JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Hertugen af Broglios Beretning til den Kongel. Franske Minister i den Nedersachsiske Kreeds, Hr. von Champeaux, den 14de April, om Morgenen Klokken 5. J Gaar Morges Kl. 8, den 13de April, har Prinds Ferdinand faldet os an, og i 2 og en halv Time gjort 3 Angreber; men er hver Gang bleven tilbage dreven. De Detachements, som ere blevne udsendte paa Fienderne, have ikke kundet indhente dem. Man har taget Kanoner fra dem, og gjort mange til Krigsfanger; Men veed endnu ikke, hvor vidt de have trækket sig tilbage; saa hastige have de været. Deres Deserteurer forsikre, at deres Armee var 40000 Mand stærk. Deres Tab er anseeligt. Vort er og temmelig stort. De Hrr. af Chabrier og af Lany er faldne. Hr. Baron af Dihern er farlig saaret af en Kanonkugle. Generalspersonernes Bravoure og Opførsel, saavelsom Officierernes og alle Troppernes, kan ey noksom berømmes. At man har manteneret Posten Bergen, har man i sær de Troppers Standhaftighed, som der vare posterede, og Prindsen af Camilles, samt de Hrr. af Orlik, af de Chamont, af Clausen, Paravicini og af Diisbachs udviiste Tapperhed at takke for. Hannoversk Relation om Actionen ved Bergen. Efterat Hertug Ferdinand havde faaet sikker Underretning om, at et Hielpe-Korps af 10000 Mand under Græven af St. Germains Commando, skulde den 14 April forene sig med Hertugen af Broglios Armee, saa besluttede han at angribe denne Hertug, førend den forventede Succurs kunde komme. J Følge af dette Forset gjorde han 4 forcerede Marcher, og kom den 13 hujus om Formiddagen i Egnen af Bergen, een og trefierdendeel Miil fra Frankfurt. Her fandt han Hertugen af Broglio, som betids maa være bleven underrettet om Prindsens Ankomst, i fuld Beredskab; og det saaledes, at samme havde alle sine Tropper samlede i en overmaade stærk forskandset Leyr. De slemme Veye have hindret at vort svære Artillerie ikke har kundet komme saa hastig som Armeen; men kom først 2 Timer derefter frem. Jmidlertid greb dog Hertugen, uden at oppebie Artilleriets Ankomst med Kaarden i Haanden, de Franske an, der havde ladet nogle Brigader rykke ud af deres Retranchements, hvortil de strax med stor Forliis bleve drevne tilbage. Da man havde trænget sig liige til de Franske Retranchements, befandt Hertugen, at det ikke var mueligt, uden alt for stor Forliis, at drive de Franske ud deraf, fattede derfor det Forsæt, at staae derfra. Han blev Natten derefter paa Valpladsen, og den Franske Armee blev i sin Leyr. Om Morgenen derefter, da Hertugen havde begravet sine Døde, og ladet slaae Reveillen, drog han sig tilbage til Windecken, 2 Miile fra Valpladsen, uden at blive forfulgt i mindste Maade.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Vor Forliis af døde og saarede beløber sig til 15 eller 1700 Mand. General Jsenburg og den Hessiske General von Thien ere omkomne. 4 Oberster neml. General Schulenburg, Oberste Linstow, Marschalk og Wrede ere saarede. Hertugen er, Gud skee Lov, sund. Tropperne have viist stor Bravoure. Fienderne ere ikke komne ud af deres Forskandsninger; og da deres Jnfanterie eengang forsøgte derpaa, bleve de af vort Cavallerie i sær det Engelske med stor Forliis drevne tilbage.