JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
At det, ved at sammenholde de i Delinqventers Boer skeete Udlægs eller Executions Forretninger med Regningerne, paa agtes, om den Skyldiges Formue er kommen til Afdrag i Bekostningerne. Forbebemeldte Udlægs=Forretninger skulle ogsaa vedfølge Regningerne i enhver Sag, og saaledes dermed til Rentekammeret indsendes, dog uden at de øvrige Acter vedlegges. m) At Bekostningerne, ved Executioner paa Delinqventers Personer, anføres i Over stemmelse med Skarpretter Taxten, og at øvrigt i denne Henseende ingen ufornødne Udgifter finde Sted. n) At Actor og Defenfors, saavelsom Delinqventernes Befordring skeer in Natura, saaledes som Forodningen af 13 Januarii 1747. S. 5. fastsætter, indtil anderledes maatte anordnes, og at altsaa ingen Udgivt, for Befordring, i Regningerne anføres. Endeligen have Amtmændene ligeles at paa see, at det, som i denne Forordnings 1 ste Kapitels 1, 2 og 3 §. er foreskrevet, nøie efterleves. 6. Naar Summen af een DeelinqventSags Bekostninger overstiger 200 Rdlr., og følgeligen efter Kapitel 1, §. 2, paa heele Stiftets Hartkorn skal lignes, saa ville Vi, hermed have anordnet, at vedkommende Amt mænd herover til Rentekammeret skulle indsende en Beregning, med alle dertil hørende Regninger og Acter, til behørig Revision og Approbation, hvorefter Summen ibemeldte Kammer skal reparteres paa samtlige Amters Hartkorn i Stiftet, og denne almindelige Repartion fra dette Collegio tilkiendegives enhver vedkommende Amtmand, for saavidt det eller de ham betroede Amter vedkommer, for derefter at besørge Beløbets Jndkrævelse ved Amtsforvalterne paa den Maade, som forhen er meldt; og haver Vort Rentekammer, saasnart Revartitionen der er bleven forfattet, at foranstalte Vedkommende deres Tilgodehavende udbetale af nærmeste Amtstue Kasse, hvorimod de afAmtsforvalterne i dette Tilfælde indkrævede Delinqvent=Penge blive af dem i deres Contributions=Regnskaber at føre til Jndtægt 7. I Henseende til de Delinqvent=Omkostninger, som efter Forordningen af 13 Januarii 1747, blive at ligne paa Kiøbstædernes Jndvaanere, saavelsom de, der ikke af Almuen, men af Vor Sigt= og Sagefalds=Kasse skulle udreedes, ville V for Eftertiden have fastsat: a) At Stiftamtmændene, hver for sit Stift, herefter aarlig skulle indsende til Rentekammerets Revision og Dicision, en Beregning over Omkostningerne paa de Delinqvent Sager, som lignes paa Kiøbstædernes Jndvaanere, billagt med General Repartition og de foretagne Udlægs= eller Executions=Forretninger, samt Vedkommendes qvitterede Regninger. At Amtmændene, hver for det eller de dem betroede Amter, ligeledes i samme Øie mærke, aarligen skulle indsende en Beregning over Omkostningerne paa de Delinqvente Sagers Forfølgning, som af Vort Sigte og Sagefalds=Kasse udredes; hvilken Beregning skal være billagt behørige Beviiser om, at den eller de Tiltalte ikke selv have kundet udrede Bekostningerne paa Sagen, saa og Vedkommendes Regninger, som af Amtmanden ere approberede; og dersom ingen saadanne Sager i et heelt Aar skulle være forefaldne, da bør Amtmanden derom til Kammeret giøre Jndberetning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
At Byefogdernes Regnskaber over de Vor Kasse tilfaldende uvisse Jndkomster af Kiøbstæderne (hvor de Delinqvent=Omkostninger, som udredes af Sigt og SagefaldsKassen, herefter, som hidtil anføres til Udgivt, ) bør for Eftertiden af enhver ved kommende Stiftamtmand, førend de til Vort Rentekammer indsendes, være arresterede. Tredie Capitel. Om Broe Omkostningernes Ligning og de derover aflæggende Regnskabers Revision. 1. Da Repartitionen over Broernes Omkostninger, for saavidt de af Amternes Beboere skulle udreedes, forfattes og inddrages under Delinqvent=Pengenes Ligning, saa bliver det i alle Henseender med hine, ligesom med disse, at forholde, at altsaa Jndtægten, saa velsom Udgiften, at anføre inden Linien i Amtsforvalternes Contributions=Regnskaber. 