JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Durlach, den 30te Junii. Det Slag, der blev holdt den 28de, og hvorefter de Franske rykkede ind i Rigstaden Offenburg, var meget blodigt; det var den keiserlige høire Fløy, der blev slaget, og især skal Regimentet Anspach Curaissiers liidt meget. De Franske staae nu i Buhl. Stolhafen, kun 2 Mile fra Rastadt; det store keiserlige Magazin i denne Stad, der paa 1000 Vogne skulde bortføres, erholdt den 27de befaling at blive.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Manheim, den 1ste Julii. De Franske have trukket alle deres Tropper bort fra denne Egn, endog fra Linierne ved Germarsheim, saa at Lautern, Kreutznach, og det Zweybrückske og hele Egnen mellem dette og Lan dan, hvori en stor Garnison ligger, er frie, paa deres Tilbagetog førte de alle Heste med sig af Landsbyerne. De af de Franske besatte Stæder har vores Commandant, General Petrasch, ladet besætte med lette Tropper. Man begriber ikke, hvorledes det er gaaet til, at det condeiske Corps af de Franske, saa aldeles er afskaaret fra de Keiserlige. Det skal i adskillige Skiærmydsler med Moreaus Armee have liidt meget, især paa Cavallerie. Ogsaa de stolhøfenske Linier, bekiendte fra spanske Successions=Krig, have de Franske passeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Frankfurt, den 2den Julii. Det Rygte her gik i Gaar, at de Franske vare slagne i Egnen ved Rastadt, er saa lidet blevet bekræftet, at man meget mere i Dag siger, de have bemægtiget sig Rastadt og Lahr. Jmedens man nu med Ængstelse venter Udfaldet paa dette de Franskes Anfald ved Overrhinen, indløbe nye foruroligende Beretninger fra Nederrhinen. Den franske Armee under Kleber og Leievre trænger med al Magt frem mod Wartenslebens Corps, har igien besat Eberfeld, Sohlingen, Altenkirken og Veierbusch, og truer med at trænge frem mod Wetzlar og Lahn, hvorhen Wartensleden vel og, som det lader, vil trække sig tilbage, og ei for der indlade sig i noget Slag. Da imidlertid de Franske, efter sikkre Efterretninger, beskyde Neuwied, altsaa og der vil gaae over Rhinen, og de Forstærkninger han kan faae fra Overrhinen, ei ere betydelige, vil dette Slag mod en saa erklæret Overmagt for ham være overmaade farligt. Fra Augsburg melder man, at et heelt Corps Franske er i fuld Marsch giennem Granbunden, imod Forøsterrig og Tyrol, for at kunde komme deshurtigere afsted, og for ei aabenbar at fornærme Neutraliteten, lade de deres Gevæhrer føre efter sig paa Vogne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Fredspræliminairerne mellem Frankerig og Neapel, mælder man fra Basel, ere virkeligen underskrevne, blandt andet skal Neapel give de Franske 2600 Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Wesel, den 2den Julii. Hvad man forudsaae, er skeet. Da de Keiserlige trak sig tilbage, rykkede de Franske frem. General Kleber trak den 29de Junii ind Muhlheim, og spiiste der til Middag; samme Aften streifede de franske Patrouiller indtil Ukkerroth, og den 30te gik Generalerne Lefevre, Colland og Grenier over Sieg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Paris, den 1ste Julii. Alle hidindtil gaaende Rygter og Vaabenstilstand med Paven have været uden Grund. J Gaar fik Directorium en Officialdepeche fra General Buonaparte dateret, Bologna den 23de, hvori han mælder, at Staden Bologna med Fortet Urbino er den 19de indtaget af General Angereau, 700 pavelige Soldater, hele Stabet, og 2 Cardinaler gjort til Fange; til Bytte fik man 50 Kanoner, 25000 Kugler, 5000 Pund Krudt, og 1000 Flinter, ogsaa et Staden og Fortet Ferrara med 114 Kanoner indtaget. Man har ingen Modstand fundet, og der ventes nu Erobringen af Rom. Livorno vilde man besætte den 19de Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Kiøbenhavn, den 11 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Barom. V. N. V. Varme. 4. Julii. S. V. 28. O. O.S. V. V. S. V. V. N. V. