Berlingske Tidende, 1769-02-20
Fra Faaborg, den 4de Februar. J allerunderdanigste Følge af vor allernaadigste Konges høye Fødsels Fest den 29de Januar. a. c., som og for at vise sin allerunderdanigste Pligt og ret inderlig Hiertens Taksigelse til Herren vor Gud, som lykkelig og vel haver fort Hans Majest. Kongen frem og tilbage af Allerhøystsammes udenlandske Reyser, haver de unge Skippere og Søefolk, ved deres inderlige Glæde, opmuntret andre af Stedet, baade Magistraten, Geistlige og Verdslige, som og de civile Kongel. Betientere og Kiøbmænd, at tage Deel i samme, hvortil Fredagen den 27de Januar. a. c. er skeet Jnvitation af 2de mellem os selv udvalgte, som Marchaller, at møde Mandagen den 30te Dato, om Eftermiddagen Kl. 2, i Kiøbmand Sr. Hans Millings Gaard her ibidem; Efterdi Høystbemeldte Hans Majests. Fødsels=Dag just indfaldt paa Søndagen Sexagenma den 29de januar., som under Trompeters Lyd fra Klokke=Taarnet, ved Soelens Opgang, som og ved de dertil ved Skibs=Broen plantede Kanoners Løsning blev tilkiendegivet og udraabt, siden af den ganske Meenighed til Høymesse, med inderlig og hiertelig Andagt blev celebreret og musiceret, da der af Stedets Capellan Hr. Claussen, som den Dag faldt til at Prædike, blev holdt en særdeles bevægelig og opbyggelig Taksigelse, ey allene for bemeldte Hans Majests, lykkelige Hiemkomst, men endog en inderlig Bon til den samme Gild som hidtil havde ført saa faderlig og naadig Hans Majest., at han fremdeles vilde føre og bevare Ham i dette og mange paafølgende Aar, indtil Alderdom og de graae Haar, hvorpaa, efter Prædiken, var til Ende, blev siungen under Musik: Ostore Guld vi lov dig. Saaledes blev da denne høye Festin den Dag i al Stilhed og Rolighed til Ende bragt, indtil bemeldte Dagen derefter den 30 Jan. a. c. som meldt, om Morgenen Kl. 8, de unge Skippere tilligemed Søefarende forsamlet sig i bemeldte Sr. Millings Gaard under Anførsel af 2de imellem sig selv udvalgte Capitainer, begge med guldgaloneret Hatte, Kaarder og anstændig Klædedragt, hvor de begyndte, om Formiddagen Kl. 10, deres prægtige Galei føre, 3de gange igiennem alle Byens Gader, i følgende Orden; 1) En prægtig mahlet Chalouppe, staaende paa en dertil apteret Slæde, draget af 6 dertil bestemte sorte Heste, som førtes af 6 Kudske til Fods, alle klædte i hvide Kirtler og sorte lodne Huer paa Hovederne; Hesternes Maner var flettet med røde Silke=Baand, Optaget skeete i saadan Orden: Først gik de 2de omtalte Marschaller, med deres 2de hvide Marschals Stager; Efter dem 2de Lieutenanter, som havde under sig en Cornet med sin Fahne, anførte 4 Flag=Dragere, hvilke 4re vare klædte i hvide Skjorter, ziret med røde Sløyser og Scharfer, Plumager og røde Cocarder paa Hattene: Efter dem Musikanterne; derpaa Chalouppen, commanderet af de ommeldte 2de Capitainer i Chalouppen, med deres underhavende Qvarteermester og 8te Chaloup=Rodere, som alle vare klædte med hvide Skjorter, og sorte Cacheter, paa Slaget stod Christian, den 7de, en Chifre, røde Schærser, Sløyser a., som og deres Pligt=Huuger; Næst efter Chalouppen fulgte til Fods begge Capitainernes Tienere, med samme Dragt som Chaloup=Roderne, med deres Capitainers Navn i Cacheten; derefter 2de Lieutenanter og en Cornet, alle disse omskrevne Officierer havde guldgalonerede Hatte, smuk Klædedragt, med røde Schærf om Livet, hvorefter fulgte endeel Flagdragere, der var klædt paa samme Maade, som de for ommeldte 4re Flagdragere; Saaledes droge de 3de gange omkring i alle Byens Gader, og blev raabt for Hoved Vagten 3de gange, hver Gang, Vivat Christian den 7de af alle Officiererne, hvilket, som almindeligt af Søefolk blev besvaret hver Gang, 3de gange Hura; Herved glemtes ey heller Kanonernes Løsning, hver Gang med 9 Skud; Denne Galeiføre, 3de gange omkring i alle Byens Gader, vedvarede til Kl. 12 om Middagen, hvorpaa om Eftermiddagen, efter ovenmeldte Jnvitation, de Fornemste 4 Byen, som meldt, ansatte Tid, indfandt sig, og der blev alle til Fornøyelse en Bal beværtede, som varede indtil anden Dags Morgen Kl. halv 7 med Dandsen a., hvor imidlertid ey blev forglemt. vor allernaadigste Konges, de 3de Dronningers, Kron=Printsens Prints Friderichs, med det ganske Kongen Huses Skaaler at erindre, hvortil en vis Patriophilus havde allerunderdanigst componeret følgende Stropher, som og blev siunget, foruden Kanonernes Løsning for hver Skaal med 9 Skud; i al den Tid, baade Dagen før og denne Dag, vayede Flagene i hele Byen for hver Kiøbmand og Skippers Dør, der ey allene gav Byen og Tilskuerne, blant hvilke adskillige Herskaber i Nærheden, foruden Bønder og andre som i Mængde havde indfunden sig, en herlig Anseende, men end- og en virkelig Zirat, Herved, som det allersmukkeste, er at agte, at alle Ting skeedte og løb af i den skiønneste Orden, paa eet Sted, hvor 150 Mennesker og derover vare forsamlede, og man ikke saaen drukken, følgelig ikke en urimelig suur mindre en vred Mand, hvor over alle Ting var til Fornøyelse og Overflod fattedes ikke. Til Slutning allerunderdanigst ønskes: Længe leve Kongen, Ved Guds almagts Haand: Saa og Rigets Haab, Kongens Høye Stamme, Trende Rigets Mødre, Kongens Høye Huus, Kongens Broders Lob; Det af Ære bramme, Det og ey forglemmes, Rigels Fiender knus, Som og maa forfremmes Arie, allerunderdanigst componeret og siunget til Erindring af vor allernaadigste Konges Fødses Dag den 29de Januar. 1769. For det vi Skaaler tager. Velkommen Konge kiær, Da Magen Mand forsager: Til os igjen i Norden, Men før skal hugges ud Hans Fødsels=Dag i Orden. Vi os erindre nu Som et uartet Skud. Der ingen Deel kan have Af ganske Sind og Hue, J denne Himmel=Gave, Gid Han fornøyet leve hvor han det vil lave.