Københavns Adresseavis, 1769-06-13
J Christiani 4ti sidste Regierings Tid finder jeg, at, foruden det Leensmanden her, Mogens Kaas, der af Nød, og foruden de Gaarde og Vænger, som holdte Officerer, og andre vare Benificerede med, saavelsom og foruden det Gods, som var afbrudt, forødet og forarmet, indbragt Kongen aarlig 3932 Rdlr. 5 Mk. 6 1/2 s., den uvisse Rente og Jndkomst der tillige uberegnet, som Leensmanden aflagde med Slots Skriverens Regnskab for, saa at Kronen da havde af det ene Leen næsten ligesaa meget som af alle de øvrige Leene i Fyen Leensmændenes Tal sluttede Hr. Otto Krog, hans Formænd vare Hr. Mogens Kaas til Støfringe, Gaard 1646. Jacob Uldfeld til Urop, Rigens=Raad og Canceller 1628. Jacob Rosenerantz til Kierstrup 1604. Lauriz Brochenhuus til Brangstrup 1581. Axel Wiffert1574. Eskild Giøl til Skierning 1569. Frantz Brochenhuus til Egeschou 1546. Michel Brochenhuus 1540, Christopher Withfeld 1535. Otte Stisen forlenet af Grev Christopher 1534. Ole Rosenerantz 1533. Peder Lykke 1531. Jacob Hardenborg 1523. Christian Rantzon 1513. Længere forhen i Tiden vare Hovedsmændene her paa Slottet, Hans v. Mehlen 1480. Claus Rønnov 1457. Steen Basse 1423. Jens Andersen 1396. Hennicke Olufsen, 1381. Hennike Moltke 1370. J saadan Tilstand har Slottet været for Souverninitetet, men siden den Tid har dermed tildraget sig store Forandringer. Leenet blev her ligesom andre Stæder, reduceret, og i Steden for Leensmænd, Amtmænd beskikkede. Den første har været Claus v. Ahlefeldt til Bramsted, Nordtsche, Schiratzen og Mi sien Ridder, Kongel. Feldt=Marschall, Krigs=Raad og Oberst til Hest og Fods, som havde Navn af Gouverneur og Amtmand i Nyborg, ham finder jeg at have præsideret i den Commission, som her nogle Aar efter Souverainitetet af med Commissarier Henrich Gyldenstierne, Doct. Niels Bang og Anders Jensen Bredal blev holdet, angaaende Nyborg publiqve Ting. Ham succederede som Amt. mænd Jens Rosenerantz, Cancellie=Raad Burchard og Grev Flemming Holck, som med sine Domestiqver paa en Baad imellem Langeland og Nyborg 1701 i Julio paa en mordisk Maade blev ombragt af Skipperen, hvis døde Legemer, efter at han i sit Fængsel havde qvalt sig, blev parterret og lagt paa Steyler imellem Svendborg og Nyborg. Efter ham var Amtmændene Geheime=Raad Christian Rosenerantz til Schousbol, Geheime=Raad Theodorus Adeler til Lykkesholm, som nu har til Successor Cammerherre Adam Christopher v. Holstein til Holstenshuus. Slottets Ladegaard som de Svenske havde afbrudt, blev fremdelis liggende uopbygt, og Slottets Enemærker bleve, nogle ved Kiøb og Sall, nogle med Mageskift og nogle i Kronens Gields Afbetaling afstaaede, og de øvrige i en Tid hen bortleyede, indtil de endelig i Christiani 5tii første Regiering blev bortsolgte, saa at de Enemærker, som forhen havde lagt til Slottet og dets Ladegaard, hører nu omstunder Festningen, Sogne=Præsten i Nyborg, Raschenberg, Risinge, Helliggenhavn, Ørbeckelund, WormarksGaard, Egeskou og Rønninge=Søgaard til. Slottets Møler og i samme Tider bleven til en privat Eiendom, saa at Slottet omsider stoed ligesom nøgen og afklæd, og havde af sine forrige Eiendomme intet tilbage, uden sit eget Fortong af Jord og Vand tilligemed Dronningens Gaard der siden har været overladt til Amtmændene, Amts- og Proviants=Skriverne til Beboelse, Magazin Tøy og MaterialHuus, ligesom og Amts=Forvalterne endnu, efter Slottets Nedbrydelse, beboer Dronningens Gaard, som nu kaldes Amt=Stuen. Dette er det, som jeg har vidst at kunde sige om Nyborg Slot, da jeg forbigaaer, at tale om, hvad der efter gammel Hær=Sagen fortælles, deels og en lang under Jorden muuret Gevølvt og Gang fra Slottet af, deels om en Stats Fange, navnlig Falck Loman, som herpaa Slottet skal have i sit Fængsel endet sine Dage, siden jeg om det første ingen vis Erfaring haver, og om det andet intet finder i vore Historier.