Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-10
Blandede Efterretninger. Et af de mærkeligste Skrifter om de forenede Staters nyeste Forfatning er: Meine Auswanderung nach den vereinigten Staaten in Nord-America im Fruhiahr, 1819, u. meine Rückker nach der Heimath im Winter 1820, von L. Gall, Trier 1822. Forf. giver deri et afskrækkende Billede af de republicanske Anglo-Americaners Jmmoralitet, som især hver Fremmed maa føle. Jkke allene i Vertshusene, men ogsaa paa offentlige Steder, ja i sit Huus saae han sig udsat for de skjændigste Bedragerier, ei blot af om strygende Gavtyve, men ogsaa af sine Arbeidere og Naboer. Americaneren er strax bered til at bekræfte sit digtede Udsagn for Retten med et Kys paa Evangeliet. Ved sin Tilbagereise fik han en Skyldner, under Trudsel af lovlig Forfølgelse, til at optælle Pengene paa Bordet, men da denne paa Spørgsmaalet, hvad Tid han vilde afreise, erholdt til Svar Overmorgen: tog Debitor sine Penge igjen tilbage, sigende: "saa kan du ikke gjøre mig noget." Den americanske Borger, behøver nemlig ikke at møde for Fredsdommeren førend efter fem Dages Forløb - og denne Mand befad en Formue af 50,000 Dollars. Forf. underskriver derfor ganske følgende af en i America i 30 Aar bosat tydsk Mand yttrede Dom: "Vor selskabelige Tilstand vil og faa Aar blive værre end de ulykkeligste Nationers i den gamle Verden; for at gjøre af os, hvad vi i politisk Henseende ere, forenede de sjeldneste heldige Omstændigheder, sig; men disse have ophørt og vi ville ophøre med dem, at være Verdens Beundring; thi Americanerne ere det meest fordærvede Folk under Solen; kun Jnteressen holdt os sammen, Jnteressen erstatter os Love og Samvittighed; vi vare hverandre saa nødvendige, Tiden var saa kostbar, at de heller lode deres Skjelmstykker gaae hen og stiltiende vare komne overeens om, kun for saavidt at holde Contracter, som begge Parter fandt deres Fordeel derved. Hine Tider ere nu forbi, vor Velstand have vi undergravet ved vore afsindige Speculationer; Jnteressens Baand blive med hver Dag løsere og de bedre blandt Folket blive nu vaer, at intet Moralsk holder os sammen." – Fra en anden Side betragtet fortier Forf. heller ikke de forenede Staters lysere Sider. Ved at omtale Avisfabrikerne og Avislæsesygen siger han men jeg har end ikke taget et eneste Blad i Haanden, som jo indeholdt en belærende Artikel om de nyttige Kundskabsfag, og det i et for alle Læsere fatteligt Sprog. Der gives ingen Green af Agerdyrkningsvidenskaben, intet Haandværk, ingen gavnlig Konst, paa hvis Fuldkommelse jo Tusindes Opmærksomhed uophørligen er rettet. Der forbigaaer ingen Dag, hvor ikke fra alle Dele af Unionen meddeles prøvede Erfaringer, nye Opdagelser og Forbedringer, uden Tilbageholdenhed, eller anstillede Forsøg med deres Udfald bekjendtgjøres, paa det deres Anvendelse og saa kan prøves i andre Egne. Lærerige Stykker om Torden, brændende Dunster, Meeldug, Selvbetændelse, Cometer, farvet Regn &c. forklare disse og lignende Naturphænomener. Landmanden holder sine Æg i Kalkmelk friske hele Aaret igjennem; hans Sæbe, saa fortræffelig som den fra Byen, forfærdiger han selv. Sin Potaske, sit Sukker koger han selv, sine Gulvtæpper, der bedække alle Gulvene i hans Huus, lige indtil Kjøkkenet, ere Producter af de lange Vinteraftener; sine Tøier farver han selv og tager Farvestoffet fra sine Skove. Hans Æble persere, hans Rokke, Hørsvingere, hans Brændeviinsbrænderier ere udførte efter de nyeste Forbedringer; han er sin egen Dyrlæge. Lige fra Sømmet, som frembringes ved en Maskine, indtil den hundredehjulede Mekanisme i en Mølle, er Alt hensigtsmæssigere end man seer det i Europa. Sømmet har paa sine fire skarpe Hjørner fine Hager, formedelst hvilke det befæster sig i Træet; den konstrige Mølle giør elleve Tolvtedele af de Arbeider, som vore udkræve, undværlige; ved den af Hr. Eli Whitney i Connecticut opfundne Saugemaskine spares Haandarbeidet endog i Forhold af 1000 til 1; Tømmerarbeidet i et Huus synes at være forfærdiget af Snedkere; Snedkerarbeidet overgaaes af Parisernes kun i Formernes Skjønhed; Brüsseler Vogne gjøre de herværende ikke Rangen stridig, selv det simpleste Verktøi, som Øxen, Spaden, Boret, Saugene have en i mange europæiske Lande ukiendt Fuldkommenhed. Blandt 1000 Indbyggere findes kun 3, som ei færdigen kunne læse, skrive og regne. Bryggeren, Brændevinsbrænderen, Garveren o. s. v. ere nøie bekiendte med de chemiske Processer, de skylde deres Producter, ogsaa den gemeene Mand, Professionisten, betegner Himmelegnene ikke anderledes end med de i Jordbeskrivelsen antagne Benævnelser; en Landstræknings Beliggenhed, som han anbefaler, angiver han efter den geographiske Længde og Brede; han kjender de Floder, der vande den; Søerne, Biergegnene og Colonierne, som findes der eller i Nærheden. Med Forundring erfarer man, at Staternes hele uhyre Gebet synes at ligge udbredt for ham som et Kort. Jkke mindre bekjendt er han med sit Fædrenelands Historie og sit Folks store Mænd og deres Bedrifter.