JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Det Stervboet efter Smed Mogens Jensen til hørende Huus i Søndervraa, Vraa Sogn, med Jorder, skyldende af 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. Hartkorn samindbjergede Avl, opbydes til Salg ved 3de Auctioner nemlig: Den 2den, 9de og 15de September førstkommenste i Stervbohuset, hvorved tillige bortsælges Boets Løsøre, bestaaende af Ind- og Udbo, 3 Køer, en stor Deel godt Smedeværktøi, hvoriblandt 2 Ambolter og 2 Fiil struer med mere. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 24de August 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Efter Begjering af Skifteretten bliver det Skomager, Theodosius Jacobsens og tidligere afdøde Mands Stervbo tilhørende Sted, Nr. 659 i Peder Barkes Gyd her i Byen, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: de 2de første paa Raadstuen og den 3die i Stedet, selv, hver Dags Formiddag Kl. 10, saaledes: 1ste Auction Fredagen den 21de Dennes, 2den -- 28de og 3die 4de September førstkommende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de August 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Forpagtnings=Auction. Jfølge det kongelige Rentekammers Ordre og efter Overeenskomst med vedkommende Herredsfoged, bliver den herved Kokkedahl, indeværende Sommer af Nyt opbyggede hollandske Veiermølle, opraabt til Bortforpagtning for flere Aar, ved en eneste Auction, som afholdes her paa Kokkedahl Hovedgaard, i Hiørring Amt, Mandagen den 21de Septbr. om Formiddagen Kl. 11. Med Møllen, der har tvende Maleqværne og en Pille qværn, følger foruden Beboelsesleilighed til en Familie uden for Bondestanden, endvidere et Agerareal af 14 til 16 Tdr. Land geometrisk Maal, Hovedgaardsjorder, foruden Engslet til 3 Læs Høe og Jldebrændsel af Tørv og Lyng. Møllen, der er fordeelagtigt beliggende for Udskibning : har ikkun 1 Fdkr. ufri Mølleskylds Hartkorn, og af Agerjorderne svares ingen Skatter eller andre offentlige Afgifter. Eiendommen, som kan tiltrædes anstundende 1ste November, forevises forinden af Undertegnede. Conditionerne, hvorefter Møllen med Tilliggende attraaes bortforpagtet bekjendtgjøres ved Auctionen og ligge desuden 8 Dage førend Auctionen til Eftersyn paa den kongelige Godsinspecteur, Hr. Justitsraad Bindesbølls Contoir paa Edelsborg pr. Skanderborg, samt her hos Undertegnede. Kokkedahl pr. Aalborg, den 20de August 1835. v. Stocken.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Stervboet efter Justitsraad Hillerup og Frue til Borglumkloster, holdes Auction : 1ste Gang næstkommende 28de September, 5te October, 2den - begge paa Hjørring Raadhuus, og 3die Gang næstkommende 12te October og følgende Dage paa Hovedgaarden Børglumkloster, hver Dag Formiddag Klokken 10, over Boets faste Eiendomme, nemlig : 1) Hovedgaarden Børglumkloster, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk., Mølleskyld 1 Tdr. 2 Fdkr., med Bøndergods 540 Tdr. i Skpr. 1/2 Alb., hvoraf dog 26 Tdr. 1 Fdkr. drive under Hovedgaarden, og Børglum Sogns Kirke samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvæg korn med tiendeydende Hartkorn 311 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2) Strogods, beliggende i 25 Sogne i Vensyssel, af Hartkorn, Jordskyld 156 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 313 Alb. og Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. Matriculshartk. Tiendeydende Hartk. Tdr. Skpr. Tdr. Skpr. Fdkr. Ald. 3) Veiby Sogns Konge=Korn- og Qvægtiende . . . . . 11 4 68 - 3 - Ditto Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende . . . . 12 - 68 - 3 - Furreby Sogns Konge-Korn og Qvægtiende . . . . . 6 - 16 12 11 Ditto Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende . . . . . 6 - 16 1 2 11 Vrensted Sogns.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Konge-Korntiende . 