JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Forpagtning. Vistrup Hovedgaards Avling bliver, til Bortforpagtning paa 6 Aar fra 1ste Mai 1815, opbuden ved offende Auction, hos Viinhandler Hr. Fulling i Aarhuus, Fredagen den 15de Juli næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger 1 1/2 Miil fra Aarhuus, og dens Marker indeholde af Agerjord 262 1/2 Tønde og af Eng 74 Tønder Land, geometrisk. Maal. Forpagtnings=Conditionerne kunne behagligen erfares i Hr. Jversens Aviis-Expedition i Odense, hos Viinhandler Hr. Fulling i Aarhuus, Forvalter Moldrup paa Ristrup, og i Kiøbenhavn hos Eieren Conferentsraad Wormskjold.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Auctioner. Formedelst indtruffen Dødsfald, bliver den eneste Bagergaard her i Kiøbe stæden stillet til offentlig Auktion, Mandagen den 4de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, og om antagel 3 Bud skeer, da uden flere auktioners Holdelse Drtsolgt; bemeldte Gaard, der er beliggende Byens Adelgade, bestaaer af et Stuehuus paa 15 Fag af Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Værelser, og foruden godt Bagerværksted med Ovn og alt Tilhørende, hvorforuden i denne Længde er indrettet Stald til Heste. Gaardens anden Længde begaae f 15 Fag, hvori er indrettet 2 Loer og 2 Lader, med 2 Fag Sidebygning, hvori er Melketue. Gaardens 3die Længde bestaaer af 14 Fag, hvori er indrettet Stald til Kreature og Lade, som og et Faarhuus. Foruden og beqvem Gaardsrum haves, ligesom en god Hauge tilhører Gaarden. Desuden har denne Eiendom 32 Tønder LandKiøbstædsjord, der er fortrinlig god at Bontet, en ellers en Unversites. jordlod kaldet af 26 Tønder Lands Størrelse, hvorpaa er Arvefæste, og hvoraf svares nogen aarlig Korn=Afgivt til Universitetet; Gaarden har saaledes i Al. 58 Tdr. Land. Jfald antagelig Bud ei skeer ved 1de Auktion, afholdes 2den Auktion Mandagen den 11te og 3die Auktion Mandagen den 18de Julii. Saavel Gaarden som Jorderne opraabes først Stykkeviis og derefter under et, den hele Eiendom. Storehedinge, den 25de Junii 1814. C. Kynde.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Jnsdagen den 13de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, er en Auktion berammet at afholdes paa Tøihuusgaarden over endeel udsøgte Traineste, hvoriblandt findes nogle gode Spændheste, der Dagen i Forveien kan tages i Øiesyn, naar Vedkommende melde sig hos Lieutnant del i Trainstalden ved Østerport; til ovennævnte Tid og Sted ville Liebhaberne behage at give Møde.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Torsdagen den 14de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i det Kongel. Ridehuus ved Christiansborg Slot foretaget Auction oget 10 Stykker fra det Kongel. Stutterie udsatte Heste; iblandt disse hele findes i hvide tilkjørte Vallakker; de forevises Dagen forud i de gel. Stalde ved Christiansborg. Hvilket herved til Efterretning for og havende bekiendtgiøres. rideriksborg Ladegaard, den 21de Juni 1814. Nielsen. sdagen den 14de Juli 1814, om Formiddagen Kl. 10, holdes Auction, Bagsværde Kroe over Græsset til Høeslet i de Kongel. Skove paa det mevinhavnske Skovdistriet, samt over 70 Favne frisk Bøge=Favnebrænde i Raunsholteskov. 200 Favne dito i Sandløse Eget. 100 Favn, dito i Sandløse Orne. 9 1/2 Favn dito i Slagslundeskov, samt 50 gavne Egebrænde sammesteds. Blandt Conditionerne bliver : at Committerseler imodtages for god Betaling efter deres paalydende Summer. Lund.