JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-05-07
Bekiendtgiørelse. En mig underskrevne tilhørende Parcel i Bodum Sogn og Bye, af Hart torn 4 Skp., hvis Areal er 3 Td. 4 Skp., af Mads Kiergaards forhen iboende Gaard i Bodum, er til Kiøbs; iblandt Conditionerne er dette een, at det paa denne Eiendom i denne Commer skal opføres Bygning og forsynes med Beboer. Eiendommen, kan faaes for billig Priis. Libhaverne vil behage jo før jo hellere at melde sig hos Eieren Lars Jversen af Bodum.
Jyske Efterretninger, 1809-05-07
Morten Skandde fra Restrup Gods er den 3die Maj hemmelig, og uden min Tilladelse gaaet af sig Tieneste hos mig. Dette tiener til Efterretning: for de han skulde tilbyde sin Tieneste, at de ikke antage ham, eller give ham nogen Slags Ophold, forend han har affundet sig med mig hvo som handler der imod, kan vente sig tiltalt efter Loven. Sohngaardsholm den 5 Mai 1809. Petersen, Næste 18 Maj bliver solgt ved Auction i Thisted, om antagelig Bud skeer. 26 Fade hvide Viine. 30 Tønder St. Pdes St. 30 Tønder norsk ditto. 90 Skpd. norsk Stanelern. 4 2500 Potter Mallaga Viin. 500 Lpd. Tor Bergenskostisk. 300 Lpd ditto Klipfisk. 20000 Pund Pudder-Sukker. Auctionen holdes hos undertegnede, hos hvem en og et faae : 50 Stk. Furre Bielker 13 a 14 Tommer, i 11, 20 a 56 Foed Lange. Chr L. Winther Førstkommende Tirsdag d. 9 Mai om Eftermiddagen Kl. 3 Slet holdes offentlig Auction over endeel paa Mad. Jeegs Tømmerplads beliggende fiir hugne Bielker af forskiellig Længde og Tykkelse fra 6 til 30 Fod lange, nogle store og mindre Maste Spirer, nogle Tylter 6, 8, og 10 Fods Planker 2 a 3 Tomme tykke, nogle Tylter 10, 12 og 14 Fods Eeg, Havekonsten eller en paa mange aarig Erfaring grundet Underviisning i at andlægge og dyrke saa ver store som smaa Lyst, Kiøkken, Frugt og Blomsterhaver; at opelske og passe fremmede Træer, Busker og Planter til engelske Haveanlæg tillige med et Tilleg, hvorledes Apotekernes brugeligste Lægedomsplanter dyrkes i Filland i Haverne for Havedyrkere og Havrelskere af Blotz, oversat efter det andet af Præsen J. L. Christ, omarbeidede og forbedrede Oplag ved T. Møller, med bemærkninger af de Kongelige Gartnere Hr. Holbøll og Lindegaard 3 Deele 1ste Afdeling hef. 11 Mk. 1. s. Fædrenelandet eller en kort Statestik over det danske Monarkie, til Brug for Almueskoler ved Holst Jndb. 24 s. Gavnligt Forhold for Skibs Redere, Skippere og Kapere under nuværende Omstændigheder, af Otte Lütken Contre Admiral hef. Mk. Anhæng til Sørkrig Artikkelsbrevet angaaende Byttes Uddeeling her. 38 s. Kaper=Regler mang 8 s. Magazin for den tilvoxende Ungdon, forfattet af Madame de Beaumont 1 4 D. Jndb. i V. B. 9 Mk. 12 s. Erindringer og en Reise fra Lifland til Rom og Neapel af Kobedue 1 - D. Jndb. i V. B. 20 Mk. 6 s. Nye Tydsk, Læsedog af Hallager i V. B. 4 Mk. 12 s. Wildings Engelsk Læsebog i V. B. 5 Mk. 8 s. Nyeste Samling af Selskabssange især for blandede Selskaber. 5 Mk. faaes hos Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Trykkes og u