32 Ditto Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende . . . . . 32 Thise Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende . . . . . Jngstrup Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende . . . . . 60 - 185 5 3 2 Emb Sogns Konge=Korntiende . . . 18 = 103 5 3 1 Vraa Sogns Konge=Korntiende . . . 28 43, 267 = 3 2 4) Hovedgaarden Vreilevkloster, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 37 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., med underliggende Bøndergods 26 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., Vreilev Sogns Kirke samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvægtiender, som hver for sig er matriculeret til 28 Tdr. 1 Skpr. 3/4 Alb., og har tiendeydende Hartkorn 316 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 22 Alb. Næst at henvise til den foreløbige Beskrivelse over disse importante Eiendomme, som i sidstafvigte Juni Maaned blev bekjendtgjort i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, Altonaer Mercur og Hamborger Børsenhalle, bemærkes: at Jordebøger og Conditioner ville, fra indeværende Maaneds Udgang, ligge til Eftersyn, i Kjøbenhavn hos Hr. Justitsraad Rehder, Bureauchef i Generalitetet; i Hamborg paa Dhrr. Lorent am Ende & Comps. Contoir, i Kiel, Flensborg, Korsøer, og Nyborg paa Postgaardene; i Odense hos Hr. Procurator Fick, i Veile hos Hr. Procurator Anackersen, i Horsens hos Hr. Gjæstgiver Kjeldsen, i Aarhuus hos Hr. Justitsraad, Stiftsphysicus Wilblemoes; i Randers hos Hr. Landsoverretsprocurator Jensen, i Viborg hos Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm, i Aalborg hos Hr. Kammerraad, Procurator Juul; paa Børglum Herredscontoir i Hjørring, og hos Hr. Forvalter Würt paa Børglumkloster, som tillige foreviser Eiendommene, og meddeler de Oplysninger derom, som Liebhabere maatte attraae. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 21te August 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Jndtægt Paa Interessenternes Contia) Efter sidst aflagte Regnskab indestod herpaa 190,396 Rbd. 59 s. b) I dette Regnskabsaar er indskudt. . . . . 44,795 - 50 Ved forrige Regnskabs Slutning var Kassens Overskud. . **.... Hævet i Renter: a) af de i den kgl. Kasse indestaaende Capitaler er modtaget. 11te Decbr. f. A. . . 4071 Rbd. 5 s. 11te Juni d. A. . . 415 - 6 - b) Af udlaante Capitaler til Private er indkommen: 45 - 48 - Det anmærkes: at Vidne i re kassens Fond henhører, deriblandt den indskudte Capital er indbetalt 2 Rbd. 9 s. indkommen for Contraboger ved fulde Uddrag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Sparekassens BogholSom af de fortin. Maasena. befunden det rigtigt, og er det derhos Indskudte er i rette Tid indbetalt i Statskassen, Aalborg, den 2de Ar Til nærmere Oplysning om dette for Si slagte, reviderede og rigtigt befundne Regnske609, der havde i Kassen indestaaende 195,938 i ssenternes Tal for det forløbne Aar 1580 og selse af 29 Jnteressenter og af Capital 5542 R. 300 Rbd. mindre, end ifjor, hvilke uddroges i g andre Fornødenheder, Børns Anbringelse, UdsAf disse 1600 Jnteressenter vare 769 B. else af have indskudt efterhaanden 63,905 Rbd. bd. 56 s.) Desuden gjemmer Kassen for 23 155 Rbd. 26 s. For 153 Enker og ugifte Fri karle, have ialt indestaaende 22967 Rbd. 75 s. baandværksvende i Kassen 1138 Rbd. 46 s., 11 ifjor havde 23 Haandværksvende i Kassen 4312 af Contoirbetjente Kjøbmandskarle, Skriverkarle, degne, Skolelærere, Seminarister og civile Emb Bønder, saavel Gaard som Huusmænd, have 158 i aire 1589 Rbd. og 9 Sofarende 1675 Rbd. 47 s. ført under nogen af foranførte Classer, have Repræs. Repr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Lorderne ere da nu komne tilende med at bearbeide Municipalreform Billen efter deres Anskuelser og Hensigter, og den er da ogsaa saa aldeles bleven det, som Torverne vilde gjøre den til, at man