JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Sæby, d. 21 Decbr. J forrige Uge fremstod det Uhæld, omtrent 1/2 Fjerdingvei fra Sæbye, at Postbaaden fra Læss kantrede med 2de Mænd, som føre Posten; nogle Fiskere i Sæbye bleve opmærksomme paa de Ulykkelige; 6 Mand fik strax fat i en Baad, og i et uroligt Veir, med Livsfare vovede sig ud imellem 2de frygtelige Clemen ter, og efter megen Anstrængelse naaede at faae Mændene hentede i Baaden. J en ynkværdig Forfatning bleve de førte i Land, men ved strax anbragte Midler og Lægedom, befinde begge Mænd sig nu igjen friske, og kunne fortsætte deres sædvanlige Postreiser. Heldigviis er Postsækken med Brevene bleven funden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Veile. Her er nedsat en Kommission i Anledning af Smuglerbataillen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Spaniens Finantser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Den spanske Regjerings Finantser udgjorde i Aaret 1808 henved 150 Millioner franske Franker, nemlig paa Halvøen 110 og fra America, efter Lønningernes Fradragelse, 40 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Geistlighedens Finantser bestode paa samme Tid, efter den af Finantsministeren Canga-Arguellas i Aaret 1821 gjorte Indberetning, af Tienderne i 150 Mill. og Jndtægten af Grundeiendommene, og Husene i 50 Mill. Jalt 200 Mill. Efter Finantscommissionens officielle Beretning udgjorde Geistligheden i Aaret 1822: 16,344 Præster, hvis aarlige Løn var 18,096, 5771. Vicarier: 2, 106, 415. 16,489. andre Geistlige; 6,091,486. 18,244 Præster paa Patrimonial-Renter: 4,834,060. 61,077 Munke; 22,293, 105. 32,500 Nonner. Jalt 145,425, hvortil endnu komme 44,675 Personer der befinde sig i Geistlighedens Tjeneste: følgeligen i det Hele 190,000, hvilkes Underhold koster 53,421,745 Fr. De nuværende Statsindtægter udgjøre ikke meget over 50 Mill., hvorved der opstaaer et aarligt Deficit af 100 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
J Aaret 1720 skeete en Folketælling i China, efter hvilken Befolkningen udgjorde 30 Mill. og Husenes Tal 8 Mill. Hovedstaden bestaaer af et Dusin Stæder og en Mængde Flekker, Landsbyer og Forværker, som, alle i Forening, danne een Stad, der tæller næsten ligesaa mange Jndbyggere som hele Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Kjøbenhavns Børs, den 27 December 1826. Hamburg 2 M.a vista 209 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 190 190 1/2 Rbd. Sal. 50 50 1/2 Rbs. Tegn. 76 1/277 i Banco. 107 107 1/2 i Sedler. 80 1/2 Rbd. Sedl. 4 Rbd. r. S. 1 Rbd. r. S. - Banco Banco. - i Banco. - i Banco. i Sedler. 56 57. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-31
Om Napoleon og Fouches Minde værdigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-31
J Edinburgh Review, April 1825 læses en udførlig Bedømmelse over Memoires pourThistoire de France sous Napoleon. Ecrits a Saint Helena sous la dictee de Empereur, og Memoires de Joseph Fouche &c. Rec. begynder saaledes: Characteren af en Mand, der regierede Verden saalænge, som Napoleon, kan, efter al Rimelighed, ikke blive upartisk bedømt saa kort efter hans Død. Hvo tør, endog nu, vove at sige, at et Væsen, der nu har forladt Skuepladsen, har ikke i nogen Henseende havt Jndflydelse paa hans Tarv, hans Følelser eller hans Meninger, eller ved at erindre sig hans Livs daadfulde Historie kan paastaae med Tacitus: Neque ira, neque studio motus, quorum causas procul habeo!" J Frankrig især kan man vente Meningsforskjelligheden meest fremstikkende; og det Sande er følgeligen, at hver Classe og Stand i Selskabet har en særskilt Mening i Henseende til den afdøde Keiser. Hæren tænker paa een Maade, Borgerne paa en anden; Manufacturernes Classe tænker forskjelligt fra Agerdyrkernes; Daglønnerne og Bønderne fra Selskabets Middelclasse og de Retslærde fra Physikernes. De samme modsigende Følelser, kunne findes efter en stor Maalestok iblandt alle Europas Nationer. Tydskland og Jtalien,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-31
