JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-07-06
En Person, hvis Navn ikke vides, men som synes at være en Fabricant fra Birmingham, sagde, at den store Aarsag til den Nød man følte i denne Bye, var Moden. Der var et Middel derfor som han foreslog Prindsregenten og hans ophøiede Brødre, det nemlig at indføre den Mode at bære Spænder og aflægge overtrukne Knapper. Disse 2 Artikler udgjøre Birminghams fornemste Handelsgreen, og hvis i de kom i almindelig Brug, skulde man see den Ulykke forsvinde, som hersker i dette District. Hr. Stephen var vred fordi man forglemte Hensigten af Forsamlingen; den burde have været mere talrig. Endelig roser han sine Landsmænds Godgiørenhed, og tilføier, at han haaber meget af denne Forsamling, og at han var giennemtrængt af Agtelse for de nærværende ophøiede Personer, som ved deres Opførsel endnu mere forøgede den høie Tanke som deres Borgere havde om dem. Han smigrede sig med at Brødet, uddeelt ved deres Hænder, liig det der uddeeltes af Frelseren i Ørkenen, til en hungrig Mængde, skal formere sig i Forhold til deres Antal der skulle modtage det. Hr. Lench roste Linnedvævernes rolige Opførsel i Spithfieldt, i det han erklærede at han var i Besiddelse af et offentligt Document, som beviste at der paa dette Sted var mere end 30000 Mennesker den manglede Arbeide. Andre gjorde endnu forskiellige Forslag. Den Commitee som Hr. Wilberførte havde foreslaaet, blev udnævnt De tilstædeværende Personer gjorde et Sammenskud til at afhielpe de Fattiges Trang, der beløber sig til 2000 Pund Sterl. Hertugerne af Yorck, Kent og Cambringe tegnede sig hver for 100 Pund Sterl., ligeledes Hertugen af Rutland og Lord Rolle. Fortællingen af det der foregik i denne Forsamling kan ikke andet end bedrøve hele Engelland. Man seer deraf at der i dette Land hersker en Elendighed, som langsomt vil blive afhiulpet; og af alle de Forslag der bleve gjorte, er neppe noget af den Beskaffenhed, at det Udførelse vil kunne hidlede de Følger det skulde bevirke. Den 19de Junii. Efterat Underhuset igaar havde dannet sig til en Committee, for at raadslaae om Midlerne, tog Skatkammer cantsleren Ordet og erklærede, at den Plan han forelagte med Hensyn til Budjettet var hans Formands Værk, at de Bevillinger Parlamentet havde at giøre vare yderst store, og maatte betragtes som en skrækkelig Byrde; men at det var trøstekuldt at tænke, at Engellands Hielpekilder endnu ikke vare saa udtømte, at Udgivterne ikke kunde bestrides. Skatkammercantsleren indlod sig derpaa i Detail over de Byrder, Engelland iaar har at bære.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Subsidierne beløbe sig i dette Aar omtrent til ligesaameget som i forrige, nemlig 400000 Pd. Sterl. til Sicilien og 2 Mill. Pd. Sterl. til Portugal. Toralsummen af Udgivterne er 62 Millioner 376318 Pd. Sterl. Til at bestride disse uhyre Udgivter foreslog Skatkammercantsleren adskillige Midler, blandt andet et Laan af 23 Mill. 389000 Pd. Sterl. En Deel af dette Laan, nemlig 6,389000 Pd. Sterl. skulde inddrages ved Subskription. Hvad de øvrige 17 Mill. Pd. Sterl. angaaer, da tilstod Skatkammercantsleren, at Betingelserne ikke vilde blive saa fordeelagtige, som de ved Laanene for de forrige Aar. Laanet for dette Aar er altsaa næsten dobbelt saa stort som det i sidste Aar, hvilket kun beløb sig til 12 Mill. Pd. Sterl. Renterne af Laanet udgjøre 836000 Pd. Sterl. Den til Afbetaling bestemte Fonder 338000 Pd. Sterl. Nationen har altsaa en aarlig Byrde af 1 Mill. 174000 Pd. Sterl. at bære, for at forskaffe sig en Sum af 17 Mill. Pd. Sterl. Naar man giør denne Beregning, saa spørger man med Rette, hvad der er blevet af Storbrittanniens Credit, hvoraf man saameget har pralet? Maaskee vilde Skatkammercantleren selv komme i Forlegenhed ved at besvare dette Spørgsmaal, og forklare hvorfor de engelske Fonds, som nylig stode paa 66, nu ere faldne til 57.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
