Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-06
Jndenlandske Efterretninger. Roeskilde Stænder. Til Comitee-Behandling er overgivet: eenstemmig med 62 St. Hunderups Andragende fra endeel Beboere paa Færøerne og Jndførelsen af en Folkerepræsentation (Folkething, Communalforfatning) paa Færøerne, (Comitee: Hunderup, Plesneer, Sager); med 38 Stemmer mod 4 Lehmanns Andr. fra Skolelærerne Bering, J. Kraiberg og Smidt i Aarhuus Stift om en Reform af Almueskolevæsenet, navnlig med Hensyn til Skolelærerembe, dernes Besættelse og Lønning, (Com. Plesner, Etatsraad Neergaard, Lehmann, Langkilde, Gaardmand Jørgen, Pedersen). Til Comiteen over sidstnævnte Andragende afgaves de Andragender af nær beslægtet Jndhold og Formaal, som fra forskjellige andre Sider vare indkomne. – trettende Mode, den 31te Juli, begyndte den indledende Behandling af den af B. Christensen, Kammerraad Frederiksen, P. Steffensen, J. Sidenius og K. Sidenius indgivne Besværing over Cancellicirculairet af 8de November f. A., samt vedkommende Øvrigheds Forstaaelse og Anvendelse af det allerhøieste Rescript, om sammes Ophævelse; det af Buchwald indleverede, og senere af Christensen optagne Andragende, indeholdende en Besværing fra 290 Bønder i Holbeks Amt over det kgl. danske Cancelli i Anledning af Circulairet af 8de November 1845, og Begjæring om Undersøgelse af Amtets Bønders Forhold ved deres Bestræbelser for Omordning af Godsforholdene; og endelig den af Christensen indgivne Besværing fra Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening over Cancelli-Circulairet af 8de Novbr. f. A. Andragendet fra Bønderne i Holbeks Amt blev oplæst først, det slutter med følgende Jndstillingspuncter: "1) At Stænderne. for Hs. Maj. ville udtale, at det kongelige danske Cancelle ved Udstedelsen af Circulairet af 8de November 1845 - hvad enten bemeldte Circulaire betragtes som administrativ Forholdsregel eller som Lov – har overskredet sin Myndighed og gjort Jndgreb i Kongens soveraine Magt og Folkets Rettighed; 2) at Stænderne for Hs. Maj. ville andrage paa, at de Cancelli-Deputerede, som have taget Deel i bemeldte Circulaires Udstedelse, maae vedbørligen blive dragne til Ansvar; 3) at Stænderne ville petitionere Kongen om, at Hs. Maj., til Efterretning for sine Embedsmænd og til Beroligelse for sit Folk, vil udtale, at saadanne Forandringer i Undersaatternes personlige Rettigheder, som skeet er ved Circulairet af 8de November, og som ikke paabydes af overordentlige, for den offentlige Sikkerhed tilstedeværende farlige Omstændigheder, ligge udenfor den administrative Myndighed og ville herefter kun kunne blive Gjenstand for en Lov, udstedt af Hs. Majestæt efter Raadførsel med Stænderne; 4) at Stænderne ville petitionere Hs. Maj. om, at der maatte blive nedsat en Commission til at undersøge, hvad der herpaa Amtet er foregaaet med Hensyn til Bestræbelserne for en Omordning af Godsforholdene, for at derved de Skyldige iblandt os, om der virkelig gives saadanne, maae blive dragne til Ansvar, men de Øvrige af Amtets Bønder, ved en saadan Undersøgelse, erholde Opreisning for den Tort og Krænkelse, som er dem overgaaet." Der opstod efter Oplæsningen en kort, men ret livlig Discussion, under hvilken blandt Andet fremkom to høist forskjellige Vidnesbyrd af de Bondedeputerede fra Holbeks Amt om Cancellierenlairets Virkninger der, idet den Eng, Capitain Buchwald, fandt, at det var godt, at det udkom, idet virkede som et kjolende Pulver, medens den Anden, Sognefoged P. Jørgensen, erklærede, at Circulairet netop havde gjort det Samme som at kaste Olie paa Jlden", og at Folk som aldrig for tænkte paa politiske Ting, kom netop ved Circulairet i stor Bevægelse. Spørgsmaalet, om der i Anledning af Andragendet skulde nedsættes Comitee, blev med 52 Stemmer mod 8 besvaret bekræftende; Valget af Comitee-Medlemmerne udsattes til næste Møde.