JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Post-Tidender. Mons. gl. Mandagen, den 25 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Maynstrømmen, den 12te Junii. Efter hasel ske Breve skal Freden mellem Frankerig, Baden og Würtemberg være sluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Schvabisk Grændse, den 10de Julii. Da man vil mærke, at de Keiserlige føye alle Anstalter til, i Nødsfald at drage sig alt længere bort af de schvabiske Egne, ere adskillige Fyrster og Stænder af den schvabiske Kreds sammentraadde i en nøyere Kredsforsamling at raadslaae om en Vaabenstilstand og Fredsslutning med de Franske. Det constanziske og keiserlige Gesandtskab har strax forladt Ulm. Efter Forlydende skulle Underhandlingen med det franske Generalitet alt være begyndt, og dette af samtlige Kredstænder forlange 50 Millioner Livres, hvortil de schvabiske Stifter og Klostere især skulle bidrage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Paris, den 11te Julii. Da Directoriet tilmeldte Femhundredes=Raadet Moreaus Seier i Schaben, og indbød Repræsentanterne at vende deres Opmærksomhed til de tvende tappre og mægtige Armeer Sambrens og Rhinens, der ydmyge Fiendernes Stolthed, straffe dem, og giøre dem det umueligt længere at fortsætte denne ødelæggende Krig, og hvis Triumpher love en sikker og ærefuld Fred, tog Dumolard Ordet: Ja – sagde han - en saadan Fred kunne vi haabe af slige Seiere. J ville modtage Freden; J ville selv tilbyde den, og man vil ikke tilskrive Svaghed eller feig Eftergivenhed et saadant Forhold. Naar man holder Seierens Laurbær i den ene Haand, er det godt at frembyde Fredens Oliegreen med den anden. Jeg forlanger, at J paa Stedet decretere, at Sambre- og Maas-, Rhiin, og Mosel-Armeerne ikke have ophørt at giøre sig vel fortiente af Fædrelandet. Dette decreteredes og strax, da Raadet reiste sig en Masse. Fra Strasburg meldes under anden Julii, at ved Kehl endnu henved 30000 Mand under Generalerne Delmas, Duhem, o. s. v. ere gangne over Rhinen, saa vor Armee i Schaben nu er voxet til henved 90000 Mand. Da vore Tropper rykkede ind i Offenburg, borttog de strax den derværende Post, og de Emigreredes der forefundne hele Correspondance. Vor Regiering vil med al Magt forfølge sine Seiere i Jtalien og Tydskland. En stor Deel National-Tropper skal endnu fra det indre Frankerig sendes til hine Egne, og derimod Nationalgard oprettes i Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Man fortæller om Buonaparte, at han har friegivet 400 pavelige Soldater, han havde fanget, med Erklæring, at han blot forlangte et eneste Malerie mere for dem, hvorpaa de strax gik bort uden Vaaben med Soelskierm. Ligeledes skal han først have forestilt de i Bologne og Ferrara tagne Cardinal Vicelegater for Armeen, og derpaa mod deres Æreord sendt dem til Rom, med de Ord: Gaaer hen, og siger ham, der sendte eder, hvad J have seet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
J Underhandlingen med Paven, siges udtrykkelig i første Artikel, at Vaabenstilstanden ham er bevilget til et Beviis paa den eftergivende Føyelighed, den franske Regiering har for Kongen af Spanien. Tillige betinges - foruden de i sidste Nummer opgivne Vilkaar -at Paven i Paris skal handle om definitiv Fred, give Fyldestgiørelse for den i Rom dræbte franske Gesandts Bassevilles Mord, friegive alle dem, der ere hæftede for politiske Meeninger, og lukke sine Havne for de Engelske, men lade dem staae aabne for de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
