JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Paa Vestergade No. 239 er tvende meublerede Værelser, til Paaske til Leie, hvor Kosten tillige kan erholdes. Odense den 18 Januar 1815. N. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Hos en Familie paa Landet, hvor det er bygget nyt Stuehuus, er 2 nette Værelser at erholde i Leie for en eenlig Person, Kost og Jldebrændsel kan erholdes, om forlanges. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Beboelsesleilighed. For en Pensionist eller hvilken som anden honet Familie er en særdeles behagelig og smuk Beboelsesleilighed, bestaaende af en Stue, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, samt Loftsrum, og en ikke ubetydelig Kjøkken- og Frugthave, ligesom Adgang i Eierens Have paa omtrent 10 Tdr. Land, saa og Rettighed til Afbenyttelse af Bleghaven midt i Gaarden og Vandposten tæt ved Beboelsesleiligheden, – at erholde til Leie paa billige Vilkaar til førstkommende Paaske Flyttetid 1815, paa Gaarden Beyerholm, i en behagelig Egn i Nærheden af Svendborg. Nærmere Oplysning erholdes, naar man herom i portofrie Breve melder sig til undertegnede Eier eller til Exam. juris Jachariasen i Svendborg. Beyerholm den 18 Januar 1815. A. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Et godt vedligeholdt Huus paa 22 Fag med tilliggende Jordlod, af Størrelse circa 6 a 7 Tdr. Land, meget god Jord, beliggende omtrent en Miil fra Odense, agter Eieren, formedelst anden Bestemmelse, at afhænde paa billige Vilkaar. Nærmere Underretning meddeles af Commissionair Koefoed, Klaregaden No. 308 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Et Boelsted paa Andebølle Mark, Wissenberg Sogn, som staaer for Hartkorn 1 Td. 3 Skpr., og hvortil er et Areal af circa 21 Tdr. godt Pløieland, samt Tørveskiær og god Eng, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Gaardmand Peder Brandt i Andebølle, der paaviser Eiendommen. Bygningerne ere nye og indrettede for en Familie udenfor Bondestanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Skov-Auction. Førstkommende Onsdag den 22 dennes, Formiddag Kl. 9, bliver i Hesberg Skov afholdt offentlig Auction over Bøge, Træsko-Elle og Post-Elle, Bøge=Udhugning, samt Egetop, hvori er Kragetræer m.v. Liebhaverne ville behage at møde ved Gaarden. Odense Herredscontoir den 11 Januar 1815. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Torsdagen den 23 Januar førstk., Formiddag Kl. 9, bliver, efter vedkommende Eiers Begjæring, holdt offentlig Auction i afdøde Collecteur Bonnesens forrige Gaard i St. Annegaden over endeel Meubler og Effecter, Sengeklæder, Glas og Porcellain samt Kjøkkentøi m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Auctionscontoir den 18 Januar 1845. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-20
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, saa lydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Wenders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: at Vi, efter Skifteretten i Garver Andreas Langes Fallitboe i Odense Kjøbstad, udi Vort Land Fyen, dens herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skifteret ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, den Altonaiske Mercur, samt Fyens Stifts Avertissementstidende, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i det nævnte Fallitboe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20 Febr. 1817, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 9. Januar 1845. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lange. Bentzen. Holm. Simony. Bevilling for Skifteretten i Odense til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Garver Andreas Langes Fallitboe. indkaldes herved ved nærværende Proclama, som snarest muligt vil vorde tinglæst inden vedkommende Retter, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring i Garver Andreas Langes Fallitboe, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 9 Januar 1815. Borgermester og Raad. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
