Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-12-23
Om Bogtrykker=Kunsten og dens første Opfindere. Bogtrykker Kunsten er en af de ædelste og nyttigste Opfindelser, som nogen Tiid ere skeete. Skiønt den ikke er ældre end siden Aaret 1430 eller 1440; saa har den dog været til førend den Tiid, men indsvøbt i megen Mort hed. Aarsagen dertil er, at den første Opfinder har været meer for Vinding end for Ære. Kunsten kunde dog ikke længe dølges; saa at jo mange fik Kundskab derom, og trykkede i Løndom. Endelig gave fleere sig ud paa eengang for Opfindere, og det var saa meget des vanskeligere at vide, hvilken der var den rette, som de alle havde trykt Bøger i lang Tiid uden at sætte Sted eller Aarstal paa dem. Den, som de fleeste holdt for første Opfinder, var Joh. Gutenberg, fød og boende i Staden Mayntz. Hans Med Jnteressentere og Medborgere Joh. Gensfleisch og Joh. Fust eller Faust have ogsaa gjort nogen Pretention paa Opdagelsen. Hvorom alting er, saa har dog Staden Maynz produceret det første Bogtrykkerie mellem 1440 og 1450. Men Strasburg og Harlem have gjort Mayntz denne W. re stridig. Det kan ikke heller nægtes, at jo Coster i Harlem har førend nogen anden øvet et Slags Bog trykning; men har ikke brugt løse og bevægelige Stiiler, har allene indgravet Bogstaverne i Træ-Tavler, og trykt med dem, næsten paa samme Maade som Chineserne giøre. De første Forsøg i Bogtrykningen vare saa slette, at man siden, da den blev forbedret, og nye Oplag bleve trykkede af Bøger, irre bærdigede at gjæmme de første Editioner; Hvorfore de nu ere saa rare og i høy Værdie hos Kiændere og Samlere. Costers første Oplag var mestendeels gaaet under. Jkke desto mindre har Meerman fundet nogle Leb ninger deraf, som sætte Costers Ret Eren for Opfindelsen i fuld Dag; til Denne Mands rette Ravn er Lorents Jansen. Han var af adelig Byrd, og en hæderlig formuende Magistrats Person i Harlem, men tillige Klorker, som paa Hollandsk heder Coster; (Thi i de første og Catholske Tider var den ringeste geistlige Tieneste baade hæderlig og forsynet med store Jndkomster.) Engang da han tog sig fore at skiære, Bogstaver i Bark eller Træe, og trykkede dem paa Papiir, faldt han paa den Tanke, at man paa den Maade kunde uden Penne producere heele Bøger. J Førstningen skar han heele Texter ud og aftrykte dem paa Papiir. Men siden fandt han Uleylighed af saadant et Slags Tryk, da disse Bogstaver, som han havde haft saa megen Umage med, ikke kunde mange Gange bruges. Til hvert Værk han vilde trykke udfordredes saa mange udskaarne Tavler, som der vare Sider i Bogen. Han faldt derfor paa det lykkelige Raad at udskiære en Mængde Bogstaver, hvert paa sin Stifte, som kunde sættes i hvilken Orden det helst behagede. Paa den Maade trykte han adskillige smaa Bøger, meest Skoleboger: Men han foretog ogsaa et større Værk i 4to, hvorudi dette er besynderligt, at nogle Sider vare heel, andre halv indskaarne i Former, men andre igjen satte med løse Stiler, saa at det saa noget slet ud. Denne Coster havde en Svend, navnlig Johan, som 1440 rømte af Trykkeriet med en heel Hob Stiler og Redskaber. Og det lader rimeligt, at dette var den Johan Gensfleisch, som oprettede siden Trykkeriet i Mayntz; og som denne Johan var en Broder og nær Beslægtet af Johan Gutenberg, hvis rette FamilieNavn var Gensfleisch; saa har denne sidste derved faaet Anledning til de Forsøg, som han tog sig for i Strasburg. Da de begge samledes i Mantz, have de meget forbædret Kunsten, i Besynderlighed siden Peder Schæffer Aar 1457 fandt paa, at i stæden for Træ Stiler, støbte dem af Metal. Johan Fust selv synes ey at have haft anden Deel i de andres Arbeyde, end at han, som en riig Mand, gjorde Forskud med Penge. (Taget af den Danske Proteus, som sælges paa Adresse=Contoiret for 1 Rdlr.,