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Udenlandske Efterretninger. Paris, 27 April. Brevverling mellem Keiserne af Frankrig og Østerrig, forlagt Senatet den 15de d. M.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Skrivelse fra Keiseren af Østerrig til de Franskes Keiser. Presborg den 18 September 1808.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Min Herr Broder, Min Budskaber i Paris melder mig, at D. M. begiver sig til en Sammen: komst i Erfurt med Keiser Alexander. Jeg griber med Jver denne Leilighed, som fører Dem nærmere til mine Grændser, for at forsikre Dem om mit Venskab og Høiagtelse paa ny, og for at udtrykke Dem, min Hr. Broder, dette Sindelag, skikker jeg min General=Lieutenant, Baron Vincent, til Dem. Jeg smigrer mig med, at D. M. aldrig har ophørt med at være overbeviist derom, og at dersom falske Fremstillinger af de indvortes organiske Jndretninger, som jeg har foranstaltet i mit Monarkie, have opvakt et Øiebliks Tvivl hos Dem som dette mit bestandige Sindelag, de Forklaringer da som Grev v. Metternich har gjort deres Ministre, som denne Sag, fuldkommen har opløst den. Ba ton Vincent er i Stand til at bekræfte og oplyse det Nærmere. - Vær i øvrigt forsikret om det uforandret Venskab og Høiagtelse, hvormed jeg forbliver &c. Franz, Skrivelse fra Keiser Napoleon til Keiseren af Østerrig. Ertfurt, d. 14 Octob. 1808. Min Herr Broder, Deres K. K. M. takker jeg for det Brev De har behaget at sende mig ved Hr. Baron Vincent. Jeg har aldrig tvivlet om D. M. Oprigtighed; uagtet jeg et Øieblik var hans ge for, at vi skulde faae Krig med hverandre igien.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
J Wien gives der et Partie, der opdigter Bekymringer, for at forlede Deres Kabinet til heftige Foren F. Wandal. holdtregler, som kunde komme endnu langt større Ulykker afsted end de forrige. Det stod til mig, at udparcellere D. Majestets Monarkie, eller at giøre det mindre mægtigt. Jeg har ikke vildet det. Hvad Monarkiet er, er det ved min gode Villie. Dette er det aabenbare Geviis paa, at vore Regninger ere afgjorte, og at jeg slet Jntet forlanger af Dem. Jeg er stedse beredt til, at garantere Deres Monar lies Jntegritet. Jeg skal aldrig foretage noget mod Deres Stats Hovedinteresse. Men D. M. maae ikke bringe Ting paa Bane igien, som 15 Krigsaar have gjordt Ende paa. De maa forbyde hver Proclametion, hvert Skridt, som opfordrer til Krig Det senere Opbud i Masse havde forvoldet Krigen, hvis jeg havde kunnet befrygte, at dette Opbud og disse Forberedelser vare combinerte med Rusland. Jeg har ladet Rhin forbundets Leire skilles ad. Hundredetusinde Mand af mine Tropper begive sig til Boulogne, for at fornye mit Project mod England. Afhold D. M. sig fra hver Udrustning, som kunde give mig Frygt og gjøre en Diversion til Gunst før England. Da jeg havde den Lykke at see D. M., og da jeg sluttede Presborg-Freden, maatte jeg troe, at vore Sager for stedse vare bilagte, og at jeg kunde overlade mig til Søekrigen, uden at fornroliges eller afholdes. Maatte D. M. dog sætte Mistillid til dem, som sige Dem om Deres Monarkies Farer, og saaledes forstyrre Deres Lykke, Deres Familiers og Deres Folkes Lykke! Disse alene ere farlige, disse alene trække de Farer frem som de give sig Skin af at befrygte. Med en ligefrem, fri og aabenhiertig Opførsel vil D. M. giøre Deres Folke. slægter lykkelige, og selv føle den Lykke, hvis Trang De efter saa mange Uroligheder maa indsee, og De kunne være sikker paa, at have en Mand i mig, som er resolveret til, aldrig at giøre noget mod Deres Hoved Jaterelse. Maatte Deres Skridt vidne om Tillid, Da ville De indgive Tillid. Den bedste Politik er nutildags Ligefremhed og Sandhed. Betro mig D. M. Deres Bekymringer; opvækker man Belymringer hos Dem, jeg skal strax adsprede samme Tillad mig, D. M., et Ord tilsidst: Giv De Deres egen Mening, Deres egen Følelse, Gehør, disse overgaae langt Deres Conseils. Jeg beder D. M. at læse min Skrivelse i en god Mening, og intet at finde deri, som jo sigter til Europas og Deres Majestets Velfærd og Rolighed.