JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-19
Mandagen den 25de April om Formiddagen Kl. 11. bliver efter Begiering af Dom og Udlægshaver Hr. General Krigscommissair von Schmidten ved en enes offentlig Auction, i Nyegaard paa Ostdirk Mark, abse lut bortsolgt: bemeldte Nyegaard udlagt fra Peder M. chelsen bestaaende af 8 Fag Stuehuus, 10 Fag Lade 6 Fag Faare= og Torvehuus, alt nye Bygning, med tilliggende Hartkorn 2 Tdr. 4 Skp. 1 3/4 Alb., Skot skyld 1/2 Alb., og den nedlagde Rugsæd 4 Tdr. 1 Sko samt Høeavl og Tørveskiær. Saavelsom den i Gaarden værende Jndboe og Besætning, Hæste, Kiør, Faar Vogne, Plov, Sengeklæder og videre Jndboe, efter i paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvor blandt er, at Peder Michelsen nedlægger 10 Td. Haresæd, leverer 3 Tdr. Byg og 12 Skp. Boghvede i Sæd, at Gaarden tiltrædes 1ste Mai 1808, og beiles Snapsting 1809, m. v.; Thi ville Liebhaberne hagelig bemeldte Tid og Sted dem indfinde. Horsen den 12te Martii 1808. N. C. Carøe. E. Borch, Skifteforvalter. mere. - Gaumirkea S. . bliver efter Begiering af Dom og Udlægshaver Hr. General Krigscommissair von Schmidten ved en ene offentlig Auction, i Nyegaard paa Ostdirk Mark, absolut bortsolgt: bemeldte Nyegaard udlagt fra Peder Michelsen bestaaende af 8 Fag Stuehuus, 10 Fag Lade 8 Fag Faare= og Torvebuus, alt nye Bygning, med tilliggende Hartkorn 2 Tdr. 4 Skp. 1 3/4 Alb., Skor skyld 1/2 Alb., og den nedlagde Rugsæd 4 Tdr. 1 Sko samt Høeavl og Tørveskiær. Saavelsom den i Gaarden værende Jndboe og Besætning, Hæste, Kiør, Fare Vogne, Plov, Sengeklæder og videre Jndboe, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvor blandt er, at Peder Michelsen nedlægger 10 Td. Hatelad, leveret 3 Tdr. Byg og 12 Skp. Boghvede i Sæd, at Gaarden tiltrædes 1ste Mai 1808, og betales Snapsting 1809, m. v., Thi vil Liebhaberne de hagelig bemeldte Tid og Sted dem indfinde. Horsen, den 12te Martii 1808. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Indenlandsk. Kong Christian den Syvende, vor nuregierende Konges hvis. Hr. Fader, var fød den 29de Jan. 1749 tiltraade Regieringen den 14 Jan. 1766, og døde den 13 Marts 1808. Hans Regieringstid var altsaa 42 Aar og 2 Maaneder mindre 1 Dag, og den længste altsaa, næst efter Christian den Stores, af alle Kongers af det nuregierende Huus. Historien vil finde dette Tidsrum at Danmarks Stats Tilværelse yderst mærkeligt, og lykkeligt for Danmark til en høi Grad. Fred, Oplysning, Frihed, Borgertarv, og Agtelse blandt Staterne vare de Formaal, som ingen vil kunne nægte at været Statsstyrelsen for Øine. Agerdyrkningen har gjort stor Fremskridt. Mennesketallet er forøget, Bondens Tilstand er bleven bedre; Armeen er fra Grunden omdannet, den første Begyndelse gjort til at give Danmark Kanaler, Veie anlagte, Fyrer skabte, Lodsvæsen ophiulpet m.m. J mange af hiin Regieringstids Aar ydede Danmark det beundrende Europa et Særsyn, som forhen troedes umuelig, "Skivefriehed under en absolut monarkisk Regiering, og den Jndflydelse til Fordommes Fordrivelse og til Statsborgeraands Vækkelse, som denne frembragte, vil endnu virke til Fordeel for mange kommende Slægter. Store Uheld mødte Staten, Handelens Forulempelse ved de den franske Revolution paafølgende Krige, Slottets Brand, Kbhvns Jldebrand 1795, et skiendigt 1 Overfald i 1801, og et end skiendtgere i 1807, Kiøbenhavns Bombardering og Jldebrand i samme Aar, og Flaadens Bortranelse, Krig med England, Krig med Sverrig, Men saadan var Danmarks Stilling i 1808, ved Christian den Syvendes Dødsfald, at det havde alle Nationers Agtelse og Deeltagelse, og kun den uværdigste Røvernations Fiendskab. Jngen Nation