J sin Beretning til Directoriet anslaaer Buonaparte Værdien af de i Livorno forefundne engelske Magaziner til 7 a 8 Millioner; og mælder tillige, at han har ladet den derværende toskanske Gouverneur Spanochi, der lettede 70 riigtladede engelske Skibes Afseyling, hæfte og sende til Florenz, hvor Storhertugen lader anlægge Proces imod ham. Fremdeles mælder han, at i det maylandske Citadel ere forefundne 150 Kanoner, 5000 Geværer, og 200000 Pund Krudt. Det gav sig efter 48 Timers Bombardement, og den 2800 Mand stærke Garnison er Krigsfange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Louvets Sentinelle fortæller, at den hollandske Admiral Lucas skulde have taget Cap tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Americanerne høytideligholdt for nogle Dage siden, deres Uafhængigheds Erklæring. Selskabet var næsten 200 Personer stærkt. Der vare nogle Gesandte, Ministeren Lacroix, og nogle af hans første Embedsmænd, henved 30 Deputerede, Portalis, Barbu Marbois, Dumolard, Lanjuinais, Louvet, Tallien, o. fl. Mellem de to Pladser, hvor Dumas, og Barbu Marbois sad, hvoraf den første i den americanske Krig havde tient som General, den anden som Diplomatiker, var en Plads ladet tom. Paa Servietten stod: Lafayette, General ved det republikanske Jnfanterie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Den neapolitanske Prinds Pignatelli, der skal underhandle om Fred for Neapel, er kommet her med en pavelig befuldmægtiget. Fra Tunis er med et følge paa 14 Personer kommet en befuldmægtiget Gesandt, der kalder sig Mohammed Gogga, og er General Commandant ved den Tunesiske Marine, og Gouverneur i Portofarma. J hans Følge er og Viceadmiralen fra Tunis. Man forsikkrer her ligeledes er kommet en tripolitansk Gesandt. Disse og den tyrkiske Ambassade, der ventes, skulle have meget vigtige Gienstænder til Formaal. Ogsaa de Emigranter, der fra Engelland ere stødte til Chouannerne, faae nu benaadning, naar de underkaste sig Republikens Love. Mandaterne tabe endnu bestandig 92 til 93 Proeent. Fire herværende Banqveerhuse have faaet Ordre at opkiøbe mange Mandater for reede Penge, hvilket alt skal være skeet med 20 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Frankfurt, den 13de Julii. J Gaar Aftes Kl. 5 rykkede de Franske imod vor Stad, og Kl. 6 faldt allerede den første Haubitzkugle i Staden, nu begyndte Besætningen fra Voldene af at skyde paa de Franske, som af og til besvarede det, ved at kaste Haubitzerkugler ind. Kl. 7 1/2 blev en fransk Adjudant bragt herind med tilbundne Øine, en Hr. Schøff og nogle Stads og østerrigske Officerer førte ham til Commandanten, fra hvem han efter kort Tids Forløb igien blev ført tilbage, Kl. 8 1/2 blev en fransk Trompeter ført ind giennem Bokkenheimer Porten, og man troede nu gandske vist, at Staden, skulde blive overgivet; men, som man hører, vilde Grev Wartensleben ei tilstæde dette, med mindre man vilde overlade dem Forstaden Sachsenhausen paa den anden Side Mayn, da en anden Trompeter bragte et afslaaende Svar, sendte Magistraten om Natten 2 Deputerede til Ærkebispen, for at giøre Forestillinger, og bede ham, ved at overgive Staden, redde den fra Ødelæggelse. Jmod al Formodning begyndte Bombardementet igien Kl. 2 om Morgenen, ved hvilket nogle Borgere bleve dræbte og saarede, og Tøihuset stukket i Brand. Fra den Tid var det stille til Kl. 10, da det igien begyndte, dog kun svagt, at kanonere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
J Gaar ere 2 Regimenter Keiserlige udmarscherte fra Mayntz, saa man troer, de Keiserlige gandske ville trække sig tilbage, og allene overlade Rigstropperne denne Fæstnings Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Hanau, den 15de Julii. Den Skade, som Bombardementet den 13de om Morgenen tilføyede Frankfurt, var ikke af Betydenhed. Gaderne blev derpaa belagte med Hestemøg, og paa Voldene alting indrettet til det alvorligste Forsvar. Kl. 10 gave de Franske Østerrigerne en Betænknings Tid til Kl. 6 Eftermiddag, da til den Tid endnu intet tilfredsstillende Svar fulgte, begyndte Bombardementet igien, og især mellem 8 og 9 saa frygteligt, at Kanonaden for Maynz 1793 ei engang var saa frygtelig. Dette vedholdt med utroelig Heftighed til Kl. 12 3/4. Kl. 10 brændte det stærkt, saa man tydeligt her kunde see det; Kl. 12 var der Jld paa 3 Stæder, og Gienskinnet saa stærkt, at det endog her lysnede. Efter de sikkreste Efterretninger, er den forreste Deel