JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 4de Januar har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet General Pardon for alle dem, som fra Land Lægderne i Norge ere undvigte.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 6te Januar er Justiceraad Wardenburg beskikket til fierde Oberforstander ved Klosteret og Fattighuset i Blankenburg, og ved Hofswurden Hospitalet. Studiosus Johan Jørgen Jensenius allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona til Weilbye Meenighed, i Fyen, og omsider som Sognepræst at succedere.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 10de Januar haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Kammerherre Godtske Hans von Krogh, til at være Stiftbefalingsmand over Laaland og Falster, saa og Amtmand over Aalholm, Halsted og Mariboe Klosters Amter.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 11te Januar er Kammerherre Ulrich Adolph. Graf von Holstein til Holsteinburg, bestilt til Meddeputered udi det Kongel. Krigsdirectorio. Ved Livregimentet til Hest, er ved Oberstlieutenant, Kammerherre von Ahlefeldts Forflyttelse den forhen ved Livgarden til Hest standene Oberstlieutenant af Cavalleriet, Jacob Frederich Schaffelitzky de Mucadel til virkelig Oberstlieutenant bestilt.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 13de Januar er Hr. Diderich Funch allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Cariise og Asløv Meenigheder i Sielland. Hr. Jonas Landt, ligesaa beskikket at være Sognepræst til Ourdals Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Rasmus Tiswilde ligesaa at være residerende Capellan til bemeldte Ourdals Præstegield.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 18de Januar haver Hans Kongelige Majestæt behaget at betroe Hs. Durchl. Prinz Carl af Hessencassel, forden Chef for det Falsterske gevorbne Regiment, det nye oprettede Kongel. Danske Livregiment, som virkelig Oberste og Chef. Ligeledes har Hs. Majest. betroet bemeldte Printses Hr. Broder, Hs. Durchl. Prints Frederich, forhen Chef for det Siellandske gevorbne Regiment, til Chef fordet Norske Livregiment.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 19de Januar haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet et Rappels= og General-Pardons=Patent for alle af de Kongel. Riger og Lande undvigte, og mod eller uden Tilladelse udeblevne Søefolk. Den 24de Januar er Hans Nicolay Kellermann allernaadigst beskikket til Tolder ved Wordingborg Toldstæd.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Den 30te Januar haver Høy= og Velædle Magistraten i denne Kongel. Residence Stad, udstæd en Placat, af følgende Jndhold: "Paa det den Kongel. allernaadigst paabudne Extra-Skat desto bedre og accurat re kan indkomme, bliver enhver Huus Vært herved alvorligen erindret, strax under deres Hænder, til de til Skattens Jndkrævning udnævnte Mænd, at overlevere skriftelig Forklaring over de i enhvers Huus. Huus værende og til hver Familie henhørende Personer, af hvilke Skatten for indeværende Januarii Maaned bør svares og betales, og tillige at levere Skatten som for denne Maaned allerede er forfalden; ligeledes bliver og herefter ved hver Maaneds Begyndelse af Huus=Værterne at levere skriftlig Forklaring om nogen Af= og Tilgang i hver Familie er forefalden eller ikke, og tillige uden Ophold at levere Pengene. De som herudi tage nogen Forsømmelse, maa vente derfore at blive anseete.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Fortegnelse over Copulerede, Fødde og Døde i Dannemark og Norge, samt adskillige Hoved=Stæder, og anseelige Byer i Europa, for Aaret 1763.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Copul.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
1 Par. Fødde. Døde.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Siellands. Stift Fyhns=Stift