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur, Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de Mai 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Kiøbenhavns Aar. No. huus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Post-Tidender. oven Alen. Jan. Fredagen, den 15 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Constantinopel, den 25de Mai. Fra Begyndelsen af denne Maaned er vor Armee ved Adrianopel anseelig blevne formeeret, da Rebellerne ved Belgrad og andre Stæder endnu bestandig giøre megen Ustyr. Rustningerne fortsættes des Aarsag med største Jver. Selv til Søes vedvare de, hvorfor man troer, at de ikke blot ere stillede mod bemeldte Rebeller, men at de og have Hensyn paa de Forhold, hvori Rusland og Sverrig nu staae med hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Efter Forlydende har Porten vendt sig til det spanske Hof, for til Handelens Fremme at slutte en Vaabenstilstand med Maltheserne; ogsaa skal den spanske Minister herpaa fra Madrid have faaet et behageligt Svar Overalt er det Portens Villie, saa langt som mueligt, at udbrede sin Handel, især af Øerne og Ægypten, for derved at skaffe sig en Planteskole af Matroser for Krigsskibene. Til den Ende skal Coffardiefloden, der nu er omtrent 200 tremastede Skibe stærk, bringes, om mueligt, til tusende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Man har imidlertid her Efterretning, at Perserne ere slagne af Russerne, og at deres Chef har tilbudet Fred, i hvilken Henseende den russiske General skal oppebie sit Hofs Befalinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Thorn, den 2den Julii. J Petersborg har man Efterretning, at de russiske mod de uroelige i Caucasien og Persien marcherede Tropper have underkastet sig fire persiske Provindser, samt den derværende store og rige Hovedstad Benderabassi, eller Gamron ved den persiske Havbugt, lige over for Perleven Ormus, og giort der ubeskriveligt Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Efter Breve fra Petersborg skal det fra 5te til 7de Junii varende Uveir med heftige Lyn have gjort endnu større Skade, end i Begyndelsen fortaltes, ødelagt fast hele Galleyfloden, og adskillige Fregatter, samt andre Skibe og Fartøyer, tilsammen tre hundrede. Ogsaa ere Admiralitets-Magazinerne, med flere Bygninger afbrændte, saa at man anslaaer Skaden til 6 Millioner Rubler. Paa samme Tid har ligeledes i Riga været et hæftigt Uveir med Torden og Lyn, der har fortæret tvende Krigskibe i Rigas Havn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
London, den 28de Junii til 1ste Julii. Efter eet af vore Blade skulle Subsidier være i Giærde for en russisk Armee, der skal tiene i det Østerrigske og Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Parlamentet er vel endnu ikke prorogeret, men man venter den Proclamation, hvorved det skal skee, i Hoftidenden i Morgen. Sagtens bliver det der kun prorogeret til 31te August, men det hedder dog, at det ikke skal komme sammen, før Slutningen af October, da uagtet endnu meget er at giøre, dog Hovedgienstanden, for de næste Raadslagninger, det keiserlige Laan, meenes J det ny Parlament ere komne 153 nye at bortfalde. Medlemmer. (Andre Efterretninger sige, at det skal samle sig midt i Julii Maaned, men ikke for at fremskynde Fred, men at give ny Bevilgninger til Krigens Fortsættelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Det corresponderende Selskab i London har begyndt maanedlig at udgive et moralsk og politisk Magazin, hvori det søger at udbrede sine democratiske Grundsætninger. J Anmældelsen findes følgende Sted: Naar den brittiske Frieheds Formuur systematisk angribes ved offentlig Storm, eller hemmelig Underminering, naar Slaveriets Grundsætninger næres med faderlig Ømhed, og derimod Friehed behandles, som Stedbarn, skulde politisk Undersøgelse være Dagens Orden. For at redde vore Rettigheder, maae vi kiende den. Det londonske forresponderende Selskab har stedse med yderste Omhue fremmet dette Kiændskab, og stræbt i sine Medborgeres Gemytter at vække en Følelse af disse Sandheder. Men, om man skiøndt har forbudet os, at giøre dette i vore Tider, ere vore Penne dog frie, og skiøndt vi ikke tør tale for 50 Personer, kunne vi dog skrive for Millioner. Friehedens Geist er vel skiult, men endnu ikke