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Torsdagen den 14de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet 4 bliver ved Auction paa Aunsøe Gaard bortsolgt adskilligt Jndboe, at Borde, Stole, Klædeskaber, Schatoller og Dragkister, Jern. Vindovner, Stedøtter, en stor Deel Bøger af forskellige Sprog og Videnskaber, Skilderier, et Qvantum Rug med videre ; hvortil de Lysthavende indviteres. redagen den 15de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, lader en grue Professorinde Steenvinte, formidelst Bortreise, ved en eneste Auktion opraade til absolut Bortsælgelse, om antagelet Bud skeer, sit tiende og paa Slagelse Kiøbstæds Skovsnegade under Matr. Nr. 64 A. br., liggende, for faae Aar siden af nye opbygger, og for en liden Familie særdeles beqvemt indrettede Huus. Auktionen afholdes i bemeldte Huus, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Hr. By skriver Stabell, som tillige aftandler og Eiendommens Salg underhaanden. Slagelse, den 30te Juni 1814. Müller, Auktions=Direkteur.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Skaane, den 20de Junii. Deres Majestæter Kongen og Dronningen ventes, som man forsiktrer, tilligemed Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, Statsministeren, for de udenlandske Anliggender, Statsraadet 2, imod Slutningen af s. denne Maaned fra Stockholm til Udewalla i Baghuslehn, hvorfra de pille reise videre til den norske Grandse. Hs. Majestæt vil der be stiene sig af Søbadene.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
München, den 21de Junii. Aftrædelsen af Tyrol og Vorarlberg til Østerrig, og Bayerens Besiddelsestagelse af Storhertugdømmet Würsburg og Fyrstendømmet i Aschaffenburg ere blevne bekiendtgjorte her ved følgende Actstykker. I. Kongel. Patent angaaende Afstaaelsen af det fyrstelige Grevskal Tyrol Vi Maximilian Joseph, af Guds Naade Konge til Bayern, s. a. Jfølge en med Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig truffet venskabelig Overeenskomst gaaer det af Os og Vort Kongel. Huus indehavte Fyrstelige Grevskab Tyrol, i det Omfang og med de Grændser, hvormed det ifølge Presburgerfreden kom til Os, over til Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig. Dette tilkiendegive Vi herved for VoreLehnemænd, Betiente, Medialcorporationer og samtlige Undersaatter, li ovenmeldte Landstrækning, og idet Vi formelig og høitidelig løse den fra de mod Os og Vort Kongel. Huus havte Lehns=, Tieneste og Unlversaatspligter, og dermed ubetinget henvise dem til den nye Regent, lende Vi den sidste af Vore Regieringshandlinger i omtalte Land med den Forsikkring, at Vi iøvrigt altid ville blive dets Jndbyggere hengiven med Kongel. Hyldest og Naade. Givet i Vor Hoved= og Residentsstad München, den 19de Juni, Aar efter Christi Fødsel 1814, Vor Regierings 9de Aar. Maximilian Joseph. (L. S.) Grev v. Montelas, Paa Kongel. allerhøieste Befaling. v. Baumüller, Generalsecretair.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
2. Kongel. Patent angaaende Afstaaelsen af de vorarlbergske Herskabet : Vi Maximilian Joseph, af Guds Naade Konge til Bayern i a. A. Jfølge en med Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig truffet venskabelig Overeenskomst gaae de af Os og Vort Kongel. Huus indehaves hvorarlbergske Herskaber, i det Omfang og med de Grændser, hvormed samme kom til Os ved Presburgertractaten, med Undtagelse af Amtet Weiber over til Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig. Dette tilkiendegive Vi herved &c. (som foran).
