af det 16de Valgdistricts Vælgere udtale sig afgjørende for Hr. Balthazar Christensen, som Mænd, der nu ere blevne overbeviiste om, at det er ved Hjælp af dygtige Stænder, vi skulle vandre udviklingens Vei, at det er ved dem og igjennem dem, at Folkets retmæssige Besværinger, Klager og Andragender kan finde en tryg og sikker Gjennemgang til Thronen, ligesom at det er i en dygtig Folkerepræsentation, der skal søges en Modvægt imod enkelt Mands Forgodtbefindende, imod aristoratisk Vilkaarlighed. Lollands Nørre-Herred den 26de November 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Rettelse. I Jnseratet i No 138 af Stiftstidenden, undertegnet En vælger, er indløben en Feil, som vi herved ikke undlade at rette. Linie 27 fra neden staaer der nemlig: "Man med de dertil fornødne Qvalificationer a., istedetfor og naar Mænd &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
AVERTISSEMENTS. Sparekassen i Nykjøbing modtager Jndskud og gjør Udtællinger den 4de, 11te og 18de December. 1840, Eftermiddag imellem Kl. 5 og 7. - Laane kassen sammesteds er hver Søgnedag aaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Tredie Assemblee i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
bliver Fredagen d. 4 December om Aftenen Kl. 7, 4de Assemblee bliver Søndagen den 27de December, hvorom det Nærmere skal blive averteret. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Skuespil i Nakskov. Fredagen den 4de December 1840 opføres til Benefice for Hr. Lange: Don Juan af Østerrig, Skuespil i 3 Acter af Casimir Deelavigne, oversat af C. Borgaard. Billetter faaes i Hr. Langes Logis hos Skomagermester E. Henrichsen i Kattesund. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Viin-Udsalget. hos Undertegnede, er forsynet med: Særdeles god Medoc til 28, 32 og 36 Sk. pr. Bout. Margeaux No 1 til 2 Mk. 8 Sk. St. Julien, meget god, 3 Mk. Pontet-Canet, Hant Brion og Lasitte til 4 a 5 Mk. Gammel fransk Viin til 28, 32, 36 og 40 Sk. Do. Graves 44 Sk. Do. Xeres 3 Mk. Dry Madeira til 5 Mk., 6 Mk. og 7 Mk. 8 Sk. Gl. Portviin til 5 Mk., 6 Mk., 7 Mk. 8 Sk. og 9 Mk. Mallaga 4 Mk. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Biskop 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Diverse Rhinsk Vine til 6 Mk. 8 Sk. Særdeles god Champagne til 13 a 14 Mk. Do. paa halve Boutl. 7 Mk. 8 Sk. (Anförte Priser ere, paa Champagne nær, beregnede uden Bouteille, naar 12 Flasker Viin tages adGangen gives Rabat. - Medor, Margeaux, St. Julien og Gammel fransk Viin leveres ogsaa paa hele og halve Ankere, og haves da betydelig billigere.) Endvidere faaes: Gammel Cognac til 3 Mk., 3 Mk. 8 Sk. og 4 Mk. Gammel Rom 4 Mk. pr. Boutl. Muserende Liqueur 3 Mk. 4 Sk. Selzer-Vand og Porter-Ol paa hele og halve Bout.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Hvid fiin Punsch-Essens 2 Mk. 12 Sk. Do. med Arrae og Vanille 4 a 5 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Gammel hvid Arrac 5 Mk. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
520 Rbd. Sedler Umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Overformynderi er strax at erholde, mod befalet Rigtighed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge den 26de November 1840. Rostrup. Erhver, som formener at have Fordring i Boet efter afdøde Gaardfæsterske Kirsten Hansdatter af Stubberup, tidligere afdøde Gaardmand Hans Holtes Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Tilgodehavende for undertegnede Skifteforvalter efter benævnte Afdøde. Christiansholm den 26de November 1840 I. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Auction. Efter Begjæring af Skifteretten i afgangne Spisevært Peder Mogensens og efterlevende Enkes Boe, bliver afholdt en 4de Auction over Boets Gaard No 48 i Frisegade her i Byen Mandagen den 7de December d. A. Middagen Kl. 12. i den sælgende Eiendom, som bestaaer af: et Forhuus paa 6 Fag, 9 Fag Sidehuus, 3 Fag Halvtag og Gaards- og Haugeplads som grændser til Strandgaden; hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom at Conditionerne ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekjøbing den 28de November 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Mortifications=Stevning. Tilforordnede i den kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn gjøre vitterligt: At efter Begjæring af Sognepræst og Provst Kofod Ancher til Østofte paa Lolland og i Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 10de November d. A. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have i Hænde et ham frakommet Dupplicat til et transportabelt Statsfondsbeviis, dateret den 25de Februar, lydende paa 160 Rbd. Sølv, og paa Navnet Jomfru Johanne Wilhelm, samt mærket Wallis, og noteret i vedkommende Hovedbog, Folio 109, Conto No 1191 og i vedkommende Contrabog, Folio 294, Conto No 1191 til at møde for os i Retten, som holdes paa Raad og Domhuset her i Staden, den sidste Mandag i Aprilmaaned 1842, om Formiddagen Kl. 9 for med bemeldte Dupplicat at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da, saafremt Ingen inden fornævnte Tid dermed skulde melde sig, Citanten vil forvente og paastaae det ved Dom mortificeret Forelæggelse og Lavdag er ophævet ved Frd. 3die Juni 1796 § 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-29
Til Bekræftelse under Rettens Segl og JustitssecretaiHoff. rens Underskrift. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Lollands. Falsters Stift Tidende. No 141. Tirsdagen den 1 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags vilde man i Kjøbenhavn med Bestemthed vide (hedder det i Aalborg Avis) at Præsidenten for Stænderne i Jylland, Professor Schouw, var med en jydsk Stænderdeputeret ankommen dertil Staden. Om Hensigten med denne Reise, der maa være af stor Vigtighed, gik der mange forskjellige Rygter, og blandt andre det, at Rescriptet og Minoritetens Votum skulde have foranlediget den. Hvorledes dette forunderlige Rygte har kunnet opstaae (tilføier samme Avis) er og uforklarligt, da Velunderrettede fra Viborg ville med Bestemthed vide, at Præsidenten ikke nogen Tid har været bortreist derfra Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Det danske Statsraads Medlemmer ere for Øieblikket, foruden Kongen og Prinds Ferdinand, Exellencerne: Møsting, Stemann, Otto Moltke, Adam Moltke, Ranzau Breiten burg og Krabbe-Carisius. Det er nu et ikke uvigtigt Spørgsmaal - hedder det i Kbhpst. hvem Christian den Ottende vil kalde indi sit Raad i den udtrædende Grev Ranzaus Sted, og det vil nu vise sig om Hs. Majestæt agter at høre i sit Raad en Stemme, der af Folket kan anerkjendes som et forsonende Element mellem det Gamle og det Nye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Vel have vi hørt - hedder det i Kjøbenhavnsposten – en næsten nybagt juridisk Candidat, almindelig kaldet: den ublu Æreskjænder, nævne som Aspirant til eet af de nuværende vacante Embeder, og som den, der af visse Grunde ikke længere turde forblive i Danmark og derfor ønskede at opslaae sine Pauluner paa det sikkre Sted, det over 300 Mile fra Danmark bortliggende Jsland; men Fyrsten, som sidder paa Tronen, Han, som bortgiver Embederne, Han, som har givet os Tilsagn om den skjønneste Gave, vi nogensinde have modtaget siden vore Forfædre svore en Konge Huldskab og Troskab, vil sikkerlig nu ikke saare vor Æresfølelse ved at beskikke et Jndivid, som ikke kan fralægge sig ovennævnte Beskyldning, til Embedsmand paa Island. – J Anledning heraf har Cand. juris H. Trojel ladet indrykke et Slags Gjenmæle i Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Pastor Grundtvig har besvaret de 131 Præster fra Jylland, som i en Skrivelse til Biskop Mynster udtalte deres Mening om Dennes Udkast til et forandret Ritual og Alterbog og Grundtvigs Frisprog. Det Spørgsmaal, hvad skal Enden blive paa alt dette besvarer Grundtvig blandt Andet saaledes: "Selv naar man vilde tillade mig og mine Præste-Venner at beholde den gamle Alterbog, saa maa jeg dog for de Smaaes Skyld, være belavet paa ei blot at nedlægge mit Embede, men at træde ud af den ombyggede StatsKirke og tilraade alle gammeldags Christne det samme. Videre hen tilføies. Dette, Uddrivelsen af mig og de Faa eller Mange, der deele min Tro, og føle sig sikkre paa, at har jeg, under store Fristelser, holdt ud i tredive Aar, da gaaer jeg ikke, for det kniber; en saadan