JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Samme Dag har vor allernaadigste Konge ladet udfærdige en Placat paa Tydsk, hvorudi Han allernaadigst tilkiendegiver for Undersaatterne i den hidindtil værende Pløenske Andeel af Hertugdommet Holsteen, at da Hs. Durchl. Hertug Frederich Carl til Schleswig=Holstein=Pløen, for nogen Tid siden, ved Døden er afgangen, uden at efterlade sig mandlige Arvinger, saa er ved dette Dødsfald Arve=Følgen til samtlige af Hs. Durchls, efterladte Lande, Hans Majest. tilfalden, i Følge det med bemelte Hans Durchl. efter udvirkede Cessioner November Maaneds sioner og Afstaaelser fra de samtlige Fyrstelige Agnater, oprettede Successions Forliig. Hans Majestæt har og behørig allerede ladet gribe til den virkelige Besiddelse af bemelte Ham tilfaldne Lande, og er sindet med det første at lade modtage Lands-Hyldingen for Sig og sine Kongelige Arvinger og Efterkommere. Byder og befaler des Aarsag alle og enhver af Jndbyggerne og Undersaatterne i bemelte Hs. Majest. til og hiemfaldne Lande, at erkiende Ham for deres retmæssige og eeneste Lands-Herre, at være Ham troe, hørige og lydige, og opføre sig imod Høystbemelte Hs. Majestæt saaledes paa alle Maader, som det egner og anstaaer fromme og christelige Undersaater mod deres dem af Gud foresatte Lands-Herskab og Øvrighed. Hvor imod Hs. Majestæt herved giver dem den allernaadigste Forsikring, at Han vil lade dem, alle og enhver vederfares sin Kongelige Hyldest og Naade, og Landsfaderlige Beskyttelse og Forsorg, ligesom Hans Majestæts øvrige troe Undersaatter, og handthæve dem i deres Rettighed mod Vold og Uret, samt befordre deres Velfærd, Opkomst og Tarv. Og da Hans Majestæt i øvrigt allernaadigst har fundet for godt for det første og indtil Hs. Majestæts nærmere Anordning at lade besørge Justitiens Administration, de Kongelige Rettigheders Modtagelse, og hvad meere dertil hører, paa den hidindtil brugte Maade, ved de af Hs. Høyfyrstelige Durchl. efterladte Raad, Embedsmænd og Betientere, saa gjør Hs. Majestæt sine be sagte nu værende troe og kiere Undersaatter tillige bekiendt, at de i forekommende Tilfælde fremdeles, saa længe Hans Majestæt lader det blive ved denne første Foranstaltning, have at vende sig til bemelte Raad, Embedsmænd og Betientere, og tilbørlig at adlyde dem i hvad de paa Hans Majestæts Vegne befale. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette. Den 16de Nov. er Told-Jnspecteuren ved Strømme=Tolden i Beltet ved Nyborg, Christian Bruun, allernaadigst beskikket til at være tillige med virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Den 20de Nov. er den forhen værende Raadsforvandte i Jtzehoe Matthias, Binge allernaadigst beskikket til at være herefter anden Borgmester sammesteds. Samme Dag er Provst og Sogne-Præst Hr. Hans Steenstrup allernaadigst confirmeret at være herefter Sogne-Præst for Qværndrup Meenighed i Fyen. Mag. Christian Lindemann ligesaa beskikket at være Sogne Præst til Harlev og Framlev Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Søren Bugge ligesaa at være Sogne-Præst til Wandsøe Præstegield i Christiansands Stift, naar samme lovlig ledig vorder. Studiosus Rasmus Finde Cortin ligesaa at være Lector og Jnspector ved Seminarium Fridericianum i Bergen. Thomas Wiinstrup ligesaa at være Sorenskriver udi Loefodens og Westeraalens Fogderie i Trundhiems Stift. Poul Abraham Lehn ligesaa at være Conferentz Raad. Den Staats-Tidender for Aar 1761.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Den 26de Nov. haver Hs. Kongel. Majestæt allern, beskikket Johan Peter Peiffer til at være Hof=Steenhugger.