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Aalborgs-Stift.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Aarhuus=Stift. Riiber=Stift. Wiborg S. Trundhiems for 5205 5733. ggershuus. hristiansLondon, daris.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Stockholm. Gothenb. Carl.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Leipzig. Middelborg i Herskabet Pinner.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Altona Kort Udtog af de Pohlske Valdages Historie. (Pasimir, som forhvervede sig det Navn: den Store, ikke saa meget af sine Dyder, som meere af sine prægtige Bygninger, døde i Aaret 1370, og med ham uddøde tillige det Kongel. Huus, som hidindtil havde beklædet den Pohlske Throne i mange hundrede Aar. Den Kiærlighed, som denne Monark havde fattet til en Jødinde, forskaffede den Jødiske Nation de Frieheder i Pohlen, hvilke den endnu til denne Tid nyder. Casimir havde, med Stændernes Samtykke udnævnet sin Søster Søn Kong Ludvig af Ungarn til sin Successor, hvilken og blev kronet i Cracau. Samme Kong Ludvig døde 1381 og efterlod sig 2 Døttre, den ældste, Maria, var gift med Sigismund, Markgræve til Brandenborg, og siden Konge til Ungarn, samt Rommerske Keyser; den yngste, Hedevig, var endnu ugift. Efter Ludevigs Død foredroge Magnaterne den yngste Princesse, og lod hende krone i Cracau, ved Erke Bispen af Gulsen. Hedevig var ung, meget smuk, og tilbragte sin tilkommende Gemahl et anseeligt, Kongerige; altsaa fattedes hun ikke paa Tilbedere, blant hvilke Hertug, Wilhelm af Østerrige var en af de fornemmeste. Princessens Hierte talede ogsaa til hans Fordeel, men desuagtet, ville de Pohlske Stænder ikke give deres Minde til denne Formæling, saa at Kiærligheden maatte denne Gang vige for Staats=Klogskaben. Jagello, Hertug af Litthauen, beylede og til Princessen paa samme Tid, og tilbød sig at forene sit Hertugdom med Kongeriget Pohlen, for Evindelig; dette Forslag fortiente Opmærksomhed, men Jagello var en Hedning. Denne Forhindring blev dog røddet at Veyen. Kiærligheden gjorde ham inden kort Tid til en Christen, og den smukke Hedevig, tilligemed heele Kongeriget Pohlen, blev ham til Deel. Heele Litthauen fulgte hans Exempel, lod sig døbe, og blev indlemmet med Kongeriget Pohlen. Jagillonis Efterkommere herskede i Pohlen indtil 1572, da dette Huus uddøde med Sigismund August, hvis Død gav Anledning til en Mængde Jntriquer. Jacob Uckansky, Erke=Biskop af Gnesen, forskrev strax en Rigsdag til den 7de Januar. 1573, paa hvilken Valdagen blev eenstemmig berammet til den 7de April samme Aar. Et anseeligt Antal Printser gjorde da Ansøgninger om denne Krone. Caaren af Moscan kom i Forslag; men hans Trodsighed skildte ham ved den. Kong Johann den 3die i Sverrig var en Lutheraner, hvorfor hans Ansøgning blev strax forkastet. Den samme Aarsag gjorde at Hertugen af Preussen, Churfyrsten af Sachsen, og Markgræ en af Anspach bleve afviste med deres Anfordringer. Stephanus Battert, som blev Fyrste i Siebenburgen 1571, havde ved hans Dyder for i sig Høyagtelse af alle sine Naboer; men han holdt for at hans nye Regiering var endnu ikke sat paa saa sikker en Fod, at han burde stræbe efter En endnu. Keyser Maximilian den 2den lod ansøge om den Pohlsk. Pohlske Krone, for sin Erkehertug Ernst, ved sin Gesandt Wilhelm Rosenberg, af Huuset Ursini. Man lod Gesandten vide, at han kunde vente bedre Fortgang, dersom han arbeydede for sig selv, og ikke for sin Herre, men Rosenberg. var saa ædelmodig at han hellere ville have Ord for Redelig, hed, end erlange en glimrende Lykke.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. Holstensk Rug Holstensk Td. Høste Sild Td. 4 Rd. a 4 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt 1 Rdlr. 2 a 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. Norsk Sild Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 3 a 5 Mk. Fyensk 8 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Holstensk Hvede Td. Tran Tønden. 