JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Man gjør den Beregning, at da Londons Porterbryggere i denne Tid have lagt 5 Shilling Sterling, som omtrentlig svarer til 14 Rbmark, paa hver Tønde, saa maa denne Prisforhøielse give Bryggerne Barclay, Perkins& Co. forøget Jndtægt af henved halvniende Tønde Guld om Aaret, da samme nemlig hvert Aar brygge omtrent 36000 Tønder Porter. Det næste Bryggeri i Størrelse, tilhører Truman, Hanburg & Co. og leverer aarlig omtrent 220000 Tønder Porter. Derefter kommer Whitbread & Co., næsten ligesaastort; Reid & Co. 190000; Coombe, Delafield & Co. 140000; Felit Calvert & Co110000, Henry Meur & Co. 105000 Tønder &c. &c. - Af Ale (født Øl) brygges hos Goding & Broadwood aarlig en 29000 Tønder, men ingen anden Alebrygger leverer 20000 Tønder og Aaret. Paa Ale er Prisen sat op 10 Shilling Tønden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Afsætningen af Parises Aviser er omtrentlig som følger: Moniteur 3 til 4000 Exemplarer, Journal des Debats 11000, Journal de Paris 8000, Courier Francais 5000, Quotidienne 3500, Drapeau blane 3500, Journal du Commerce 4000, Gazette de France 2200, Pilotte og Etoile tilsammen omtrent 4000, Oriflamme 5000, Constitutionel 17 til 18000. Alle disse udgives hver Dag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Det Græske Selskab i London har ogsaa havt en Agent i Nauplion, nemlig Hr. James Ewerson, der nu er vendt tilbage. I hans Beretning til Selskabets Præsident, Sir Joseph Hume, hedder det blandt andet: Ved at kaste et Blik paa det sidste Felttogs Begivenheder, overbeviser man sig let om, at Grækenland er gaaet tilbage, og at Misbrugen af de Midler, som man har stillet til Grækernes Disposition, saavelsom Utilstrækkeligheden af deres Krigsmagt ere Skyld i de ulykkelige Tilfælde i Aarets Løb. De skjønne Penge der til forskjellige Tider bleve sendte til Grækenland, og som havde været tilstrækkelige til at befri Landet, naar man havde benyttet dem paa den bedste Maade, ere ved den slette Anvendelse blevne Hovedaarsagen til Ulykkerne. Havde man agtet Oberst Stanhopes vise Raad, da ville disse fordærvelige Følger været undgaaede, men istedetfor at give Pengene til solide Folk, indtil en ordentlig Regering var indsat, har man overleveret dem til den nuværende provisoriske Regerings Medlemmer, der deels ere uforskammet dumme, rænkesyge og alle indbyrdes af modstridende Tænkemaade. Grækenland er derfor betroet til Mennesker, hvis Duelighed ikke er tilstrækkelig til at regjere det, og hvis Redelighed er langt fjernet fra at være reen for Mistanke. Det har tildraget sig, som var at vente, at de flere Tusinde Pund Sterling, der maanedligen oversendtes til Grækenland, strax ved deres Ankomst vare ligesom forsvundne, og at, istedetfor de Fordele, som man af disse Penge ventede ved Armeen, denne formedelst Mangel paa Sold kuurrede, og at Marinen endelig virkeligen ikke meere vilde lystre Ordre, fordi Regeringen stedse sagde: "Vi have Jntet!" - Jeg maae oprigtig tilstaae, at jeg ikke har kunne erfare, hvor disse Summer Penge ere henbragte. Den almindelige Stemme siger, at Regeringens Medlemmer have puttet dem i Lommen til eget Brug. Ligemeget: det er nok, at der ikke er bleven draget nogen Fordeel af de uhyre Summer, hvormed man har overøst dette Land. Hverken Vaaben eller Munition er der anskaffet; ejheller ere Fæstningerne blevne forbedrede eller satte i Stand. Til en promte Betaling af Gjelden havde følgelig en umaadelig Sum Penge maattet være forhaanden. Baade Land= og