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Ved det Holsteenske Curasseer-Regiment er Ritmester Hans von Leth med Majors Caracter bleven placeret ved Liv-Regimentet Dragoner. Ved det Bornholmske gevorbne Jnfanterie-Regiment er Capitain-Lieutenant Johan Frederich von Seggern med Capitains Caracter af Jnfanteriet gratificeret. Ved det Oldenborgske gevorbene Regiment er den caracteriserede Oberste Carl Wilhelm von Sammes til Colonel-Commandant bestilt. Ved det Møenske Regiment er Capitain Johan Diedrich von Heinson med Majors Caracter af Jnfanteriet benaadet. Ved det Falsterske Regiment er det ved Oberste Trolles Avancement vacante Compagnie confereret til Cornet ved Liv-Regimentet til Hest Carl Frederich Schreiber von Cronstern som virkelig Capitain. Ved det Søndre-Jydske National-Regim. til Fods er udi den afdøde Oberst von Cramohns Sted, den ved det Falsterske Regim, hidindtil standene Premier-Major Gabriel Grubbe von Dietrichson beskikket til virkelig Oberst-Lieutenant. Ved det første Aggerhuusiske National Regim, er Premier-Lieutenant Otto Fr. von Winther bleven tillagt Capitains Caracter af Jnfanteriet. Ved Justitien i Holsteen er Ober=Auditeuren og Capitain Philip Ernst von Oertling benaadet med Caracter som General-Auditeur. Ved Liv-Regimentet til Fods har Capitain Johan Christopher von Rulleb erholdet Majors Caracter af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Ved det Siellandske gevorbene Regiment til Fods er Major Caspar Fr. von Bülow gratificeret med Caracter som Oberst=Lieutenant af Jnfanteriet. Ved det Oldenborgske National Jnfanterie-Regim. er Premier-Lieutenant Wilhelm Ernst von Maes forundt Capit. Caracter. Det ved General-Major von Reichweins dødelige Afgang vacant blevne Nordenfieldske gevorbene Jnfanterie-Regiment, er confereret til General-Major og hidindtil værende Chef over det andet Smaalehnske National-Regiment til Fods Claus Jørgen von Schnell, som virkelig Chef. Ved det første Vesterlehnske National Jnfanterie-Regiment er Capitain Joseph Albrecht von Koss med Majors Caracter, samt ved andet Vesterlehnske National-Regiment Capitain-Lieutenant Søren Christian von Fasting med Capitains Caracter tillagte. Hs. Kongel. Majest. har allernaadigst forundt den ved Liv-Regim. Dragonerne staaende Capitain Joh. Nicolaus von Rohden Majors Caracter, samt Auditeur og Krigs=Assessor Joh. Fr. Cammerer Caracter som virkelig Krigsraad. Ved det Bornholmske gevorbene Jnfanterie-Regiment er den caracteriserede Oberstlieutenant Johan von Jensen til Sec. Oberst=Lieutenant bestilt, ligeledes det ved Oberst von Andræs Død vacant blevne Compagnie confereret til den caract, Capit. Philip Carl von Knorr. Ved det Falsterske Regim, er det ved Oberstlieutenant v. Diedrich sons Avancement og Forfløttelse vacant blevne Compagnie confereret til den caract, Capit. Flemming von Pultz, hvorimod Sec. Oberstlieutenant Ludevig von Køller til virkelig Oberstlieut. er denomineret. Ved Tropperne paa de VestinNovember Maaneds Vestindiske Eylande er Capit. Gotfried von Krause med Majors Caracter af Jnfant. gratificeret. Ved det 3die Syndenfieldske Nat. Dragoner-Regim. er Cap. Christopher Jørgen von Schulz forundt Majors Caracter af Dragonerne. Ved det 1ste Aggerhuusiske Nat. Jnfanterie-Regim, er Premierlieut. Caspar Henrich von Winther med Capitains Caracter tillagt. Ved det 1ste Vesterlehnske dito Regim. er udi den afdøde Major Diedrichsons Sted Sec. Major Jens von Kraft beskikket til Premier=Major, den caract. Major Ulr. Fr. von Brink til Sec. Major, desligeste Capit. Axel Severin von Bruun til Major af Jnfanteriet, samt bestilt den caract. Capitain Otto Christian von Rosen kranz til Landværn Capitaine. Kort Udtog af de mærkværdigste Tildragelser i Aaret 1760.