Den Sammensværgelse, som oprettede en Militairregjering i Frankrige, fremkaldte adskillige Mænd, der i en vis Grad have spillet en mærkværdig Rolle i det offentlige Liv. Hvad er bleven deres Skjebne? Det er et Spørgsmaal, ikke uden Jnteresse, og kan korteligen blive besvaret. - Murat, der anførte Militair magten mod Nationalforsamlingen, blev Prinds, Storhertug og siden Konge. Men han blev stødt fra Tronen, landsforviist, tvungen til at søge Sikkerhed i Skjulthed, greben af Soldaterne, forhørt af en Militaircommission, og skudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-31
- Berthier, der understøttede Sammensværgelsen, og som ogsaa havde Deel i Toget til St. Domingo, blev Prinds og Storhertug. Han blev kastet ud af et Vindue og døde paa Steenbroen. - Lannes, der var med i Forhandlingerne i St. Cloud, blev Hertug og Marchal af Frankrig, og døde snart derefter i et Feldtslag. Sieyes, som, næst Buonaparte, var den vigtigste Anfører for Sammensværgelsen, erholdt i rede Penge Belønningen for sit skjændige Forræderie, blev udstødt fra Regjeringen og foragtet af Napoleon selv; han levede i Landsforvisning, og foruden en Ven, som vilde modtage eller vedkjende sig ham. - Regnault de St. d'Angely blev Statsraad, men snart landsforvist, fandt sig foragtet og uden Penge, blev afsindig og døde i denne Tilstand. - Foucheblev Hertug og Minister, bedragede begge Partier og blev forladt og afskyet af Alle, – skrev sine Mindeværdigheder og døde landsforvist. Real blev Politiepræfect og Statsraad. Han lever i Landsforviisning. Bonlayde la Meurthe, der siden blev Statsraad, har ogsaa deelt Skjebne med Real. - Moreau, der var Medhielper i den store Sammensværgelse, blev siden anklaget for et andet Complot mod Buonaparte selv. Han døde i den russiske Armees Rækker, dødeligen saaret af en Canonkugle, fægtende mod Napoleon. - Cabanis, der ligeledes holdt Lyset for Buonapartes Konstgreb, havde den Svaghed, at modtage en Plads i Senatet, og døde af Sorg over at have været et Redskab til sit Fædrenelands Undertrykkelse. - Chenier vilde intet modtage af Buonaparte, vedblev at være fattig, skrev til Forsvar for Frihedens Sag, og døde, uden at være istand til at udgive sine Skrifter. Drillerier forkortede hans Dage. -To Personer ere blevne tilbage, hvis Skjebne vi ikke vove at forudsige. Lucien Buonaparte og Talleyrand. - Hvad Helten i Stykket selv angaaer, saa lad Læserne, hvis det vi allerede have sagt er utilstrækkeligt, og hvis de ønske at faae et tydeligere Begreb om den Lyksalighed, han nød - gjøre sig bekiendte med Exministerens Skrift og Fortællingen om hvad der fandt Sted paa St. Helena. Stor var han upaatvivleligen - stor i Talent og i Lykke; ingen nyere Potentat kunde maale sig med ham; og af Naturen var han ikke uden Egenskaber, der berettigede ham til Kierlighed og Høiagtelse. Men god var han upaatvivleligen ikke. Hans Frafald fra Frihedens Sag blev uheldigt for hans Hæder, hans Sikkerhed og hans Livsnydelse; og medens det er umueligt, ikke at sørge over Tilintetgjørelsen af de gyldne Udsigter, som hans Magt og de gode Leiligheder, han havde, synes at aabne i Begyndelsen af hans Bane, kunne vi dog ikke andet end skjønne, at den Gjengieldelse var retfærdig, som omstyrtede en Militairdespots Trone, og knuste, under Magtens Jernhaand, den vældige Høvding, der med Vold havde kuldkastet sit Fædrenelands Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-31
Kjøbenhavns Børs, den 30 December 1825. Hamburg 2 M. anvista 208. Species 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-31
