JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-05-08
2den Armeeberetning dat. 18de April. Neapolitanerne havde fra alle Kanter trukken sig tilbage mod Bologna og begyndte at forskandse sig bag Panaro; man troede at han ved Bologna ville lade sig angribe og traf dertil alle Anstalter; men da F. M. L. Bianchi den 14de begyndte at sætte over ved Panaro, forlod Fjenden Natten derpaa Floden. og rømmede Bologna den 16de. General Bianchi drog d. 15de fra Modena og d. 16de til Bologna. General Senitzer kom fra Appenninernes Fod i Fjendens høire og General Stefanini fra Finale over Cento i hans venstre Flanke. Men de Fjenden retterede, forefaldt kun overalt nogle Smaa fægtninger med hans Eftertrav, hvorved han tabde endeel Fanger. Den vigtigste Fægtning var ved Castelfranco. Oberst Gavenda var saa heldig da Fjenden d. 16de trak sig tilbage til Jmola, ved et raskt Angreb af Rytteriet at fange, dræbe og saare en betydelig Deel. Den fiendtlige Kolonne som stod mod General Nugent, trak sig og tilbage og General Nugent rykkede den 15de ind i Floren; under Folkets Jubel."
Viborger Samler, 1815-05-08
Den neapolit. Armee er ganske i Uorden, Generalerne søge paa alle Maader at sætte Mod i Mandskabet; men Soldaterne holde ikke Stik og erklære høit, at de skammelig ere bedragne; da man bildte dem ind, da de rykkede ud, at de skulle fægte i Fælledskab med Østerrigerne imod Bonaparte og hans Tilhængere. Kong Murat har i Modena sagt til en af sine Fortrolige at han og var græsselig bedragen i sine Forventninger, da han regnede den østerrigske Magt for ubetydelig og fandt den langt anderledes, og havde regnet paa Understøttelse af Jtalienerne; men ikke havde fundet een Mand der havde erklæret sig for ham, Murat førte et heel Regiment Officerer med sig, som han ville fordeele blandt de oprorske Jtalienere; men da Oprøret udeblev, kunde de heller ikke pladseres. Da Neapoli, rykkede indi Moden, befalte de, at Byen skulle illummeres; men man lukkede alle Dørre og Lysenc bleve ikke tandte. Den 13de kom Hertugen atter dertil. Den allernyeste Tidende fra Jtalien siger, at Kongen af Neapel allerede har rømmet Ancona. Man fortæller atter, at han skal være saaret. Keiseren er endnu der i Vien. Heller ikke tales derom, naar de fremmede Monarker ville forene.
Viborger Samler, 1815-05-08
Nogle politiske Afgjørelser ere endnu tilbage. Militæranstalterne gaae uafbrudt frem, og mangfoldige Tropper marschere idelig herigjennem til deres Bestemmelser. Den ny Coalition vil optræde mere frygtelig end nogen af de foregaaende og følge en langt strengere System end forhen. Man venter at Fjendtlighederne mod Frankrig ville begynde omtrent d. 10de Mai, imidlertet have Overantorerne bemmelige Jnstruxer for deres Forhold. Fyrst Wreder reist herfra. Kongressen vil blive samlet her saalænge, indtil Tydsklands Anliggender ere afgjorte, som vel ikke vil skee saa hastig. Man mener den nye Grundforfatning for Tydskland, bliver et sandt diplomatisk Mesterstykke.
Viborger Samler, 1815-05-08
Den danske Generallieutenant v. Waltersdorff er forestillet Hs. M. Keiseren.
Viborger Samler, 1815-05-08
Man mener Keiser Alexander vil kalde sig Charaf Polen.
Viborger Samler, 1815-05-08
Neder Rhin d. 24 April. J Lüttich ere daglig Conferentser mellem Fyr Blücher og Generalerne Greisenau, Thielemann og flere. Paa den franske Grændse er kuns forefalden nogle smaae Fægtninger mellem Patroullerne. Pariserbreve mene, at Bonaparte, om Krigen bryder løs, bliver valgt til Dictator.
