JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
MESSINAAPPELSINER. ere igjen arriverede, samt Pæle-Mæslinger i Glas erholdes i Lion Levisons Urtekramhandel. Bevne Oliefarver
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
fra de forende Malermestres Dampmölle i Kjøbenhavn, samt Olie- og Laksernisser erholdes i Lion Levisons Urtekramhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
En Wienervogn, tilhørende Hr. Pastor Rosenkilde, er at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Sløsse Skole, den 17de Juni 1847. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
J paanhatte til Herrer og Damer samt mindre 200 til Børn faaes hos J. Olsen. mmissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekiøbs, Adressecontoire. detmester o. Statielde i hed og Forgervagter Aruttet i GasbelApotheker Grundtvig i Saxkjøbing Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. GAMS 1 Kasser faaes billigt hos J. Olsen. Kornbrændeviin. Bedste Kjöbenhavns 8 Graders Kornbrænde. viin faaes hos J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
God grøn Sæbe 1 1/2 og 1/8 Td. faaes billig hos J. Olsen, samt Vanilla- og Kryderchocolade, faaes hos J. Olsen. VandoFarvet og usarvet Tvist faaes hos J. Olsen. St. Croix Rom. 5 Aar gammel, faaes hos J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
3 duelige Snedkersvende kunne strax faae godt og stadigt Arbeide hos Snedker OhlenbostelDamp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd. hos Hr. C. Barlon og Lion, Hr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. Levison i Nykjøbing. paa Falster. S. M. RöepstorfJ. Huus's Enke og H. Dorph i Saxkjøbing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Stege. Mariebo. J. H. Heidenheim i J. E. Hald i Præste H. P. Ditzel i Vor Nysted. dingborg. H. B. Pohler i Rodby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
Creditorerne i Stervboet efter Bogbinder Hersoms Enke Ane Kirstine Hersom, født Carstensen i Nysted, indkaldes med 12 Uders Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 19de Juni 1847. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
Tirsdagen den 29de d. M., Eftermiddag Kl. 2 slet, bliver det gamle Fattighuus i Sønder Kirkeby med tilhørende Grunstillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som holdes paa Stede Huset sælges adskilt i 2 Parceller. Conditionerne ligge til Eftersyn paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing og hos Sognefog Hans Boesen i Sønder Kirkeby. Nykjøbing, den 19de Juni 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
Mandagen den 28de dennes, Formiddag Kl. 10, bever paa Nysted Raadstue afholdt offentlig Auction til Bortsaaf det Nysted Præstekald beneficerede Klokkervænge efter de Conditioner, som ved Auctionen fremlægges; hvilket herved bekjendtgjøres. Conditionerne ligge ogsaa forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Nysted Byfoged Contoir, den 18de Juni 1847. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-21
Nykjøbing Skibsliske fra 17de til 21de Junii. - Jnd klarerede: J. C. Hansen, fra Holnis med Muursteen; J. L. Boye, fra Stubbekjøbing med østersøisk Rug; Nielsen, fra Kbhavmed Stykgods; A. R. Jørgensen, fra Holnis med Muursteen, L. C. Ørsted, fra Stubbekjøbing med Bræder; P. N. Rønnfra Bandholm med Pottemagerarbeide, Uhre a.; A. H. Anderselfra Holnis med Muursteen; A. W. Schrøder, fra Kbhavn. Stykgods; J. Marquardt, fra Kbhavn med Stykgods; P. Hasen, fra Vordingborg med Rug; H. H. Folmer, fra Holnis m. Muursteen; A. Larsen, fra Nysted, ball.; A. H. Rasmussen, foMarstall ball. – Udklarerede: J. C. Hansen, til Holnis, ball Nielsen, til Rostock med Stykgods; A. Larsen, til Nysted med Rus Ved Tallotteriets 1420de Trækning i Wandsbeck udkom No 10. 32. 27. 21. 53.