Søetropperne ere og saa misfornøiede, og man hører idelig Knurren. Navarino og Palako Castro ere kun tabte formedelst Mangel paa Levnetsmidler. Foruden Athen og Nauplion gives derikke en Fæstning i virkelig Forsvarstand, saavel i Henseende til Garnison, som til Munition og Levnetsmidler. Men selv i Nauplion havde Soldaterne ved de paa Europæisk Fod exercerede Tropper, som een af dem har forsikkret mig.i hele 3 Uger kun faaet Brød og intet videre. Tvende Engelskmænd, som i den senere Tid have været udsendte fra den Londonske Forening, for at undersøge Grækernes Forfatning, ere temmelig enige i, at disses egen Regering fordærver og hæmmer Tingenes Gang, ved Efterladenhed, Selvsyge, Uenighed og - Gjerrighed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Fra mange Egne lyde Klage over Børnekoppernes Udbredelse. J Rotterdam er det endda værst; der er siden Mai Maaned ifjor - 1800 Mennesker døde af Kopper, og nu først begynder man at føje Anstalter derimod. J Schweitzercantonen Glarus er en Kone paa 30 Aar bleven angreben af Kopper, om hvilken hendes Fader havde for 26 Aar siden skrevet i sin Bibel: at hun lykkelig havde gjennemgaaet dem, efterat hendes 2 Brødre, vare døde af de samme ondartede Kopper. Ogsaa Republiken Chili besidder nu en liden Fløde. Den bestaaer af 3 Fregatter paa 44 Kanoner, 2 Korvetter paa 24 Kanoner og 2 Brigger paa 18 Kanoner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Den hæderligen bekjendte Mechanicus Locatelli i Venne dig har istandbragt en ny Indretning til Theatrenes Belysning. Ved paraboliske Speile bliver nemlig Lyset af adskillige Lamper concentreret i en midt i Salen anbragt Aabning og falder paa et System af concave Lindseglas, der indtager en Aabning af en Fod i Gjennemsnit, og kaster de parallelt modtagne Straaler divergerende tilbage paa Salen. Fra Parterret bliver man intet andet vaer end Lindseglassene, der ligne et glødende Kulbækken, hvis Skin dog ikke angriber Øjnene. Et paalideligt og paa Erfaring grundet meget simpelt Middel til at fordrive Vorter fra Hænderne, som ellers ikke ville gaae bort ved Kunstens Hielp eller Sympathie, er følgende: "Man sætter paa et beqvemt Sted, hvor man dagligen kan have det for Øje, en liden Muslingskal med hvid Tran, og lægger Spidsen af en Knappenaal deri; med denne prikker man, saa til man kan paa Vorten, især rundt omkring dens yderste Rand, og vedbliver dette saalænge indtil Vorten er borte, og ligesaa naar man har flere, ved dem Alle. - Jnden føje Tid formindske de deres Omfang og Høide. Tiden til deres Forsvinden beroer paa om de prikkes ofte eller sjelden. Knappe naalen maa hvergang dyppes, og jolængere Trannen staar, jo tykkere bliver den og hænger bedre ved Naalespidsen til at indsuge sig i Vorten, som dog ikke maae prikkes saa dybt, at den bløder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Skibsefterretninger. Livorno den 4de November. Jndkom Clarence, Capt. H. C. Korsholm. Denne skjønne kobberforhudede Aalborgske Skonnerbrig der er befragtet til, efter skeet Udlosning, at afseile til Smyrna og derfra bringe Ladningen til Hamborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Aalborg. Til to ny Skibe er i denne Tid lagt Kjøb og reist Stævne. Den ene Kjøl holder 76, den anden 53 Fod. Begge bygges af Hr. Bonnesen paa Nyhavns Værfter. - Jdag Frost og megen Sne med stiv Kuling af N. O. Frederikshavn, den 27de November.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