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Altona, 3 Maj. Ved en Stafette er hertil i Aften følgende indløbet: Dagbefaling. Soldater, I have opfyldt mine Forventninger. Eders Mod har erstattet Manglen i Tallet. Paa en hederrig Mande have i udviist, hvad Forskiel der er paa Cæsars Soldater og Berres's bevæbnette Horder. J saa Dage have vi i de tre Feldtslige ved Tann, Abensberg og Eckmühl, i Fegtningerne ved Peising, Landshut og Regensburg, triumferet, Hundrede Kanoner, fyrretive Faner, halvtresindstive tusinde Fangne, tre bespændte Pontois, Eqvipager, tre tusinde Bagagevogne, alle Regiments karrer, ere Frugterne af eders hurtige Marsch, af eders Mod. Fienden beruset ved et meenedigt Cabinet, syn tes at have ganske forglemteder, men snart opvognede han, og J lader eder see for ham skrækkeligere end nogensinde. Jkke længe havde han overskredet Jn fløden, ikke længe betraadt vore Bundsforvandtes Gebeet, ikke længe smigret sig med, at føre Krigen, ind i vort Fædrelands Skiød. Jdag flyer han, slagen, forskrækket, i Uorden, Allerede er min Avantgarde gaaen over Innen. Førend end Maaned er til Ende ville vi være i Wien. Vort Hovedqvarteer i Negensburg, den 24 April 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Napoleon. Wien, 26 April. Den 6te Dagberetning indeholder Efterretningen og Slaget i Jtalien den 15de April fra Hovedqvarterret Socire den 17de Den 7de 8de og 9de Dagsberetning indeholde udtogsviis det foregaaede i Bayern indtil den 23de om Aftenen. Efterat Erkehertug Carl var med det 3, 4 og 5te Armeekorps gaaen over Jsarn, mare scherede han i en Hasstad Khelheim og Regensburg til, hvor Fienden var opstilt. Den 19de rykkede Ærkehertugen frem over Eckmühl, Rottenburg og Kloster Rod. Fienden kom ham imode, og der opstod et hidsig Fegte ning. Vort Forliis er betydeligt, flere Regimenter have mistet alle deres Stabsofficerer. F. M. L. Lusignan, begge Fyrsterne Lichtenstein ere saarede. Det Nærmere om denne Affaire ventes. Den 20de kapitulerede Regensburg. S. D. blev det 5te Armeekorps heftigt angrebet ved Siegenburg. Erkehertug Ludvigtrak sig tilbage med Korpset for at dekke Landshut, hvor han maatte lade nogen Kanoner i Stikken, fordi endeel Vogne sperrede Ved 28 en (denne uheldige Rettrade tilskrives siden Slaget, Forliis den 23de) - Den 21de angreb Davoust d. 4de Armeekorps ved Eckmühl. Fegtningen var hi sig og varede i 12 Timer. Den 22de forenede det 2 Armeekorps (fra Bøhmen af) sig med Armeens Grener Regensborg. Carls Hovedvvarteer var i Egloheim. Et almindeligt Angreb var besluttet til de 23de. Men Slaget begyndte allerede den 22de af Middagen. Begge Hærførere, begge Armeer rykke de hinanden med lige Stridelyst imøde. Meden det 2det Armeekorps overvældede Posten Abbach det Tredie bemægtigede sig Lautpoint, og medens de østerrigske høire Fiø trængede frem ad, lykkedes i Fienden at vinde Eckmühl ved Laberen. ErkehertuCarls Nærværelse gienbragde strax Uordenen, og saa ledes endede sig denne Fegtning, som havde var ret i 5 Dage uafbrudt. Tabet er stærkt paa bege Sider. Vi tælle endog nogle saarede Generaler og Stabsofficerer. Det 1ste Armeekorps er træng frem og byder den store Armee Haanden over Abbach- og Feldtmarskallieut. Hiller rykker med det 5te og 6 Armeekorps og det andet Reservekorps, frem igien at Dingelsingen til.