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Onsdagen den 23de Juni. No 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Jndenlandske Efterretninger. Den nærmere Undersøgelse af de i Christian den Førstes Capel i Roeskilde Domkirke gjenfundne Grav hvælvinger, der formeentligen indsluttede Stifterens og hans Dronnings jordiske Levninger, fandt Sted Torsdagen den 17de Juni i Hs. Maj. Kongens og Hs. kgl. H. Kronprindsens høie Nærværelse og bivaanedes af flere dertil indbudne Videnskabsmænd. Uagtet begge i Gravhvælvingerne værende Kister, tilligemed Ligene selv, befandt sig i en temmelig opløst Tilstand, især Dronningens, bestyrkede dog Resultatet af Undersøgelsen fuldkomment den paa historiske Vidnesbyrd og gamle Kjendsgierninger grundede Formodning, at Kong Christian den Første og Dronning Dorothea her vare jordede. En anatomisk Udmaaling af Benene viste, at Christian vel ikke har havt den ham af de ældste Kildeskrifter og Sagnet tillagte ualmindelige Legemshøide, men dog har været fulde 3 Alen høi. Af Hovedet manglede Underkjæven to Tænder, som, ifølge Krønikens Udsagn, Kongen tabte i Slaget paa Brunkebjerg 1471. J Liigkisterne, begge af Fyrretræ, indvendig og udvendig overtrukne med Læder, fandtes kun svage Spor af en ulden Liigdragt og af fiint Linned, men aldeles intet af Smykker eller Prydelser, Efter fuldendt nøiagtig Undersøgelse bleve de gamle Kister nedsatte i nye Kister af Egetræ, indvendig beklædte med Tin, paa hvis Laag anbragtes Christian den Førstes og Dronning Dorotheas Navneziffere af støbt og forgyldt Metal. Disse Kister nedsattes dernæst i de oprindelige Gravhvælvinger, som, inden Hs. Maj. Kongen forlod Roeskilde, atter tilmuredes. Det Sværd, som havde lagt paa Kongens Kiste, og som allerede ved en tidligere Aabning i Aaret 1581 der var fundet henlagt, vil, efter allerhøieste Bestemmelse, forblive opbevaret i Capellet. En udførlig historisk antiqvarisk Beskrivelse over Capellet, med de derværende kongelige Begravelser, kan ventes fra et Medlem af den Commission, hvor Undersøgelsen var overdraget. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
I Flensborg er forrige Mandag ved St. KnudsSkyttelaugs Jndmarsch efter afholdt Skydning forefaldet endeel slesvig-holsteenske Optøier. Spektaklen begyndte med, at en Skare af Børn, fordetmeste Disciple i Wilhelmine-Friskole, istemte Schleswigholstein meerumschlungen", som de syntes at have godt indstuderet. Gadedrenge, Lærlinge, drukne Mennesker og alleslags Dagdrivere sluttede sig snart til Skaren, for at stemme i Chor Klyngen blev stedse talrigere og Tumulten og den pøbelagtige Larm omsider saa stor, at Politiet var nødt til at indskride og at Vagtmandskabet med opplantet Bajonet opstilledes til Filialbankens Beskyttelse, da Toget væltede sig derhen. Politiet maatte atter indskride, hvorved Overpolitiofficianten personlig angrebes og en Skibstømmersvend, der tidligere har arbeidet hos den bekjendte Skybsbygmester Paulsen i Apenrade, blev arresteret. Først henimod Midnat lykkedes det Politimesteren, Justitsraad Niemann, at bevæge Tumultuanterne til at gaae hjem. Politiet har senere paalagt Haandværksmestrene at holde deres Lærlinge hjemme efter Kl. 9 om Aftenen. Flensb. Zeit.", hvorefter dette Referat er taget, henleder Opmærksomheden paa Nødvendigheden af at lægge en passende Garnison i Flensborg, for at den troe Undersaat kan være sikker for Liv og Eiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Fra Hr. Generalmajor v. Steinmann læses i "Berl. Tid." følgende Erklæring, dat. 18de Junii. "Da de Meddelelser, jeg har modtaget paa Hr. Major von Ræders Vegne, have overtydet mig om, at Majoren ved sine bemærkninger om Generalstaben, i hans sidst udkomne Skrift, ikke har havt personlige Hensyn, erklærer jeg med Fornøielse, ikke at have i min til Militairrepertoriet indsendte Belysning af disse bemærkninger havt til Hensigt, at krænke hans Person paa en hans Ære nærgaaende Maade, idet jeg kun har havt hans literaire Færd som Forfatter for Øie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 19de Junii. Jmorgen vil der finde et stort General=Prøvetog Sted paa den Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane, hvortil