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Udtog af et Brev fra Frankfurt, den 16de April. J Følge mit Løfte af 13de hujus har jeg foresat mig nu, at melde om Udfaldet af den samme Dag forefaldne Bataille ved Bergen, 2 Miile herfra; Men uagtet den blev holdt saa nær herved, saa vare dog Fortælningerne blandt Almuen saa forskiellige, at jeg ikke dristede mig til, at føre noget paa Papiir. Jeg har heller villet ble, indtil jeg selv i Forgaars har beseet Valpladsen; Men end og da er jeg ikke bleven klogere, undtagen for saa vidt, at jeg kan sige for vist, at begge have holdt fast Fod og fægtet som Mænd. Omendskiønt de Allieredes venstre Fløy adskillige Gange greb de Franskes høyre Fløy an, saa maatte den første dog vige tilbage. Al den Jld, som de Allierede gjorde, forslog dog ikke til, at indtage Bergen, og om de endskiønt vare nær ind under Byen, saa ansaae de dog for raadeligst, at drage sig nogle 100 Skridt tilbage; og da den Franske venstre Fløy stod meget fordeelagtig posteret paa en Høy, saa lode de Allierede sig nøye med allene at kanonere paa den. Aftenen kom, det blev mørkt, og intet videre udrettet, end at enhver Armee blev Natten over staaende paa det Sted, som den havde havt, da Slaget begyndtes. Der ere saa eller ingen Seyerstegn blevne nogen af Parterne til Deel. Tallet paa de Døde har ey heller forekommet mig ret stort, og jeg troer neppe, at 2000 Mand, overhovedet at regne, ere faldne; Men de Saarede maa være særdeles mange. Man regner de Franske Saarede her til 3 eller 4000 Mand. Efterat de Allierede havde bragt deres Saarede i Sikkerhed, have de Dagen efter Slaget trækket sig. tilbage til Windecken, 2 Miile fra Valpladsen.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Af Breve fra Hannover, den 20 Mart. Vor Forliis i Slaget ved Bergen den 13 hujus beløber sig omtrent til 2000 Mand (døde og saarede sammenregnede) og de Franskes til 2500 døde og 4000 saarede. Efter al Anseende vil begge Armeerne med det første komme sammen igien, fornemmelig eftersom General Hardenberg, med endeel af de allierede Tropper har bemægtiget sig Staden Marburg, og har siden den 15 hujus beskudt Slottet, hvorfra de Franske igien har fyret saa stærk ned, at adskillige Huse i Staden derved ere komne i Brand.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 15 April. J Gaar have de Allierede trækket sig omtrent halvanden Miil tilbage, og (som man siger) skal de i Dag endnu defilere hen af Budingen til. De Franske vide egentlig ikke hvad deres Hensigt kan være, og de maae bestandig holde sig færdige, ventende paa et nyt Angreb. Hvad vi her have seet af saarede Franske, som have opfyldt Luften med deres jammerlige Veeklage, regner man i Dag allerede til 5000 Mand. Alle offentlige, saavel geistlige som verdslige Bygninger her i Staden ere opfyldte dermed, og paa Gaden seer man intet andet end Vogne, Heste og Ba gaae, og man tænker neppe paa at det er Paaskedag Læseren kan nu af disse upartisk fra begge Parter meddeelte Beretninger giøre sig det fornødne Begreb om hvad der maae være forfalden i denne Trefning. Vigtigheden deraf vil ellers vise sig i Eftertiden.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Fra Franken, den 14de April. Hertugen af weybrücken forsamler sin Armee til Bamberg, hvor den nu staaer i Marken. Mangel paa Høe yttrer sig hos den, og Hs. Majestæt Kayseren har ladet formane Adelen til at fremskaffe Fourage af all Magt. Man maa ikke forundre sig herover, da der daglig udfordres til bemeldte Armee 3500 Centner. Just nu lader man sig forlyde med, at en Østerrigsk General, som befinder sig ved denne Armee, skal begive sig derfra til Bøhmen, og tillige at adskillige Østerrigske Regimenter have faaet befaling, at vende tilbage til dette Kongerige.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Altona, den 24de April. Uagtet nogle Breve fra det Hannoverske have forsikret, at den tappre Prinds af Jsenborg ey var falden i Slaget den 13de hujus; Saa er det dog viist. Man beretter, at hans sidste Ord, da Han anførte Grenadererne til Storm, skulle have været: Allons, Wer ein braver Soldat ist, der følge min nach. Men han havde neppe udtalt, førend han blev skudt. Kuglen er gaaen ham igiennem Brystet, og 12 Mand have derpaa baaret ham i en Chaise, og ført ham til hans Slot.