- Jndvaanerne paa Helgoland ere geraadede i den sørgeligste Forfatning, da al Handelsforbindelse med det faste Land har ophørt. Alle Kiøbmændene have forladt Øen.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Man skriver fra Rio Janeiro, at der er opstaaet Uenigheder mellem den engelske Gesandt Lord Strangford og den portugisiske Regiering, for en Engellænders, navnlig Bellingsurts Skyld. Dette Menneske havde, som man siger, uddeelt oprørske Skrivter blandt Portugiserne, og var derfor bleven arresteret. Lord Strangford havde reclammeret ham som brittisk Undersaat, men den portugiske Regiering har vægret sig ved at udlevere ham. Hof.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den engelske Gesandt er bleven sendt tilbage fra det brasilianske Den 20de Junii. Vi have modtaget Aviserne fra Jamaica indtil 23de Maj. Efter de sidste Nyheder fra St. Domingo har Petion fanget en af Christophs Generaler, 3 af hans Oberster, og alt hans Cavallerie, der beløb sig til 1200 Mand. Christoph vedbliver endnu at bloqvere Port an=Prince, og har adskillige Gange attaqveret, men ikke udrettet andet end ødelagt nogle Huse, og er hver Gang drevet tilbage med et betydeligt Tab. En Corvet og en Brig, ere afgaa de fra Cayes, for at forene sig med Petions Eskadre ved Port an-Prince, saasnart de ere ankomne, vil Petion angribe Christoph baade til Lands og Vands. Besætningen inde i Byen er 12000 Mand Jfølge de nyeste Efterretninger fra Mexico ere Jnsurgenterne endnu i stor Bevægelse. Trinidads Gazette melder, at den Kongelige Expedition fra Cumanahar, den 27de f. M. ved Orinoco, havt en Træfning med Jndependenternes Eskadre, bestaaende af Corvetter o. s. v. Patrioterne have ved denne Affaire bemægtiget sig en Corvet. Træfningen varede i mere end 3 Timer. Den Kongl. Eskadre tog Flugten.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Fregatten Laurnstinus, kommende fra Rio Janeiro og de la Plata floden, har medbragt Breve fra disse 2 Steder til 20de April.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Fiendtlighederne mellem Spanierne i Sydamerica ere begyndte. Det lader til at Buenos=Ayresarmeen er gaaet over Flodens venstre Bred, for at angribe Monte-Widen, medens denne Stads Eskadre har taget sin Stilling for Buenos=Ayres, som den har truet at ødelægge. Jmidlertid er det endnu ikke kommen til Slag; men Proclamationer fulde af Bitterhed ere udstædte fra begge Sider.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
De sidste Nyheder fra Halvøen melde, at det System vi søge at optage i Corpsernes Dannelse, opvække den meest levende Misfornøielse. Man vil, at de spanske Regimenter skulle commanderes af engelske Officerer. Denne Beslutning, der allerede er sat i Udøvelse i Portugal, fornærmer vore Allieredes Stolthed. Man skulde troe, at vor Regiering søger Leilighed til at skille os ved dem.