Bestyrelsen har indbudt et meget stort Antal Deeltagere, hvoriblandt for første Gang - Damer. Toget vil afgaae herfra Kl. 9 til Roeskilde, og derfra Kl. 2 tilbage til Kjøbenhavn. Touren gjøres i 4045 Minutter, men den kan gjøres hurtigere, da et Locomotiv, efter anstillet Prøve, kan tilbagelægge en Miil i 5 Minuter, et Tidsrum, som imidlertid ikke vil komme til practisk Anvendelse ved de fremtidige Farter. Man kan saaledes i Fremtiden tage fra Kbhavn Kl. 9, være i Roeskilde omtrent 9 3/4, spise Frokost, naar man skynder sig lidt, besee Domkirken, og være tilbage i Kbhavn Kl. 12. Til Afbenyttelse for Publicum vil Banen blive aabnet sidst i denne Maaned, men vi troe ikke, at der endnu er taget nogen Bestemmelse om Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Brødpriserne ere da nu gaaede ned til 2 Mk. 4 s. for et 8 Pds. Brød af russisk Rug; Brød af dansk Rug paastaae Bagerne at de ikke kunne sælge under 2 Mk. 12 s. Brød af første Slags Rug er noget mørkere end af dansk Rug, og man paastaaer, at det er sværere at fordøie; men i selve Smagen forekommer der os ikke at være nogen sær mærkelig Forskjel. Det er vist, at der gjøres Bud paa den forventende Høst, og det er og bekjendt, at en navnlig Landmand er budt 10 Rbd. for en Tdr. Rug paa Roden, et Tilbud, som han dog har afslaaet. Ved Væddeløbene i Tirsdags paa Nørrefælled, indtraf, som bekjendt, det Uheld, at en Fuldblodshest, Young, Negress, som tilhørte Etatsraad Neergaard, og som i første Løb vandt Præmie, i et af de følgende Løb styrtede og brak Benet. Det skjønne Dyr, for hvilket der, efter "Flyveposten", faa Dage iforveien skal have været budt 1600 Rbd., blev som en Følge deraf dræbt og solgt til en Hesteslagter for 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Hidindtil have Slesvigholstenerne, som bekjendt, med stor Kløgt og Virksomhed vidst at forhindre, at Tydskland fik andre Stemmer at høre, end deres. J lang Tid var intet tydsk Blad at formaae til at optage nogen Artikel i dansk Jnteresse, ingen af de grublende, skrivesyge tusinde tydske Forfattere, som ellers critisk og - det maa man indrømme dem – med Grundighed behandle ethvert Spørgsmaal, fandt det Umagen værdt, selv at undersøge Sagen, og vi Danske maatte med Taalmodighed finde os i, at man forsaltede Begivenheder og paaløi og Foranstaltninger (Indførelse af Dansk som Underviisnings sprog i tydske Skoler) og Hensigter (Holsteens Danisering og Forvandling til dansk Provinds), hvorpaa hverken Regjering eller Folk nogensinde havde tænkt. J den senere Tid synes der at være foregaaet en Forandring i Forholdene. Hamburger Correspondent, har optaget flere Artikler i afgjort dansk Jnteresse, og enkelte Forfattere have udgivet Smaaskrifter i lignende Retning, hvori de idetmindste have tilladt sig at fremsætte beskedne Tvivl om den evangeliske Sandhed af Alt, hvad Slesvigholstenerne sige, men – saa stor har Terrorismens Virkning været – at selv disse beskedne Tvivl har man kun turdet fremsætte anonymt, for ikke at komme, in Verschis", Endelig har en berømt og ved sin høie Stilling betydningsfuld Mand, den preussiske Geheime-Statsminister v. Kamp, i et Skrift: "Staatsrechtlige Bemerkungen uber den Königlig danischen offenen Brief vom 8ten Juli 1846, die Erbfølge in den Herzogthumern betreffend" og med Motto: "Audiatur et altera pars", udtalt det Resultat, hvortil han er kommen ved selv at undersøge Sagen, og det er da selvfølgelig et ganske andet, end det, hvad Slesvigholstenerne have bildt Tydskland ind som entschieden og uniedersprechlich. Vi have ikke havt Leilighed til at gjøre os bekjendt med dette Skrift, som neppe endnu er kommen i Boghandelen her, men af en recenserende Artikel, der allerede er indrykket i Hamb. Corresp., kan man godt skjønne, i hvor høi Grad dette ubehagelige Skrift fra en høi preussisk Statsmand har allarmeret Slesvigholstenerne. Hvis det ellers er sandt, hvad Recensenten fortæller, at Hr. v. Kamptz vil have Slesvig betragtet som dansk Provinds i samme