Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-06
Fædrelandet. Provindsialstænderne. J den sjællandske &c. Stænderforsamlings Møde den 26 Novbr. indleverede M. C. Mathiesen og H. Larsen til vedkommende Committee Andragender og Hoveriets Ophævelse fra Bønderne paa Svendstrup og Bjergbyegaards Gods. - Til Medlemmer af Committeen for de indkomne Andragender angaaende Forandringer i Afgiften af Brændeviinsbrænderier, og en nærmere Bestemmelse af Forholdet imellem Brænderierne i Kjøbstæderne og paa Landet, valgtes: Capitain Bjerre, Etatsraad Steenfeldt, Kjøbmand K. Sidenius, Grev Holstein og Grev Lerche. Til Afbenyttelse af denne Committee afleverede Secretair Algreen=Ussing et ham i dette Øiemed tilstillet Andragende fra Destillateur Wium i Kjøbenhavn, angaaende denne Gjenstand. - Committeen for Forslaget til en Forandring i Forordn. 9 Juli 1817 erholdt, paa eget Forlangende, sin afgivne Betænkning tilbage til yderligere Behandling. - Committee-Betænkningen over Forslaget angaaende Kjøbenhavns Communalvæsen forelæstes; men iøvrigt udsattes Sagen indtil Udkastet, til en Communalanordning for de andre Kjøbstæder kommer til Afgjørelse. - Angaaende Algreen-Ussings Andragende om Kjøbenhavns Fattigvæsen forelæstes Committeens Betænkning, hvorefter Sagen første Gang discutteredes, og den endelige Behandling bestemtes til den 1 Decbr. Sognefoged Frederik Jørgensen foredrog et Andragende angaaende en Petition om nærmere Lovbestemmelser, for Huusmændenes Rettigheder og Pligter. Nogle udtalede sig for en Committee og anførte især at det formeentlig maatte ansees ønskeligt, at det blev bestemt, at Livsfæste i alle Tilfælde skulde meddeles paa Huse ligesom paa Gaarde, at da Spørgsmaalet om Afskaffelsen af Gaardmændenes Hoveri var taget under Overveielse af en Committee, saa egnede denne Sag sig formeentlig ogsaa til Behandling af en saadan, og at Huusmændene udgjøre en stor og vigtig Klasse af Undersaatterne, der befinder sig i en meget fortrykt Tilstand, hvorfor det formeentlig vilde være en værdig Gjenstand for Forsamlingens Overveielse, at undersøge, om Noget kunde foretages til Lettelse for samme. Herimod bemærkedes, at da det, efter den gjældende Lovgivning, staaer til den, der paa Landet eier et Huus, med eller uden Jord, at overlade samme paa kortere eller længere Tid, maatte det ansees høist betænkeligt fra Lovgivningens Side, at indgribe heri ved indskrænkende Bestemmelser; at det vilde blive saameget mere byrdefuldt for Eierne af saadanne Huse, at skulle ubetinget bortfæste disse paa Livstid, som de Bekostninger, der ere forbundne med at skille sig ved en uduelig eller uefterrettelig Huusfæster, staaer i et stort Misforhold til Gjenstandens Værdi, hvorfor ikke faa Godseiere vælge, blot at meddele deres Huusmænd Leie contracter, uden at de dog nogensinde benytte deres Opsigelsesret, naar ikke Huusmændenes Forhold dertil opfordrer dem, saa at Huusmændenes Stilling ikke bliver væsentligen en anden, end om de havde Livsfæste, kun at Godseierne ikke i paakommende Tilfælde vil udsætte sig for den Vidtløftighed og Bekostning, som vilde være forbunden med at procedere til Fæstes Forbrydelse; at de Grunde, der have bevæget Lovgiveren til at foreskrive særlige Regler i Henseende til Gaardmænds Hoveri, ikke ere anvendelige paa Huusmænds Pligtarbeide; og at den Omstændighed, at Sagen angaaer en talrig Borgerklasses Tarv, ikke kunde tilraade en Committees Nedsættelse, naar det erkjendes, at Lovgivningen ikke retfærdigen eller til Gavn enten for hiin Klasse selv eller det Almindelige kan gribe ind i hiint Forhold, hvorimod det da synes rettere, strax at lægge denne Erkjendelse for Dagen. Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse desangaaende blev derpaa stillet under Afstemning og besvaret med Nei.