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Birmingham, den 10de Junii. De Forhører, som vore fornemste Fabrikanter have været underkastede i Underhuset, ere nu trykte, og lade ingen Tvivl tilbage om vor Jndustries beklagelige Forfatning. Sømforarbeidelsen, der strakte sig til en Omkreds af 10 Mile om denne By, er i en fuldkommen Stands ning, da Handelen med America er afbrudt, til hvem vi afsatte den største Deel af vore Søm. De Personer, der leve af denne Haandtering, vare næsten alle fattige, thi de erholdt ikke mere end 12 Shill. ling ugentlig, og deraf kan intet Menneske leve. Dog var deres Stilling taalelig, saalænge baade Manden, Konen og Børnene kunde faae Arbeide. Fabrikanterne vare blevne enige om at forhøie deres Løn; men Handelens slette Forfatning har nødt dem til igjen at nedsætte den til den gamle Taxt; derfor ere nu henved 10000 Menneskeer geraadede i Armod.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Fabrikanterne i Staden Birmingham selv forarbeide fornemmelig Knappe, allehaande Metalarbeider og pletterede Sager. En Knapmager faaer ugentlig 40 til 50 Shilling, en Pletterer ligesaameget, og de ringere 25 til 30 Shilling. Denne Betaling, der er tilstrækkelig til en Mands Underholdning, om han endog er givt, er virkelig den samme, hvis man tager Hensyn til Dagene; men vi kunne sendt Fabricats for de som Handelens Tilstand ikke forandres nødes de til at give de fleste af deres Arbeidere Afsked. Dette er Resultatet af disse lange, intetsigende Forhører, der vise Kilden til vore Onder, uden at angive Midler til at afhielpe dem.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Bukarrest, den 4de Junii. Jfølge Efterretninger fra Ruschschuck har Storherren atter faaes en mandlig Arving. Ligeledes erfare vi derfra, at betydelige Troppeforstærkninger bestandig ankomme til Schumla. Resten af den endnu i Wallachiet værende russiske Armee har 5 Leire, nemlig ved Turko, Giørgewo, Crajowa, Busen og Bukarest. Grisleham, den 23de Junii.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den 16de d. ere Hr. Poggenpohl og Underlieutenant Mepfdadowsk ankomme fra Finland som russiske Courerer.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Blandede Efterretninger. Ved Oczakow sporedes den 6te Maj en Jordrystelse, der dog ikke foraarsagede nogen Skade.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Alle Beretninger fra Departementerne i det forrige Piemont ere enige om, at skildre den forestaaende Høst som en af de rigeste der i lang Tid har fundet Sted. J Mands Minde har Jorden ikke ydet saamegen Afgrøde. Paa de Steder hvor Jordbunden ikke tillader at dyrke Hvede og Rug, har man saaet Mais, lagt Kartofler o. s. v. Alt svarer til Agerdyrkernes Anstrængelser. Aldrig have Markerne frembudet et saa oplivende Syn, og det stadige Veirligt fremskynder Høsten. Der, saavelsom i Frankrigs øvrige sydlige Departementer er Rughøsten forhaanden, og i Herauldepartementet er den allerede i fuld Gang.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den 24de Juni udbrød en stærk Jldlos i Frankfurt i en Gade hvor der ikke findes uden Magasiner og Remiser. Man ved endnu ikke Aarsagen. Uagtet den hastige Hielp bleve 10 til 12 af disse Magasiner lagte i Aske. Skaden kan endnu ikke angives, men den maa være betydelig, da man kuns kunde redde faa Vare.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den 18de Juni vare alle Biergene i Egnen af Jnspruck bedækkede med Snee. Et Syn som i disse Egne er meget fieldent.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