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Fortsættelse af Julii Maaned. Den 14de bemægtigede Preusserne sig den Pirnaiske Dresdenske Forstad. Den 17de begyndte de at beskyde Dresden, og indslutte den paa alle Sider, men den 19de kom Feldmarchal Daun Staden til Hielp med den store Østerrigske Armee, hvorpaa Printzen af Holsteen maatte trække sig til Kongens Armee, som endnu bestod Staden indtil den 22de, da Preusserne maatte ophæve Beleyringen. Ved denne Tid nedlagde Generalen, Græven af St. Germain, sin Commando ved den Franske Nederrhinske Armee. Den 26de faldt Fæstningen Glatz i Østerrigernes Hænder, til deels ved Forræderie. Augusti Maaned.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Den 1ste begyndte General landon at bombardere Breslau, men blev viist tilbage. Den 14de var Hs. Preussiske Majest. i Schlesien omringet af tvende Østerrigske Armeer og en Russisk, under Generalerne Daun, Landon og Czernischef, men om Natten til den 15de marcherede Kongen til Paffendorf, angreb General Landon om Morgenen Klokken 3, slog ham, og fik 2 Generaler, 80 Officerer og 5000 Gemeene til Fanger, samt 80 Kanoner og 23 Faner til Bytte. Kongen fik ved denne Leylighed et Streifskud, og 2 Skud i Uniformen. Hans Hest blev ogsaa saaret. Østerrigernes Plan gik ved dette lykkelige Udfald over Styr. September. Den 4de bemægtigede de Engelske sig den Franske Øe Dumet, i Nærværelsen af Villaine. Den 8de maatte den Franske Gouverneur i Canada, Marquis af Vandrenil, overgive Staden og Fæstningen Montreal tilligemed heele øvrige Canada til Engelænderne. Den 19de blev Colberg ved GeneralMajor Werners Ankomst undsat, og Russerne maatte med stor Forliis begive sig bort derfra. Den 24de blev den Polske Græve Brühls Levnets=Beskrivelse offentlig brændt i Hamborg. Den 26de indtog Rigs-Armeen Torgau. Den 27de døde Dronningen af Spanien, Maria Amalia. Octo
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Staats=Tidender for Aar 1761. October. J Begyndelsen af denne Maaned blev General Tottleben med et Corps Russer sendt til Berlin, hvor det ankom den 3die om Morgenen, men trakte sig igien den 5te bort fra Staden, kom atter den 7de, da det var bleven forstærket med 15000 Østerriger under Generalerne lasci og Brentano for Staden. Denne blev den 9de indtagen ved Capitulation, hvor udi blev fastsat, at Berlin skulde betale en halv Million Rdlr. Contribution. Dog maatte den endnu desuden betale 200000 Rixdaler. Jmidlertid ilede Kongen Staden til Hielp, hvorpaa Russerne begave sig bort den 12de og 13de. Den 14de maatten Wittemberg overgive sig til de Østerrigske og Rigsarmeen, efterat de to tredie Deele af Staden vare lagt i Aske. Den 16, 17 og 18de blev i de Kongel. Danske Riger og Lande den frydefulde Jubelsest holden, i Anledning af den lyksalige Forandring i disse Lande ved Souverainitetens Jndførsel, men den 16de forefaldt et stort Blodbad ved Klosterkampen imellem de Allierede under Arve Printsen af Brunsvig og de Franske under Marquis af Castries, hvorved paa begge Sider 6000 Mand bleve dræbte. Den 21de kom Kongen af Preussen med sin Armee til Sachsen. Den 25de døde Hs. Storbritanniske Majestæt Kong Georg den 2den, hvorpaa Printsen af Wallis, Georg Frederich Wilhelm blev udraabt som Konge under Navn af Georg den 3die. J denne Maaned opfandt ellers Hr. Capitain Seebach i Stettin en Art uovervindelige Redouter. November.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
