JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Den pyrenæiske Halvøe vil formodentlig nu snart blive en Skueplads for vigtige Begivenheder. Den den spanske Jntervention, i hvilken Udstrækning den vil finde Sted og hvorvidt den vil blive taalt, ere Efterretningerne noget modsigende; men saameget synes at være vist, at den vil finde Sted. Medens der paa den ene Side siges, at de 3 store østlige Magter have inddrømmet Spanien Ret til at intervenere og frakjendt Frankerig og Engelland Ret til at hindre saadan Jntervention, samt at en eftertrykkelig Forstilling fra den spanske Gesandt i Paris har fremkaldt de ovenfor omtalte Depescher til D. Pedro forsikkres det paa den anden Side, at Frankerig endnu bestandig vedbliver sin Trusel, at lade en Hær rykke over Pyrenæerne, saasnart de spanske Tropper, betræde Portugal; ja, at ogsaa Engelland med væbnet Haand vil modsætte sig Spaniens Hensigter. Hvad Jnterventionen selv angaaer, da var det den spanske Regjerings første Hensigt, at sende 50,000 Md. til Portugal; men deels Frygt forat blotte de Provindser, der grændse til Frankerig, deels en kraftig Note fra det engelske Cabinet, siges at have modificeret denne Beslutning saaledes, at det bliver ved 20,000 Md., som skulle cantonere i nogen Afstand fra Grændsen. Hvad der vel ogsaa har bidraget en Deel til denne Beslutning, er den under nærværende Omstændigheder meget vigtige Efterretning, at det gamle Nationalhad imellem Portugiserne og Spanierne er vaagnet med fornyet Styrke, at Landboerne i Alenteio og Beira, som have sat sig i Hovedet, at Spansens Hensigt er, at tage Portugal i Besiddelse, lydelig have, erklæret, at de ville modsætte sig de spanske Troppers Jndmarsch. Denne Stemning hjælper mægtig til at forøge den Spaltning af det miguelistiske Partii, som man paastaaer bliver stedse mere kjendelig, hvorfor man og nærer en voxende Bekymting for Troppernes Troskab, især efter at de foruroligende Efterretninger fra Madeira ere indløbne. Det er ogsaa værdt at lægge Mærke til, at en stor Mængde flygtige Polakker og Spaniere i den sidste Tid hverves i Paris. Det Øiemed, som angives, er: at forstærke D. Pedros Expedition; men den ymtes saa smaat om, at det gjælder Spanien selv, hvilket maaskee ikke er saa ganske usandsynligt, dersom det er sandt, at det er General Mina, der staaer i Spidsen for denne Hverving. Den franske Regjering ignorerer Sagen, fordi, hedder det, den ikke vil berøve sig selv den nyttige Bistand af en saadan Fremmedlegion, dersom under disse kritiske Omstændigheder et formeligt Brud med Spanien skulde finde Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Jtalien. Efterretninger fra Bologna mælde, at Østerrigerne, efterat have lagt en Garnison af 4000 Mk. i denne Stad, have trukket deres øvrige Tropper ud af Legationerne. Man ventede Admiral Hugen. De franske Expeditionstroppers Styrke angives til 3000 Mk. - Paven skal allerede have truffet Anstalter til at indføre de belovede Forbedringer. - J Savoyen ere nu 9000 Mk. samlede, og selv de mindste Stæder ere belagte med Jndqvartering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Frankerig. Efterat Forhandlingerne og Justitsbudgettet ere endte, er Kammeret gaaet over til Budgettet for den offentlige Underviisning og Cultus, hvori ogsaa, uagtet al Modstand, ikke ubetydelige Besparelser ere antagne. - Nogle Pariserblade indeholde en Skrivelse fra en Deputeret, som meddeler høist mærkelige Oplysninger om den sidste Sammensværgelse, hvilke dog ansees for meget overdrevne. Det synes imidlertid, som om man er kommen til den Overbeviisning, at Carlisternes Bestræbelser gjøre den største Aarvaagenhed fornøden; Politiet er derfor yderst virksomt saavel i Hovedstaden, som i Departementerne. Til Ham er kommen stræng befaling om at passe godt paa de fangne Exministre, da man er kommen paa Spor efter en hemmelig Correspondence, - Regjeringen har taget sig den Frihed, at forsegle Indgangen til den Sal, hvori Folkevennerne holdt deres Forsamlinger, hvilket disse naturligviis have taget meget unaadigt op.