JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-05
Gaard-Salg. Formedelst Alderdoms Svaghed ønsker Undertegnede snarest muligt underhaanden at afhænde sin Gaard til Tiltrædelse til næstkommende 1ste Mai, men i Mangel heraf vil den, efter Overeenskomst med Herredsfogden, blive stillet til offentlig Auction udi næstkommende Foraar, nemlig den 8de April om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger i Grindsted Sogn i Egnen imellem Veile og Varde. Bygningerne ere smukke, nye, solide og gode. Den aarlige Udsæd er 20 Tdr. Korn, og der avles 100 store Læs godt Enghøe. Besætningen er 2 Heste, 8 Køer, 12 a 14 store Stude og 60 Faar. Der findes en Vandstivning til Engens Forbedring, og der er godt Fiskerie, ligeledes Tørveskiær i Overflødighed, Besætningen kan følge med i Handelen, om ønskes. Af Kjøbesummen kan 1600 Rbd. r. S. forblive staaende paa første Prioritet. Det Nærmere erfares, naar man henvender sig enten til N. J. Horsbøll i Langetved Kroe, eller til undertegnede Eier, som afslutter Handelen. Horsbøll i Grindsted Sogn den 20de November 1842. Jacob Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-05
At jeg idag har overtaget Bestyrelsen af det mig allernaadigst betroede Amtsforvalter-Embede for Varde Amtstuedistrict og at hidtilværende Kontoirist paa Amtstuen, Søren Mickelsen, af mig er antaget som Fuldmægtig, bekjendtgjøres herved. Varde Amtstue, den 29de November 1842. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 7. December. Naa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Blandinger. Af en Depesche fra General Pollock, dat. Leiren ved Kabul d. 21. Sept., seer man, at alle fangne Englændere (med Undtagelse af Kapt. Bygrave, hvem Achbar Khan havde slæbt med sig) vare satte i Frihed og kunde d. 22, ventes til Leiren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Den engelske Regering har nu foreløbigt opgivet ethvert Forsøg paa at fornye den aldeles mislykkede Niger-Expedition, hvis Formaal var at trænge opad Nigerfloden. Resten af Expeditionen, der var bleven tilbage paa en Ø i Nigeren, hvor der allerede var anlagt et Mønster=Avlsbrug, blev det overdraget Lieutenant Webb at afhente med Dampskibet "Wilberforce. En karakteristisk Omstændighed ved denne, indirekte mod Slavehandelen rettede, Expedition afgav den Tilstand, hvori Lieutenant Webb. forefandt dette Mønster=Avlsbrug. Dets Bestyrer, en Hr. Carr, var forsvunden og, som man erfarer, myrdet, og hans Undergivne, lutter Sorte, havde tilkjøbt sig Slaver, af hvilke de lode Landet opdyrke, og flittig rørte Pidsken paa deres Mednegeres Rygstykker. "Wilberforce, har bragt det hele smukke Kompagni til Kap Coast Castle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Efterat det nurnberger Luftskib nylig af Naturforskernes Selskab i Mainz er bleven erklæret upraktikabel, er der nu i England optraadt en ny LuftskibsKonstrukter, der lover at ville befordre Passagerer, Varer og Breve igjennem Luften med en Hurtighed af 75 til 100 engl. Miil i Timen; saa at man følgelig paa denne Maade vilde kunne tilbagelægge Reisen fra London til Bombai i 4 Dage. Bladet "Atlas, der meddeler den første Efterretning om denne Opfindelse, tilføjer, at der ei aleneste har dannet sig et Selskab, hvoriblandt er flere Mechanikere, som vil bekoste Maskinen udført; men at der endogsaa allerede under 29. Sept. er meddeelt Patent paa Opfindelsen og at Maskinen kan ventes færdig i Januar næste Aar. Omendskjøndt "Atlas" selv erklærer, at det Hele klinger noget eventyrligt, saa troer det dog foreløbigt at maatte erklære Sagen for ikke ganske utrolig, og minder derhos om, at Enhver vistnok for 17 Aar siden vilde være bleven anseet som gal, naar han havde paastaaet, at man skulde komme til at reise saa hurtig over Land, at 40 til 60 engl. Miil kunde tilbagelægges i Timen og dog er denne Opgave nu fyldestgjørende løst ved Jernbanerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