Uddrivelse og dertil svarende Religions-Forfølgelse, det maa da efter al Rimelighed blive Enden, dersom Hr. Biskop Mynster vedbliver at ville paatvinge Os en ny Alterbog efter sit Hoved og kan derpaa vinde kongelig Stadfæstelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Jfølge Nordisk Kirketidende er den Commission, som var bestemt til at gjennemgaae Biskop Mynsters Udkast til et nyt Ritual og en ny Alterbog, siden Maanedens Begyndelse samlet i Kjøbenhavn, for at udføre dette Arbeide. Medlemmerne ere: Biskop Dr. Mynster, Prof. Clausen, Stiftsprovst Tryde, Biskop T. Møller fra Ribe, Dr. Waage fra Sore og Pastor Boisen fra Søllerød. Vi kunne altsaa – udbryder nævnte Blad – med det Første vente Enden paa denne Sag, og - hvis Biskop Mynsters Forslag i det Væsentlige tages til Følge - en Opløsning af den danske Statskirke, som den hidtil har bestaaet iblandt os siden Reformationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
J Kjøbenhavnsposten beklager en Jyde sig over, paa sine sparsommelige jydske Landsmænds Vegne, at Silkeborg nu skal omdannes til et kongeligt Lystslot, istedetfor at man havde ventet, at Regjeringen der vilde have fremmet Oprettelsen af et Jernværk, efter at det har viist sig, at der findes en stor Mængde Myremalm i de tilstødende, Hede=Egne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Jdag (den 28de Novbr.) - hedder det i en Skrivelse fra Kbhvn. - bliver en af Byens anseete Borgere, Etatsraad og Hofviinhandler Waage Petersen begravet. Han tager det almindelige Vidnesbyrd med sig i Graven, at han var en meget godgjørende Mand, og det er utvivlsomt, at han har fremhjulpet mangent et fremspirende Talent baade paa Kunstens og Videnskabens Bane. Hans efterladte Obligationsformue skal alene udgjøre 300,000 Rbd., foruden et Varelager af 3000 Oxehoveder Viin, og anseelige Eiendomme. Han døde i en Alder af nogle og 50 Aar af Koldbrand i Maven, som han havde paadraget sig ved i upasselig Tilstand at tage et Bad og derefter kjøre ud. - En anden af Kjøbenhavns formuende Borgere. Grosserer Johannes Brandt, er ligeledes død af samme Sygdom, foranlediget ved Forkjølelse. Der var to Ting mærkelige ved den Mand: at han har havt 17 Børn med een Kone, hvoraf 12 overleve ham, og at han har efterladt sig en Formue, der anslaas til 150,000 Rbd. uagtet han har gjort to betydelige Fallissements. - Endelig have vi endnu et Dødsfald at anmelde, nemlig: Etatsraad og Rentekammer-Committeret Wolfhagens; hans Post vil neppe blive besat. Asphalt-Brolægningen udbreder sig mere og mere, og efter hvad vi erfare, troer Patenthaveren, Hr. Hirsch, saafremt Gasbelysning bliver indført, at kunne levere den for en Priis, der kun meget lidet vil overstige Steenbrolægning, da han nemlig vil kunne benytte Residucummet af Gassen til Asphaltens Fabrication. J saa Tilfælde er det at formode, at idet mindste de større Stæder i Landet ville benytte denne fortrinlige Brolægnings maade, der er saa langt at foretrække Brolægningen med Steen. Hidintil har Brolægningen med Asphalt unægtelig været dyr, da den kommer paa 1 Rbd. 61 s. pr. - Alen, men det hidrører fra, at man har brugt Steenbroen som Underlag, anvender man derimod, som i Udlandet, et Underlag af fiin Gruus med lidt Kalk, kan Asphalt-Brolægningen allerede nu præsteres for 1 Rbd. pr. -Alen. Hr. H. Johnsen (sandsynligviis Hr. Henning Johnsen, een af Adressecontoirets Eiere) har i Adresseavisen for 27de November ladet indrykke et Forslag til Renteconvertering af den 4 pCt. Statsgield, der synes at fortjene Opmærksomhed. Han antager denne Gjeld at udgjøre en Capital af 65 Millioner, som han foreslaaer at ombyttes af Finantserne med 65 Millioner 3 pCt. Fonds efter Cours 80 pCt., hvilket vil udgjøre den Sum af 52 Millioner, og for de resterende 13 Millioner gives Rentnisterne Lottobillets af 20 Rbd. pr. Stk., som ikke forrentes, men hvoraf udtrækkes eller opkjøbes for Overskuddet af Rentedifferencen, der udgjør 65000 Rbd., saa at disse billetter ere amortiserede og 20 Aar. Creditorerne have altsaa 3 3/4 pCt. Rente foruden deres Lottobillets, saa at de i Gierningen intet Tab lide, og han gaaer ud fra den vistnok rigtige Anskuelse, at