J det engelske Underhuses Møde den 15de Maj, blev det eenstemmig besluttet, at give Hr. Percevals Familie en Foræring af 50,000 Pund Sterl., og hans Enke en aarlig Pension af 2000 Pd. Prindsregenten blev ved en Adresse anmodet om at lade et Monument til Percevals Minde oprette i Westminster Kirken, med den Jndskrivt: Myrdet indenfor Underhusets Mure, idet han kom for at forrette i sit Kald; til Vidne og Agtelse for hans offentlige og private Dyder, og for at udtrykke den Afskye Underhuset føler for Forbrydelsens Græsselighed.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Indenlandske Efterretninger. Ribe, den 3die Juli. Ved Landemodet, som holdtes i Onsdags, blev, ved en Jndbydelse fra Stiftamtmanden og Biskoppen, lagt Grunden til et patriotisk Selskab for Ribe Stift. Landemodets tilstædeværende Medlemmer tegnede sig for aarlige Bidrag, som gik over 200 Rdlr. J næste Januarii Maaned agter Selskabet, ifølge Jndbydelsen, at holde sit første Møde, og da vil dets Indretning og Love nærmere vorde bekiendtgjorte. Aalborg, den 1ste Juli. Telegraf Rapporter. Den 27de Juni om Morgenen Kl. 8 har en fiertlig Brig krydset østlig, den sees fra Havknud, styrende sydlig. Den fra Havknud telegrafere de fiendtlige Brig er igien gaaet af Sigte. Den 28de om Morgenen, Kl. 4 har en Brig krydset østlig, den sees fra Havknud styrende sydlig; den signalerede Seiler synes i det mindste at være fiendtlig, om Formiddagen Kl. 10 har en fiendtlig Fregat krydset østlig imellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs. Den 29de. Den den 28de fra Arnachen telegraferede Brig er igjen gaaet af Sigte.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Corsøer, den 5te Juli. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Helsingøer, den 3die Juli. J sidste Etmaal ere 5 Fartøier, af forskellige Slags passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den 4de Juli. J afvigte Etmaal er 18 Fartøier passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Den 5te Juli. J sidste Etmaal ere 33 forskiellige Fartøier passerede Sundet. Herfra kan intet Fiendtligt observeres.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Kiøbenhavn, den 6te Juli. De Spørgsmaale der bleve givne ved sidste latinsk juridiske Embedsexamen, der holdtes i Slutningen af Juni og Begyndelsen af Juli d. A., ere følgende : 1) Num jus puniendi competit læso en statuaturalis - 2) Num er juris univerfalie principiis necessarie, inter conjuges obtineri debet plena bonorum communio - 3) Animperane, jure publico universali, convnienter subditis certos præscribere, porest limitees qvor in exigindis pretiis, pro rehuus in alios tra sferendit operisve elocandis, ereedere non debent? - 4) 6 Jus admissionis, an er principiis juris gentium naturalis legato og tribui potest? - f) Ovid jare romane imelligitur per senatus ved sonsultum macedonisrum, er num aliqvis hujus doctrine in jure sk. 9 patrio usar: - 6) Kan man antage at Forordningen af 6te December 1743 har ophævet de Bestemmelser, som indeholdes i danske Lovs I-24, norske Lovs 22, 13, 14 Artikler, - 7) Hvilke e Grundsætninger kan man antage at vore Love følge, ihenseende til den Art af Accession, som man pleier at kalde Specification, - 8) Ophører en Fledføringscontract, naar den døer, som har forpligtet sig til at give Fledføringen Underholdning: - 9) Om og hvorvidt kan efter vore Love et criminelt Søgsmaal hæves ved Præskription. - 10) Er den Regel under alle Omstændigheder rigtig, at Vidner som bekræfte noget, bør foretrækkes for dem som benægte. - De der underkastede sig denne Exammen vare ialt 14. Til