JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Atter svandt et Aar, et Aar, som Historien, vil antegne som et af de blodigste blandt de mange blodige den fra de senere Tider har at mindes. Ogsaa dansk Blod maatte i dette Aar flyde. Det var forgiæve, at Landstyreren elskede Fred, vedligeholdt den fuldkomneste Neutralitet, og giorde Alt for at afvende Krigens Rædsler fra det elskede Folk. Han nødtes til at drage Værget, at drage, det for Uafhængighed og Ære, og uden Pral tør vi sige, at det førtes med Ære, som det droges med Ret Vore Krigere have viist, at de ikke vanslægtede fra klække, hæderlige Forfædre, at lang, Ro ikke formaaede at sløve deres Sværd eller slappe deres Kraft De have, det vil selv Fienden tilstaa hævdet National Æren. Dog bød Omstændighederne, at Krigsskuepladsen forfløttedes inden Landets Grændser, at Uveirskyerne mod Aarets Ende mere forse og truende end nogensinde trak sig sammen over vore Hoveder. Det danske Folk skammer sig ikke ved, med Landsfaderen at bekiende for Verden, at det ønsker Fred, at det afskyer Krigen, naar den ikke paatvinges; derfor opstiger paa denne Aarets første Morgen fra alle danske Hierter det brændende Ønske om Fred, Fred over hele Jorden, Men vi ville med Landsfaderen kuns en ærefuld Fred, og den er det vi haabe fra ham som hersker over Himmelen og Jorden. Allerede synes de sorte Rædselskyer at fordeele sig; og saa sandt Agtelse for Ærlighed og Ret ikke er forsvundet fra Europas Fyrstes Raadssale, da maa de fordeele sig. Paa Gud og vor retfærdige Sag er det vi stole. Ved Enighed og Tillid til os selv ere vi stærke. Skulde end Fredshaabet at forsvinde, da vil det danske Folk dog ikke forsige: Vi værne kuns om eget Hiem: For Konge og Arne, Frihed og Selvstændighed vil hver ærlig Dansk op ofte Gods, og Liv, og Blod Og Historien vidner, at et lidet Folk, bestælet af denne Aand, opluet af sand Friheds- og Fædrelandskiærlighed, har kunnet seire over end nok saa talrige Fiender. Saa bringe du os da, kommende Aar, hvad der er besluttet i Alstyrerens Raad, Vi ville i Lykke eller Ulykke, Fred eller Krig, vedligeholde Enighed og Borgersind, bevare fra Fædrene arvet Hæder, og Danmark skal ikke falde; thi Gud er med os Adenlandske Krigsefterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
(Af Statstidenden.) I det er Berliske og Stralsandske officielle Tidender.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Paris, den 20de November. Senatsmødet den 14de dennes holdt Senatets Ordfører følgende Tale til Hs. Majestæt Keiseren og Sire. Kongen: Senatets Tanker have stedse ledsaget Dem under dette Felttogs mærkelige Tildragelser. Det har med Sysen skuet de Farer, for hvilke Deres Majestæt har udsat sig. Forgieves have Frankrigs Fienders Anstrængelser lundet Begunstigelse i de Allieredes Frafald, i saa uhørte Forraderier, i de overordentlige Begivenheder, i de ulykkelige Hændelser. Deres Majestæt har overvundet Alt. De har stredet for Freden. Førend Fiendtlighederne atter begyndte, tilbød Deres Majestæt Sammenkaldelsen af en Congres, hvortil alle, endog de ubetydeligste Magter, skulde indbydes, for at bilægge enhver Uenighed, og lægge Grundveld til en for alle Nationer hæderlig Fred. Deres Fiender, Sire, have modsat sig denne Kongresses Sommenkamst. De ere re Aarsag til Krigen. Deres Majestæt, som bedre, end nogen Anden kiender Deres Undersaatters Tarv og Sindelog, veed at vi ønske Fred. Men alle Fastlandets Nationer trænge end nu høiligere dertil end vi, og dersom vore Fiender, uagtet halvandet hundrede Millisioner Menneskers Ønske og Jnteresse, i det de undslaae sig for at underhandle, ville selv opsætte Betingelserne og foreskrive os et Slags Capitulation, da skal dette skuffende Haab vorde tilintetgjort. De Franske ville, ved deres Hengivelse og Opoftelser, vise, at ingen Nation nogensinde bedre har kiendt sine Pligter mod Fædre land, Ære og Souveraln."