Capitalen maa betragtes som Fonds perdus, der hverken forpligter Staten til Jndfrielse eller Opkjøb, men kun at sørge for Renten. Noget maa der naturligviis ogsaa appelleres til Patriotismen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Det vil nu vise sig (hedder det i Jyllandsposten og den Frisindede,) hvorvidt det vil lykkes Hr. Nathansen af Randers at giennemføre den Plan til Hesteracens Forædling i Jylland, som han saalænge har kæmpet for. Men saameget er vist, at man neppe forløber sig ved at antage, at ifald denne saakaldte gale Mand havde en saadan Sum at disponere over som Comiteen for den jydske Hesteraces Forædling (der for Størstedelen er tilflydt de slesvig-holsteenske Væddeløbere) da vilde sikkerlig for det Heles Vel altid et ulige bedre Resultat vise sig i det, end det som nu er udgaaet deraf. En engelsk Skibent fra Begyndelsen af det atten Aarhundrede indleder sin Fortælling om Souverinitetens Jndførelse i Danmark med følgende, i det latinske Sprog affattede Ord: Værer Vidner til, J Konger og Fyrster, og skuer Guds beundringsværdige Forsyn i et Exempel uden Lige: de Danske, efterat de have nydt den høieste Frihed, ville nu ogsaa forsøge sig i Trældommen." Derpaa vedbliver han i det franske Sprog. De Danske betragte denne Statsforandring om deres høieste Lykke; dog troer jeg ikke, at ret mange andre Nationer ville misunde dem Sammerm (Jtzeh. Ugbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Planen til Klasselotteriets Trækning i næste Aar er affattet overeensstemmende med den for dette Aar gjældende, og vil (som det hedder ig Ove Thomsens Avis) neppe blive meget fristende for Spillerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Det kongl. Rescript til Embedsmændene angaaende Underskrifterne paa Skattebevillingspetitionerne - hedder det fra det Slesvigske i Kiel. Corrbl. – har her, men især ved Stænderforsamlingen og, som vi erfare, ikke mindre i Holsteen frembragt en usædvanlig Sensation og man er meget spændt paa Efterretning om den derved foranledigede Stemning i den Viborgske Stænderforsamling. De, som mene - hedder det endvidere – at der snart vil emanere et lignende Rescript gjennem det tydske Cancelli eller den slesvig-holsteenske Regjering til Embedsmændene i Hertugdømmerne, befinde sig vistnok i Vildfarelse, da der her, som bekjendt, bestaae ganske andre Rettigheder, end i Danmark, hvor den absolute Kongelov bestemmer Statsformen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Kjøbenhavnsposten yttrer i Anledning af det sidst under Beslag lagte Ro af dette Blad iblandt Andet: Uagtet vi nu, som altid, sætte vor Tillid til Landets uafhængige Domstole, der ville vide at hævde Borgernes Rettigheder ligeover for Administrationen, saa kan dette dog umuligt vedblive at være tilstrækkeligt, og vi maae derfor tillige appellere til den moralske Magt, som ligger i Folkets Bedømmelse om, hvorvidt de antager, at de nuværende Forhold ere ønskværdige eller ei, og hvorvidt det finder Pressens Tilstand hos os af den Beskaffenhed, at der ikke skulde være Grund til at ønske en større Frihed for den. Vigkunne slutteligen ikke lade denne Leilighed ubenyttet til at paaminde Landets Borgere og den høie Nødvendighed, som dagligen forøges, til at vise den størst mulige Omhyggelighed, Overveielse og Circumspection med Hensyn til de nye Stændervalg, som nu staaer for Døren over hele Riget, og hvoraf Danmarks Fremtids Held og Lykke utvivlsomt vilde være afhængig. Natten mellem den 11te og 12te November, blev der begaaet et meget dumdristigt Tyveri paa Ryomgaard i Sønderhald Herred. Jkke mindre end 12 Personer, Karle og Drenge, laae nemlig i et Værelse, og desuagtet vovede en Tyv sig ind i Kammeret i den maaneklare Nat og bortstial 4 Uhre, som hang paa Væggen over Sengene, hvor der laae 2 Karle i hver og sov saa haardt, at Tyven end ikke lod sig nøie med dette Mesterstykke, men endog aabnede Kisterne, der vare lukkede om Aftenen, og eftersaae Tegnebøgerne, samt gav sig god Tid til at lægge Alt igjen paa sit Sted, da det var udtaget, som behagede Visiteuren. Karlene sov som Stene, indtil den ene af dem vaagnede mellem 2 og 3 og vil see paa sit