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Efter østerrigske Privatberetninger, var det Erkehertug Carls Plan, ved en forceret Marsch at hindre de Franske i at forene deres hele Armee paa Høien mellem Regensburg og Saal; men ulykkeligviis kunde denne Plan ikke udføres formedelst Fiendens hurtige Bevægelser. Desuden dekkedes Fiendens hele Mag af en Skov, som laae foran, saa at han kunde indrette sine Operationer efter Omstændighederne, og disse vidste han ogsaa at benytte sig af, i det han slo vores usammenhængende Magt Corps for Corps og endelig den 23de nødte Erkehertug Karl til, at gaa med Resten over Donau, for at drage Forstærkninger til sig ved Jnn. Det hele østerrigske Landeværn skal være opfør dret.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Fra Mayland meldes, at General SevalDivision har gjort 2000 Fangne, efter at have slaae Fienden, som vilde sætte over Jsonzo over for Gradiska.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Kongen af Bayern er alt kommen til sin Residentsstad München igien til ubeskrivelig Glæd for Jndvaanerne; men det var blot for at see og omfavne Kronprindsen, som den 26de var ankommen til München med 10,000 Mand Bayerer havende 12 er obrede østerrigske Kanoner med sig; thi næste Dagen reiste Kongen tilbage til Augeburg. Staden Regensbura og Stat am Hof stode den 24de April i lys Lue. Omtrent det Halve af Regen burg var da afbrændt.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Den 26 April indbragtes til Augsburg 3000 Ø. sterrigere, som vare gjorte tilfange ved Landshut, saa ankom og mangfoldige Vogne med Qvæstede. Den 28de kom man atter med 1500 østerr. Trigsfanger. Kronprindsen af Bayern er brudt og fra München til Tyrol, hvor ogsaa Bønderne ere i fuld Jnsurrection og føre Krig paa deres Viis. Ved Fussen stode den 26de 2000 Tyroler Bønder, som sammen drev alt Qvæg der i Egnen, reqvirerede Korn og førte et Slags Krigscancellie med sig. J det Vorarlberg. ske er det ogsaa uroligt.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Det meldes fra Cassel, som upaatvivleligt, at Oprøret ved Fulda a. er forvoldet ved fremmede Opvigtere, hvoriblant man navngiver endeel af de forigehessiske Officerer og andre Standspersoner, end ogsaa nogle Damer af første Skuffe.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Den 29 April udkom et Kongl westphalsk Decret mod Jnsurgenterne i Departementerne Wirra og Fulda.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Gotha, 26 April. Jdag rykkede den sachsiske Armee under Prindsen af Portecorpos Anførsel, indi vort Land.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Jtalien. Det hedder at Kongen af begge Sicilierne (forhen Storhertug af Berg) skal overtage Hovedcommandoen ved den franskitaliensk Armee. Adskiligt.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
J Nordlandenes og Finmarkens Amter ere i Aaret fra den 24de Junii 1807, til 24de Junii 1808 fødte af begge Kiøn 2270 og døde 2783, altsaa den store Underballance af 511 fleere døde end fødte. Medens det modsatte har været Tilfældet i næsten alle øvrige den danske Krone, underlagte Provindser. Af de døde vare allene 155 om komne paa Søen, og nogle faa, ved ulykkelige Hændelser bortrevne, undtagne, faldt de øvrige som Offere for en ondartet Feber. Paa Jamaicha er en Neger død i sit 147 Aar. En sielden høi Alder for det Slags Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Den 14 Martii begyndte den hellige Fader den 10de Aar af sit saa mærkelige Pavedømme. Hans Hellighed kreerte paa denne høitidelige Dag en Deel Gouvernører, hvis Gouvernement nok neppe bliver at denne Verden, og publicerte Aflad, der kan vindes ved visse Bods= og Andagts=Øvelser.