JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Breslaus og Danzigs Beleiring. Børst i Dage efter Slaget ved Jena blev der gjort alvorlige Anstalter til Breslaus Forsvar. Der blev plantet Pallisader og fra den 26 Oct af blev der bragt Skyts op paa Voldene. Tretten Gange blev Staden forgjeves opfordret indtil Capitulationen blev sluttet d. 5 Jan. Fra den Tid Capitulationen sluttedes indtil Stadens Overgivelse til Beleiringscorpset oplevede Jndbyggerne skrækkelige Perioder. Endeel af de gemene Soldater, c) En liden Øde, i Canalen mellem Stralsund og Angen, med en Skandse. som nu troede sig fritagne for al Disciplin, og med hvilke ogsaa Pøbelen forenede sig, begik store Excesser. De sloge Hjulene af det opkjørte Skyts og falbøde hvert af dem for 20, 15 og tilsidst 5 Bøhmer, andre bragte Lavetter, Pulverkister, Touge og andre Ting, de kunde faae sat paa; et Gevær falbød man for 2 Bøhmer. De Hjul, som ikke kunde rulles bort, bleve baarne paa lange Stange. Jmellemstunder saae man ret comiske Optrin Saaledes gik et Par Soldater omkring en 24pundiger, betragtede den fra alle Sider, og anstrængte, skjønt forgjeves, alle deres Kræfter, for at faae Hjulene løs. Hvad koste hedte det hist og her, Akt, svare. disse Hjul, Tolv Bøhmer. de man, for den Priis kan man jo kjøbe en heel Vogn." Naar man kom paa visse Pladse troede man at være i Grovsmedes Smedehuse, saa stor en Allarm foraarsagede Tilintetgjørelsen af Krigsamunitionen, hvoraf en Deel var ganske ny Man kan let forestille sig hvormeget denne Opført sel forbittrede Officiererne og den bedre Deel af Soldatessen; men det var ikke mueligt at styre disse Uordener, indtil Cavalleriepatrouillerne om Eftermiddagen fik befaling at hugge løs paa disse skjændige Mennesker. Jndbyggerne være imidlertid dog i største Frygt for, at der i den paafølgende Nat vilde blive udøvel Excesser. Under 4 Millioner Rigsdaler kan den Skade, som Canonaden og Bombardementet inden og udenfor anrettede, ikke vurderes, naar man ikke allene vil beregne de middelbare, men ogsaa de umiddelbare Følger. Mange hundrede Familier bleve brødløse, formedelst de mange ødelagte og afbrændte Bygninger og Fabrik(Fortsættes. anlæg. Det er Trang for mine Følelser, hastigen at kunne meddele de fraværende ædle Familier, som have betroet deres Sønner til min Forsorg, den behagelige Efterretning, at ikke Een af mine Pensionærer er kommen til Skade ved det fiendtlige Bombardement; og at jeg haaber, snart at kunne igjen begynde Undervisning, da min Gaard vel har lidt endeel, men er dog bleven bevaret fra Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Kjøbenhavn den 8 Sept. 1807. F. C. Schouboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Nyeste Silderie af Kjøbenhavn. brystelkes. Fjerde Aargang. No. 95 og 96. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hheker Enke. Torsdagen den 17 September, 1807. Øieblikkers Krav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
De vigtigste Bygninger, som under Bombardementet ere blevne ødelagte af Jlden, ere: 1) vor Frue Kirke og dens stolte Taarn, som Fienden uafladelig beskjød med gloende Kugler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J den store Jldebrand 1728 blev denne Kirke lagt aldeles i Aske, men siden blev den igjen opbygt fra Grunden af. Blandt de den Gang frelste Monumenter var Grev U. F. Gylden. løves kostbare Mausoleum af Marmor, paa hvilket den Afdøde saaes udhuggen i hvidt Marmor, og Cort Adelers Epitaphium, forestillende denne Helt, omgiven af Trophæer og to nogne fængslede Tyrker i Marmor. Taarnet var det høieste i Staden og uden Tvivl et af de høieste i Europa. Dets Bygning bekostede Kong Christian den Sjetter), og den blev fuldført i Aaret 1746. Spiret var over 100 Alen langt Samme konge havde begavet Kirken ved Sangværket. Taarnet havde en Storklokke og 5 mindre Klokker, Stormklokken holdt 7 Fod og 2 Tommer i Diameter, og veiede 37 Skippd. 