Norske Intelligenssedler, 1796-07-27
Messell. At den dette Aar paabegyndte nye Vei paa vestre Side af Herbergsaasen, fra Opager til Dystræbo, 1 Mile lang, paa Skydeindretningen nær, er complet færdig, tiener til Underretning forde Reisende. En Notice for dem som have Eiendomme ved Glommen. Da mange have misforstaaet den Betænkning over Følgerne af Mork-Fossens Spreugning, som jeg forlængst har givet Velbaarne Herr Ritmester von H. paa hans Forespørsel til mig herom, maae jeg melde følgende: J de 18 Aar jeg var Præst i Spydberg, hvilket Præstegield paa den østre Side gandske borderes af Glommen og dens der værende mange Fosser eller Vandfald, opgik jeg ofte den Strækning, og derover forfærdigede et Chart. Denne locale Kundskab og det jeg i min Ungdom har lagt mig efter Hydrodynamiken, gav mig Anledning til heri at føye; Sagen er denne: Naar Mork-Fossen sprænges, jeg sætter 3 Alen i lodret Dybde, (hvormeget i Bredden kommer ikke herved) følger deraf 1) at Vandet i Øyeren herefter stedse bliver saa meget lavere og at de langs dermed værende lave Jordsletter, og indtil Vandfald eller stærk Strøm længere op møde, bliver saa meget mindre i Flom Tiderne oversvømmede, og at Vandet i Evierne i denne Strækning ogsaa holder sig 3 Alne lavere, som kan være skadelig for Flødningen. Men 2) alt hvad som er nedenfor Mork-Fossen lige til Frederichstad, lider ikke videre end nogle faae Dages Overflom af en 3 Alnes lødret Høyde i det allerhøyeste og det strax efter Sprengningen. Jeg paastaaer at der siden ikke nedflyder en Draabe Vand meer igiennem Mork-Fossen end der ellers vilde flyde for dens Sprengning eller Udvidelse, thi samme Mængde Vand som tilflyder Øyeren, flyder og derfra enten Taphullet er stor eller liden; saaledes enten man holder samme Portion Thee-Vand af Overskaalen eller Under skaalen, saa bliver det det samme. Den sædvanlige aarlige Forskiæl paa lavest Vand om Vinteren, (i Vinterstøe) og høyest om Sommeren, har jeg befundet at være 11 Alen lodret Høyde. Meu i visse Aar, saasom 1749 og 1789, steeg Vandet i Glommen til nogle Alnes lodret Høyde over disse 11 Alne; jeg befandt samme i sidstbemeldte Aar ved Nivellering i Julio stigende 12 Alne over de 11 Alne. Man passe derfor den Tiid, de den 3 Alnes lodrette artificielle Stigende formedelst Elvens naturlige Lavhed ey kan giøre nogen Skade, og denne lille Oversvømmelse, om jeg kan kalde den saa, staaer neppe 3 Dage paa, kan og ved Sluuser modereres baade i Henseende til Tiid og Qvantitet; Siden flyder ikke en Draabe meer end ellers. Mork-Fossens Udviidning kan ey heller give mere Vind end ellers, ogsaa af den Aarsag fordi fleere Fosser nedenfor falde ned som i Cascader, hvoraf de øverste ere ligesaa trange som Mork Fossen in statu qvo og dertil med have brat Field paa Siderne, saa først komme nogle frugtbare Sletter: De mathematiske Beviis for Sagen kan man og tiene med: Men i en saa vigtig Sag kunde og burde man raadføre sig med berømte Mechanici, som Fæster hos os og Hof=Raad Kæstner i Gøttingen, som er en af de største i Europa da jeg har den Ære at have hans Kiendskab, skulde jeg, om man saa syntes, sende ham Problemet til Opløsning; man kan være vis paa Svar; Jeg har blot raisoneret som Mathematicus, og i Mathematiquen har slet ingen Partiskhed Sted. Edsberg Præstegaard den 20de Julii 1796. J: N: Wilse. Par det end mindste Muelighed i, at ugrundede Byerygter og falsk Sladder kunde have nogen skadelig Jndflydelse paa en fortient Mands borgerlige Agtelse; saa troer Undertegnede sig forpligtede til at aflægge, og - om forlanges - beedige, følgende offentlige Erklæring: at denne opdigtede Usandhed, at Kiøbmand Hr. Bruun skulle kaldt Doct. Med Hr. Møller, som ved første Bud ikke kom, men et Brev, hvori 10 Rdlr., endelig overtalede Doctoren til at besøge Patienten, hvilken Usandhed ligesaa lidt af undertegnede har været tænkt som fortalt. Beskyldningen falder da tilbage paa vor smukke Fama. Frans Wolff. Bruun, Student. Johan Henrich von Ramm, Ritmester ved det Oplandske Dragun Regiment. Niør vitterligt: at efter Begjæring fra Hr. Lieutenant Gothelf Magnus von Oppen, Procurator Franz Wilhelm Dorff, Gunder Torkelsen Øvre Skjefstad med fleere Gaarde brugere af Bøygde-Fjerdingen i den saa kaldede Herras Bøygd udi Elverum Sogn, og i Følge den