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Med sidste Efterretninger fra Frankfurt meldes, at de Franske have frataget de Allierede 7 eller 9 Kanoner, og bragt samme til Frankfurt, samt at de Allierede den 15de og 16de have draget sig tilbage til Gellenhausen.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Amsterdam, den 17de April. Med particulaire Breve fra London meldes, at man med Breve fra Jamaica, har faaet den Efterretning, at AdmiralCoates med sin Esquadre har indsluttet 47 Franske Koffardie= og 3 Krigskibe ved Cap Francois.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Berlin, den 21 April. Man har her for først faaet den Efterretning, at Hs. Kongl. Høyhed Prinds Heinrich har med et Corps af sine Tropper trænget sig ind i Kongeriget Bøhmen, og, efterat Fribataillonerne havde drevet Croaterne med stor Forliis ud af den Forskandsning, som de havde gjort og besat ved Indgangen til Bøhmen, imellem Petervalde og Schønevalde, har han den 16 hujus rykket frem til Leutmeritz, og der bemægtiget sig et anseeligt Magazin. Paa samme Tid er Generallieutenant von Hilsen med et anseeligt Corps rykket ind paa den Side ved Comothan, og har der kort fra Passberget troffet et fiendtligt Corps, hvilket efter en hidsig Fægtning er bleven slaget, og hvoraf 1800 Mand og 51 Officiers tilligemed General von Reinhard ere fangne, og 3 Canoner 3 Fahner og 2 Standarter erobrede. Paa den Preussiske Side er Tallet paa de døde og saarede ikkun 70.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Udtog af en Skrivelse fra Petersborg den 30 Mart. Man er nu i Færd med at overbringe det svære Artillerie fra Findland til Preussen. Der forsikres, at vor Herskerinde har givet saadan mundtlig befaling til Hr. Generalen Chef, Græve af Fermor ved hans Afreise til Armeen, som staaer ved Weichselen, og regnes at være 80 til 90000 Mand stærk: at han ikke allene skulde holde Stand, men end og selv opsøge den Preussiske Armee og levere samme et Feldtslag, hvor han maatte treffe den. General Broune er med Hoffets Tilladelse reyst til sit Gods i Curland, for der med desto større Beqvemmelighed at kunde sørge for sin Sundhed. Jmidlertid skal Hr. Generalmajor v. Todtleden, der holdte sig særdeles vel i Slaget ved Zorndorf antage Commanden ved Armeen i sidstbenævnte Generals Sted.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Helsingøer, den 26 April. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 22 hujus, Anders Pedersen af Svendborg fra Bergen til Østersøen med Sild. Engelbrecht Lorenzen af Flensborg og Asbiørn Bæhr af Trondhiem, begge fra Trundhiem til Østersøen med Sild og Fisk. Jens Jens. Hellemarc af Flekkefiord fra ibid. til Kiøbenhavn med Sild og Fisk. Anders Torckelsen af Lister, Hans Hjort af Aanesere, Hans Mathiesen af Flekkefiord, alle fra Flekkefiord til Kiøbenh. med Sild og Fisk. Ole Smith af Trundhiem fra ibid. til Kbh. med Sild og Fisk. Matz Hansen af Nedenes fra Risøer til Kiøbenhavn med Jern. Den 23 dito, Henning Smith af Stavanger fra ibid. og Christoph And. Holger af Trundh. fra ibid. begge til Kiøbenh. med Sild. Johan Foss af Bergen, Niels Sørensen Natwig af Christiansand, Michel Lange af Sønderborg, Frid. H. Worpel af Callundborg, alle fra Bergen til Østersøen med Sild og Fisk. John Ellingsen af Nedenes, Herm. von der Burg af Christiansund begge fra Christiansand til Kiøbh. med Baglast. Den 24. dito, Peter Gerh. Sneider af Bergen fra ibid. til Østersøen, med Sild. Ole Pedersen Woye af Hitterøe fra Flekkefiord til Kiøbenh. med Sild. Johan Levin Bog af Kbh. fra Lissabon til Kbh. med Salt. Sivert Poulsen af Tiomøe fra Arendal og Stian Pedersen af Nedenes fra Risøer, begge til Helsingøer med Tømmer. Herman Grubbe af Langesund fra ibid. til Kbh. med Jern. Poul Meybom af Christiansand fra ibid. til Kiøbh. med Baglast. Den 25 dito, Jacob Christ. Cramer af Kiøbh. fra Moss til Kiøbenh. med Bræder.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Kiøbenhavn, den 27 April. J Torsdags har Hs. Majestet Enkedronningen forladt denne Stad, for som tilforn er meldet, at opholde sig paa Hirschholm Sommeren over.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