D. 20. Novbr. ankom Prof. Dahlmann med det køllner Dampskib til Bonn, hvor hans fremtidige Virkekreds skal være. Da Efterretningen herom udbredte sig i Byen, illuminerede en stor Deel af Borgerne deres Huse til Ære for ham, ligesom de ogsaa een af de følgende Dage havde foranstaltet et Festmaaltid til Velkomst for ham. (Under sin tvungne Uvirksomhed nød han, saavelsom de 6 andre afskedigede gottinger Professorer, sin fulde Gehalt af en til dette Øjemeed sammentraadt Forening. Denne har nu erklæret, at den ogsaa fremdeles vil virke til at understøtte saadanne Mænd, som ved deres frimodige Kamp for Ret og Sandhed ere satte ud af Levevei.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
J Aaret 1841 laante en Englænder, Thomas, Jobsyn, sin Nabo, Georg Wilson, da denne vilde udvandre til Amerika, 7 Rdlr., og sagde ham derhos at kunde han engang betale dem tilbage, var det godt; hvis ikke, fik det at være. Jobson, som dengang var Bankuer, gik siden i Armod og maatte ernære sig af sine Hænders Arbeide. Fra Wilson, havde han aldrig hørt Noget siden, før han forleden modtog en Skrivelse fra Philladelphia, hvori han underrettes om, at Wilson er død og har indsat ham til Arving af sin hele Formue, der beløber sig til 40,000 Specier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
J England er nylig død en Enke, Mr. JoyceJones, i den høie Alder af 108 Aar. Hun var Moder, Bedstemoder, Oldemoder og Tipoldemoder til ialt 105 Børn; hendes yngste levende Søn er 73 Aar gammel. Hun havde levet under 4 Kongers og 1 Dronnings Regering, og besad alle sine Aandsevner, især en udmærket Hukommelse, ligge til det sidste Øjeblik. "Dgl. Alleh." beretter, at den bekjendte Forfatter, Rector Almqvist, har været indkaldt for Ærkebiskoppen og Konsistorium Ekklesiastikum i Upsala, for at staae Skrifte angaaende sin christelige Troesbekjendelse, og at han i den Anledning er blevet forelagt 12 Spørgsmaal til skriftlig Besvarelse. Raad imod Blodspytning. Et fransk Blad beretter, at en Officeer i Rochefort var bleven kjed af uden Nytte at have brugt alle bekjendte Midler mod en haardnakken Hoste, hvorfor han ophørte med dens Brug og begyndte sin sædvanlige Levemaade. Blodspytningen indfandt sig snart igjen, og hans Bryst syntes meget angrebet, men alligevel brugte han Jntet herfor. En Dag, da han havde ladet aftappe et Fad Viin i sin Kielder, lod han sig bringe 1/2 Pund Harpix og 1/2 Pund guul Vox op i sit Værelse, hvorhan smeltede begge Dele i en Leerskaal over et Fyrfad for dermed at forsegle Flaskerne. Da denne Beskjeftigelse havde sysselsat ham en halv Time, troede han at bemærke, at han spyttede lettere og at Hosten blev taaleligere. Han antog da, at Røgen, som han havde indaandet, havde bidraget hertil og han begyndte derfor med Smeltningen forfra, holdt Døren og Vinduerne tillukkede og spadserede frem og tilbage i en Sky af Røg. Efter 4 til 5 Dages Forløb befandt han sig fuldkommen vel. Han meddeelte Regimentets Overlægge denne sin Opdagelse, der gjorde et Forsøg hermed paa en Soldat, der laae for Døden paa Hospitalet af den heftigste Lungesyge. Efterat Soldaten hver fjerde Time i Forhold til sine Kræfter havde gjennemgaaet denne Røg-Jndaandning, antog hans Hoste en anden Karakter og inden 6 Ugers Forløb befandt han sig fuldkommen vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Indenlandske Efterretninger. Under 26de Novbr. er udkommen en Cancellie Placat angaaende Ophævelsen af den, de Værnepligtige paa hvilende, Forpligtelse til for Sessionen at fremlægge Vaccinationsattest. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Under 18de Novbr. har Hs. Maj. ifølge derom indkommen Ansøgning allern. fastsat, at Jegindøe Sogn under Aalborg Stift, ved indtræffende Vacance i det nu forenede Søndberg, Odby og Jeginde Sognekald, atter skal oprettes til et eget Sognekald (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Paa indtruffen Forespørgsel fra en med en aarlig Gage af 900 Rbd. aflagt Kgl. Embedmand, der havde forsikkret sin eventuelle Enke en aarlig Overlevelsesrente af 200 Rbd. ved Livrente- og Forsørgelses-Anstalten af 1842 i Kjøbenhavn, og stillet Sikkerhed for, at den aarlige Præmie til Anstalten skulde blive erlagt til Forfaldstiderne, har Finantsdeputationen under 9de Septbr. tilkjendegivet ham, at han derved maatte ansees for at have opfyldt den Forpligtelse, der paalaae ham til at forsikkre sin Hustru Pension af den almindelige Enkekasse. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Efterat Maribo Amtsraad havde indstillet til Cancelliet, om Lønnen til en Secretair ved Amtsraadet maatte udredes af Amtsrepartitionsfonden, har Cancelliet under 29de Octbr. svaret: at det ikke har fundet tilstrækkelig Anledning til Ansættelsen af faste Secretairer ved Amtsraaderne; men at der forøvrigt ikke haves Noget imod, at de fornødne Udgifter til Skriverier i Anledning af Amtsraadets Forhandlinger udredes af Amtsrepartitionssonden. (Da.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Af de i Mødet i Hotel d'Angleterre faldne Yttringer fremhæves Følgende: Capt. Tscherning gjorde opmærksom paa den mærkelige Yttring af Commissarius i Viborg, at det var uværdigt for den jydske Stænderforsamling at understøtte Lorenzen. Havde denne af Drilleri eller for sin Fornøielse talt Dansk, saa havde Uretten vistnok været paa hans Side, men han havde stadigt modsat sig de forskjellige Overgreb fra schleswigholsteinsk Side, navnlig bekæmpet Gulichs, Beselers og Tiedemanns Yttringer. Han havde under denne Kamp ventet Forsvar og Beskyttelse af den kgl. Commissarius. Men denne iøvrigt vel organiserede Mand havde en svag Hørelse, og havde derfor aldrig hørt de af Lorenzens Modstandere brugte Uqvemsord. Denne kæmpede saaledes saa godt som ene, han maatte derfor søge sin Understøttelse udenfor Forsamlingen. Saalænge imidlertid Striden endnu kun gjaldt om enkelte Ord, havde der været mindre Grund til at benytte denne. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
da Spørgsmaalet blev, om Slesvig skulde være dansk eller ikke, om det skulde skilles fra det udelelige Danmarks Rige, om det skulde henhøre under Kongelovens Arvebestemmelser eller inddrages under en fremmed Arvelov, da saae Lorenzen intet andet Mid deel til at klare Sagen end det, han brugte, nemlig at tale Dansk, hvorved han tydelig udtrykte: Jeg er Dansk og vil vedblive at være Dansk. Han begik intet Fusentaster, i Vrede: han erklærede sin Beslutning ved Slutningen af et Møde, og da man ikke vilde høre hans Grunde herfor, begyndte han i næste Møde at tale Dansk, uden at ville give Grunde derfor. Han har derfor været saa langt fra at handle som Fusentast, at han netop har viist mandig Besindighed. Taleren foreslog da, at give ham et synligt Beviis paa, at man billigede hans Færd. Man er tidt kommen til at fortryde saadanne Gaver (stormende bifald), men deri har man havt Uret; thi man har Uret, naar man fortryder Noget, og allermest noget saadant; man kjøber Jngen ved sin Gave. Man takker ham for hvad han er, men giver ham fremtidig Lov til at være hvad han vil. Hr. Hother Hage udtalte med megen Energi og Varme