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Hs. Majestæt behagede allernaadigst at svare: Senatører! Det Sindelag, De bevidne mig, er mig behageligt. For et Aar siden var hele Europa med os; i dette Øieblik er hele Europa mod os. Det er fordi En opas Stemning angives enten af Frankrig eller af Engelland. Uden Nationens Kroft og Virksomhed vilde vi det for have Alt at frygte Efterverdenen skal sige, at store og indviklede vare Omstændighederne, men at de dog ikke formaaede at neddøie Franket, og mig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Moniteuren af 17de November indholder tre meget i nae Senatskonsultsforslag. Det første har til Gienstand at overlade 300,000 Mand til Krigsminister rens Raadighed, det andet forlængsen af de Fuldmag : ter som de Deputereds af 14de Klisse i det lovgivende Korps have, paa Gund af, at Omstændighederne ikke tillade at rent til de Fratrædendes Pladser kunne vorde besatte. Detterie handler om, at Keiseren for Fremtiden skal udnævne til forsædet i det lovgivende Korps, istedetfor, som forhen, at valgt blandt som af Corpet for slaaede Candidater. - Disse tre forslag ere antagne. Desuden meddeler Moniteuren et Dekret, hos første Artikel overgiver til Krigsministerens Raadighed 300000 Coniskribetete, tagne af Classerne fra 1806, 7, 8. 9. 10, 11, 12 og 13, 1814 der indbefatto. Den anden Artikel bestemmer, et 80,000 Mud skulle strax indkaldes ofor at sættes i Virksomhed; 50,000 andre skulle holdes særdige, i Tilfælde af at Fienderne skulde gaae over Rigets Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Jfølge et andet Senatskonsult skulle 38425343. Franker 344 Centimer overlades til Krigsministerens Disposition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Den 22de November. Man forsikker, at det af Hs. Majestæt de Franskes Keiser allerede for flere Uger siden ved Grev v. Merroelet giort, Forslag til Oprettelsen af en Congres, ifølge et Svar fra den østercinske Udenrigsminister Grev v. Metternich skal være bleven antaget. Som Sæde for Kongressen nævner man Mannheim; som Befuldmægtiged: Grev v. Metternich paa østerrigsk, Grev v. Nesseltøde paa russisk, Lord Aberdien paa engelsk og Hr. v. Hardenberg paa preusisk Side. Som Underhandler paa han Side nævner man Hertugen af Vicinza (Cauincourt ), som vil begive sig til Mannheim, saasnart den til Stormar schal udnævnte Grev Bertrand, hvilken Post han siden Marschal Duroes Død beklædt, ankommer. De øvrige krigførende Magters Befuldmægtigede angives ikke. Af disse Mænds bekiendte Tænkemaade havder man et hastigt og lykkeligt Udsalg af en Congres, som endelig vil sætte Grændse for den skrækkelige Blodsudgydelse. Jngen Vaabenstilstand skal sluttes, men men vil kiæmpe under Forhandlingerne, hvilket maaske vil bidtage meget til et Præliminarierne snart vorde underskrevne. Man vil vide at de allierede Magter ville lægge Lünevillerfreden til Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Frankfurt, den 2den December. Jgaar Eftermiddags ankom Hs. Majestæt Keiseren, af Rusland fra Carls ude til Darmstadt, og tog indi Hs. Kongl. Høihed Arvestorhertugens Pallads. Hs. Majestet begav sig derpaa tie Slottet til Middagstaffil efter hvilket Allerhøistsamme tiltraadte sin Reise hertil, hvor han i høiste Vrid findende indtraf henimod Kl. 8. Den 26de og 28de November marcherede de Keil. østerrigsk Regimenter Octillo (Chevexlegers) og Rosenberg (Dragonet) giennem Stuttgardegnen at Tabingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Under 1ste d. M. udkom her i det tydske og frønskeSpog efterstaaende Erklæring til Frankrig fra de allierede Monarcher:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Den franske Regiering har for kort Tid siden beslut teten ny Jndkaldelse af 300000 Conscriberede. Beve grundene til Senetsconsultet ere en Opfordring for de allierede Magter til endnu engang at giøre Verden, bekiendt med de Hensigter, som lede dem i nærværende Krig, de Grurtsatninger, hvorf a beres foretagender gaae ud, deres Ønsker og Beslutninger. Jtk. mod