J Løverdags er den nye Hollandske Envoye her ankommen.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
J det 6te Kongl. allene privilegerede Lotteries 2den Classes sidste Dags Trækning, som var den 24 hujus udkom paa No. 2115. under Hr. Contr. Baumgartens Collection, 200 Rdlr. 7972 i Hr. Bogholder Zedelers 1000 Rdlr. en Præmie paa No. 16390, i Jsenkræmmer Sr. Lunds Collection som det sidste Lod 150 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Vexel=Cours. London 4 Rdlr. 94 s. et Pd. Sterl. Amsterdam 17 1/4 a 17 pro Cento. Hamborger Banco 10 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
AVERTISSEMENT. V. Til behagelig Underretning for dem som kunde have A. Lyst, til at ville have en eller anden god Dansk Bog men ikke vide hvor samme er trykt, bekiendtgiøres herved, at hos Bogtrykker Godiche, boende i Skindergaden nest op til vor Frue Latinske Skole, kan bekommes : 1.) Saxo Grammatikus, eller den Danske Historie, indeholdende det Danske Folkes Bedrifter og Kongernes Beskrivelse, fra Kong Dan den første indtil Kong Knud Valdemars Søn. Denne er vel en gammel bekiendt Bog, men med stor Flid og megen Forbedring paa nye oplagt, koster 7 Mk. 2. Snorre Sturlesens Norske Kongers Krønnike, er vel og en gammel bekiendt Bog, men ligeledes med nye Stiil og stor Flid og Forbedring nyelig oplagt, koster 9 Mk. 3) Doctor Luthers udførlig Forklaring. over St. Pauli Epistel til de Galater, er en meget aanderlig Bog, som ey tilforn har været paa Dansk, koster 5 Mk. 4) Mag. Martini Statii, de Troendes aandelige Skatkammer, 2 Mk. og 8 s. 5.) Det menneskelige Livs Huusholdning skreven af en Chinesisk Herre, eller gammel Bramin, 10 sk. 6.) Beskrivelse over Roms Stad, og det Rommerske Folk i de ældre Tider i sær over deres Religionsceremonier, Regierings Forfatning, Love, Ting, Rettergang, Krigssager og Myntevæsen, samt deres Maade at skrive paa, med et lidet Tilhæng paa deres Navne, hvor ved det som meest er fornøden at vide om de Rommerske Antiqviteter, tillige oplyses, bestaaende i 2 Tommer og selges for 3 Mk. og 8 s. 7.) M. Johan Arndt Dyssel, Poetisk Forsøg til Moralske Fabler og Fortællinger efter Gellerts Maade 1ste og 2den Deel, koster 22 s. Endelig kan inden føye Tid fra hans Bogtrykkerie og ventes en Dansk Oversættelse. af Hilmar Curas fordum Kongl. Preussisk Geheime Secretair hans formedelst lang Erfarenhed og ved Jnformation saavel for det Kongl. unge Herskab i Preussen, som mange andre forbedrede Fransøsiske Grammatica. Paa denne Bog, som man merker, har mange Liebhabere, anvendes baade megen Flid og trykkes med den nyeste Stiil paa beste og fineste Sort Papiir. Saasnart den er færdig, skal det i Aviserne videre blive meldet.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