J Begyndelsen af denne Maaned kom General Goltze med 24000 Mand til Breslau, hvorfor General Landon ophævede Beleyringen for Cosel. Den 3die angreb Hs. Preussiske Majest. den Østerrigske Hoved-Armee ved Torgau, slog dem, og fik efter Preussernes Sigende 50 Kanoner, 29 Fahner 1 Standart og 8000 Fanger, hvoriblant 242 Officerer, blant hvilke Generalfeldmarechal-Lieut. Anger, Generalmajorerne Migazzi, Bibow og St. Jgnon. Østerrigerne tællede 4000 krigsfangne Preusser, hvoriblant Generallieutenanterne von Finkenstein og von Bülow. Kongen fik et Streifskud og Feldmarechal Daun blev haardt saaret paa Foden, Østerrigerne maatte gaae over Elven og Preusserne besatte Torgau. Den 18de var for Dannemark en sørgelig Dag, da Hs. Majest., vor fromme Konge, havde det Uhald, da han skulde stige af Hesten, ved et Feyl Trin at brække sit høyre Been. Dog Guds Forsyn vaagede over ham, at Skaden var ikke dødelig J denne Maaned blev det Kongel. General-Forst-Amt i Norge oprettet. J Sachsen ginge Østerrigerne og Preusserne i Cantonnerings=Qvarterer. December. Den 10de besatte Preusserne Rostock. Den 14de blev Forbundet fornyet imellem Kongerne af Storbritannien og af Preussen ved en nye Convention. Den 18de blev Fyrstinden af NassauWeilburg forløst med en Printz. J Holland blev en nye Machine til Canalers og Floders Reens ning opfunden. J Frankrig opfandt Hr. Laurent kunstige Arme, hvoraf de, som havde mistet Arme i Krig, beqvemelig kunde betiene sig. Marechallen, Printsen af Soubise, blev udnævnt til at Commandere den Nederrhinske Armee. Den Russiske Generallieutenant Suworow blev udnævnt til Gouverneur i Kongeriget Preussen, og den forhen værende Gouverneur, Generallieutenant von Korf, til General=Politiemester i Rusland.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
18 November Maaneds Staats-Tidender for Aar 1761.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Priis-Courant. Korn. Rug Holstensk Td. Dansk Td. 2 Rd. 8 s. a 2 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Holstensk Hvede Td. Laalandsk Td. Byg Tønden 1 Rd. 1 Mk. 8 a 12 s. Gryn Tønd. 3 Rdlr. 2 Mk. Malt Tønden 1 Rd. 4 Mk. Havre Td. 5 Mk. 10 s. Gryn Tønd. 3 Rdlr. 2 Mk. Boghvede Gryn Td. 4 Rdlr. Erter Tønden 2 Rdlr. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Jslands salted Lammekiød Tønden 8 a 9 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Lpd. 4 Mk. 12 s. a 5 Mk. 4 s. Oste Fynske Skpd. 7 a 8 Rdlr. Holstensk Skpd. 9 a 10 Rdlr. Smør Fynsk Td. 22 a 26 Rd.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Sællandsk Tønd. Rdlr. Tælle Lispd. 2 Rdlr. 4 Mk. Grøn Sæbe Otting 1 Rd. 5 Mk. 10 Sk. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 9 Rd. a 10 Rdlr. 3 Mk. Graase, salted Td. 2 Rd. a 2 Rd. 4 Mk. tør Skpd. 5 a 6 Rdlr. Klipfisk Skpd. 14, 16 a 20 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk Td. 5 Rd. a 6 Rdlr. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skpd. 11 a 12 Rd. Dansk Vaar-Sild Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Høste-Sild Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 4 Mk. Norsk Sild Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 3 a 5 Mk. Tran Tønden 18 Rdlr. til Provintz Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 a 4 Mk. a 3 Rdlr. 1 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 3 Mk. a 4 Rdlr. Fransk Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Viin. En Ahme Rhinsk Viin 60 a 80 Rdlr. uden Rigs. 35 - 45 Rdlr. Et Oxehv. Rød Viin 65 a 75 Rdlr. uden Rigs 44 a 50 Rdlr. Et Oxschv. Fransk Viin 36 a 46 Rdlr. uden Rigs 19 a 28 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Brændeviin 76 a 80 Rdlr. uden Rigs 36 a 40 Rdlr. Humle. Brunsviger, Skpd. 40 a 50 Rdlr. Garle, 30 a 34 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Dantziger. Norsk Jern Skpd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 21 a 23 Rdlr.) efter dens Hør Skpd. 20, 30 a 36 Rdlr.) Bonitee. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr 5 Rd. 4 Mk. Pommersk Bøg Holstensk 6 Rdlr. 5 Mk. a 7 Rdlr. 1 Mk. Mariager Jydsk enkelt 6 Rdlr. 5 Mk. a 6 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Fyensk Elle 6 Rd. Mk. Birke Rdlr.