at nerig, men med hiin holt forkyndte Overmagt, som Kriser Napoleon, til Ulykke for Europa og arankrig. kun alt længe har udøret udenfor sit Rigs Grændser, føre de forenede Magter Krig. Stirenhar ført de forenede Hær til Rhinen. Det første Brug, som Deres Keis og Kgl. Majestæter gjorde af Seiren, var at tilbyde Hs. Maj. de Franske Keiser, Fred. Den nye og forstærkede Kraft, de have erholde, ved alle Tydsklands Souperainers og Fyrsters Overgang til deres Parti, her ingen Jndflydelse havt paa Fredsbetingelserne. Disse ere ligesaameget grundede paa det Franske Riges som paa de øvrige europæiske Staters Uafhængighed. De forenede Magters Hensigter ere retfærdige med Hensyn til deres Gienstand, ædelmodige i deres Anvendelse, beroligende for Alle, ærefulde for Enhver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
De forenede Monarcher ønske at Frankrig maa være stor, stærk og lykkelig, fordi den franske Magt, stor og stærke er et af Grundlagen for den europæiske Statsbygning. De ønske at Frankrig maa være lykkelig, at den Franske Handel igien maa vorde oplivet, at Kunster, og Videnskaber, disse Fredens Velgierninger paa ny maa blomstre, fordi et stort Folk kun da kan være roligt naar det et lykkeligt. De forenede Magter tilstaae det franske Rige en frastor Udvidelse af sine Lands, som Frankrig aldrig havde under sine Konger, fordi entepper Nation derfor ikke synker, fordi den nu ogsaa lærte at kiende Ulykker i en haardnakket og blodig Kamp, hvori den har kæmpet med sædvanlig Topperhed. Men ogsaa de forenede Magter ville være frie, lykkelige, rolige. De ønske en fredelig Tilstand, som ved en viis Kraftfordeling, ved en lykkelig Ligevægt, for Fremtiden vil beskytte deres Undersaatter for de talløse Lidelser, som i tyve Aar hvilede tungt paa Europa. De forenede Magter ville ikke nedlægge deres Vaaben, inden de have opnaaet dette store og velgiørende Øiemeed, dette ædle Maal for deres Anstrængelser. De ville ikke nedlægge deres Vaaben førend Europas politiske Tilstand, paa ny vorder befækket, førend uforanderlige Grundsætninger seire over forfængelige Anmasselser, førend hellige Traktater have sikret Europa den sande Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Nederhin, den 4de December. Den 2den dennes gik de Allierede ved Dasseldorf over Rhinen, og erobrede Nrus med Storm, hvorved 20 Officerer, 200 Soldater og nogle Toldbetiente toges i til Fange, og en Kis med Penge, en betydelig Tens vort Proviant og meget Slagteqvæg gjordes til Bytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Adskillige unge Menn sker af Staden tige Deel i denne Exordition. Den 29de October underskrives Capitulationen af Krists Kastel af den engelske Contreadmiral fre men hi og Griv v. Nugent paa østerrigsk Stoe, og den hønske Commandant Oberst v. Rable. Den 8 Noomber indførtes den. Besætningen trak ud med alle ligsbonneurs, agde fine Vaaben ved Jndgangen til taden, og transporteredes med Baaage til Jtalien, den bestod af 646 Mand, hydraf 86 bleve tilbage i Hospitalet. Af Knoner fandtes der 127 i Staden, 55 kastellet, ialt 182 Stykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Amsterdam, den 3die December. Omtrent midt i November bemærkede man adskillies Dele af Holland en stor Bevægelse blandt de franske Tropper, uden at men dertil saa nøre kunde angivt Aarsagen. De til Kysternes Bevogtning beskikkede Doumiers forlode disse, og fik Ordre at samle sig i Urarecht, hvor de bleve inddeelte i Regimenter. Dithen e sendtes ogsaa de regulaire Tropper af Corpset Ettanger og den største Deel af Gensdarmeriet. Da man den 16de i Amsterdam blev deres Afrelse veer, og PrindsErkeskatmesteren (Lebrun, Hertug af Placenza), Præfecten (Grev Celle), Generalcommisselren (Moutal) og de øvrige franske Embedsmand havde begivet sig derfra, ødelagt Jndvaanerne Doumiersvagthusene og adskillige g franske Lortøier. Orden og Rolighed blev strax bragt tilbage saasnart Schuttery (Nationalgaden), under