Berlingske Tidende, 1795-10-19
London den 6te October. De første Efterretninger, som vi have faaet om Greven af Artois's Expedition, ere endnu ikke gandske gunstige. Man har gjort et Forsøg paa at borttage den franske Øe Noirmoutier, som var bestemt til en Vaabenplads for Emigranterne, og derfore bombarderet nogle Forter paa Øen; men dette Forsøg løb frugtesløst af. Følgende ere de nærmere Efterretninger desangaaende. "J Gaar indløb Depecher fra Sir John Warren, som vare datterte fra Egnen paa ØenNoirmontier den 28de September. En Officeer ved General Doyles Arme melder og Flaaden ved Noirmoutier under bemeldte Dato følgende: Vi befinde os med General Doyle ved denne Ø. Vi kunne sandsynlig uden stort Forliis indtage den, omendskiønt den er forsynet med mange Kanoner og stærke Poster; men Passet imellem den og det faste Land kunne vi ikke indtage eller beholde i Besiddelse. Vi have allerede ødelagt for Fienden en stor Kanoneerskaluppe. Naar det bliver Flød, kan Fienden sende Undsætning til Noirmoutier, i Fald Charrette ikke kommer i Besiddelse af den lige over for liggende Øe. Denne General staaer nu Communication med General Doyle, og har tiltraadMarchen til Rochefort. For nogen Tid siden har han slaget Republikanerne; dræbt 400 Mand af dem, og erobret 9 Kanoner. Vi fillede derfor i Dag til Øen Jsle Dieu for at tage samme i Besiddelse, da den kun har en svag Garnison. Derfra kan Charrette faae mere Uderstøttelse; og han har allerede bekommet Vaaben og Munition af os. General Doyle føier de beste Anstalter, og Sir John Warren er bereedt til at understøtte vore Operationer. Vi opfordrede Noirmontier til at overgive sig inden 24 Timer; men fik et afslagende Svar. Da Øen ikke kan være os til stor Nytte, saa have vi opgivet Operationerne mod samme. Ved St. Gilles have vi landet med Succurs for Charette. Øen Dieu ligger lige over for dette Sted. Med født Vand ere vi kun slet forsynede. Hestene, som vi have hos os, døe meget hyppigen " - Hr. von Pussay, som igien er kommen til Bretagne, har fra Strandbreddene af Willaine meldt Greven af Artois: at han havde samlet 12000 Chouaner til hans Tieneste. Benævnte Greve befandt sig hos GeneralVoyle med et Corps af 2500 Mand, og med de Emigrantere og det Artillerie, som var bleven taget med fra ØerHouar. Vøre Blade indeholde i øvrigt endnu følgende: En Officeer af Charettes Armee, som er kommen til Flaaden, har meldt den brittiske og Emigrantgeneralerne, at en forbindelse mellem Jnsurgenterne i Vender og Hielpetropperne fra Bretagne selv ikke var giørlig, saasom de republikanske Armeer holdte Kysterne 40 Mile vidt besatte. - SteveneArtois har vel allerede villet gaae i Land med nogle af sin Geleidere, for at begive sig selv til Charrette, og stille sige Spidsen af hans Armee; men man har raadet ham fra at styrte sig i denne øiensynlige Dødsfare. - Transportflaaden har begivet sig til en lille Øe ved Kysterne, for at oppebiOrdre om hvad der nu var at giøre. - Det Rygte, at Emgranterne allerede virkelig vare landede ved Bourgneuf, ligeover for Noirmontier, og derfra trængt frem i Frankrige, et hidtil ikke bleven bekræftet ved nogen Officialberetning. - De franske Commissarier have endelig med megen Vanskelighed faaet Tilladelse til at komme fra Dower til Canterbuty hvor den af vor Regiering Deputerte, Hr. March, skal holde en Conference med dem, for at erfare hele Hensigten af deres Gesandtskab. Saa meget man end troer eller ønsker, at de maatte komme med Fredsforslage, saa usandsynligt er det dog at Engeland skulde lade sig finde villig dertil paa en Tidde den franske Convent har decreteret, at de erobrede Lande skulde blive indlemmede Republiken. Fra Lissabon skrives under 9de Sepebr. følgende: "Vor Havn er i 10 Dage bleven bloqveret af 4 franske Fregatter og 2 Krigsbrikke. De have borttaget nogle Kystfarere og Skibe med Ballast. Et kostbart Skib fra Marignan paa Kysterne af Brasilien skal befinde sig blanderes Priser. Krigsskibene i Tagus skulle blive udrustede for at fordrive dem sig vore Kyster. - Paa den russiske Flaade, som nu ligger for Anker ved Deal, hvorh u Badegiæsterne fra Margatte og og Ramsgatte hyppigen reise for at see den, er en Feber udbrudt blandt Matroserne. Dog ere af 600 Syge, som er blevne bragte til Hospitalet i Deal, kun 17 døde. - De forenede americanske Staters Præsident, Wassington, har svaret visse udvalgte Mænd af Staden Bosion, som han indgivet en Memorial imod Venskabs=Commerce= og Skibs fartstractat med Enge and; at Constitutionen af gode Grunde har givet Præsidenten i Forbindelse med Senatet, Mag til at slutte Troctater, at han derfor ikke kunde lade sig ledes andres Meninger, men af sin egen Overbeviisning om de beste Midler til at befordre Statens Vilfærd ved Forbund mi udenlandske Magter, og at han ikke bedre fortiente de mange bifaldsbeviser, som Landet gav ham, end naar han st de handlede efter saadanne Grundsætninger, som efter et mo denne Overlæg havde den meest velgiørende Jndflydelse paa det Heles Beste. Wassington har allerede, som bekiendt, ratficeret Tractaten med Engeland. - Paa St. Vincents have de Franske faaet en nye Forstærkning, og de brittiske Tropper, som vare for svage, skulle have vægret sig ved at strid mere mod Fienden. - Til Vestindien ere allerede i Gaar og Forgaars 2 Divisioner af de derhen bestemte Transportskib med Tropper, afseilede. De udgiøre Avantgarden, og skulle forblive ved Barbados, indtil General Abercrombyt. ankommer med de øvrige Dele af den hele Magt. Hele Grenada, undtagen Hovedstaden, er nu i de Franskes Besiddelse.