Berlingske Tidende, 1814-07-11
3. Kongel. Patent angaaende Besiddelsestagelsen af Storhertugdømmet Würzburg; Vi Maximilian Joseph, af Guds Naade Konge til Bayern, byde Alle og Enhver, som dette næse eller læse høre, Vor Naade og Vor Hilsen, og ville lade samme vide Følgende: Da, efter en mellem Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig og Os sluttet venskabelig Overeenskomst, Storhertugdommet Würsburg, med samme Omfang og Grændser, som det havde da det besadtes af Hs. Keiserl. Høihed Storhertugen, nu skal tilegnes Os, Vore Arvinger og Efterkommere, saaledes at det for evig skal tilhøre Os og forblive under Vort Kongel. Huus og Kongeriget Bayern, og Vi og Vore Efterfølgere skulle deri besidde og udøve alle de Souverainitetsrettigheder, som hidtil ere blevne udøvede, eller som ifølge Souvetainitetens Natur kunne udøvet, saaledes som det skeer i Vore andre Stater, saa have Vi besluttet at lade bemeldte Storhertugdømme, alle dets Stader, Eiendomme og Tilhørender tage i Besiddelse, og at tiltræde dets Regiering. Vi udføre Saadant ved nærværende Patent, og forlange ifølge deraf ligesaa naadig som alvorlig af Geistligheden, Adelen, Lehnsmændene, Civil- og Militairøvrighederne, Slavernes Magistratter og samtlige Jndvaanere og Undersaatter, være sig af hvilkensomhelst Stand eller Værdighed, at de underkaste sig Vor Regiering, fra nu af ansee og erkiende Os for deres retmæssige Konge, vise os fuldkommen Lydighed, og al Underdanighed og Treskab, samt saasnart Vi fordre det, aflægge den sædvanlige Hyldingted. Vi give dem derimod den Forsikkring, at Vi altid ville være dem bevaagen med landsfaderlig Huld og Naade, give dem al muelig beskyttelse, og utrættelig indvie al Vor Omsorg til deres Velfærde Befordring.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Vi have overdraget Vor Feltmarschal, Carl Philig Fyrste af Wrede, Besiddelsestagelsen af ommeldte Storhertugdømme Wützburg, og vente, at samtlige Jndvaanere og Undersaatter ville yde de af ham givne Anordninger den skyldige Lydighed. Vifastsætte derhos, at alle for nærværende Tid i Storhertugdømmet ansatte Embedsmand og Betiente skulle vedblive deres Functioner, og fortsætte deres Kaldeforretninger som sædvanlig, og efter de nu bestaaede Forskrivter, paa saadan Maade, at de kunne vedblive at være vor Tillid værdige Til Bekræftelse heraf have Vi egenhændig udfærdiget nærværende Patent, og ladet det forsyne med Vort Kongel. Segl. Saaledes skeet og tilgaaet i Vor Hoved og Residentsstad München, den 19de Juni Aar efter Christi Fødsel 1814, i Vor Regierings 9de Aar. maximilian Joseph. (L. S.) Grev v. Montelas, Paa Kongel. allerhøiste Befaling. v. Baumüller, Generalsecretair. 4. Besiddelsestagelsesratentet af Fyrstendømmet Aschaffenburg stemmer ganske overeens med foranstaaende.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Rotterdam, den 2den Juli. Jgaar ankom Keiser Alexander over Antwerpen hertil, hvor han om Aftenen bivaanede et Bal. Staden var illumineret. J Eftermiddags Kl. 3 afreiste Hs. Keiserl. Majestæt, fulgt af Arveprindsen, af Oranien, under Folkets Gladesbevidnelser, til Haag.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Frankfurt, den 2den Juli. Den 4de d. skal den Keiserl. russiske store Armees Hovedqvarteer, som kommer fra Parie, indtraffe i Wützbure, den 21de i Dresben, den 2den August i Breslau, den 22de i Warschau &c. Paris, den 28de Junii.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Hertugen af Angouleme er iforgaars ankommen til Brest hvor han modtoges med mange Glædesbeviisninger.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
