Berlingske Tidende, 1802-11-12
Fra Pressen er udkommen: Romulus af Aug. Lasontaine 2det Bind, hvormed Bogen sluttes. Jndholden af denne Oldtidens Historie er følgende: Amulius støder sin Broder Numitor fra Albas Trone, befæster sig paa den ved Grusomheder og hersker over Folket saa rolig som en Tyran kan herske. Numitor har en Søn ved Navn Aegestus og en Datter Jlia. Den sidste kan ikke være ham til Skade som Fruentimmer, men Sønnen frygter han stedse for skal støde ham fra Tronen igien, naar Oldingen Numitor døer. Amulius lader derfor Agestus dræbe ved Snigmordere. Jmidlertid var Jlia bleven bekiendt med en af sin dræbte Broders Venner, en skiøn Yngling Selius. Deres Bekiendtskab bliver til Kierlighed og da Tyrannen faaer det at vide, bliver denne Kierlighed ham ligesaa frygtelig som fordum Aegestus var det; thi dersom Silius og Jlia ægte hverandre, var Silius, som Numitors Svigerion, af samme Aarsag Torn i Kongens Øie, som forhen Numitors egen SønAmulius river derfor Jlia ud af sin Faders Arme og lader hende indvie blandt Vestas Præstinder, hvis Pligt det var vexelviis Nat og Dag at vedligeholde Gudindens hellige Jld, og som maatte bevare en evig Kydskhed. Elskeren Silius, der nu var berøvet sin Elskede, uden endog at kunne faae hende at see, vor ver Alt for blot at tale med sin Pige. Han graver en hemmelig Gang under Jorden op til Templet, lister sig en Nat, da Jlia skulde vaage, derigiennem og overrasker hende, da hun kommen tor at øse Vand af den hellige Kilde. Disse natlige Besøg gientages, Fortroligheden voxer og Jlia glemmer sit Løvte. Ved Morgenens Komme forlader hun Silius, som hans Kone. Følgerne af denne forbudne Kierlighed begynde at vise sig; Jlia er frugtsommelig og Overpræstinden melder det til Amulius. Denne, yderst forbittret herover, lader hende hente fra Templet og bevare indtil hun føder. Hun bliver Moder til tvende Drenge, disse, frygte Amulius ogsaa for, skulle eengang giøre ham den Albanske Trone stridig, og lader dem derfor kaste i Tiberstoden. Moderen Jlig fører Tyrannen bort for at lide Dødsstraf, den hun ved sin Brode som Vestalinde var skyldig til. - Lidet fra Alba, ved Tiberens Bredde levede et lidet adspredt, vildt Hyrdefolk. En af disse Hyrder finder Børnene, som Floden havde kastet tilbage, begge diende en Ulvinde, den Eneste, som havde vedligeholdt Livet i disse Ulykkelige. Hyrden tager Børnene op, kalder dem, Romulus og Remus. Romulus bliver 17 Aar gammel, en skiøn, modig Yngling. udmærker sig i alle Ting fremfor de andre Hyrder, giver dem Vaaben af Steen og Metal, istedet for de gamle Træevaaben, o. s. v., saa at Hyrderne vælge ham til Anfører. Dette lille Folk bliver anseelig under hans Anførsel; thi han giør adskillige Tog med dem. Paa et af disse faaer han Bekiendtskab med en Røver=Anfører, navnl. Silius. Denne Silius var Romulus Fader, som uden at kiende eller kiendes af sin Søn, flytter mellem Hyrderne og boer hos ham. Tyrannen Amulius, der stedse havde frygtet Silius, hvis Opholdsted ingen vidste, frygtet ham nu dobbelt, da han boer Albasaa nær. Det lille Hyrdefolk selv bliver Amulius frygtelig, siden Ynglingen Romulus staaer i Spidsen for dem. Han beslutter derfor at overfalde Hyrderne og tage saavel Romnius som hans Broder Remus til Fange. Det skeer, men paa den Dag Overfaldet fuldbyrdes, er Romulus fraværende; Remus fanges altsaa kun og bringes til Alba. Da Romulus kommer hiem til sit Folk og man fortæller ham sin Broders Skjæbne, væbner han sig strax og drager med Silins og sin Hær mod Alba, for at befrie Remus. Paa Veien didhen befrier han et Fruentimmer af et Fængsel, hvori Tyrannen Amnlius for 19 Aar siden kastede hende, og som hun siden den Tid ikke har forladt. Det opdages at hun er den ulykkelige Jlia, Romnius Moder og Silins Kone. Romulus ller til Alba med fine Folk, indtager Byen og finder Remme dræbt, Silins stoder Tyrannen en Pil i Brystet. Romulus drager tilbage med sin Fader og Moder til sine Høie, bygget Rom og bliver dens første Konge. Den faaes for 1 Rdlr. hos Boghandler Schiøtz paa Hiørnet af Klareboderne og Pilestrædet. 1 og 2. Fra Pressen er udkommen: Min Faders Historie eller hvor 4 ledes det gik til at jeg blev født, en Roman i 12 Capitler, af A. v. Kotzebue, den faaes for 2 Mk. heftet hos Boghandler K. Kristensen paa Kongens Nytorv Nr. 169.