JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
Hertugen af Malboroughs aarlige Jndkomster anslaas til 700,000 Pd. St. (2,800,000 Specier). Han har 80 Betjenter til sin Huus tjeneste, og 100 til Tjenesten uden for Huuset, hvoraf 30 bruges i Haugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
For et Malerie, forestillende Christus som helbreder de Syge, fik dets Forfærdiger, den berømte West, 3000 Pd. St. (12,000 Specier).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
J hvilket andet Land end Engelland belønnes Konsterne saa Kongeligen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 305, a vista 308. London 2 M. - Rbd. Spec. 306. - Specier solgtes for 18 Rbmk. 6 s. a 18 Rbmk. 6 1/2 s. Oblig. (foruden Renter fra II Decbr. f. A.) 82 a 83. Norske Rigsbanksedler 19 a 19 1/2. Svenske Sedler. 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
Trykfeil i forrige Aargang. No. 103, sidste Side, 2den Linie fra neden, staaer Ei! lad da Manden gaae!"men skal være. Ei! lad da Munden gaae!" No. 104, Side 1660, Lin. 18 nedenfra, for 133. læs: 1133.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 3. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Bresposterne. Løverdagen den 8 Januari 1820. Fordum og Nu J de ældste Tider, siger G. Schøning i en Afhandling om Agerdyrkningens muelige Forbedring, i Norge *), ei allene før, men og længe efter Christi Fødsel, vare de Lande i Europa, som man nu anseer for de bedste og frugtbareste, ikke et Haar bedre end Norge eller Sverrig nu ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Tydskland var, efter Tacitus's Beretning, i hans Tid et Land, der kunde sammenlignes med Lap marken eller Grønland i Henseende til dets skrækkelige Skove eller Moradser. Kreaturene vare smaa, Husene af Træ, og hverken Landsbyer, Kjøbstæder eller Frugttræer havdes der. Jkke meget bedre var det, efter Justinians Beretning, i Gallien eller Frankrig. En Jtaliener fra Clusium var den første, der bragte Viin derover fra J talien, for derved at lokke Jndbyggerne did. Dog frembragte de sydlige Deele allerede ved Christi Tider alle de Frugter, som voxte i Jtalien. Men selv dette havde faaet sine Vine og Viintræer, allerførst fra Jndien, og Silkeormen blev i Justiani Tid bragt fra China til Constantinopel. JDiodori Siculi Tid var Vinen endnu ikke kommen til Spanien. Silkeormen og Silkeværker vare i Frankrige saa sjeldne, at det blev anseet for stor *) Saga, et Fjerdingaarskrift, 2det Hefte, Stads, at Kong Henrik d. 2den (født 1812, død 1647) havde et Par Silkestrømper paa, da han dansede til sin Søsters Bryllup. Nu ere Silkeorme saa almindelige, at de have vænnet sig til den svenske Luft, og ere næsten at finde hvert Land. Kirsebær, som kort for Christi Tider allerførst bleve frembragte i Jtalien, voxe nu almindeligen, endog nordenfields i Norge; ei at tale om mangfoldige andre Slags Haugevexter, som ere komne fra fremmede Steder, og nu ere gjængse der i Landet. Endnu for 40 Aar siden lod man komme endog Kaal og andre Kjøkkenurter fra Udlandet, især fra Holland, men som allerede i Schønings Tid voxte i Mængde og bedre i Norge selv. Suhm beretter, at for 86 Aar siden en Berghauptmand Dreyer forgjeves anvendte Flid paa at frembringe Meloner i dette Land, men at man allerede avlede dem 1793, da han skrev dette, ja de norske Haugefrugter, som Jordbær, Kirsebær, Blomkaal, Ærter, Bønner havde endog en finere Smag end de danske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