slukt, den kan endnu oppustes til en Lue". Thelwall, et bekiendt Medlem af dette Selskab reiser om i Landet, og holder politiske Forelæsninger. J Tirsdags spiiste Hr. Tookes Venner sammen. Selskabet bestod af 700 Personer; men om der vare anseete Mænd (?) deriblandt, lader sig ikke bestemme, da det i Forveien var vedtaget, at ingen Navne høyt skulde nævnes. De opgivne Skaaler bestod derfor ikke i Navne, men i Sententzer, blandt hvilke følgende især betegne Selskabets Aand. Nyk, ryk, og ryk endnu eengang, (for nemlig at oprykke Bestikkelsens Træe). Sikkerhed for Fremtiden, og Retfærd for det forgangne. Friehedens Fødselsdag. Det nuværende Administrationsskarn hastige Bortryddelse. Folkets høyre Haand. Nationallækkens hastige Stopning, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
De tre Personer, der nylig ere friekiendte for den Anklage, at have sammensvoret sig mod Kongens Liv, Higgins, Lemaitre, og Smith, have i nogle Blade ladet sætte en Bekiendtgiørelse, hvori de beskylde General advocaten, at have tilbageholdet Hovedangiveren, der falskelig udgives for død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Fra America mældes, at Washington endnu er fast besluttet at nedlægge sin Post, som Præsident, og vil udføre dette Forsæt i næste November. Jefferson fra Virginien, og John Adams fra Nyengelland, der nu er Vicepræsident, ere de, blandt hvilke hans Eftermand vil blive valgt; hvem af dem Lodden vil træffe, er endnu uvist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Paa nogen Tid søger man atter at skrække og med Frygt for en Landgang af de Franske, dog giør dette just ikke noget levende Jndtryk, siden man veed, de mangle Flode dertil. Dog skal det være vist, at der er givet befaling, at besigte alle Skibsværfters Tilstand, og alle Fæstningsværker paa Kysten. J Portsmouth have yttret sig nogle demokratiske Forvarsler. Paa nogle Huse har man fundet Friehedshuer med Underskrift: Republiken leve, og den heftige Tale, For den næstsidste Dag ved Vestminstervalget holdt mod Regieringen, og nærværende Krig, er hyppig aftrykt, uddeelt, og opslaaet paa Huse og Mure, men ligesaa hastig afrevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Der forsikkres, at der er givet Befaling at bygge 22 nye Linieskibe. Skulde dette sidste stadfæste sig, vilde det være Tegn, at Regieringen frygter Krig, med Spanien. Vore Oppositionsblade forsikkre, at Spa nen endnu blot tilbageholder sin Krigserklæring, for at oppebie Registerskibenes Hiemkomst, hvoraf tre alt paa deres Vei til Cadix ere passerede Madera. Uenighederne mellem Prindsen af Wallis og hans Gemahlinde, ere nu til Publicums Glæde lykkelig bilagte, ved Kongens, Hertug Yorks, og Lord Thurlows Mægling. Man meener, at den sidste igien torde blive Canz ler. Lady Jersey har opgivet sin Plads, som Kammer dame hos Prindsessen, saa er og Lord Jersey og LadiPelham, afgangne fra Hofstaten. Det hedder, at Lord Moira skulde have den førstes Plads, som Prindsens Staldmester; men Ministerialbladene meene, at en Post af den Betydenhed (!) ikke kan betroes en Mand, hvis politiske Grundsætninger afvige fra Ministrenes. Derimod siges Ladi Jersey at skulde giøre sin Opvartning ved Dronningens Hof, hvor hun altsaa ikke maae have tabt sin Anseelse. At Pitt, som og er sagt, skulde være sin Afgang nær, giendrive Aviserne, paa Grund af, at han i sit Ministerial=Pallads lader foretage store og kostbare Forandringer, og altsaa vel venter der at blive boende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
London, den 5te Julii. Sidste Søndag Morgen kom Oberste Stuart med Depecher fra General=Lieutnant Abercrombie til Statsamtet, hvilke berettede, at Morne Fortunen paa Øen St. Lucia har overgivet sig til Britterne, i hvis Hænder hele Øen nu er. Ogsaa den hollandske Colonie Berbice har overgivet sig paa samme Vilkaar, som Demerary. Fra Øen St. Vincent, ere ligeledes de Franske aldeles fordrevne, saa siges og de brittiske Tropper at have besat Colombo, Hovedstaden paa Ceilon. Derimod har man den ubehagelige Tidende, at Rochambenu og Santonax havde bragt St. Domingo en Undsætning af 2000 hvide, sorte og farvede Soldater, og 10000 Geværer fra Frankerig. Det ny Parlament er prorogeret til den 16de, blandt de 16 skotske Lords, der den 30te valgtes til Overhuset, er Lord Landerdale forbigaaet, og har protesteret mod Valget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