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. Rbd. Sdl. 50 1/2 Rbs. Tegn. 81 1/2 Rbd. Sedl. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. i Banco. - Rbd. r. S. 107 3/4 i Sedler. Rbd. r. S. 99 1/2 Banco. 99 1/2 Banco. - i Banco. i Banco i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 1. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Januari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Nytaars Morgen. Hvem vor Gud har give Sand Fortrøst til sig, Gjennemvandrer Livet Tryg og lykkelig. "Jorden og dens Vrimmel Agter han ei meer, Naar til Herrens Himmel Han med Tillid seer 6. 8. Kobber. Jeg skuer Dig, Du Aarets første Morgen Saa skjøn og trøstende Du vinker mig; Du byder mig at kaste bort al Sorgen, Og haabe fast paa Gud i Himmerig! Han tæller Aar - Han veier Daad og Dage, Held den, som ikke funden er for let Han vandrer uden Frygt igjennem Livet Ved Ham, som har os Aar og Dage givet. Tak Herre, for det Aar, som nu er svundet, Tak for hver Fryd, hver Styrke Du mig gav For hver en Sorg – ved Dig er overvunden, Giv og i dette mig min Støttestav, O. Du, som Himlens Fugl sin Føde giver, Som klæder Jorden udi Blomsterpragt: De Venner Du mig gav, Du og betrygge De hvile under Dine Vingers Skygge, Din Sandheds Landlad vandre ved min Side I dette nye Aar Du sender mig. Din Søn – vor Frelser, – hielpe mig at stride, Da vorder jeg vist ogsaa seierrig. J Nøisomhed Du daglig Brød mig give, Da ved Din Naade er jeg stedse riig. Min Hu, min Tanke stunde mod det Fjerne, Hvor huld os lyser Evighedens Stjerne. J Jesu Navn vi vandre Aarets Dage, J Tro, i Haab, og udi Kjerlighed; Da Troen Sorgerne skal huld bortjage, Og Haabet smile trindt om vore Fjed. J Kjerlighed vi vandre med vor Næste Og ham tilgive som Du os tilgav, Da her vor Aand alt smager Himmelfreden, Som Du forsætter os udi Dit Eden. C. Müller. Meddeelt.) Om Tilbagefald, oplyst ved tre mærkværdige Retssager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
En Lovgiver maa ihukomme den menneskelige Svaghed og kjende de Dødeliges Natur. Vil Du fordømme et Menneske, saa husk paa, at Du selv er Menneske. Hommel. Lovenes Hensigt med at straffe Forbrydelser, siger Filangieri, kan ikke være andet, end at afholde Forbryderen fra, fremdeles at forurolige Selskabet, og afskrække Andre fra at følge hans Exempel, ved det Jndtryk, den paa ham fuldbyrdede Straf gjør paa dem." Men skal denne Hensigt virkeligen opnaaes, saa maa den Straffede ogsaa befinde sig i en saadan physisk og occonomisk Stilling, at Straffen fornuftigviis er anvendelig paa ham; thi ellers er og bliver den kun hensigtsløs. Der gives f. Ex. Naturtrang, som gaae over alle Straffelove, og det vilde være aldeles unyttigt, blot ved Straffe, at ville afholde den Hungrige fra at skjele Brød eller den Tørstige fra at stiele en Lædskeedrik, Det er altsaa ikke nok, at Lovgiveren straffer; han maa ogsaa beregne, om den Gierning, han fastsætter Straf for, lader sig derved afværge i Fremtiden, eller om den Straffedes Exempel kan, i lignende Tilfælde, afskrække Andre. At dette ikke altid noksom betænkes, er maaskee den første Aarsag, hvorfor der stedse findes nye Tyve, uagtet man dagligen straffer udøvet Tyverie, og at saa Mangfoldige, der det ene Aar have forladt Straffeanstalter, det næste maa bringes did igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
En meget bemidlet Kone, 41 Aar gammel befandt sig i den syvende Maaned af sit første Svangerskab, medens hvilket hun i en lang Tid intet kunde nyde af sine egne Spiser, og kun den Føde, hun fik af andre Folk, bekom hende vel. J en barsk Septembernat kom hun paa det Jndfald, hun vilde have Æbler fra Landsbyen P., hendes Fødested, der laae en halv Miil fra hendes Bopæl, hun yttrede om Aftenen Kl. 9. Attraa til saadanne Æbler og hendes Forehavende, desformedelst at ville gaae til P., for at hente saadanne fra hendes Fetters Mark; hendes Svigerforældre og hendes Mand gjorde hende, i Forening, alle muelige Modforestillinger, sagde hende, at der var jo andre Æbler i Huset, lovede hende, strax den næste Dag at kjøbe hende saadanne Æbler fra Landsbyen P. og forestillede hende Farerne ved en saadan Nattevandring