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Indenlandske Efterretninger. Til de Brandlidte i Hollænderbyen er nu indkommen 5511 Rd. 2 Mk. 3 s., foruden en Deel Fødevahre og andre vigtige Fornødenheder. En af de behageligste Foræringer er dog den, som Hr. Gartner Mohr har sendt til Capt. Aagaard - nemlig en Pakke Haugefrø af Værdi 80 Rd.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Professor Viborg har nu udgivet en Piece omHestekiøds Spiisning, skrevet efter det Kongl. danske Kancellies befaling især for Norge. Af samme sees at en stor Heste Krop kan veie 30 a 40 Lispund, at Hestefedt er fortræffeligt til Lysning og kan vel afkogt, spises med Velbehag. En Hest til Slag terbænken koster nu i Kiøbenhavn fra 2 til 20 Rd. og Pundet af det bedste 5 til 6 s.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Hr. Prof. Müller har i lærde Efterretninger meddelt den ædle Risbrighs Nekrolog, hvori han med Rette nævnes den danske Sokrates. J sit Huus, der stedse stod de Studerende aabent, vedligeholdt han Forfædrenes tarvelige Levemaade. Han deelte den største Deel af fine Jndkomster mellem de Fattige og sine Bøger. Hvad Godt Risbrigh har gjort i Stilhed, er ubeskriveligt. Mange, hvem han havde givet Nul til Exammen understøttede han selv til at tage den om igien; men, naar han gav noget, gik han oftest selv til Personen, for at forvisse sig om hans Tilstand. Ved Enden af 1806 fik han et Anstød af den smertelige Strangurie, der siden forbittrede hans Dage, uden derfor at betage ham den ham egne Blidhed. - Jeg har nydt saa meget Godt i mit Liv, sagde han, at det var utaknemmeligt af mig, om jeg ikke tilstod at hine heldige Dage langt overgaae disses Kummer. De tvende første Nætter af Kiøbenhavns Bombardement forblev han i sin Gaard, uagtet alle Ruder vare sprungne, fordi han troede, det var Pligt at blive; den tredie Nat nødtes Oldingen ved Bomberegnen til at ile bort, og faa Øieblikke efter fortærede Luerne alle hans Manuskripter og Samlinger, slet intet blev ræddet uden Oversættelsen af Laertius, som han ved Bortgangen tog i sin Haand. Ved den slugende Træk i hine Nætter var hans forhen ypperlige Syn saaledes bleven svækket, at han siden neppe ved Øienglas kunde læsse; J det sidste Aars nesten blinde Tilstand, vidste han dog at skaffe sin Tænkning Stof ved ældre Reminiscenser og ved Meditation. Læsning i en storstilet Bibel og Tanken om Forsynet, som endnu i hans sidste Uger aflokkede den vaklende Haand en Hymne til Guddommen, vare hans sidste Beskjæftigelser. Ved sit Testament har han refunderet til Walkendorphs Kollegium 600 Rd. og til det Lassenske Reisestipendium 1000 Rd. Risbrich, havde i adskillige Henseender stor Liighed med den berømte Kant Ligesom denne var han i sin hele Vandel et Mønster paa Moralitet, ligesom denne havde han aldrig været givt og ligesom denne opnaaede han en høi Alder.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
General=Lieutenant v. Stricker, der nu snart flytter til Fredensborg, for der at henleve fine Alderdoms Dage i Rolighed, gav Tirsdagen den 25 hos Mad. Juhl i Helsingøer en stor Afsked Middagssespaa 120 Knuverts, hvortil vare indbudne alle StandsPersoner af Kongelige Embedsmænd, og Officerer, af de forskiellige Regimenter og Korpser.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Man vil have Efterretning, at en Flaade af omtrent 6 til 700 Krigs- og Transportfartøier er passeret forbi de Hollandske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
(Ved Avisens Slutning var den Kiøbenhavns ske Post for i Tirsdags ei arkommen.)