Berlingske Tidende, 1761-11-01
Kiøbenhavns Torve-Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde Læs 1 Rd. 1 a 3 Mk. Et Læs Tørv 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. Kul Tønden 3 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs Rd. Mk. Dito mindre 1 Rd. 4 Mk. Halm et Læs 1 Rdlr. Høns og Fæderværk. Kalkonske gl. Parret. unge Parret 1 Rd. 4 a 8 s. Capouner fæde et Par 1 Rd. 2 a 3 Mk. magre et Par Mk. s. Høns gamle Parret 2 Mk. s. unge Parret 1 Mk. 12 s. Kyllinger et Par Mk. Ænder et Par 2 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 2 a 4 s. Æg en Snees 1 Mk. 2 s. Heraf udgives hver Maaned et Stykke udi de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie, ved J. C. og S. C. Berling.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
reg Ao. 1761. No. 83. Hiøbenhavnske Danske Tidender.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Mandagen, den 2den November.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Af diske Tidender udgives ugentlig tvende Stykker i de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie, ved Joh. Christ. og George Christ. Berling.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Genua, den 5te October. Som man med en Dansk Skipper, der efter 13 Dages Seilads er hidkommen, fra Algier, fornemmer; saa er en Gallioth did tilbagekommen, hvilken i en Fægtning med en Genuesisk Pinqve har faaet 14 Døde og 11 Saarede. Krigen imellem Algierne og Tuneserne varer endnu bestandig, desuden tager og en smitsom Syge mange Mennesker af begge Nationer bort. Jmidlertid have Algiererne, endnu 4 Friebyttere i Søen, og Tuneserne 2de. 3 Spanske Krigskibe have fra den 13de til den 22de Aug. krydset for Algier.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Paris, den 19de October. Det Rygte om et Giftermaal imellem Madame Adelaide og Kongen af Spanien eller Jnfanten Don Louis er blot digt.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Livorno, den 3die October. De Corsicanske Kapere have borttaget 3 Genuesiske Skibe, som skulle gaae til Bastia med Levnetsmidler og Munition.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Antigaa, den 25de Junii. Lord Rolle har offentlig erklæret for Jndbygrnege paa Øen St. Dominico: "at de af dem, som ikke inden den 24de i denne Maaned indstillede sig for at giøre Hs. Storbritanniske Majestet Troskabs Eed, skulde ansees, som Oprørere, og blive hængte. J Følge vore sidste Efterretninger fra bemældte Øe, have vore Engelænder i Sinde ogsaa at bemægtige sig de 3 øvrige saa kaldte neutrale Øer, og for at lette sig sammes Jndtagelse, ville de først angribe Den Granades, som formedelst dens Beliggenhed og Styr vil blive til god Nytte i deres Foretagender fremdeles. Naar alle disse Øer blive indtagne, maa det forskaffe vor Skibsfart stor Sikkerhed, som hidindtil er bleven altformeget foruroliget af Fribaterne fra Martiniqve. Som man lers i Almindelighed troer, saa skal, saasnart Orcan-Tiden er forbi, et Corps Tropper paa 10000 Mand komme idover fra Engeland, og i Forening med de Tropper, som allerede have her, søge at bringe Martiniqve under vor Konges Lydighed.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Fra Bagvommern, den 22de October. Den 22de hujus har General Platen ved Golnow lidt noget Tab. Omstændighederne ved denne Tildragelse mældes paa forskiellige Maader. Jmidlertid er han bleven nødt tilmed nogen Forliis at trække sig tilbage til Stettin.