11 Lispd. 6 Pd. J fordum Tider lode Kongerne sig *) Mærkeligt er det, at de vigtigste Monumenter, som denne Konge har ladet opføre, nemlig Frue Kirke og Christiansborg Slot, ere blevne et Offer for Luen, medens alle de Bygninger, som Christian den Fjerde har ladet bygge, endnu staae ufortærede og have trodset to Aarhundreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Aaret 1716. krone og salve i Frue Kirke. bivaanede Peter Car her en Bispevielse. At iøvrigt den gamle Kirke var over nogle hundrede Aar gammel, saaes af den Jndskrivt, som stod over een af dens Porte, og hvis Aarstal var 1877. 2) Studiigaarden var omgiven af Huse af ulige Anseelse og Størrelse. Consistorii Huset, som var en Levning af de Catholske Bispers Residdence, blev i Jldebranden, 1728 allene staaende. Det egentlige Universitets Huus med et lidet Spir og en Klokke, som ringede til Lectie, havde i den nederste Etage to, og i den øverste et meget stort Auditorium. J den to Etagers Sidelængde var et Theatrum antomicum. Den største og længste Universitetsbygning var den vestlige Side ud mod Nørregaden, som var 155 Alen lang og 2 Etager høi. J den nederste Etages søndre Ende var først Klosteret eller Communitetets store Sal, dernæst Klosterbibliothekets Værelse, efter dette fulgte et, hvor den for Universitetet og de lærde Skoler nedsatte Commission holdte sine Forsamlinger. J anden Etage var Universitetets Naturaltheater. 3) Borchs Collegium blev stiftet 1689 af den berømte Ole Borch. Det var, næst Walkendorff, det ældste Collegium i Hovedstaden. Ved Testamente gav Stifteren 23500 Rdlr., foruden Bygningen og Grunden. Her havde 16 i Dannemark eller Norge indfødte Studenter fri Bolig, og nøde hver især et Stipendium af 64 Rdlr. Jnstitut i Aabenraa, c) Der gymnastikke. som tilligemed Bygningen og endeel af de til Indretningen hørende Redskaber ligeledes er ødelagt. 5) Fattigvæsenets Bygning eller den forrige Suhmske Gaard i Pustervig. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Anecdote. Den Mariner, som i disse Dage blev hængt paa Amager, sagde, da han blev ført til Retterstedet, nu har jeg tjent fire Potentater, men aldrig er det arriveret mig før Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Indenlandske Efterretninger. Den 29 Augusti, da den commanderende Gener. Castenskjold opholdt sig i sit Hovedqvarteer i Tannings Gaard i Kjøge, indløb Efterretning fra de Danske Forposter, som stode ved Skillings kroen, at Fiendens Cavallerie rykkede frem. Generalen gav derpaa Ordre, at alle Batailloner skulle samles uden for Porten ved det hvide Knæ. Generalen selv red med vort Cavallerie til Skillings kroen, og man forsikkrer, at han skal have slaaet de fiendtlige Tropper to Gange tilbage fra Skillingskroen til Caperalskroen, hvorved de skulle have lidt endeel. Men da Fiendens Artillerie nærmede sig, bleve vore Ryttere tvungne til at trække sig tilbage. Nu gav Generalen Ordre, at vort Artillerie skulde rykke frem med 8 Canoner paa forskjellige Puncter. Den første Bataillon Skarpskyttere, bestaaende af 50 Mand, fik befaling at dække to Canoner, som bleve stillede imellem Gammel kjøgegaard og Landeveien til Kjøbenhavn. Fienden rykkede frem og bragte ved sin Canonild vore Canoner til at tie. Da dette skede maatte Landværnet rettrere til Byen, hvorhen Fienden forfulgte det med Musketild, stillede Canoner i Porten og fyrede langs igjennem Gaden, hvorved en stor Deel blev dræbt. Vore Troppers Tal var imellem 9 og 10,000, hvoraf dog henved 100 Mand ikke vare