Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-08-19
Udenlandsk. Russisk-tyrkiske Anliggender. Fra den active russiske Armee haves nu Efterretninger indtil den 23de Julii. Det keiserlige Hovedqvarteer samt det andet Corps forlode den 15de Juli Leiren ved Basardschik og ankom den 18de til Jenibasar. Den 19de drog hele Armeen i Leir paa Høiene ved samme. Fra disse bemærkede de russiske Stridsmænd flere Teltgrupper paa Høiene ved Schumla. Den 20de brød Russerne op imod Schumla. Paa Høiene ved Bulassikmødte de 8 til 10,000 Mand Tyrker, som forsvarede sig med Haardnakkenhed, indtil de, efter nogle Angreb af de russiske ridende Jægere og Husarer, bleve tvungne til at trække sig tilbage til Forskandsningerne ved SchumlaDerpaa bivouqverede den russiske Armee paa Høiene ved Schumla. Den keiserlige Fløiadintant, Oberst Read, faldt under Slaget; men forøvrigt var Tabet ikke betydeligt. Den 21de rykkede Tropperne af det russiske tredie og syvende Corps, men især Armeens venstre Fløi, frem i Sigte af Fienden, som uden Modstand, drog sig tilbage under Fæstningens Volde, og den fremrykkende russiske Hær begyndte strax paa at forsyne sin Stilling med Redouter, for at kunne beleire Tyrkerne med Eftertryk. Det hermed forbundne Arbeide foretoges med den for den russiske Soldat eiendommelige Jver, uden at den til 45 Sr. stegne Hede syntes at genere. Samme Dag strakte den russiske Armees venstre Fløi sig til den Vei, som fører fra Schumla overKarnabad til Constantinopel. - Grev Suchtelen, som med sit Corps indtraf ved Varna den 14de Juli, trængte strax den derværende Fiende tilbage og besatte de i Nærheden af denne Plads liggende Hauger og Høie. Greven overbevistes snart om, at Tyrkerne vare Tirsdagen den 19 August 1828. ham overlegne. Han lod derfor i Centrummet af sin Stilling opkaste Redouter og paa venstre Fløi en Forskandsning. Dette Foretagende havde Grevens Hær allerede Dagen derpaa godt af, da den fra Morgenstund til Aftens Ende var beskjæftiget ved uafbrudte Udfald fra Fæstningen, som endog samme Dag havde fra Sydsiden faaet Forstærkning af nogle Tusinde Mand regulairt Jnfanteri og en Afdeling Cavalleri. Samtlige Udfald bleve afslaaede, hvorved Tyrkerne leed særdeles meget. Russerne havde af Døde og Saarede 4 Officierer og 85 Md. Generalmajor Kuprianow blev tvende Gange let saaret. Det var ham der trængte Fienden tilbage og besatte Haugerne. – De til Hovedqvarteret fra General Roth indløbne Efterretninger vare meget tilfredsstillende og den 21de Juli skulde Beleiringen af Silistrig begynde. – Den russiske Generalmajor Geis mar, som staaer i det lille Wallachi, var bleven vidende om, at et tyrkisk Corps paa 10,000 Mand, forsynet med et betydeligt Artilleri og med de fra Widdin afsendte Kanonbaade, havde besluttet at anfalde ham ved Kalafat. Endskjøndt han var svagere end Tyrkerne, gik han dem dog imøde og slog dem paa Flugt. De efterlode 40 Døde paa Pladsen, hvoriblandt Emin=Aga. Krigsoperationerne af det kankasiske Armeecorps imod det asiatiske Tyrki tog sin Begyndelse den 26de Juni, da Tropperne, som for kort Tid siden havde overstaaet Perserkrigens Besværligheder, begyndte deres Marsch over Arpatschan. Under befaling af Corps-Commandeuren, General af Jnfanteriet, Grev Paskewitsch-Exiwanski, tog Hæren Retning imod Fæstningen Kars, igjennem Byerne Dignis, Palderawan og Meschkow. Denne Egn, der beboes af Armenianere, frembod Synet af en fuldkommen Forstyrrelse, da den tyrkiske Regjering havde draget Jndvaanerne til de meest fraliggende Steder. Først ved Byen Meschkow opdagedes Tyrkehæren den 29de. En stærk Afdeling af dennes Cavalleri angreb Russernes forreste Piquetter 10 Werster fra Fæstningen; men blev, da disse fik Forstærkning, slagen tilbage. Derpaa søgte Grev PaskewitschEriwanski at omgaae Fæstningen og afskjære Communicationen imellem denne og Erzerum. Denne Bevægelse skeete i Sigte af Fæstningen, uden at Ruserne bleve foruroligede af Fienden. Den 1ste Juli gik Greven med den største Deel af sine Tropper lige løs paa Fæstningen Kars, i den Hensigt, at anstille en forceret Recognoscering. Snart rykkede et talrigt Rytteri ud, hvilket med Heftighed kastede sig paa de forreste Kosak regimenter. Disse fik Ordre at rømme Positionens Front og vende sig til den høire Flanke. Herover troede Fienden at være Seierherre, hvorfor den af alle Kræfter satte efter Kosakkerne; men da den var kommen langt nok fra Fæstningen blev den afskaaren af andre fremrykkende Tropper og derved tabte mange Folk. Mange andre fra Fæstningen udmarscherede Hobe bleve slagne tilbage. Allerede inden den 10de Julii blev, i Følge Efterretninger fra Tiflis, bemeldte Fæstning indtaget med Storm. Derved gjordes 1,250 Mand til Fanger, og Citadellet med 5,000 Mand overgav sig sildigere. Jblandt Fangerne befandt sig Mahmed Emin, Pascha af 2 Hestehaler, Bali Aga, Chef for Rytteriet, og flere Embedsmænd. Af Døde og Saarede mistede de 2,000 Mand. Russerne erobrede tillige 151 Kanoner og Mørsere og 33 Faner, samt meget Artilleri forraad og et stort Meelmagazin; men tabte en Over officier og 33 Gemene. En Stabsofficier, en Overofficier og 216 Gemene bleve saarede.