saa omtrent kan kalde den det Modsatte af det, som Ministrene og Underhuset tilsigtede, Endnu den 18de satte Lord Lyndhurst et meget vigtigt Amendement igjennem. En Artikel nemlig, som bestemte, at alle Øvrigheds-Personer, som have Functioner i de Communer, hvor Reformen skal gjøres gjældende, skudle fratræde samme den første Mai næste Aar, blev forandret derhen, at disse Magistratspersoner samtlige forblive i deres Embeder deres Levetid. Tirsdagen den 25de skulde Committeens Beretning aflægges og Dagen derpaa Billen læses 3die Gang. Den gaaer da, med sine Tilsætninger og Forandringer, tilbage til Underhuset, hvor det vigtige Spørgsmaal vil blive afgjort. De ministerielle Blade indeholde nu daglig, ligesom i Begyndelsen af Parlaments=Sessionen, da det afgjørende Val af en Ordfører forestod, ivrige Opfordringer til alle Underhusets Medlemmer, af hvilke en stor Deel allerede har forladt London, at indfinde sig igjen, for at deeltage i Møderne naar Billens endelige Skjæbne skal afgjøres. Paa den Dag siger Coureren, fordrer Fædrenelandet, at ethvert Parlaments medlem er paa sin Post. Torverne hvile endnu ikke, og deres Anstrængelser ere utrættelige. Der er derfor ingen Tvivl om, at de Liberale bør være ligesaa virksomme, og Underhuset bør intet frisindet Medlem savnes paa sin Post i det forestaaende critiske Øieblik, for at være virksom i at gjøre en Ende paa det fordærvelige System, som hersker i det nuværende Municipal=Forhold, hvor Valget af MagistratsPersoner skeer af Magistraterne selv. Det er rimeligt, at Underhuset, efter lange og grundige Debatter, vil sende Billen tilbage til Lorderne, med Tilkjendegivelse af, at mang kun giver sit Samtykke til de Forandringer i samme, som ikke stride mod Billens oprindelige Aand. Skulde da Lorderne atter nægte den, saaledes til dem tilbagesendte Bill, deres Samtykke, da ville de dog omsider ikke have opnaaet andet, end den Berømmelse, man i alt Fald ikke vil misundeldem, at have hindret Udførelsen af en Reform, som helen Nationen sukker efter (NB. for en Tid. 1 Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Den uafhængige Presse blev skuffet i sine Forventninger, at Hr. Saugets Beretning om Lovforslaget imod Pressen, vilde indeholde Modificationer i dets væsentligste Punkter. Den Trusel, at Loven kunde komme til at bære hans Navn, synes ikke at have skræmmet ham. Modificationer af Regjeringens Forslag indeholder hans Beretning rigtignok, men de ere af den Art, at de lægge endnu værre Baand paa Pressen og giøre Journalisternes Stilling endnu farligere, vend det hidtil har været Tilfældet. Alene eet af Committeens Amendementer er nok til at domme herom. Den Caution, som enhver Journal, der udkommer daglig, har at stille, bestemmes for Fremtiden til den betydelige Sum 200,000 Fr., der oven kjøbet bliver at udrede i klingende Mynt, istedetfor, som hidtil, i Statspapirer. Den fjendtlige Stemning mod Pressen, som Lovforslaget i det Hele aander, lader formode, at man ved Censur aldeles vilde have gjort Ende paa al Trykkefrihed, naar ikke Chartets udtrykkelige Forbud gjorde det umuligt. Den mindre directe Vei, man nu har betraadt, leder ellers omtrent ligesaa sikkert til det Maal, Regjeringen stræber efter at naae. Hvor stor den Forbittrelse ellers maa være, som denne Beretning har vakt hos alle Mænd, der endnu ere redelige nok til at tale efter Overbeviisning, fremlyser bedst deraf, at Royer=Collard, Stifteren af den doctrinaire Skole, en af de faa Mænd, som er bleven engang antagne Grundsætninger troe, er den allerførste, som har ladet sig tegne til at opponere imod Beretningen fra Committeen og Lovforslaget. De interessante Debatter i denne Sag kunne vi med hver Postdag see imøde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Blandede Efterretninger. Den 16de August om Aftenen Kl. 8 tiltraadte Hs. M. Kongen af Sverrig