15 Rdlr. Elle 6 Rdlr. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Laalandsk Td. 3 Rd. 5 Mk. a 4 Rd. Salt. til Provinz. Birke. Byg Tønden, 1 Rdlr. 5 Mk. 4, 8 a 12 s. Norsk Tønd. 3 Rd. 3 a 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Spansk Tønd. 4 Rdlr. a 4 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Kiøbenhavns Malt Tønden. 2 Rdlr. 5 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 3 Mk. a 3 Rd. 1 Rdlr. 2 a 3 Mk. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Havre Td. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Viin. Brænde.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 62 a 82 Rdlr. Et Bonde Læs 1 Rd. 2 a 4 Mk. uden Rigs 37 a 57 Rdlr. Et Læs Torv. 1 Rd. 2 a 4 Mk. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Et Oxsehv. rød Viin 68 a 78 Rdlr. Kul Tønden. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Jslands salted Lammekjød Tønden uden Rigs 48 a 58 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin. 40 a 48 Rdl. Forring. Fleskrøget Lispd. 1 Rdlr. 1 Mk. 8 a 12 s. uden Rigs 22 a 30 Rdlr. Høe et stort Læs Oste Fynske Skpd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin. Dito mindre Holsteenske Skpd. 14 Rdlr. 4 Mk. 86 a 90 Rdlr. Halm et Læs 1 Rd. 1 a 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Smør Fynsk Td. 40 a 42 Rdlr. uden Rigs 46 a 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Sællandsk Td. Høns og Fiederværk. Humle. Tælle Lisp. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 4 s. 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. 40 a 50 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. 2 a 3 Ma 3 R. Grøn Sæbe Otting. Garlod 34 a 36 Rdlr. unge Parret. Norsk Jern Skippd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. Capuner sæde et Par 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. Fisk.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Bergens Fisk Skpd. 9 a 10 Rdlr. 3 Mk. Tiære Tønden, 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 3 Mk. mavre et Par 20, 3036 Rd. efter dens Høns gamle Parret. 4 Mk. 8 s. Graasen salted Td. 2 Rdlr. a 2 Rd. 4 Mk. Hør Skipd. tør Skippd. 5 a 6 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 21 a 23 Rdlr.) Bonitet, unge Parret. Kyllinger et Par Klipfisk Skippd. 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Brænde. Favnen. Ænder et Par 4 Mk. 8.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Jslandsk Td. 6 Rdlr. 4 Mk. Pommersk Fyr 6 Rdlr. 2 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8. Æg en Snees. 1 Mk. 10 s.
Berlingske Tidende, 1764-01-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 12 Rdlr. Pommersk Bøg As
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Gunstige Læsere!
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Dette Blads nærværende Indretning haabede vi at have retfærdiggjort i de forrige Aarganges første Nummer. Altsaa have vi denne Gang intet mere at sige vore Læser, uden dette: Vi takke Dem alle for den Yndest, som De have viist i forrige Aar, deels ved at tilsende os Underretninger, som kunde være almindelig nyttige og behagelige, deels ved at værdige vore Blade Deres Biefald. Dette har været større end vi i fredelige Tider havde formodet; og vi derfor alt mere og mere opmuntre os til at stræbe efter at opnaae den priselige Hensigt, hvorfor Tidender ere indrettede. Vel tilstaae vi, at der maaskee saavel i næstforbigang. ne som forrige Aaringer kunne være Feyl indløbne; men troer ikke at andre skulle findes end de som en ilende Skrøbelighed kan forvolde. Vore Læseres agtsomme og milde Omdømme synes at være os Borgen for Deres Godhed endog i dette Fald; og vi ville aldrig glemme at vort Gavn beroer paa vore Læseres Nytte og sande Fornøyelse: Ligesom intet Ønske er os kierere end dette: Gid det maa gaae Enhver vel i det nærværende Aar!