J. Den 4de Tome af Historiske Efterretninger og FundatioN. ner for heele Aalborg og Riber Stifter, med et Appendix om Viborg Stift, er fra Trykken udkommen, hos Forleggeren L. H. Lillies Enke, boende i store Fiolstræde, i den forgyldte Oxe, hvor de Herrer Prænumeranter behageligst kan lade afhente deres Exemplarer, med 8 Mk. Efterskud paa ordinair, og 10 Mk. Efterskud paa fiint Papiir, men de, som ey haver prænumereret, betaler 16 Mk. for et Exemplar paa ordinair, og 3 Rdlr. paa fiin Papiir, Og skal Exemplarerne til de Herrer Prænumerantere i Provintzerne med første Leilighed vorde afsendt til Hr. Professor Anchersen i Odensee, Hr. Prosessor de Hemmer i Aalborg, Hr. Provst Bagge i Colding, Hr. Mag. Kuhr i Aarhuus, Hr. Christian Kierulf i Viborg, Bogbinder Zimmerman i Horsens, Hr. Jürgen Kiærulf i Bergen, Bogbinder Rakke i Christiania. Hos ovenbemeldte Forleggere saavel som hos de Hr. Collecteurer bliver og antaget Prænumeration paa den 5te Tome, som handler om Fyens Stiftes Fundationer og Historiske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Bogtrykker Svare, boende i Skindergaden, haver med Autoris Tilladelse ladet trykke det Vers som høyeste Rettes Advocat Hr. Wi bel haver forfærdiget over Sal. Hr. Etatsraad Lovfons berømmelige Liv, det haver været begierlig af mange som ikkun have eyet det in Manuscripto, hvorfor det nu er trykt, at bekomme hos bemeldte Svare, koster 8 s.; ligemaade er udkommen et meget sindrigt Vers under Titel. Gudindens Justitie Klage over Jndbyggerne i Verden, fortalt til en Norsk Fieldebonde paa Dovrefield i Norge, og derfra raporteret til Viisdommen af Mercurio. NB. Kongelige Rescripter af Byefoged Rothes 2den Tome, iligemaade kan og faaes Christian den 5tes Krigs Historie.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Mandagen, den 7de Mai førstkommende, om Formiddagen, Kl. 8 slet, bliver endeel Juveler, samt Guld og Sølv (hvorunder ere 2de Terriner, indvendig forgyldte, med Skeer og Fade, samt en Plat de Menage, med Opsats og andet Tilbehør, i meget god Stand) Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Gevær, Ridetøy, Linnet, Sengklæder, Skilderier og Bøger, med videre, ved offentlig Auction bortsolgt udi Frue Etatsraadinde Raffs Gaard paa lille Kiøbmagergade, hvor Catalogi saavel som hos Procurator Friis forinden ere at bekomme. De Arvinger, tillige med Creditorer og Debitorer, som i Stervboen efter afgangne Mad. Elisabeth Lassen, sal. Hr. Chistopher Peersens af Lunde, haver endnu ikke meldet sig ved Skifte-Retten Schads Herred, Riberhuus Amt, anmodes i allerseeneste 12 Uger a Dato at melde sig hos underskrevne, da Stervboen derefter, saasnart mueligt, vorder sluttet og bragt til Ende. Alslef Præstegaard, den 4de April 1759. H. Friis.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Ved Registering og Vurdering i Stervboet efter Frue Sophia Oldersloe, afgangne Major og Commandant, Holger Kofoeds Enke, der boede og døde paa Gaarden Schaanes i Schongens Præstegield, udi Tronhiems Amt, er af de tilstædeværende Paarørende bleven opgivet, at bemelte afdøde Frue skal foruden dem, som Arvinger, dets uden have haft et Sødskende Barn, navnl. Morten Oldersloe, som for lang Tid siden skal have staaet som Lieutenant ved et Regiment i Jydland, men efter Beretning nu er død, dog er dem ubekiendt hvad enten han har Børn efter sig eller ikke. Thi lader Skifte=Forvalteren Cancellie-Raad og Sorenskriver, Henrich Jørgen Poulson, dette Dødsfald 3de Postdage efter hinanden i de Danske Aviser bekiendtgiøre, til den Ende, om nogle deslige Børn og Arvinger skulle findes og være til, da de inden den i Loven foresatte Tid ville anmelde og legitimere sig for Skifte-Forvalteren, paa hans Gaard Ower-Eggen i bemeldte Schongens Præstegield, da Skiftet derefter strax kan efter Anseende blive sluttet og til Ende bragt.