sin Reise til Norge. J Hs. M. Fraværelse bestaaer Regjeringen af Kronprindsen, Justitsministeren Grev Rosenblad, Hofkantsler Schulzenheim, samt Statsraaderne Akerhjelm og Poppius. Kronprindsen har tillige Overbefalingen over Krigsmagten til Lands og til Søes. Dronningen ledsagede Hs. Majestæt til Lystslottet, Rosersberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Trods alle Tractater og brittiske Krydsere vedvarer Slavehandelen endnu paa hele den brasilianske Kyst. Den aarlige Jndførsel anslaaes til 40000 Slaver; ikke færre end 200 Skibe fare allene paa denne Fragt, og gjøre aarlig 2 Reiser. I det Jndre af Afrika koster en Neger kun 16 engelske Schill., ved Kysten 1 Pd. Sterl.; Slavehandleren, som udfører dem, maa betale 5 Pd. for Stykket, paa den brastianske Kyst faaer han igjen 12 til 14 Pd. og Planteren i det Indre af Landet betaler 25 til 30 Pstrl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Den seneste fra St. Thomas til England ankomne Paketbaad beretter, at der den 8de Juni var udbrudt en Revolution i Vennezuela; at Pøbelen havde omringet Præsident Vargas Huus, afbrændt det og tvunget ham til at resignere; at Paes igjen var bleven udraabt til Præsident, og at Gen. Moreno havde staaet i Spidsen for Opstanden. Fra St. Thomas, hvortil Vargas var ankommen, var en kgl. danske Krigsbrig bleven afsendt til Venezuela, til de derværende enropæiske Kjøbmænds Beskyttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Den 15de August drog Breslaus Garnison ud i Leienske ved Beilau, i Nærheden af Zobten=Bjerget, hvor det 6te preussiske Armeecorps er samlet, for i Kongens og de andre fyrstelige Personers Nærværelse at udføre Maneuvrer, der tage deres Begyndelse med den 1ste September. Efterat samme ere tilende begive de allerhøieste og høie Herskaber; sig til Breslau, hvor der den 9de September vil finde en stor Vedderidning Sted. Den 11te afgaae de til Kalisch, til de store Maneuvrer, der omtrent ville vedvare en Uge, og derfra igjen tilbage over Breslau til Toplitz. Det Mærkeligste ved den sidste store Liigbegængelse ere det, at det var første Gang Kong Ludvig Philip har modtaget Geistlighedens Hylding, saa at Udsonningen mellem i Geistligheden og det nærværende Dynasti derved ansees som fuldbragt. Nogle Dage efter var Erkebispen og Hovedstadens samtlige Sognepræster for første Gang til Ludvig Philips Taffel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Hvad der for Juli Attentatet en Tidlang især beskjæftegede Parisernes Opmærksomhed, er en Proces mod en ung, Læge ved Navn Bancal, overbeviist om at have myrdet en Md. Priolland, Moder og Ægtefælle. Et tidligere Ungdomsvenskab mellem dem, havde, efter Bancals Tilbagekomst fra Sennegal, hvor han i længere Tid havde tjent ved den kongelige Marine, forvandlet sig til den heftigste Lidenskab, som, paa Grund af Forholdene havde ledet dem til den Beslutning at døe med hinanden. Overtalt af Mad. Priolland, havde den unge Mand en Aften aabnet hendes Aarer, givet hende Gift, og da ingen af Delene vilde virke, endt hendes Lidelser ved at støde hende et chirurgisk Jnstrument i Hjertet. Selv havde han ligeledes aabnet sine Aarer, uden Virkning taget Gift og saaret sig i Brystet med samme Jnstrument, men blev om Morgenen endnu funden levende, og efter et langt Sygeleie helbredet. Retten har d. 25de f. M. erklæret den Anklagede for ikke skyldig. Ved sin Families Overtalelse skal Bancal derefter have ladet sig bevæge til at afstaae fra sit Forsæt at gientage videre Forsøg paa Selvmord, men er derimod reist til det sydlige Frankrig, forat søge Døden i Kamp mod Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Den berømte græske Søhelt Migulis var fort paa Hy e dra, og lagde sig, som de fleste af disse Oboere, tidlig efter Handel og Søfart, hvorved han erhvervede sig en betydelig Formue. Ved Revolutionens Udbrud