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Constantinopel, den 9de Novbr. For nogle Dage siden, er den Pohlske Oberste Stancknewitz hid ankommen i et Ærinde fra Kronen Pohlen, og fra den Pohlske Kronstorfeldtherre. Qvarteer er ham anviist i Forstaden Pera.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Lissabon, den 15de November. Den 7de, da Kongen og Dronningen ville i Chaloupetage hen til Villa Vicosa, blev Vandet med eet saa uroeligt, at Deres Majestæter efter al Anseelse maatte have ankommet, dersom ikke den Fregatte, med hvilken de ellers pleye at gjøre denne Reyse, havde hastet i Tide at tage dem med deres følgeskab om Bord. Dette er den anden Gang at Kongen er reddet af slig Fare. En Engelsk Capitain, med 10 til 12 Soldater, ere paa samme Vey og i samme Storm druknede. Kongen har nyelig ladet tilkiendegive Hr. Gildemester, Hollandsk Consul her : At Hans Majestæt havde ophævet den nye Taxt igien, hvilken de Hollandske Kiøbmænd i Port a Port, have maatte betale en Tid lang."
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Maynstrømmen, den 18de Decbr. Man siger nu at Hans Majestæt Keiseren, tilligemed Churfyrsterne til Maynz og Trier ville i egne Personer bivaane Valdagen, at Churfyrsten af Pfaltz imidlertid ville, enten ganske eller dog halv incognito, aflægge en Visite hos de paa den Tid i Frankfurt forsamlede høie Herskaber. At Keiserinde Dronningen ville i samme Tid holde en Ungersk Rigsdag i Presburg, og at den Kongel. Franske Gesandt ved det Keiserl. Hof, Græven af Chatelet, skal have Fuldmagt at indfinde sig ved Vallet, for Hans Allerchristeligste Majestæt, som Garant for den Westphalske Fred.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Af et Brev fra Saalstrømmen, den 22de Decbr. De nyeste Efterretninger fra Dresden mælde, at hendes Kongel. Høyh. Churfyrstinden af Sachsen befinder sig og upasselig. At Churfyrstens Død ville trække endnu fleere vigtige Forandringer efter sig ved det Chursachsiske Hoff, hvori man allerede var af ulige Meeninger om Formynderskabet for den unge Churfyrste.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Halle, den 20de December. De store Tildragelser som ere forefaldne i Aarene 1758 og 1759 ved Beleyringen af Cudulur, indtil Erobringen, af Pudutscheri (Pondicheri i Asien, og hvorledes at Admiral Coote i kort Tid, med lidet Mandskab, erobrede de mange Fæstninger i Coromandel, samt erholdt til Wandevasi en Seyer som har afgjort Jndostans Skiæbne, finder man ganske omstændelig beskreven i en udkommen Beretning af de Kongel. Danske Missionarier i Ostindien, udi Fortsættelserne fra 89 til 92, hvilke egentlig indeholde 1758 og 1759 Aars Historie. Man seer og deraf, at Jndvaanerne af Coromandel have anseet Engelændernes Sag for retfærdig, og ofte begegnet Missionarierne meget haardt.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Brunsvig, den 22de Decbr. Hofmarechal von Dehn, en Fætter af den Kongel. Danske Stadtholder i Hertugdommet Schlesvig, som bærer samme Navn, er bestemmet til Lüneburg med det første, for at opdinere Hans Durchl. Arveprinzens af Brunsvig, Hofstat, og man fornemmer at han skal blive Høystsamme Prinzes Oberhofmarechal. Efterat Churfyrsten af Sachsen er død, troer man overalt, at en fornem indfød Polak vil erlange den Pohlske Krone. J Gaar Morges har Hans Durchl. bemeldte Arveprinz tiltraad sin Reyse herfra til London.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Wien, den 14de December. Man fornemmer at begge de Brunsvigske Huse have ansøgt og Forlehning paa deres Rigslande, dog har Keiseren ikke endnu fastsat Dagen til denne Høytidelighed.