JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Under Titel. Kort Veiledning til Kundskabom Fabrik, Manufactur, og Haandværks-Industrien, og Laugsvæsenet; af Fred. Thaarup, Etatsraad, udkom i Aaret 18245 tre Hæfter, af et Skrift, som indeholdt Udsigter over benævnte Næringsgrenes Historie og Forfatning i den danske Stat; Opgivelse af de bedste Skrifter i hvert Fag især, hvad Lovgivningen anordner m. M. De udførligste Artikler i bemeldte Hæfter ere: Bagning, Bomuldsmanufacturer, Bryggerier, Brændevinsbrænderier, Isenkramfabriker, Klædemanufacturer, Linnedmanufacturer, Lædermanufacturer, Møller; etc. etc. Skriftet vil med det første blive fortsat og sluttet ved endnu et Par Hæfter. De tre første sælges i Bogladerne for 9 Mk. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
Af afdøde Sir Humphy Davn, Baronet og sidste Præsident i det brittiske kongl. Videnskabernes Selskab, er et Skrift i dette Aar udkommet i London, Consolations in travel, op the last days of a philosopher. Det indeholder ser Dialoger, i hvilke de Talende fremstille Forfatterens personificerede Lære. J første Samtale udvikler en Genius for Philosophen Civilisationens Historie paa denne vor Jordklode, og giver ham Bekjendtskab med andre Stjerners Beboere, især Planten Saturns. Basis for denne Vision er: at alle virkelige og store Forfuldkommelser fremskride, saa at Samfundet nu nærmer sig mere og mere det Maal hvilket det skal naae. Den anden Dialog er en Afhandling over de Forhold, som finder Sted imellem Skriftens Fortælling om Skabelsen og de Betragtninger og Anskuelser Naturen foranlediger. Den tredie omfatter bemærkningsværdige Angivelser over Kalk-Tuffens Dannelse, og især over Vandets Virkninger i den berømte Solfatarasø imellem Rom og Tivoli, længere hen fører Gjenstanden til Opstillingen af en Hypothese om vor Jordklodes Dannelse. Den fjerde Dialog giver en Beskrivelse over en besynderlig Art af Dyr, som kaldes Proteus. Sir Humphry Davn, som i sit System antager, at Skabelsen af de forskjellige Dyreracer, i Vexelvirkning med Klimatet og Tiltagelsen af Jordens Kjøling Tid efter anden, har fundet Sted for Menneskets Skabelse, troer at bemeldte Race ikke er af de ældste. J femte Dialog undersøger Forfatteren Nytten af de af Chemien gjorte Opdagelser, Nødvendigheden af at udbrede dette Studium, og Simpelheden i de Midler der for nærværende Tid haves, for ganske at kunne overlade sig dertil. Man har, tilføjer han, sagt om Alchemien, at dens Begyndelse var en Vildfarelse, dens Fremskridt et nyttigt Arbejde, dens Ende Armod; med større Ret kan man om den nyere Chemie sige: at den i Begyndelsen yder Fornøielse, i videre Fremgaaen Undervisning og Kundskab, og ved Maalet baade Sandhed og Nytte. J den sjette Dialog bliver paa en simpel og fattelig Maade, og derhos med lige saa megen Dybhed som Lærdom, udviklet hvorledes eller paa hvad Maade Tiden indvirker paa alle Ting. Ved Siden af disse Hovedthemaer indeholder Værket forskjellige ikke mindre interessante Episoder af Forfatterens Levnet, saasom da han styrtede ned i Traun=Katarakten, hans Forestilling for Pius d. 7de i Paris, hans besynderlige Vision under en svær Sygdom, da i Feberphantasien forekom for ham en ung Pige, som han siden virkeligen fandt, og hvis Omhyggelighed og Pleie han skyldte sin fuldkomne Helbredelse. (Bl. f. I. U. 213.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