Viborger Samler, 1815-05-08
Brussel d. 23 April. Fyrst Wellington kom i Forgaars her tilbage og spiiste samme Dag med de fremmede Ministre og mange Generaler hos Kongen af Holland. Han vil i disse Dage tilligemed Hs. M. Kongen og Arveprindsen bereise Antverpen og andre Egne paa Grændsen.
Viborger Samler, 1815-05-08
Marskal Victor er sendt af Kong Ludvig 18de til Keiser Alexander. Jmellem Dinant og Givet, paa den yderste Grændse staaer det Lützovske Frikorps og de sorte preussiske Husarer paa Forposterne. Den tydske Legion kommer der Overmorgen.
Viborger Samler, 1815-05-08
Til Ypern ere komne 150 franske Kyrasserer, som ere deserterede fra Bonapartes Fahne. Man siger Bonaparte forsøgte at forsyne sig med sin Broder Lucian; men det er ikke lykdes. Saa fortælles og om ham, at han har beæret Redaktøren af Morning Cronicle i London med Ærelegionsordenen (?)
Viborger Samler, 1815-05-08
Gent d. 19 April. Siden den 14de lader Kong Ludvig her udgive er fransk Avis. Den indeholder Hs. M. 2 Forordninger om, ikke at betale Napoleon Bonaparte Skatter, eller tage Tjeneste under hans Fahne. Kongen har 3 af sine Ministre hos sig, nemlig Hertugen af Feltre, Greve Blacos d'Aulps og Grev Jaucourt. Grev Lally Tolendal og Kongens Minister ved det svenske Hof Grev Chateaubriand bleve nylig kaldte til hans Statsraad. Ambassadesekretær Ravneval, der aredragte vigtige Depescher, er reist tilbage til London.
Viborger Samler, 1815-05-08
J ovennævnte Avis berettes og om det forhen i Paris Passerede: At Krigsministeren Marskal Soult, som havde Almeenheden imod sig, kom selv til Kongen og overgav ham sit Embede og sin Sabel. Marskal Neys Affald fordærvede alt. Lille erklærede Marsk. Mortier Kongen reent ud, at han et kande indestaae for Garnisonens Troskab, og da den var nærved at gjøre Opstand, besvoer han Kongen til at reise og tildød at ledsage ham uden for Staden. Marskallen havde og befaling fra Paris at arrestere Hertugen af Orleans og alle transke Prindser; men han fordulgte Ordren indtil Hertugen var afreist fra Lille.
Viborger Samler, 1815-05-08
Paris d. 22de April. Hertugen af Angouleme er afreist, han indskibede sig i Cette paa et Svensk Skib. General Ra det ledsagede ham. Hertugen forpligtede sig til, aldrig mere at komme til Frankrig og ikke være Grændsen nærmere end 60 Mile, ikke indlade sig i Planer mod Frankrig og søge at bevirke hos Greven af Lille (Kong Ludvig 18) Krondiamanternes Tilbagelevering.
Viborger Samler, 1815-05-08
Generall. Grouchn havde d. 11te D. Hovedqvarteer i Pont St. Esprit; han beretter om hans Operationer i Syden. (Af disse og af Marskal Massenas Beretning om de af ham foretagne Afsættelses ved Flaaden i Toulons Chefer, Præfekter og s. v. seer man dog, at de Kongeliges Parti ikke er ubetydeligt der, ligesom det samme fremlyser af de temmelig betydelige Korps, som dannes i det sydlige Frankrig, Commandanten i Toulon, Grev Larden, en fordums Emigrant, og Massena bort og indsatte istedet Feldmarskal Eberle. General Ganthenume har han sat til overordentlig Commissar ved Marinekommandet der. Contreadmiral Gourdon blev afsat.