af Jødegaden paa begge Sider til Jødeskolen afbrændt; Baggaarden i den gule Hjort ligger i Aske, og i Eschenheimer-Gaden er en Bagergaard afbrændt; desuden ere mange, saavel offentlige som private Huse af Jlden beskadigede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Staden har nu, efter alle Beretninger, capituleret; i Gaar skeede Forslag til Overgivelse. Østerrigerne vilde vel rømme Frankfurt, men blive i Besiddelse af Sachsenhausen, dog afstod de og fra denne deres Paastand. Hanan, den 16de Julii. Frankfurts Skjæbne er afgjort, en Capitulation er til Bornheim den 14de Julii kommen i Stand mellem General Kleber, og den af Wartensleben dertil bemyndigede Oberste Brady, paa følgende Vilkaar, 1) Saasnart efterstaaende Betingelser ere undertegnede, begynder en Vaabenstilstand mellem den franske og østerrigske Armee i Egnen ved den venstre Bred af Kinzingfloden, og fra dens Udløb i Mayn til Mayns Udløb i Rhinen, der skal vare i 48 Timer, og hvorved Kinzingfloden bliver begge Armeer Demarcationslinien. Svar: Tilstaaet. 2) Naar disse 48 Timer ere udrundne, rømmer den østerrigske General Wartensleben med sine Tropper Staden Frankfurt, og trækker sig over paa Maynens venstre Bred. Svar: Efter 48 Timers Forløb besætte Republikens Tropper strax Stadens Porte, den ved Sachsenhausen, undtagen, som ikke før bliver dem indrømmet, end efter at den hele østerrigske Colonne aldeles er udmarscheret. 3) Den østerrigske Garnison tager Artillerie, Munition, Bagage og Vaaben med sig. Svar: Tilstaaet. 4) Jndvaanernes Eiendom skal blive agtet og gjort sikker, hverken Straf eller Bebreidelse skal kunde tilføies eller giøres dem for det Forbigangne. Svar: Jndvaanerne kan i denne Henseende forlade sig paa den franske Høimodighed, og vil finde de Franskes Meening herom i de Proclamationer, som General Jourdan har udstædt til Beboerne af den venstre Strandbred, af hvilken Oberste Brady vil uddele nogle Exemplarer. Undertegnet. Kleber, Anfører for den franske Armees venstre Fløy. Brady, Oberst ved Regimentet Murray. J Dag tidlig er altsaa de Franske i Besiddelse af Frankfurt Porte, allerede i Gaar Morges var et Corps i Nærheden af denne Stad, og i Gaar Formiddags trak en stærk Division her forbi ad Landeveien til Gelnhausen, hvor de skulde være om Aftenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Ved Overrhiin er Lykken Østerrigerne ligesaa lidet gunstig, som ved Nederrhiin, den østerrigske Armee, som stod i det badenske, er slaget, og Manheim bliver alt mere og meere truet med en Blokade. Den keiserlige Ba gaae bliver skikket til Heilbronn. Erkehertugen skal have gjort de Franske Forslag til en kort Vaabenstilstand, for at kunne giøre Keiseren Forestilling om Fred. Det sachsiske Corps skal være tilbagekaldt af sit Hof, og de palziske Tropper have faaet befaling at trække sig til Øvre pfalz, altsom Krigens Skueplads nærmer sig dem; dog skal Generalitetet i Manheym derimod have gjort Forestillinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Stutgardt, den 11te Julii. Vor Tilstand bliver immer mere betænkelig. Den keiserlige Armee under General la Tour, er i Gaar slaaet af de Franske ved Herrnald; de Franske staae nu kun et Stykke fra Pforzheim og ved Carlsruhe, saa vi kan vente dem fra tvende Sider, især da den keiserlige Armee retirerer fra alle Kanter. Grev la Tours Hovedqvarteer er allerede bestilt her, og i Morgen skal og Erkehertug Carl komme her. Canstad, den 10de Julii Kl. 11 om Aftenen. J dette Øieblik gaaer et Bud her igiennem med den sørgelige Tidende, at Erkehertugens venstre Fløy under General la Tour aldeles er slaget; han skal have mistet 4000 Mand. Sachserne retirere over Pforzheim og gaae hiem; og de Keiserlige trække sig over Bretten til Manheim, De Franske skal have besat det vigtige Pas Neuenburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Kiøbenhavn, den 25 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Vinden. 18 Julii. Varme. V. S. V. S. O.S. S. V. S. S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus=Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur, Schultz i Skindergaden No. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