(Af et Brev til Udgiveren.)¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Et paa Dvale Grunden staaende Engelsk BrigskibsSkrog befindes der paa 3 Favne Vand, og til Bedste for de passerende Fartøier er bestemt, at Briggens ene Mast bliver efterladt staaende. Skibet, omtrent 150 Commerce=Læster drægtigt, er ved almindeligt højt Vand, aldeles overskyllet. Liste over de til Hals indkomne og afseilede Skibe. Den 24de November. Jndk., C. Nielsen af Hou fra Callundborg, ballastet. - Vinden V. S. V. Den 26de. Jndk., C. Smørholm af Nyborg fra Sønderborg med Frugt. - Afs., L. Tanggaard af Stege til Aarhuus med saltede Sild m.m. N. H. Westernes af Nakskov til Nestved med saltede Sild. R. Løve af Rudkjøbing til Nestved med saltede Sild. M. Jversen af Nibe til Kjøbenhavn med saltede Sild. - Vinden S. V. Den 27de Afs., J. Larsen af og til Drammen med Korn og Fedevare. L. P. Nisted af Aalborg til Gothenborg med saltede Sild og Uld. - Vinden V. med stærk Storm og høiVande, dog skeete her ingen Skade, undtagen en Baad maatte kappe sin Mast for ei at drive paa Nordmandshage.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Bekjendtgjørelser. Sidstafvigte Løverdag den 24de November Kl. 9 Formiddag. var det Forsynets urandsagelige Villie, ved Døden at bortkalde fra mig og 3de efterlevende Børn, min, i Livet høitelskede Mand, Kammerraad Landvæsens-Commissair Anders Spanggaard, i hans Alders 65de, og vort Ægteskabs 29de Aar, efter 13 Dages Sygdom, og, dermed forbundne, smertefulde Lidelser. Dette sørgelige Dødsfald undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre vore fælles Paarørende og Venner, forvisset, uden skriftlig Bevidnelse, om deres oprigtige Deeltagelse i dette, for os uoprettelige, Tab, som allene kan lindres ved Tanken om den Afdødes salige Tilstand, og vor visse Gjenforening med ham der, hvor Retfærdighed boer. Villestrup Mølle, den 26de November 1825. Anne Sophie Spanggaard, fød Bierregaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Fra den af os Undertegnede, ifølge Kongl. allernaadigst Privilegium, for fælleds Regning her i Byen anlagte Tobaksfabrik, under Firma Cohen & Kjer, er idag begyndt med Udsalg i Gaarden No. 243 ved Hjørnet af Bispens- og Marenturesgade, af alle Sorter Røg, Skraa og Suustobakker, til meget billige Priser. Aalborg, den 29de November 1825. M. Cohen, N. Kjer, Kjøbmand. Tobakspindermester.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
J Anledning af forestaaende Avertissement bekjendtgjør jeg herved, at den af mig førte Handel, ogsaa fremtidigen fortsættes særskildt fra Tobaksfabriken, som hidtil for min egen Regning og under nedenstaaende mit hidtil førte Firma. Aalborg, den 29de November 1825. J. M. Cohen, Søndagen den 4de December opføres i det dramatiske Selskab, som Benefice, Stykket: Moderens Portrait, eller Privat-Theatret, Lystspil i 4re Atter. Jndgangen aabnes Kl. 5. Entre-Billetter, a 48 s. Tegn for Voxne og 24 sk. for Uconfirmerede, kunne erholdes hos Selskabets Kassedirector Capitain og Regimentskvarteermester v. Bülow. Aalborg, den 30te November 1825. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Melk og Fløde faaes hos Lars Bøggild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
En gammel Skibsmast er opdrevet paa FerdinandinesdalsEiendom. Ligeledes tvende Koger, en større og en mindre. P. D. Faber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
