JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Saxkjøbing. Om Hs. Maj. Nærværelse i denne By er os endvidere velvillig meddeelt følgende udførligere Beretning: Løverdagen den 22de Juli om Eftermiddagen Kl. 6 ankom Hs. Maj. Kongen til Saxkjøbing, hvor han behagede at aftræde i den ham dertil anviste Gaard paa Byens Hovedtorv, hvor Byens og Omegnens Embedsmænd og en stor Masse Mennesker af alle Stænder modtoge ham med gjentagne Hurraraab under Klokkernes Ringning og Kanonernes Torden. Hs. Maj. begav sig først til Byens Kirke, hvor han af Sognepræsten lod sig forklare Betydningen af Figurerne paa den ældgamle Altertavle; derpaa bleve Byens Sprøiter ham foreviste, hvorefter han besøgte Borgerskolen, hvor Børnene afsang en passende Sang, og de ældste af disse bleve af Skolelæreren examinerede i de Deele af Religionens Lærdomme, som Hs. Maj. opgav, medens de yngre Børn bleve hørte i indenads Læsning. Hs. Maj. begav sig derpaa til Byens smukke Raadhuus, hvor Sogneforstanderskaberne fra de nærmeste Pastorater vare forsamlede, og hvor Embedsmændenes Protocoller vare tilstede. Tiden tillod ikke Hs. Maj. at eftersee meere, end hvad der vedkom Byens Communal- og Havnevæsen, hvorpaa Forstanderskaberne bleve ham forestillede, og af disses Medlemmer fremstod Hr. Pastor Berg fra Feiøe, og i en kort men smuk Tale tolkede Folkets Taksigelse for Communal-Jndretningen og dets Tillid til Kongen, at han, naar Omstændighederne tillade det, vil lette de Byrder, som paa hvile især den Stand, som maa fortjene sit Brød i sit Ansigts Sved. Denne Tale besvarede Hs. Maj. i de naadigste Udtryk, henledende Forstanderskabernes Opmærksomhed paa den velsignede Høst, som der iaar er Udsigt til og som i Forening med god Huusholdning vil bøde paa foregaaende Aars Misvært og give Landmanden Kræfter til at bære de Byrder, som ikke øieblikkelig kunne lettes. Allerhøistsamme lod sig derefter forevise Arresterne og Raadhusets øvrige beqvemme Jndretning og tilsidst Byens Havn, der ifjor er forsynet med nye Bolværker og hvor Fartøierne vare prydede med en Mængde Flag. Den Hyldest, som den forsamlede Menneskemasse bragte Hs. Maj, havde Allerhøistsamme den Naade, at gjengielde med et Længe leve for SaxkjøbingsBorgere og Jndvaanere; hvorefter Hs. Maj. allernaadigst tilkjendegav Byfogden sin Tilfredshed med Alt hvad der var ham foreviist, tilføiende, at han havde fundet Alt i god Orden. Derpaa afreiste Hs. Maj. til Hovedgaarden Engestofte under Folkets Jubel og Kanonernes Torden; men den paafølgende Nat passerede Hs. Maj. paany gjennem Byen, hvilken, saavelsom en Æreport, var smukt illumineret. Han kjørte langsomt gjennem Byen, for desbedre at kunne tage Jlluminationen i Øiesyn, og modtog da paany Beviser paa Jndvaanernes undersaatlige Hengivenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Den 24de Juli ved Middagstid passerede Hs. Maj. Kongen tilligemed Hs. Maj. Dronningen, som formedelst Upasselighed ikke havde kunnet deeltage i hiint Besøg, for sidste Gang gjennem Byen, og blev ved denne Leilighed paany hilset af Communalbestyrelsen, og efterlode hos Jndvaanerne Ønsket, at Kongernes Konge stedse vil bevare den Begge Folkets Kjærlighed og Tillid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Maribo den 24de Juli 1843. Deres Majestæter Kongen og Dronningen ankom hertil i Eftermiddag omtrent Kl. 1 1, og modtoges af Byfogden, og Borgerrepræsentanterne ved Byens østre Port, hvor en med Grønt og Blomster smykket Æreport var opreist, paa hvis indre Side 2de Medaillons med Deres Maj. Navnechiffre i forgyldt Arbeide paa blaa Felt vare anbragte. J en kort Tale ønskede Byfogden paa Byens Vegne Deres Maj. et hjerteligt Velkommen, hvorfor Deres Maj. i de naadigste Udtryk takkede, hvorpaa Kjørselen fortsattes til det for Majestæterne bestemte Aftrædelseslocale i Kjøbmand Brabrands paa Torvet smukt beliggende Gaard, hvor Hs. Maj. Kongen strax stedede Communalbestyrelsen og Embedsmændene til Cour, ligesom Hendes Maj. Dronningen modtog Cour