- Hs. Kongl. Majestæt har igaar udnævnt 94 Personer til Riddere af St. Ludvigtordenen, og deriblandt de franske Pairs General lieutenanterne og Greverne Hbonville, Braumont, Couland, Ferino, Klein, Legrand, Rampon og St. Buzanne; endvidere Generallieutenanterne, Greverne Disaix. Duberme, Dumoncrau, Baron Thouvrnor, Greverne Harisye, Leison, Molitor, Reille, Baron Hero, Baron Sparte, samt Obersterne Achard og Christophe- Jforgaars holdt Hertugen af Berry Revne over Parises Garnison. Kongen, forbi hvem Tropperne disilerede, tilkiendegav dem sin største Ti fredshed. Nationalarden oflestes af Gardet du Corps i Thuilleriernes Vagts Besættelse, og Kongen bevidnede Garden sin Tilfredshed med dens gode Forhold. "Soldaten og Undersaatten, hedder det i en officiel Skrivelse, ville paa lige Maade vaage over en Monarks Liv, som er indviet til deres Vel. Alle skulle være forenede ved det uopløstlige og billige Baand, som giør Frankrig til en eene 4 ste stor Familie, hvis Beskytter og Fader Kongen er - Den franske Garn som paa Corfu, venter nu, 14,000 Mand 3 stærk, tilbage paa Tulønnestaaden, som er sendt tid, efterat den ) først har overleveret Fæstningerne til de allierede Tropper. . - Marschal Kellermann skal have Commandoen i Elsass.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Den 29de Junii. Den afdøde Keiserinde Josephines rene de efterladte Formue anslaaes til 14 Millioner. Det smukke Landgods de Malmaisen indbringer aarlig 130,000 Franker Rente. . - Hertugen af Oxicans er igien ankommen hertil fra Engelland. is Kongen af Preussen er ligeledes indtruffen hertil; han opholder sig a her incognito under Navn af en Grev Ruppin. . - Den østerrigske Magt, som endtil videre besætter Pirmont, os angives til 65,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
- Man træffer Anstalter til en Expediton til St. Domingo, af Haab om at berige sig bringer Mange til at deeltage deri.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Fierenz, den 24de Junii. Man forsikkrer, at Napoleon snart vil faae et Besøg paa Den Ef ba af en Prindsese, som han har inderlig lier. Overfarten skal skee og paa en engelsk Fregat. Man paastaaer, at han søger Tilladelse til at sælge Den Eida, og siden at opholde sig i Engelland.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
London, den 1ste Juli. Parlementededatter angaaende Freden(den 29de Junt.)
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Lord Castlereagh foreslog i Underhuset at tage Fredstractaten mellem Hs. Majestæt og Kongen af Frankrig i Betragtning.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Lord Lascelles gjorde en Motion for en Takadresse til Prindsregenten i Anledning af Freden. Hr. Goach understøttede Motionen. Den forevigede Pitt, sagde han, og hans Grundsætninger have vi at takke for det nykkelige Udfald af en af de vanskeligste Krige Storbrittannien nogensinde har ført. Himlem har velsignet Engelland derved, at den forevigede store Statsmands Hensigter ere blevne bragte i Udførelse af Mand som Nelson og Wellington.