2. Ved Broligningens Revision maae, foruden hvad ellers derved kunde falde at erindre, lagttages følgende: a) At ikke flere end de, der ere almindelige Landeveies Broer, inddrages under Lig ingen. At disse Broers Opførelse eller Jstandsættelse, naar Bekostningen paa en saadan Broe, efter derover forfattet Overslag, beløber til 10 Rdlr. eller meere, skal være sat til offentlig Licitation; men, naar Summen er ringere, kan det skee efter Overslaa get; dog at samme af de vedkommende Gods og Jord Ejere i Amtet enten forud maae være vedtaget, eller som biefaldet; J øvrigt ville Vi, at Vore Amtmænd skulle drage, Omsorg for, at det aarligen, under et og paa en Gang, kunde forfattes Overslag over Bekostningen paa alle deslige Reparationer i Amtet, hvorefter (for saavidt Jstandsættelsen maatte taale saadant Ophold ) alle store og smaae Summer kunde slaaes tilsammen, og under eet liciteres; for hvilke Licitations Holdelse Rettens Betiente ei bør nyde nogen Betaling. Endeligen paasees: c) At det over Broernes Jstandsettelse, naar Arbeidet er færdigt, tages formelig Syens- og Besigtelses=Forretninger, til Beviis om, at Arbeidet forsvarligen er fuldført. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Udtog af de nyeste Efterretninger fra adskillige Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Paris. Den 10 Maji forsamlede Conventet sig i den nye Sahl i National=Palladset, tilforn Kongernes Pallads. Priori berettede det ved Thouers lidte Tab, han afskildrede Oprørernes Cavalleries fortresselige Tilstand, der bestaar af Fremmede og Deserteurer af Regmenterne Royal=Roussillon og Royal=Allemand. Og at Oprørerne ville ved Erobringen af Tho nars, gjøre et Bytte, af 12 Canoner og erholde et betydeligt Forraad af Levnetsmidler. Endmere deres Plan synes ikke at gaae ud paa ringere, end at afskiære al Forbindelse imellem Paris og Rochelle, at bemegtige sig saavel vores Krudt Magazin til St. Jean d Angely, som Arsenalerne til Rochefort og la No. chelle. Almuen tvinger de under Trudsel af Mord, Plyndring og Brand, at tilveiebringe Levnetsmidler. Rebellerne besidde en Strekning af 60 til 80 Miile, deres Armee er omtrent 120,000 Mand, bevæbnede deels med Jæger Flindte, deels med Høeforke, deels med Pikke, og de have deelt sig i 10 a 12 smaa Armeer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Vores Armee er uden Krigstugt, uden Generaler og Proviant Kommissarier. Fienden derimod bliver anført planmæssig. Man beklager sig ligesaameget over Oprørernes Plyndring som over de imod Fienden marscherende Tropper. Ubedigede Prester følge Oprørernes Armee, og istemme Te Deum ved hver erholdet Seier. Anførernes Navne i Egnen af Thouers ere, la Roche, Jacqvollins Søn, 20 Aar gammel, Hoflet, Jæger paa Slottet Manbitzer, Deel bes forhen Cavallerie Capitain. Dog kan disse Oprørere efter de Efterretninger, jeg har indhentet letteligen kunne adsplittes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Paris den 13 Maji. Artillerie=Obristlientenant Corbeau berettede Custine, at en vis Capitain Boost, som var blevet taget til Fange af Preusserne, havde havt den Forvovenhed, at udgive sig for en Underhandler fra General=Commendanten i Mainz, med det Tillæg, at denne havde overdraget ham, at handle om Stadens Overgivelse. Custine skrev til Hertugen af Brunvsig og erklærede Boost for en nederdrægtig Løgner, forlangte ham udleveret, og beraabte sig paa Hertugen af Brunsvigs og Kongen af Preussens Dyd, dem han begge troede ikke at kunne have mindste Deel i sligt nederdrægtigt Forræderie. J Brevet gav han Hertugen den Titel af Durchlaucht. Convents=Commissarierne, Ruamp, Montault og Saubraine satte Custine til Rette for dette Udtryk, i endeel Officerers Overværelse. Opbragt over disse