sin Glæde over, at de underordnede politiske Hensyn nu kunde tilsidesættes, da det kun gjaldt om Dansk og Jkke=Dansk. Det var et vigtigt Øieblik, hvorpaa Danmarks Bestaaen maaskee beroede. - Respect for Holsteen og dets Fordringer, thi ellers vil det dygtige og udholdende Parti, som vil løsrive Slesvig med det fra Danmark, bestandig blive stærkere. - - Jo nærmere Eideren, desto vigtigere er enhver Kæmper; derfor bør vi glæde os over Lorenzen, som vi have seet ene i Stændersalen holde Stand med forslagte Arme mod den blege Hertug, den skjælvende Commissarius, den vaklende Præsident og den hele truende Forsamling. - Adressen lyder saaledes: Til Kongen!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Altonaer Mercur vil vide, at den forstemte Tilstand i den slesvigske Stænderforsamling har faaet ny Næring derved, at ogsaa den Deputerede Nis Lorenzen fra Lilholt har begyndt at tale Dansk, men at dette skal være blevet ligeledes ham forbudt af Præsidenten." - (Ved denne Leilighed gjentage vi den bemærkning, at den frimodige og kraftige Bonde Nis Lorenzen allerede for flere Aar siden talede Dansk i Forsamlingen, og at hans Foredrag desuagtet meddeeltes i Stændertidenden, hvilket nu synes at være glemt. Naar et jydsk Blad bemærker, at Præsidenten ikke forstaaer Dansk, da er dette en Feiltagelse; thi det er vist, at Hr. Etatsraad Falck, der er en Søn af en dansktalende Mand, som vi mindes ret en Bonde, i Nordslesvig, ikke har glemt sit Modersmaal, hvilket hans Yttringer i Stændersalen heller ikke give mindste Anledning til at formode. Da vi have hørt Mange yttre, at Nis Lorenzen og Peter Hjorth Lorenzen ere Slægtninge, tilføie vi, at dette ikke er Tilfældet; men begge disse brave, retsindige og frimodige Mænd ere forbundne ved Sympathier, der ere stærkere, end Slægtskabets Baand. Peter Hjorth Lorenzen er iøvrigt en Søn af afdøde Justitsraad og Amtsforvalter Lorenzen i Haderslev, hvis alderstegne, agtværdige Enke i disse Dage ved Døden er afgaaet.) - "Dannevirke fortæller efter paalidelig Kilde, at den Deputerede Posselt til Kjøbenhoved samtidig har erklæret i Forsamlingen, at uagtet han ligesaa godt kunde udtrykke sig paa Tydsk, vilde han herefter i Forsamlingen kun betjene sig af det danske Sprog, eftersom han saae, man vilde foragte samme. Ligeledes agter den Deputerede, Herredsskriver Jepsen af Rinkenæs, saasnart han efter en Forkjølelse, som hindrede ham i at besøge Møderne, atter kom i Forsamlingen, at afgive den samme Erklæring, som Posselt. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Efter allerhøieste Befaling har Rentekammeret føiet Foranstaltning til, at Cand. Philos. Kroyer, tidligt i næste Foraar, naar Sildefiskeriet i Nymindegab indtræffer, foretager local Undersøgelse og afgiver motiveret Betænkning angaaende de forskjellige Spørgsmaal, som have reist sig med Hensyn til Betingelserne for, og Omfanget af bemeldte Fiskeries Udøvelse. (Ringk. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Udnævnelser. Under 30. Novbr. har Hs. Maj. udnævnt Toldassistent G. J. Veers i Stockelsdorf til Toldcontrolleur i Poppenbüttel, fra 1 Jan. 1843, imod at stille den behørige Caution. Under f. D. er forhenværende Procurator ved Underretterne i Aalborg Amt, Landvæsens- og Tiende commissair C. F. Rotwitt, beskikket til Advocat i Høiesteret. Under 17. Novbr. er afskediget Ritmester H. G. F. Lerche beskikket til Consumtionskasserer i Hillerød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Bekjendtgjørelser. Vandtæt Klæde og Siberienne, S. S. Ballin & Comp. faaes billigt hos T. Smith Kongelig Majestæts bestaltet Birkedommer og Birkeskriver paa Fanø, gjør vitterligt, at for mig haver andraget