JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
I det 26de Nummer af Kjøbenhavns Skilderie har Hr. Zeno v. Sölnwanger tilladt sig at tage til Gjenmæle imod en, allerede en heel Maaned, tidligere, i samme Blad indført Bekjendtgjørelse, angaaende Componisten af den ved ham udgivne Musik til hans Oversættelse af Frøken J. M. Jessens kronede Folkesang. Maaden, hvorpaa dette er skeet, nøder Jndsenderen af hiin Bekjendtgjørelse til at give et kort Svar. Lykkeligviis formaaer han at besvare Hr. v. Sølnwangers Brev til Skilderiets ærede Udgiver. med et andet Brev, som den samme Hr. v. Sølv wanger har tilskrevet Hr. Musikdirector Apel i Kiel. For Læsernes Skyld har Hr. Apel lettet Brevets Forstaaelse og Bedømmelse ved nogle tilføiede Anmærkninger. Brevet lyder som følger: Sr. Wolge. Hr. Hr. Ch. Apel, Universitats Musik. 1) Director zu Kiel. Kopenhagen, d. 19 Octbr. 1819. Eier Wohlgebohen! Es war Jhr Wille, das Jhr Name als Compositeur des Nationall-Liedes von Juliane Marie Jessen nicht bekannt werde 2). Der Beyfall den hier die Musick wie die Ubersetung allgemein erhielten, und der Wunsch Seiner Majestat des Königes, da en all gemein verbreittet werde 3), mit der Anffoderunges Seiner Majstat zu dediciren, bestimten mich, es Hr. Lose zur Auflage zu ubergeben. Das mich kein pekunieres Jnteresse, sowohl bey dem ersten, als lestem Schritte lettet bedar ich wol nicht zu beweisen, und eine Sume von 500 Thlr. R. B. N. W. har mich diese Artigkeit, (die Menge von geschriebenen, wie gestochenen Exemplaren nu sehr massig angeschlagen, die ich an Hoff und Stadt vertheille) gering gekostet. Es war mir angenehm, Jhren een som erhabenen, als gaten Monarchen, und Seinen biederne Unterthanen den Beweiz meiner Erfurcht, wie meiner Hochachtung dadurch am Tage zu legen, und indem ich Sie bitte auf meine Erkentlichtet for Jhre Mit wirkung in jeder Hinsicht zu zahlen, ersuche ich Sieeinstweillen meinen ingen Dank dafur anzunehmen 4). Jch warde mir in keinem Fall erlaubt haben die Musik, für mein Werk gelten zu lasen 5), und so frey ich von der Sucht mich mit fremden Federn zu schmücken, bin und war, so blieb mir doch keine Wahl als den Compositeur auf dem Titel ganz zu umgehen, und nu den des Dichters zu setzen. Es ist warlig nicht meine Schuld, wennes troz dem Menschen giebt, die in mizugleich den Compositeur vermuthen 6), ich habe der Beantwortung der Frage von mem die Musick sey, theils ausgewichen, theils die Warheit gesagt, nemlich das der Compositeur Seinen Nahmen nicht bekannt wünsche. Dies zu mener Rechtfertigung, vis ich das Vergngen habe Sie mundlich der Achtung, zu versichern mit der ich mich zeichne als Ener Wohlgebohrn! ganz ergebensten. Zeno v. Sölnwanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Nakskov, d. 1 Maji. Jgaar gaves paa Hr. Apotheker Bagges Sahl her i Byen en meget skjøn Concert af en hertil ankommen Tonekunstner Ferrari med Familie, især erholdt Demoiselle Fervari, for sit over al Forventning skjønne Spil paa den saakaldte Pedalharpe, alle Kunstkjenderes bifald. Forsamlingen var denne Gang ikke saa stor, som man maatte have formodet. - Frøken Jessens kronede og parodierede Nationalsang blev afsjunget af Hr. Ferraris Døttre, med Accompagnement af Pedalharpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Odense. Atter fortælles følgende fælMordhistorier, som nyeligen skal have tildraget, sig i Fyen og Jydland. Den første fortælles saaledes: "her i Fyens sydvestlige Kant blev en Pige sendt med en Koe til en Kroe hvor en Kjøber skulde modtage den, og til hende betale de for samme accorderede 30 Rbd. Da det er Aften, er Pigen frygtsom for at gaae tilbage med disse Penge og beder Kroemanden at lade sin Karl følge med, men da han nægter hende denne Villighed gaaer hun allene, og tvende Ridende som paa samme Tid vare tilstede i Kroen, love at følge hende i langsom Skridt til et Sted, hvor hendes Vei gik af