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Prædiken paa 6te Søndag efter Paaske. Høimesse, J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitaler, Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Jansen, i Frue Kirke Hr. Aspack.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Avertissements. At det har behaget det alvise Forsyn, i Dag æd Döden at bortkalde vores eneste kiære Datter Johanne Marie örsnees, efter 8 Dages Sygeleie af Bryst, svaghed, i sit Alders 5 Aar og 8 Dage, dette skul vi ikke undlade, sörgeligst at bekiendtgiöre for Familie og Venner. Hendes Siel glædes i Gud, hendes Stör hvile i Fred, velsignet være hendes Minde, af hendes dybsörgende Forældre. Aalborg den 6 dai 1809. N. L. örnes. C.ørsnees, At min gode Mand Christian Sendals, forhen Borger og Kobbersmed her i Aalborg, døde den 10 Maj efter nogle faae Dages Sygdom, i sit Alders 40 Aar, efterladende mig og en umyndig Datter. Dette bekiendtgiøres herved for fraverende Slægt og Venner. Aalborg den 11 Mai Mette Cathrine Bay, Sal. Sendels.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Et lille Skrift - Den underlige, men tillige, landfærdige Historie at en levende og bekiendt Kone, forlader Præssen om föle Tid. Jngensinde vil det overstige, nogens, endog den Uformuendes Evne. Prænumeranterne lade sig tegne i Aalborg hos Bogtrykker Wandal; de øvrige Stæder, Skriftet naar det forlader Præssen, bliver at faae, skal nærmere vorde bekiendtgjordt. Jndbydelse til en Concert, som næstkommende 14 Juni agtes opført til Bedste for Søndags, Skolerne i Aalborg. Hr. Kantor Kabel - som i et Aar uden mindste Godtgiørelse har givet Underviisning i Fattighuus Søndags Skole i Sang - har med fulkommende Redebonhed tilbudet at ville opføre en Concert til Bedste for Søndags Skolerne. Han opofrer med Fornøielse sin Flid og anvender sine Talenter, naar han derved kan tilveiebringe Søndags Skolernes Fond et Tilford. Concerten holdes den 14 Junii næstkommende paa den Tid og det Sted, som nærmere skal bekiendtgiøres. Concertens Jndhold. første Afdeling. 1.) En Sinionie af Pleyel. 2) En Violm Concert af Mestring. 3) En Cantate hvortil Musiken er af J. Rabel. 4) En Trio for 3 Fløfter af Devienne. anden Afdeling. 1. En Trio for Fortepiano, Fløite og Violoncel af Pleil. 2) En Cantate af Baumbach. 3) En Fløite Concert af Vogel. 4) En Cantate, hvortil Musiken er af J. KabeTil Slutning.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
En Sinonie af Halde En behagelig Belønning for Hr. Kaabel vil det være naar Søndags Skolens Velyndere med deres sædvanlige Andest og Velvillie bidragt til at hans godda dige Hensigt maa opnaaes, og Skolens Direction opgiøre sig en Fornøielse af siden efter offentlig at bekiendtgiøre, hvor stor Jndtægten ved denne Leilighed har været Entre billetter til Concerten maatte behageligst for tre Mark Stykket afhentes hos under tegner, boendes i Hr. Generalmajor Bülovs Gaard ved Østerport Terten til Cantaten kan med det samme faaes for 4 Skilling. Aalborg den 9 Maj 1809. Paa Directionens Vegne, Apmeden.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
En Auction, holdes som Gud vil ) hos Frue Hirschnack en Gang i denne Maaned, paa alt Slags, som her ville være for vidtløftig at opregne, og nærmere ved Trommeslag, skal vorde bekiendt.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Torsdagen den 11 Mai om Aftenen Kl. 7 holdet Generalforsamling i Klubben Harmonien for at balluttere paande Jnteresentere, hvilket herved bekiendtgiøres af Directionen. Aalborg den 9 Mai 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Bekiendtgiørelse. Da et Møde er berammet til Mandagen den 15 Maj førstkommende Kl. 3 Eftermiddag hos Viinhandler D. Simoni, hvorudi adskilligt med Hensyn til Kaperen Tordenskjold der føres af Skpr. Søren J. Juul, vil blive at afhandle. Saa ville Dr. Actie Eiere i denne Kaper, behage til bemelte Tid at give Møde, og medbringe tillig de Jhændehavende gamle Artie Breve; hvorimod nye i dets Sted vorder udfærdigede af. Directeurerne. Paa Saden er funden en Tobakspung, som imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn kan afhentes hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
For et lidet Drengebarn kan erholdes Kost og Logie. Hr. Bogtrykker Wandall anviser.
Jyske Efterretninger, 1809-05-11
Huusmand Mads Mortensen og Enke MetiSørensdatter er begge 21 Dage efter hinanden Død i Tedstrup Bye, Ousted Sogn, Woer He red, Aarhuus Amt, uden at nogen ved hvem det res Arvinger ere, Mads Mortensen skal være føed i eller ved Nibe. Mette Sørensdatter den forhen har været gift med Rasmus Jepsen, skal være ford paa Mattrup Gods. Disse Afdødes Arvinger og Creditorer. om nogen er, indkaldes herved, inden 12 Uger fra Dato, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Arvs og Kravs Ret. Horsens den 3die Mai 1809. Carøe. mere følger i Tillægge.)