kan klage over Uret tilføiet af Danmark ; og de to mægtigste Stater i Verden, Frankrig og Rusland have de helligste Aarsager til at ansee sig Danmark forbundne. Rusland vil aldrig glemme hvad Danmark i 1801 gjorde og leed for deres fælleds Sag; Rusland har offentlig erklæret, at Danmakhar erhvervet sig en moralsk Værdighed blant Staterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Frankrig vil stedse erindre, at det lille Danmark ikke af alle de store Stater kunde kues til at være dets Fiende i dets indvortes Lidelsers Dage, at det danske Glavind er det eneste i Europa, der aldrig vendtes mod ets Sønners Bryst, og at netop dette har opvakt hos England et ligesaa heftigt som skiændigt Had imod Danmark. Saaledes skaffer Redelighed Danmark Agtelse, Deeltagelse, og mægtige Venner, medens Had, Foragt og Alles Fiendskab er Danmarks Fiendes velfortiente og engang i Tiden knusende Lod. Christian den Syvende, var af Middelhøide, særdeles velskabt, og besad i høi Grad alle Legems Færdigheder og Ynder. Han dandsede og reed til Beundring, selv hans Gang, yndig og let. Hans Ansigtstræk vare saa regelmæssige, at Malere havde Vanskelighed ved at træffe ham. Han var i sin Ungdom en stor Elsker og temmelig færdig Dyrker af Musik; talede endeel Sprog, med stok Flydenhed og Behagelighed. Af hans vittige og satiriske Svar findes adskillige for lang Tid siden opgjemmede i trykte Skrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Vor nuregierende Konge, Kong Friderik V., fød den Oldenborgske Stamme, den ældste Regentstamme i 28de Jan. 1768, er den 14de danske Konge af den Europa, fra hvilken ogsaa Ruslands Keiserhuus, det Svenske Kongehuus, og de hertugelige Huse af Oldenborg, og Augustenborg have deres Udspring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Under Dato 18de Marts er udkommen følgende Anordning angaaende Sørgedragten for høiselig Kong, Christian den Syvende, som lyder saaledes : "Vi Friderik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, Giøre alle vitterligt: At, da det har behaget Forsynet, den 13de d. M., ved Døden at bortkalde Vor elskelige kiere Hr. Fader, Hans Majestæt Kong Christian den Syvende, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Og da Vi ikke paatvivle, at jo alle Vore, kiere og troe Undersaatter tage Deel med Os og Vort Kongelige Huus i Vor Sorg derover; samt at enhver som dertil har Evne og Leilighed, til Beviis paa saadan Deeltagelse, klæder sig i Sørgedragt; saa ville Vi, for Vore Embedsmænd i Særdeleshed, og for dem, som ere i Rangen, herved kundgiøre det Regulativ, som i denne Henseende bliver at følge: Sorgen anlægges Søndagen den 27de Marts næstkommende, og vedvarer i 6 Maaneder fra bemeldte Dag at regne. Mandfolkene klæde Klæder med Klædes Knapper, sort Kaarde og sorte Spænsig i denne Tid saaledes: J 3 Maaneder bæres sorte der, bredsømmede Mansketter, og Pleureuser for de 3 første Klasser af Rangen. J 2 Maaneder sorte Klæder med Klædes Knapper, blaae Kaarde og blaae Spænder, samt smalsommede Manskietter. J 4 Uger Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og blanke Spænder, Kammerdugs Mansketter med Fryndser i de første 14 Dage, og i de sidste 14 Dage Kniplings Mansketter. Fruentimmerne bære i samme Tid: J 3 Maaneder dybeste Sorg med Snip og Krepfior med bred, Søm. J 2 Maaneder Speilfor og Snip. J 14 Dage sorte Klæder med Fryndser, og i 14 Dage med Kniplinger. De af den første Klasse i Rangen, give deres Domestikker sorte Livreer, distinqverede ved Skulderbaand, som kunne være af alle Farver, kun ikke ganske røde eller røde og sorte. De lade deres Eqvipager overtrække med sort pikeret Klæde, samt Vaaben paa Siderne