fra Landeveien. Neppe have de vel forladt hende, førend de høre hende skrige. De vende da om og finde Pigen død med overskaaren Strube og Pengene frarøvet. De ride saa tilbage til Kroen, spørge efter Verten, og da man siger at han allerede var i Seng, trænge de ind til ham, og da de finde ham overstænket af Blod, foranstalte de hans Paagribelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Den anden Historie fra Jydland fortælles saaledes: "En riig Gaardmand kommer mod Aften til en nærliggende Mølle med Korn, men Mølleren nægter ham at faae det malet førend anden Morgen, og tilbyder ham Natteleie hos sin Karl. Om Natten paagner han, vækker Karlen og siger: jeg maae hjem, for jeg drømte i dette Øieblik, at Nogen var hjemme og min Kone i Fare. Hans Uroelighed bringer omsider Karlen til at tilbyde sig at følge med ham og tage sit ladte Gevær med. Da de nærme sig Gaarden see de Lys i Stuen, de liste sig til Vinduet og see hans Kone og Pige ligge døde paa Gulvet og en fremmed Mand randsage alle Gjemmer. Karlen skyder da ind af Vinduet og rammer den Fremmede, som falder bedøvet til Jorden, og da de komme ind, finde de at det er - Mølleren." – Gid begge Historier maatte være usande! Ere de derimod, til Skjændsel for Menneskeligheden, ikke Digt, da erfares vel det rigtige egentlige Sammenhæng, snart af vedkommende Øvrighed. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
J Aalborg Avis af 4de Maji læses følgende: Ved at forlade Aalborg, denne saa behagelige og gode Garnison, anseer Jeg det for en Pligt, herved paa Egne og Officier-Corpsets Vegne, at yde denne Stads Øvrighed, Magistraten og samtlige gode Jndvaanere, Vores inderligste og forbindligste Tak, for den forekommenhed og det Venskab, de have beviist Os, samt for den gode Forstaaelse og den Enighed der har hersket uafbrudt imellem Borgerne og Militairet i den hele Tid Regimentet har lagt her; Vi anbefale Os i samtlige Jndvaaneres venskabelige Erindring, og vil stedse med Glæde mindes den Tid, Vi have tilbragt iblandt dem. - Wilhelm, Prinds til Hessen, Generalmajor og Commandeur for det 2det jydske Jnfanterie-Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Aalborg, den 4 Maji. Jgaar ankom hertil igjen det 3die jydske Jnfanterieregiment under Commando af Hr. Oberst von Sames, som dets Chef, efterat det siden 1816 i Maji Maaned havde lagt i Garnison i Kjøbenhavn. Det er bemærkningsværdt, at det ogsaa var den 3die Maji i Aaret 1779 at dette Regiment, som dengang kaldtes det Falsterske, ankom hertil fra Cronborg under Anførsel af vores nu hedenfarne, men uforglemmelige General v. Moltke. Man finder ogsaa, at de 10 Compagnier af samme bleve da indqvarterede her i Aalborg, og at de øvrige 2de Compagnier, nemlig Grenadererne, kom til Nibe, hvorfra disse dog nogle Aar derefter forfløttedes igjen til Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Aalborg. Fra Nordstrand er indløbet den sørgelige Efterretning, at der Torsdagen den 27de April, da Fiskerne med godt Magsveir roede ud tilsøes, opstod hastig en overordentlig stærk Dønning, hvorfor de igjen maatte søge ind til Landet, men Brændingen paa den langs Kysten løbende Revle var saa stærk, at Baadene brækkedes under og Fiskerne omkom i de fraadende Bølger. Kuns ganske faa bleve reddede. De Druknedes Antal paa hele Kysten vides ikke endnu, men da der forliste adskillige ved hvert Fiskerleie, saasom Lønstrup, Løkken, Blokhuus, Thorupstrand &c., kan man uden Frygt for Overdrivelse antage, at der omkom over 50 Fiskere i Bølgerne. Denne ulykkelige Tildragelse er saameget sørgeligere, fordi de fleste af dem vare Fædre for talrige Familier i maadelige Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende leveres et Uddrag af de til Regjeringen indkomne Beretninger om Antallet af de Personer som, i Aaret 1819, i Norge af det Offentlige ere tiltalte for Forbrydelser. Den største Deel af Forbrydelserne har, som