- Den Svenske General etc. Friherre Gustaf Mauritz Armfeldts Selvbiographie er nylig udkommen og læses med Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Saadannanaagaa nog Syvogtyvende Aargang. No. 95. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne Løverdagen den 27 November 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Et ungt Fruentimmer i hvid let Dragt, med frit nedhængende Haar, og en Blomsterkrands om Hovedet, forestillende Kobberstikkerkunstens Genius, træder frem med langsomme Skridt. J den høire Haand har hun en Gravstikke og i den venstre en Kobberplade. Med taus Opmærksomhed betragter hun nogen Tid Stedet. Musiken pauserer - og Kunstens Genius udbryder i følgende Ord: Hvilket højtideligt Sted. - Hvilken alvorlig Scene. – Saa mørk - saa taus - saa ensom – saa ganske stemt til hellig Følelse. (med stigende Opmærksomhed). Og dette sørgelige Monument - (nærmer sig Alteret og betragter Attributerne). Hvorledes, Malerkunstens Attributer, indhyllede i Sørge-Flor, (studser). Altsaa een af mine nær Paarørende - Een af mine Kunst beslægtede - O! maaskee alt for stor, alt for god til at leve her længer. (Pause. Hun beseer Obelisken og Jndskrivten.) Hvad, (læser)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Stor som Kunstner - Ypperlig som Menneske Uforglemmelig som Ven. (Hun udtrykker Deeltagelse og Beundring, og i det hun træder nærmere frem, vender hun sig halv om til Monumentet og siger i en fyrig Tone.) Og hvem var da vel denne sieldne Dødelige, der har fortient et saadant Eftermæle, (En usynlig Stemme: See paa Urnen.) J det samme bliver Bogstaverne C. Paulsen lysende paa Urnen. - Hun hæver Øjnene derop, og da hun seer Navnet, taber hun paa engang Gravstikken og Kobberpladen af Hænderne; Smerten afpresser hende et dybt Suk - hun iler til Monumentet og segner knælende i en sørgelig Stilling paa Alterets Fod. Nu begynder Orchestret igjen at spille, og kort derefter synker Teppet langsomt ned. Musiken høres endnu nogle faa Minuter, men svagere og svagere, indtil den omsider ganske taber sig. Vi gaae over til at nævne nogle Arbeider af denne Kunstner:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Ved Kunstakademiet haves hans Receptions Stykke 1785. Det forestiller DronninMargrethe, der forener de tre nordiske Riger. Digteren Thom. Thaarup gav en noget stræng Bedømmelse over samme i Minerva Oct. 1785 S. 8792. Weinvich nævner et andet Stykke af ham i Kunstakademiets Samling; et ypperligt Stykke, kalder han det, hvorfor han 1775 vandt Akademiets anden Guldmedaille. Det forestiller Assyriernes Leir, som ødelægges ved Lynild. Weinvich bemærkede, at det fortjente et bedre Sted end at hænge paa Gangen i Charlottenborg Slot." Dets Fremdragelse er siden skeet. Det Stykke, hvorfor den største Guldmedaille tilkjendtes ham, var over Historien om Salomons Tom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
J det store kongelige Malergallerie haves til Stykker fra Panelsens Pensel, nemlig: No. 875. Mercur, overtalende Plyche at følge sig til Olymp; hele Figurer, naturlig Størrelse, udmærket Carnation og Tegning. No. 876. Mercur og Pyche i den bortsvævende Stilling. Disse to Stykker vare udstillede 1794 ved Kunstakademiets Udstilling. Weinvich fortæller, at Kunstnerens Enke i den Henseende havde udlaant dem, og tilladt Opfyldelsen af det Ønske, man yttrede for hende, nemlig, at de nogne Figurer maatte, førend de udstilledes, bedækkes om Livet med et Gevandt; dog havde hun havde hun tilføjet Vilkaaret, at det maatte være med Vandfarve, som kunde afvaskes igien, men da de bleve tilbagesendte, vare de til Taks gelse forsynede med plumpe Gevandter af Oliefarve, der aldrig kunde borttages." No. 877. En bevirget Amor, spændende Buen. 878. Venus Urania.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Kunstneren synes at have villet idealisere et Portrait. 8779. Brystbilledet af en Ridder. 880.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Udsigt af Havnen ved Kjøbenhavn. 881. Udsigt af Frederiksborg. 8824. Tre danske Landskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
J Konferentsraad Bugges Samling sees fem Stykker af Pauelsen, nemlig No. 58. 59. 60. Tre Hoveder. 61. En islandsk Bonde, og 62. En islandsk Bondekone, begge i heel Figur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
J Hr. Etatsraad Ridder Fengers Samling er et Pauelsensk Stykke, forestillende Nympher i deres Element.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Hr. Hofkobberstikker Lahde ejer to Stykker af ham: det ene er, en liggende Venus og Amor, copieret efter Titian, det andet et Dronninggaardsk Landskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