af Damer. Hs. Maj. behagede derefter at lade Byens Politi= og Brandcorps maneuvrere forsig, og at tilkjendegive disse Corpser sin allerhøieste Tilfredshed, hvorpaa han begav sig til Raadhuset, der saavel ind, som udvendig var festlig decoreret med Grønt og Blomster samt Majestæternes Navne chiffre deels i forgyldt Arbeide og deels af Blomster. For hver Ende af Raadhuset var opført 5 Søilebuer af Grønt, smykket med Blomster, der tog sig særdeles smukt ud. Efterat Hs. Majestæt havde ladet sig Communeregnskaberne forelægge og inspiceret Arrestlocalerne, begav han sig over i Kirken og derfra til begge Skolerne, hvorpaa det behagede Hs. Maj. at give privat Audients til nogle Embedsmænd og Andre. Saavel ved Ankomsten som ved Afreisen blev saluteret med Kanonskud og kimet med Byens Klokker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Nykjøbing den 27de Juli 1843. Da Hs. Maj. i Søndags (den 23de) behagede at tage i Øiesyn den Dæmning, der i forrige Aar er sat over Kippinge Vig fra Storholmen til Vaalse, var afFærgebestyrer Arnkiel tæt under Dæmningen henlagt en Færge, tiltaklet som en Kutter og behængt med mange forskjellige Flag. Fra dette Fartøi, der var besat med Mandskab og Kanoner, saluteredes med 27 Skud, og et 3 Gange gjentaget Hurra udbragtes for Hs. Majestæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Den Berlingske Tidendes Redacteur, der stedse med saa megen Redebonhed berigtiger andre Blades feilagtige Beretninger, vil sikkert med samme Redebonhed modtage vor Berigtigelse til følgende Linier, som findes i hans Blad for 25de dennes. Der fortælles nemlig, at Hs. Maj. efter Gudstjenesten i Søndags foretog en Tour til Guldborg for at besee en af 12 Bønder paa egen Regning fortagen Jnddæmning af circa 1020 Tdr. Land ved Vaalse, hvoraf største Deelen allerede er opdyrket." Vi skulle tillade os herved at bemærke, at Actionairerne i dette Foretagende ingenlunde kun bestaaer af Bønder, men at baade Præster og Folk i andre Stillinger (f. Ex. forhenværende Amtsforvalter i Frederiksborg Justitsraad Poulsens Arvinger) have Actier i Jnddæmningen. Endvidere kunne vi forsikkre, at endnu kun omtrent Trediedelen af det inddæmmede Areal er tørt, men paa ingen Maade opdyrket, og det vil altsaa sees, at Berl. Tid. har denne Efterretning fra en meget upaalidelig Kilde, naar den fortæller, at største Delen af de inddæmmede 1020 Tdr. Land allerede er opdyrket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Det skandinaviske Samfunds provisoriske Bestyrelse i Kjøbenhavn har gjennem Politidirecteuren i Løverdags modtaget følgende Skrivelse fra det kongl. Cancelli. J Anledning af Hr. Etatsraadens Jndberetning angaaende den intenderede Stiftelse af et Selskab under Navn af Skandinavisk Samfund tilmeldes Dem herved tienstligst, at Collegiet efter Jndholdet af de Love, der foreløbig ere vedtagne for dette Selskab, og de øvrige foreliggende Omstændigheder finder, at det ikke kan tillades samme at constituere sig, hvorhos man maa have Hr. Etatsraaden anmodet om at foranstalte det Fornødne til at forebygge enhver dertil sigtende Virksomhed." – Bestyrelsen har derpaa ifølge Fædrelandet i en Skrivelse til Cancelliet nedlagt Protest imod dette Forbud, og besluttet at indgaae til Hs. M. Kongen med en allerunderdanigst Besværing i den Anledning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Det kgl. danske Cancelli har i Anledning af nogle Yttringer i Fædrelandets sidste Fredagsnummer angaaende den hessiske Prinds Friederichs russiske Forlovelse, beordret dets ansvarhavende Redacteur, J. A. Hansen, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen. Det omhandlede Nummer er uhindret udkommet, og man har saaledes Leilighed til at reflectere over, hvad det egenlig kan være Justitscollegiet har troet at burde henstille til Rettens Domfældelse, og derved gjort til Gjenstand, for den almene Opmærksomhed. (Kbhpst.) Ramke der var dømt fra Livet, skal efter Kiel C. Bl." være bleven benaadet af Hs. Maj. Kongen, saa at han hensættes til livsvarig Tugthuusstraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