J Engelland især udgjør nu Kartofler den vigtigste Næring for Mennesker og Kreature. Dem tilskriver man den saa voxende Befolkning i det sidste Aarhundrede. Bønderne fortære 6- Pund Kartofler paa et Pund Brød. Hvo skulde troe at en Kartoffel og en Ko engang skulde give Verden en anden Skikkelse? Og dog er det en Sandhed, at Kartoflerne og Kokopperne have forøget Europas Befolkning i den Grad, at det synes umueligt at beregne Følgerne deraf. De Store hos os have langt tidligere været betænkte paa at forskaffe sig selv alle Himmelegnes Vine, end de fattigere Folkeclasser en saa sund Føde, som Kartofler, der saa let formere sig. Suhm fortæller, at man for 60 til 70 Aar siden endog havde flere Slags Vine end nu, og at der hos Geheimeraad Berkentin, hver Gang han gav et stort Maaltid, under hver Serviet laae en Liste paa ligesaa mange Vine som der var Gjæster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Indenlandske Efterretninger. Under 22 December f. A. er udfærdiget en Kgl. Placat af følgende Jndhold: "Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., giøre vitterligt: at Vi, med Hensyn til de forskjellige Tider af Aaret, i hvilke Landmanden i Almindelighed har større eller mindre Jndtægt af sit Landbrug, eller mere eller mindre Leilighed til med Fordeel at sælge sine Varer, ville, til Lettelse ved Ydelsen af den ved Vor Forordning af 15de April 1818 i Vort Rige Danmark paabudne Landskat, herved allernaadigst have befalet, som følger: 1. Af den ved Vor Forordning af 15de April 1818 i Vort Rige Danmark paabudne Landskats aarlige Beløb skal, i Stedet for, efter bemeldte Forordnings §. 10, i hvert Qvartal at betales en Fjordedeel, i Fremtiden erlægges en Trediedeel i hvert Januarii Qvartal en Siettedeel i hvert April Qvartal, en Siette deel i hvert Julii Qvartal, og en Trediedeel i hvert October=Qvartal. 2. Denne Forandring tager sin Begyndelse fra 1ste Julii 1820. J næstkommende Januarii og April Qvartaler erlægges altsaa Landskatten endnu, som hidtil, med en Fierdedeel hver Gang. J. For Resten forbliver det ved, hvad ellers om Skattens Fonfaldstider og dens Erlæggelse i fornævnte Vor Forordning af 15de April 1818 er fastsat. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Fra 21 December 1818 til 21 December 1819 er, ifølge en authentisk Fortegnelse, i Residents=Staden, ægteviede 789 Par, fødte af Mandkjøn 1742, af Qvindekjøn 1667, tilsammen 3409 (af hvilke 1000 paa Fødsels- og Pleie=Stiftelsen); døde, af Mandkjøn 1478, af Qvindekjøn 1308, tilsammen 2786 (af hvilke 25 Qvinder og 425 Børn paa Fødsels- og Pleie stiftelsen, og 293 paa det almindelige Hospital, samt 189 Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet). Ere altsaa 623 flere fødte end døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
J Aaret 1818 vare kun 726 Par ægteviede, altsaa 64 Par flere i 1819, i Aaret 1818 fødtes kun 3245, altsaa 164 flere i 1819, i Aaret 1818 døde 3068, altsaa 282 færre i 1819. Heraf følger, at der i Aaret 1819 ægteviedes og fødtes flere, og derimod døde færre end 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