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Storbrittanien. Med Reformbillen gaaer det nu raskere fremad, og man ventede, at Committeen snart vilde være færdig med den. Den itlandske Tiendesag har givet Anledning til hyppige Debatter, foranledigede ved den foregivne Yttring af Grev Grev, at Tiendeloven i Jrland skulde haandhæves, om det end skulde koste et nyt Blodbad. Skatkammer-Cantsleren paastod, at man havde mistydet og fordreiet Grev Greys Ord, da disse alene havde udtalt Ministeriets Princip, at hævde Lordenes Anseelse, men dog tillige stræbe at afhjælpe de Besværinger, som have foranlediget Overtrædelser. Af Tiende-Committeens første Beretning, som fremlagdes d. 16de, seer man, at Regjeringen vil betale de testerende Tiender, og at Committeen foreslaaer at ombytte denne Jndtægt med Grundeiendomme. Der tales om at sende 10,000 Md. friske Tropper over til Jrland, hvor de vel ogsaa kunne gjøres behov; saa broget seer det ud derovre. Man kan blive bange alene for de Addresser, som komme derfra: Grev v. Roden er nylig arriveret til London med en saadan, som er undertegnet af 236,000 Personer og er omtrent en engelsk Miil (en lille Fjerdingvei) lang. Den blev transporteret paa en egen Maskine af en Vogn, bygget til samme Brug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Grækenland. Det hedder, at det russiske Hof har foreslaaet Cabinetterne i Paris og London Prinds Otto, Kongen af Baierns anden Søn, til at være Konge i Grækenland; men at dette ikke har fundet bifald. Jfølge de sidste Efterretninger fra Grækenland var det misfornøiede Parti, med Koletti i Spidsen, 7 a 8000 Md. stærk. Regieringen i Napoli di Romania havde aabnet Underhandlinger med dem, men man frygtede for det vilde være forgiæves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Cholera. Efterat foruroligende Rygter en Dags Tid havde været i Omløb, viiste de første utvetydige Choleratilfælde sig den 13de Febr. i London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Jndtil d. 17de vare dog endnu kun 30 Personer angrebne, af hvilke 14 vare døde. Sygdommens Fremtræden syntes ikke at gjøre noget mærkeligt Jnditykpaa Publicum i Almindelighed; men en Deel fornemme Folk toge Flugten, og c. 200 saadanne landede en Dags Tid efter i Calais. En Privatskrivelse fra Paris til Hamburg mælder, at Cholera ogsaa har viist sig i Frankerigs Hovedstad. "Lægerne, siger Brevskriveren, giver den rigtignok et andet Navn; men det er den, den Frygtelige, som vil gaae Turen rundt hele Europa."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Udenlandske Efterretninger. Den Kongelige danske Hof= og Stats Kalender for Aaret 1832 er allerede udkommet. Hr. S. L. Turen, Capitain-Lieutenant i Søetaten, agter i Løbet af Sommeren at udgive en fulstændig Lærebog i Styrmandskunsten, ordnet efter den mindre Kyndiges Evne og den meere Kyndiges Fordringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Fra Hr. Pastor Visby læses følgende Bekjendtgjørelse i Anledning af Hr. Magister Lindbergs Jndlæg: "Jeg kan begribe, at Hr. Magister Lindberg maa tvivle om at vinde sin Sag for Domstolene: jeg kan derfor indsee Grunden til, at han har appelleret til Almuens Dom, førend der endnu er falden Dom i hans Sag ved Hof og Stadsretten: jeg misunder ham ikke heller den Dom, han saaledes kan vinde for sig. Men da jeg fra Begyndelsen af har erkjendt det for