Proconsulers Forhold, erklærede Custine, at han nagtet sin republicanske Tænkemaade ikke have de saa overspendte Begreber, at han foragtede Konger og Førster, fordi de var fødte til Tronen, og at han fra dette Øieblik saae sig befriet fra slige Fornermelser, da han ikke lengere vilde vedblive at være Feldtherre. Barrere besteg Talerstolen, erklærede, at den nordlige Armee forlangte en General, og forlangte Custine. Han erklærte at Forsamlingen for det offentlige Vel, havde efter en nøie Undersøgelse funden Custines Forhold den planmæssigste, at han var den General der aflagde det nøieste Regnskab, den, som indsendte den nøiagtigste Beretning om sine Revuer, den, der havde indført hos sine Tropper Asignater, den, der havde indført den strengeste Mandstugt, og der havde gjort den franske Repubik hædret og agtet i fremmede Stater. End meere, han erlærrede det til Hertugen af Brunsvig skrevne Brev for rigtig; at Republiken var uden Redning forloren, hvis man uophørlig mistenkte de Borgere, der tiente Staten redeligst, og paa Grund af denne Mistanke forfulgte dem. General Miazinsky har Conventet tilkiendt Døden. Hans Forbryde se bestaar deri, at da Dumourier udleverede Krigsministeren og de 4 Deputerede af N. C., til Prindsen af Coburg, befalede han Miazinsky skriftlig, ved Dagens Anbrud, med endeel af Armeen at marschere mod Ryssel, at trenge ind i Staden og forevise General Da mal hans Brev, og arrestere de der værende Commessarier af National=Conventet og bemægtige sig Kriskassen. Miazinsky marscherede virkelig imod Ryssel, men hans Plan, blev kuldkastet. Minzinsky er født i Polen, 45 Aar gammel. Det besynderligste er, at han er forviist Polen fordi han var Antii Royalist, og i Frankerig mister han Livet, da N. C. har erklæret ham og Dumourier for Royalister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Den 18de f. M., meldede Presidenten for de østelige Pyeenæiske Departement, at Spaniernes Tropper vare betydelige saavel som deres Krigs=Amunition, og at de bleve anførte af erfarne og indsigtsfulde Generaler. Han beklagede sig, at skiøndt der var lovet 20000 Mand, saa var der dog neppe 8000, ja at Splid og Uenighed mellem de Borgere den skulde forsvare Staten forstørre de Ulykken. Han besværede sig over Ministeriummets Uvirksomhed, over Conventets Sorgløshed, over den Modløshed der herskede i de nærpaagrendsende Departementer. Og Ophavsmændene til alle disse Ulykker paastod han at være National=Conventets Commissarier, nemlig Letourneur, Brunel og Favon hvis Tilbagekaldelse han forlangte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Fra Holland. Den 23 Maji skal den for nede Keiserlige, Preussiske, Engelske og Hanoveranske og Hollandske Armee have forenet, angrebet de franske og erobret deres ved Fa mars befæstede Leir, samt 20 Canoner og gjort 400 til Fange. Planen til Angrebet var aftalt og de franske bleve angrebne fra forskielliSteder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Copulerede. J Fridericia den 31 Maji Skoleholder og Organist Sr. Jver Jversen og Jomfrue Lucie Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Dødsfald. J Regensburg d. 17 Maji Frue Grevinde Juliane Friderica Christiane af Revent Klov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Glückstadt den 24 Maji, Frue GeheimeConferenceraadinde Baronesse von Sahlenthal, fød Berregaard, i sit 78 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Subscriptions=Plan Jepppe svarer nogen af de om den naturlii ge Troldom handlen de Skrifter gandske til Navnet eller Het sigten. Jkke ethvert physisk Experiment, eller chymisk Arbeide, eller hvad der kunde være nyttigt i eet eller andet Fag, passer her. Kun Naturens og Kunstens uventede, meest afstikkende og underfulde Pboenomener, og hvad der nærmest behøves for at fatte samme, er det væsentlige i en saadan Bog. Da jeg