J Forstander Borchs Samling findes Maleriet: Georg og Maria, efter Rahbeks Romance: Mariehøjen (i Minerva, Juli 1786 S. 84,91 og poet. Forsøg I. 208,214). Georg har stødt Dolken i sin Elskede, for at hun ei skal falde i sine forbittrede Frænders Hænder. Selv styrer hun det grumme Stød, Og døende i Munkens Arme falder. Som Blomstret segner, saa var hendes Død. Med sidste matte Røst hun end sin Elskte kaldet: Du følger mig, det kan mig alt forsøde; Marie leved din, Georg, og din hun døde. Hr. Overkrigskommissair Fick ejer to Malerier af Pauelsen, det ene et Portrait, paa hvilket kun Hovedet er blevet fuldendt, og som er Kunstnerens eget; det andet forestiller Kunstneren og hans Forlovede, siden hans Kone, hun sidder og spiller paa Fortepiano, han sidder hos og lytter; hendes Fader kommer ind af en Dør og overrumpler dem. Et andet lignende Stykke fra hans Pensel forestiller i noget forandret Situation samme Sce Dette Stykke tilhører Hr. Professor Dahl. ne. i Dresden. Han malede herlige Udsigter af Egnene omkring Dronninggaard, for Gaardens da værende Ejer, Etatsraad og Grosserer de Coninck. De vare otte i Tallet, og prydede en Sal paa Gaarden; de to af betydelig Størrelse opfyldte en heel Sidevæg, de sex andre ere Dørstykker. (Om dem i Minerva Sept. 1786 S. 385,387.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Af hans optagne norske Udsigter vare ved hans Død en stor Deel blevne færdige, og overgivne Hs. Majestæt Kongen (da Kronprinds), for hvem de vare optagne, men en stor Deel efterlod Kunstneren sig i ganske ufuldendte Udkast.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Udsigterne vare bestemte at udgives i Kobberstik, kolorerede i den Maneer, hvori Descoutiers udgav sveitserske Udsigter; Pram skrev en Fortale, som skulde have ledsaget dem. Den læses i Minerva Juli 1790 S. 70,96. Jkkun et Stykke udkom: nemlig Udsigten af Hoffossen, et ypperligt Stykke, 1789, som ved Subskriptionen blev betalt med 15 Mark, men gode Aftryk ere siden mere end engang betalte med 24 Rdl.*) Et andet Stykke, Prospect af Tistedalen, Frederiksteen og Frederikshald, stukket og coloreret af Forfatteren, faaes ved Udstillingen 1794. Tre af ham graat i graat malede Stykker, forestillende Scener af det Mallingske Værk: "Store og gode Handlinger ere stukne i Kobber, nemlig: 1. Præsten Hans Madsen bringer Feltherren Johan Rantzau Efterretninger om Fiendens Anslag mod de Danske. Stukket 1779 af Joh. G. Preisler, stor Tv. Fol. 2.) Præstekonen Anne Colbjørnsen, stukket 1780 af M. Haas; 3.) Rolf Krage med sine Stridsmænd, ogsaa stukket af M. Haas, 182.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Til den franske 1794 udkomme Oversættelse af det Mallingske Værk ere 6 Kobbere, stukne 1786 af Schule, efter Tegninger af Paulsen. Han malede nogle Portraiter, saasom Billedhuggeren Stanley d. ældre, omtalt af Th. Thaarup i Minerva anførte Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Til Rahbeks Lommebog for Skuespilyndere 1788 tegnede Pauelsen Portraiter af de tre Skuespillerinder. Mad. Preisler, Gielstrup, Bjørn. 2) Weinrichs Kunsthistorie. Man har dog Grund til at spørge, naar eller under hvilken Cours er dette skeet. De bleve alle tre stukne af D. Berger i Berlin men med det ene, Mad. Bjørns, var man en tilfreds. Pauelsen stak det derfor selv, saaledes som det fulgte med Lommebogen. Rahbek tilegnede Pauelsen sit lidet Skrift ved nogle Ord, som slutte saaledes: Dig denne Bog, som fik sit Værd fra Dig, Til takfuldt Venskabs Minde hellig blive Man havde bekostet den Bergerske Plade, og vilde have noget for Udgiften; derfor bleve Navnet "Bjørn, og de af Rahbek derunder satte Linier afslebne, og det nye Navn Hanna v. Ost heim, sat istedet, og saaledes blev Stykket et Titelkobber til Rahbeks prosaiske Forsøgs 