National-Bankens Status til 31 Juli 1819. I. A. Efter de, Directionen for Rigsbankens Bestyrelse overleverede, Oplysninger, udgjorde Bankhæftelsens Copital for Danmark d. 1ste August 1819. 17,211,037 Rbdlr. 77 s. B. Bankhæftelsens Beløb for Hertugdommene Slesvig og Holsteen udgjorde til 1ste August 1819. 12,333,282 Rbd. 18 s. II. Bankens Seddel Gield udgjorde d. 1 August 1819: 31, 109,202 Rbdlr. 6 s. Denne Seddel Gield vil nu blive formindsket med den Sum som Bankens Overskud for dette Aar udgiør, nemlig 871,310 Rbd. 58 s., og der bliver da igjen 30,237,891 Rbdlr. 44 s. III. Bankens ved Octroyen paalagde Obligations Gield er 6,470,084 Rbd. 52 s. IV. Efter den fra Rigsbankens Bestyrelse skete Overleverings Forretning, den af samme meddeelte Balance, samt givne yderligere Oplysninger, var Rigsbankens Saldo, da samme den 31 Juli 1818 blev overtaget af Nationalbanken, følgende: a) i Sølv. 1,831,103 Rbdlr. 44 tz., der bestod i Banco 1,748,975 Mk. 14 1/2 s. - 1, 165, 983 Rbd. 90 s., og i rede Sølv 665, 119 Rbd. 50 s.; b) i Sedler. 4,644,349 Rbd. 89 s., og c) extraordinaire Artiva i Obligationer 192,020 Rbd.; hvorimod samme var skyldig i Obligationer 281,100 Rbd. - Den 31 Juli 1819 var Nationalbankens Status med Hensyn til denne Deel af dens Formue følgende: A. J Sølv eier Banken eller har tilgode: 3,221,762 Rbd. 11 s.; i Sølv skylder Banken. 1038,031 Rbdlr. 48 s. - Saldo2, 183,730 Rbd. 59 s. Summa 3,221,762 Rbd. 11 s. - Salden bestaaer i Bcomark 1,965,307. 2 1/2 s. - 1,312,204 Rbdlr. 12 s., og i Sølv. 871,526 Rbd. 47 s.; tilsammen 2, 183,730 Rbd. B. J Obligationer eier Banken: 940,810 Rbd. 61 s., og skylder: 281, 100 Rbd. C. J Sedler og Tegn eier Banken: 3,643,640 Rbd. 6 s. - 1818 eiede Banken i Sølv 1,831, 103 Rbd. 44 s., 1819 eier Banken. i Sølv 2, 183,730 Rbd. 59 s., Overskud i Sølv. 352,627 Rbd. 15 s.; 1818 eiede Banken i Sedler 3,859,756 Rbd. 40 s., 1819 eier Banken i Sedler 3,643,640 Rbd. 6 s., Deficit i Sedler 216, 116 Rbd. 34 s. - Bankens nuværende Capital-Conto er i Sølv 2, 183,730 Rbd. 59 s., og i Sedler 3,643,640 Rbd. 6 s. Regnskabet er undertegnet: Directionen for Nationalbanken, O. Warberg. J. Thomsen. D. Koefoed. Chr. Thomsen. P. Møller. Ved næste Regnskab bliver at fremlægge Beviis for, at de i den Directionen tilstillede Act afgivne Decisioner ere opfyldte; i øvrigt meddeles Bankens Direction og dens Betjente fuldkommen Qvittering for rigtig aflagt Regnskab. - Nationalbankens Repræsentantskab den 6te December 1819. Truthen. Ryberg. Holm. Lerche. Neergaard. Holstein. Moltke. Deurs. Brichsen. Trier. Stemann. Harboe. Holten. Frolich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Kjøbenhavn, den 7 Januari. Med et have vi faaet stræng Vinter. Endnu i Onsdags var Søen ganske aaben, og fra Toldboden saae man Skibe seile, ligesom det kunde været midt om Sommeren, nu er Vandet i Færd med at lægge til, og vi have 12 Sr. Kulde. Denne Skibsfartens pludselige Standsning sætter mange Skippere i Forlegenhed. Jmidlertid føler man Kulden stærkere end den virkelig er, deels fordi den kommer saa at sige med eet, deels fordi man endnu ikke har vænnet sig til den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Efter Breve fra Møen ere Godserne Nord feldt og Aalebek ikke solgte, men skulle sælges heri Staden i Februarii Maaned. Til det første hører 1000 Tdr. Land Ager, Eng og Skov, til det andet henved 200 Tdr. Land Ager og EngBondegodset bestaar af 86 Bøndergaarde og endeel Huse, alt udskiftet, samt Borre Sogns Kongetiende, som er meget god. J Aaret 1806 bleve disse Eiendomme betalte med 245,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Mariboe, d. 30 Decbr. Til Havnens Opmudring i Nysted er nu bygt en splinternye Mudderpram, og til Foraaret kan ventes nok en Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
