Berlingske Tidende, 1813-10-22
Beretning til Hs. Majestæt Keiseren og Kongen, Sire, Ved en i Fontaineblau den 31te October 1807 med Hs. Majestæt Kongen af Danmark undertegnet Tractat, har Deres Majestæt garanteret denne Souverain fine Staters Jntegritet og Uafhængighed. Uagtet Sverrig kiendte denne Forbindelse, tilbød det dog i Aaret 1812 at giøre fælleds Sag med Frankrig i den Krig som forberedtes mod Rusland, dersom Deres Majestæt vilde indvilge i at garantere det Erhvervelsen af Norge, som det higede efter, uden at have nogen anden Ret dertil eller anføre nogen anden Grund end den beqvemme Beliggenhed. Deres Majestæt ansaae dette forslag som en Fornærmelse Jngen Betragtning kunde bevæge Dem til at forraade Deres Allieredes Jnteresse. Sverrig maatte andetsteds søge den Understøttelse som Deres Majestæt uægtede dets Ærgierrighed. Det forbandt sig med Deres Fiender forat plyndre Deres Bundforvandt; det tilbød Rusland, som Betaling for god Tieneste eller Afbenyttelsen af den Styrke, der skulle tilsikre det Erhvervelsen af Norge, at tage Deel i Krigen, imod Frankrig. En egen Artikel i den Tractat, der undertegnedes : Petersburg den 24de Marts 1812, bestemte, at i Tilfælde Danmark indvilgede i Afstaaelsen af Norge, skulde det tilstaaes Skadesløsholdelse, hvilken ikke kunde tages uden paa fransk Grund. Disse i Nationernes Aarbøger mageløse indgaaede Forpligtelser bleve ogsaa meddeelte Engelland, og ved en Underhandling af 3die Maj d. A. tiltraadte denne Nation de mellem Rusland og Sverrig allerede stedfindende, Overeenskomster, og garanterede Norges Forening med Hs. svenske Majestæts Stater, som en integterende Deel af hans Kongerige. Ved disse to Tractater har Sverrig sat sig i Krigstand mod Deres Majestæt. Men allerede for længe siden havde det overtraadt Fredsslutningen af 6te Januar 1810. Med Forglemmelse af de ædelmod dige Betingelser, som Deres Majestæt havde tilstaaet det, med Ringeagt for de Forpligtelser det havde paataget sig, til Erstatning for den tilbagegivne Pommern, nemlig at lukke sine Havne for den engelske Handel, aabnede det disse endnu samme Aar; de bleve virkelige en gelske Colonier. Engelske Consuler havde der deres Residents, og uagtet Sverrig havde erklæret Engelland Krig, løbe dog denne Magts Flaader og Convoier frit derind og ankrede paa dets Rheder. Colonia- og engelske Vare opdyngedes i dets Havne, for derfra at føres til Pommern og oversvømme hele Fastlandet. Dette var endnu ikke nok for Sverrig. Det udøvede endog Voldgierninger imod Deres Majestæts Undersaatter; de bleve lumsk myrdede i Stralsunds Havn, uden at det var mueligt at faae tilstrækkelig Satisfaction for denne Fornærmelse. Skibe, som førte Deres Majestæts Flag, bleve i rum Sømishandlede af svenske Krigskibe. Et af dem, le Mercure, blev angrebet i Sundet at den svenske Krigsbrig Venta=Litet, og opbragt til en svensk Havn, hvor dets Besætning lagdes i Lænker. - Da alle Forestillinger fra Deres Maajestæts Regiering vare frugtesløse, befalede De at Pommern skulde besættes, saalænge indtil Sverrig vilde give den Satisfaction som var Deres Krone værdig. Deres Majestæt beklagede, at de maatte brug saa strænge Forholdsregler imod en Nation, som De har kiær, og som i næsten to Aarhundreder har fulgt det franske System. Disse Forholdsregler, Sire, der ikkuns havde til Hensigt at bringe en gammel Ven, som forglemte sine Forpligtelser, tilbage til en billigere Tænkemaade, traf en Fiende, som allerede havde indgaaet Forbindelse, imod os. Det var ifølge Udøvelsen af disse Forbindelser, hvis vigtige ste Punkter jeg nylig har forelagt Deres Majestæt, at de svenske Troppe i Begyndelsen af dette Feltog have vovet at betræde det franske Territorium. Ved en ny Tractat med Danmark, hvorved det Baand som forbandt Dem med denne Magt, knyttedes fastere, og hvorved De endnu forenede Dem nøiere med sammes Sag, forpligtede Deres Majestæt Dem giensidigen til at erklære Sverrig Krig. Jeg foreslaaer Deres Majestæt, at lade Fredsbruddet mellem Frankrig og Sverrig bekiendtgiøre, og tillige at befale, at den mellem Frankrig og Danmark den 10de Juli sidstl. sluttede Tractat bliver meddeelt Senatet og promulgeret som en Statslov i Overeensstemmelse med Constitutionen.