2den Samling. En Vignet, stukket 1789 af A. O. Flint, Tv. 12mo, til Sums Fortælling Alfsol, er efter Pauelsens Tegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Af syv Vignetter til de 2 Bind af den danske Oversættelse af Grandison 178082, ere 3 stukne af Pet. Haas; to af Støttrup, efter Pauelsenske Tegninger; de to ere tegnede og stukne af Pauelsen. Pauelsen stak og raderede i Kobber, som allerede anført. De Stykker, man kjender fra ham, alle efter hans egne Tegninger, af denne Slags, foruden hine nævnte norske Udsigter, hint Portrait og hine to Vignetter, ere: 1. Et lidet Stykke, stukket i Paris 1782. forestillende Kong Knud den Store ved Strandbredden, bebreidende sine Hoffolk deres Smiger. Tv. 122mo. 2. Udsigt ved Stor Elven i Ringerige neden for Hønerfossen, 1788, Qvart. Ligesom Weinwich kaldte Pauelsen en from Mand, kaldte Rahbek ham den ejegode. Rahbek omnævner ham nogle Steder i sine Erindringer, og anfører en Anekdot om ham, som dette Blad (1828 Nr. 81) forhen har optaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
J Gaarden Nr. 72 paa Østergade, som i sin Tid tilhørte Pauelsens Svigerfader, sees paa to Sales Vægge Malerier af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Ved Kunstakademiets Udstilling 1794 vare adskillige af de Pauelsenske Malerier udstillede. At Pauelsens Portrait haves malet af ham selv, sees ovenfor, stukket vides det ikke at være. Panelsens Enke lod ved 2de Auctioner deels 1 Apr. 1790, deels i Novbr. 1800, endeel af den Afdødes Malerier, Haandtegninger etc. bortsælge; og herfra ere endeel af de ovennævnte Malerier og Tegninger komne i de Samlinger, hvor de nu findes. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Indenlandske Efterretninger. Den geniale og højtagtede Overbibliothekar Cramer i Kiel, hvis Hauschronik og flere Skrifter læses med Interesse, har udgivet et lidet Skrift: Ein Wort an Freunde und Bekannte und die es sonst lesen mogen, 14 S. 8. Vi optage Begyndelsen og Slutningen i Forfatterens eget Sprog, og have derved paa bedste Maade kundgjort det lidet Skrifts Jndhold. Vor mehr als emer Seite her bin ich in diesen Tagen angegangen worden, mich uber das zu verlautbaren, was jett so manche Feder beschaftigt, ein offentliches Wort vom einsamen Pulte gehen zu lassen, uber das, was die Gemuther nun auch bei uns mehr, als jeetmas, aufregt, in vieler Brust trugliche Hoffnungen weckt, in vieler Herzen sorgende Kummer aus sat, ein Wort uber die tonenden Schellen, Verfassung, Constitutition, Charte, Reprasentation, die Manchen nur verunglückt uber die Zunge rollen, sey's auch, das er von ihrer seeligmachenden Kraft die feste Uberzeugung habe, ein Wort uder schreien den Gebrauchen der Staatsverwaltung, so wie uber die zu ihrer Abhulse vorbereiteten Medicamente. Jch aber habe mich dessen geweigert und ihue es furder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Under Overskrift: Streiftog igjennem Scandinaviens Literaturgebeet, læser man i Blatter fur literairisch. Unter. No. 233 4 en kort Udsigt over den danske og derefter en endnu kortere over den svenske Literatur. Adskillige Berigtigelser ere derved at gjøre (ikke at tale om endeel Trykfeil). Det er især den skjønne Literatur, Meddeleren holder sig ved, vel nævner han Tycho Brahe, Ole Worm, Arnas Magnæus, P. Fr. Suhm, men ikke Wahl, O. F. Müller, J. Chr. Fabricius, Otto Fabricius og saa mange andre i Literaturhistorien udødelige Mænd, ei heller de mange nulevende berømte Navne; dog ved Overskrivten lover Forfatt. kun et Streiftog, og at en Fremmed kjender saa meget til den danske og svenske Literatur, som Meddelelsen viser, er allerede meget; danske og svenske Venner hielpe ham velvilligt til mere Bekjendtskab med Literaturer, der have Interesse for ham, og yde rige Frugter til Aandsnydelse, af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Blandede Efterretninger. Under Titel: The Book Rarities in the university of Cambringe har en Geistlig, ved