J Østeraae er at bekomme fiin holstensk Frugt, Nonteter, og Pisonger og flere gode Frugter, som ere plukkede og vel conserveret, samt Valnødder, hos C. Smørholm af Nyborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Den rette uforandrede Augsburgske Troesbekiendelse med sammes, af Ph. Melanchthon forfattede, Apologie, paa Dansk oversatte, med en historisk Jndledning og oplysende Anmærkninger til de vanskeligste Steder, af Dr. A. G. Rudelbach, indb. 15 Mk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
- Theologisk Maanedsskrift Novbr., 3 Mk. - Den Christelige Kamp, Prædiken paa eenogtyvende Trinitatis-Søndag 1825, af Grundtvig, heftet 16 s. - Ceres, et periodisk Skrivt for dannede Læsere, September, 3 Mk. - Maanedsroser, et Maanedsskrivt af Overskou, for October, 4 Mk. Connosomenter, Vexel=Blanqutter, Almanakker for 1826, Rottbøll Sadolin, m. m. Boghandler og Bogbinder. Pidekraver syes, vaskes og opsættes af Marie Cathrine sal. Heis's, boende i Sant Hansgaden i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Paa Langholts Gods i Vesterhassing Sogn og Bye, under Aalborg Amt, Kjers Herred, der er bekjendt for een af de bedste Eiendomme her i Provindsen, bliver en Gaard fæsteledig til 1ste Mai 1826, som itzige Fæster Jørgen Christiansen, ligesom hans Fader for ham, har Beboet, men nu formedelst en indkjøbt Eiendom, attraaer sig entlediget. Gaarden som skylder af 5 Tdr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, og af Jord=Fælledsskab udskiftet, har siden 1ste Mai 1797 været frie for al Slags Hovning, og saaledes agtes igjen bortfæstet imod aarlig Afgift i Penge og Natural=Producter. Ved Gaarden holdes 7 Heste, 20 Fæekreaturer og 20 a 30 Stkr. Faar; den aarlige Udsæd er 8 a 9 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg og 7 a 8 Td. Havre, alt foruden hvad som kan saaes i opbrudt Jord, hvortil god Lejlighed gives. Af EngHøe avles aarlig 50 Læs og derover: Gaardens Bygninger ere alle vel vedligeholdte og med Gaarden leveres Fæsteren forordningsmæssig og god Besætning af alle navnlige Deele. Foruden sjelden god Jldingsbrand af Over- og Undertørv, har denne Gaard efter sin Beliggenhed, den vigtige og betydelige Fordeel, at kunde afbenytte det profitable Efteraars Sildesangst i Liimfjorden, der bedrives saa næsten af hver Mand i Byen, og har i flere Aar ei allene kundet afholde indbemeldte Fæsters bestaaende aarlige Udgifter, men og indbragt Overskud herforuden. Paa det den nye Fæster personlig kunde have Jndseende med Foraars Driften m. m. hvortil Gjødningen allerede er udført, ønskes Fæste=Accordt sluttet jo før jo hellere, med Undertegnede Gaardens Eier. Langholdt ved Aalborg, den 24de November 1825. Lanng.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Auctioner. Jfølge derom tagen Bestemmelse, bliver den afgangne Proprietair Jens Steenilds Boe tilhørende Gaard Musted, i Jerslev Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr.,med sine paastaaende Bygninger og tilliggende Ejendomme, stillet til Bortsælgelse ved Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 19de December 1825, 2den Gang Mandagen den 2den Januari og 3die Gang Mandagen den 16de Januari førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa Gaarden selv. Ved Gaarden, der har et betydeligt Areal af gode Jorder, Eng og Overdrev, kan forres og græsses 8 Heste, 24 a 30 Stkr. Qvæghøveder og 30 Faar, desuden haves godt Brænd sel af Knop- og Overtørv og strax ved Gaarden, med Fredning, den til Gavntræe fornødne Skov. - Conditionerne erfares ved Auctionerne. Hvilket til Liebhabernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 26de November 1825. Hassing. var Hamborg Posten, saavelsom Jisbenhavns Post, ikke ankommen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