74 Aargang. Nr 13. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Trykkes og udgives af M. C. Hempel i Odense. 21 Januar 1845. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Jndhold. Udlandet: Frankerig. Storbrittannien. Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Fædrelandet. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Udlandet. Frankerig. Pairskammeret har den 13 ds. aabnet Debatterne om Adressen, og Begyndelsen, deraf er ikke faldet ud til synderlig Fordeel for Ministrene. Marquis Boissy stillede et Amendement angaaende Skibsvisitationsretten, og Hertugen af Har court følgende Amendement til Fordeel for Polen. Men bestandig bliver Retfærdigheden den sikkreste Borgen for Verdensfreden, og Deres Majestæt vil udentvivl ikke glemme, at blandt de fra Arilds Tid med Frankerig, forbundne Folkeslag hører ogsaa Polen, hvis Existents høitideligt er anerkjendt i alle Traktater." Herpaa besteeg Grev Mole Talerstolen og erklærede, at han til det Yderste vilde bekæmpe det af Udenrigsministeren (Guizot) fulgte System. Gui30ts Politik var overdreven, den vilde have Freden a tont prix, men derved udsattes netop Freden for Fare. Netop ved sine Opoffrelser for at vedligeholde den engelske Alliance, havde den skabt alle nuværende Vanskeligheder og havde bevirket, at Frankerigs virkelige Allierede havde vendt sig bort. Han ansaae ikke det nuværende Ministerium for capabelt til at løse alle de forhaandenværende Forviklinger. Hr. Guizot svarede, at han ansaae det for under sin og Kammerets Værdighed, at svare paa Rygter og Salonssamtaler: han vilde holde sig til Kjendsgierningerne. Med Engelland var alle Stridspørgsmaal blevne løste paa den fredeligste og meest tilfredsstillende Maade, med Undtagelse af Skibsvisitationsretten, men i denne Anledning havde han forestillet det engelske Kabinet Nødvendigheden af at udtænke andre Midler til Slavehandelens Forhindring, end denne utilfredsstillende og for begge Landes Ære farlige. Der vilde derfor med det Første blive udnævnt en blandet Commission, som, da den brittiske Regjering havde fundet Frankerigs bemærkninger grundede, skal udfinde andre Midler til Negerhandelens Undertrykkelse. Grev Mole havde sagt, at han (Guizot) compromitterede Freden, men han meente, at det var Oppositionen, som gjorde det. - Grev Mole erklærede herpaa, at han ikke borte til Oppositionen, bebreidede Guizot Mangel paa Mod i Visitationspørgsmaalet, og henviste til den endnu uafgjorte Otaheitiske Sag. Grev Boissy besteeg Tribunen, da Posten afgik. (Jfølge "Neue Zeitung, skal Guisot have anraabt den brittiske Udenrigsminister, Lord Aberdeens Barmhjertighed og bonfaldet ham om at gjøre en Forandring i Visitationstraktaten, da Ministeriet ellers ikke kunde holde sig; men dette har nok Mole vidst at opsnuse og benytte.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Storbrittannien. Om faa Dage ville Kongen af Hannovers Fordringer paa de engelske Kronjuveler blive afgjorte for Retten; udentvivl ere de Huset Hannover tilhørende Krondiamanter, til en Værdi af over 50,000 Pd. Sterling, blevne førte til Engelland af Georgl, men de ere formedelst den hyppigt forandrede Jndfatning ikke til at skjelne fra de andre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Admiralitetet har bekjendtgjort, at der paa Øen Jchaboe er til den 25 Septbr. udskibet henved 90,000 Tons Guano og at de øvrige 100,000 Tons inden 6 Maaneder vilde være udskibede, da der ligger et stort Antal Skibe ved Øen. Nu først afseilende Skibe kunne derfor ikke gjøre Regning paa nogen Ladning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Rusland. Fyrsten af Lowicz's Datter havde, som