Oberst v. Brienen, r bestaaende af de paalideligste Borger, havde udnævnt en Commission af 24de Medlemmer, som erklærede, at i den vilde paatage sig den foreløbige Bestyrelse af Stadens Anliggender. Ligeledes oprettedes, umiddelbart efter Prefecten Stassarts Bortreise, en provisorisk Regiering i Haag, hvis Forsæde Hr. v. Hogendorp paatog sig. Grev Styrum Limburg stillede sig, under Titel af Haags Gouverneur, i Spidsen for den bevæbnede Maat Rotterdam, Dordrecht, Delft, Leyden, Harlem, kort, de betydeligste Stæder forandrede deres Regieringer, og oprettede ny af Medlemmer som meest besad Jndvaanernes Tillid. - Overalt forretter Nationalgaden den indre Tieneste. Kun paa saa Stede, have de Franske taget den med sig. Antallet af de fiendtlige Tropper, som, for at dække deres Tilbagetog, endnu holde sig paa adskillige Punkter, er ubetydeligt og overstiget neppe 3 til 4000 Mand. Paa Texel kommanderes Flaaden af Admiral Verhuel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Den 24de November ankom den Keiserl. russiske Major v. Macar ganske uventet hertil med 300 Ko sakke, fra General Benkendorf fra Jssels Bredder, efter at hen med Forsigtighed havde omgaaet alle de franske Stillinger. Den 30t November, om Natten Kl. 12, bekiendtgjordes Prindsen af Olaniens Ankomst til Haag, ved Kakkelskin udenfor Palladset. Den 1ste December, Kl. 8 om Morgenen, landede den Keiserl. russiske General v. Benkendorf med adskillige tusinde Mand her i Havnen, kommende fra Høde myk over Zanderiven. Strax fter sin Ankomst sendte hen Torde til Muyden og Halsmig, for at borttage disse Amne dom nær liggende faste Pladser. Det lykk det; 20 Kanoner og ore 1000 Fanger foldt i Russernes Hænde. - Jaa Timer efter bes Wihelm den Første ved en Prekrmation, som oplæstes offentlig, erklæret for Hollands souveraine fyrste. - Henimod Kl. 8 om aften u an som den bistemte Efterretning fra Haag, at Prind en af Oranlen, saainet han erfarede de russiske Troppers Ankomst, havde besluttet at komme til Amsterden. den følgende Dag. Dette skete om Eftermiddagen En halv Miil udenfor Staden og Hr. von der Hop, Stadens Regierings Præsident, imod Prindsen, og overleverede hom Stadens Nøgler. Af Amsteraans 220000 Jndbyggerr vere, foruden de mange tilstædes værende stremmede, vistnok over 150,000 De over ilede Prindsen imøde. Man vilde spæ d. Hestene fra men Prindsen tillod det ikke. Langsomt bevægede Toget sig fremod - Om Aftenen b ført: Pindsen Theatret, hvor hen modtages med Jubel; derpaa plastes en Opfordring til folket om at aride til Baaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Stettin, den 6t December. Den 5te dennes overgav Stettin sig ord Capitulation. Om Morgenen Kl. 10 rykke de den franske Garnison ud og strakte betaillonsviis Glvær. Skys (351 Kononer, hvoriblandt 18 af Metal ) og Munition overleve redes til de preusiske Officerer. Fæstningsværkerne vari bedste Stand. Gernilonen bestod af 7 Generaler, 533 Officerer og 7100 Underofficerer og Soldater. Af disse passatte 1400 Hollændere strax den oroniske Cocarde, for at forene sig med deres Landsmænd. De franske Fanger ere førte over Oder, og skulle have deres Opholdsted hiinside Weichsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Indenlandske Efterretninger. (Af samme Blade.)J de foreløbige Efterretninger fra det Kongel. Armeecorps i Hertugdømmene, som findes indførte i Statstiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