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Hannover, den 27de October. Som man nu fornemmer, saa skulle de Franske Tropper i Dag brække op til deres Vinter=Qvarterer, og det skal være vist, at heele Armeens Bagage skal allerede være ført tilbage over Werra. Man giver det og ud for en Vished, at Fienden giør Anstalt til at sløiffe Voldene og Muurene omkring Göttingen, og at dette Sted skal blive forladt. Det samme bliver og, skiønt ikke med den Vished, sagt om Munden og Cassel.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Fra Forpommern, den 22de Octob. J Følge adskillige Breve bliver den Svenske Græve Hordt nu snart befriet fra sit Fængsel, og udvexlet til Preusserne, saasom de Hindringer ere blevne hævede, som de Svenske havde lagt i Veyen.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Fra Egnen af Cassel, den 20de Oct. Med det første ventes Marechallen af Broglig atter tilbage til Cassel. Alle fra det Hannoverske indløbne Efterretninger forkynde den Franske Armees Tilbagemarch, som en vis og heel nær forestaaende Sag, og man legger til, at en stor Deel deraf skal begive sig igiennem det Hersfeldiske og Fuldaiske til Wetterau, for ikke allene i sin Tiid at tage sine Vinterqvarteerer der, men og i Tide at forekomme de Hensigter, som de Allierede synes at have paa de Stæder. J Løverdags Morges marcherede de Schweizere, som have ligget i Cassel, ud derfra. Derimod rykkede 3 Batailloner Militz ind igien fra Leiren ved Wehlhausen. Udestadt i det Ersurtiske, den 23de Oct.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
I Gaar aflagde 5 Preussiske og Allierede Husarer et uførmodentligt Besøg, og lagde en stærk Contribution, som de strax have inddrevet, paa 2 her værende Bønder, som vare de Franskes Liverandeurs. Den eene af disse Bønder, har maattet betale 100 Rdlr. og den anden 400.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Lipstad, den 20de Octobr. Just paa den Tid, da Hans Durchl. Arve=Prindsen Brunsvig havde den 13de hujus med sin Armee indfundet sig her i Egnen for at imodstaae Prindsen af Soubises Foretagender, indløb den Efterretning, at hans under havende Armee med alle detacherede Corps trakte sig over Ems og fra Coesfeldt til Rhinen, og at de Kongel. Huus=Tropper havde allerede gaaet tilbage over denne Srøm, men at Marechallen Prindsen af Soubise, om havde trokket alle udsendte Corps til sig igien, havde siden leyret sig ved Borken kort fra Wesel. Dette har paa eengang giver Anledning til en stor Forandring i Hans Durchl. Armees March, saasom denne i Steden for at rykke frem over Lipstadt til det Mynsterske, marcherede fra Gesecke over Paderborn og Blomberg til Weseren, for at foreene sig der med Hans Durchl. Hertug Ferdinands Hoved=Armee, som paa samme Tid havde marcheret til Egnen af Hameln, for at sætte Dæmning for den Broglioske Armees videre Foretagender. Nu da Hans Durchl. Hertugen staaer med sin Armee i Nærværelsen, af Hameln, for at forebygge Fiendernes Foretagender, torde vel Vinter=Qvartererne ikke saasnart efter den udkastede Plan blive brugte. Saavidt man veed, staaer Hr. Marqvis af Conflans nu i Stiftet Essen, efter at han har endt sin Expedition i Ost=Friesland.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Fra det Hildesheimiske den den 25de Oct. Man siger, at de Franske den 27de hujus vilde gaae tilbage i Vinterqvarteererne. Saavidt man veed, saa lade de Portene og Voldene nedrive i Eimbek. Det samme forsikrer man om Gøttingen, hvor de allerede giøre Anstalt dertil, ligeledes siger man, at de lade deres Bagage gaae over Werra, følgelig troer man, at de Franske have i Sinde at forlade ey allene Eimbek, men ogsaa Gøttingen og Münden; ja maaskee ogsaa Cassel. Endnu cantonnerer deres Armee imellem Eimbek og Gottingen. Uckermark, den 20de October.