den dansk juridiske Exammen meldte sig 25, hvoraf 3 ikke underkastede sig den mundtlige Prøve. De Spørgsmaale der forelagtes dem til Besvarelse ere: 1) Hvad Forskiel er der paa middelbare og umiddelbare Gierninger, og hvilken af disse tilregnes meest? - 2) Kan man efter almindelige Retsgrundsætninger betinge sig Eiendom overden pantsatte Ting, hvis Gielden ei til bestemt Tid betales, 3) Kan man tillægge den ved Forordningen af 27de September 1799 indførte Landsforviisning paa visse Aar, de samme Virkninger som Fredløshed, efter Landsloven? - 4) Kan man lovligen oprette en skrivtlig Gields contract, som lyder paa, at Gielden skal afbetales i visse Terminer, af hvilke de sidste først ere forfaldne efter at 20 Aar fra Gieldsbrevets Udstædelse ere forløbne? - 5) Kan den som i en ærlig og ædru Forsamling skielder en anden for Tyv, endnu straffes med at bøde sine tre Mark. - 6) Gives der Tilfælde, i hvilke man uden Opreisning kan indstevne en Dom for vedkommende Overret, uagtet den sædvanlige Appellationstid allerede er udløbet:
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Ved en Cancellie=Skrivelse af 4de Juli ere samtlige Øvrigheder i begge Riger opfordrede til at vaage over, at ingen Falholdelse eller Fremførsel skeer af Vare, der stride mod de i Forordningen af 23de f. M., indeholdende Bestemmelser, og bekiendtgjort at Hs. Majestæt allernaadigst vil have Politiet forundt lige Andeel i de Varers Værdie, der efter dets Angivelse blive confiskerede.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Ved Hs. Majestæts allernaadigste Resolution af 9de d. M. er befaat Jngen herefter maa tillades at nedsætte sig som Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn eller andetsteds i Rigerne, forinden han, enten ved det Kongelige Brænderie i Sølvgaden i Kiøbenhavn eller ved noget andet vel indrettet Brænderie er bleven anderviist i den rigtige Methode, og for Bestyreren af det ovennævnte Kongelige Brænderie har beviist sin Duelighed.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
En af Konstflidselskabets Medlemmer har indtil videre tilbudet Selskabet 500 Rd. aarlig til Præmier for smagfulde Haandværks tegninger, og derhos foreslaaet, at de Tegninger, som tilkiendes Præmie, saavelsom andre, der maatte skienkes til det Magazin af Haandværkstegninger, hvilket Selskabet saaledes i Tiden kommer til at eie, skulde overlades til Manufakturister og Haandværkere, som maatte ønske sig Tegninger til at arbeide efter. Ifølge Bemyndigelse fra Sel skabet, og i Henhold til Forslaget, som findes indført i Penia No. 11, og vil blive indrykket i et at Konstflidselskabets næste Hæfter, udsættes derfor herved en Præmie paa 25 Rd., og andre 25 Rd. i mindre Præmier efter Omstændighederne for smagfulde Haandværkstegninger, under følgende Vilkaar og Bestemmelser. 1) Med Hensyn til Gienstanden kan enhver indleveret Tegning komme i Betragtning til at vinde Præmie, der afbilder en Ting, som kan forarbeides, og er brugelig i Handel og Vandel, altsaa Tegninger til Meubler, Huusgeraad, figureerte Manufacturarbeider, musikalske og andre Jnstrumenter, al Slags Broderi og Nibs o. s. v. 2) J Henseende til Tegningens Form, forlanges som nødvendig Betingelse, at den er smagfuld, og at den virkelig lader sig udføre, det er, at en Ting, forarbeidet efter saadan Tegning, ikke savner nogen i det mindste væsentlig Egenskab. 