den af 13de December No. 102, siges, at Hs. Durch. General Prinds Friedrich til Hessen fødte paa GeneralVenberg ved Sehstedt og slog ham. Dette maa, ifølge de fra bemeldte Corps ankomne nærmere Efterretninger, berigtiges derhen, at det ikke var General Dørnberg, men en anden fiendtlig General, som her mennes, Følgende Officerer ere deels i de forskellige Skiærmyds, ler, som have havt Sted i Holsteen, deels i Fægtningen ved Sehstedt den 10de December, dræbte, saarede eller fangne: Af Artilleriet: Capitain Genner saaret, Lieutenant Heltzen saaret og fanget, Lieutenger Malling let saaret; af jydske Regiment lette Dragoner: Oberst Bønnichsen dræbt, Lieutenanterne Hobe og Uden bragte eller fangne, Lieutenant og saaret; af jydske Regiment lette Dragoner: Lieutenant Wiggers haardt saaret; af holsteenske Rytter-Regiment: Obrest Hedemann haardt saaret og fanget, Lieutenanterne Rosingen og Schiøtt saarede og sangne, Lieutenant Moltke saaret; af Dronningens Livregiments 1ste Bataillon: Major Wenecken le saaret, Lieutenant Lemplert saaret, Lieutenant Had haarde saaaet; af 1ste Bataillon Oldenborg; Copi an Høegh og Lieutenant Cropp saarede, Capitain Muck ton, ger, men udvexlet; af fornske Jnfanterie-Regiment, Capitain Mølles og Lieutenant Rosenber, saarede, at (Tons i Aarhu. (L. yttre Aar pas Stifts Officia.) 2den Bataillon holsteenske Statskottertorv, Lieutenant Jansen saaret; af 3de Battillen Holsteen: Capitain Reck saaret: af 1ste jydske Jnfanterie: Regiment: Lieuterane Munck saaret; De uden bleve ved Bornhoft fangne Capitain Corniisen og Lieutenant Sphar af 4de Bataillen Oldenborg, Reg men chrura H skamm af halsteene ske Rytter Regiment og Secretair Banet af Matroscompagniet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Under 11te d. M. var det allernaadigst behaget be Majestæt, efter Ansøgnira, i Naade at afskedige forhen være de overordentlige Gesandt ved det ruanske Kaf 1. Hof, Oberstlieutenant a la suite ved Livregimenter fert Dragoner, Generaladjusart Otto v. Blome, Storkoe, af Dannebrog og Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Bekiendtgiørelser. En gandske nye Kiole af graa in sprangt Klæd med Underfore af halv Bomuld og halv Linned, og med hvide ophævede pletterte Knapper; samt et paa Buxer af samme sort Klæde, og ligedan Undersoer. Dette er i disse Dage bortstiaalen af en Stue, fra Undertegnede. for Opdagelsen eller Tilveiebringelsen loves en meget god Belønning af Theils, Capitain boende paa Graven,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Tirsdagen den 4de Januar 1814, Kl. 9 Morgenen bliver i Svendborg foretaget offentlig Ancktion over de af Kaperfører P. H. Bruun til Svendborg indbragt Smakskib, Concordia kaldet, bygget af Eeg, dræ tra circa 54 Kommercelæder med dets staaende og løbendRedskaber. Derefter bortsælges bemeldte Smatskibe in havende Ladning, bestaaende af: circa 700 Tønder Tiære, 36 dito Breg, hvorover Konditionerne ere nogle Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Kontoir der i Byen, som hos Kiøbe, A. F. Wivet i Nyborg, der tillige Dagen for Auctionen foreviser Varene. Nellemann,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Auctions-Direkteur. Nøgle Frykker extra gode vitte Pompeliget, fra til 15 tiene tørre, er at faae tilkiøbs hos R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Hos Undertegnede da i de huus bekommes Kiør Jern, Hamp, Klæde, Rosiner, Canop i Suttile, Brændeviis. Crd. Chr. Kroft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
det Kiøbmand Nyholm Wille, kan blomme til billige Priser Elte og god Rum, gode SøegestioTønder, felske og gode Rosiner i Kasser, saavel i s. som smaae Partier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-01
Hr. C. C. Franslag kan bekommes Tirpiniin, Erchiens Raper i Flasker, og heglet Hør m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
No. 2. Aarhuus Stifts. Aar 1814. privilegerede. Kongelig allene Tidendt. Adresse=Contoirs med Bresposterne, som forsendes Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmaulst. Tirsdagen, den 4de Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Udenlandske Krigsefterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