bruges i de 5 første Maaneder. Hvorefter alle Vedkom af Vognene, hvilke, saavelsom de sorte Livreer, ikkun mende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 18de Marts 1808. Under vor Kongelige Haand og Segl. Friderik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Efter de 18 foregaaende Anmeldelser om frivillige patriotiske Bidrag til en nye Flaade, ere følgende deels indkomne, deels tilbudne : En Proprietair i Jylland som ikke ønsker sig offentlig navngivet, indsendt 243 Lod forarbeidet Sølv, og hanhar tillige frabedet sig Betaling for det efter Forordningerne af 22de Aug. og 11 Decbr. f. A. af hans Hovedgaard udskrevne Rug og Havre. Hr. Herich David Oppenheim i Behrenborg i det Pinnebergske indsendt d. C. 150 Rdr. Ved Sognepræsten Hr. Paludan Müller. og Byefoged Hr. J. Bluhme er indsendt fra dem selv og en Deel af Kiertemindes veltænkende Borgere og Jndvaanere 266 Lod forarbeidet Sølv og 157 Rdr. 66 s. d. C. samt fra Sognepræsten Hr. Klog til Rynkebye og Revninge Menigheder 112 Lod forarbeidet Sølv. Husarregimentets Officerer, Underofficerer, og Husarer have sammenskudt 600 Rdr. S. H. Courant. og 1977 Rdr. d. C. Den anden Bataillon af det forrige nordre jydske Landeværnsregiment sammenskudt 32 Rdr. og Capitain von Westerholtz offereret 2de Guld myndter. Præsten Hr. Schak i Sengeløse Sogn indsendt, som velbemeldte Sogn har sammenskudt, 76 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Fra Apenrade Snedkerlaugs Svende deres 73 Sølvskildter, vog 111 Lod, med 15 Kroner. Præsten Hr. Zahn, indsendt fra Slaglille og Biernede Sogne d. C. 44 Rd.,S. H. C. 5 Rd. og grov Courant 3 Rd. 20 s. Præsten Hr. Sand til førslef indsendt fra sig og Førslef Menighed d. C. 100 Rdr. Udi et Brev, d. d. 16de Martii, saalydende: "En liden Skierv, bidraget til Statens Forsvar af et Ægtepar, fandtes 100 Rdr. d. C. En Embedsmand ved det borgerlige Militaire indsendt en Forskrivning paa 100 Rdr. Decourt af sin Gage i Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Hs. Excellence Hr. General Lieutenant Greve Magnus Moltke indleveret 1000 Rdr. Stiftamtmand Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Kammerherre Moltke indsamlet af Ribe Amts Beboere, 6300 Rdr. 30 sk. og desforuden: 1 Sølvskaal, en Præsenteertallerken, 1 Par Lysestager, 1 Johannisdor, 1 Par Guld Stangknapper, 1 Guld Medaille, 2 Sølv dito og 10 danske Ducater, foruden et betydeligt Bidrag. af Korn til Statens Tarv og til Understøttelse for de ved Bombardementet Skadelidte. Hs. Excellence Hr. Stats, Minister Geheimeraad Grev Reventlov tilbudet 191 Egetræer af hans Skove som kunne afgive 58 Stkr. Bygningstømmer til Orlogskibe og 255 Stkr. til Canonbaade. Frue Grevinde Knuth Gyldensteen tilbudet 50 til 60 Stkr. Egetræer af Grevskabets Skove. Hr. Major og Toldforvalter Oertz indsendt 100 Rdr. d. C. Hr. Kammerherre Amtmand Baron Adeler indsende 603 Rdr. 54 s. og 21 Lod forarbeidet Sølv, som en sammenskudt af Geistligheden de underhørende Menigheder i Artz Herred under Holbeks Amt. Hr. H. F. Krahmer tilbudet i samtlige Jndvaaneres Navn af Hasseldorf og Hesselauer Marschen uden Godtgiørelse at præstere de ved Forordning af 11te Decbr. f. A. udskrevne Rug og Havre Leverancer til Beløb 219 Tdr. Rug og 318 Td. Havre. Hr. J. Kloppenburg, Herredsskriver, i Froes og Calslunds Herreder, tilbudet 100 Alen Skibs planker. En velsindet dansk Adelsmand indsendt en Kakfert med en betydelig Deel Sølvtøi, bestaaende udi 2 store Terriner med Laage og Fade, 2 store aflange Fade, 4 runde dito, 1 stor Bouillonskaal med Tallerken, 6 Sauceskeer, 8 Assietter, 8 Salekar, 2 Platmenager, 1 Sukkerbøsse med Skee, 1 Senopskande med Skee, 