J det øvrige synes det at være ret paafaldende, at i Nysted ere Fødevarene langt lettere og billigere end noget andet Sted her i Stiftet. Vanthore, Grevskabet Christiansholm, er for nogen Tid siden druknet 2de Børn i en Vindevove, paa Stranden. Saasnart dette Uheld blev anmeldt, indfandt sig paa Øjeblikket Stedets practiserende Læge Hr. Børsting og Sognepræsten Hr. Gesner, som, uagtet al anvendt Flid og Umage, dog ikke vare istand til at bringe dem til Live. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Viborg. Aarets sidste Dag 1819 bebudede de regnbuefarvede Skyer i Østen af guult, lys grønt og ildrødt den sneesvangre Luft (saa Uhrfuglen ikke spaaede urigtig). Høitideligt Skue var disse skjønne Farvers af den opgaaende Søeloplivede Skjær. Nytaarsmorgen stod Solen klar og skyefri op, ligesom hilsende Aaret og heldbebudende. Sneen er ikke udeblevet, det sneer hver Dag, og endog her i Gaderne maae kastes Driver bort, for ikke at hindre Færslen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Blandede Efterretninger. Om Veirligets Beskaffenhed i indeværende Vinter yttrer Prof. Dittmar den 10de Novbr. sidstl. sin Formening saaledes: "Jfølge de Efterretninger, der ere mig meddeelte fra Europas forskjellige Lande, med Hensyn til Vindenes Gang fra Efteraars Jerndogn til Slutningen af October, kunne vi ikke vente os saa mild Vinter iaar som ifjor. Endog Begyndelsen af December vil ikke blive saa taalelig som i forrige Aar. Alle høie Europæiske Bjerge, ere allerede nu bedækkede i alle Retninger med Snee, hvis Smeltning i de lavere Bjergegne danner nye Dunster, der ville drage fra Sydvest til Nordost og tværtimod, og disse ville da atter lægge sig paa Bjergene i Form af Snee, som vil blive liggende til en varmere Aarstid, og da foraarsage Regn. Saaledes vil Solens tiltagende Synken imod Horizonten medføre koldere Dage end i November. Næsten fra alle Kanter ville Vinden blive kolde, og endog Syden- og Sydvest Vindene ville blive mindre lumre, da enhver Luftbevægelse paa denne Side af Biergene kun kan træffe en ubetydelig Grad af fri Varme. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
J den anden Halvdeel af denne Maaned vil Veirliget blive meer og meer mildt, Luften endog varm om Dagen, men om Nætterne afvexle med Frost og Regn. Mod Slutningen af Maaneden ville østlige Vinde tilbringe de nordlige Lande noget Snee, som maaskee turde blive liggende paa Biergene, indtil Sommerregnen begynder, men derimod snart vil gaae bort paa Sletterne. - En varmere Luft og klare Eftermiddage vilde udmærke den første Uge i Marts, dog i Forbindelse med nogle Regndage, der have deres Oprindelse fra de ved Bjergfødderne liggende og endnu ikke af Solstraalerne smeltede Snemasser. J den anden Uge ville sydostlige, sydlige og sydvestlige Vinde afvexle tilligemed nogle behagelige Foraarsdage, men dog ogsaa ledsagede af adskillige skyfulde Regndage samt Taage, der driver fra Øst til Nordost; og dette vil desuden i de nordostlige Lande frembringe nogen Nattefrost. - Efter alle meteorologiske Principer, som berettige mig til de her opgivne Gisninger angaaende den forestaaende Vinters Beskaffenhed, vil den overhoved ikke blive saa mild som den forrige Aars, men dog heller ikke saa streng, som den ufeilbarligen vilde bleven, hvis vi nu ikke i de sidste Aar havde den Fordeel, at Nordpolens Jisrand saa betydeligen har fjernet sig bort fra os."