AVERTISSEMENT. J Følge Hs. Kongelige Majestæts Bevilling af 13de Junii 1796 læst ved Hof= og Stads=Retten den 11te Julii næstefter, som tillader, at John Baptiste Surlaines paa St. Croix staaende Arv maae udbetales til hans Sødskende paa St. Croix, med Vilkaar, at de stille Borgen for skadesløs Tilbagebetaling, i Tilfælde, at benævnte John Baptiste Surlaine, eller nogen som til Arven maatte være nærmere berettiget, skulde melde sig, bliver bemeldte John Baptiste Surlaine, eller de af hans Arvinger, som maatte ansee sig nærmere berettiget til Arven, herved indkaldede, inden Aar og Dag at indfinde sig hos den Kongelige Regiering eller andre Vedkommende paa St. Croix med tilstrækkelige Beviiser. Kiøbenhavn den 18de Julii 1796.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Efter Fuldmagt A. C. Meinert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Kiøbenhavns Aar. No. ar anuJanusk nant. Post-Tidender, pas annamme. huus Fredagen, den 29 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Stokholm, den 12te Julii. Efter Baron Bud bergs Audients, er det tilforn omtalte Rygte, at Kongen og Regenten torde giøre en Reise til Petersborg, fornyet men uden Authenthie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Petersborg, den 1ste Julii. Saasnart Keiserinden havde erholdt den udførlige Beretning om den i Galeihavnen ved Lynild foraarsagede Ødelæggelse, blev strax en Summa paa 850000 Rubler til Galeiflodens Complettering Admiralitetet anviist. Nu ere alt de herværende Canaler bedækkede med Bygningstømmer og Arbeidere, og efter den indgivne Beretning skulle efter 6 Ugers Forløb de 60 ødelagte Galeier være erstattede med ligesaa mange nye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Regensborg, den 14de Julii. Hertugen af Brunsvigs Erklæring, angaaende de til det nordlige Tydsklands Betryggelse føyede Anstalter, optages vel af de keiserlige Ministre med bifald, men i den Forudsætning, at de Stænder, der toge Andeel deri, ikke desmindre opfyldte, hvad dem paalaae, til den fælles Sags Understøttelse. (Hvis herved forstaaes at sende Contingenter til Riigs armeen, ville de sikkerlig vel vogte sig derfor, især hvis det skulde være sandt, at Chursaxen til Løn for sin Redebonhed kunde staae Fare for et republikansk Besøg).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Wien, den 13de Julii. Da Wurmser nu har paataget sig Commandoen i Jtalien, saa er nu, i Følge Dagens Hoftidende, begge Rhiinarmeerne blevne foreenede, og betroede Erkehertug Carls Overcommando (hvilken Forening uagtet de Franske dog vedblive at slaae dem hver for sig).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Frankerig skal virkelig have valgt Veie (formodentlig de nysommeldte) til at rive Østerrig ud fra Engellands Alliance. Hidtil er dette dog ikke lykket. (Om Uhældet heri har været paa Østerrigs eller Frankerigs Side, er et andet Spørgsmaal. Midlertid skal man virkelig have givet den herværende engelske Gesandt Lord Eden at forstaae, at, hvis Planen ikke ændredes, og Engelland end videre vilde fortsætte Krigen, maatte Østerrig sørge for sin Roe og Sikkerhed. Dog er dette endnu ikke skeet officialiter. De franske Prindsesser have vildet begive sig fra Rom til Messina i Sicilien. Paven var selv syg, men det Rygte, at han skulde være død af et Sliimslag, var for tidligt. Ellers har Hs. Hellighed i denne betænkelige Tidspunkt anordnet en otte Dages Andagt Apostlerne Paulus og Petrus til Ære, og tillige i Anledning af den almindelige Giæring, der over de Franskes Fremskridt yttrede sig i Rom, udstædet en Formaning til Roms Jndvaanere, hvorved han opfordrede dem, som Christne og Borgere at holde sig roelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Livorno, den 2den Julii. Alt den sex og tyvende i forrige Maaned havde alle