3) Tegningerne skulle være brugelige for Haandværkere. De maae derfor være af saadan Størrelse, at de enkelte Deles Former nøie kunne sees, og forsynede med en Maalestok, som kan veilede Haandværkeren i Henseende til Proportionen. Hvor Gienstandens Natur fordrer, at Smagen ligesaa meget beroer paa Farvernes rigtige Valg og Overeensstemmelse, som paa skiønne Former, Tegninger, f. Ex. til Gulvtepper, Meubelbetræk, Jndlægninger paa Snedkerarbeide, Broderier, bør der være taget Hensyn til, at de valgte Farver ogsaa kunne haves og anbringes paa Arbeidet, og at Farverne, saavidt mueligt, deels ere saa bestemt angivne, at den, der ikke arbeider med Følelse, ogsaa kan bruge Tegningerne med Nytte, deels ere at den Naturbeskaffenhed, at de ikke lettelig tabe sig. Hvor det behøves, maae Arbeidstegninger vedlægges. 4) Enhver, han være indfødt eller fremmed, kan concurere til disse Præmier. De Tegninger, som indleveres, gives et Mærke, og i en medfølgende forseglet Seddel, der indeholder samme Mærke, opgives Jndsenderens Navn og Opholdsted. For iaar indsendes Tegningerne portofri inden 31te December til mig Bærens, boende i Pilestrædet No. 117. De, som vinde Præmie, blive Selskabets Eiendom. 5) Madeller imodtages lige saavelsom Tegninger, bedømmes og vinde Præmier som disse. Selskabet har tillige commiteret os at bekiendtgiøre dets Forventning og Ønske, at Konstnere og Andre, som maatte eie smaa fulde Haandværkstegninger, eller Kobbekstik af disse, vilde skiænke samme til Sel De ville blive modtagne med Erkiendtlighed, og nyttede til at fremvirke mere Smag i vore Manufacturisters og Haandværkeres Arbeider. Comitteen for smagfulde Haandværkstegningers Anskaffelse og Benyttelse, den 20de Juni 1812. Hansen. Heger. Bærens.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Under 23de April d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret: at der for at gaae tilhaande ved Revisionen af de til Collegiet indsen, dende offentlige Medicament=Regninger, skal ansættes en Medhielper, der for dette Arbeide tilstaaes en personlig temporair Løn af 300 Rd. aarlig. Med denne Post vil kunde forbindes en ved Norges Medici nalvaredepot for nærværende ubesat Plads for en duelig Medhielpe, ved Regnskabsføringen, der for dette Arbeide nyder i aarlig Løn 500 Rdlr. Skulle nogen af Dhrr. Pharmaceutici i Kiøbenhavn, vide sig skikket til og attraae disse Poster, vilde de behage at henvende dem til Hr. Apotheker Blau der i Staden, som meddeler nærmere Underretning De udenfor Kiøbenhavn og i Provindserne ville behage inden 6 Uger fra undertegnede Dato at indsende deres Ansøgninger directe til dette Collegium, at man derefter kan indgive allerunderdanigst Forslag. Christiania, i det Kongelige Sundheds=Collegium for Norge, den 29de Juni 1812. Thulstrup. Weidemann. Maschmann Müller. Schandorff.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Bye- og Raadstueskriver, samt Notarius Publ. Embedet i Tronhiem; Rind og Herning Sognekald i Ribe Stift, 300 Rd.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Huus-Auctioner. Den 6te Julii blev ved 3die Auction Voxlysfabriken paa 19de Blegdam solgt for 48600 Rdlr. til Conferentsraad Hauser og Etatsraad Sæbye med flere.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Barom. Therm. Vinden. 28 Junii. 28. 1, 9 12, 4 Varme. S. V. 29 - 128. 1. 5 11. 1 - N. V. 30 - 28. 1, o 111, 4 - S. V. 1 Julii. 27. 9, 6 11, 1 - : 2 - 27. 8, 5 112, 3 - S. V. 4 - 128. 