Viborger Samler, 1815-05-08
Marskal Soult har ophævet Lyons Beleiringsstand Den 9de April afvæbnedes i la Palud 20000 Royalister man sendte dem til deres Hjem. Fra Nismes skrives, at 30000 Md. af omliggende Landskaber vare paa Veien derhen for at stride; men blev betydede at blive hjemme. Præfektraaden St. Laurent, der som Bonapartist blev arresteret, ville 2000 Md. have taget ud af Fængslet; men han frabad sig det. General Grouchy var i Marseille d. 15 D. Det er roligt der. Grev Røderer, Marskal Masse. na og Præfekten Frochot ventedes dertil. Marskal Ney er atter her i Paris. Han og Marsk. Soult, Lefebyre og Serrurier have soeren Napoleon Troskab. Benjamin Constanter bleven Statsraad. Den 19de er den ny Constitution fuldført, og trykkes nu. Efter den skal være 2 Kamre, det første har 100 Medlemmer, som udnævnes af Regenten og Pladsen er arvelige det andet kand enhver Borger udnævnes til, som er 25 Aar - den skal antages af Primarforsamlingerne.
Viborger Samler, 1815-05-08
Den 18de gav Pariser Nationalgarden en stor Fest for Bonapartes Garde. Maubreuil, som sad arresteret fordi han stial Dronningen af Vestfalens Diamanter, er undvigt ved at oversave 2 Jernstænger.
Viborger Samler, 1815-05-08
Jmellem Dover og Calais gaae endnu Paketbaadenne.
Viborger Samler, 1815-05-08
General Pignatelli, Adjutant hos Kongen af Neapel, er kommet hertil.
Viborger Samler, 1815-05-08
Moniteuren indeholder en Beretning fra Marskal Masseng, hvoraf man seer, at denne allerede i Begyndelsen hemmelig har forraadt Kongen. Han lod de i sin Division værende Præfecter, Generaler og Admiraler, om hvem han vidste at de hadede Napoleon, afsætte og udnævnede andre i deres Sted, Man seer ogsaa tydelig, at han har været imod Hertugen af Angoulemes Foretagender. Til Slutning siger han, da han kjender Landet meget nøie, er hans Nærværelse der endnu nødvendig, og at det te er Aarsagen, hvorfor han endnu ikke, efter Krigsministerens befaling, er kommen til Parts.
Viborger Samler, 1815-05-08
Den Armee, som General Lecourde skal commandere ved Befort, skal være 25000 Md. stærk.
Viborger Samler, 1815-05-08
Marschal Brune er afreist, for at overtage Commanden over en Armee paa 30,000 Mand, som samles i Egnen af Antibes.
Viborger Samler, 1815-05-08
Fransk Grændse, d. 24 April. Ved Slottet samle sig ofte en Hob Folk i sin pel Paaklædning, saasom Muursvende og deslige, som raabe: "Fader Villet!" (det Ærenavn Folke har givet Bonaparte) Strax kommer Bonap. til Vinduet, hilser nogle Gange og trækker sig skamfuld tilbage, over at see sin store Nation i saadan Gestalt. Hans Forfatning er meget anderledes end forhen. Man taler ganske frit om ham. Soldaten føler sin Vigtighed og Anførerne for Friheds partiet, Carnot, Fouche o. fl. tale et bestemt Sprog. De have tvunget ham til af sin Titel at uddeelade: af Guds Naade og de 3 andre Ting. Soldaterne have tvunget ham til af Schweitserhotellet at ud slett Overskrivten "De Tapres Hotel" Jakobinerne spille overalt betydelige Ruller - For at naae Thronen maatte han tage dem til Venner, men har kjender dem nøie fra Fortiden af og finder deres Ang særdeles besværligt.
Viborger Samler, 1815-05-08
Hamburg, d. 26 April. J ingen Stad i Frankrig hersker saa stor Uvillie mod Napoleon, som i Calais. Alle Mairens Forsog paa at bevæge de unge Mennesker til Krigstjeneste have været forgjeves. End ikke en eneste har ladet sig indskrive.