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Paa Gaarden Hinden i Trostens Præstegield udi Tronhiems Amt, er ved Døden afgangen Susanna von Hutzfeldt, som forhen har været i ægteskab med Lieutenant von Pestell, men siden gift med Sergeant Ole Olsen von Rygh der ved Registering og Vurdering og ver Stervboets Eiendeele har opgivet at bemeldte afdøde med hendes første Mand, skal have havt en Søn navnlig Caspar Hans Christian von Pestell, som efter Beretning er død, men har 4re Børn efter sig, hvoraf den ene som er en Datter heder Sussanna, der tilligemed de andre 3de hendes Sødskende for ungefær 8te Aar siden tilholdte i Ringsted eller Nestved i Sællands Stift; Thi lader Skifte=Forvalteren, Cancellie=Raad og Sorenskriver, Henrich Jørgen, Poulson, bemeldte Børn og Arvinger indkalde at møde i Stervboet, for Skifte=Retten, inden den i Loven foresatte Tid, da Skiftet derefter, siden ingen Vitløftighed i Boet findes, formodentlig strax kan blive sluttet og til Ende bragt.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Paa Estvadgaards Closters Gods i Halds=Amt, Fiends Herred, Flye Sogn og Bye, er Huusmanden, Jørgen Christensens Hustrue, Maren Peders Datter, den 18de Martii sidst ved Døden afgangen, og som der iblandt samme Stervboes Arvinger skal være en SønneSøn, navnlig Jørgen Pedersen, som, efter Beretning, skal opholde sig hos Moderen ved Flensborg udi en Bye kaldes Arild; Dae terdi Stervboens fattige Tilstand, ikke formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste, notificeres dette Dødsfald herved udi de Danske Aviser 3 Postdage efter hinanden, paa det at samtlige Arvinger inden de i Loven foreskrevne Tider, og den 18 Julii førstkommende, da Skiftet videre bliver foretaget og sluttet, med andre vedkommende kunde møde eller møde lade, da enhver efter Stervboens fattige Omstændigheder, med Retten skal blive begegned.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Estvadgaads Closter den 19 April 1759 O. M. Laurberg. som Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Skifteforvalterne i Bergen Cancellieraad og Borgemester Henrich Mathiesen, og Byefoged Albert Christian Dass, lader hermed i 3 Postdages Aviser bekiendtgiøre, at en Person navnlig Henrich, Gierding, som levede og døde i eenlig Stand, er Skiftet den 6te huj. begyndt efter, da hans tilstædeværende Arvinger forlangede Dødsfaldet paa denne Maade proclammeret, paa det om han enten maatte have nogen uden Byes Creditorer eller Debitorer, eller der maatte være fraværende Arvinger, de da til Skiftet ville indfinde sig thi indkaldes de samtlige, at møde paa Raadstueskriver Hans Geelmuydens Contoir i Bergen 12 Uger fra den Tid dette i Aviserne indfattes, da Creditorerne medbringer saadant Beviis, som efter Dødmand udfordres, og Debitorerne eller de som noget Gods for ham kunde havt, eller have i Forvaring, at betale det de ere skyldige, og bringe tilstæde hvad den Afdøde hos nogen kunde have nedsat, ligesom og Arvingerne forsyner sig med behørig Legitimation, om nogen paa deres Rigtighed skulle bære Tvivl, da enhver skal vederfares den Ret som Boets Tilstand vil tilsige. Bergen den 10de April 1759. paa Hr. Byefoged Dasses og egne Vegne H. Mathiesen.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Directionen for den af afg. Søren Seerup under Dato 4de Ja 1748 oprettede Enke= og Liig=Cassa, lader herved anmode dem bemeldte Casses Jnteressenter, som endnu ikke deres Contingent; sidstafvigte Jan. Qvartal have betalt, at de sig behageligst med samme, forderligst og i allerseeneste inden denne Maaneds Udgang vil indfinde; Thi saafremt nogen, imod Forhaabning, derudi skulle ta Forsømmelse, udelukker han derved baade sig og Sine fra Cassen dens Fordeele, eftersom han da derefter straxen af Societætet vord excluderet.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Hvo som maatte faae i Sinde, udi dette fordeelagtige Societsom Jnteressent at indtræde, vilde behagelig addressere sig til mig udertegnede, Cassens nu værende Forstander, boende udi Hs. Exclence Hr. Geheime Conferenceraad og Ober=Ceremoniemmester ved Plessens Gaard i Klareboderne. Kiøbenhavn, den 23de Ap P. L. Zenthen.
