Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-22
Under Overskrift Hvor ligger SchleswigHolstein meerumschlungen?" læses i Berlinische (Vossische) Zeit." af 15 de, følgende Artikel, der viser, at dog eet tydsk Blad tør vove at være retfærdig: Hvorhen drage de Berlinske Friskarer, Til SchleswigHolstein. Hvor ligger Gesamme=Staten "SchleswigHolstein", Vi vide det egentlig ikke. Gid de maae finde den, disse tappre Skarer, Slesvig er et Hertugdømme med circa 200,000 danske og circa 280,000 (skulde hedde 180,000) tydske Beboere. Det er, (hvorom Man kan overbevise sig af Wimpfens "Geschichte Schleswigs", som udkom 1839) et oprindeligen dansk Land. Ved dynastiske Stridigheder og Krige gik det flere Gange tabt for Danmark, men blev flere Gange gjenerobret, sidste Gang i 1720, og dengang af England og Frankrig garanteret Danmark for stedse. Nu vil et Parti i Holsteen igjen frarive den danske Krone dette gamle danske Land. Det vil have det hele Slesvig, ogsaa de 200,000 Danske. Den nye tydske Frihed tager sig her virkelig en Frihed Skade kun, at den strider imod alle Traktater og imod al Folkeret. Hertugen af Slesvig (Kongen af Danmark) har derved, at han forundte Slesvig en egen selvstændig Landdag og den samme frie Forfatning, som Danmark erholdt, fuldkommen betrygget de tydske Slesvigeres Nationalitet, og Mere kan Tydskland her ikke fordre. De Tydske i Slesvig ere, ligesom de Tydske i Posen, Jndvandrede; ligesom Posen oprindelig var polst, saaledes er Slesvig oprindelig Dansk. Et "Schleswig=Holstein stammerwandt, existerer der slet ikke; der kunde ligesaa godt existere et Holstein-Amerika stammerwandt"; thi ogsaa i Amerika findes der indvandrede Tydskere. Hertugen af Holsteen (Kongen af Danmark) har forundt dette Hertugdomme de samme Rettigheder og den samme Frihed, som Preussen for faa Dage siden endnu ikke havde, og han har stedse anerkjendt det som et tydsk Land. Holsteen har været indlemmet i det tydske Forbund siden 1815. Slesvig har, som et dansk Hertugdomme med indtrængt tydsk Nationalitet, aldrig været indlemmet i det tydske Forbund; det hører til Danmark. Hertugdømmet Slesvig og Hertugdommet Holsteen staae, det første under den danske Krones Herredømme, det sidste under det tydske Forbunds Overherredømme. En Gesammtstaat Schleswig=Holstein", meerumschlungen" eller, stammerwandt, eller endog som Vaterland, existerer ikke og har aldrig existeret. Tydskerne i Slesvig ere Jndvandrede, ligesom Tydskerne i Nordamerika. Men de have nu sat sig i Hovedet, at de ville indlemme i det store tydske Fædreland de 200,000 Danske, hos hvilke de egentlig ere som Gjæster. Men det ville de Danske ikke. De ville derimod, som allerede sagt ved en egen selvstændig Landdag tage Hensyn til Slesvigs specielle Forhold og beskytte deres tydske Gjæsters fremmede Nationalitet. Hvad mere kan da Tydskland fordre? Jfølge det Uddrag af Forbundsforsamlingens Protokol, der meddeles af "Allg. preus. Zeit.", er i Forsamlingens 2de Møde den 2 April d. A. Preussen, fremkommen med en Meddelelse om de Skridt, det allerede havde foretaget, for at forhindre Opløsningen af det Baand, der hidtil har knyttet Slesvig til Holsteen, og det derved formeentlig intenderede Angreb paa Hertugdømmernes Landsrettigheder, samt med et Andragende om, at Forbundet i denne Anledning vilde tage en Beslutning, som Preussen da vilde rette sig efter. J Motiveringen heraf paaberaabes en Passus af den danske Regjerings Erklæring af 7 September 1846, hvori det ikke blot er sagt, at Kongen ikke ved det aabne Brev af 8 Juli 1846 havde tænkt paa at forandre Noget i de Forhold, der forbandt