1, 3 110, 7 - N. N. B. At Enken efter afdøde Etatsraad og Borgemester Schiøtt, Anne A Margretha Charlotte Schiøtt, fød Horn, den 5te d. M., efter 14 Dages Sengeliggende, ved en Alder af 73 Aar, forøget Svaghed ved Døden er os berøvet, bekiendtgiøre vi herved for den Afdødes Familie og Venner med al den sørgelige Deeltagelse, som Tabet af en saa sielden tænksom, ædel og værdig Moder maae medføre. Den 6te Juli 1812. H. J. Lavætz, Christine Lawætz. Kammerraad. fød Schiøtt.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Efter 6 Ugers Sygeleie hensov min i 38 Aars Ægteskab meget elskede Mand, Søren Nielsen Aabye, den 30te f. M. i sit Alders 65 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Frederichsborg, den 4de Juli 1812. Abelvne Aabye, fød Royen.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Litteratur. Ved den Kongl. bestandige Commission for afg. Professor Arnas Ø. Magnusens Legatum er paa Stiftelsens Bekostning udgivet følgende vigtige islandske historiske Skrivter, som findes tilkiøbs hos Hr. Hofboghandler Schoubothe paa Børsen: 1) Egils Saga sive Egilli Skaagrinii, Vita Islandig cum Versione Lati aet notis, 4to, med 3 Kobbere, 4 Rdlr. 2) Sagan af Niale Thoge ra syne ok sonum hans, 40, 3 Mk. 3) Nials Sag, Historia Niali et fillierum, Latine reddita cum Variis tectus Island le tionibes carumqve evisi, ne non Gl s. sario et indici rerum et locorum, 4to., med 3 Kobbere, 2 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
AVERTISSEMENT. De offentlige og private Lærere, hvilke agte til Examen Artiun i næste October Maaned at dimittere Disciple til Universitetet, vilde, saavel i Henseende til Tiden, som i Henseende til Formen af deres Anmeldelser, paa det nøieste iagttage, hvad Forordningen af 22de Marti 1805 i 6te og 7de 5 befaler. Kiøbenhavn, den 2den Juli 1812. N. C. Kall. p. t. Decanus i det philosophisk, Fakultet. usdagen den 1ste Juli 1812 blev efter foregaae de Bekiendtgjörelse ud rukken fölgende 7 Nammere af de grevelige Ahlefeldt Laurwigske planmæssige Oblig tioner, nemlig : No 77. 85, 193, 208, 158, 56 og 167, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjöres. Administ ationen for den grivelige Ahlefeldt Laurrigske Gields Afgiørelses Kasse, den 4de Juli 1812. Kolderup Rosenving. D. Monrad.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Ja Hovedgaarden Gammelgaard i Lisland, hvorom jeg under I 17de Juni sid leden har sluttet Kiøb, derefter forskiellige Gange i Aviserne har været averteret til Salg, hvilket hidrører fra, at Vedkommende bare forglemt at tilbagekalle Arerskamentet som for Salget har været indsendt; men da dette kan foranledige forgiæves Uleiligheder for Liebhabere og desuden foraarsøge Mistydning, saa finder jeg mig nødsaget herved at bekiendtgjøre: at jeg som ovenmeldt, har kjöbt denne Eiendom. Astrup.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Generalkrigskommisse.
Berlingske Tidende, 1812-07-06
Licitation. Onsdagen den 15de Juli næstkommende, Formiddagen Kl. 11 Slet, bliver paa Slagelse Kiøbstæds Raadhuus foretaget Licitation over Anskaffelse. af 50 Favne Brænde til Hospitalet og Latin=Skolen sammesteds. Conditionerne ere foreløbig til Eftersyn hos undertegnede Hospitalets Forstander. Auctioner. Palludan. redagen den 10de Juli, i Middagsstunden, bliver ved Auction paa Stadens Børs til den Høistbydende bortsolgt: En Nordbaad med staaende og løbende Redskaber samt Jnventarium. Afgangne forrige Vertshuusholder Rasmus Hansen Roses Stervboe tilhørende. Baaden er ved Skibsbygmester Larsens Plas beliggende og Vurderingen samt Conditionerne til Eftersyn hos Cancellieraad Top i Skidenstræde No. 62 og 63.