Aalborg Stiftstidende, 1842-05-27
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de Mai. Efter den nye Armeereform vil Totalstyrken af Armeen paa Fredsfod blive, Officerer og Mellemstabsbetiente iberegnede, saaledes: Artilleribrigaden foruden Tøietaten (Haandværkere. . . . . . . . . . 3409 Hoveder. Jngenieurcorpset . . . . . . . . 289 Livgaden tilhest og Gadehusarerne . . . 494 6 Dragonregimenter . . . . . . . 3462 17 Jnfanteri- og 5 Jægerbatailloner . . 15906 – Livgarden tilfods . . . . . . . 590 Tilsammen 24150 Hoveder. – Man nævner nu almindelig de nye Bataillonscommandeurer, men da vi endnu intet Paalideligt have erfaret derom, og der muligt kunde skee Forandringer, hvilket allerede flere Gange skal have været Tilfælde, finde vi det passende Jntet herom at meddeele. Nogle have gjort megen Lykke, og man nævner en Capitain, som ved denne Leilighed bliver Bataillonscommandeur, d. v. s. han springer fra ca. 900 Rbd. aarlig Jndtægt til circa 2500 Rbd. (Loll. Falst. Av.) Om Armeens nye Organisation. Ethvert Vaaden skal for Fremtiden have sit eget Avancement; dette gaaer igjennem alle Afdelinger af samme Vaaben. Jngen Officeer kan avancere fra en Charge til en høiere, med mindre han, medens han stod i hiin Charge, har gjort activ Tjenest i 2 Aar. J Fredstid kan ingen Officeer af Krigsreserven forfremmes til Stabsofficeer. Enhver Officeer af Linien, der afgaaer med Vartpenge, har den Forpligtelse, naar Staten behøver og fordrer hans Tjeneste, at tjene i Krigsreserven, saalænge han er tjenstdygtig. Charakteerforhøielse ved saakaldt Ombytning af Afsked vil ikke i Fremtiden finde Sted. Kun i meget enkelte Tilfælde vil en længe og velfortjent Officeer ved hans Afsked blive meddeelt en høiere Charakteer, end den hans Charge har. Enhver Officeer, som afskediges i Naade, efter at have tjent i 16 Aar, tillades at bære Uniform med 2 Epauletter. Af de civile Embeder, som ifølge kgl. Resol. af 18de Mai 1804 vare bestemte for Underofficerer, forbeholdes pensionsberettigede Officerer udtrykkeligen dem, hvis Jndtægter overstige 500 Rbd. og hvis Forretninger ere passende for Officerer, saavelsom i Regelen all Postmester og Branddirecteur-Embeder. Foruden bemeldte Embeder ville derhos fra Tid til anden betydeligere og mee indbringende Embeder i Post- og Toldfaget og under Rentekammeret blive besatte med ældre pensionsberettigede Officerer. Ligeledes skulle afskedigede Officerer have Adgang til Fuldmægtigposter under Generalcommissariats Collegiet, Bureauet for Armeens Commandosager og Generalstabens Bureau. Enhver Officeer maa, for at erholde fortrinlig Adgang til civil Befordring, underkaste sig en Prøve ved at tjene 1 Aar som Volontair i det Fag, hvori han ønsker Ansættelse, og erhverve sig Attest for at han dertil er skikket, og først efter en Tjenestetid af 16 Aar kan en Officeer faae Tilladelse at underkaste sig den ommeldte Prøve. – Til en meer almindelig Belønning og Opmuntring end der kan gives ved Uddeeling af Dannebrogsmændenes Hæderstegn, ville de Underofficerer, der have tjent i 12 Aar og udmærket sig i Tjenesten, vorde tildeelte et Hæderstegn, bestaaende af et Sølv spænde, som bæres paa det venstre Bryst i et rødt Baand, med hvidt Kors. Med Hæderstegnet skal følge en aarlig Douceur af 4 Rbd. For 20 Aars Tjeneste følger et aarligt Tillæg af 8 Rbd. Derimod bortfalde de hidtil givne Hæderstegn af Bronce, dog saaledes, at de, som nu ere i Besiddelse deraf, beholde dem saalænge til de kunne faae dem ombyttede mod de nye. Præmie=Sabler og Epauletter afskaffes aldeles, og gives Vedkommende istedet derfor en eller anden hensigtsmæssig Distinction paa venstre Overærme, som nærmere skal vorde bestemt. "Leipz. Allg Zeit." beretter fra Rom under 5te Mai. Thorvaldsen synes nu temmelig bestemt at have fattet den Beslutning, ikke meer at forlade Rom; idet mindste har han erklæret, under ingen Omstændigheder at gjøre Ti ba reisen tillands, skulde han derfor reise, vilde han tage med den til Transport for hans Kunstskatte bestemte Fregat. Men hvo kan vel antage, at den rørige og arbeidsglade Olding skulde kunne beslutte sig til en saa langvarig og eensformig Reise (?). Ved Arbeide og Virksomhed er den store Kunstner paany forynget. Fra den tidlige Morgen til den sildige Spisetid, der først indtræffer Kl. 5 Eftermiddag, er han uafladelig beskjæftiget med at modellere. Hvad han frembringer, vinder almindelig Beundring, og dog tilfredssteller han sjelden sig selv. Ogsaa har han, ved en Gjentagelse i Marmor af den skjønne og med Rette beundrede Gruppe: "De tre Gratier", nylig ganske omarbeidet den og foretaget væsentlige Forandringer derved." Under Overskriften: "Ogsaa de andre Magter maae onske en skandinavisk Forening læses i Fædrelandet en Afhandling, hvori det udvikles, at det for hele den europæiske Statsforfatning vil være farligt, at lade Danmark forblive i sin uafgjorte og usikkre Tilstand midt imellem England og Rusland. Den Rolle – hedder det – som Danmark forsøgte at overtage i Slutningen af det forrige Aarhundrede, og som det var for svag til at gjennemføre, tildeels fordi det savnede den behørige skandinaviske Understøttelse – denne Rolle kunde Scandinavien overtage og udføre til stor Nytte for det hele Europa. For at Scandinavien kan faae denne høie, for Europa nyttige politiske Betydning, maa det ikke uddannes til en aggressiv, men til en stærk defensiv Stat. De Betingelser, hvorunder Norge er forenet med Sverrig, have allerede antydet den Form, hvorunder den standinaviske Stat maa fremstaae. Tilstedeværelsen af tvende Fyrstehuse kræver endnu mere, at Skandinavien bliver en Føderativstat, hvori hver Stat beholder sin særskilte indre Forvaltning, og i hvilken kun den høiere politiske Bestyrelse forenes til Heelhed. Centralpunctet for denne Heelhed maa ligge ved Kattegattet, der med Hensyn til indre Forbindelse næsten bliver Trillingrigets Jndse. Vi nævne her Trillingriget i den Forudsætning, at Slesvig ikke forlanger en afsondret Souverainetet; gjør det Paastand herpaa, da kommer Føderationen til at bestaae af fire Stater eller af tvende Tvillingstater."