var han den Første til at bevæbne sin Brig, og snart fulgte alle Hydrioter hans Exempel. Under hans Sygdom besøgte den unge Konge ham ofte, og endnu Dagen før sin Død anbefalede han ham sit elskede Fædreneland. Migulis havde 4 Gange været gift, og efterlader sig flere Sønner, der Alle tjene i Maprinen, og hvoraf den ene er Marine-Adjutant hos Kongen. Den Afdøde var 66 Aar gammel. Han ligger begravet i Piræus, og, ifølge hans eget Ønske, saa nær ved Vandet, som muligt. Foræringer fra Herskeren af Onde til Kongen af Eng bland, af 80,000 Pd. St. Værdi, ere komne til London og bestaae, blandt Andet, af en Seng og et Bord af massivt Guld, to Stole af Ditto Sølv, Alt udarbeidet med stor Kunst og Færdighed, endvidere 2 Elephanter, 2 arabiske Heste og 2 Bøfler af en særegen Race, Forerne vare klædte eg i Guld og Skarlagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Flere af de fra Fængslet St. Pelagie bortrømte Fanger ere komne til Belgien, og derfra, deels gaaet over Ostende, til England, deels over Frankfurt til Bremmen, for at ind 16 skibe sig til Amerika. En Artikel i Monthly Magazine, Juni d. A., søger Hovedaarsagen til den blandt de lavere Klasser i England herskende Nød og Demoralisation i den Omvæltning, Landet i Løbet af et Aarhundrede er undergaaet, idet at England er blevet forvandlet fra et agerdyrkende til et Fabrik=Land. Følgende Dato ere mærkelige. J 1700 forholdt Agerdyrkernes Antal sig til Manufakturisternes som 2 til 1; i 1740, som 8 til 5, i 1760 som 6 til 5, i 1780 var det omtrent lige; i 1800 som 5 til 6, i 1820 som 5 til 8 og i 1830 som 1 til 2. Som Exempel paa Folkemængdens storre Stigen i de Districter, hvor Fabriker især findes, end i dem som fornemmelig bestaae ved Agerbrug, anføres Lancashire og Norfolk. I det første, hvor BomuldsmanufactuFrerne især trives, var Folkemængden i 1700 kun 166,200; nu er den 1335,800; altsaa 9 Gange saa stor, i Norfolk i 1700 - 210000, i 1831 - 390,000; altsaa kun 13/4 Gang større. Fra 1801 til 1831 er hele Englands Total=Folkemængde stegen 50 pCt.; men i Fabrik Districterne udgjorde Folkemængdens Tilvært 140 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Senatet i Hamborg har, under en Mulct fra 5 til 50 34 Rbd., forbuden Udsalget og Forsendelsen af de for Sikkerheheden saa farlige nye chemiske Fyrtøier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Blandt de i Berlin arresterede Rolighedsforstyrrere befinde sig to meget velhavende Personer, som nu komme til at erstatte al den ved Spektaklerne forvoldte Skade. Paa Dohnhofspladsen og under den Linden, har været opslaget nogle 1 Pamphlets.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
1 J Toihuset i Genua opbevares maaske den ældste Helhvedesmaskine, hvorimod Fieschis Flintebræt kun er Børnestreger, omendskjøndt det virkelig synes at være en Copil af denne. Den bestaaer nemlig af et med 120 Pistolb besat Skjold, som Julius Cæsar Vache forfærdigede, for den med paa een Gang at rydde Dogen og alle Senatore, af Veien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Under Stormen den 8de Ds. var Dampskibet Leel fra Hull allerede passeret Helgoland, paa Farten til England da det saae sig nødsaget til at vende tilbage med Haveri Bølgerne sloge saa voldsomt over Dækket, at 4 Heste omkom og at over 100 Baller Uld gik overbord. Da Skibet. kom tilbage til Elben havde det 3 Fod Vand i Rummet, Den gamle ærværdige Magdeborgs Domkirke er nu, ved Kongen af Preussens Godhed, bleven herlig restitueret. 