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Sir John Newport sagde, at Fredstractaten med Frankrig var i det hele temmelig god; men at den i mange Dele var for mild, og at Frankrig burde have bragt flere Offre. Blandt Andet billigede han ikke den 13de Artikel, hvorved de Franske faae samme Andeel i Newfoundlandsfiskeriet som det havde i Aaret 1792. "Denne Artikel, sagde han, er meget ufordeelagtig for Engelland, da de Franske derved erholde en Kystudvidelse og en Fiskerettighed, som for nærværende Tilbeskieftiger 1500 brittiske Skibe og 12000 Søfolk. Han misbilligede ogsaa Artikelen om Slavehandelen. Hr. Wilberforce: "Meget af den store og vigtige Forandring, som Verden er undergaaet, skyldes den ædle Lord Castlereaghs Jver og Anstrængelser. Gud velsignede Brittannien og Verden, idet han paa en underfuld Maade lod Eendrægtighed vende tilbage, forenede Raadgiverne Viisdom og Krigerne Tapperhed. De sidste 20 Aar Historie har givet os mange ypperlige Lærdomme. Men Parisertractaten burde, efter min Mening, ikke have været sluttet førend Europas almindelige Jnteresse var bleven nærmere bestemt og jevnet ved en Congres. Jntet er skadeligere for Engelland end at blive for tybt indviklet i Forbindelser paa Fastlandet. Derved kan det i Fremtiden let geraade i ny Krig. Sørgeligt er det, at man, tvertimod Tractatens Bestemmelser, i Spanien forfølger Personer for politiske Meninger. Han foreslog derpaa at omtale i Adressen, at Hs. Kongel. Høihed, maatte behage at anvende alt Mueligt ved Fastlandsunderhandlingerne, for paa hver muelig Maade at forkorte Tiden for Slavehandelens fuldkomne Afskaffelse. Hr. Baring: "Man berømmer Hr. Pitts System. Det havde sin gode Side; men den indskrænkede, interesserede Politik, som man dengang fulgte, var Aarsag til at Napoleons Vælde tiltog med Tvedragten paa Fastlandet. - Jeg havde ønsker, at ogsaa Jsle de France var bleven afstaaet af Engelland til Frankrig; thi hvormeget vil den ikke koste at underholde, Vore Skibe have i St. Hellena og Cap tilstrækkelig gode Stationer paa deres Fart til de ostindiske Farvande.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
De Franske ville nu desto hyppigere nedsætte sig paa Madagascar. Hr. Caning: "Fredstractaten til Paris er den ærefuldeste Engelland nogensinde har sluttet. Hovedhensigten var igjen at giøre Frankrig til en egen stor Nation, at bringe det inden sin naturlige Kreds, saa at det kunde uddrede Lys og Liv i sin egen Sphære, men ikke skinne som en Commet, forat bringe Skræk og Ødelæggelse over Verden. Frankrig selv er endnu ikke fuldkommen bragt i Rolighed. Den store Forandring er foregaaet med Monarken, men ikke med dem, der udgiøre Frankrigs Kraft og ligesom dets Liv. Det er rigtigt først at overlade Frankrig til nogen Rolighed. Engelland har vundet nendelig i Styrke ved Forøgelsen af sin høie Karakteer. Mange usle Fordomme mod os ere bortfaldne. Vi have sluttet Fred, ikke af Egennytte, ikke for elendige Erobringers Skyld, men forat skaffAlle, selv vore Fiender, Ro og Sikkerhed. De gamle Forfatningen og Regieringer ere igien indsatte, og jeg ønsker at ogsaa Neapels Skjebne ikke maa være definitiv bestemt, men at den endnu maa staae aaben for Underhandlinger. Brittannien har høstet de rigeste Belønninger. Menneskelig Viisdom og Anstrængelse have ikke ene hidlede de store Følger. Sagerne havde endnu for nyng ofte et saa critisk Udseende, at Verdens Redning fremfor Alt maa tilskrives det alvileForsyn. Før kaldte man mig den evige Krigs Advocat. Men hvor nødvendig og heldbringende har vor Regierings Standhaftighed og kraftige Anstrængelse ikke været! Den nye Tractat sætter for en lang Tid Seglet paa Verdens Rolighed. Vi have efter saa mangfoldige Omvæltninger, efter at have bekjæmpet Fienden under saamange Skikkelser, og efterat han ofte har opbragt vore store Allierede mod os selv, nu havt den Triumph., at have løftet Europas Standarter, til dets