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Fra Warschau, den 12te December. Den 2den holdt Fyrst Primas en Sammenkomst med de i Warschau værende Herrer Senatorer og Ministere, i hvilken blev besluttet: "At, efterdi den Russiske Monarkinde, ved Hendes Ambassadeur, og Hans Preussiske Majestæt ved sin Charge d'Affaires, Hr. Benoit have ladet erklære, at de paa den forestaaende Convocations=Rigsdag ville reversere sig: den Russiske Monarkinde, ikke at giøre nogen Prætensioner paa det Litthauiske Reussen, og Hans Preussiske Majestæt, i Følge af den Oliviske Fred, ingen Prætensioner at gjøre paa det Pohlske Preussen; altsaa ville man tilstaae begge disse Souverainer de forlangte Titler." Disse Titler ere og satte paa de Breve til begge disse Hoffer, i hvilke Kongens Dødsfald indberettes, saasom man ellers ikke skulle have anhørt Republiqvens Gesandtere i Petersborg, og Berlin.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Stockholm, den 13de December. Ridder Godriche, som allerede under forrige Krig var beskikket til Storbritannisk Minister ved vores Hof, har erklæret paa en ham giorde Jnsinuation ved vores Hoffes Gesandtskabs-Secretair i Kiøbenhavn: At omendskiøndt han var i Begreb med at reyse tilbage til London, saa havde dog Hans Storbritanniske Majestæt, som ønskede at den gode Forstaaelse imellem begge Kroner matte oprette igien, befalet ham at begive sig herhid. Saasnart som man her havde berettet Hans Kongelige Majestæt denne Erklæring, har Høystsamme givet befaling til Cancelliet at udnævne 3 Personer, af hvilke da Hans Majestæt ville udvælge en til sine Minister ved det Storbritanniske Hof. Man siger at de udnævnende Personer blive Friherrerne af Nolken, af Leuhusen og af Bengt=Sparre.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Kiøbenhavn, den 2den Januar. Den 31te Martii 1763 har Hans Kongelige Majestæt, allernaadigst behaget at beskikke Hans Henrich von Friccius, til Hofjunker, og den 12te Julii samme Aar, Kammerjunker Werner, Græve von der Schulenburg, til Kammerherre. Her fra Staden er bortreyst: Kammerherre Numsen til Jylland, Commandeur=Capitain Krog, og Etatsraad Fleischer, til Norge; den Engelske Consul Femmig, til Helsing, J Henseende til Skibet Græve af Moltke, om hvis slette Skjæbne vi have mældet i forrige Nummer, kunde vi nu, efter erholdte nøyere Efterretning forsikre, at alt Mandskabet, som var paa det, er bleven bierget.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Man har af en Skrivelse, dateret Flekerøe i Norge, den 13de Decbr., at vores Danske Chinafahrer, under Capit. Elphinston, befandt sig samme Tid for Anker der, alle Ting vel, og agtede med første føyelige Vind at fortsætte Reysen.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Fra Helsingøer berettes, at den Danske Chinafarer, ført af Capitain Svane, var den 1ste Januar. ankommen der paa Rheden, for med første gode Vind at gaae seyl til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Capitain Refles, til London bestemt, har for 3 Uger siden forliist paa Gothland; lidet af Ladningen og Skibstakkelagen er berget, saa og alle Folkene, af hvilke 9 Mand til Helsingøer ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Ligeledes er til Helsingøer ankommen Skipper Trane af Gothenborg med alle sine Folk, i sin Skibsbaad, som 1 Miil, Sønden for Præstøe, for 8te Dage siden, i tyk Luft og stærk Storm har forliist; af Ladningen, som bestod i 600 Tdr. Danziger Rug, saa vel som Skibet er intet bierget.