med i Slaget. Fiendens Antal skal have været imellem 4 og 5000 M., hvoriblandt omtrent 300 Cavallerie. Jmellem 11 til 1800 Mand af vore Tropper bleve tagne til Krigsfanger og førte til de Engelske Skibe. De Dødes Tal var omtrent 100 Mand, og i Lazarethet paa Raadstuen i Kjøge laae henved 150 Mand, som vare blevne saarede i Fægtningen. Blandt de Døde var Capit. Qvistgaard, Eier til Viby Gaard; blandt de stærkt Saarede Capit. Nørager, der mistede en HælPræm. Lieutenant Kredschman, Lieuten. Baron Wedel, som fik to Sabelhug i Armen, og Lieuten. Rist. De fangne Officierer vare: Af Søndre=Sjællandsk Landværneregiment, første Bataillon: Capit. Barner, Lieutenanterne Schaldemose, Brown, Tideman, Bædstüber, Hansen, Mathiesen, Arboe, af 2den Bataillon, Major Grev Moltke, Major Baron Wedel Jarlsberg, Major Post, Lienten. Aboe, Dorschæus, Langemark, Gasmanaf 4de Bataillon, Major Neergaard, Major Weisman, Capitainerne Pranger, Eggers, v. Osten, Lieutenanterne Stolpe, Mincke, Worsøe, Wolff, Petersen; af 5te Bataillon; Capitainerne Lund og Ritzau, Lieutenanterne Onum, Seerup, Orup, Lamers, Ronacker; af 7de Bataillon, Capitainerne Rønne, Olsen, Fisker, Fielsted, Lieut. Suhr, af 8de Bataillon, Major Oldeland, Capit. Grev Reventlou, Capit. Zimmermann, Lieutenanterne Bjerring og Baade; af 9de Bataill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Major Krüger, Capitainerne Suhr og Thank, Lieut. Modest; af 10de Bataillon, Maj. Kjøge, Capitainerne Vagtman, Bjerring og Hemmert; af nordre Siællands Landværnsregiment; General Major Oxholm. Af 5te Bataillon, Lieut. Kozinsky; af 6te Bataillon Lieutenanterne Bang og Jordan, af 7de Bataillon Major Koppen, Capitainerne Schmidt og Wedelsparre, Lieut. Friebert. J alt i General, 9 Majorer, 19 Capitainer, 28 Lieutenanter, altsaa i det Hele 56 Officierer. - De fangne Officerer og Gemene bleve opstillede paa Torvet i Kjøge, hvor de fik af de Engelske alle de Vederqvægelser, som Tid og Omstændigheder tillode. Efter Begjering fik de Tilladelse til at følge den faldne Capit. Qvistgaard til Jorden. Derpaa blev dem anvist Kiøbmand Olsens Gaard, hvor de opholdt sig Natten over og den paafølgende Dag. Siden sk. enhver krigssangen Officier Tilladelse til at besørge sine Anliggender i Byen, under det Løvte atter at møde i Olsens Gaard om Aftenen Kl. 7. Kjøbmand Olsen for gede omhyggeligen for deres Beværtning, skjønt han selv havde mistet meget i Urolighederne. Om Aftenen Kl. 9 mødte der 11 Vogne, som under Escorte af Engelske Husarer, kjørte de fangne Officierer til det Engelske Hovedqvarteer i Lundehuset, hvor de bleve indlogerede i Baron Eggers Gaard og forsynede saavel med Levnedsmidler, som med fine uldne Tæpper og Matratser. Ved deres Ankomst saae de Østerbro brænde. General Catheart kom selv og forespurgte sig om de manglede noget eller havde noget at klage over. Dagen efter bleve Officierene igjen løsgivne paa deres Æresord. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Engellændernes Opførsel var i det Hele meget human, paa nogle enkelte Excesser nær, som de Gemene tillode sig, hvor ingen Offteierer var nærværende. Alt hvad der blev taget fra Officiererne ved de Gemene blev dem igjen ufortøvet tilstillet, undtagen Sabler og Portepeer. J Kjøge bleve adskillige Huse plyndrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Blandt de private Bogsamlinger af Betydenhed, som ulykkeligviis ere blevne et Offer for Luen i Bombardementet, høre især Professorerne Risbrighs, Wolffs, Kierulfs og Wøldikes Bibliothek. En ikke ubetydelig Samling af Bøger, og deriblandt adskillige vare Sager, er brændt paa Borchs Collegium. Af Bogtrykkerier er der ialt brændt tre, nemlig det Sebbelowske, Horrebovske og Breum ske. J