et Misgreb, at føre deslige Sager for den simple Mands Domstol, hvis Ret til at dømme heri jeg, som Lærer i den christne Kirke, aldrig vil anerkjende: og jeg derhos troer at torde haabe, at Magister Lindberg ubeseet vil tabe enhver, som han, efter den Sag med Hr. Bogtrykker Jørgensen, vover at føre for en fornuftig Almeenheds Domstol, agter jeg ikke for nogen anden Domstol end Hof= og Stadsrettens at besvare hans Jndlæg. Jndtil Lovene have dømt os imellem, haaber jeg, at enhver unden vil opsætte sin Dom. J Anledning af Veile Avisens Yttring, at Mag. Lindberg offentlig havde givet Prokurator Fich i Odense Fuldmagt "til at ligge paa Udlig efter Avisskriveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Kancellieraad Søren Hempel, erklærer nu denne, at han er berettiget til den Forventning, at Hr. Fich ikke vil tøve med, ligesaa offentlig at renuncere paa den nyskabte Hæderspost: at være Hr. Magister Lindbergs bestaltet Avistiger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Efterat Mag. Lindberg i Søndags 14 Dage havde holdt Prædiken paa Kalkbrænderiet, oplæste han den Resolution, hvorved hans og Fleres Ansøgning om at faae en Separat=Kirke, blev afslaaet. Foruden ham prædikedes der ogsaa af Pastor Simonsen og en Student Harm sen; Grundtvig skal ganske have trukket sig tilbage, hvilket vel ikke er saa forunderligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Til den philosophiske Examen ved Sorøe Academie i denne Maaned indstillede sig tolv Academister, af hvilke fem afgaae til Kjøbenhavns Universitet, og syv fortsætte deres Studeringer ved Academier. Af hine fom erholdt de fire Hovedcharakteren Landabilie og den femte Noncontemmendus. To, nemlig Fredrik Ferdinand Vendelboe og Nicolai Peter Haruld Toft, fandtes værdige til befentlig Berømmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
J Ærøeskjøbing var nylig en sjelden Høitidelighed; H. A. Kehlet, tilforn Skipper, holdt tilligemed sin Kone d. 16de f. M. sit Diamant=Bryllup. Om Morgenen, Kl. 8 blev der givet 9 Kanonskud, ved hvilket Signal alle Flagene bleve heisede paa de ved Broen liggende Fartøier, og bleve staaende til om Aftenen, da de, efter at der igjen var givet 9 Kanonskud, bleve strøgne. Den gamle Kone, der havde skrantet siden Nytaar, bares om Efterm. Kl. 6 til Kirken, vel indpakket i en Lænestol og hensat i Chorsdøren, hvor hun blev siddende i sin Jndpakning, Den gamle Fader blev af Sønnen, Skipper H. Keylet, fulgt til Kirken, hvor han satte sig ved Siden af singamle Matrone, i en anden Lænestol. Efter at Palmen Nr. 6 var sjunget, holdt Præsten en skiøn Tale, derpaa blev sjunget Palmen No. 192, siden blev der messet for Alteret, og tilsidst siunget Palmen No. 522. Kirken, der var oplyst med 4000 Voxlys, og prydet paa det smagfuldeste, var propfuld af Mennesker. Da Høitideligheden var forbi blev den gamle Kone baaret hjem igjen, hvorefter fulgte Fader og Søn, med en stor Mængde Mennesker. Ved Hen= og Hjemfarten blev der foret 9 Kanonskud. Paa Klubben var der foranstaltet en stor Aftenspiisning, men da den gamle Kone ingen Deel kunde tage deri, maatte Sønnekonen agere Oldingens Diamant brud. Efter Spiisningen blev der dandset til den lyse Morgen. Da Faderen kom hjem, omtrent Kl. 5, laae hans gamle Hustru vaagen og talte med ham og Børnene, men just som Ballet endtes kom det Budskab, at Diamant-Bruden havde i samme Øieblik opgivet sin Aand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Viborgenserne havde paatænkt at afholde et Maskerat debal, men Ansøgningen desangaaende blev ikke bevilget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Kjøbenhavns Børs Cours d. 21 Februari. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Ribe