har havt Leilighed til at forsøge en stor Deel deraf, agter jeg at udgive en Samling, af det bedste som indeholdes i de naturlige Magier, der fortiene at kaldes saa, samt hvad der af andre Skrifter egentlig hører did, under Titel af: Naturens og Kunsteens lønlige og underfulde Virkninger, med Kobbere. Orden, Nøiagtighed, Korthed og Tydelighed bliver stedse Udgiverens Øjemmeed. Prisen vil omtrent blive 4 Mark. Bogen skal kunne udgiøre et fuldstændigt Heelt for sig selv, skiønt man vil haabe at den skal blive saa den kan fortsættes. Subscriptionen imodtages hos Forlæggeren A. Soldin i Myndtergaden No. 129. A. Svendsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Bekiendtgiørelse. Saasnart det for mig var bleven anmeldt at Hr. August Lobedantz ved Døden var afgangen i Acherup Præstegaard hos sin Søn Velærværdige Hr. Lobedantz efter en 30 Aars Ophold der i Præstegaarden, blev hans Efterladenskab, som ubetydelig og ringe taget under lovlig Behandling, Men da den afdøde forhen skal have boet i Fridericia. Saa bliver hans Creditorer om nogen maatte være, herved ifølge Præstens Forlangende, indkaldet med 12 Ugers Varsel fra denne Bekiendtgiørelse af at regne, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordring inden berørte Tiids Forløb. Wedelsborg, den 23de April 1793. F. Grev Wedell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Mogbinderen i Weile indbinder ei allene Bøger i alleslags nu brugelige Bind, men forfærdiger ogsaa smukke Futteraler efter den Form enhver behager at forlange; tillige med alle Sorter Brevtasker, og Portefruiller med sorte Blade, hvorpaa kan skrives med Griffel, og man kan igien udviske det; han er og forsyner med et Oplag af adskillige Bøger, som hos ham kan faaes til Kiøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
J Arabien, hvor Pøbelen er meget overtreisk, er nogle Spaadomme komne for Lyset, der, ligesom alle andre Propherier og Spaadomme i vore Tider, er spundene for at hinde de lettroende noget paa Ærmet, og som Man formoder, at ingen fornuftig iblandt os troer saadant, tør man nok anføre nogle af dem, for at kunde betragte den overtroiske Pøbel den som troe alle Ting, Her er nogle Træk deraf. Anno 1801 Skal alle Hoklere og Øsentiennere døe af Sult og alle Tvetungede Prockoratorer, og andre miste den ene Tunge. - J dette Aar, vil altsaa Sandhed først komme for Dagen. 1802 Som er et Skudaar, skal alle Ægteskaber, som ere grundede paa reen Kierlighed, lykkes alle 1803 Skal ingen Kone vilde føre Overherredømmet i Huuset. 1804 Naar Skytten gaaer i Jomfruens Tegn. paa Himmelen, staaer unge og ilde optugte de Mennisker, stor Fare paa Jorden. Forældre vilde derfor ikke forsømme at in prente deres Børn sunde og gode Grunde, men anvende al Møie paa deres fornuftige. Opdragelse for den Tid kommer, at Naturen ikke skal gaae over Optugtelsen. 1805 Skulle alle da levende Aagerkarle ville give tilbage al deres uretfærdige Aager og Rente, og i samme Aar skal og al flittig og troe Tieneste blive belønnet. 1806 Skal blive et overmaade frugthar Aar, og i samme Aar skulle og Rebslagerne blive rige. 1807 Skal enhver kruse, krølle og pudre sig selv. og i samme Aar skal der opkomme, Pest iblandt Haarskiærerne, og alle lange Slæb komme rent af Brug hos Damerne. 1808 Skal alle tvungne Ægteskaber blive ulykkelige. 1809. Skal, alle Pebersvenne faae Svin saat og Qvalmer i deres Eenlighed og døe hastig derefter. 1810 I dette Aar, som er Skudaar, skal skee mange og store Forandringer, saasom: de fornuftige Fruentimmere skal blive stok Døve ved de daarlige Mandfolks Hykkelske Tale; Det skal i samme Aar være ligegyldigt, enten Skiønpletten sider midt i Panden, eller lige paa Enden af Næsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Mandfolkene skulle og i dette Aarpænde deres Skoe lige, og uden nogen Hen sig bære smaae Hatte, smaae Punge, smaae Spænder og smaae Kaarder og ingen Stok Tallotterie=Spillerne skal og forandre deres Tanker og give deres Penge i den Sted bort til Fattige. 1811 Skulle hver Mand have en Kone og hver Kone en Mand, og Døttrene skulle blive meget ærbare, og tillige meget elskværdige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