Viborger Samler, 1815-05-08
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-05-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)¬ Der er i Wien nylig atter opdaget et Komplot, som strakte sig fra Schweitz af, hvorved en 20 Mennesker her ere komne i Arrest. Det skal igjen have hensigtet til den lille Napoleons Bortførsel. Hr. Camus, forhen Greve af Fürstenstein og Minister hos Kong Jeronymus, er paa sin Reise fra Paris arresteret i Gottingen og hans Papirer tagen i Forvaring : Gustav Adolph 4de har i Berner Avisen kundgjort, at han siden Revolutionen i Sverig 13 Mai 1809, ikke søger Frimurernes Selskab.
Viborger Samler, 1815-05-08
Den paa Marschen værende Russiske Hær under F. M. Barclay de Tolly gaaer i 3 Kolonner over Leipzig. Breslau og Prag og er 225000 Rd. med 76974 Heste endeel deraf kom d. 21 og 25 April til Breslau. Polakkerne blive hjemme i dette Feldttog.
Viborger Samler, 1815-05-08
Alle Preussiske Tropper, som ere paa Marschen, have faaet Ordre at gjøre Jilmarscher; saa at man deraf slutter sig til Feldttogets snare Begyndelse.
Viborger Samler, 1815-05-08
De Franske samle sig fra Lille af til den Belgiske Grændse og mellem Manbenge og Valenciennes.
Viborger Samler, 1815-05-08
Sverrig og Norge. Regjeringen har tilkjendegivet de Handlende, at det i Norge udspredte og fra Skotland hidkomne Rygte om svenske Skibes Opbringelse af algierske Kapere, er aldeles salsk, og ikke kan være opspunden uden af egennyttige Hensigter.
Viborger Samler, 1815-05-08
Den norske Armee er inddeelt i 4 Armeedivisioner eller Generalkommandoer, nemlig den aggershusiske under Generalmajor v. Meier, den tronhjemske under Generalmajor v. Seiersted, den bergenske under Generallieutenant v. Lowzow og den christiansandske under Generallieutenant v. Ahrenfeldt.
Viborger Samler, 1815-05-08
Jfølge en i Rigstidenden meddeelt Fortegnelse over Norges Folkemængde, har Aggershuus Stift 378,646, Christiansands Stift 133,711, Bergens Stift 158,556.
Viborger Samler, 1815-05-08
Trondhjems Stift 138,690, og Nordlandenes Stift, 73,425 Jndvaanere, saa at Norges hele Folketal en 883,038 Mennesker, hvoraf 109,655 boe i Kjøbstæder, og 773,333 ere Landboere. Staden Christianias Folkemængde er 11,010, Christiansands 4,816, Bergens 15,000 og Trondhjems 8,832.
Viborger Samler, 1815-05-08
Prindsessen af Wallis gaaer nu tilbage igjen til England. Kotzebue er nu i Kønigsberg, og tilskriver derfra i Aviserne en hollandsk Oberst Ditmar, at han nu des værre har vundet det Veddemaal han indgik med ham i fior, men da han ikke skjøtter om at eie noget der kunne paaminde ham det store Uhyre, beder han det Bundne skienket til en brav Jnvalid.
Viborger Samler, 1815-05-08
Man vil vide, at de sidste Forslag fra Bonaparte som have standset Krigens Udbrud og ere tagne under nærmere Overveielse, skulle bestaae i, at han tilbyder sig at fratræde Regjeringen og forlade Frankrig for bestandig naar blot hans Gemalinde og Søn igjen komme paa Thronen.
Viborger Samler, 1815-05-08
Grændselinien ved Belgien gaaer nogle Steder mid igjennem Landsbyer, hvoraf den ene Deel er fransk og den anden belgisk. De derværende franske og engelske Forposter have, for ei at overtræde Grændsen, funden paa at sætte et Bord imellem sig, og drikke derved gan skee fredelige med hinanden. For at forstaae hverandre tale de Spansk, som de i de sidste Aar have havt Leilighed at lære paa begge Sider.
Viborger Samler, 1815-05-08
Staden Amsterdam har besluttet at forære Lieutenant Carondahl, der hindrede det franske Kavallerie fra at passere den røde Broe ved Ypern, en Sølvkaarde.
Viborger Samler, 1815-05-08
Wien. Underhandlingerne med Danmark ere endnu ikke tilende; men synes dog at have god Fremgang.