sædvanligt, bestaaet i Tyverie, deels simpelt, deels qvalificeret, og i Hælerie, hvorfor et Antal af 613 Personer have været tiltalte. J Christiania Bye er, af en Folkemængde af 11,000, 40 tiltalte, altsaa 1 af 270, i Christiansands Bye 6 af en Folkemængde af 7,200, altsaa 1 af 1209, i Bergens Bye 27 af en Folkemængde af 17,000, altsaa 1 af 630; i Trondhjems Bye 34 af en Folkemængde af 9,800, altsaa 1 af 290; i søndre Trondhjems Amt 44 af en Folkemængde af 52000; i nordre Trondhjems Amt, 2 af en Folkemængde af 44,000, i Nordlands Amt i af en Folkemængde af 44,000, og i Finmarkens Amt, 5 af en Folkemængde af 25,000. Af et Folketal af 885,400 har i Gjennemsnit 1 af 1726 været anklagede for denne Forbrydelse. - For Røverie bleve 5 Personer tiltalte. - For Mord og Deelagtighed 16 Personer, og for Mordbrand 1. - For Barnefødsel i Dølgsmaal S. - Kun Faa have været tiltalte for Hoer eller Leiermaal, da disse Forbrydelser sjeldent ere blevne Gienstande for Domstolenes Kiendelse, hvorimod Vedkommende som oftest have underkastet sig en efter Forseelsens Beskaffenhed afpasset Straf, som efter høieste Befaling har været dem forelagt. Kun 17 Personer bleve for Domstolene anklagede i 1818. - Foruden de allerede omtalte Forbrydere tiltaltes 2 Personer for Mishandling af Forældre eller Børn, 7 for Overfald eller Undsigelse, 3 for Vold og Voldtægt, 4 for Qvaksalverie, 89 for Falsk, Bedragerie og Svig, 3 for ulovligt Ægteskab, J for falsk Vidnesbyrd og i søndre Bergenhuus Amt, 272 Personer for ulovlig Omgang med Vraggods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
- J Aaret 1819 bleve for Forbrydelser af ethvert Slags ved Domstolene tiltalte 938 Personer, de saakaldte Politie=Forseelser uberegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
J Aaret 1814 var Antallet: 861, i 1816. 649, i 1816. 686 og i 1817. 672.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Følgende er en Miniaturmalerie af Christiania, som en Tid lang, især i den Berent Ankerske Tid, med Rette kaldtes: det norske Kjøbenhavn. Hanget til Vellevnet og Morskab, Afsky for alle de Forretninger, der medføre Kiedsommelighed eller Tvang, er endnu ikke udryddet. De private Selskaber ere, formedelst den aftagende Velstand og den slette Cours, sjeldne, derimod ere de offentlige de almindeligste. Tonen er bleven temmelig sleben, hvorom man overbevises ved at besøge de dramatiske Selskaber, der ere blevne næsten en uundværlig Adspredelse, og som regelmæssigen give 12 Forestillinger, foruden endeel offentlige, til Bedste for Trængende. Dertil kommer et eller flere Balselskaber og nogle Klubber, som dog ikke vil trives saa godt som paa andre Steder. Naar undtages Statholderens særdeles gjæstfrie Huus, gives kun faa Familier hvor større Selskaber finde Sted. Man indskrænket sig meest til smaae Cirkler. Overdaadighed i Mad og Drikke har meget aftaget, og i private Selskaber, ere 3 til 4 Retter det Høieste. Musik udgjør her en Deel af den selskabelige Fornøielse, og er dreven langt videre her end paa noget andet Sted af lige Størrelse. Tegning hører til den gode Opdragelse, men udmærket Sands for Konsten savnes, maaskee fordi Stadens Beliggenhed er saaledes, at den sjeldent besøges af fremmede Konstnere. Spillesyge er ikke herskende, og man taler sjeldent om høie Spil. Dansen har vundet i Ynde ved Foreningen med Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
J hele Aarhundreder have Kongerne af Engelland ogsaa kaldet sig "Konger af Frankrig", til Erindring om de Besiddelser, de fordum have havt i dette Rige, og som de ogsaa gjorde Fordring paa. Henrik den Sjette blev saaledes i Paris virkeligen kronet til Konge af Frankrig. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