England.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Fra London skrives under 18de November, at Kornpriserne nu ere bestemte af de til sammes Regulering ansatte Commissærer, og at Byg og Ærter nu maa indføres i England, hvilken Tilladelse gjælder i sex Uger for alle nærliggende Havne og Steder, hvorved den Britiske Lovgivning forstaaer Alt hvad der er beliggende imellem Eyderen a og Bidassoa, men i tre Maaneder for alle fjernere Pladser. Af Byg skal betales 5 Sh. og af Ærter 7 Sh. 6 d. Jndførselstold for hvert Quarter Winchester Maal. Gjennemsnitspriserne ere i Hoftidenden opgivne saaledes: Hvede 64 Sh. 9d., Byg 41 Sh. 4d., Havre 26 Sh. 3 d., e Rug 41 Sk. 11 d., Bønner 46 Sh. 3 d., Ærter 54 Sh. 10 d. hver Quarter. (J Børsenhalle er indløbet den slemme vildledende Feil, at de to her sidstanførte Artiklers Priser ere forvexlede og omsatte mod hinanden.)J Newcastle upon Tyne, hvorfra haves Privatbreve af 14de November, var solgt godt nyt Dansk Byg til Malt, som endnu var under Laas, for 22 Sh., men man ventede at det vilde stige til 27 eller højst 28 Sk. for bedste Slags, og Tolden at betales af Kjøberen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Blandinger. J London vilde man efter de nyeste Breve fra St. Petersborg vide, at H. M. Keiseren af Ruslands Helbred, skulde i den sidste Tid have taget en ufordeelagtig Forandring, hvilken Efterretning dog ikke ønskes bekræftet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
J Genua holder Hans Marokkanske Majestæt Adderhaman-Ben Hischan nu fra 1ste November af en General-Consul for samtlige Sardiniske Stater, nemlig Kjøbmanden Modona sammesteds, som i denne Egenskab er af Kongen anerkjendt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Jfølge de sidste Efterretninger fra de Tyrkiske Farvande, var den Tyrkiske Orlogsflode i Nærheden af Candien og Grækernes ved Santorin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Overrabbinerne Cologna i Paris og Hirschel og Meldola i London protestere i et Fransk Blad imod Mardochai Ma Hasse Noah og hans Plan at gjenoprette det Jødiske Rige, og kalde ham en velmenende Drømmer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Sir Hudson Lowe har forladt Paris og tiltraadt sin Reise overland til Ostindien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Det Neapolitanske nye Linieskib Vesuvio, 84 Kanoner, er total forlist ved Carthagena i Spanien formedelst Chefens Overmod ingen Lods at ville bruge. Neapel har just ikke mange Skibe at miste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Hr. Pechio saae i General Roches Selskab de rumeleotiske og suliotiske Anførere i Tripoliza, efterat de havde trukket sig tilbage med deres Soldater fra Navarino. Begge havde flere Samtaler med disse tappre Mænd, hvori General Roche bebreidede dem deres Ulydighed imod Præsidenten, og søgte at gjøre dem Nødvendigheden af Mandstugt begribelig. De syntes at gaae ind i disse Jdeer, men paastode, at de ikke formaaede, at afholde deres Folk, der vidste deres egen Arne i Fare, fra at vende tilbage. Generalen spurgte dem ogsaa, om de gjerne vilde see, at man sendte dem et øvet Corps af Amerikanere til Hjelp. Derimod indvendte de vel intet; men Nytten deraf syntes dem heller ikke meget indlysende. Saaledes gik det ogsaa med Kolokotron, som Pechio saae i Hydra. Førstnævnte sagde: "For at slaae Egypterne, behøves der intet videre end at bringe Soldaterne sammen og at fyre. Jeg kjender de Stillinger, hvor deres Krigskonst og