Viborger Samler, 1815-05-08
Indenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske o. a. d. Aviser.)
Viborger Samler, 1815-05-08
Kjøbenhavns Børs den 2 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 672, a vista 691. Amsterdam 2 M. 648, a vista . London 2 M. 23 Rbdlr. Sore 600 - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 66 5 a 67 pr. 100; Oblig. 270.
Viborger Samler, 1815-05-08
Søndagen d. 30 April havde Odense Bye den Glæde at see H. H. Gouvernøren, Prinds Christian Frederik til Danmark, med sin Søn ankomme dertil. Hs. Excellence General Ahlefeldt med øvrige Officerer af det fyenske Dragonregiment, hvis Chef Hs. Excell. nu er, vare redne Gouvernøren imøde; saavel det borgerligeridende Korps som Borgerskabets forskjellige Afdeling: paraderede ved Ankomsten. H. H. modtoges med Hurraraab, og steeg af paa Postgaarden, hvor til Vetkomstkoude fleste af Byens Embedsmænd og Honoratiores havde indfundet sig. H. H. behagede med den ham egne Venlighed at tale til Enhver, og lod sig derpaa ogsaa Borgerskabets Officerer forestille. Derefter besaae han Slot, tet, Stiftsbibliotheket og andre offentlige Jndretninger Til Middag spistes hos General Ahlefeldt, hvor Prindsen behagede at udbringe en Skaal for Fyens Vel. Om Aftenen arbeidede han hjemme i sit Logis. Byens Jndbyggerhavde bestemt at illuminere deres Huse, men H. H., som erfarede dette, lod sig det udtrykkelig frabede. Mandag Morgen Kl. 6 fortsatte H. H. sin Reise til Augustenborg, ledsaget af Hs. Excell. Generalen og Stiftbefalings man en samt Dragonregimentets Officerer. J Hs. Hus Svite befandt sig Kammerherre Bardensleth, Major Brod og Staldmester og Kammerjunker Clauson Kaas.
Viborger Samler, 1815-05-08
Søndagen den 30 April er i Kjøbenhavn anlagt Hofsorg for den afdøde Prinds Frederik Josias af Sachsen, Coburg-Saalfeld, som bæres i 4 Dage.
Viborger Samler, 1815-05-08
General=Handels-Agent Edvard Gram er ved Reskripaf 7 d. M. bleven erkjendt som Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs og Norges General=Konsul i Kjøbenhavn, og Handels-Agent Jsach Giverfeldt ligeledes ved Reskript af samme Dato, som Høistsammes Konsul i Helsingøer, I Kallundborg Kjøbsted i Sielland ere i denne Tid adskillige Personer under Tiltale for begaaet Kirkeran
Viborger Samler, 1815-05-08
da de i de aabne Begravelser have opbrudt adskillige Liig, kister og plyndret Ligene, m. m. Ved de fra Øvrig, hedens Side i denne Anledning anstillede Undersøgelser, i de aavne Begravelser, har Man ellers ved at aabne en Kiste, som var indsat der for en 50 Aar siden, atter gjorden sørgelige og afskrækkende Opdagelse: at Liget var blevet levende begravet, da det i Kisten havde forandret sin Stilling!
Viborger Samler, 1815-05-08
Nakskov den 19 April. J denne Tid er Hr. Kjøbmand og Farver Theisens Kone her i Byen nedkommen med Tvillinger, en Søn og en Dattter. Saaledes har nu denne agtværdige og almindelig elskede Kone i Alt født 20 Børn til Verden, af hvilke et er dødfødt. De øvrige 19 ere alle i levende Live.
Viborger Samler, 1815-05-08
J Maribo vedbliver Kighosten, og som et virkeligt Særsyn angriber den i Aar ikke allene Børn, men endog gamle og voxne Folk.