paa Grund af de i Frankrig indtrufne Regjeringsforandringer havde Georg den Tredie givet Slip paa denne Titel, og siden 400 Aar er Georg den Fjerde den første engelske Monark, som ikke er blevet proclameret til Konge af Frankrig. J den Krone, som Hs. Majestæt ved Kronningen skal have paa, falder derfor Lilien bort, og i Fremtiden udelades Ordet "Frankrig" i den Kongelige Titel. Derimod skulle Rosen, Tidslen og Kleverbladet paradere i den engelske Kongekrone, som Emblem paa Engellands, Skotlands og Jrlands Forening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Stockholm, den 24de April Den 10de i denne Maaned begyndte Ladningen af Jern i denne Havn, og vedvarer nu med afbrudt Livlighed. Læseren vil vist ikke uden Jnteresse see følgende Beretning om Tilstanden af Stockholms Metal=Forraad (paa Svensk Metal-Vag) den 31te December 1819. Debet: Beholdning paa Vagen den 1ste Jan. 1819, Kobber 1,586 Skippund; Manufacturiern, 38,598, Stangjern 94,608, Summa, Stapelstads Metal=Vegt: 134,792 Skppd. Jnd kommet under Løbet af samme Aar, Kobber 5, 834 Skypd., Manufacturiern 28,922, Stangjern, 197,274, Summa: 232, 100 Skpp. - Credit. Udtaget til Export Aar 1819, Kobber 5,818 Skpp., Manufacturiern 23,931, Stangjern 199,097, Summa Stapelstads Metal=Vegt: 228,848 Skppd. Dito til indenrigs Brug, Kobber 752 Skppd., Manufacturiern 7,580 Skppd., Stangjern 8,836, Summa: 17, 168 Skppd.; Beholdning den 1ste Januar 1820, Kobber 848 Skppd., Manufacturiern 36,078, Stangjern 83,948, Summa: 120,876 Skppd. - Prisen er nu for ordinairt Stangjern 21 Rd. Banco pr. Skppd. Manufacturvarerne (d. c. smiddet Baandjern, Boltjern, Staal, Jernplader o. s. v.) er nu i Underpriis i Forhold til Stangjernet. Paa Kobber er stærk Afgang; Prisen paa det Raffinerede (Gar-Kopparer 141 til 142 Rd. Banco pr. Skppd. Det Smiddede gjælder 24 Rd. Bco. mere end det Andet. Om man beregner Prisen paa Stangjern, til 7 1/2 Rd. Hamb. Bco, saa var forleden Aars Priis høiere end dette Aars, thi den var da paa den Tid, da Udskibningen begyndte, 19 Rd. Svensk Banco og følgeligen 42 s. høiere end denne Summa 7 1/2 Rd. Hamb. Banco, efter 116 s. Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 Maji. Cours. Hamb. 2 M. 251, a vista 254. Amsterd. 2 M. - , a vista . . Paris 2 M. - . Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Oblig. 70. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler - s. - Disconto 6 PC. Skjelsker ikke Skjelskjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Da Jndsenderen heraf flere Gange i de offentlige Tidender har seet Avertissementer udstedte af Hr. Overauditeur Johnson fra Skielskjøre, saa tager han sig herved den Frihed at gjøre Hr. Overauditeuren opmærksom paa, at Byen bør skrives Skjelskør ikke Skielskjøre, hvilket vil sees af: 1) At man, hvis man burde følge Etymologien, da burde skrive Skielfiskere, saasom baade Pontoppidan i sit danske Atlas 2 Deel Pag. 26 og Hofmann i sine Fundationer 8 Deel Pag. 2 bevidne, at dette er det ældste Navn, hvis Oprindelse Pontoppidan I. c. hidleder fra Skjel fiskens Fangst, som fordum var overflødigere og gjorde den (se. Byen) navnkundig. 2) At flere Navne, saasom Helsingør. Korsør, Dragør o. a. f. noksom vise, at Endelsen "øre er bleven forvandlet til "ør, og det saaledes vilde være ligesaa latterligt at forandre denne, stadfæstet ved Sprog- og Skriftbrug, som at ville forsøge paa at omdanne alle vore Ord efter disses formeentlige Etymologie. 3) At Byen neppe nogensteds findes skreven Skielskjøre, saasom den i alle de Fundationer Hofman nævner, denne Bye angaaende, hvoraf nogle fra første Halvdeel af det 17de Aarhundrede, bestandig nævnes Skjelskør, ligesom og i Pontoppidans danske Atlas. H. J. E. Hvor er hun Fahr wohl, fahr wohl. Erscheinung, Fahr mohl, dich kenn ich wol! Kosegarten. Hun staaer i Aftenrødens milde Flammer, Og rosensmilende til Jorden seer. Hun svæver hen imellem Lundens Stammer, Naar Luna natligblid foroven leer; Hun titter venlig til mit lille Kammer- Naar Stjernen blinker da hun er mig nær. Hun svæver hen paa svanelette Vinger Og blid i stille Glands sig