Forhold som Fyen, Sjælland a., saa turde dette være at gaae noget forvidt; men herom, saavelsom om Skriftet i det Hele, skulle vi i Korthed udtale os, naar dette er kommet os tilhænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 19de Junii. - Hvede, 14 Rbd. - s. a 16 Rbd. 48 s.; Rug, 12 Rbd. - s. a 14 Rbd. 72 s.; Byg, 2radet 9 Rbd. 16 s. a 10 Rbd. 48 s.; dito 6-radet, 7 Rbd. 80 s. a 9 Rbd. 16 s.; Havre, 4 Rbd. 80 sk. a 6 Rbd. - s.; Ærter, 10 Rbd. - s. a 13 Rbd. 32 s.; Flesk, røget, Lpd., 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 64 s.; dito grønsaltet, Lpd., 2 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 16 s.; Æg, Snesen, 23 s. a 24 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 24 s. a 28 s.; dito, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Ledige Embeder. Ordineret Catechet-Embedet i Viborg; Løn 400 Rbd. og 24 Rbd. aarlig til Brændsel, fri Bolig og Høitidsoffer af Menighederne; Embedet tiltrædes den 1ste Octbr d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
(Opslaaet vacant den 10de Junii.) - Sognekaldet til St. Olai Kirke i Helsingør, ny Ansættelse 750 Rbd. (Opslaaet vacant den 12te Junii.) - Feldballe og Nødager Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 354 Rd., (Opslaaet vacant den 17de Junii.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Districtslæge=Embedet paa Læss. Ansøgninger derom indleveres til Sundhedscollegiets Decanus inden 6 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Udnævnelser m. m. Elbroldskriver i Lauenborg, Toldforvalter Meyer, til Toldforvalter i Friedrichstadt, mod at han stiller Sikkerhed for Oppebørselerne; Toldcontrolleur Randel i Flensborg til Toldcontrolleur i Cappeln; Toldcontrolleur i Friedrichstadt, Capitain Setkorn, til Toldcontrolleur i Flensborg; Toldassistent Raben i Cappeln til Toldcontrolleur i Friedrichsstadt; Forvalter og Værge ved Domkirken i Roeskilde, Kammerraad, Stiftskriver Hansen, til Ridder af Dannebrogen; Gesandt, i Paris, Geheimeconferensraad Grev Moltke tilladt at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge tildeelte Stjerne i Diamanter af Nordstjerneordenen, Raad i den slesvigholsteen-lauenborgske Overappellationsret A. F. W. Dreyer, Præst i Hohenmestedt, Mieden, og Præst i Leezen, Koyen, i Naade, og med Pension entledigede; Cabinetssecretair hos Hs. kgl. H. Kronprindsen, Justitsraad Lunding, udnævnt til Etatsraad med Rang, i 3die Cl. Nr. 9 efter Rangfrong.; Sognepræst for Thorshavn, Pontoppidan, til tillige at være Provst paa Færøerne; Cand. theol. Bolwig til personel Capellan paa eget An- og Tilsvar hos Sognepræsten for Greis og Sindberg Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. J. Wøldike til personel Capellan hos Sognepræsten for Nysted og Herritzlev Menigheder paa Lolland, L. A. Nissen, Toldcontrolleur i Nykjøbing paa Mors, Olsen, til Overbetjent ved Toldvæsenet paa St. Croix. Dødsfald. Kjøbenhavn: Anna Wolf, 73 Aar; Inger M. Birchholdt, f. Schmidt, Enke efter forlængst afdøde Procurator Birchholdt i Stege, 86 Aar; Juliane Abrahams, f. Meyer, 83 Aar; Skræders. N. C. Møller 19 Aar; Sara C. Øhrvall, f. Ryberg, 64 Aar; Guldsmed G. F. Wettergreen, 74 Aar; forhenv. Meel= og Grynhandler Niels Jürgensen, 63 Aar; FritMühlertz; Philip G. Hauptmann. - Helsingøer. Ane Fellum Enke efter Loods Kai J. Fellum, 78 Aar. – Ribe: Smedemester Peter Andersen, 44 Aar. – Aalborg: Frederikke Brix, f. Butler, 52 Aar. - Nibe: Catechet C. F. Schmidt, 40 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Udenlandske Efterretninger. Den preussiske Regjering har gjort den forsamlede Landdag to vigtige Jndrømmelser, idet Landdagscommissairen den 14de ds. har meddeelt de 3 Stænders Curie, at Hs. Majestæt med Hensyn paa de derimod anførte Grunde foreløbig har besluttet for denne Gang at afstaae fra Valget af det stænderske Udskud (Stændercomiteerne), og at det detaillerede Regnskab for Hovedforvalt, ningen af Statsgjældsvæsenet ufortøvet skal blive Landdagen forelagt til Underretning og Betænkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