Viborger Samler, 1815-05-08
Paa Spørgsmaalet, hvor ere de første Kokopper blevne indpodede, findes en fuldstændig Besvarelse i Sl. Holst. Prov. Berichte hvor det med paalidelige Vidnesbyrd gotgjøres, at en Skolelærer i Provstiet, ved Navn Plett, inokulerede i Holsteen Kokopperne, for Jenner gjorde det i Engelland, hvem Opdagelsen, betaltes af det engelske Parlament med 20,000 Pd. St. Den navnkundige Søren Jensen fra Flensted Aarhuus Amt, som curerer for Døvhed, opholder sig i denne Tid i Odense. De Vidnesbyrd han har af troeværdige betydelige Mænd, som han har helbredes for Døvhed, bevise at han, naar han bliver ved det Fag han anvender sin Kunst i, er ingen Qvaksalver, og hans simple Fremgangsmaade ved sit ærlige Udvortes, der ik te skjuler den bondefødte Mand, røver ikke mindste Spor af Charlatanerie. Hans Videnskab grunder sig paa practiske Erfaringer. Han er saa ærlig at sige det strax, naar han ikke kan hjelpe.
Viborger Samler, 1815-05-08
Bekiendtgjørelser. Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere Heste for Cavaarriet til den Kongelige Remonte-Commission, bekiendtgjøres herved: at de behøvende Heste kunne leveres i Sielland, Fyen, Lolland, Langeland, Falster, Møen og Jylland, paa hvilket Sted Leverandeurerne finder det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser: 1) Størrelsen af Rytterhestene maae ikke være under 10 Qvarteer, og af Dragon eller Husarbestene ikke under 9 Qvarteer 4 Tommer, Sjællandsk Anlægsmaal. 2) Hestene maae ikke være under 5, og ikke over 6 Aar gamle. 3) Pestene maae alle, uden Hensyn paa Couleuren, være af god Skavning, fri for alle synlige eller væsentlige Feil, og af en saadan Beskaffenhed, at de i alle Henseender kan efter Commissionens Skjønnende ansees for tienstdygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, for til ikke lavere end bag til, de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade, stærke og rene Been, som hverken staae formeget ind af, ud af, under eller fra Kroppen; Fodskiftet maae være lige, let, kraftfuld, hverken for snævert, skrævende, meiende eller kastende. 4) Tilbuddene om Leverance af Remontheste maae snares. mueligt indsendes til mig, Remonte-Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive, hvormange Rytter og Dragon= eller Husarheste enhver Leverandeur især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracter dernæst, i Tilfælde af allerhøieste Approbation, kunne afsluttes med de Leverandeurer, hvis Tilbuddeere af den Beskaffenhed, at dem kunne overdrages en Leverance.
Viborger Samler, 1815-05-08
J den Kongelige Remonte=Commission, d. 25 April v. Thienen. Castenskjold. Lund.
Viborger Samler, 1815-05-08
Undertegnede agter underhaanden at afhænde enten sin hele Gaard i Nedergade, eller endeel deraf. Lysthavende behage at henvende sig derom med første til Eieren. Christen Laursen.
Viborger Samler, 1815-05-08
Ifølge Skrivelse fra Stiftamtmandskabet til Magistraten, angaaende Hegn og Fred paa Byens Mark, bestemmes en Raadstuesamling at holdes Tirsdagen d. 9de Mai næstk. Formiddag Kl. 10, ved hvilken Jord-Eierne ville behage at møde; da de i Tilfælde af Udeviivelse vil vorde anseete for, at vedtage, hvad Pluratiteten antager. Viborg, d. 24 April 1817. Magistraten.
Viborger Samler, 1815-05-08
Formedelst Forandring af Boepæl, ophører Gjæstgiveriet hos mig fra 1ste Mai d. A. Skive, d. 28 April 1815. J. J. Harder.
Viborger Samler, 1815-05-11
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-05-11
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-05-11
Wien, d. 28 April. Til Triest kom d. 21de en Neapolitansk Gesandt skabsraad Qvestiaux, som forlangte at komme til Wien, da han medbragte vigtige Brevskaber, som han modtog i Ancona d. 18de af Minister Duca diGallo. Men Gubernialraaden i Triest lod ham viide, at han havde sin Keisers Ordre at afvise enhver fra Neapel Afsendt, han maatte altsaa drage sin Vei igjen med uforrettet Sag. Efter hans Fortælling lod det, som Kong Murat, efterat være slaaet overalt og fundet Jtalienerne ganske utilbøieligge til at ønske sig under hans Scepter, gjerne ville have sit Angreb anseet for en Jrring.