Prokurator Sorrensen i Varde, hvorledes han ifølge høie Amtsordre og Beneficium paupertatis, seer sig foranlediget, som befalet Sagfører for Mette Nielsdatter paa Sønderho, i Ribe Stift, at saggive hendes, i Aaret 1838. paa en Søreise fra Nevkastle bortblevne Mand, Skipper Søren Hansen Jessen, til Skilsmissedoms Erhvervelse og Egteskabets aldeeles Ophævelse, i Overeensstemmelse med Forordningerne af 29. Maii 1750 og 11. September 1839, Thi indstævnes herved, med tre Maaneders Varsel, og efter trende Gange gjentagne Bekjendtgjørelser, forbemeldte Skipper Søren Hansen Jessen af Sønderho, at møde for mig i Retten paa Fanø-Birketing, som sættes i Øens Tingstue, Torsdagen den førstkommende 23. Marts, Formiddag Klokken 10, for Dokumenter at see irettelagte, Procedyra at erfare, muelig Forklaring af Vidner at paa høre, samt efter nærmere Paastand, Skilsmissedom til fornævnte Egteskabs aldeeles Ophævelse, at lide, saavelsom muelige Omkostninger at udrede m.v. Denne Stævning forkyndes tillige for bemeldte Mette Nielsdatter paa Sønderho, som nye Forklaring i Sagen haver at afgive, samt anmeldes for Søren Hansen Jessens beskikkede Forsvar Hr. Prokurator Lund i Varde. Laugdag hævede Forordningen af 3die Junii 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds Segl. Fane Birks Justitscontoir, den 21. Novbr. 1842. T. Smith. (L. S.) Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
At jeg idag har overtaget Bestyrelsen af det mig allernaadigst betroede Amtsforvalter-Embede for Varde Amtstuedistrict og at hidtilværende Kontoirist, paa Amtstuen, Søren Mickelsen, af mig er antaget som Fuldmægtig, bekjendtgjøres herved. Varde Amtstue, den 29de November 1842. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Da Ungkarl Hans Jensen af Seeding Bye Guldager Sogn er ifølge Stiftsamtets Resolution af 31 October d. A. erklæret umyndig og undertegnede beskikket til hans Værge, saa bekjendtgjøres saadant til Efterretning for de Vedkommende som maatte have noget at afgjøre med den Umyndig gjorte, med Anmodning om, behageligen at henvende dem til mig. Seeding i Guldager Sogn d. 2. December 1842. Søren Christensen. Everten "Caroline", drægtig 4 1/2 Emlst., med complet Jnventarium, agter Undertegnede at sælge paa billige Conditioner. Ballum d. 3. Decbr. 1842. Chr. P. Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Undertegnede agter underhaanden at sælge sin iboende Eiendomsgaard, der staaer for Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdk. enh. Alb. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og ligge omtrent midt i sine Jorder. Den aarlige Besætning er 10 Køer, 6 Unghøveder og endeel Faar, der vist ved Opdyrkning kan forøges til det Dobbelte, da der foruden Agermark haves megen uopdyrket Hede af god Qvalitet ved Gaarden. Foruden anden Eng hører til samme et Stykke ved Kongeaaen, hvorpaa kan avles aarlig c. 20 Læs meget godt Hr. Desuden er der opført 2de Huse paa en Udkant af Gaardens Jorder, og deraf svares aarlig til Besidderen 11 Rd. Cour. Den kan faaes til hvilken Tid Kjøberen ønsker den, samt med eller uden Besætning, og circa Halvdelen af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen. Jernvedlund, d. 2. Decbr. 1842. Niels Jensen Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Et Par unge Mennesker, der have Lyst til at lære Tømmer=Professionen og Møllebyggeriet, kunne strax antages af undertegnede. C. P. C. Hjort, Ribe d. A. Decbr. 184. boende i Sønderportsgaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Et ungt Menneske af god Opdragelse fra en Kjøbstad, og som foruden de almindelige Skolekundskaber, har lært en Deel Tydsk, kan antages som Lærling i en Manufakturhandel. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Addressecomptoire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Hos Kjøbmand og Værtshuusholder Nicolay, Hansen i Ribe kan til billig Priis bekommes fiint Hvedemeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