bekjendt, været formælet med Storfyrst Constantin. Efter Storfyrstens og hans Gemalindes Død gjorde Fyrst Lowicz Fordring paa at arve, men Kronen tilegnede sig Alt. Fyrsten overdrog nu sine Fordringer. til den som udmærket Jurist bekjendte Justitscommissair Moriz i Posen og denne indledede strax en Proces med den russiske Regjering og vandt Sagen i første Jnstants. J Petersborg ignorerede Man den hele Historie og Dommen fik saaledes ingen Retskraft. Da nu Keiseren nægter at betale, har Morit benyttet sig af den Omstændighed, at hans høie Contrapart er Æresborger og Grundeier i Berlin, han har nemlig gjort Udlæg i det keiserlige Hotel og sammes Bohave i Berlin. Saaledes fortælles det i "Beobachter", "Eisenbahnzeitung og fl. a. Blade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
De sidste Breve fra Petersborg til Berlin tale ikke om nogen Hjerneforstyrrelse hos Keiseren, tvertimod siges der, at Hs. Keiserlige Majestæt til Foraaret vil besøge Krigsskuepladsen ved Kaukasus og der selv lede Krigsoperationerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
J Wandsbecker Jntelligenzbl." findes følgende Skildring af Europas nuværende politiske Forhold: "J Spanien hersker den politiske Reaction med en skranke los Magt, qvælende enhver Modstand i Blod, og Man begynder nu ogsaa at indlede der den kirkelige Reaction; i Portugal staaer Ministeriet Costa Cabral, som har gjort sig det til Øiemed at træde alle constitutionelle Garantier under Fødderne, paa en fastere Fod endet portugisisk Ministerium nogensinde forhen, i Frankrig har den dynastiske Politik og Reactionen mod Juli revolutionens Jdeer næsten fuldkommen seiret, Geistligheden træder op med stærke Anmasselser i uventet Kraft, og en Deel af de bedste Kræfter absorberes i Kampen mod Jesuiterne, ligesom i Restaurationstiden; i England erholde Tvistighederne om det kirkelige Ritual og Cultusformularerne en politisk Betydning, og Catholicismen er i O'Connels Hænder bleven en Magt, som er Toryministrenes farligste Modstandere, "the Church" i England og Kirk" i Skotland bevæge det offentlige Liv næsten i samme Grad som i Stuarternes og Crommells Tider; i Tydskland (og i Danmark) imodeseer Pressen nye Jndskrænkninger, Organerne for friere Videnskaber ere undertrykkede, Digtere og Tænkere flygte til Udlandet, hvorimod Hundredetusinder vandre til den hellige Kjortel, og det Brev beundres, som en brav, men indskrænket Mand (Ronge) har offentliggjort mod denne Kjorteltilbedelse, og hvori han, skjøndt staaende paa Catholicismens Grund, med nogle rationalistiske Phraser vil styrte Catholicismens vidunderlige, tusindaarige Bygning, og, skjøndt vedblivende at være Præst, vil tilintetgjøre det romerske Pavedømme, dette fuldendte Mesterværk af aandig Slaveri og Træskhed; Lutheranerne maae udvandre af Preussen, og preussiske Synoder og Gustav=Adolphs=Foreninger gebærde sig, som om Præsterne skulde regenerere Verden; i Luzern have Jesuiternes Tilhængere paa en glimrende Maade beseiret een, rigtignok i den største Overilelse stiftet Opstand, og hvad de eensurerede tydske Aviser ere indskrænkede til at melde fra Polen, ere Ting, som næsten kunne bringe Blodet til at stivne i Aarene. J lang Tid har Europa ikke frembudt et saadant billede af en fuldstændig, paa alle Punkter seierrig Reaction. Og nu kaste Man et Blik paa deres Uenighed, som skulle bekæmpe denne Reaction. Endnu aldrig var det liberale Parti saa fuldstændigt desorganiseret, som nu overalt, og aldrig har det i den Grad savnet Disciplin og et fælles Banner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