J samme Aar skulle der og komme Pest iblant Snushaner, Galaner og Spraderbasser. 1812 Naar Løven gaaer i Vægten, skulle een Deel smaae Herres Forstand netop veie fra 1 gran til 1 og 1 og halvt qvintin, og ingen Poppegøie Snak høres af Damerne. 1813 Som er et Skudaar. I dette Aar skal gammel Ærlighed blive meget rar, og i dette Aar skal alle Spillere blive uhældig, og alle Bagtalere faae Krampe, Syge og megen Smerte. 1814 Skulle der opkomme en hæftig Krig i mellem de Lærde, som vil foraarsage meget Blods Udgydelse og mange spidse Pennes Sløvhed paa det kostbare Papir. - Krigen. skal være om de vigtige Ord: Blive og Vorde. Ingen af Parterne skal i alt dette dog blive Overmænd, og Seieren skal vorde lige stor paa begge Sider. Længere hen i Tiden gaaer disse Spaadomme, ikke. Læserne vilde vel forvare dette Blad, for at see Spaadommenes Vighed, naar de blive opfyldte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Literarisk. Kammerherre Hennings i Pløen har i den Hamborger nye Tidende ladet indrykke en velfortient Affærdigelse imod den ub nævnte Forfatter af Skriftet: "En Norsk Officiers Tanker over en Dansk patriotiske Tanker p. p. hvori der tales om en H. P. der skriver mod Adel og Hoffet, endskiønt han har bukket og krøben for de Store, indtil han selv blev adlet og fik et adeligt Ærestegn, mod hvilke han nu de clamerer, formedelst at hans Ærgierrighed ikke er bleven nok fyldestgjort o. s. v. Kammerherren anfører de Grunde hvorfor han kan tilegne sig dette, og nøies med at vise sin billige Foragt mod slig en æreløs Handling af en Ubenævnt. Ædel Handling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Man tog en fattig Enkes ælste Søn i Wien, til Rekrut, der havde flere Børn; Enken græd, da Sønnen ernærede baade hende og sine Søskende med sine Hænders Arbeide. Dette horte en Borger her. Jgiennemtrængt af den inderligste Føelsomhed for den arme Moder, løb han hen til Stedet, og sagde: "Mine Her ter, en Nande. Dette unge Menniske (pegende paa Rekrutten) ernærer en fattig Enke, hans Moder, med 3 smaae Børn, hans Søskende. Fire Menneskeer ville blive ulykkelige, om den vakre Unge maatte til Regimentet. - Her, mine Herrer, er en anden Burs, min Søn, han synes mig, stærk nok til at sættes i hans Sted; jeg vil da først elske min Dreng stærkere, naar han bringer Ar hiem til Beviis paa, at han har udgydet Blod for sin Keiser og Fædernelandet. Tag ham hen, og giv Enken, en Søn, de fattige Faderløse en Fader. Det skete. Gierningen blev beundret og roest. Stats=Dyd. Et stort Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Den 10 December 1791 forelæste en af National Forsamlingens Secretairet følgende Bre fra en Borger i Paris. Jeg var i Gaar Rbdedie Fengselet. Jeg hørte en Klagestemme. En af de Fangne bad mig at afgive et Brev paa Posten, som han sagde at være tilhans Broder hvori han bad om hans Biestand, Han forlangte vedholdende, at jeg skulde tilsverge ham, redelig at opfylde hans Forlangen, de. Jeg gav efter for hans Bønner, og lovede at besørge Brever paa Posthuset. Men en retskaffen Borgers Patriotisme skumrer ikke. Jeg gik den til Posthuset, men Anger over mit Løvte holdt mig tilbage. En indvortes uimodstaaelig Drift i min Siel bevægede mig til at aabne ommeldte Brev., Saavidt var Secretairen kommen da hele Sahlen gienlød af lydelig Uvillie, og nogle hundrede Stemmer raabte, vi vil ikke høre meere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