herværende Engelske indskibet sig, og 400 franske Ryttere foer giennem Byen, bemestrede sig Molo, og skiød paa to engelske Fregatter, hvoraf den ene flygtede, den anden, som ikke kunde undkomme, blev beskadiget. Jntet Skib maatte løbe ud, alle visiteredes af de Franske. Den 27de rykkede 5000 Franske ind i Byen, besatte alle Forter og Batterier, og bevogte nu, tillige med de toscanske Soldater, vore Porte. Buonaparte boer i Storhertugens Pallads, og har en Vagt af 200 Gensdarmes, en Kanon, og en Haubitz. Gouverneuren General-Major Spanocchi Piccolomini blev strax sat 24 Timer i Arrest, og derpaa bragt til Florentz, hvor hans Proces paa Buonapartes Anklage skal anlægges, paa Grund af, at han har fremmet de Engelskes Afreise, søgt at opægge Folket, ved at forestille de Franskes ringe Antal, og endnu faa Timer i For veyen ladet 2 franske Skibe af 500000 Livres Værdie under Batteriernes Kanoner, borttage af en engelsk Fregat. Herfor, siger Buonaparte, vilde han have ladet ham dømme ved en militair Commission, hvis han ikke af Agtelse for Storhertugen hellere vilde sende ham til Florentz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Jtalien, den 9de Julii. For Livorno skal alt en engelsk Eskadre lade sig see, for at spærre Havnen. Andre italienske Beretninger bebude en nærforestaaende betydelig Forandring paa Corsica.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
London, den 15de Julii. J Forgaars er Cut teren Expedition efter en uhørt hastig Reise hidkommet fra Gibraltar, og har ikke medbragt et eneste privat Brev, men blot en Depeche til Regieringen. Saa hemmelig den end holdes, kan man dog med Vished paastaae, at den ikke angik Spaniernes truende Bevægelser mod Gibraltar, men den engelske Flodes mislige Stilling i Middelhavet, da den nu, siden de Franske have besat Livorno, og spille Mestere i det Genuesiske, blot har de usikkre corsikanske Golfer og Bugter til Tilflugt, mod Storm og Uveyr, og altsaa for det første vel er seilet til Gibraltar. Efterretningen, at de Franske have besat Livorno, kunde her ikke andet, end være høyst ubehagelig. Man regner, at i det mindste en Million Pund Sterling brittisk Eiendom der er tabt. Vore Fonds ere endnu stedse i med at synke, og i Dag staae de tre Procent consoliderte Annuiteter 59 1/4 til 3/4 mod reede Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Vor National-Gield, der i Aaret 1792 overhoves det beløb sig til 250 Millioner Pund Sterling, er nu steget til 351 Millioner, hvoraf de aarlige Renter til 4 Procent beløbe over 14 Millioner Pund Sterling; (altsaa fast de tre Fierdedeel af den hele Sum af Guld og Sølv, Engelland har).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Nyyork Tidenden af første Junii mælder, at Capitain Harris er kommen fra Cap til Boston, og har medbragt Efterretning, at de Franske have taget dette Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Man smigrer sig midlertid endnu med det Haab, at denne Tidende er ugrundet. Ligeledes bebuder samme Tidende, at den 30te Mai Fregatten Jnsurgente var kommet til Nyyork, og hørte til en Division af 8 Krigskibe, som i April forlod Brest, og 10de Mai kom til Cap Francois, og bestod af et Skib paa 44, tre paa 40 Kanoner, og fire, der ikke førte deres behørige Antal. Den 11te May var nok en Division kommet, bestaaende af 3 Skibe, 2 paa 72, og 1 paa 44 Kanoner. En tredie bestaaende af 8 Linieskibe, og 10 Fregatter og Chaloupper var i Vente; den samme Eskadre, der nys havde taget 40 engelske Skibe, der taxeredes til 40 Millioner, og et 72 Kanonskib. Med anden Division vare de 4 franske Commissarier ankommen. (De franske Efterretninger stemme temmelig hermed).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