mig af Hr. Justitz-Raad og General-Conducteur Hammer meddeelte Constitution, bliver paa Gaarden Nordre Opsal i bemelte Elverum, Torsdagen den 11te September førstkommende, sadt en Landmaalings Forretning, til paafølgende Situations- og Deele-Carts Optagelse, over Herras Bøygdens Hjem Sameje, der støder deels mod Bøygden paa østre Side af Glommen Elv, deels mod Elverums Præstegaards, Gaarders og Hagens Sameje, deels mod Hernæs og Skovbøygdernes Dito, deels mod Herras Bøygdens Sæter-Skove og deels mod Gaardene Lismoe og Qværne moens Eiendeele. Thi indkaldes til denne Forretning samt paafølgende Situations- og Deele Carts Optagelse, i Følge den hertil givne Kongelige allernaadigste Bevilling, dateret 20de Maji d. A., alle de til berørte Herras Bøygds Sameje angrændsende, de som vides og ikke vides, ved denne StevningsForkyndelse, saavel udi Christiania Jntelligenz-Blade som af Elverums Kirkevold trende Gange efter hinanden, med 4re Ugers Varsel, at paasee og blevære Deele-Reqvirenternes Udviisning for Sameiens Grændsestrækninger, og derved efter Behag at observere det fornødne. Videre indkaldes alle de som maatte formeene sig at have nogen Ret eller Lød i berørte Samejesom intenderes deelt, eller udi de Gaarde til hvilke Samejen henhører, saasom Nr. 3 Nordre Opsal, No. 4 Øvre Løkken, No. 5. Nedre Løken, No. 6. Storhoff, No. 7. Nedre Skjefstad, No. 8. Øvre Skjefstad, No. 25. Søndre Houmb, No. 26. Nordre Houmb, Nr. 32. Hvarstad, No. 38. Nedre Løken, No. 40 Søndre Opsal, No. 42. Lille Hoff, No. 43. Østerhoug, No. 45 Øvre Løken, No. 49. Helset, Nr. 50 Nødaasen, No. 58. Lille Hvarstad, No. 67. Aarnæs, No. 75. Flobakken, No. 80 Riiskjernholtet, No. 84. Kilde, No. 91. Wollum, No. 98. Skandshaugen, No. 101. Mon, No. 108. Lille Nødaasen og No. 124. Lille Aarnæs, baade for saavidt disse Præendentere vides og ikke vides, at indfinde sig og deres formeentlige Ret at iagttage, da Deele-Reqvirenterne vil have fraregnet Sammesens Jndhold, de i selve Samejen beliggende Gaarde tilligemed de Strækninger som en eller anden kan for sin Sameje-Lod, eller uden denne, beviisligen have hævdet, ligesom derimod alle de Jndhegninger eller Pladser, som paa en Tiid af nogle faae Aar ere i Mængde oprettede og enten af Sammejere uden Rettens Middels Udskiftning eller og af dierve aldeles uberettigede Personer ere indtagne og bemægtigede, bliver paa Cartet som Sammeje anlagt, efterdi at af Dele-Reqvirenterne paastaaes, at saadanne urettelig bemægtigede Strækninger, skal tilfalde den sande Lods-Ejer, der i sin Tiid paalodnes den Teig eller Strækning, hvorpaa saadan ulovlig indgierdet Plads eller Jndhegning befindes. For saa mange som attraae Deeling, bliver efter heele Sammelens foregaaende Opgang og Beregning, Dele-Mærker ansadte, i Forhold deres havende Matricul-Skyld, til den heele Bøygds Dito; ligesom, naar Beliggenheden af de Gaarde, hvis Beboere ikke vil finde sig i Deeling, ej tillader Reqvirenterne Udskiftning, uden tillige, de til Deeling modtvilliges Lod bliver fradeelt, da vorder i saa Tilfælde, den til Deeling modtvillige, - hans Lod, - ogsaa afmærket. Saasom iblandt de opregnede Gaarde befindes Lille Hoff, Christiania Laugstoel med Bygsel, beneficeret, at være udtaget til Officeer-Boelig for den Elverumske Compagnie-Cheff, en Part nemlig 3 Skind i Nedre Skjefstad at være beneficeret det Elverumske Præstebord med Byxel, og 1 Huud i Søndre Houmb at være Stange Præstebord beneficeret med Byxel, saavelsom og, at ellers nogen Matricul-Skyld udi endeel andre Gaarde i Herras Bøygden er beneficeret, dog uden Byxel, allene med blot Landskyld, saa varsles tillige, paa den Kongelig allernaadigst bevilgede Maade, det beneficerede Godses høye Forsvar, Officeer-Boeligens respective Dito og Beneficiarii, om Forretningens og Deele, samt Situations-Cartets Optagelse, til behageligst Efterretning Efter Muelighed og Reqvirenternes nærmere Forlangende, skal Samejens forskiællige Bonitet under Forretningen og Cartet vorde beskreven og bemærket, samt efter beste Skiøn til Deeling, under Rettens nærmere Grandskning og Kiendelse, - vorde ansadt. Denne Stevnings Forkyndelse, efter den Kongelige allernaadigste Bevilgnings Forskrift, vil det paaligge Deele-Reqvirenterne at besørge. Østerhoug den 9de Julii 1796. J: H: Ramm. (L. S.)