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Den 22 December f. A. var i Stockholm Juryen forsamlet, for at dømme i Sagen angaaende det af Hof-Cantsleren med Seqvester belagte Skrift, kaldet: "Forsok att omvanda opnionen, i fragan om Rosgren og tortur, med fem Stemmer imod fire frifandtes Forfatteren deraf for den mod ham anlagte Action, og Skriftet blev frigivet. Jfølge den Svenske Trykkefriheds-Forordning kan Forfatteren nu gjøre Paastand paa et Hundrede Rigsdaler Banco, af Actor eller den, der har aabnet den i det Trykkerie, hvor Skriftet er trykt, hvilende Navneseddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
J No. 158 af Zeitung für die elegante Welt findes Slutningen af et Brev fra Berlin, hvori følgende Beretning gives. "Den 23 Juli henrettedes Morderen Jacobi. Det er vel værd at bemærke, at han ikke har yttret mindste Anger over sin Forbrydelse, men erklæret, at han følte sig tvungen afen uundgaaelig Skjebne til at begaae denne Udaad. Den nu saa tidt i æsthetisk Dragt fremstillede Lære om et blind Fatum synes da allerede at ville gaae over i det praktiske Liv." Theaterbestyrere ville sagtens ikke lægge Saadant paa Hjerte, thi at føie Døgnets Fordringer passer bedst i deres Kram; men agtsomme Forældre og forstandige Opdragere ville maaskee henskrive det i Erindringsbogen. Fred med Din Aske, salige Holberg!!! Ei vædes den af nogen eneste forbandende Taare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
Kjøbenhavns Børs d. 7 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 303, a vista 306. London 2 M. - Rbd. Spec. 306. - Specier solgtes fra 18 Rbmk. 6 s. til 18 Rbmk. 9 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr. f. A.) 82 a 83. Norske Rigsbanksedler 19 a 19 1/2. Svenske Sedler. 66 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Man seer her hvilken Forskjel der er imellem sydlige og nordlige Lande, og at Diogenes vilde have spillet en ussel Rolle, om han havde prøvet paa her i Kjøbenhavn at vælge en Tønde til sit Vaaningshuus. Næsten skulde man troe, at det aldeles ikke har været Naturens Plan, at Menneskene skulde have et stadig Ophold her i Norden, men at de selv, enten ved physiske eller politiske Omvæltninger fordrevne fra en blidere Hjemstavn, trængte sig frem mod Egne, der med saa store Anstrængelser maa giøres skikkede til Beboelse. De gamle Skribenters Efterretninger vise os noksom hvad selv Tydskland har været for endnu neppe to Tusind Aar siden. Det sammen lignedes med Grønland og Laplandet, og var fuldt af Skov og Moradser. Jndbyggerne, lade og dovne, boede i Jordhuller, og klædte sig i vilde Dyrs og Sælhunde Skind, Qvinderne vare som Mændene, og de Fleste førte et omflakkende Liv. Jkke bedre var det her i Danmark, og de Legemer, man i nyere Tider har optaget af Tørvemoser, viste os, at en Oldnordboes hele Paaklædning bestod af en ugarvet Kohuud, som endog Halen endnu sad ved. Jsland var for endnu neppe 1000 Aar siden en øde Øe, et Tilflugsted, for vilde Dyr, og hvad det har været da, har Sjælland maaskee været for to, tre Tusinde Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Den sande Aarsag