Hertugdommerne med hinanden, men tillige disse Forholds Natur er beskrevet saaledes, at "begge Hertugdommer, med Undtagelse af Holsteens Egenskab som Forbundsstat, og den særskilte Stænderforsamling tilligemed det slesvig-holsteenske Ridderskabs Social=Nerus, med fælleds eller ligertet Lovgivning og Forvaltning, saa vidt ethvert af de tvende Hertugdommers Forfatnings-Eiendommeligheder ikke begrunde nogen Undtagelse herfra som hvilket ogsaa § 4 af den almindelige Lov af 28 Mai 1831 indeholder Bestemmelser), have alle offentlige Retsforhold tilfælleds med hverandre." Herpaa saavelsom paa en lignende Sætning i Reskriptet af 28 Januar 1848 støtter Preussen, den Paastand, at Holsteen har Ret til en evig Forbindelse med Slesvig, og at det kongelige Svar paa den schleswigholsteinske Deputations Andragende af 24 Marts d. A. følgelig indeholder et Brud paa denne Ret. J sit Giensvar yttrede Danmarks Gesandt for Holsteen og Lauenborg, Hr. Pechlin, "Det er rigtignok begrundet, at Forbindelsen mellem Holsteen og Slesvig ogsaa i den nyere Tid fra Regjeringens Side er anerkjendt og bekræftet i flere Dokumenter, navnlig ogsaa i den af Preussen paaberaabte Erklæring til Forbundsdagen af 7 September 1846. Dog har den betræffende Passus kun havt den Hensigt, at sætte Forbundsforsamlingen i Stand til, ogsaa ved denne Anerkjendelse dengang at virke for Roligheden i Hertugdommerne. Jndrømmelsen af dens Kompetence paa Grund af begge Hertugdommers Forbindelse har ligget udenfor Hensigten, ligesom en saadan derfor heller ikke har tilkommet den forhenværende Rigsdag. - Hvad den nuværende Forholdsregel, Slesvigs Forening med Danmark, angaaer, saa er den, eftersom Regjeringen har udtalt sig for Gesandten derom, flydt af den Anskuelse, at ved Vedligeholdelsen af den hidtilværende Forbindelse for Slesvig vilde et nyt, det fra Danmark ulige meere fjernende, Forhold bleven den undeblivelige Følge af de Holsteen til Forbindelse med Tydsklands Eenhed tilstaaede Bevillinger. Kort, Danmark havde da ogsaa for Slesvig maattet tiltræde det tydske Forbund, hvilket dog formedelst den yderst ophidsede og i Hovedstaden uimodstaaeligt for Dagen lagte danske National=Stemning havde været fuldkomment umuligt" o. s. v. Hr. Pechlin har saaledes, siger "Fædrelandet, istedetfor at henvise kort og godt til Traktaterne fra 1721 ned til 1815 og holde den preussiske Gesandt hans egen Erklæring af 10 Juli 1823 op for Øinene, hvori han har erklæret det for,utænkeligt," at Forbundets Jndvirkning nogensinde kunde komme til at udstrække sig til Slesvig, deels forsøgt en haartrukken Fortolkning af den danske Regjerings Udtalelse af 7 Septbr. 18446, deels har han paa en saa kraftløs og keitet Maade forsøgt at forsvare den nuværende Regjering, at han meget mere er kommen til at anklage den og give de af Schleswigholsteinerne udspredte Løgne om dens ufrie Tilstand, Medhold. - Men saaledes taler sandelig ikke en dygtig og redelig Gesandt. Vi indrømme Hr. Pechlin Ret til at være generet af den Erklæring, han under det forrige System har været nødt til at afgive, og Ret til at forsøge paa at betage denne nogen for hans eget Vedkommende bindende Kraft. Men det maatte han kunne indsee, at den er i alt Fald den nærværende Regjering ikke tvungen til at underskrive og opretholde. Meget hellere derfor end pille ved Ordene og underlægge dem et jesuitisk Forbehold, maatte han have erklæret den Politik, der havde dikteret dem, for opgivet, fordi den ikke længer lod sig fortsætte, uden at drage ikke blot Slesvig men ogsaa Danmark ind under Forbundet, hvilket den danske Nation paa ingen Maade vilde beqvemme sig til.