Viborger Samler, 1815-05-11
En Armeeberetning melder omstændeligere de allerede forhen skeete Anmeldelser om Neapolitanernes Nederlag og Tab. Senere Efterretninger fra Jtalien sige: at F.M. L. Bianchi rykkede den 20de ind i Florenz og General Nugent i Egnen ved Arrezo. Den 18de var den Neapolit. Division Ambrosio endnu i Ravenna, ventelig for at dække Kong Murats Tilbagetog. F. M. L. Neipperg rykkede d. 19de med med sin Avantaarde over Forli til Roncofloden.
Viborger Samler, 1815-05-11
Natten til den 19de drog Divisionen Ambrosio sig fra Ravenna, dens Eftertrav forfulgtes af Østerriligerne til Cesenatico og mange bleve fangne. Murat var d. 17de i Fuenza; men forlod den Dagen derpaa. Overalt hører man Jammerklager af de Egne den Muratske Armee kom igjennem. Plyndringer, Mord, Brand, Voldtægt, vare dens Jdratter hos de Folk, den ville gjøre sig til Venner. Kongen reqvilerede forfærdelig. Allene af Staden Bologna udpressede han 4 Millioner Franker. De andre Stæder maatte betale i Forhold dertil. Hans Armee regnes for 36000 Md. han tabde en trediedeel deraf, naar Døde, Saarede, Fangne og Deserts, rer regnes med. Fra Neapel havde man ingen visse Efterretninger. Da Kongen drog ud med sin Hær, hørte man mange Stemmer ønske den gamle Kongefamilie tilbage.
Viborger Samler, 1815-05-11
Til de ugrundede Rygter hører: at Massena skulle være brudt ind i Jtalien for at understøtte Kong Murat (da han og meldes at være i Paris, saa et det med ham som med Reliqvierne, der findes paa flere Stæder.) Hieronymus Bonaparte, skal være ved Kong Murat. Østerrigerne skal have besat Rom.
Viborger Samler, 1815-05-11
Madame Lætitia (Bonapartes Moder, som man før har seet være bragt som Fange til Mungatsch. var kommen til Neapel; men er flygtet derfra til Ancona med Dronningen af Neapel.
Viborger Samler, 1815-05-11
Efter Breve fra Triest ere 10000 Mk. spanske Tropper komne til Sicilien for med Sicilianere og Englændere at gjøre Landgang paa Neapel. De fra Triest afsendende Tropper ere formodentlig allerede landede i Ryggen paa Neapolitanerne. General Felangieri er død af sine Saar. Den Neapolit. Armer har derved tabt meget.
Viborger Samler, 1815-05-11
Den forrige Dronning af Vestfalen, som blev nægtet Passe til Jtalien, agter sig nu fra Gräz til sit Fædreneland (Würtemberg) derimod ventes det forrige spanske Konge Carl d. 4de hans Gemalind- og Fredsfyrsten til Gräz; de skal boe paa Slottet. Det Svenske Hof har erklæret ved Kongressen, at det, om det kommer til Krig, trolig vil opfylde sine indgangne Forpligtelser.
Viborger Samler, 1815-05-11
Fra Rhinen blev hertil indbragt nogle Arrestantere d. 18de D. Blant dem var og en Franskmand Müller, som blev her tilbage 1805 og tog Borgerskai Forstaden. For en Maaned siden reiste han derfra med den franske Spion Schulmeister fra Strasburg; strax efter Müllers Ankomst blev og en Krigskommissair arresteret og strax efter flere, som vare de franske Spioner behjelpelige. Man skal have opdaget en Slags Klub af disse smukke Folk. Deres Plan var at bortføre den lille Napoleon, ja endog at formaae hans Moder Erkehertuginden til at følge med.