om mig svinger. Hun hæver sig i Kildens lyse Bølger; Hun bader sig i Duggen klar og rund. J Fuglens Sang sig hendes Stemme dølget, Og tidt jeg hende seer i dunkle Lund. Hun blid den unge Morgenrøde følger; Hun vinker mig til hver en Tid og Stund. Hun for mig staaer med milde Rosenblikke, En venlig Lysets Alf, som glemmer ikke. Hun kjerlig slynger sig i mine Drømme, Kiermindeblid med hellig stærke Baand. Med Fantasus paa vidtudspredte Strømme Hun svæver for mig som en salig Aand, Mens hendes Rosenblik, de milde, ømme, Sig fæste paa mit Bryst med stærke Baand. Hun som en Stierne paa min Bane blinker, Og sødt som Haabet over Graven vinker. Hun huld mig følge vil i Aftenrøden, Som nu i Livets vaarligunge Tid. Hun saligfødt mig i sin hulde Møden, Tilhvidsker mangen Tanke, stor og blid, Og naar engang jeg slumrer ind i Døden, Hun hæver mig paa Svanevingen hvid. O! hvis hun maatte døe, paa Himlens Fjerne Hun lysner for mig som en natlig Stierne! M. Winther Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 39. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Maji 1820. Forvisset om Nytten og Vigtigheden af at give al mulig Leilighed til Udbredelsen af technologiske Kundskaber, har det Kongelige Landhuusholdningsselskab beæret mig med en Anmodning om at gjennemgaae, i et populairt, men videnskabeligt Foredrag, et Cursus over den techniske Chemie, med stadigt Hensyn paa Næringsveiene i Fædrenelandet; og Selskabet har i den Henseende bestemt at anvende en vis Pengesum, for at sætte mig i Stand til at bestride de dermed forbundne Bekostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Da jeg i en lang Række af Aar har dyrket Chemien som mit egentlige Fag, og ved Ophold paa hensigtpassende Steder i Udlandet fortrinligen har rettet min Opmærksomhed saavel paa de mangehaande vigtige Anvendelser af Chemien, som der finde Sted, som ogsaa paa den Maade, hvorpaa man der med saa stor Nytte søger at udbrede anvendelig Jndsigt især i denne for Borgersamfundet saa vigtige Deel af Naturvidenskaben, saa kunde naturligviis en Opfordring, som hiin, ei andet end være mig velkommen, hvorfor jeg og uden Opsættelse bestemte, efter Evne at søge at fremme Selskabets nyttige Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Mit første Lærecursus har jeg bestemt for Chemien, anvendt paa Kunster og Næringsdrift, i Almindelighed; vel med stadigt Hensyn til Næringsveiene i Fædrenelandet, men uden just at gjøre nogen af disse til Gjenstand for en særskilt omstændelig Behandling. Naar dette Cursus er gjennemgaaet, agter jeg dermed at forbinde forskjellige Rækker af Forelæsninger angaaende Chemiens Anvendelse paa visse særskilte Næringsveie, saasom Agerdyrkning, Bryggerie og Brændevinsbrænderie, Farvekunsten m.m. Men i disse speciele Lærecursus er det min Plan, saameget som muligt at forudsætte de almindelige chemiske Sætninger, som jeg fremsætter i det for den almindelige techniske Chemie. At Foredraget stedse skal ledsages af et rigeligt Antal Forsøg, forstaaer sig af sig selv, da uden disse hverken de rigtige Forestillinger eller den anvendelige Jndsigt, som her er Øiemedet, kunne bibringes. Jeg agter at begynde disse Forelæsninger Løverdagen d. 27de Mai Kl. 6 Eftermiddag, og fortsætter dem hver Mandag, Onsdag og Løverdag fra 6 til 7. De holdes i Universitetets Læresal, paa Nørregade No. 35. Ved Begyndelsen og Slutningen af Forelæsningen skal en Liste her være fremlagt for dem, som ville antegne sig til at bivaane disse Forelæsninger. Adgangen er uden Betaling aaben for Enhver. Kjøbenhavn, d. 11 Mai 1820. W. C. Zeise, Doctor philos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Jndenlandske Efterretninger. Under 3die d. M. er emaneret en Kongelig Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold: "Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c. Giøre vitterligt: At da Vi allernaadigst have bifaldet, at de af Rigsbanken, for 