Navn Hartshorne, udgivet i London et Skrivt, hvori ældgamle Sager af den forskjelligste Art tilbagekaldes i Hukommelsen, og Dokumenter, saavelsom Monumenter fra forgangne Dage igjen bringes for Lyset. Blandt mere findes her en Afhandling over Hjerneskalslæren, som viser, at den er allerede nogle hundrede Aar gammel, og forklarer, hvorledes man da beskjæftigede sig med saadanne Ting. En anden Mærkværdighed er et i Aaret 146, i Rom forfærdiget Kaart, som nu er i det kongel. Bibliothek i London, og et sildigere, gjort i Marseille, hvor Øen Terreneuve er anført med Navnet Nora terra Baccoloos. Som bekjendt nævner man endnu den Dag i Dag i Levanten den ved hiin Ø fangne Fisk, Baccalan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Fremdeles erfarer man af bemeldte Værk, at Regiomontanus var den første, der gav Kalenderne deres nuværende Form, og at han var den første, som i Aaret 1474 udgav en saadan, i hvilken Formørkelser saavel som Maanens Afverlinger, og Planetbevægelserne findes. Jndtil den Tid betjente de Svenske, Danske, og Norske sig af Træstave, paa hvilke med Runeskrift Søgnedagene, Festdagene etc. vare angivne. Ved de Danske kom Brugen af denne Slags Kalendere til England, og der findes endnu et skjønt Exemplar af en saadan Kalender paa Bibliotheket ved St. Johannis Collegium i Cambringe. Ofte vare disse Kalendere forskjellige i Form og Stof, undertiden vare de i tynde maa Trætavler, som man kunde sammenhæfte som en Bog, undertiden vare de indgravede paa Kaardeklinger, Haandværksredskaber, Hammere o. s. v. Undertiden var Stoffet Kobber, Horn, Aaleskind, som var udspændt over glat spaltet Træe o. s. fr., men oftest fandtes de paa Stokke, som man da medtog paa Torvene, og ellers ved Forretninger; man havde tre Slags deraf, den ene viste tillige Dyrkredsen, den anden blot Dagene, og Aarets Uger, den tredie gav ogsaa Gyldentallet; den prophetiske Deel af Ka lenderne blev i Engeland først ved Begyndelsen, af det attende Aarhundrede indført af Patrigde der ugentligen bekjendtgjorde sine Vejrspaadomme, og udgav dem som et periodisk Blad. Bl. f. I. Primstave og gamle Kalendere, og deriblandt nogle paa saadanne tynde Trætavler, som ovennævnte, har man, som bekjendt, i det kongl. Kunstmuseum, og i Museum for de nordiske Oldsager (see Thaarups Kopenhagen, S. N. og 148.) Om Navnet og Begrebet af Statistik denne Videnskabs Omfang, Historie etc. har man endeel Skrifter og Afhandlinger. Jos. Ma ders lidet 1793 udkomne Skrift: Ueber Begriffu. Lehart der Statistik er oversat paa Dansk i Thaarups Arkiv 1ste Deel 1795. Siden skrev Hr. Etatsr. og Ridder L. Engelstoft. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Bemærkninger over Statistikens Begreb, Væsen, Værd og Hielpekundskaber, især ogsaa over dens Forhold til Statsoekonomien. Khvn. 1815. 36 S. L. – og 2. Om Statistikens Forbindelse med Lovkyndighedens Studium. Kbhavn. 1818. 8. Begge ere nyelig oversatte paa Tydsk i Falch's Statsburgerl. Magazin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Et af de nyeste Skrifter er: Theorie der Statistik von Georg Holzgethan. Dr. d. R. Wien 1829, rec. i N. geogr. Ephem. 29 B. S. 463,66. Denne Forfatter bemærker, at Ph. Andr. Oldenburger var den første, der i et Skrivt: Itinerario Germaniæ politico, betjente sig af Ordet Statistaa. Achenwall bragte siden Ordet Statistik, i Omløb. Af Franske brugte Brion de la Tour det først, og hos Englænderne forekommer det først i Monthly Review. – J Danmark har Ordet Statist været brugt af nogle Videnskabsmænd, førend Statistiker lidt efter indtog dets Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