det sidste har Lien fortæret Manuscripter og de færdigtrykte Ark af Olufsens Jslandske Lexicon, som udgives paa Videnskabers Selskabets Bekostning, Foersoms Lommebog for 1808 o. fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Grosserer Tuteins Pakhuus i Vimmelskaftet er der brændt for 130,000 Rdlr. Uld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Da de fleste af Kjøbenhavns Amts civile Betjentere vare blevne indspærrede i den beleirede Stad, saa sammentraadte Grev Schulin, Etatsraad de Coninck og Pastor Rønne i en Commission, for at forebygge Reqvisitioner med væbnet Haand og vaage over den borgerlige Ordens Vedligeholdelse. De tilkjendegave den Engelske Overgeneral, Lord Cathearr deres Hensigt; han bifaldte den, og meddeelte dem en Skrivelse, hvori de under hans Commando staaende Militaire beordredes, at understøtte og sikkre dem i deres Foretagende. Amtmand Arktander og flere Kongelige Embedsmænd saavel paa Kjøbenhavns Amt som alle dets Districter rakte dem broderligen Haanden. Rug blev ikke reqvireret, men Commissionen kjøbte den selv, for at skaffe Brød og betalte 7 Rdlr. 3 Mk. pr. Td. Med Bagerne er af det Engelske Commissariat accorderet 4 s. pr. Pd. Brød. For Havren er givet Regning paa 21 Mk. pr. Td. For Hør og Halm 14 s. Lpd. Kartofler betaltes i Førstningen med 2 Mk. pr. Skjæppen. Kjød med 12 s. pr. Pd. Siden har Tilførselen fra adskillige Sider nedsat disse sidste 2 Artikler. Flere Sorter Levnedsmidler ere ikke blevne leverede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
De Engelske Tropper, som ligge i Frederiksberg, regnes for 2000 Mand. Udenfor Slottet er der plantet te smukke Metalcanoner. Adskillige Gaarde i Frederiksberg Bye, have over hundrede Mand Jndqvartering. Paa det at Jndbyggerne ikke skulle mangle Brød er der føiet den gode Foranstaltning, at Bageren i Bredgaden ikkun bager for samme, og til alle Vedkommendes Efterretning er dette bekjendtgjort ved en i det Tydske og Engelske Sprog forfattet Bekjendtgiørelse, som er opslaaet i hans Vindue. De fleste af de Tropper, som ligge her, bestaae af Bjergskotter. De have Qvinder med sig, som koge, vaske a. for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Ordrups Froen have de Engelske et Sygehuus, hvori der ligger 150 Syge og Saarede. Paa Holmen og de øvrige af de Engelske besatte Poster holde de hver Aften, naar deres Tapvenstreg gaaer, smuk Musik med blæsende Jnstrumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Svarsenalet findes en Deel Canoner med Laase, som endnu aldrig ere blevne brugte. De ere af ny Opfindelse og tændes ikke som det almindelige Slags med Lunte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Mandags d. 14 forstyttede den commanderende Engelske General, Lord Catheart, sit Hovedqvarteer til Citadellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Admiral Gamber har samtykket i, at alle Fartøier, bestemte fra Kjøbenhavn til Provindserne, som forevise et Pas fra General=Major Peimann, contrasigneret eller paategnet ved en Capitain af et af Hs. Brit. Majestæts Skibe, under benævnte Admirals Commando, maa frit og ubehindret passere, Afg. I denne Tid besøges Kjøbenhavn daglig af mange Engelske Officierer. De indkjøbe især Kireover Kjøbenhavn o. s. v. Mærkeligt er det, at de næsten alle meget opmærksomt betragte den afbrændte Nicolai Kirke, da de formodentlig staae i den Tanke, at den er brændt under Bombardenenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Søndermarken have de Engelske Soldater, strax da de vare landede her paa Øen, bygt sig Hytter med Straatag, som, med Hensyn til den korte Tid, de ere forfærdigede i, ere ret vakkre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Der findes