10 Aar, fra 1825 til ifjor, er der arbeidet paa den, og Kongen har efterhaanden af sit Schatol dertil bevilget 221012 Daler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Arbeidet paa Thems=Tunnelen gaaer nu igjen rask fra Haanden, saa at dette Kæmpeværk uden tilsyneladende Vanskeligheder nærmer sig sin Fuldendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Fædrenelandet. Odense, den 25de August. Kundedagene endte som de begyndte med en ofte pludseligen kold og varm Luft. Kort efter at den sidste indfandt sig, fulgte sædvanligen Torden. Under et meget heftigt Tordenveir, som i Løverdags Formiddags drog over Østkanten, af Landet, slog Lynilden ned i Skjellerup Præstegaard, der i et Øieblik lagdes i Aske, og kun med stor Anstrængelse, lykkedes det at frelse Kirken. Kun lidet Jndbo blev reddet det bjergede Ho, den inddavlede Rug og nogen Hvede, en Hest, Avlsredskaberne og Alt hvad Tjenestefolkene havde brændte. Gaardens Sviin, som maa ansaae for indebrændte havde slaaet sig selv los og vare løbne bort fra Jlden. En sørgeligt Rygte, at en Datter af Præsten Hr. Olivarius var omkommen i Luerne, var Gud være lovet, ugrundet, Lynilden havde slaaet ned paa tre Steder, først i en Mødding, hvorpaa laae Halm, der tændtes og slog op i Taget, dernæst i Kjøkkenskorstenen og fængede i Loftet, og endeligen i et Kornhuus, hvor en Mand nær var indebrændt, da har tog med Hvede under Taget. - Ogsaa i Landsbyen Seder slog Lynilden ned udenfor Præstegaarden. - Under Dampskibets Overfart over Beltet paa samme Tid slog Lynilder, flere Gange ned i Vandet, og Passagererne bleve advarede om ikke at holde sig for nær ved Skibets Skorsteen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-31
Blandede Efterretninger. ) Fra en agtet Medborger udenfor Hovedstaden har Red. af Kbhvnsposten modtaget Anmodning om at fremsætte til nærmere Overveielse og Droftelse af Sagkyndige, adskillige Punkter, som formeentligen egne sig til at komme under Betragtning ved de tilstundende Stændersforsamlinger. - Det første angaar de udøvende Politiforretningers Adskillelse fra Dommer-Embederne: Kan det, spørger Forf., gansees passende og nyttigt, at een Embedsmand er ene baade Magistrat, Domme, Skriver, Notarius publicus, Executor, Skifte= og Auctionsforvalter, samt Politimester, ei alene i een Kjøbstad, men ofte, paa det Førstnævnte nær, tillige i et District af nogle Mile paa Landet. Kan det ventes, at en saadan Embedsmand kan overkomme alle disse Forretningers prompe- og nøiagtige Udførelse, og i Særdeleshed, at han er istand til at føre det idelige og nøie Tilsyn, Politivæsenet kræver, overalt i Districtet, eller skulde det ikke være hensigtsmæssigere og bedre, om Magistratsforretningerne i Kjøbstæderne bleve adskilte fra de øvrige og overdragne til Mænd, der bleve valgte af og iblandt Borgerne paa visse Aar og hvilke kunde vælges paany, naar Borgerne fandt sig tjente med dem. Slige Mænd synes bedst at maatte kunne kjende Byens Forhold, locale Beskaffenheder og Tarv. Vilde det overhovedet ikke være passende om Politiets Forvaltning i Kjøbstæderne var adskilt fra Dommerembede ne? Det synes ei at være saa ganske hensigtsmæssigt, at den, der som Fiskal skal føre Anklage for Politilovenes Overtrædelse, anstille Undersøgelserne og efter Sagens Beskaffenhed underkaste de Paagieldende Arrestation, samt indstille til høiere Anthoriteter hvorvidt Action skal anlægges eller ei, siden er Dommer i den samme Sag, hvori han er optraadt som Anklager. Skulde det findes hensigtsvarende, at Politiet adskiltes fra Dommerfunctionen, kunde da ikke i de smaa Kjøbstæder, hvor det maatte ansees altfor bekosteligt at lønne en særskilt Politimester, dennes Forretninger forsenes med en anden der ansat Embedsmands, f. Ex. Told og Consumtions-Jnspecteurens, der dog ei har meget at varetage, og hvis Forretninger, som og hans Undergivnes, gere, ligesom Politiets, af en fiskalsk Natur, saa at de, saavidt muligt, personligen bør være i idelig Activitet, for at agte paa hvad der passerer, altsaa let tillige kunde holde Øie med Overtrædelser af Politianordningerne. Det er en Selvfølge, at saafald hiin Jnspecteur da maatte være Jurist. Forenede synes begge disse Opsyn at ville vinde i Kraft.