J Fædrelandet berettes, at der virkelig i det akademiske Senat har været forhandlet om, hvad man skulde gjøre ved nogle Stipendiarer, som uden indhentet Tilladelse havde deeltaget i Upsalatoget og at der, hvis Fædrelandet ikke er feil underrettet, ved denne Leilighed skal være bleven talt om, at berøvedisse deres Stipendier, fordi de ikke kunde ansees at være trængende, naar de havde Raad til at foretage en saadan Reise, men at den humanere Mening ifølge hvilken de slap med en lemfældig Jrettesættelse, gik igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
J Foraaret gik en Arbeidsmand, hvis Kone i Vinter havde broderet endeel Bønderhuer, med disse til Kjøge, hvor han solgte dem for lidet over 7 Rbd. Da han kom hjem uden Penge, fortalte han Konen, at han om Natten var bleven overfaldet i Nærheden af Skillingskroen, af tvende Personer, som havde frataget ham hvad han havde faaet for Huerne; han havde fortalt det i Skillingskroen og meldt det for Politiet her i Kjøbenhavn. En Undersøgelse blev anstillet i Skillings kroen af vedkommende Politimester, men Jngen havde der hørt noget til et saadant Overfald, hvorimod man kunde erindre, at en Person den opgivne Nat havde spillet Kort med nogle Bønder fra Vordingborgegnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Politiet i denne Egn anstillede ogsaa Undersøgelse og det lykkedes at opspørge de Bønder, som samme Na havde spillet Kort i Skillingskroen, hvilke forklarede, at den Person, med hvem de havde spillet, havde tabt betydeligt til dem alle. Uagtet den ovennævnte Arbeidsmand i Begyndelsen for Retten modsagde Bøndernes Forklaringer, maatte han dog siden indrømme deres Rigtighed, og tilstaae, at hans Fortælling om Overfaldet var usand, og grundet paa, at han ikke turde sige Konen, at han i een Nat havde forødt hendes hele Vinterfortjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
J Paris tænker man nu paa at oprette et Videnskabernes Selskab af Damer. Det skal, hvis det ellers bliver til mere end Projectet, bestaae af 40 Damer ligesom det franske Academie bestaaer af 40 Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Udenlandske Efterretninger. Opstanden i Spanien vedbliver at gaae fremad, og atter have flere Stæder, Armeeafdelinger og Officierer sluttet sig til Bevægelsen. Espartero har opgivet Haabet om at forene sig med Zurbano og Seoane, og da det saaledes er ham umuligt at udrette Noget mod Narvaez og de andre fjendtlige Anførere, har han tilsomt forladt Albacete og begivet sig mod Syd for om muligt at frelse sig til Cadix, hvor han enten vil oppebie en gunstig Vending i Sagerne i selve Spanien, eller søge at faae Hjelp fra England, eller endelig flygte til Vestindien. Men selv denne Tilflugt synes at være ham afskaaren, da General v. Halen, som skulde holde Hovedlandeveien igjennem Andalusien besat, har lidt et Nederlag ved Sevilla og derpaa saa hurtig som muligt med alle de Tropper, han havde tilbage, begivet sig i Retningen til Cadix, saa at Espartero er aldeles udelukket fra Forbindelsen med ham; ja efter et Rygte har han endog forladt Regentens Sag. Madrid er nu paa alle Sider omringet, Aspiroz staaer med omtrent 6000 Mand tæt Nord for Byen, Urbino nærmer sig fra Vest med Besætningen fra Badajoz og Narvaer med en endnu betydeligere Styrke fra Øst. Dog synes de at have besluttet ikke at trænge ind i Staden med Magt, men at tvinge den til at overgive sig og deeltage i Bevægelsen, hvilket snart maa skee, da den mangler Levnetsmidler og ikke kan vente nogen Undsætning. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Jblandt andre Curiosa, som ikke mangle ved visse Leiligheder, hvor man vil gjøre sig vigtig og kan føle Trang dertil hændtes det ogsaa Søndagen den 23de dennes ved Hs. Majestæt Kongens Besøg ved Kippinge Dæmning, idet Majestæten kom forbi den gamle Dæmning ved det saakaldte Kippingevaad, at Kongen spurgte de nærmeste Bønder hvorlænge det var siden denne Dæmning blev opført, hvortil der Jngen øieblikkelig svarede; men strax greb Jnspecteur Rosenkilde Ordet, og svarede, at denne Inddæmning ikke havde været til nogen Nytte førend i de sidste 5 Aar, da han (Rosenkilde) begyndte at tage sig af den, og lod grave og rense Engen m.m. En afde paagrændsende Mænd, der har havt med dette Arbeide at bestille, opfordrer herved Hr. Rosenkilde til, i dette Blad, at underrette Publicum om, hvad Deel han har havt i denne gamle Jnddæmning, nemlig: 1) hvad han har ladet grave og rense paa Engen, 2) naar dette er skeet, og 3) hvilke Mænd han har havt hertil – thi selv har Hr. Jnspecteuren neppe gjort noget til dens Bedste, da han vist aldrig har havt sin Fod paa Engen. – Naar Hr. Rosenkilde ikke oplyser disse 3de Spørgsmaal tilfredsstillende, da vil disse hans Ord blive at ansee som et Ronsens eller Pralerie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
En Bonde i Øster Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
AVERTISSEMENTS. Efterlyses. Fra Stiftamtsgaarden i Nykjøbing til Pavillonen i Gjæstgiver Thomsens Hauge er Aftenen den 23de dennes tabt et Haar-Armbaand med Guld laas, hvori en grøn Steen, omfattet med ægte Perler, som den retsindige Finder bedes at aflevere paa Adressecontoiret i Nykjøbing mod en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Paa Badehuset er igaar glemt en Guldring, som efter et Øiebliks Forløb ikke var til at finde. Skulde Nogen have bragt den med hjem, da ombedes de godhedsfuldt at aflevere samme paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Fremlysning. En sort Hund er kommet til Sønder Kirkebye Præstegaard, hvor den kan afhentes mod Betaling for dette Avertissement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Et Kammerdugs Lommetørklæde med Blonder og broderet Navn er fundet paa Ballet i Thomsens Have, og kan mod Avertissementets Betaling afhentes hos Fuldmægtig Boesen i Nykjøbing. Et meubleret Værelse ønskes tilleie i Nykjøbing. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Skipper C. S. Gram agter at afgaae herfra til Kjøbenhavn paa Tirsdag, og medtager Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-27
Auction. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Selveier Claus Clausen og Hustrue af Baagøe, blive de Boet tilhørende, i Nakskov Fjord under Cappel Sogn beliggende Øer, nemlig: 1. Øen Baagøe, der staaer for Hartkorn 14 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb., hvis Jorder ere af fortrinlig Bonitet, og Bygningerne, hvoraf Stuehuset for faa Aar siden af nyt opbygget, i god Stand, og 2. Øen Bondeholm, der staaer for Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb., uden Bygninger, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Torsdagene den 3die og 10de samt Fredagen den 18de August d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Øen Baag. Det bemærkes, at Eiendommene opraabes alternativt samlede og særskilte. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Nakskov den 20de Juli 1843. Fasting. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Lollands Falsters Tidende. Stige. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 88. Løverdagen den 29. Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen ankom, ifølge Svendb. Amtst." af 24de ds., til Jndløbet af Svendborg Sund i Løverdags Morges med Lystkutteren Neptun, Søndagmorgen forlod Hs. Kongl. Høihed atter Sundet og afgik til Assens, for derfra at begive sig til Frederiksgave, hvor Hs. Kongl. Hhd. Kronprindsessen fortiden opholder sig. Mandag Eftermiddag Kl. 1 ankom, ifølge de fyenske Aviser, D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen til Odense.¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Det Jndtryk, som det af Cancelliet udstedte Forbud mod Oprettelsen af et skandinavisk Samfund, i Hovedstaden har frembragt, lader sig vel ikke miskjende; det er fælles og eensartet hos Alle og Enhver, der har nogen klar Forestilling om hvad Associationsfrihed vil sige. At vi herefter ikke kunne rose os af at besidde den, saalidt som mangen anden Frihed, uden forsaavidt Benyttelsen deraf tolereres, og at et saadant Forbud, hvad enten nu Cancelliet har udstedt det paa egen Haand eller ifølge kongelig befaling, aldrig vilde have kunne udgaae fra nogen Regjering i en Stat med en nordamerikansk, norsk eller engelsk Forfatning, ere to Erkjendelser, som vi derved have fuldkommen Leilighed til at tydeliggjøre os; og det er i ethvert Tilfælde det Første og Fornemste at komme til klar Bevisthed, om sin Stilling og sine Forhold. Men dette synes vi Danske i den senere Tid i vor Begeistring i en vis Retning næsten at have glemt, og det har derfor sit Gode ved sig, engang igjen at blive mindet derom, om det end skeer paa en noget følelig Maade. J Provindserne vil Jndtrykket sikkert være ikke mindre stærkt, og vel ligesom i Hovedstaden svare til det, Efterretningen om det kgl. Rescript angaaende Embedsmændenes Petitionsfrihed frembragte. Vi beklage dem, der allerede have gjort sig saa levende Forestillinger og den skandinaviske Jdee, som f. Ex Dannevirkes Redacteur, der har proponeret, at de forenede Norden skulde kaldes Gotherige; de vill nu formodenlig føle sig noget nedstemte. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Fra Slesvig skrives under 18de Juli i Neu Zeitung, at det er et almindeligt Rygte, at den fra Kjøbenhavn er bleven anordnet en retlig Undersøgelse mod Landinspecteur Tiedemann, paa Grund af hans Tale ved Folkefesten i Haddeby. Brevskriveren beklager dette Skridt og mener, at det egner sig hverken til at tilfredsstille eller forandre den i Landet herskende Stemning. Deri ere vi ganske enige med ham, hvad han mulig neppe ventede; at anlægge Sag mod en enkelt Mand af et Parti, fordi han er gaaet et Haarsbred eller 2 videre i sine offentlige Yttringer end alle de Andre, det fører ikke til Andet, end til at irritere Gemytterne. Enten skal man stemple det hele Parties Tragten og Stræben som Høiforræderi, og een Gang for alle nedslaae dets Jllusioner, eller man skal lade det drive sit Uvæsen uforstyrret. Men hvorofte gjøres hertillands et heelt Skridt. (Fdl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Efter Andragende fra Professor Dr. Otto, og efter Cancelliets Forestilling om at Forbedringshuus fangen Adolph Heinrich Timrodt, der ifølge Høiesteretsdom af 8de Marts d. A. er indsat til Arbeide i Forbedringshuset i 2 Aar, maatte som Belønning for at have forhindret, at det af Rasphuusfangen Jørgen Christian Christensen under 19de April sidstleden imod Professor Otto rettede Mordattentat kom til Udførelse, benaades med Frihed, har det behaget Hs. Majestæt under 14de d. M. at resolvere saaledes: J Betragtning af det Forhold, Forbedringshuusfange A. H. Timrodt har udviist i den i vort Cancellies allerunderdanigste Forestilling ommeldte Anledning, skjænke vi bemeldte Fange Løsladelse af Straffeanstalten. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Det vil erindres, at Statsraad Schrader i Hadersleb efter dertil erholdt fri Proces i sin Tid anlagde en Jnjuriesag mod Corsarens Redacteur, Exam. juris Graae. - Denne Sag er i Mandags efterat være udprocederet, bleven paakiendt af Hof= og Stadsretten, som idet den har taget Jndstævntes derom nedlagte principale Paastand til Følge, har afviist Sagen, der fandtes af Statsraad Schrader uberettiget at være paabegyndt uden foregaaende forsøgt Mægling ved Forligelses(Berl. Tid.) commissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Om Hs. Majestæt Kongens Modtagelse i Nakskov og paa Juellinge er os velvilligen meddeelt følgende Beretning: Den 25de Juli om Middagen Kl. 12 ankom Hs. Maj. Kongen med følge under Klokkernes Ringning, Kanonsalver og gjentagne Hurraraab til Nakskov. Udenfor Byen modtoges Han af et ridende Corps, bestaaende af 24 af Byens Jndvaanere, og ved Byens Port, hvor en smuk Æreport gothisk Stiil og af betydelig Høide var opreist, af Communalbestyrelsen