eget Bedste. Vistnok vilde hiin uægte Frihedsflamme, hvis Udbredelse vi bestandig forhindrede, endeligen slukke sig selv; men hvor kunde man bedre søge hiin rene og fornuftige Friheds vestalske Lampe end i vort Land, hvor den stedse brændte klart for Menneskehedens Fred og Vel. Hvad er størst: Helten, som kun i sit eget Fædreneland havde een Meddeler, eller den Standhaftighedsaand, der gjorde os til Europas Befriere og Mønster, Hr. Hammerley: "Erholder Kongen af Sicilien, som altid har været saa tro, ikke en tilbørlig Skadesløsholdelse, saa vilde det være en undslettelig Skamplet for Engelland. Hr. Ponsonby: "Jeg er begiærlig efter at erfare Polens Skiebne. Blev dette Land deelt paa ny, da vilde det være den første Aarsag til en ny Krig.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Storbrittannien har med Hæder og Ære bestaaet den tyveaarige Kamp; det understøttede kraftig sine Allierede, og overlod Forsynet Udfaldet. Vi nyde nu ikke blot deres Velsignelser med hvem vi droge i Kamp, men endog deres mod hvem vi fægtede. Jngen Følelse er for nærværende Tid almindeligere i Paris end Agtelse for den engelske Karakteer, Engelland behandlede i flere Aar Bourdonnerne med Giæstemildhed, og førte dem, i Forening med de Allierede, triumpherende tilbage paa Frankrigs Trone. Nationalhadet maa nu aftage. Taknemmelige maae vi være mod den ophøiede Person, som staaer i Spidsen for vor Regiering, over og Statsroret i de farligste og uroligste Tider, ved sin Standhaftighed giengav Engelland og Europa Freden, og saaledes opfyldte sin Kongel. Faders dyrebareste Ønske saalænge han befandt sig paa Tronen. Denne Tale blev fra alle Sider optaget med lydelig Jubel. Adressen blev antaget med den foreslagne Forbedring ; hvorpaa Huset skiltes ad Kl. 2 om Morgenen. Paa samme Maade er Fredstractaten Dagen iforveien bleven bil faldet i Underhuset.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Lord Castlereagh har den store Fortieneste, at han har taget fortrinlig Deel i to Hoveddegivenheder. Han forenede, ved Jrlands Udsoning, det brittiske Rige, og forenede Europas Magter til et Øiemed, der saa hæderlig er bleven opnaaet.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
- Til Bordeaux ere sex af vore Linieskibe afseglede, forat føre engelske Tropper til vore Havne. Fire Regimenter ere allerede ankomne til Plymouth.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Jgaar ankom 8 russiske Linieskibe og en Fregat til Deal fra Cherbourg med russiske Tropper, forat fortsætte Reisen videre til Petersburg. - Generallieutenant Clinton skal være Commandant i Gibraltar, - Vor Armee skal for næste Aar reduceres til 100,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Blandede Efterretninger. Regnier, Hertug af Massa, forhenværende Justitsminister i le Frankrig, er død i Paris den 25de Juni af et Slagflod. J Hamburger Correspondent læses følgende korte Biographie af le Feltmarschal Blücher, Fyrste af Wahlstatt. Gebhard Leberecht v. Blücher, af Huset Gres=Rensow i Hertugdømmet Mecklenburg Schwerin, blev født i Rostock den 16de de December 1742. Hans Fader var Ritmester i hessen casselsk Tieneste, et Urolighederne i Syvaarskrigen bevægede hans Forældre til at sende O ham til Øen Rügen. Her lærte han at kiende de svenske Husarer, og re fik Lyst til Krigstienesteen. Han var dengang neppe 12 Aar gammel, F. lod sig ikke bevæge af sin Families Fraraadelse, og blev virkelig ansat ved det nuværende mørnerske Husarregiment. - Sit første Felttog be gjorde han mod de samme