deres Rytterie intet ville nytte dem. Veed De hvad der har forskaffet Egypterne Sejren? Eenhed i Commandoen, medens Grækerne gaae til Grunde ved det Raserie, at Enhver vil commandere, om han har Erfaring eller ei. Dette er Grækenlands Ulykke, hvormed Foragten for den Europæiske Krigskonst hos de meere Erfarne, og Mistilliden til Udlændingernes Bistand, forener sig." - Hydrioterne kunne bringe en Udskrivning af 6000 Matroser tilveje; men af Mangel paa Midler underholde de kun 2000. Jaar bestaaer den Græske Flode af 94 Brigger; der er afdeelt i tre Escadrer, hvortil Hydra leverede 50, Spezzia 30 og Jpsara 14. J Begyndelsen af Feldttoget havde de 20 Brandskibe, og disse ere bestandigen igjen blevne erstattede, naar de ere opbrændte. Hydrioterne vende med Utaalmodighed de i Amerika kjøbte Fregatter; thi de tilstaae, at de med deres smaa Fartøjer ikke stedse ere i Stand, til at bekjempe Fienden, og maa derfor tage deres Tilflugt til List. - Hr. Pechio holder Tabet af Navarino for meget vigtigt for Grækerne; ikke formedelst Fæstningens Styrke, men formedelst Bekvemmeligheden af Havnen, der kan tjene til Vinterophold for den fiendtlige Flode.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
En af de christelige Nationer bliver overalt betragtet som Tyrkernes Bundsforvandte; man anslaaer Tallet af de denne Nation tilhørende Skibe, der staae i Portens Tjeneste, i det mindste til 30. Ejerne af de to, med Vaaben, til Grækenland bestemte Skibe, (der af Frygt for at anholdes, vare seilede ned af Theemsen, to Dage førend den bekjendte Proclamation udkom, men som forhen fortalt anholdtes af Toldkutterne, førend de kunne naae den aabne Sø), have erholdt to lærde Lovkyndiges Forsikkring om, at denne Anholdelse og bemægtigelse var lovstridig. Der skal derfor ufortøvet begyndes en Proces imod Toldkammeret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget, under 15de Novbr., at tillade Kammerherre, Greve Vargas Bedemar at anlægge og bære det ham af Storhertugen af Sachsen Weimar tildeelte Commandeurkors af den hvide Falke=Orden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Efter allerhøieste Resolution af 11te f. M. skulle Hvilsom og Hvam Sogne lægges til Simestads Kald, som derimod afgiver Testrup til Vognsild og Gislum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Til den for de ustuderede Jurister i dette Aars October og November afholdte Præliminaire Exammen indstillede sig 31, af hvilke 7 bleve antagne med Roes, 22 antagne; een antoges ikke til den mundtlige Prøve formedelst den danske Stils Ringhed, og een udholdt ikke den mundtlige Prøve.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Den theologiske Strid fortsættes levende i Brochurer og Tidsblade, medens den for Retten gaaer sin stille, for Almeenheden ubekjendte Gang. Udfaldet af Processen mellem Grundtvig og Clausen, er vel allerede udkommen hos Hofboghandler Beeken, men, vel at mærke, kun det formeentlige Udfald; thi det virke. lige vil man naturligviis komme til at vente paa en god Stund endnu. Nysnævnte lille Skrift roses ellers for at være affattet med Skarpsindighed og Sandhedskjærlighed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