for hendes Livsfrugt. Men Alting forgjeves, hun vedblev sin Paastand, endog da hendes Mand vægrede sig ved at ledsage hende, og belavede sig til at gaae. Først nu, da alle Forestillinger vare frugtesløse, og Familien (af bedste Rygte) saae, at hun ikke meere kunde bringes til at afstaae fra sit Forsæt, sagde Svigerfaderen til sin Søn, at han dog ikke kunde lade sin frugtsommelige Kone gaae den farlige Vei allene, denne besluttede endeligen at følge hende, men dog med den bestemte Erklæring, at han ikke vilde røre ved eller være noget Æble; dermed var hans Kone tilfreds, og begge begave sig paa Vejen. Konen opsamlede, da de vare ankomne til Stedet, adskillige paa Jorden liggende Æbler, men Manden hialp hende, paa det hun ikke i Svangerskabet skulde lide Skade ved den megen Bukken, at lede dem op og trak nogle Grene ned for hende, saa at hun kunde plukke Æblerne; for Eieren, som just kom til, gav hun sig tilkjende med den Yttring, han vil dog vel ikke gjøre hende Fortræd, denne svarede det var det samme; han vilde nok næste Dag komme til hende; hun beholdt altsaa Æblerne og bragte dem, med Eierens Tilladelse, hjem. Æblernes Værdie blev anslaaet til 1 Gylden, og den tilføiede Skade (men som her ikke var iberegnet) vurderedes for 2 Gylden. Eieren var nederdrægtig nok til næste Dag at begiere derfor tredive Gylden, og da hans overspændte, til en Udsuelse grændsende, Fordring ikke blev opfyldt, blev Sagen angiven for Retten. Denne begyndte en Criminalundersøgelse, fordi den Gang Mark tyverie om Natten, efter Straffelovens Art. 218. endnu blev straffet, uden Hensyn til Beløb, med 13 Aars Arbeidshuus. Criminalrettens første Jnstang dømte begge Ægtefolk til 1 Aars Arbeidshuus. Den anden Jnstang stadfæstede Dommen i Henseende til Konen, men formildede den i Henseende til Manden, som Medhielper, til 6 Maaneder, og forbandt dermed, førend Dommens Forkyndelse, Forestillingen om benaadelse med 24 Timers Fængsel for begge Ægtefolkene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
J alle Forhørene havde Konen beraabt sig paa hendes Lystenhed, og hendes Tro, at turde i sit Svangerskab tilfredsstille sin Begjerlighed efter Æbler, men Undersøgelsesdommen undlod, nøjere at efterforske denne Forsvarsgrund, først til Slutningen blev, efter Defensors Forlangende, affordret Retslægen et Parere, som han udfærdigede saaledes, at Frugtsommeliges besynderligste Lyster ere en, alle medicinske Forfattere bekjendt, Sygdom, men om Konen paa hiin Tid havde havt denne Sygdom, det lod sig for Tiden ikke mere medicinsk godtgjøre. Justitsministeriet meddeelte Retten Medicinalcommitteens affordrede. Parere, som bestemt erklærede, at Konen havde udøvet Gjerningen i en al Tilregnelse udelukkende Tilstand, som et til Undersøgelsens Foretagelse paa ny begrundet Beviismiddel, og ved et Kgl. Rescript af 30 Mai 1815 overlodes Retten dens Vurdering, men derhos bleve al Straf og Undersøgelsesomkostninger i Forveien eftergivne, fordi begge Ægtefolkene, efter dette Parere, og Art. 120 af Straffeloven, selv var med Rette at betragte som undskyldte for Straf. Disse tre Retssagers Udfald er det skjønneste Beviis paa den bayerske Regjerings menneskekierlige Tænkemaade, som fortjener, endog uden for Bayern, hver Menneskevens Paaskjønnelse. De lede Anmelderen paa det Ønske, at den beskikkede Defensor maatte blive salareret af det Offentlige i alle befalede Sager; thi uagtet man i Almindelighed vel kan antage, at den menneskeligsindede og retfærdighedselskende Sag. fører altid vilde gjøre sig ligesaa megen Umage for den befalede, som for den salarerede Sag, saa kunde det dog ogsaa tænkes mueligt, at saadanne Procedurer af Enkelte ikke førtes med den tilbørlige Flid og Agtsomhed. Der kan iøvrigt ikke være nogen Tvivl om, at netop de dygtigste Sagførere altid burde vælges til at forsvare de Sager, hvor det gjelder om Liv, Ære og Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Indenlandske