J Corsica skal alt være roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Bologna, den 21de Junii. De Franske, som den 18de Junii 10000 Mand stærke med Buonaparte i Spidsen rykkede herind, og den 16de ligeledes med 2400 besatte Ferrara, og toge Fortet Stellata, ville nu afrive det bolognesiske og ferrariske, der tilforn have været selvstændige Statur, fra Kirkestaten og giøre dem til en Republik, vi have nu faaet de gamle Privilegier tilbage, der fraranedes os af Pave Julius den Anden. Et stærkt Corps Franske skal være marcheret mod Auconia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Den italienske Grændse, den 29de Junii. Staden Ravenna i Kirkestaten er allerede ligeledes besat af de Franske, og den berømte Handelmesse, der aarlig i Julio holdes i den pavelige Stad Sinigaalia, vil nu vel neppe finde Sted. Den til Livorno marcherende franske Colonne vil bemestre sig de derværende betydelige engelske Magaziner, til stor Skade for den engelske Flode i Midbelhavet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Man troer, Paven vil begive sig fra Rom til Neapel, ogsaa hedder det, at en Deel af Kirkeskatten i Loretto vil blive brugt til at tilfredsstille de Franskes Fordringer. Forresten synes det, som de Franske have forsaget det Forehavende, mellem Gardasøen og Verona, at bryde ind i Tyrol. En stor Deel af deres Tropper i den Egn er brudt op til det maylandske formodentlig for at marchere derfra videre til Como, og støde til dem, der skulle brække gjennem Veltliner-Landet, og Graubunden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Jnspruck, den 27de Junii. Her rykke daglig Forstærkninger ind. Desuden have i vore Lande saa mange Jndvaanere væbnet sig, at man er bange for, Agerbruget vil lide derunder. Naboerne i Graubundten have de ladet vide, at hvis de ikke saameget mueligt hindre de Franskes Giennemrykning, ville de tidlig eller silde falde ind i Graubundten, og ødelægge Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Wien, den 2den Julii. Man beretter fra Jnspruck paa ny, at Faren ikke er gandske forbi; de Franske forskandse sig ret ved Tyrols Grændser ved Ala, nær Erschfloden, for i Nødsfald at have en sikker Rygstøtte. De Stæder, hvor de kunne bryde ind, ere mange, og ingen veed, hvor de Franske først ville giøre Alvor af det, følgelig er det fornødent at besætte dem alle Skytter, og god Villie fattes der ikke; men Geværer. De ankomne Forstærkninger ere fra Nandres af fordeelte giennem hele Vintschau, Selsberg, Judicarien, Arco, Montebaldo, til Vall Sugang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
J Gaar er den endnu usikkre Efterretning kommet, at de Franske ere brudt ind i Forøsterrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Frankfurt, den 5te Julii. Efter en til Carlsruhe ankommen Efterretning skulle de Franske være trænget ind gjennem Veltelin, dog hører man ikke endnu, at de ere trangte forb Graubunden. De ad Tyrol marcherede østerrigske Tropper have faaet befaling at standse ved Kempten og andre Stæder ved Costnitzer Søen. Man troer derfor heller ikke, at de Franske denne Vey trænge ind i Schaben, som dog skal være deres Plan. Oberste Biasanella, en fød Tyroler, og forhen Lieutnant i keiserlig Tieneste, nævnes som Anfører for de ropper, der gjennem Graubundten skulle bryde ind i Tyrol.