En Rangliste over 240 af de meest befolkede Stæder i Europa læses i N. geogr. Ephem. XXIX B. 1829 S. 311, 25 Stæder har i denne Liste Fortrinnet for Kjøbenhavn. Vi nævne de til første af dem: Huse. Folketal. 1. London. . . . 170,000. 2. Paris . . . 27,900 3. St. Petersburg. 4. Neapel. 40,400. 5. Wien . . . . . . 7590. 6. Moskau . . . . . 9360. 7. Dublin . . . 24, 160. 8. Lissabon. . . . 44,000. 9. Berlin ..... 7360. 10. Amsterdam. . . . 26,800. 26. Kjøbenhavn. 4050.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Man seer, saavidt Danmarks Hovedstad angaaer, at det er Aaret 1825 Forfatteren har taget. Han kunde dog i Thaarups Kopenhagen, og andre Stæder havt et sildigere Aar. For Frankfurth ved Main anfører han 3600 Huse, og 43500 Mennesker. Hvad i den nyeste Haandbog om denne Stad er anført, nemlig 42000 M., blev i forrige Nr. af dette Tidsskrift opgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Jnteressante sammenlignende statistiske Optegnelser over Engene og Slagteqvægs-Consumtionen i forskjellige europæiske Stater læses i en Nederlandsk Journal i le National. Af alle Europas Lande er England det rigeste paa Hornqvæg, paa Hjorder, og paa Heste af forædlet Race; der gives det bedste og meest nærende Kjød der ere de letteste Forbindelser og Transporter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Spanien er det fattigste Land paa Heste; der er den sletteste Næring for Folket, og de meest ufuldkomne Forbindelser. De andre Europas Stater, nærme sig mere eller mindre disse to Yderligheder. - Kjød-Consumtionen i London er: Pd. Pd. Værdie. Pd. St. 110000 Oxer til Vægt 800. netto 654. 800000 Kalve 140. - 109. 26250000 70000 Faar 200000 Svin, 250000 Lam1520000 Dyr. Paa hver Person af Folketallet kommer 136. Pund Kjød aarligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Efter lige Beregninger kommer i Paris kun Pd. Kjød aarlig paa et Menneske. (Mere i N. geogr. Eph. A. 1830. 217,218.) En Skildring af Rom i Aarene 1827. og 1828 haves i Skriftet: Promenades dans Rome par Mr. de Stendal. Paris 1829. Deral optage vi følgende: Dette Lands Souverain besidder den meest uindskrænkede politiske Magt og leder tillige sine Undersaatters Skjebne i det vigtigste Anliggende, nemlig deres Sjæls Frelse. Denne Souverain var ikke Fyrste i sin Ungdom; i de første 50 Aar af sit Liv har han gjort Cour hos Folk, som vare mægtigere end han, sædvanligen kommer han først til at træde i Spidsen for Forretningerne, naar Andre allerede aftræde fra dem, nemlig i hans 60de Aar. En Hofmand hos Paven kan altid gjøre sig Haab om at komme i sin Herres Sted, en Omstændighed, som ikke finder Sted ved andre Hoffer. En romersk Hofmand søger ikke blot at behage Paven, som en Tydsk Kammerherre søger at behage sin Fyrste; men han ønsker ogsaa at erholde hans Velsignelse; ved en Aflad i Dødens Øjeblik kan den Romerske Souverain gjøre sin Kammerherres evige Lykke, og det er ingen Bagatel. Romerne i det 19de Aarhundrede ere ikke saa vantroe som vi, de have maaskee ogsaa i deres Ungdom havt nogen Tvivl om Religionen; men i Rom finder man kun faa Deister, førend Luther vare der mange, ja endog Atheister, men da fra denne store Mands Tid af Paverne begyndte at tage sig lagt, saa have de tillige baaret alvorlig Omsorg for Folkets Opdragelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Kjøbenhavns Børs d. 26 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. Hs. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1543 165 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 18 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 86 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler Dito over 2000 Rbd. Stk. 80 i Banco Dito Dito. . . ....... Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Nr. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . Rd. Banco, 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 60 1/2 L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer 89 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-27
Asiatiske Compagnies Actier .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-30
Ved smaa Digte og ved Portraiter, tegnede med Sølvstift, vandt han Yndest. Her knyttede han det inderlige Venskab med Maleren Carstens, der nogle Aar derefter døde i Rom i hans Arme.