Efterretninger. Odense, d. 30 Decbr. J Onsdags hensov den blide Olding, Kammerherre og Generalkrigskommissair v. Driberg, Storkors af Dannebrog. Han var en sjelden virksom og samvittighedsfuld Embedsmand, en ædel deeltagende Menneskeven. Denne simple Lovtale har saa meget større Værd, som den aldrig med mere Sandhed tilkom Nogen. Som han var en ægte Prydelse for vor Bye, er og Sorgen over hans Bortgang almindelig. Tabet lader sig ikke skildre med Ord, men tolkes bedst ved Armodens Taarer, som i ham mistede en Fader, en Ven og en Støtte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Thisted, den 20de December. Fra Agger skrives, at den 13de Dennes fangedes en stor Torsk udenfor Agger, paa 11 Favnes Dybde i Havet, som havde en stor Aborre i Munden, hvilket maa være en Følge af Fjordens Overgang i Havet; ligeledes omvendt er Natten til den 17de Dennes fanget 10 Torsk i Aggerboernes Heltgarn. - De arme Harboeørebeboere trues ei allene af Havet med Undergang, men østlige Stormvinde skal have gjort Fjorden saa brusende og bragt den til at stige til en saadan Høide, at flere Huse paa den østlige Deel af Harboere, ere blevne bortskyllede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Til de største Sieldenheder regner et fransk Blad Følgende: "Et tydsk Drama, uden Overdrivelse; et fransk Sørgespil, uden Usandsynlig hed; en Roman af Walter Scott, uden Vidtløftighed; en Side i Virgil, uden skjønne Steder og en Avis, uden forslidte Ting. Fremdeles et Minut, uden Daab, uden Begravelse, uden Kjerlighedserklæring, uden Ægteskabsbrud, uden en slet eller ogsaa en god Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Om den engelske Præst Whitefield hedte det blandt Almuen, at han prækede som en Løve! – saa kraftigt et Foredrag havde han Franklin havde beregnet, at han kunde gjøre sig forstaaelig for 20,000 Personer, af hvilken Aarsaa hans Stemme ogsaa var for stærk for et indsluttet Rum; han kunde derfor kun præke under fri Himmel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Oppebørselsmand Tolhuus har i sin Have et Oliventræ, som en af hans Stamfædre, en hollandsk Søecapitain, i Aaret 1520 bragte fra Omegnen af Jerusalem til Holland, hvor det godt trivedes og nu holder 65 Fod i Høiden og 3 1/2 Fod i Omfang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
En rig bohmisk Banquier fra Krospach har i den derværende Tidende ladet indrykke en Opfordring, hvori han opfordrer de dueligste Trictraspillere i Europa og America til at spille om Kap med ham. Opfordreren betaler Reise omkostningerne, og holder ham fri, saalænge han opholder sig i Krospach, ja lover endog at han, i Fald han selv bliver den Seirende, vil forære den Nyankomne en Jordeiendom, hvor han roligen kan ende sine Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
J næste Aar udkommer hos Brockhaus i Leipzig et Rimlexicon, som skal indeholde 30,000 Riim. Hvilken herlig Nød- og Hielpebog for Tydsklands Rimerhær!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Ogsaa i Tydskland gjøre Vaudeviller i denne Tid Furore. Die Wiener in Berlin have avlet die Berliner in Wien og die Schneider mamsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Den største Billedstøtte i Europa er CarloBarromeos's, som 1538 blev canoniseret for1,100,000 Livre og staaer paa Veien til Mailand fra Lago magjore. Den er 66 Fod høi og staaer paa en 46 Fod høi Piedestal. Ligesom i Herkules paa Wilhelmshøien, kan man her stige op i Helgenens Bug indtil Næseborene og see ud gjennem samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Det største Laurbærtræ i Europa findes paa Jsolabella; dens Stamme kan neppe omfavnes med udstrakte Arme, og høit i Luften udspreder den sine Grene, Napoleon besøgte den fire Dage førend Slaget ved Marengo, og skar Ordet Battaglig i den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