J Spanien var det Progressisterne, som styrtede Espartero, i Frankrig vægre de Radicale og det unge Venstre sig ved at følge de gamle Oppositionshøvdingers Politik i det foreslaaede parlamentariske Felttog; i England ere Whiggernes Parti fuldstændigt opløst og Man seer O'Connel i Spidsen for Præstehjorder og Maadeholdsbander; i Tydskland foragte de Radicale næsten mere Nationalisterne og de gamle Liberale, end de foragte Aristokraterne og PietiSpliden mellem Gemytterne, Forvirringen i sterne. Meningerne, Spaltningen mellem det udvortes Liv og de i Jndividernes Jndre levende Jdeer har her opnaaet en ukjendt Høide. Naar Man nu seer Frihedens Fjender saa mægtige og enige, dens Venner saa afmægtige og uenige, maa Man da ikke antage den gode Sags Seier skudt ud meer end nogensinde i det ubestemte Fjerne? Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Blandinger. "Fædrelandet, af 17 de fremsætter følgende Udveil, "Vore Modstandere have saa tidt beskyldt os for, at vi stødte Holsteen bort fra Forbindelsen med Danmark, fordi vi, for at sikkre Slesvig, til raadede at organisere Holsteen med tilbørlig Selvstændighed, svarende til det tydske Forbunds Fordringer; de have bebreidet os Ringeagt for de saakaldte historiske Rettigheder, fordi vi ansee den hele Hob af Pergamenter for intetsigende lige over for den nærværende Stats tilstand og Statsnødvendighed, og have erklæret Selvbestemmelsesretten over Arvefølgen, som over enhver anden Staten vedkommende Sag, for at være Stats høihedens rette Tilhørende. Nu da de holsteenske Stænders kraftige Erklæring har viist, at Holsteen anseer sig og Slesvig for egne Stater, kun forbundne med Danmark ved den nærværende tilfældige Fællesarv i den samme dyngstiske Linie, og beredte paa Adskillelse, saasnart Danmark arves over i en Qvindelinie; nu da Enhver seer, at det, vi have sagt om Tilstanden og Anskuelserne i Hertugdommerne var fuld Sandhed, og at vore Modstandere have ladet sig bedaare af de jevnlig udtalte faare Ord om Hengivenhed og Broderskab, nu skulle de vide, at det netop er os, som ønske Forbindelsen med Holsteen vedligeholdt, saalænge det kan skee, og saa meget det kan skee, uden at gjøre os til et tydsk Appendix, og at vi baade have lært vor Historie og forstaae til rette Tid og paa rette Maade at benytte dens Lærdomme. - Enes først med Holstenerne og Forbundet om, hvilken den mandlige Linie er, som maa ansees for nærmest berettiget til Thronfølge efter den nu regierende Mandsstamme; kald derpaa et Thing sammen til Odense eller et andet Sted midt i Landet af Danske, Slesvigere og Jslændere, til at raadslaae om Forandringer i Statsarvefølge-Ordenen; foreslaae der den samme Arveorden til Antagelse, som er antagen i Holsteen, og gjør dette Skridt til Udgangspunct for en constitutionel Udvikling i Landet. Herved gjentages, hvad der i Christian den Førstes og Frederik den Tredies Tid er skeet i lignende Anledning, for at sikkre den bestaaende Arveforbindelse, den indre Statseenhed og Statshøihedens Supremati over Privilegier; der udøves en Statsact, som paa een Gang hæver Danmark Anseelse og Selvbevidsthed; hver især faaer saameget af sin Villie, som kan passe det Hele, og Regjeringen afryster de Baand, den ved de senere politiske Skridt har ladet sig paalægge. Behøver Regjeringen Faddere, til den nye Daab, da vil den finde England, Sverrig, og Preussen meget redebonne. At de fleste Danske ville være ligesaa villige til at gaae ind paa Regjeringens Forslag, i det mindste nok for med Slesvigerne at danne Majoritet, det tør vi love. Den kolde Østenvind har bortviftet alle omme Sympathier, Handl snart og kraftigt, for at Danmark ikke skal blive det andet Polen. Det første Polens sidste Konge, Poniatowski, var Carindens Yndling."