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Om de tvende Skibe, som er meldet, at være strandede paa Læssøe, har man saaet den Efterretning, at det ene Skibs Skipper, David Nielsen, med alt sit Mandskab, nemlig 15 Mand, i Tirsdags til Helsingøer er ankommen, som berettet, at han den 2den hujus forliiste paa Læssøe og en det, det Skib af hvilke ingen af Folkene meentes at være biergede, siden de, efter at de i 32 Timer havde drevet omkring i Søen med deres aaben Baad, ankom til Anholt, hvor de i trende Uger have været, og til sidst til Helsingøer, ankomne. Det andet Skib, som samme Dag og Tid i ty Luft og Storm blev tilsadt, var ligeledes et Engelsk, hvis Folk alle bleve biergede. Begge vare fra Petersborg til London bestemte.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Den 29de Dec. om Natten er ved Helsingøer en tremastet Hukkert, Christianshavn kaldet, og til St. Croix bestemt, i stærk Storm drevet paa Grund, og staaer paa det faste Land.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
J disse Dage, i sær Natten til Fredag, Fredag og Natten til Løverdag, have vi her haft et særdeles haardt Veyr, blandet med Snee, Regn eller Hagel, Stormen af Vesten. Nogle ville og om Natten til Løverdagen habe bemærket Ly Jld, andre Torden tillige; saameget er vist, at den stærke Susen og Brummel af Vinden gav Ørene nok saamegen Beskæftigelse, som en temmelig Torden, og tillod neppe at høre Torden om den endog virkelig existerede. Dog Gud være lovet, man har ikke fornummet at dette haarde Veyr har gjort nogen synderlig Skade her i Staden; allene en af Broerne fik en Bræk af liden Betydning. Maatte vi fra Søen, og fra Digerne i Marsklandene spørge ligesaa liden, det ville da betage de fleste Retsindige endeel Bekymringer. Enhver som efter General=Krigs-Directorii Anviisning haver Penge at hæve af Krigs=Cassen, tienes til Efterretning, at Udbetalingen skeer paa General=Krigs-Directorio; dog ikkun tre Gange Maanedlig, nemlig de 3de sidste Onsdags eller Løverdags Formiddage, fra Klokken 9 til 1, i hver Maned. Lands=Tingene i Siel. Lands Tingene i Nørrelands Stift for 1764. Jylland, for 1764., holdes: holdes: den 18de Januar. den 18de Januar. 15de Februar. = 15de Februar. = 14de Martii. = 14de Martii. = 11te April. = 11te April. = 16de Mai. 9de Mai.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
20de Junii.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
6te Junii.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
18de Julii. = 11te Julii.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
15de August. . 8de August.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
12te Septembr.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
12te Septembr. = 9de Octobr. = 10de Octobr.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
7de Novembr. = 7de Novembr.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
4de Decembr. = 5te Decembr.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Udi afvigte Aar er, her udi den Kongel. Residence=Stad, copulerede 866 Par, fødde 1168 Drenge og 1159 Piger, tilsammen 2327, døde 1898 Mænd, 1170 Qvinder, 1005 Drenge, 961 Piger, tilsammen 5034; ere saa2707 flere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Udi afvigte Aar er, i Siellands=Stift, copulerede 2098 Par, fødde Drenge=Børn 3460, Pige=Børn 3343, tilsammen 6803, døde Mandfolk 4246, Qvindfolk 3887, tilsammen 8133, ere altsaa 1330 flere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 28de til den 31te Decbr. indkommen 10 Skippere, som have indbragt: 90 Favne Brænde, 44 Læst. 20 Tdr. Rug, 929 Tdr. Byg, 540 Tdr. Havre, 2 Tdr. Gryn, 8 Tdr. Meel, 48 Tdr. Smør, 16 Tdr. 9. Foust. Kiød, 2 Skpd. 10 Lpd. Flesk, 1 Skpd. 7 Lpd. Oste, 3 Skpd. 16 Lpd. Tælle, 10 Læst. Sild, 30 Tdr. salt Fisk, 4 Skpd. Uld, 64 Tdr. Østers, 239 Huder, 40 Dæger Skind. Udgangne 3. Skippere, med Baglast.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
(Posten fra Hamborg er i Aften ikke ankommen.)