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, d. 25de Febr., Muurmester J. M. Bartroff, 72 Aar al. Paa Cathrine Kirkegaard, den 24de Febr., Kjøbmend Johannes Bording, 52 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
AVEn SSEnke. Hos Gartner Bendixsen i Ribe kan bekommes alle mulige Sorter Haugefroe og mange Sorter Blomsterfrøe. for billigste Priser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Undertegnede har for en 3 Uger siden tabt en Tegnebog imellem Reisbye og Østervedsted. J Tegnebogen var en Qvittering af M. Dessauer, en Guldring, 2 Rbd. Sedler og flere Qvitteringer og Regninger. For dens Tilveiebringelse udlover jeg en Belønning af 4 Specier. Christen Madsen Møller. i Østervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Rhinske og Engelske Møllesteene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Undertegnede anbefale sig med et vel sorteret, Oplag af saavel Rhinske Møllestene som engelske Pillestene, og ville de Herrer Möllere ved at tage vores Lager i Gjesyn finde ei allene at Steenene ere af udsøgt skjön Bonitet, men tillige god Forraad at vælge iblandt. Fredericia d. 25de Februar 1832. B Bruun & Sön.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Tirsdagen den 3de Marts 1832 formiddag Kl. 10 bliver efter Vedkommendes Forlangende afholdt en eneste Auction over det Søren Eriksen i Jernvedlund tilhørende Sted med Tilliggende af Hr. 2 Skp. 3 Fdkr. Pensistedeel Alb. Auctionen afholdes paa Stedet selv i bemeldte Jernvedlund, Jernved Sogn hvor tillige bortsælges en Koe og tvende staar. Det nærmere erfares paa Auctionsstedet. Münster. Endrupholm d. 26de Febr.. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Placat. Efter Foranstaltning af Skifteretten i Gaardmand Haus Sørensens Opbudsboe bliver den Boet til hørende Gaard i Øster Wamdrup Bye, Wamdrup Sogn, Andst Herred, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 5 Stor 1 Fdkr. 2 Alb., stillet til en 4de Auction, som afholdes sammesteds Onsdagen den 21de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding den 21de Februar 1832. Overauditeur Herredsfoged Oxenbølles Fraværelse. Kralund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Jfølge vedkommende Forlig og Udlægshavers Reqvist tion bliver det Christen Christensen tilhørende og iboende Huus i Bjertetrode med Bygninger og underhørende Eiendomme af Hartkorn i Skp. 3 Fdkr. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Weile Raadstue Torsdagene den 22de Martz og 5te April næstkommende og den 3die Auction i selve Huuset Løverdagen den næstpaafølgende 21de April d. A. hver Gang om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved til Efterretning saavel for Liebhabere som andre Vedkommende bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile den 23de Febr.. 1832. Hersleb, Onsdag den 14de Marts d. A. bliver ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Jens Jessens 6 Ot tings Gaard i Ullerup Scherrebeck Sogn. Bygningerne og Landerierne ere i en meget god Stand. Paa Gaarden kan aarlig fores og græsses 36 Kreature og 6 Heste. samt 30 Faar, og avles aarlig 70 til 30 Læs god Høe. Udsæden er 16 Tønder Rug, 7 Tønder Boghvede, 4 Tønder Byg og 8 til 10 Tønder Havre. Tillige bemærkes at den største Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Gaarden og dersom antageligt Bud, skeer paa Gaarden, saa sælges samme og følgende Dage heele Ud- og Jndboet, bestaaende i Kreaturer, Heste, Faar, Agerdyrkningsredskaber, Mobilier, Senge og Linnedtøi m. v. Lysthavende ville behage at indfinde sig paa Stædet ovennævnte Dag om Formiddagen Klokken 11 slet. Toftlund i det Kongelige Herredsfogderi for Hvidding Herred d. 13de Februar 1832. O. A. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Det blev min tunge Lod herved for fraværende Slægt og Venner sørgeligst at bekjendtgjøre, at min inderlig elskede, og uforglemmelige Mand Peter Sagor Eier at Harralskiærs Kobberfabrik ved Weile, i Fridericia den 17de dennes om Aftenen Kl. 6 ved en blid og rolig Død, i sin Alders 43 Aar indgik til det bedre. Efter 4 Aars lykkelig Ægteskab begræder jeg med en elsket Datter Savnet af den bortgangne. Hisset nyder han Lønnen for hvad han herneden var som blid Ægtefælle og om Fader. Fred være med hans Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Harralskjærs Kobberfabrik ved Weile den 18de Febr. Birgitte sal. Sager, født Hvitfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
For min salig Mands Kunder og Velyndere undlader, jeg ikke herved at bekjendtgjøre, at jeg fortsætter saavel Kobber, som Høele=Fabrikket; og vil det stedse være min Bestræbelse, at behandle dem alle paa den reeleste og billigste Maade. Hartalskjærs Kobberfabrik ved Weile den 18de Febr. Birgitte salig Sager, født Hvidtfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Auctions=Placat. Efter Reqvisition af Procurator Lund af Warde som Mandatarius for Stempletpapiirsforhandler Thoersen, bliver efter passeret Udlæg afholdt offentlig Auction over en Deel Kjøbmand Jacobsen af Fanøe tilhørende Løsøre, bestaaende af Meubler, hvoriblandt 2 Mahogni Spilleborde og et Mahogni Chatol med Skab, et Fortepiano, Sengeklæder, Dækketøi, noget Sølvtøi, Kjøkkentøi, Glas, Flasker, forskjellige Kobber Pottemaal og Jern vægter, et Par Heste, 4 Køer, 2 Vogne, Avlsredskaber med mere, som udgjør omtrent 700 Rummere. Auction nen afholdes i Fanøe Krogaard og begynder Mandagen den 12te Martz førstkommende, Formiddag Klokken 11 og fortsættes de følgende Dage, hver Dag Formiddagen Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstædet. Lysthavende indbydes. Fande Birks Contoir den 17de Februari 1832. Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
undertegnede anbefaler sig til billigste Priser med Norsk For Bygningstømmer og i Bredder, Tjære, Kalk, Tagsteen, engelsk Kronglas samt hvidt og grønt Vinduesglas, Jern Spiger og Søm, Stange og Baand-Jern, Jernplader, Staal, Jern-Stobegods, saasom Gryder a. &c., Blye, Hagel, Krudt, hollandske Uld karter, Jerntraad, fortinnede Blikplader, fiin hollandsk Skrivpapiir, fine stemplede Spillekort, vestindisk Rum, Ceder, og Fransk Viin-Edike, bedste grøn Sæbe, Salt, Lin= og Rap-Olie, Sukkere, Sirup, Caffe, Cichorie, Risengryn, og øvrige Gevyrtsvarer, Farve og Maler Varer, diverse Sorter engelsk Steentøi, Glasvarer, polerede og upolerede Jernkram m. a. m. Ribe d. 24de Febr.. 1832. Chr. Carl Bierrums Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
At Ribe Handlende ifølge kongelig allernaadigst Resolution af 28de Aug. 1822 ere berettigede til, fra deres Creditoplag toldfrit at afhændige Varer til samtlige Præster og øvrige privilegerede Personer i Hertugdømmene, som har toldfri Jndførsel, bekjendtgjøres herved. Ribe d. 24de Febr. 1832. Hans G. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-02
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts der. og AdresseAvis, med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmat, Fredagen den No. 18. 2den Marts. ved N. S. Hyphoff i Ribe. Redigeres, trykkes og udgives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-02