En munter og flin Dreng, helst fra Landet, som er forsynet med gode Skolekundskaber og har Lyst til at lære Handelen, kan antages til næstkommende Paaske. Addressecomptoiret i Ribe anviser nærmere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Hos Kjøbmand og Værtshuusholder Nicolay, Hansen i Ribe kan til billig Priis bekommes fiint Tøndersk Hvedemeel a 3 1/2 s., fyensk Dito a 3 F. Pedersen, ls. pr. Pd. faaes hos Bager i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Udmærkede blegede Formelys til 7 s. pr. Pd. saavelsom Spedels faaes hos Varde d. 16 Novbr. 1842. A. Bayer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-07
Et godt ser-Octavs Piano=Forto ønskes til Leie. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Nibe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No. 143. Fredagen den 9. December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Indenlandske Efterretninger. Østifternes sidstafholdte Stænderforsamlings Præsident, Professor H. N. Clausen, har i sidste Numer af Prof. Schouws "Dansk Ugeskrift, meddeelt en yderst læseværdig Artikel om den danske Nationalitets Stilling i Slesvig, hvori han klart fremstiller den Retning til "at tilintetgjøre en endnu levende, om end tilbagetrængt Nationalitets-Rod", som ligger til Grund for de Tildragelser, der i de seneste Dage have sat den nationale Følelse i ualmindelig Bevægelse. Thi - siger han - et Angreb paa en Nations Sprog er et Angreb paa dens Tilværelses inderste Kjerne", og det er et stærkt Angreb paa et Sprog, naar der i en Forsamling, hvor Nationen repræsenteres, negtes det fri Adgang eller Ret til fuldstændig Meddelelse og officiel Opbevarelse. Den høiærværdige Forfatter fremstiller dernæst, hvorledes et Parti i den slesvigske Stænderforsamling aabenlyst er optraadt som Hovedorgan for den Aand, der søger at trænge ethvert reiligt Krav paa det Danskes Vegne tilbage. Han fremhæver iblandt Andet, hvorledes Hertugen og Prindsen af Augustenborg, den nuværende Statholder i Hertugdommet", begge henhørte til den talrige Minoritet, som 1838 under heftig Modstand udtalede sig imod det danske Sprogs Jndførelse i alle Regerings- og Rets Sager i de Districter af Hertugdommet, hvor Kirke- og Skolesproget er dansk, samt imod at Embederne i det dansktalende Slesvig kun maatte besættes med Mænd, som ere det danske Sprog fuldkommen mægtige. Fremdeles, hvorledes Hertugen og Prindsen af Augustenborg ogsaa med stor Jnteresse toge Deel i Forhandlingerne 1840, da Forsamlingen ikke skyede at anklage sig selv for Overilelse, ved at indgive en Contrapetition imod hiint tidligere Andragende. Fremdeles, at den Sidste, den nuværende Statholder", beraabte sig paa, hvorledes han bestandig havde kæmpet imod Jndførelsen af det danske Sprog som Rettergangsprog. Fremdeles, at ogsaa den danske Udgave af den slesvigske Stændertidende mødte heftig Modstand, og den nuværende Statholder i Hertugdømmet formeente: at med samme Føie kunde "De, som f. Ex. talede det franske Sprog (!), forlange et Aftryk af Tidenden i deres Sprog. Dog bleve uden Jndsigelse flere Foredrag (af Nis Lorenzen) holdte paa Dansk (hvad ogsaa havde fundet Sted 1838); Protocolleringen mødte dengang ingen Modstand, og Foredragene meddeeltes i Stændertidenden, i tydsk Oversættelse; den nuværende Statholder bemærkede alene skoptisk, "at det maatte være overladt til ethvert Medlem om han vilde forstaaes eller ikke!).