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Det condeske Corps er vel ikke, som man fortalte, aldeles afskaaret fra Østerrigerne, men skal i tre Fægtninger have liidt meget; i een giorde det 300 franske Husarer til Fange, og harqvebuserede dem samtlig; til Hævn nedhug Republikanerne 500 fangne Emigranter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Hertugen af Würtemberg har sendt Tropper til Schwarzwald mod en Deel af det condeske Corps, som der begik store Uordener. Og ved Sulz skal det mellem de Emigrerede og Riigstropperne være kommet til en formelig Fægtning. Hertugen af Würtemberg har den 1ste sendt Deputerede til Basel, i Forening med den danske Gesandt Vachter at udvirke ham Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Rastadt, den 3die Junii. J Gaar Aftes Klokken 7 ere de Franske trængte frem, have besat Buhl og Stolhofen, og bemestret sig de paa begge Stæder værende smaa Magaziner. Erkehertug Carl er i Middags kommet til Armeen. J Morgen eller Overmorgen ventes en afgiørende Træfning (de Franske i Schvaben skulle, efter Sigende, være 66000 Mand). Dog skulle Fienderne have draget sig giennem Kinzinger Skoven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Frankfurt, den 1ste Julii. De Franske ere med 8000 Mand gaaet over Rhinen ved Benndorf, have afskaaret det mellem Neuwied og Saynbach staaende østerrigske Corps fra Valendar og Ehrenbreitstein, og ved Benndorf gjort en Deel af den østerrigske Bagage til Bytte, endog den commanderende General Finks, der reddede sig syg paa en Hest. Kienmayer commanderer nu i hans Sted. General Wernet drev vel de Franske to Gange tilbage fra Montabaur; men blev derpaa selv fordrevet, og da Kleber og Lefevre tillige rykke frem fra Sieg, maae det wartenslebenske Corps vige, og de Franske skulle være i Hadamar, Weilburg, ja endog i Limburg. De siges høyt at erklære, at deres Hensigt er paa Frankfurt, og at de haabe snart at være for vore Porte. Det vezlarske Archiv har ved preusisk Mægling faaet Sikkerhedsløfte. De Franske skulle være meget stærke, nogle anslaae deres hele Magt indtil Siegen, til 80000 Mand. Ti tusend Mand Forstærkning fra Belgien ere tildeels alt ankomne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Nürnberg, den 4de Junii. Tre til fire tusend Mand preussiske Tropper have besat vore Forstæder og Udenværker, paa hvilke Kongen paastaaer at have en over 200 Aar gammel Ret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Kiøbenhavn, den 15 Julii. Førstkommende Søndag den 17de Julii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prinds af Polen, Hertug Carl af Curland, som bæres i 10 Dage. Cavallererne bære sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spænder, 6 Dage sorte og 4 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder 6 Dage sorte og hvide Baand, og 4 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
Under Dato den 5te Julii er udkommet en Placat, hvorved Land-Almuen advares, at de, som ikke have indgaaet mindelige Foreninger og Tiendens Bestemmelse, bør yde samme i Neget og Kiærven, paa sædvanlig Maade, saa længe, indtil de ere blevne foreenede med Tiende Tagerne, i Overeensstemmelse med den Kongelige Jndbydelse, eller og anden Regel maatte blive fastsat ved Lov, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-15
J Tallotteriets 560 Trækning i Wandsbeck, den 12te Julii, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Kiøbenhavns Aar. No. linen. tilsiun, Post-Tidender. maal. Muun. nau. Mandagen, den 18 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Philladelphia, den 17de Mai. Vor Kongresses Hovedsyssel har i sex Maaneder bestaaet i Debatter om Tractaten med Storbrittannien. Det meget anseelige Partie i og uden for Lovgivningen, der gjerne vilde tilbagedrive dens Fuldbyrdelse, og har ikke blot franskindede i Spidsen for sig, tiltager stedse meere, eftersom de Engelske fremture med at opbringe Skibe, og borttage americanske Matroser mod al Folkeret. En Majoritet i Repræsentanternes Huus vidste at bringe det til, at Præsidenten i Slutningen af Martio blev anmodet, at forelægge Huset de Jnstructioner, han Tractaten angaaende havde meddeelt Ministeren Jay, saavelsom andre didhørende Papirer. Præsidenten sendte Huset et Budskab, hvori han angav de Grunde, hvorfor han ikke kunde meddele Papirer, der ingen offentlig Bekiendtgiørelse tilstode. Den 6te April besluttede Huset i en almindelig Committee, at tage dette Budskab i Overveielse, og blev følgen: at de Grunde, hvorfor Huset havde forlangt Papirerne, tilførtes Protocollen. Men langt vigtigere Debatter foranledigedes ved den