til de store nordiske Folkevandringer er os vel ubekiendt, men ikke usandsynligt er det, at Folkene her, da de alt for stærkt formerede sig, liig Trækfugle, af et Slags Naturdrivt, igjen droge til de sydlige Lande, som den Punkt, hvor de oprindeligen vare gaaede ud fra. Sikkerligen førte Nordboerne den Gang ligesom Teutonerne et nomadisk Liv, og opholdt sig paa ethvert Sted kun saa længe, som det ydede dem Næring. Vort Norden er siden ved Konst blevet til hvad det er: et Drivhuus for Menneskeliv, som for Planter. Men hvad der giør Levemaaden her suur og vanskelig er Nordboens Higen efter at ville leve og nyde som Sydboen, uden at besidde en saa frodig Jord og blid Himmel som denne. Derfor er han ogsaa nødsaget til en ti Gange saa stor Anstrængelse. Han lever for at arbeide, istedet for at hiin kun arbeider for at leve. Han maa paa tusinde Maader bepantsere sig mod den udvortes Naturs Anfald. Syv Maaneder af Aaret forfølges han af Vinterens Barskhed, og ved konstig Varme og tætte Vægge maa han, som en Grønlænder, afholde Wolus's Pile fra sin Bolig. Hans meste Aarstid er Vinter, hans Liv for det meste Søvn. Sit Legeme maa han indsvøbe i Uld og Peltsværk ligesom sine Træer i Halm. Selv Vandet ophører at flyde for ham og han maatte tørste ihiel, dersom han ikke forstod ved Konst at tøe det op. Hans Liv er forbunden med hundrede Gange saa mange Møisommelig heder som Sydboens. Hvad Under, at man i saadan Himmelegn giør Alt for at leve og at et Levebrød er der det høieste jordiske Maal, Ulykkelige og lykkelige Hændelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
J den Hempelske Avis af 4 Januari d. A. læses følgende Jobshistorie, under Overskrift: Ulykkelige Hændelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Jndsenderen, Arvefæste-Eier af en betydelig Landeiendom, kom formedelst Krigsaarenes Besværlighed og tilstødte Uheld i en Gield af 20,000 Rbd. Sølvværdie. Denne Kapital blev opsagt Aar 1817, og da den ei kunde tilveiebringes, blev den efter Kreditors Forlangende omskreven efter en Kours af 375, til den Summa 37,600 Rbd. N. V., hvilke, da de atter bleve opsagte til Udbetaling i 11 Juni 1819, maatte tilveiebringes ved et nyt Laan af 37,500 Rbd. Sølv, formedelst den daværende par i Kours. Kort efter 11 Juni Termin 1819 afbrændte for mig endeel Gaarde og Huse i en Bondebye. Assurancen blev udbetalt i Sølv efter pari Kours den 29 Septbr. sidst. Nu da Regningerne skulle betales i Terminen (II Decbr.) og disse ere akkorderede deels i Sølv, deels i rede Sølv, tabtes herved næsten 50 pro Ct. af Assurancens Beløb. Var Udbetalingen skeet 3 Dage seuere, maatte Assurance=Kassen have betalt efter den nugieldende Qvartals-Kours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Foruden disse Uheld har jeg oppebaaret, som sædvanlig, min hele Jordebogs Jndtægt ved Michaeli (Septbr. Maaned) da par i Kours gjeldte, og da denne Jndtægt stedse har været brugt til at dække og klarere October og Januar Qvartalers Skatter med, saa bliver der, formedelst Qvartal=Koursens pludselige Forandring af 1/5 Forhøielse i October Qvartal, en Deficit af 1/2 for October Qvartal og sandsynlig mere for den kommende Januar Qvartal 1820. Ogsaa Folkelønnen er akkorderet i Sølv og maatte i sidstafvigte November betales med 1/2 Forhøielse, medens Jndtægten dertil kun modtoges efter pari Kours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Endnu