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Det skandinaviske Selskab afholdt i Fredags et almindeligt Møde, hvori optoges 79 nye Medlemmer, saa at Selskabet nu tæller 1175 Medlemmer, hvoraf henved 2000 ere udenbyes. Formanden underrettede Selskabet om, at Man havde besluttet at seende de skandinaviske Selskaber i Paris og Newyork de af Selskabet udgivne Skrifter og andre Bøger, der havde national Betydning; at der var indløbet en Skrivelse til Bestyrelsen fra nogle af Selskabets Medlemmer, om at Bestyrelsen skulde give Jmpulsen til Oprettelsen af en skandinavisk Sangforening i Selskabet; skjøndt Bestyrelsen i Realiteten var enig med Proponenterne, stillede der sig dog saa mange Vanskeligheder mod Forslagets Udførelse, at Man maatte opgive denne Jdee; imidlertid havde Dhrr. Secretair Hartmann, Syngemester Kung og Dorent Liebman lovet at ville sammentræde i en Committee og udarbeide Forslag, hvorefter Sangen vilde komme til at udgjøre en væsentligere Deel af Underholdningen ved Selskabets Sammenkomster. - Endelig meddeelte Formanden, at 5te Hefte af Udvalgte Stykker af den svenske Literatur" i Løbet af 14 Dage vilde blive Medlemmerne tilstillet. - Cand. Ploug underrettede Selskabet om, at nogle Danske, Norske og Svenske havde dannet et skandinavisk Selskab i Zürich, og anmodet om at faae Selskabets Skrifter og Visebøger tilstillet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Efter at en Sang af P. R. var afsungen, holdt Pastor Grundtvig et Foredrag om de historiske Minders Betydning, efter hvis Slutning en anden Sang af samme Forfatter blev afsungen. Ved Bordet udbragte Prof. Clausen en Skaal for Pastor Grundtvig, der modtoges med meget bifald, der steg til Jubel, da Advocat Lehmann, efterat de to sidste Vers af samme Sang vare afsungne, udbragte en Skaal for Prof. Clausen. Efter at derpaa en anden Sang af Borgaard var afsungen, udbragte Cand. J. Levin en Mindeskaal for R. Rask, hvorefter Grosserer Meinert udbragte en Skaal for Laurids Skau og hans Landsmænd, de Dansk talende og Dansk tænkende Slesvigere, foran hvilken der ogsaa gik en Sang af Fr. Barfod. Man afsang nu en Sang af P. R., hvorpaa Cand. Tscherning i et humoristisk Foredrag, der stadig afbrødes af stærkt bifald, udbragte en Skaal for Nordisk Treenighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Efterat Oehlenschlagers og Krøyers Sang: "Der er et yndigt Land, var afsungen, udbragte Cand. Ploug en Skaal for Danmark; hvorefter Forsamlingen skiltes ad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Jfølge Flensb. Zeit, kan nu Theatret i Flensborg blive opvarmet, idet der indledes ophedet Luft i Proscenium, paa Scenen og i Garderobeværelserne, en Indretning, hvis Efterlignelse vilde være høist ønskelig paa Odense Theater, hvor især Skuespillerne i deres lette Dragter klage ynkeligt over mageløs Kulde og bidende Træk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Man fortæller med Bestemthed, at en direkte Dampskibsfart imellem Kiel og St. Petersborg vil blive aabnet til Foraaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Fallit i Kjøbenhavn, Hørkræmmer N. T. Sønss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Copulerede i Aarhuus, Kjøbmand J. Ree af Randers og Jfr. Lipmann af Aalborg. Odense. (Diligencepost) "Corsaren" for i Fredags er lagt under Beslag. - Om Øen Baly hedder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
det i Berl. Tid. Vi have i Midten af forrige Aar efter en ostindisk Tidende givet den Efterretning, at de der etablerede Hollændere vare blevne massarerede af Jndbyggerne. Da der paa denne Øe ogsaa er etableret flere danske Familier, saa vil det vist være kjærkomment at erfare, at ifølge directe indløbne Breve disse ostindiske Efterretninger ere aldeles upaalidelige. Den hele Affaire bestod i en Art Slagsmaal, hvori et Par hollandske Matroser bleve deels mishandlede, deels dræbte. Det ene Brev er dateret fra Coromandelkysten af 20 Novbr. og det andet er fra Capitain Knudsen, førende Skibet "Partner", af 15 Aug., da han laae paa Baly Rhed, hvor han ikke havde hørt tale om nogen Urolighed. Han nærer tvertimod det sikkre Haab, at Handelsentrepriserne ville vedblive at gaae deres vante