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Den 15de hujus have de Svenske forladt Anclam, og fordervet Broen over Perne meere end nogensinde forhen. Den Skade, som de giøre i den Egne, er ikke at beskrive. De have opsluget Alting, udtømmet Laderne og udfourageret Byerne.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Nederelbe, den 30de October. Breve fra Sachsen melde, at et Corps Østerriger paa 15000 Mand vare detacherede, som skulde rykke frem mod Hessen for at bedække Ryggen af Franske Armee.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Fra Pommern skriver man, at den Russiske Flode igien skal have indfundet sig for Colberg. Den Russiske HovedArmee nærmer sig ligeledes til bemældte Sted. General Platen har trokket sig tilbage til Stettin. Angaaende det, som skal være forefaldet i Sachsen, veed man endnu ingen Omstændigheder. Det heddevalene, at baade Preusserne og og Østerrigerne tilskrive sig Fordeelen deraf.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Saasom den i Østerrigsk Fængsel værende General Fouquennyeliger bleven bragt i trangere Arrest, saa ere, som man fornemmer, 2de Generaler af de Østerrigske KrigsfanMaaske blevne satte paa Citadellet. OmEgne, hvor Af de Omstændigheder, at i Naboelade. de Franske og Allierede staae, Jndvaanerne flygte stærk, vilman formode, at en Hoved-Trefning imellem begge Armeerne forstaaer.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
De nu indløbne Engelske Breve mælde blant andet følgende: " Hr. Pitt har i en Skrivelse til Lord Major i London erklæret, at en Forskiellighed i Meeningerne angaaende Spanien har bevæget ham til at nedlegge sit Stats=Secretariat, for ikke at have nødig at giøre Regnskab for de Messures, som han ikke havde Lov at bestyre.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Frankrig har efter Forlydende gjort vort Hof nye Forslag til Fred, under Spaniens og nogle andre Magters - Megling. De blive nu overveyede. . Som man forsikrer, saa har vort Hof besluttet at lade sleise Fæstnings Værkerne paa Belle=Jsle, og at drage Tropperne ud derfra, for at bruge dem tilligemed andre til at foretage en mægtig Diversion i Frankrig. Den 18de om Morgenen er Admiral Rodneys Escadre gaaen til Seyls fra St. Helena.
Berlingske Tidende, 1761-11-02
Stokholm, den 26de October. Under 30te i forrige Maaned har Hs. Majestet udgivet en Forklaring, over Forordningen af 3die April 175. til at forekomme Misbrugen ved Huusholdningen med Tak=Jernet i Riget, hvorved de i Forordningens 1ste §. ommældte Bøder saaledes forandres, at den Brugs Eier, som befindes fra Bergmands=Skovene og Tak-Jerns Blæsningerne at sælge Kul, skal første Gang for hver Stig mulcteres paa 50 D. S. M., anden Gang paa dobbelt, og 3 Gang miste sine Brugs=Privilegier. Som et Tillæg til det, som forrige Post-Dag blev mældet om Gotheborg, kan endnu mældes, at Handelmanden Bagge sammesteds har kort fra Staden paa Elfsborgs Ladegaards Eiendeele ladet anlegge et Kalk Brænderie. Kalksteenen dertil forskrives fra Engeland, saavelsom Steen=Kull til Veddens Sparring. Ved dette Kalk=Brænderie ere følgende Jndretninger, nemlig: en Ovn, 3 store Boder, og adskillige Huller i Jorden til at forvare Kalken i kortere og længere Tiid. Til nogle Stæder, i Skaane hentes og Kalksteenen efter Beretning fra Stevens=Klint i Siælland.