En midaldrende og to alderstegne Præster have nu ogsaa afgivet deres Skjerv til Sagens Drøftelse. Den Første er Hr. Pastor Rønne i Lyngbye, som i sit Religionsblad har afgivet en Erklæring i Sagen, der gaaer ud paa at vise, hvorledes han, ifølge sin ofte yttrede Anskuelse af de guddommelige Ting, maa være aldeles enig med Grundtvig i Tingen selv, medens han derimod maa misbillige den skarpe og strenge Tone, hvormed Clausen er angreben, da man, efter hans velgrundede Mening, i slige Anliggender kommer længst med blid og sagtmodig Tilretteviisning. - Den Anden er Hr. Provst og Ridder Engelbreth, der agtes for den lærdeste Præst i Sielland, og i sit (i denne Avis forommeldte) "Forsvar for Luther, har afviist de haarde Beskyldninger, Clausen har tilladt sig mod denne udødelige Reformator. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
Den Tredie er Hr. Pastor emeritus og Ridder J. Hornfyld, En af Danmarks ypperstbegavede Theologer, som synes at faae desstørre Varme i Brystet, jo hvidere Alderdommens Snee lægger sig paa hans Jsse. Han har disse Dage udgivet: "Nogle Yttringer om den hellige Skrift, fremfatte af Dr. Clausen, og drøftede af Hornsyld." Han lader Clausen mangehaande Kundskaber, ualmindelige Aandsgaver, skjønne Foredrag og færdige Dialektik vederfares tilbørlig Retfærdighed, men erklærer dog, som sit endelige Resultat, ikke at kunne underskrive hans Lære om Bibel og Christendom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-01
- Dr. Rudelbach fortsætter i theologisk Maanedsskrift, sin vidtløftige og meget lærde Recension over Clausens Bog. Mærkeligt er det, at Jngen af alle disse Forfattere egentligen gaaer ud paa at forsvare eller retfærdiggjøre Grundtvig; uden at berøre hans Strid, med Clausen, yttre de sig mod Denne, som om Kiøkens Gjenmæle" slet ikke var til. Kun et Par at Grundtvigs unge Tilhængere: Adjunkt Lindberg og Candidat West ere ligefrem optraadte som hans Apologeter. - Af Grundtvigs Prædiken er andet Oplag udkommet; ligeledes ere Michelsens Prædikener atter at faae hos Hofboghandler Beken. Dr. Fabers fem Breve til Grundtvig, der slet ikke herøre Striden med Clausen, men kun tage Hensyn til en i theol. Maanedsskrift indrykket Recension over Fs Prædikener og til en sammesteds indført Afhandling: "Natur og Aabenbaring, Begge af Grundtvig, vække ikke ringe Opmærksomhed, og den synes de ogsaa at fortjene i alle Maader, hvad enten man nu tager Hensyn til Forfatterens Grundighed, Frimodighed, dialektiske Kunstfærdighed, eller til den ædle Tone, hvori han udtaler sig allevegne Neppe kan Gr. lade disse Breve ubesvarede. - Fire Personer, A. Olsen, J. Andersen, R. Jensen og C. Jensen, efter Forlydende, Alle Skomagere, have i Addresseavisen ladet en Takadresse indrykke til Dr. Rudelbach, fordi han har skjænket Folket en Oversættelse af Apologien for den augsburgske Confession; der takke de tillige de Guds Mænd Lindberg og West, og yttre det Haab, at Grundtvig nok vil vinde sin Sag. - Derved at Lægfolk gribe til Pennen, for at give et Ord med i Lauget, medens de unægteligen gjorde bedre i, at blive ved Læsten og følge deres Overbeviisning i stille Enfoldighed. opstaae ret snurrige Forvexlinger. Saaledes havde f. Ex. en Skriftstøbersvend, ved Navn J. H. Larsen, i det almeenlæste Tidsblad Telegraphen, ladet indrykke et Stykke til Forsvar for Grundtvig. Nu troede man i Almindelig hed, at Sognepræsten i Holbek, Dr. og Prof. J. H. Lansen var Forfatter deraf, og Rygtet derom er gaaet saavidt at Sidstnævnte offentligen har maattet fralægge sig dette Antorskab. - Farversvenden Hetting vedbliver i sin utrættelige Bestræbelse, som er denne, at opfordre i Addresseavisen, nu denne, nu hiin Prædikant til i Trykken at udgiveren og anden Tale, som har behaget ham; men desværre har endnu ingen Præst taget Notits af hans Opfordringer, trods de svære Skruer, hvorpaa de ere satte.