J Forgaars fik det ostindiske Compagnie over Bassora officiel Beretning, at den 15de Februar Hovedstaden, paa Ceylon Columbo var erobret, og tre der beliggende riigladte hollandsk ostindisk Skibe gjorte til Bytte. Det hollandsk ostindiske Compagnies der forefundne Eiendomme, beskrives, som umaadelige. Det engelske Corps, som General Stuart anførte mod Staden, var ikke nær saa stærkt, som den hollandske Besætning, men mellem de Hollandske herskede Uenighed, og Mangel paa Mod, og man greb sig ikke an, som man burde. Blot den 12te Februarii var uden for Byen næsten under dens Mure en Fægtning, da Hollænderne giorde et Udfald med 200 Europæer, og 600 Malayer, men med Forliis af 170 Mand dreves tilbage. Fra den Tid af faldt ikke et Skud. Nu vil man gaae løs paa de øvrige Specerie Øer, samt paa Batavia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Handelskibet Perlin, der har bragt denne vigtige Tidende til Bassora, hvorfra den er kommet her over Constantinopel og Wien, mælder tillige, at nogle franske Fregatter have gjort et frugtesløst Angreb paa Fæstningen Din i Provindsen Guzurratte, der tilhører den store Mogol, og at nogle engelske Krigskibe ere udsendte mod hine Fregatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Paa Admiralitetets Befaling krydse nu sex store legatter mellem Frankerig og Jersey, for at dække denne Øe, om Republikanerne vilde angribe den. Hver Jndvaaner er i følge Commandantens seeneste befaling forbunden efter Tour at holde Nattevagt. (Ogsaa mælde de franske Efterretninger om en overordentlig Rustning, der foregaaer i Brest, og skal beløbe sig til 90000 Mand, der saa meget lettere sammenbringes, da ved Vendee og Thouanskrigen i de Egne saamange tusende ere brødløse, og altsaa gierne tage Tieneste; og bebude de franske Journaler en Landgang paa Engelland, som det nemmeste Middel til at giøre Ende paa Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Frankfurt, den 19de Julii. J Morges tidlig fra 2 til 7 hørte man meget hæftig canonere, og det mod Fæstningen Kønigstein, hvor 600 Keiserlige have kastet sig. Maynz er bloqveret af de Franske fra alle Sider. De Keiserlige skulle have draget den største Deel af deres Tropper ud derfra, og lagt Riigstropper ind isteden. Midlertid var Gustavsborg eller Maynspidsen endnu i Forgaars besat af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Den franske Sambre og Maasarmee har her deelt sig i tre Colonner. En Colonne er rykket frem over Gelnhausen til Aschaffenburg, hvor General Lesevre ogsaa alt har taget sit Hovedqvarteer. Den anden er ved Hanan gaaet over Maynen ad Odenwald og Biergveien, der tredie opbrudt til det darmstadtske. J Gaar er og i disse Egne ankommet en Deel af Nordarmeen, der skal beleire Maynz. Den franske Plan synes at være mellem Heilbrun og Heidelberg at foreene Jourdans og Moreaus Armeer, hvilket vel og med første vil skee. Paa denne Side af Rhinen foretage de ingen Forandring i Landenes Civil-Forvaltning, men nøyes med Reqvisitioner. Just den Dag, de Franske toge Frankfurt i Besiddelse, kom den danske Kronprinds hertil, han havde en af General Bonnards Adjudanter med, gik følgende Dag til Wilhelmsbad, og spiste i Gaar hos Jourdan i Gelnhausen. (Og siges meget at rose Frankerigs Krigere).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Vor Stad er af den franske General en Chef for Maas= og Sambre-Armeen paalagt en Erlæggelse af 6 Millioner Livres i klingende Mynt, og to Millioner Leverancer i Natura, som i tre Terminer, den første Trediedeel inden tre Dage, den anden den 27de, og den tredie den 6te August under Straf ere at erlægge. Ydermere er daglig 90000 Pund Brød, alt blaat og grønt Klæde, og alle Rideheste satte i Reqvisition. Den skrækkelige Jld, som det franske Bombardement om Natten den 13de optændte, og hvorved, foruden den andre Stæder anrettede Skade, i Jødegaden 140 Huse ere afbrændte, opvakte de Franskes Deeltagelse, til hvilke Dr. Husnagel var sendt, som Deputeret, og Bombardementet ophørte ikke blot Klokken 1, men Divisions-General Kleber sendte og tre Sprøyter fra Naboestæder, med franske Heste for, og 120 vaabenløse Franske, hvilke man midlertid ikke indlod i Byen. Derimod roses schaykisternes Forhold ved denne Leilighed meget.