Uhr, i den Tanke, at det er Morgen - men borte er det. Han seer til Kammeratens - ogsaa borte, og saa fremdeles, Efter en saadan Overraskelse er det intet Under at der nu blandt Folkene paa Gaarden tales om, at Tyven har belagt dem med Søvn, ja endog, at den Ene af dem nok saae Lys, men kunde dog ikke vaagne. Dersom Tyveriet nu ikke skulde blive opdaget, kan man da være vis paa, at Vedkommende ikke ville lade sig det afdisputere, at Skjelmen med det samme har belagt Politiet med Sovn, saa at det ogsaa seer Lys uden at kunne vaagne; men det forbyde da vor Herre, thi saa varede det nok ikke længe, inden Tyvene, løb med os Alle og stial baade Folk og Fæ. (Aarh. Av.) Det har vakt stor Forundring, at respective Næser ere blevne uddeelte til de af Brandcorpsets Officerer, der have underskrevet Petitionen om Skattebevillingsret, og derimod ikke til Officererne ved de andre borgerlige Corpser. Nogle af hine Officerer skulle imidlertid ved denne Leilighed have bemærket, at de ikke have underskrevet som saadanne, men i Egenskab af Borgere, og at de gjerne saae sig fritagne for en Ærespost som Brandofficeer, der medførte saa mange Besværligheder og megen Tidspilde, uden at de erholdt nogen Løn af Staten derfor. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Med Arbeidet ved Thorvaldsens Museum skrider det nu rask fremad; de forreste Mure af den gamle Bygning ere næsten nedbrudte, og ved begge Ender af samme reiser sig allerede de nye Mure paa et fast og solidt Grundlag. (Dagen.)J Karethmager Fises Værksted arbeides i denne Tid paa en ny Vogn til Hs. Majestæt. Den skal være for en stor Deel af Glas, og bliver baade indvendig og udvendig meget pragtfuldt udstyret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Ved Admiral Holstens nylig afholdte Guldbryllup behagede det ogsaa Hs. Maj. Kongen at indfinde sig og gratulere sin gamle Embedsmand. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Hs. Majestæt Kongen har under 19de November d. A. allernaadigst tilladt Overchirurg ved Frederiks Hospital, Professor Gundelach Møller, Ridder af Dannebrogordenen, at anlægge og bære den ham af Keiseren af Rusland tildeelte Decoration af St. Wladimir-Ordenens 4de Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Under 22de November d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæst Kongen at udnævne Hs. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Slesvig-Holsteen-Sønderborg-Glücksborg, til Storkors af Dannebrogordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Kjøbmand Johan Fleischer i Neapel, forhen Consul for Hansestæderne Lybek og Bremen, er allernaadigst beskikket til kongl. dansk Consul sammesteds, med Prædicat af General-Consul, og er i denne Egenskab bleven anerkjendt af den kongl. neapolitanske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Under 18de November d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst tilladt Oberstlieutn., Kammerjunker Georg Ludvig Hans Albrecht Wilhelm v. Røssing, at anlægge og bære den ham af Kongen af Preussen tildeelte Decoration af St. Johannitter-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Udenlandske Efterretninger. England. De kjedelige Raisonnements over Ministrenes Politik har for Øieblikket maattet give Be Plads for en mere interessant Efterretning, idet nemlig Dronningen den 21de f. M. lykkelig er bleven forløst med en Datter, der tilligemed Moderen befinder sig særdeles vel. Hertuginden af Kent tilligemed de øvrige Medlemmer af den kongelige Familie, samt Ministrene vare under Fødselen tilstede i Palaiet. Jdet Bladene bemærke, at man ikke havde ventet denne Begivenhed saa hurtigt, tilføie de tillige, at Vielsen fandt Sted den 10de Februar, altsaa for 9 Maaneder og 11 Dage siden. Bladene ere forøvrigt aldeles blottede for Efterretninger, dog har Times ladet sig fortælle, at en Coureer fra Constantinopel er over Wien ankommen til Paris, for derfra at begive sig til London med den vigtige Efterretning, at Mehemed Ali skulde have underkastet sig de 4 Magters Ultimatum. Jmidlertid fæster man ingen Lid til denne Fortælling, da den ikke bekræftes af de andre Efterretninger fra Paris og Constantinopel.