(af Statstidenden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Cassel, den 22de Novembr. Efter syv Aars Fraværelse kom Churfyrst Wilhelm gaae tilbage hertil. Om Morgenen tidlig forkyndte allerede Kanonernes To den hans Ankomst. Jndtoget skete Kl. 1. Et stort Antal Statsmænd, Officerer, Borgere o. s. v. gik foran; derpaa fulgte mange med Blomsterkrandse fesslig smukk de Diges. Folke havde spændt Hestene far Churfyrstens Vogn, og trak den selv. Ved Siden af Vognen reed den russiske Stadcommandant Hr. Obersk v. Ratzen. Hs. Chursyrstl. Durchl. havde Hs. Durch, Chu prindsen ved sin Side. Lige lover for dem sid den i russisk Tieneste staaende Prinds af Hessen hilipsthal-Barchfeld. Herpaa fulgte Hs. Kongl. Frihed Churfyrstindens Vogn, som ligeledes blev terken af Folket og bedækket med utallige Blomsterkepidse; derefter kiørte Hs. Høisyrst. Durchl. Hertugaden af Sachsen-Gotha, Hs. Durchl. Churfyrstens Dtter. Toget sluttedes af adskillige Vogne med om te høie Personers følge, Høistsammes Eqvipage, riønde Borgergarden og en Mængde Borgere og Embedsmænd tilhest. Det gik over Torvet giennem Elihabeths- og Frankfurtergaden til Bellevne, hvor Alt var gjort istand til de høie Personers Modtagelse. Om Aftenen var hele Staden illumineret. Hs. Churfyrstl. Durchl. og Hs. Kgl. Høihed kiørte igiennem Gaderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Berlin, den 9de December. Ifølge Udtog af engelske Blade, som findes indrykkede i franske, bleve de i Juni og Juli d. A. med Rusland og Preusen sluttede Subsidtetraktater forslagte Parlementet saasnart tet sidst aabnedes. J samme loves Engelland at betale Rusland i Aaret 1813 een Million 130000 Pund Sterling, og Preusen 666,000 Pund Sterling, at underholde den i Engelland liggende russiske Flaade (len Udgivet, som man anslaaer til 500,000 Pd. Sterl.), og betale den i Rusland oprettede tydske Legion med 10 Pd. Sterl. 15 Schill. for hver Mand (hvilken Udgivet man anslaaer til 110,000 Pd. Sterl.) Endvidere giver Engelland sit Samtykke til, at en vis Sum forderative Papirpenge skulle foranstaltes tilveiebragte, hvoraf for det første fire Millioner Pd. Stirkskulle sættes i Omløb. Engelland garanterer deraf 3/4 Rusland 3/4 og Prrusen 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Wien den 1ste Dec. Hs. Keiserl. østerrigske Malestæt har behaget at skiænke Hs. Majestæt Kongen af Bayern det gyldne Skinds Orden, og selv, ved sin Nærværelse i Frankfurt, at oveil vere Høistsamme Ordensinsignierne. Hs. Majestæt Keiseren har overdraget Overcommandoen over den Kiseel. Kongel, Armee i Jtalien til Heskrigsraadets Præsident Feldmarschal Grev Billegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Fortsættelse af de ældre Efterretninger. Slutningen af den østerrigske Beretning om Slaget ved Leipzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Kavalleriegeneral Friherre v. Binnigsen, som havde efterladt et tilstrækkeligt Armeekorps for Deesden, og nu var i Anmarsch til Hovedarmeen, kunde, uagtet de største Anstrængelser, den følgende Dag, den 17de, ikke komme længer end til Colditz, og Felttøimester GrevColloredo, som havde taget Veien over Frelberg og Chemnitz, ikke længer end til Bovna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Kronprindsen af Sverrig, der stod ved Cöthen fik sikker Kundskab om, at General Reyniers Bevægelse ikke var andet end Dimonstrationer; han besluttede detioat forene sig med General Blacher, for enten at 4 Klære det fiindtlige Korps, eller, om det forenede sig med den franske Hovedarmee, da at tage Deel i det almindelige Angreb paa Sletten ved Leipzig, og rykkede i saa Henseende endnu samme Dag frem til Hallegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-04
Den Omstændighed, at Kronprindsen af Sverrigs Armee, General v. Bennigsens Armerkorps og Felttøimester Grev Colloredos Armeeafdeling endnu den 16de vare saa langt borte fra Hovedarmeen, at de umueligkunde indtræffe tidlig nok til at tage kraftig Deel i Slaget, bestemte den en Chef kommanderende Feltmarschal, til at lade den følgende Dag gaae hen inden Angrebet fornyedes. Den 17de, om Aftenen, ankom Kronprindsen af Sverrig til Toucha, Cavalleriegeneral Fri berre v. Bennigsen til Naunhof og Felttøimester GrevColloredo til Hovedqvarterret selv.