paa samme Dag af Blouet i Nordcaroling foreslagne Resolution, at Huset vel ingen Fordringer gjorde paa at tage Deel i Tractatens Slutning, men maatte for saavidt deliberere over den nylig med Storbrittannien sluttede, da den indeholdt saadanne Betingelser, til hvis Udførelse Huset maatte give de fornødne Love (som kommer an paa Husets Pengebevillinger) hvorfor det havde Forpligtelse og Ret at undersøge, om det var raadeligt at give saadanne Love. Uagtet alt dette er constitutionelt, opvakte det dog megen Modsigelse, da mange heri troede at see et Jndgreb i Præsidentens og Senatets Rettigheder. Hans Venner troede at lade den engelske Tractat snige sig igiennem i Selskab med de tre andre almindelig billigede Tractater, med Spanien (hvis Grundsætninger ere just de Modsatte af den brittiske) med Algier og med Jndianerne; men der blev anordnet en almindelig Committee under Mechlenborgs Forsæde til særdeles at tage den i Overveielse, efter at hiine andre vare billigede. (Her afbryder Neue Zeitung sin Beretning, hvis Fortsættelse loves i et følgende Blad).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Constantinopel, den 15de Mai. Statsraadet samles nu omstunder meget ofte. Som disse Forsamlingers Gienstand angiver nogle Bulgariens Rebeller, som man bestandig tilskriver Forstaaelser i Hovedstaden, og i selve Divan Selv Akir Pacha er mistænkt for Forstaaelser med dem, og de udenlandske Agenter, der oppuste Rebellionen. Han skal derfor og være i Fare for at miste sit Hoved ligesaavel, som den, der for ham commanderede Armeen ved Adrianopel, da alle hans indberettede Seiere, og de indsendte Hoveder uagtet, denne Rebellion ikke dæmpes, men tvertimod Rebellerne i et biergigt med Defleer opfyldt Land fægte med stor Fordeel mod Portens Tropper, og tilføye dem stor Skade, saa at Porten maae sende nye Tropper til Adrianopel. Andre meene, at Gienstanden for disse Divanets hyppige Sammenkomster er Ruslands store Rustninger i det sorte Hav, den nye polske Jnsurrections Misheld i Podolien, og den franske Gesandts Bestræbelser, at bringe Porten til at bryde med Rusland, hvortil vel og Sverrigs forandrede Forhold torde komme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Haag, den 5te Julii. Fra Rusland have vi faaet Afskrift af følgende befaling: Grev Alexander Nikolazewitsch, vi befale, at de i det forrige Aar 1795 her anholdne hollandske Koffardieskibe og deres Mandskaber skulle friegives, og tillades at drage, hvorhen de ville; men vi forbyde tillige, for Fre tiden at indlade hollandske eller fra Holland kommende Skibe, og befale, hvis saadanne skulle ankomme, da at behandle dem efter det, som om franske Skibe er befalet. Sarskoe Selo, den 20de Mai 1796.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Af de 25000 franske Hielpetropper, som vor Republik beholder, ere nu kun saa her i Landet, da de næsten alle ere stødte til Nordarmeen ved Nederrhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Den herværende svage franske Garnison, der ligeledes skulde derhen, har Modbefaling, og bliver nu her. Vort til Dusseldorf fremrykkede bataviske Corps, forstærkes endnu bestandig, og General Darmdels har gjort Ende paa Desertionen, ved at lade nogle paagrebne Deserteurer skyde. Ved vort Artillerie formeeres hvert Compagnie med 34 Mand, og oprettes et tredie ridende Compagnie, hvilken udgjør en Forøgelse af 800 Mand, og en ny Omkostningsetat paa 1600000 Gylden aarlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Den udskrevne nye svære Contribution opvækker megen Misnøye, da især saa mange i fremmede Lande udsatte store Capitaler ingen Renter give, og rede Penge ere overhovedet sieldne. J alle Casser er Mangel, og Capitalisterne, der kunne bøde herpaa, synes ikke villige dertil, hvorudover den strænge Jnddrivelse af den nye Contribution vel synes uundgiængelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Paris, den 3die Julii. J Følge adskillige Directoriets Bekiendtgiørelser er det forhenværende Bretagne nu gandske bragt til Rolighed, og alle Chouans chefer, selv Sapineau med tvende Brødre, have nedlagt deres Vaaben.