kommer hertil, at Jndsenderens perpetuerede Arvefæste Afgivt er stipuleret at erlægges i Rug og Byg efter Middeltallet af 10 Aars Kapitelstaxt, som erlægges hvert Aars Martini(d. 11 Novbr.) og beløber for i Aar pr. Td. Rug 7 Rbd. 4 Mk. Sølv, pr. Td. Byg 4 Rbd. 4 Mk. 11 1/2 s. Sølv at erlægges efter indeværende Qvartals-Kours i Sedler og Tegn pr. Td. Rug 10 Rbd. 6 s., pr. Td. Byg 6 Rbd. 1 Mk. 10 1/2 s., hvilket overstiger Landeprisen med mere end det dobbelte, da Rugen kjøbes allevegne for 4 Rbd. og Bygget for 3 Rbd. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Foruden hine Tab mødte endnu flere betydelige, saasom ved en Kjøbmands ulykkelige Fallit, strax efter at denne Kjøbmand var af Jndsenderen betroet endeel Korn og Fedevare, ved Defraudationer m.v. Til alle disse Uheld stødte et endnu mere u forudseet, det nemlig, at Jndsenderens Hollænderie=Køer, 100 i Tallet, i sidstafvigte Efteraar, formedelst et Leed, som nogle Reisende havde ladet staae aabent, vare komne ind paa Naboen Grund og spadserede der omkring i en ubesaaet Mark en halv Times Tid. Naboen, der ellers altid havde været en fredelig Mand, tog denne Gang Køerne op og fordrede i Overeensstemmelse med den nye Anordn. 300 Rbd. Sølv i Optagelsespenge. Da jeg foreholdt ham det lidet billige i denne Behandling, saameget mere som hans eget Hegn var aldeles uforsvarligt og jeg desaarsag havde hele Sommeren maattet vogte mit eget Qvæg for hans Uefterretteligheds Skyld, tilstod han for mig, at kun hans egen Nød (da han just faa Dage efter skulde exeqveres for Skatte Restancer) havde bevæget ham til at benytte Leiligheden og at foretage saadant Skridt mod en god Naboe, som han ellers ikke billigede. Disse med endnu flere Uheld, som her vilde være for vidtløftige at melde, men hvoriblandt kun anføres, at Jnds., førend Forordn. af 6 Jan. 1813 udkom, var en meget holden, ja riig Mand, men at hans da udestaaende Formue alt blev ham udbetalt kort førend Forordn. og smeltede altsaa ind til lidet eller Jntet, har nu voldet hans og Families totale Ruin efter 20 Aars Slid og Slæb, i en allerede fremmelig Alder og uden mindste Udsigt til Opreisning. Som Modstykke heraf kan anføres følgende Lykkelige Hændelser, der synes grundede paa ligesaa antentiske Kiøder som hine ulykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn forevises paa Høibroplads No. 1 en ved Gilleleye nyligen fanget Fisk, som er den saakaldte egentlige Havkat, Chimæra monstrosa, paa Norsk Haaemuus, Guulhaae, Jsgalte, Søræv, Sørotte, Sømuus, Haakonge. Den findes afbildet hos Bloch, T. 24. Dens Længde, fra Hovedet til Halens Spidse, er omtrent 12 Alen. Den ligner i Dannelse Haaskjæringen. Huden er glat, og graae eller guulagtig. Den har to Rygsinner, hvoraf den ene har foran et Torn, og den anden forlænger sig paa Halen. Snuden neden under er rynket. Den lever i de nordlige Have, men er sjelden i vore Vande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Det har før været meldt, at Vandet endnu i Onsdags var ganske aabent og seilbart. Søndags og i Mandags var det aldeles tillagt, og hele Skarer Fodgjængere vandre ud til Lünetten og Trekroners Batterie. Hvor for fire Dage siden Skibe seilede, kjøre nu Slæder, og midt paa Veien til Batterierne er endog opslaaet et Telt, med Borde og Bænke uden for, hvor de Vandrende kunne faae Forfriskninger og tage ind ligesom i en Kro.