ogsaa opslaaet en Deel Telte, hvori Artillerister ligge. Frederiksberghauge har, efter Omstændighederne, næsten aldeles ikke liidt noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J de Kongelige Stalde ligge Engelske Tropper, Man kan ikke noksom rose den strænge Krigstugt, der nu holdes. Da Tropperne hidtil selv maatte forsyne sig med Brændeved til Kogning a., saa var det en nødvendig følge, at meget Træfang blev sønderhugget. En Soldat, som blev overbevist om at have sønderhugget et Skab i den Gaard, hvor han var indqvarteret, fik 100 Tamp. Fra i Gaar af ere Uordener af den Natur aldeles forebyggede; thi efter den commanderende Generals Befaling indkjøbes nu Brændeved, hvormed Tropperne forsynes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Man vil fra sikker Haand vide, at Rusland og Nordamerica have erklæret Engelland Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Fredagen Den 18 d. M. om Eftermiddagen Kl. 4, holde de Committerede af Jnteressenterne ved Brandforsikkringen en Generalforsamling i Anledning af de ved Bombardementet foranledigede Brandskaber. Da der i Brandforsikkringens Policeer ikke er gjort noget Slags Undtagelse, saa venter man med Vished, at Assurancen vil komme til at erstatte den skede Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Under 15de d. M. har Politiemesteren paa Kjøbenhavns Amt, Hr. Justitsraad Nielsen, ladet bekjendtgjøre følgende: Herved anmodes alle de af Kiøbenhavns Amts Beboere, som i denne urolige Tid ere komne i Besiddelse af noget af deres Medborgeres Gods, af hvad Navn nævnes kan, ufortøvet at oplevere og anmelde saadant for mig, da de, hvis saadant ei skeer i det seneste inden 8 Dage fra Dato, og de siden efter blive antrufne med saadant, kan vente efter Omstændighederne at blive tiltalte og alvorlig straffede. Langs med Esplanaden ved Citadellet, lige fra Toldboden til store Kongensgade, er der bleven opreist store Pallisader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Middags Kl. 1 1/2 bleve 4 af Kongens Liv jægere høitidelig og med de sædvanlige militaire Honneurs jordede. Ligfølget var anseeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Fjorten Danske Orlogskibe have nu ialt lagt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Af Marinercorpset er der hidtil ialt deserteret 800 Mand. En Deel deraf have de Engelske ikke villet antage, og vandre derfor vildfarende omkring i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Fra Stockholm meldes under 10 Sept.: Siden man har bragt i Erfaring, at den Tydske Posts Udeblivelse hidrører deraf, at Anføreren for den i det store Belt stationerede Engelske Flaade har erklæret Sjælland paa den Side udkommen bloqueret, saa er der nu føiet Anstalt, at to Fartøier i Helsingborg, directe af Søveien til Nyborg, overføre de afgaaende og derfra tilbage kommende Engelske Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Udenlandske Efterretninger. De seneste Svenske Tidender gaae til den 10 Sept. Det Jnteressanteste deraf er følgende: Hovedqvarteret i Pluggetien d. 28 Aug. Den 25de blev Oberst Lieuten, Frih. v. Palmstjerna angrebet ved Danholm. Det taagede Veir tillod ham ikke at opdage de ankommende Baade førend de vare ham 3-400 Alen nær. Han lod slaae Allarm og begynde en Canonade fra Skandsen. Men endeel af Landgangstropperne kastede sig i Land, og da Angrebet skede paa flere Puncter, saa blev Jnfanterietroppen, der ved Stranden skulde modtage Fienden, afskaaren, og deelt i mindre Tropper Piqueten af Batteriet gjorde flere Skud. Men da Servicen var nedskudt og Stykkerne tagne, maatte den Commanderende give sig. Baron Knor ring forsvarede sig med 12 Mand (Resten var paa Vagt), indtil 6 vare strakte til