preussiske sorte Husarer, hvis Chef han engang skulde vorde, blev fanget, og forestillet den daværende Chef for Regimentet, Oberst v. Belling. Denne, som han strax behagede, fik ham ved et Bytte til at træde ud af svensk Tieneste, og skaffede ham hi en Lieutenantsplads ved sit Regiment. Siden tog han sin Afsked, et blev Landmand, Landraad og ved Flid og Virksomhed Eier af et 6 Landgods. Saaledes svandt 15 Aar. - Efter Frederik den Andens hi Død blev han af hans Eftermand ansat som Major ved sit forrige 1 Regiment; saart blev han Commandeur, og kort efter Chef for Regimentet. J Rhinfelttoget 1793 og 1794 førte Regimentet endnu Navn af Golz. Som Commandeur udmærkede Blücher sig overalt, 2 ved Orchies, ved Luxembourg, ved Frankenstein, Kireweiler og Edes heim i Platz. Hans Regiment erobrede i begge Felttogene 11 Kas. noner, 2 Haubiiser, 5 Faner, 7 Munitionsvogne; tog til Fange 1 A Generallieutenant, 137 Officerer, 3327 Soldater ; bemægtigede sig 1341 Heste, og tabte kun 6 Fanger. Hans Felttog i Aaret 1806, 5 hans haardnakkede Forsvar i Lübeck, hans hæderfulde Capitulation er ved Ratkau *) ere bekiendte. General Blücher blev udvexlet mod den 2 franske General Victor, og Napoleon modtog ham i Finkenstein med megen Udmærkelse. Efter Tilsiterfreden gav Hs. Majestæt Kongen ham Militairgouvernementet i Pommern. - J Frittoget 1813 satte Hs. Majestæt ham i Spidsen for den schlesiske Armee. Hans Marsch, hans Slage, hans Seire i dette og det følgende Felttog, hans Ophøielse til Generalfeltmarschal, til Fyrste af Wahlstatt, hans Reise i til Engelland, der ligner en Triumph, ere i frisk Minde, og berettige til de største Forventninger, hvis Hæren endnu engang behøver sin tappre Veterans Arm. 1) Denne Capitulation vilde Blücher begynde med de Ord "at den var tilbuden ham af Prindsen af Ponte=Colvo, og at han havde antaget den af Mangel paa Munition, Proviant og Fourage". Da man indvendte, at det ikke var Stik at anføre i en Capitulation Grunden, til samme, svarede han, at han ikke vilde capitulere under nogen anden Betingelse, og erholdt derfor og den Tilladelse at han kunde til føre disse Grunde under sit Navn.
Berlingske Tidende, 1814-07-11
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 5te Juli. Det fyenske patriotiske Selskabs Sommermøde den 29de Juni, som bivaanedes af en talrig Forsamling, i aabnedes med en Tale af den fratrædende Præsident, Hs. H. Dr. Biskop Plum, Ridder. J hans Sted valgtes derpaa med de fleste Stemmer Hs. Exc. General Grev Ahlefeldt Laurvig. Til Konstkommissairer valgtes Amtsprovst, Ridder Lütken atter, og i Adjunct og Stiftsbygningsconducteur Hanck i afdøde Khr. v. Heinens Sted; Amtmand v. Benzon valgtes til Lovcommissair og Proprietair Hoffmann atter til Landvæsenscommissair. Efter i forud oplæst Forslag til at give Selskabet en kraftigere Virksomhed ved at henlede samme paa en enkelt bestemt Gienstand, istedet for en alt for udbredt og udestemt Birkekreds, hvilken Erfaringen havde viist at være Selskabet meget til Hinder, blev der besluttet, at Præsidenterne i Forening med Commissairerne skulde af de forslag for en saadan Gienstand, med hvilke Selskabets Medlemmer maatte indkomme inden Midten af August, vælge den, de ansaae for den hensigtsmæssigste. Ligeledes besluttedes, ifølge Konstcommiteens Jndstilling, at paa de Varer, som herefter sælges i Boutiken for indenlandske Frembringelser, lægges en Procent som Hielp til at bestride de med Boutiken forbundne Omkostninger, hvilke Selskabets Kasse hidindtil alene havde afholdt.