"Siden i Forgaars, beretter Hamb. Corresp." af 17de ds., have desværre nogle urolige Optrin fundet, Sted i Hamborg. Tumultuanterne, der med Jndbegreb, af tilstrømmende Nysgierrige udgjorde en Masse af flere tusinde Mennesker, vendte sig nemlig imod en Kjøbmands (Kornhandlers) paa Schaarmarkt, beliggende Huus, hvilket de ogsaa spolerede, og udøvede saadanne Voldsomheder, at Autoriteterne fandt sig foranledigede til at beordre en Bataillon af Borgergarden og nogle Compagnier regulairt Militair til Skuepladsen for disse Uordener. Det lykkedes da ogsaa snart for denne Styrke, i Forening med Politiautoriterne, at gjenoprette Roligheden, efterat et betydeligt Antal af Tumultuanterne vare arresterede. En Bataillon af Borgergarden var ovenikjøbet af Forsigtighed posteret paa Gansemarkt, som Reserve. Den blev imidlertid dog afløst igjen uden at blive benyttet. Jgaar Aftes (den 16de) vare de nødvendige Forholdsregler trufne til med Kraft at imødegaae enhver Forstyrrelse af den offentlige Rolighed, men desuagtet er der i Løbet af Aftenen, temmelig sildig ud paa Natten, ligesom Morgenen efter (den 17de), forefaldet flere Optøier og Voldsomheder udøvede mod Bagerboutiker og Victualiehandlere; men ved den talrigt opbudne Borgergarde er der snart raadet Bød paa dette Uvæsen." Den 18de og 19de ere ingen Uroligheder forefaldne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Marschal Bugeand har den 2den Juni i en lang Dagsbefaling taget Afsked fra den algierske Armee; han siger deri, at han trækker sig tilbage, saavel for sin Sundheds Skyld som af andre vigtige Bevæggrunde; han takker Armeen baade for dens Udholdenhed og dens Tapperhed, saavel som ogsaa for de store Arbeider, den har udført, og han erklærer, at han stedse fra det Sted, hvor han slaaer sig til Ro, vil tage den meest levende Deel i den africanske Armees Skjæbne. Den 5te Juni indskibede han sig til Frankrig, og landede den 12te i Cette. Discussionerne i det franske Deputeret Kammer angaaende de algierske Anliggender have ogsaa denne Gang ført til det sædvanlige Resultat: man har med Heftighed dadlet Regjeringens hele Fremgangsmaade, men til Slutningen dog bevilget alle de Summer, den forlangte. General Lamoriciere optraadte denne Gang som en talentfuld Forsvarer af det af Regjeringen fulgte System. Han beviste, at Colonien Algerien har en stor Fremtid, men at der i Henseende til samme maa gaaes frem med Fasthed og en bestemt Plan, samt at Militairherredømmet nødvendigt maa skride forud for Civilforvaltningen. 1840 havde kun 50 Araberstammer, nu derimod 1337 underkastet sig; 1840 beløb hele Tributen, som de svarede til Frankrig, sig kun til 28,597 Fr. aarlig, nu derimod udgjorde den 6 Mill. General Tregel paatog sig i Regjeringens Navn Ansvaret for det sidste Tog imod Kabilien, og Hr. Guizot forsikkrede, at der aldrig havde hersket nogen Uenighed imellem Cabinettet, den algierske Forvaltning og Marschal Bugeand. (Ministeriet har heller ikke villet modtage Marschallens Dimissions=Ansøgning, og navnlig skal det have været Kongen, der havde sat sig derimod.) Ad Aare vil Regjeringen forelægge Kammeret en fast Plan til Krigs havnens Anlæg i Algier, Kystens Befæstning o. s. v. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Det nylig til Toulon indløbne Dampskib "Labrador har fra Oran medbragt Efterretning om, at Sagerne i Marocco synes at ville tage en meget alvorlig Vending, da alle til det Algierske grændsende Provindser af dette Keiserdømme befinde sig i fuld Opstand imod Keiseren, med Abdel Kader i Spidsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Jldebranden i Christianstad har tilføiet Byen stor Skade. Jkke mindre end 36 Huse ere foruden Kronens Bygninger blevne lagte i Aske, og 766 Personer ere blevne huusvilde, deriblandt en stor Mængde Fattige. Mange have foruden deres Eiendom mistet deres Værktøi, og andre Midler, for dem nødvendige til at erhverve