10, 5 og 1 Rigsbankdalere udstædte Sedler, saavelsom af de ældre Repræsentativer de paa 24,12 og 8 Sk. Courant lydende Sedler, samt ligeledes de Courant=Sedler, der ved speciel Paategning ere authoriserede som Betalingsmiddel paa Vore Lande Jsland og Færøe, maa indkaldes, for at sættes ud af Omløb, saa er hermed Vor allernaadigste Villie, at Jhændehaverne af bemeldte Rigsbank- og Courant=Sedler, inden 6 Maaneder fra denne Vor allerhøieste befalings Kundgjørelse, skulle melde sig hos Nationalbanken i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, eller paa de Steder, som af Nationalbanken nærmere blive offentligen bekjendtgjort, for der at erholde bemeldte Sedler omvexlede, da de Sedler af fornævnte Slags, hvormed Jhændehaverne ikke melde sig inden den foreskrevne Tid, skulle være døde og maatesløse og uden Kraft eller Gyldighed, til derefter at kunne gjøre nogen Fordring. Dog skal denne allerhøieste Bekjendtgjørelse, foruden at læses til Tinge, oplæses fra alle Prædikestole i Landets Kirker, samt 3 Gange efter hinanden indføres i den danske Statstidende, Kjøbenhavns Addresse Contoirs Efterretninger, samt den altonaiske Mer- Hvorefter alle Vedkommende sig alleruncur. derdanigst have at rette og for Skade at tage vare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Det har behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, under 18de April d. A. allernaadigst at resolvere: 1) at i de Tilfælde, Mandskabet paa Skibe, der fare indenrigs, ønske at lade sig forhyre og afklarere hos Vaterskouten her i Staden, denne da derfor maa nyde samme Betaling, som den, der efter Jnstrux af 30te Junii 1752 §. 1. tilkommer ham, naar Mandskabet forhyres til, eller afklareres fra Reiser paa Østersøen; og 2) at Bestemmelsen om, at Mandskab, som har faret udenrigs med i Kjøbenhavn hjemmehørende Skibe, der afklarere her i Staden, skal afklarere for Vaterskouten, ogsaa maa gielde om andre danske Skibe, der, efter fuldendt Reise udenrigs, afklarere her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Det har behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 19de d. M. allernaadigst at resolvere: et Restancer af den Staden Kjøbenhavns Kasse tilflydende Jordskyld maae inddrives ved Udpantning, dog at Jnddrivelsen skeer inden et Aar, efterat de til Betaling ere forfaldne, samt, at Restancer af den bemeldte Kasse tilkommende Jord leie inddrives paa sædvanlig Maade, dog at de flere, der staae tilbage med denne Afgift, efterat Forlig med dem anordningsmæssigen er prøvet, kunne søges ved eet Stevnemaal og under een Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
J den fra Kjøbenhavns Politiekammer, den 31 December 1819, udgivne Fortegnelse (see Skilderiet No. 3 for d. A.) over Hovedstadens Ægteviede, Fødte og Døde fra 21 Decbr. 1818. til 21 Decbr. 1819, og den i Collegialtidenden, No. 23 for d. A. bekjendtgjorde General=Tabel over Ægteviede, Fødte og Døde i Kirkeaaret 1819. i Kongeriget Danmark, findes, blandt andre, følgende betydelige Afvigelser for Kjøbenhavn: Efter Coll. Tid. Efter Politielisten. Ægteviede 757 Par. 789 Par. Fødte. . . . 2416. - Dito uægte 768.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Døde. . . . 2319.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Dødfødte. 173.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Man udbeder sig Sagkyndiges Oplysning om Aarsagen til denne betydelige Afvigelse i to officielle Lister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Det er ikke ualmindeligt blandt Bagere at alte Rugbrød med Fødderne, endskjøndt en saadan Æltning ligesaa let lader sig udføre ved Hielp af en Maskine. J Silkegaden No. 45 er nu udhængt et Skildt med Paaskrift: Maskinæltet Brød, og der er ingen Tvivl om, at saadant Brød, naar Folk først ret blive overbeviste om, at det virkeligen æltes med en Maskine, vil finde langt større Afsætning end det, der altes med Fødderne.