Jorden, paa samme Maade gik det med de øvrige af Jnfanteriet. Palmstjernas eneste Styrke var nu en 50 Mand stærk Piquet i Skandsen, som han havde faaet did. Han capitulerede ikke, men forsvarede sig saalænge han kunde, og udholdt Stormen, da hav siden maatte give sig fangen. I Lieutenant, 20 Soldater bleve saarede, men flere døde. De Fangnes Tal var 16 Officierer, 1 Offic. Cadet, og henved 300 Mand. Palmstjerne forsikkrer til Slutningen Kongen, at han, tilligemed sine Cammernter og Tropper, har gjort Alt hvad der er Mennesker mueligt, og beder, at den overgangne Ulykke ikke, efter 40 Aars Tjeneste, maatte paadrage ham Monarkens Ungade. - To vidtløftige Rapporter fra Overadjutanten for Flaaden, Major Roswald af 26de og 30 Aug, indeholde omstændelige Efterretninger og Alt hvad Canoneerbaadene have udrettet. Den 20 Aug. bedækkede de Troppernes Overgang fra Stralsund og bortførte fra Staden, Havnen og Rheden de derværende Baade, og Fartøier, den 23de var en Division i fuld Affaire, da Fiendens Flaadearbeide canoneredes fra Danholm; d. 24de, da Fienden skjød paa adskillige Batterier og canonerede og bombarderede Danholm lindrede Canoneerbaadene Jlden mod samme; den 24de sneg adskillige Bande sig ind i Farvandet til Barth, hvilke af Fienden bleve stærk beskudte; den 25de jagedes Fiendens Arbeidere paa Forskandsningen ved Stahlbrode, men om Natten havde han igjen fuldbyrdet sit Batterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Under d. 30 Aug. meldes fra Hovedqvarteret, at eftersom Kongen i nogle Dage har været upasselig, og endnu ikke fuldkommen er kommet sig, saa har han overdraget General Toll befalingen over samtlige Tropper paa Rugen. - En Deputation fra Magistraten i Stralsund, havde den 26de og 29de Rudience hos Kongen. Sidste Gang havde de en Fransk Parlementair med sig, ved Navn Montcabrier, Anfører for Marinen. Han havde en Privatandience, efter de Deputerede. - Den 28de havde en Svensk Krigsbrig paa sin Recognesering i Vyk opdaget to store Baade med 8 til 10 Mand og en mindre med 4 Mand, der lode til at være fiendtlige Officerer med nogle Soldater. Den ene af Baadene blev skudt i Sænk, og Folkene, som maatte vade til Stranden, bare 2 Mand Døde eller Blesserede. - Bergen d. 2 Sept. J Forgaars ankom H. M. Kongen hertil fra Pluggentien. Hs. Majest, som i nogle Dage har været besværet af en hemmortholdalsk og rheumatisk Feber, var i Gaar saa meget bedre, at om Eftermiddagen en Promenade i Vogn kunde foretages. H. Maj. befinder sig vel mat, men alligevel noget bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Bergen d. 5 Sept. Kongens Helsen er siden d. 2 Sept. ikke bleven bedre. Matheden vedbliver med afvexlende Febertegn. Sygdommen synes at blive langvarigere end man i Begyndelsen skulde formodet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Den sidste Engelske Post har medbragt 3 Numere af Lloyd's Evening port, som gaae til den 3 Aug, paa hvilken Tid man endnu ikke vidste i London andet angaaende Expeditionen mod Kjøbenhavn end at et Engelsk Linieskib og en Engelsk Fregat havde taget et Dansk Vagtskib. Jmidlertid vilde man dog gjette sig til, at Kjøbenhavn maatte være taget d. 23de f. M. J samme Avis findes meget om denne Expedition, og deriblandt en Proclamation, som skulde være udstædt af os, men som Anmelderen aldrig har vidst noget at sige af. Avisskriveren anmærker, at man aldrig har havt noget Exempel i Historien, at et Folk er blevet fuldkomnere overrumplet end det Danske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
J Stockholm er nu udkommen den første Deel af Kalmare Unions Historia, forfattet af P. A. Granberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
Breslaus og Danzigs Beleiring.