Gang. Capitainen omtaler mange af sine danske Venner der, uden at melde nogetsomhelst Foruroligende om deres Stilling. Jernbanen til Klampenborg er ifølge "Fædrelandet bevilget af Hs. Majestæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Udnævnelser. Under 6 Januar er Valget af Kjøbmand og deputeret Borger J. H. Massmann i Heiligenhafen til surnumerair Raadmand sammesteds stadfæstet; den 13 Decbr. er Copiist i Generalpostkasse-Contoiret, S. F. Juhler, beskikket til Fuldmægtig, og Volontair i Directionens Revisions Contoir, L. Zingelmann, igjen i Fornævntes Sted til Copiist i bemeldte Kasse-Contoir, samt Volontair i Directionens danske Secretariat, Cand. philos. J. C. Brock, forundt Prædikat af Kongel. Copiist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Reisende over Storebelt, fra 16 til 20 Januar. Fra Fyen til Sielland; Skipper Rasmussen; Capitain Hansen; Mad. Robenhager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Fra Sielland til Fyen, Handelsbet. Evers, Kjøbmd. Halling; Skibsklarerer Borries; Lieuten. Hasshill; Sadelmager, Sildorff, Handelsfuldm. Berger; Oberstlieuten. v. Flindt; Skibscapit. Gibson med Kone, Consul Lindberg; Grev Bülow; Grev Reventlow med Tjener; Cand. Sückstorff, Exam. juris Kolbye, Architect Niilsgaard; Forpagt. Bülow og Hebert; Frøken Munck; Stud. Munck; Skipper Rasmussen, Kjunker v. Moltke. Dødsfald. M. Biering, f. Sach, i Kbhavn; C. Hvid (af Nakskov paa Lolland), paa St. Domingo, 19 Aar, Krigsraad B. Creutzburg, i Wiemose, 76 Aar; F. Engell, f. Gottschalk, i Frøsløv, 43 Aar; Værtshuusholder N. Houlberg, Hillerød, 62 Aar; afskediget Capitain C. Stricker, i Snødstrup Præstegaard, Jacob Friis, i Randers, 51 Aar; E. Jørgensen, f. Jversen, paa Østengaard, 69 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Odense Kirkenyt. St. Knuds Sogn. Døbte: den 26 Decbr., Tømmersv. P. Hansens Datter: Karen Marie Margrethe Hansen; Fadd.: Gaardid. J. Larsens Kone, Tømmersv. Obels Kone, Gaardma. J. Larsen, Garverm. J. Jensen og Gartner T. Frandsen. S. D., Malerm. J. Ottesens Datter, Karen Dorthea Ottesen; Fadd. Mad. Huus, Jfr. Knudsen, Skomagersv. Tønning, Skomagerm. Thrane og Schmidt. Døde, den 24 Decbr., Toldbet. Jeppe Peder Haas, 81 Aar; den 27de, Overlærer, Doctor Paludan Müllers Datter, Marie Benedicte Paludan Müller, 5 Maaneder; den 28de, Overskjærer Lars Larsen, 69 Aar; s. D., Dagleier Peder Larsens Datter, Johanne Christiane Pedersen, 10 Dage; s. D., Slagterm. C. Wiingaards Søn, Carl Wiingaard, 3 Aar; den 7 Januar, Pigen Elise Marie Jensen, 27 Aar; s. D., Tvangshuusfange Johan Hendrik Hansen, 75 Aar; den 8de, Hattemagersv. C. Pedersens Kone, Marthe Johanne Pedersen, 10 Aar; den 17de, Mad. Marie Dorthea Elisabeth Nyboe, 18 Aar. St. Hans Sogn. Døbte: den 5 Jan. M. Mikkelsens Datter: Thomine Mikkelsen; Fadd. Pigerne J. Madsen og M. Mikkelsen, Sadelmagersv. P. Jensen og Arbeidsmand H. Hansen. Den 18de, Overvagtm. Domd. N. Lovdalls Datter: Sophie Mathilde Lovdal; Fadd. Mad. Midskou og Jensen, Overvagtm. Obmd. B. Midskou og H. Jensen. - Døde: den 29 Decbr., Skipper J. C. Anderskous udøbte Datter, 11 Dage, den 3 Jan. Sammes Kone, Maren Madsen, 31 Aar; den 16de, Gjæstgiver, Brændeviinsbr. Th. Thomsens død, fødte Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
AVERTISSEMENTS. Hof= og Stats-Calender for 1845. er udkommen og faaes for 3 Rbd. i den Hempelske Boghandel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Udkommet er og faaes i den Hempelske Boghandling:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-21
Fransk Dansk Haand=Ordbog, udarbeidet efter de bedste nyere og ældre Værker, og indeholdende: 1) Alle brugelige Ord med deres forskjellige egentlige og figurlige Betydninger. 2) Et Udvalg af Exempler, passende til at oplyse Ordenes Betydning. 3) Forældede Ord, som ere nødvendige for at forstaae de ældre Forfattere.