Viborger Samler, 1832-07-10
Adenlandske Efterretning: Frankrig. Beleiringstanden, hvori Paris var sat, er ophævet ved en kongelig Forordning af 29de Juni, hvorimod de overordentlige Administrativ=Foranstaltninger ville vedblive for de vestlige Departements. Det er. Cassationsretten, Paris har at takke for Befrielsen fra hiin Byrde, som Ministeriet havde væltet paa denne Stad. Dette Tribunal forkastede nemlig Krigsrettens Competence i Hr. Geoffrois Sag og henviste den Anklagede (hvis Sagfører Hr. Odillon Barrot var) til Jnstructionsdommeren i første Jnstants. Retssalen gienlød af jublende bifald. Saasnart Dommen var fældet, begave Ministrene sig til St. Cloud, hvor Kongen strax afholdt et Conseil, der varede til den sildige Aften. Foruden Beleiringstandens Ophævelse skal ogsaa Kamrenes Sammenkaldelse (til Midten af Juli) være kommen paa Bane. Den næste Dag forkastede Cassationsretten atter Domme af Krigsretten og overhovedet dennes hele Competence. Ophævelsen af Beleirings standen er opslaaet paa alle Gadehjørner; men da denne Forholdsregel er foranlediget af Cassationsretten, er der Jngen, der takker Ministrene derfor. Ministerielle Blade bemærke, at Regieringen burde, førend den ophævede Beleringsstanden, have oppebiet Kiendelsen af Assiseretten, til hvilken Dødsdommen, nu kommer, og som sandsynligviis da overeensstemmende med det kgl. Tribunals tidligere Kiendelse, vilde have erklæret sig incompetent; saaledes vilde Sagen være kommen anden Gang til Cassationsretten, og det til alle dennes forenede Sectioner, og ikke, saaledes som nu, være bleven afgjort af en eneste. Le Nouvelliste raader, endnu at gaae denne Vei. Jmidlertid bliver en Forandring i Ministeriet under alle Omstændigheder nødvendig; i det Mindste - saa mener man - maae Hr. de Montalivet, der har foreslaaet Beleringstanden, og Marschal Soult, der har understøttet ham, og som Krigsminister staaet i Spidsen for Foretagendet, gaae af. Dupin var den 30te kaldet til Kongen i St. Cloud, saa at man troer, at han virkeligen bliver Minister. Een skal have sagt til Kongen, at han burde kalde Hr. Odillon=Barrot og sige til ham; "Jgaar har De styrtet mine Ministre, vælg mig nu nogle andre." (Raadet torde maaskee ikke være saa galt. - En Reise til Bordeaux, som Kongen vilde tiltræde den 3die Juli, er nu opsat. - Det er i Vende kommen til en aabenbar Tvist mellem Generalerne Bonnet og Solignac. Den sidste har afsat Commandanten i Rantes; hvorimod den Førstnævnte nu har befalet hiin at blive paa sin Post. Patrioterne vilde hellere have beholdt Solignac, og have i den Hensigt opsat en Petition til Kongen. -Der tales om Oprettelsen af tvende Leire i det ost lige Frankrig, nemlig ved Strasburg og Besancon. Jsær marschere mange Regimenter fra de nordlige Departements til disse Puncter. Ogsaa paa den sardiniske Grændse drages et stærkt Troppecorps sammen. Da Garnisonen i Paris maa svækkes ved Dannelsen af disse Observationslimer, saa synes man at ville complettere den ved mobile Nationalgarder. - Le Messager indeholder igjen en Mængde fabelagtigt klingende Efterretninger om Hertuginden af Berri, ifølge hvilke hun flere Gange skulde have været i Paris og navnligen under Lamarques Jordefærd befundet sig paa Boulevard d'Jtalie, hvor hun Tid efter anden modtog Rapporter om Stadens Tilstand, Saameget synes vist, at Hertuginden endnu befinder sig i Frankrig, og man paastaaer, at en Skrivelse fra et fremmed Hof skal have foranlediget hende til et længere Ophold. - J de franske Havne bemærker man stor Driftighed; man bringer denne i Forbindelse med den Efterretning, at en anseelig russisk Flaade skal afgaae fra Cronstadt til Middelhavet under Anførsel af Viceadmiral Hamilton. Virkeligt skal Generalcapitainen i Cadi; have faaet befaling til at træffe Anstalt til at kunne modtage 10 russiske Linieskibe, ligesom man ogsaa erfarer, at den spanske Escadre, der siden 1822 var stationeret i den mexicanske Havbugt, er kaldet tilbage til Europa. Klinger lidt æventyrligt.) - Kronprindsens Reise i Syden, hvor han modtoges med Enthusiasme af den patriotiske Befolkning, hvorved det imidlertid heller ikke mangler paa de frimodigste Ytrringer, hvorfra selv Embedsmændene nu og da ikke afholde sig, drager den almindelige Opmærksomhed paa sig. Jsær har Prindsen i Nimes ved det yttrede Ønske og kraftigere Forholdsregler af Regjeringen mod Carlisterne protesteret mod enhver Ulovlighed, hvilken Juliregjeringen aldrig vilde tillade sig, en Erklæring, der dog staaer i den meest skjærende Modsigelse med Paris's Erklæring i Beleiringsstand, og dennes tilbagevirkende Kraft. Fremdeles gav han de bestemteste Forsikkringer og Julithronens Sikkerhed saavel mod indvortes som udvortes Fjender. -J de sidste Dage før Ophævelsen af Beleringsstanden har det ingenlunde været roligt i Paris, truende Folkehobe dannede sig udenfor Höttel de Toulouse, hvor Krigsretten holdt sine Forsamlinger, og den 27de kom det paa flere Puncter til Kamp mellem Dragoner og unge Conscriberede; den 28de udstædtes igjen Arrestbefalinger mod flere Medlemmer af Folkevennernes Selskab. - Efter Forlydende har den berømte Polak, Professor Lelemel, erholdt befaling til, ufortøvet at forlade Paris og Frankrig; der angives ingen Grund hertil. En lignende befaling er givet Oberst Choinacki, en 70aarig Olding, der har erholdt mange Saar i fransk Tjeneste. - Ogsaa i Bordeaux er man kommen under Veir med carlistiske Forbindelser med Rebellerne i Vendee. Siden den 12te Juni ere flere Personer at Stand og Anseelse arresterede, blandt Andre en Madame Brunet, der er bragt til Fortet Ha; hun skal i sine Svar vise samme Klogskab og Mod, som Hertuginden af Berri, hvem hun ogsaa synes hengiven med føsterlig Begeistring.