samt af omtrent 50 Flag bærere, costumerede i hvide Skjorteærmer, hvide Beenklæder, rødt Skjærf og Livet og blanke Hatte, hvilke i Forening med Communalbestyrelsen og det ridende Corps ledsagede Hs. Majestæt med følge til Cancellieraad Borgermester Fastings Bopæl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Efterat Hs. Maj. havde stedet Embedsmændene med flere til Cour besaae han de offentlige Indretninger, navnlig Raadstuen, Borgervæbningen, Brandcorpset, Havneanlægget, Toldkammeret og Realskolen, og forlod dernæst Byen Kl. 5 og Eftermiddagen, særdeles vel tilfreds med Alt. Fra Nakskov kjørte Hs. Maj. til Juelinge, hvor Hs. Maj. Dronningen ligeledes var ankommen efterat have aflagt et Besøg paa Pederstrup, hvorpaa Deres Maj., efterat Taffelet var hævet, behagede at promenere i Haugen, som var opfyldt af en utallig Menneskemasse. Senere hen paa Aftenen indfandt et Fakkeltog fra Nakskov sig, bestaaende af noget over 200 Fakkelbærere, hvoraf omtrent de 100 bestod af Nakskovs Borgervæbning i Uniform; efter Fakkelbærerne, fulgte noget over 50 Flagbærere. De sloge en Kreds om den store Ridebane, og i Midten stod et Musik= og Sangerchor. Alt gik til med megen Munterhed og særdeles Orden, og det var et overordentlig smukt Skue at see disse 200 Fakler og 30 Flag imellem de store Lindealleer som paa begge Sider omgive Ridebanen. Den 27de om Morgenen Kl. 9 1/2 ankom Deres Maj. igjen til Nakskov, hvor de atter modtoges af Communalbestyrelsen, det ridende Corps og Flagbærerne, og ledsagedes til Havnen, for at gaae ombord paa Dampskibet Ægir. Ved Broen, der var belagt med rødt Klæde, var opreist en smuk Æreport. Omtrent Kl. 10 1/2 forlode Deres Maj. Nakskov under Salutskud og flere Gange gjentagne Hurraraab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Natten imellem den 22de og 23de Julii blev begaaet et meget dumdristigt Tyveri hos Slagter Morten Boesen i Nørre Alslev, idet Tyvene udtog en Rude i et Vindue, lukkede derved Krogene op paa det, og gik ind i Stuen, hvor Mand, Kone og Børn sov, randsagede derefter Alt i Stuen, og udtog gjennem Vinduet et lidet Skab, hvori var næsten 30 Rbd., et Sølv Lommeuhr og en Sølv Sukker tang. - de 24 Rbd. vare i Sølvpenge. - Tyven eller Tyvene forsynede sig tillige med Mad. Sukker og en Flaske Rom, som de fortærede ikke langt fra Huset, hvor de havde efterladt det opbrækkede og tomme Skab samt et Brændeviinsglas og Tallerken, som havde været brugt ved Spiisningen af de stiaalne Fødevarer. Manden, som havde været noget upasselig, sov noget stærkere end ellers; dog hørte han at Nogen gik i Stuen, men troede at det var Konen. Man har nok nogle Personer mistænkt, men mangler juridiske Beviser. Det er ikke saa lang Tid siden at samme Mand blev frastiaalen 3 fede Gjæs i hans Gaasesti, og et Bistade, alt til forskjellige Tider. – Man seer saaledes atter en ny Tyvebande at opstaae i vor Egn; matte det blot lykkes Politiet at faae Forbryderne (Meddeelt.) opdagede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Den 26de Juli om Eftermiddagen skete den Ulykke, at en Deel af det af Overkrigscommissair Høegh Guldberg i Vordingborg indrettede Fyrværkeri-Laboratorium sprang i Luften. En af Arbeiderne var beskjæftiget med at støde Krudt m.m.i en Raket, hvorved denne antændte sig selv, og derefter nogle Større og en Deel Krudt, hvorved Loftet, Taget, Vinduer og Dørre sprængtes ud; en Deel af Bygningen brændte tilligemed en tæt derved værende Lade. Explosionen var saa stærk, at man kunde høre den flere Mile bort. Loftet, Tagsteenene m. m. blev kastet langt bort fra Stedet. Til Lykke kom intet Menneske herved til Skade, da de 6 Arbeidere, der befandt sig i Laboratoriet, i Tide slap ud, da de mærkede Faren. Hr. Adjunct, Petersen med Familie, der boede tæt op til Laboratoriebygningen, var ligeledes saa heldig at undgaae Faren, uagtet Lufttrykket sprængte Dørrene indtil ham. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-29
Reisende fra den 19de til den 26de Juli 1843.