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 40 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 Dages Sigt 25 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt 29 pro Cento. Jblant de Fode er intet at mærke, men iblant det Døde ere 18 Mennesker omkomne ved ulykkelige Hændelser, nemlig: 12 ere omkomne paa Søen; har af Melancholie styrtet sig i Søen; 1 er omkommet under Jsen; 1 Barn paa 4 Aar. ler druknet i en Bæk; 1 erfrøset ihiel; i er bleven knuset under en Jægt, som han var med at sætte op; 1 sand tes død i en Grav paa KirkeGaarden, som han havde gravet for en anden. 24 Mennesker have levet. imellem 90 og 100de Aar. 10 have levet over 100de til 104 Aar; 1 Mand i Roms dalen er bleven 106 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1764-01-02
Da der udi en mig, undertegnede Anders Christensen Kondrup, boende i Øster Kondrup udi Kastbierg Sogn, Gierløv=Herred, Pronningborg Amt i Jylland, tilhørende Bondegaard i Gierlew Bye, den 2den Novembr. sidst ved Døden er afgangen en ung Karklavnlig Kield Nielsen, fød udi Windbiæs Sogn, Alstrup Bye, vis Efterladenskaber, i Følge Loven, er taget under Behandling, og der ved Skiftets Aabning blev angivet den sal. Afdøde at skulde have 2de Brødre, den erne navnlig Niels Nielsen, boende i Kiølenhavn, og den anden Mads Nielsen, boende i bemeldte Wind blæs Sogn, Alstrup Bye, saa siden Stervboen ikke formaaer at bekoste ordentlig Proclama, bliver herved 3de Post=Dage efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, indkaldet forbenævnte 2de Arvinger og flere om maatte være til, at møde i Stervboen den 23de Febr. 1764., og ellers inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, med lovlig Beviis, at de ere rette Arvinger; ligeledes indkaldes bemeldte Stervboes Debi og Creditorer, de første at betale hvad de skyldig maatte være, og de sidste være forsynet med antagelig Beviis for deres Fordring, hvorefter enhver skal blive lovforsvarlig behandlet. Øster Kondrup, den 22de Decembr. 1763. A. Ch. Kondrup. Friderich Ludvig von Woyda, Ridder, Kongel. Majests Kammer=Herre og Amtmand over Schanderborg og Aakier Amter, lader hermed 3de Post Dage efter hinanden bekiendtgiøre i de til Forsendelse med den Ridende Post allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, at som den Dispute afg. Palle Møller, som boede og døde paa Møllensdahl, hans Børn og Arvinger til deels har ladet indstævne, nu er paakiendt ved allernaadigst Høyeste Ret, den 40de Octobr. 1763, og mine Kammer Herre Woyda der i Stervboet, som Skifte=Forvalter, holdte Forretninger derved er ved Magt kiendt; Saa bliver Skiftet efter bemeldte sal. Palle Møller itter foretagen herpaa Schanderborg Slot Tirsdagen den 7de Februar. næstkommende Aar 1764., til hvilken Tid og Sted Arlingerne ville behage at møde eller møde lade, de Umyndige med formynder og Enker med Laugværge, for at tilstaae eller at bevise le allerede angivne Fordringer med videre, efter foregaaende ud bne lovlig Proclama, samt i disse Tidender skeede Publicationer, saa Skifter derefter bliver sluttet og til endebragt. Schanderborg, sen 22de Decembr. 1763.