Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-11
Ved Foden af denne Gravhøi staaer et lidet sortmalet Minde af Træe, som er det skiønneste Exempel paa ægteskabelig Kierlighed. Da een af de Faldnes Enker i erfarede, at hendes Mand her skulde begraves, bar hun dette Træminde paa sin Ryg 6 Mile, for at sætte i det paa sin faldne Ægtemands Grav. - Amagerne have endnu den Fane de bragte herind fra Holland, og som de fordum havde i Spidsen for sig, naar de ved en nye Konges Regieringstiltrædelse red ind til Khvn. for paa Slotspladsen at lykønske Regenten. Endnu to Timer før den østerrigske Keiserindes Død dicterede hun med megen Livfuldhed et Brev til sin Broder Erkehertug Maximilian; da hun hensov trykkede hun Keiseren stærkt i Haanden. Hun var født i Malland, var opdraget i et Kloster og bestemt i til denne Stand, men havde udviklet overordentlige Talenter. Ved de Franskes Jndfald i Jtalien 1796. maatte hendes Forældre flygte til de østerrigske Stater, og fra sit 9de Aar blev hun der opdraget af sin Moder Erkehertuginde Beatrix; her var hun Vidne til Østerriges Lidelser, der gjorde hende til den meest afgjorte Modstanderske af Napoleon, som hun vedblev at være til sin Død. J Januar 1808 besteeg hun den østerrigske Keisertrone og indtog der alle ved sine Talenter, som hun især lagde for Dagen ved sine Sammenkomster med Napoleon, da hun saaledes forstod at imponere ham, at Øievidner forsikre, at han aldrig ret var i sit Æs, naar Keiserinden nærmede sig ham. Til de mærkværdigste og mest vedholdende Reisende, hører en engelsk Dame, Lady Stanhope, fordum almeenagtet Huusveninde af den store Pitt. Hun nyder en Pension af det engelske Folk, til hvis Ædelmod han paa en Lap Papiir ved sin Død havde anbefalet hende. Hun har siden den Tid været i Levanten og paa Malta, har en Tidlang boet i Konstantinopel. Her overfaldt hende en uimodstaaelig Lyst til at giøre en Pilegrimsreise til Palæsting. Paa Høiden af Rhods leed hun Skibbrud, og reddede sig med Nød og neppe paa en af Kapteinen udsat Baad op paa en tør Klippe, hvor hun syntes at maatte sulte ihiel. Men see, allerede næste Dag viste sig et engelsk Skib som optog hende og bragte hende til Syrien. Her foretog hun sig Reiser af alle Kanter, tildeels i Selskab med den Hr. Bruce, der nu sidder fængslet i Paris. Adskillige Aar vandrede hun omkring snart iblandt Palmyras og Hieropoliss's Ruiner, snart i Libanons Dale. Da hun i hele Maaneder levede af Riis og Vand, og ganske vænnede sig til Østerlændernes tarvelige Le benaade, saa blev hun, fra En af sit Kiøns Svage ligste, En af de Karskeste, en sand Skjoldm. Følge de nyeste Efterretninger, fra hende selv i Breve, til hendes Familie i England, staaer hun nu som Be talende i Spidsen for tre Stammer af Beduinarabere: der hylde hende som et Væsen af høiere Art - hun er rank af Skabning og kan herlig tumle sin Hest, de sige ofte, hun fortjente at være Sultaninde. Hun byder indstændig nogle Yndlinge af hendes tidligere Kreds til sig i Libanons Dale, og forsikrer, at hun aldrig vil vende tilbage fra hiint Soellys til Englands af Kuldamp og Taage opfyldte Dunsikreds. I det engelske Parlament har Lord Holland fremført følgende Protest mod Napoleons Fangenskab: Jeg protesterer, fordi jeg misbilliger den Forholdsregel som derved sanctioneres og for Fremtiden opretholdes, fordi det er et stort Riges Høimodighed uværdigt, at forvise og fastholde paa et saa fjernt Sted et fremmed Overhoved, som, efter at have frasagt sig sin Værdighed, fortrinsviis udleverede sig til os fremfor til sine andre Fiender, i Tillid til det brittiske Folke Ædelmod, og sig i de Traktater, ved hvilke vi forpligte os til at holde ham fangen, og til at behandham efter Souverainens Tykke, til hvilke han aldrig i udleverede sig, efter min Mening modstride Billigheds Grundsætninger og ere hverken fordeelagtige eller nødvendige." - Ogsaa Kongesønnen Hertugen af Susser protesterede diervt derimod.