To af de frugtbareste Dyr ere: Duen og Caninen. Af et Par Duer kan man i fire Aar faae 14,760 Unger og af et Par Caniner i samme Tidsløb 274,840, Kiendte disse Skabninger deres Formerelsesævne, saa kunde de erobre Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Walter Scott, den berømte Romandigter, var nyligen i Besøg hos sin Søn, Capitain Scott, i Dublin. Han var der overalt næsten den eneste Gjenstand for den offentlige Opmærksomhed. Allevegne blev han modtagen med største Henrykkelse. Da man allerede nogle Dage i Forveien vidste, at han vilde komme i Theatret, saa var Huset, kort efter dets Aabning, propfuldt af Mennesker, man gav et Stykke af Shakespear og et Melodram af Clari. Under begge de to første Optoge var Alles Øine henvendte paa den store Ubekjendte. Pludseligen hørtes i Slutningen af andet Optog det Skrig, Walter Scott, med en bedøvende Magt. Digteren vilde trække sig tilbage i Baggrunden af Logen, hvori hans Søn og nogle Damer sadde foran. Han vidste i Begyndelsen ikke hvad den stærke Klappen skulde betyde, og klappede selv med. Derpaa fordoblede Publikum sit jublende Frydeskrig; enhver tager Hatten af, reiser sig og vender sig mod Logen. Forgjeves gaaer Dækket op, forgjeves søge de meest yndede Skuespillere at tilveiebringe Taushed og Opmærksomhed. Efter at alle deres Bestræbelser havde været frugtesløse, forlade de igjen Skuepladsen. Endeligen fremtraadte Skuespil-Directeuren og spurgte Tilskuerne: "mine Herrer, tør jeg spørge om Aarsagen til denne Uorden og Forstyrrelse?" Sir Walter Scott, Sir Walter Scott, tilraaber man ham fra alle Sider. Derpaa reiste Scott sig, midt under den meest larmende Begeistring, og sagde smilende: Mine Herrer, jeg takker Dem; jeg troede ikke at fortjene saa megen Godhed, og først i dette Øjeblik bliver jeg vaer, at jeg er Gjenstanden for Deres velvillige Opmærksomhed. De være forsikkrede paa, at jeg aldrig skal glemme den Ære, De har bevist mig og som jeg saa lidet fortjener. Svingende med Lommetørklæder og Hatte udbrød Publicum igjen i et enthusiastisk Welcome, Welcome. Nu først kunde Skuespillet atter fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Skuespiller Kemble, der for ikke længe siden bereiste Tydskland, har nyligen været i Paris, for at engagere Sangere. Han medbringer Partiturerne til ældre tydske Operaer til Engelland og vil med det første give paa Coventgardentheatret en ny Opera af Weber, Oberon kaldet, der i Værd endnu skal overgaae Friskytten (Jægerbruden).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Ludvig den XIV. Ridderstatue er nu bleven bragt fra Paris til Lyon paa en Vogn med 2 Heste for. Hestens og Rytterens hele Høide er 18 Fod og Vægten af Bronzen 26,000 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
J Connecticut, i de forenede nordamericanske Stater, er en ung Dame bleven dræbt af Lynild. Straalens Spor viste tydeligen, at den electriske Materie er bleven tiltrukken af Staalblanchetten i Snørlivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Grev M. har i sin smukke Hauge i Paris ladet sætte en musicalsk Meridian. Naar Solen viser paa Middag, saa foranledige Straalerne, at en Fjer gaaer løs og lader en delig Musik høre, der er anbragt i Fodstykket af Meridianen og giver Tegn til Frokosten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
En Mand mistede nyligen i Skuespilhuset, i Paris sit Uhr. Neppe blev han det vaer, førend han raabte: Klokken er netop syn, om nogle faa Minuter vil mit Uhr repetere; det har et stærkt Slag og vil nok sige mig hvor det stikker. Ganske forskrækket søgte Tyven at liste sig bort og blev netop derved opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Kjøbenhavns Børs den 3 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 207 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 88. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 189 1892 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 80 1/2 81 Rbd. Sedl. Dito Dito. 77278 i Banco.