En Medlem, hvis Navn ikke er blevet bekiendt, traadde frem og sagde: "Jeg er langt fra at billige Maaden hvorved dette Brev er kommet i vor Magt, og det skal og maae ikke i nogen Henseende tiene til Beviis, men det offentlige Vel forlanges at dets Jndhold bliver bekiendt." Vergnind. "Forsamlingen kan ikke raadslaae over en Sag, som er forenet med en strafverdig Forbrydelse. Jeg forlanger altsaa, at man strax decretterer, at Brevet undertrykkes og brendes. Bagire. Den angivende Borger kan være strafskyldig. Jmidlertid kan der dog være et Tilfælde hvorved hans Forbrydelse, kan ud sones, naar han nemlig redder sit Fædreneland. Man maae derfor undersøge Brevets Jndhold. Og jeg forlanger at man sender det til Undersøgelses Commissionen. Cambon "Den Fangnes Brev er hans Eiendom; det maae altsaa sendes ham tilbage. Garran, Forsamlingen maae ikke afgiøre denne Sag, uden tydelig at legge for Dagen deres høieste Afskye over denne Overtrædelse af en af de helligste Pligter. Man indvende mig, at maaskee Fædrenelandet kan reddes, men Fædrenelandet kan ikke redde uden ved Retfærdighed og Lydighed mod Lovene. Jeg fordrer altsaa Brevet brendt. Man klappede fra alle Sider. Bazire. Man skielner ikke imellem den Moral der passer sig for enkelte Mennesker- og den Moral der passer for heele Staten. Der opstod en lydelig Knurren, Presidenten Lacepede endeede den ved Stemmesamlingen, og følgende Deeret blev forfattet. National Forsamlingen decretterer, at i Dagens Protokol udtrykkelig skal indføres deres yttrede Afskye over denne Handling, og Brevet skal undertrykkes og brendes. Sapienti sat. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Maynz. Vor første Lutherske Geistlige, Dr. Hufnagel, har foranstaltet en Collect for de mange ulykkelige fordrevne Maynzer, hvis Elendighed raaber saa høit om Hielp, der har indbragt. 17600 Gylden. Man kan antage, at nu 24000 Siæle ere emigrerte af Maynz. Den hele Folkemængde bestod 1792 af 41300 Siele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Siden forrige Uge bliver ingen Maynzer mere viist ud af Staden, men de der ikke ville sværge, maae nu ved Vand og Brød giøre Forskandsninger paa de farligste Steder, og de fraliggende Emigrertes Koner maae, naar de ikke ville frasige sig deres Mænd, feie Gaderne. De Emigrertes Effecter ere forseglede med Municipalitetsseglet der er i alle Betienteres Hænder, og følgelig kunde de forsegle og tage Seglene fra efter Behag. Den forenede Beleirings Armees Position ved Maynz er et Mesterstykke af Krigskunst. Følgende er beskrivelsen derpaa Jmellem Rhin og Maynz, paa Spidsen og den venstre Strandkant af den sidste Flod ere mange Batterier oprettede af Preusserne og Sachserne, der spille deels paa de Franske Batterier i Costheim, deels paa Rhin skandsen. De blive bedækkede ved Leiren ved Maynbischoffsheim. Paa denne Side af Mayn og Rhin begyndte de Preussiske Batterier ved Costheims Teglhyttte og trække sig til Donnermühle. Her begynde de Sachsiske Batterier, og gaae indtil Ebenheimer Varttaarn. Derfra løbe de Hessiske Batterier fort indtil Mos bach, der, ligesom Biberich, er besat af Preuser og Hesser. Bag disse Batterier staae de Preussiske, Sachsiske Leire. Paa hiin Side Rhinen begynder den Preussiske ved Budenheimimellem Mains og Bingen, og trækker sig bag Mombach og Gotzenheim paa Høiene hen til Marienborn. Paa hiin Side Marienborn begynde den Keiserlige Leir, og trækker sig over Hechtsheim bag det hellige Kors paa Høiene fra Weisenau indtil Laubenheim. Alle de oprettede Batterier naae Maynz. Den hele Leir formerer en Zirkel, hvis Periphetie bag Leiren. omtrent maae udgjøre en Strækning af 6 Mile og Diametren halvanden Miil. I den hele Egn hersker Overflødighed af Alt, og mange Artikler ere ringere end ellers. Soldaten faaer got Kiød og sundt Brød. J øvrigt brændePreusseren af Begierlighed efter at bestorme Maynz, og hans eneste Klage er, at der endnu ikke bliver angrebet.