Livets Ophold, og det paa en Tid, som den nærværende, da det i Forveien var forbundet med de største Besværligheder for den arbeidende Classe at fortjene det Uundværligste. Flere bemidlede have lidt et saadant Tab, at de neppe nogensinde kunne oprette det igjen. J Byen har der dannet sig en Understøttelsescomitee, som modtager Gaver o. s. v. til de Brandlidte. Hs. Maj. Kongen tilstillede dem strax 1000 Rdlr. Bco. af sin Chatolkasse, og flere betydelige Gaver ere senere blevne dem tilstillede, ligesom der overalt i Landet er aabnet en Subscription. – Thalborg vilde i Stockholm give en Concert til Jnd lægt for de Brandlidte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Efter et Brev fra Rom beretter Götheborgs Handels- og Sjöfarts-Tidning, at den unge lovende svenske Billedhugger Molin der begynder at vække megen Jnteresse. Han var tidligere Handelsmand i Götheborg og vaklede længe mellem sin materielle Jnteresse og sit Kunstnerkald, men omsider seirede dette; han forlod Alt og begav sig til Kjøbenhavn, hvor han i kort Tid gjennemgik Academiets Grader og vandt et Par Priser. Efter 2 Aars Forløb gik han derpaa til Rom, hvor han nu har udført en Hyrdedreng, der ved sin Sandhed og Inderlighed har vakt almindelig Opmærksomhed og som skal udføres i Marmor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
(Jndsendt.) Efter Rygtet skal da endelig det i Stubbekjøbing nye funderede Embede, der er sammensat af 3die Lærer-, Kirkesanger, Klokker=, Graver- og Bedemands=Bestillingerne, være bortgivet. At det maa have været en svær Opgave at løse, Hvo af Supplicanterne der maatte ansees dygtigst til Udførelsen af alle disse Bestillinger, hvoraf de 3 sidste maae antages at være særdeles vigtige, kan man slutte sig til af den lange Tid, der er medgaaet til Forhandlingerne, som sluttelig ledede til det Resultat, at Alt, med ubetydelig Forandring, blev som det var: Hr. Meding var Klokker og bliver Klokker, men har derhos ved sin faste Ansættelse vundet bestemte 120 Rbd. og 2 Favne Brænde aarlig, foruden hvad han fik forhen, og er derved rigtignok givet en langt sikkrere Existents, end ved de uvisse Jndtægter, han oppebar af sit Jnstitut.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Uagtet man formedelst det mystiske Slør, der omhyller alle Forhandlinger om Embedsudnævnelser, ligefra det største Riges geheime Statsraad til den ubetydeligste Commission, ikke kjender Motiverne til Hr. M.s Valg, tvivle vi dog ingenlunde paa, at alle Formaliteterne herved paa det Samvittighedsfuldeste ere blevne iagttagne, og det Uheldige i, at der ikke kunde træffes Valg paa en dygtigere Kirkesanger, maa udentvivl have sin Grund i samtlige Supplicanlers totale Mangel paa god og kraftig Sangstemme og musicalske Kundskaber. Har en saadan Mangel ikke været tilstede, da forekommer det os, at den ærede Skolecommission, har forglemt Jndholdet af dens egen Bekjendtgjørelse og de 88 Anordningen, der handle om Kirkesangen; men maaskee dens Medlemmer ikke ere Musikyndere, eller maaskee ere Hr. M.s Fortjenester i alle øvrige Fag saa overveiende hans Medansøgendes, at Sangen ikke kunde komme i Betragtning, Vi finde imidlertid, at Menigheden har fuldkommen Grund til at være misfornøiet, da en god Kirkesanger ikke er aldeles unødvendig, naar Sangen skal blive, hvad den bør være, nemlig det Høitideligste ved Gudstjenesteen; at den ikke heller bør savnes hos Skolelæreren, har alt sal. Luther fundet, naar han siger: "Den Skolemester, som ikke kan synge, ham regner jeg ikke for Noget, og da, efter hvad os er fortalt, den største Deel af Huusfædrene i Stubbekjøbing paa rette Tid og Sted skal have forebragt deres Ønske med Hensyn til dette Valg, maa deres Fortrydelse være saameget billigere, naar Udfaldet blev lige det Modsatte, meget mindre kan det komme i Betragtning det bittre, ethvert ærekjært Menneske maa føle, der troer sig tilsidesat, thi det veed man jo nu engang ret vel er de Flestes Lod, som mangle mægtige Paarørende eller Venner.