Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-31
J Søndags bragte det svenske Dampskib Malmøe, 150 lundske Studenter til Kjøbenhavn hvor de ankom Kl. 9 1/2. Jnden Kl. 3 om Eftermiddagen havde 300 danske Studenter tegnet sig til Deeltagelse i en Fest, som man efter en foregaaende Jndbydelse, til de svenske Gjæster agtede at give disse i det Frie. Samlingstedet, var Regentsen, hvorfra man drog ud henved Kl. 4 og tog Veien til Charlottenlund, og efterat et Musikcorps var stødt til ved Jægersborg, bragtes Oehlenschläger et Vivat i Ordrupshøi. Med ham i sin Midte gik Toget nu igjennem Ordrups Krat til Skovløberhuset ved Dyrehavsbakken, det Sted, man havde udvalgt til at afholde Gildet paa. Her stødte Professorerne O. Bang, Clausen og Rosenvinge til, saa at hvert af Faculteterne tilfældigviis blev repræsenteret af sin Professor. Da selve Gildet begyndte, gik det, som man kan tænke, heel lystig til. Der var vistnok sørget fuldkommen tilstrækkelig baade for Spise- og Drikkevarer, og desuden var der besørget trykt 3 i denne Anledning forfattede Viser. At det fra ingen af Siderne manglede paa Skaaler kan man let tænke sig. Den første var et Velkommen til de svenske Brødre, forenet med en Tak for sidst, en Tak for den ifjor nydte saa udmærket gjæstfrie Modtagelse. Den Sang, der havde til Titel: en Skaal for Norden, gav naturligviis Anledning til en med et tordnende Bifald modtagen Skaal for den nordiske Trefoldighed, og hvor ganske denne traf det rette Brændpunkt for Forsamlingens Begeistring, viser sig vel klarest deraf, at den ligefrem blev Moder til i det mindste en halv Snees Taler, og Skaaler saavel fra svensk som fra dansk Side, alle i samme Aand, alle med forig Begeistring pegende hen paa ikke blot det Glædelige i det bestaaende Forhold mellem Beboerne af begge Sundbredderne, men Nødvendigheden af at dette Forhold stedse vandt ny Kraft, stedse blev inderligere og nærmere, stedse gjennemstrømmede i en endnu fuldere Maade alle Klasser, af Folket, og især Bonden, vel for Øieblikket den eneste, hos hvem der endnu kan være Tale og Levninger af den gamle, ulyksalige Fordom og Uvillie. Den 3die Vise sluttede med et Leve for Bellman og Linne, for Vidskab og Konst i Nord; at man da fra svensk Side heller ikke glemte et høit Leve for Skjaldenes Adam, og at dette fra dansk Side besvaredes med et for Sverrigs Tegner, ligger saa ganske i enhver saadan Fests Aand, at man vel egentlig knap behøvede at nævne det, og vel ligesaa lidt, at hele Festen sluttedes fra svensk Side med et Hurra fordem, der saa gjæstfri havde modtaget dem, og fra dansk med et Hurra for de kjære Gjæster, og begge ledsagede af fornyede gjensidige Jndbydelser. J Mandags hilsede Størstedelen af de svenske Studenter, Thorvaldsen i Gaarden ved Charlottenborg Slot med et Længe leve ledsaget af et eenstemmigt Hurra, hvilket Konstneren efter en hiertelig Tak giengieldte, ved at indbyde den forsamlede Skare til at besee hans Atellier og Bolig, hvor han foreviste og udførligen forklarede sine her samlede Konstsager; ogsaa en af Academiets Lærere Professor Ursin, der just var tilstede, viste vore Giester megen Forekommenhed. Kl. 6 og Eftermiddagen begave de svenske Studenter sig ombord efterat de først havde seet Studentercorpset opstillet, og ledsaget samme til Nørreport. De danske Studenter, som ikke vare i Corpset ledsagede de Fremmede ombord paa Dampskibet, og bragte dem den sidste Afskedshilsen fra lange Linie hvortil Adgangen først aabnedes efter en Dissents der opstod mellem de Studerende og Vagten. (Dagen.)Hr. P. D. Westermark, Associe af Huset Westermark 8 Jans i Westerwick, er af den kongelige svenske Regjering bleven anerkjendt som dansk Vice-Consul sammesteds, under det kongelige General-Consulat i Gothenborg. Midt i den dybeste Fred har en Bataille fundet Sted paa Liimfjorden. Thisted Avis indeholder herom følgende mærkelige Meddelelse: Natten mellem den 18de og 19de dennes trængte 10 Baade, med Fiskere fra Harboøre ind i den saakaldte Tissingvig ved Vester-Assels paa Mors for at fiske med Pulsvaad. Da denne Viig er blandt de saakaldte "laasede Vande, hvor Pulsvaad-Fiskeriet ikke tør bruges, og det desuden er paa en ulovlig Tid, gik endeel Fiskere fra Vester-Assels ud mod dem, for at afværge Saadant, og for at redde de i Vigen udsatte Kroge, som ved Pulsning beskadigedes; men de bleve af de i Antal langt overlegne Havboere strax omringede og morderisk overfaldne med Bagshager og Stænger. Da omsider en afMorsingboerne laae livløs i Baaden, En med knust Arm, og Alle meget beskadigede, lode Voldsmændene dem endelig passere, med den Erklæring, at de næste Nat vilde komme igjen, og da dræve Enhver, der vovede at modsætte sig denne Fiskning. (9 fattige Fiskere fra Vester-Assels ere saaledes tilredte, at de, om de end gjenvinde deres Helbred, ere i lang Tid ude af Stand til at ernære sig.) Strax efter at Politimesteren ved et Jilbud var bleven underrettet om denne Tildragelse, satte han efter Voldsmændene og indhentede dem omsider lige over for Jegindøe paa Thyholm; det lykkedes der 2 Baade at undflye; de øvrige 8 Baade med tilhørende Garn bemægtigede han sig, lod dem bemande og seile over til Nykjøbing; Havboerne selv havde skjult sig, men da der af vedkommende Øvrighed er anstillet Undersøgelse efter dem, ville de vel blive fundne og afstraffede. Det synes som om det hele Tog har været foranlediget af Havboerne, for at tage Hævn over Vester=Assels Beboerne, som forrige Aar havde optaget nogle Havboere i den samme Viig, hvor de havde beskadiget en Deel Fiskegarn, og dog bleve de den Gang givne fri mod en moderat Skades-Erstatning.