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Strax efter de østerrigske Troppers Jndmarsch i Legationerne skal Grev St. Aulaire have tilkjendegivet Paven sin Regjerings Hensigt, at ville tage Deel i de romerske Provindsers Beroligelse. Den hellige Fader gjorde Jndvendinger derimod og førte Gesandten til Gemye, at han til Legationernes Beroligelse havde udbedt sig Østerrigs Hjælp men ikke Frankerigs, hvorfor de franske Troppers Afsendelse lignede en vilkaarlig Jndblanding, som hans Hellighed var forsikkret om, vilde være fjern fra Cabinettet i Tuillerierne. Jmidlertid indsaae man nok i Rom, at disse Forestillinger, om den franske Regjering end vilde tage Hensyn til dem, dog ikke kunde have nogen Jndflydelse paa de allerede trufne Foranstaltninger, da det efter Expeditionens Afgang fra Toulon ikke vilde være saa let en Sag at sende Modbefalinger. Man ansaae det derfor, som afgjort, at en Afdeling franske Tropper vilde lande i en eller anden romersk Havn. Det ladet heller ikke til, at Vedkommende bryde sig om hans Helligheds Forestillinger; thi i Toulon ventede man endnu nye Tropper, som skulde afgaae til Kirkestaten, og hvis Antal ansloges til 15,000 Md. Den først afseilede Afdeling skal allerede være seet i Farvandene ved Civita Vecchia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-02
J Rom saae man med Bekymring de franske Troppers Ankomst imøde; thi deels holdt man det for umuligt, at høist ubehagelige, ja farlige Collisioner kunde undgaaes; deels frygtede man for at den i Legatio nerne vakte Frihedsaand vilde faae ny Næring, endog ved det blotte Syn af de franske Nationalfarver; som man da overhovedet var overbeviist om, at de franske Troppers Afsendelse er en følge af Juli Revolutionens Princiver, og var bange for, at Folkesouverainiteten skulde være med ombord paa Franskmændenes Fartøier. J Romagna derimod var man ude af sig selv af Glæde over de Franskes forventede Ankomst, hvorom en indsmuglet fransk Avis havde bragt Budskab. Ungdommen især var reent af Lava: en Deel vilde strax løbe til Ancona, en anden til CivitaVecchia, for at see den trefarvede Fane. Stemningen er overhovedet endnu yderst slet, og den pavelige Regjering synes heller ikke at gribe de rette Midler til at forbedre den. Cardinal Albanis Forholdstegler ere meget strænge. Han har under stræng Straf paa ny indskjærpet befalingen om alle Vaabens, endog Jagtgeværers Aflevering: han bar, illigemaade under svær Straf, befalet, at Borgergardens Uniformer og militære Udmærkelsessager skulle afleveres: han har udstedt Ordre til at alle Fremmede, ogsaa de udenlandske Studerende, skulle ufortøvet reise bort, og han har ladet det næppe igjen aabnede Universitet i Bologna paa ny lukke. Ligesom for at fuldende Skrækken for de Ting, der skulle komme, er nu og det almindelige Rygte kommen i Gang, at den berygtede Fyrste af Canosa, der siden sin Forviisning fra Neapel har opholdt sig meest i Modena, og ogsaa der er bleven velbekjendt, er bestemt til at være Legationernes tilkommende Politidirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-02
Den hellige Faders røverske Soldater vedblive trolig at bidtage Deres til at fravende ham Folkets Hjærter, J Ravenna, hvor en Deel af dem tykkede ind de 4de d. M., have de d. 7de fornyet Scenerne fra For li og Cesena og myrdet deres egen Bataillonschef, Bernardini, som vilde sætte Grændser for deres barbariske Vildhed. Men den følgende Morgen bragte en stor Skare velbevæbnede Borgere Røverne i en saadan Knibe, at en Part af dem havde capituleret og var afmarscheret, og Resten stod i Begreb med at strække Gevær, da en Afdeling østerrigske Tropper ankom og bragte Roligheden tilveie. Det er naturlig, at Forbittrelsen er stor iblandt Folket, og det taangler ei heller paa truende Proclamationer, ei blot mod de pavelige Tropper, men ogsaa mod Østerrigerne, hvorfor og Politiet er idelig i fuld Virksomhed. Østerrigerne sende af den samme Grund nye Forstækninger til Legationerne, og der siges, at Occupationshærenatter skal bringes til at udgjøre 20,000 Mand.