Berlingske Tidende, 1759-04-27
Udi afg. Jens Halds Huus paa Kultorvet er en Sahl og 2de Kamre ud til Gaden, og kan samme strax faaes i Leie for Logerende, med eller uden Meubler. NB. Mons. Winterberg paa den Kongel. Docque pa Christianshavn, haver endnu udi Commission for meg billig Priis at sælge allehaande Tapet Papirer med Stor Verck af alle Slags Couleurer, saasom röde, guule, blaa etc. Som ogsaa malede Tapeter, samt linnede efteJapans Dessains, som med god Fordeel kan bruges til betrække Værelser med. Ligeledes haver han ogsaa uComission at sælge en god og stærk Reyse-Chaise, hvi ken staaer til Eftersyn hos ham paa Docquen. B. Af Hesselbergs Juridiske Collegio ere endnu nogle ExeN. plarer complette med Arve=Tabeller, at bekomme i Prænumerations=Priisen hos Frid. Chr. Gleerup, logerende h Mr. Becher og Gleerup, i den saa kaldte Adlers Gaard, liige i Knippels Broe paa Christianshavn; ligemaade indbundne uindbundne hos Mr. Peter Pripp, boende paa Ulfelds Plads, Horsens hos Mag. Peter Tetens, Rector Scholæ i Wiborg hos Mr. Kiærulf, Coll. Schol.; i Aalborg hos Mr. Biørn Glæden, Coll. Schol., i Randers hos Mr. Jens Spliid Bay, og i Aarhuhos Bogbinder Jessen, overalt faaes separat den 3die og 4de De Paa Estvadgaards Kloster udi Lundenes Amt er da værende Pririnde afg. Justitsraadinde von Benzon fød af Kierulf ved Døden af gangen den 22 Febr. sidstafv., og er Stervboen strax af Stede efter Loven foresatte rette Skifteforvalter tagen under Administre tion til Registrering og Vurdering paa 30te Dagen derefter; som der formodentligen fra den afg. Frues for længst afgangne saa Herres Tid afg. Justitsraad von Benzon til Mariagers Kloste Havnøe og Visborregaard kunde findes adskillige afgjordte Tilmed videre, hvorom ikke haves uden uefterrettelige Historisk Kund skab, saa bekiendtgiøres Dødsfaldet herved med Efterretning tillig at Skiftesamlingen er berammet paa Estvadgaard d. 13 Jun. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Skifteforvalteren mod selv paa Estvadgaard, for der ligesom forinden, om behages, modtage de Prætensioner, Jndsigelser og Oplysninger, som Coditores og Stervboens vedkommende respective Arvinger, der ik mødte til 30te Dagen kunde finde for got i Betragtning af Ster boens Omstændigheder at fremføre, alt til Skiftets forderligt Slutning og Ende, om mueligt. Slumpstrupgaard den 16 Ap Et Partie Hør, bestaaende af fineste Sortements Drojaner og Littauer Ratkitsker pr. Skpd. 34 Rdlr., Badstuden geschneden pr. Skpd. 28 Rdlr. Mk., Marienberger geschneden pr. Skpd. 27 Rdlr. er her paa Sla dens Veyerhuus beliggende. Liebhaberne behager at addressere. til Eieren Hr. Knud Lyne.