2 Potageskeer og 2 Flasker med Sølv Laage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Under 16de d. M. er udfærdiget en Forordning, af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt, paa det at ingen Standsning skal finde Sted i Embedsforretningernes sæd vanlige Gang, allernaadigst vil have befalet, at samtlige i Allerhøistsammes Riger og Lande af Kongens høisalige Hr. Fader, høilovlig Jhukommelse, beskikkede eller stadfæstede Embedsmænd skulle, indtil videre, vedblive deres Embedsforretninger, under den af dem forhen aflagde Troskabs- og Embedseed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Hs. Durchl. Prinds Pontecorvo er den 21de om Morgenen afreist fra Frederiksberg til Roeskilde. Stadsmægler Hr. N. A. Holten er ved Kongel. Befaling af 18de d. M. udnævnt til at paatage sig Opsynet med det til den franske Armee fornødne Qvantum haardt Brød, hvoraf skal i det ringeste leveres daglig 29000 Pund haardt Brød, der afleveres til de franske Commissairer. Han er bemyndiget til at sætte alle de Midler i Reqvisition, hvorved Hensigten opnaaes og tillige at antage de fornødne Medhielpere til dette Opsyn hvorefter Omkostningerne, efter nærmere Regning til det Kongel. Feldtcommissariat, vorder godtgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Magistraten i Kbh. har under 18de d. M. bekiendtgjort, sat der for det første ikke skeer noget videre Udsalg fra Stadens Brænde Magazin, da Tilførselen fra de Kgl. Skove for nogen Tid er standset, formedelst anden Kiørsel til Hs. Majestæt Kongens Tieneste, og det lidet Qvansum, som Magazinet har i Behold, er af det Kongl. Feldtcommissariat requireret til Brug for Bagerlauget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Kronprindsens Livcorps skal fra nu af føre Navn af Kongens Livcorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Stiftamtmand Bull i Bergen har under 18de Febr. kiendtgjort, at der til den Tid var paa hans Jndbyselse til Kanonbaades Bygning til Stadens Forsvar samlet Sum af 13120 Rdr. Planen blev endnu nogen lid staaende aaben for at flere kunne tegne sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
J Torsdags Eftermiddag kom to Courerer til Kbhvn, i Stockholm kort efter hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Den Deel af Collegiers Personale, som hidtil har holdt sig i Rendsborg, har faaet befaling at komme bage til Hovedstaden. Blandt flere Træk af Skiønsomhed og Veltænkenhed, fremmede Tropper have viist iblant os, fortiener ogsaa sanmærkes, at 2de franske Soldater, som vare indqvarlede hos en Vægter i Odense, og strax indskrænkede deres sker efter Husets Leilighed, veltilfreds med det lidet de formaaede, bade Konen at skaffe dem nogle Æg. af paanødte de Huusfaderen at spise 4, lagde Konen, Anmodning, paa ingen Maade vilde tage tilbage igien Med et trofast Haandtryk og hiertelig Tak forlode de deres Bert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Den 23de Marts blev 3 engelske Personer annammede med samt deres Baad af den aarvaagne Kystanfører Hans Jensen Lysmose ud for hans Grund ved Nordenhusene i Bovense Sogn i Fyen, 1 Miil Norden for Nyborg, hvor de vilde have gaaet i Land; men bleve stoppede i Jsen. Den ene skal forstaae flere Sprog, deriblant ogsaa Dansk. Disse Speidere ere strax førte til Odense, og ville nu maaskee blive nødt til at tiene os med adskillige Oplysninger og Fiendens Hensigter i disse Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Helsingøer det 21de Marts. J Morges Østenvind med haard Kuling. Megen Jis i Havnen og begge Kyster. Prinds Christian gik Kl. 7 til Seils og ad, og var allerede under Hveen. Vinden gik til S. S. O. Det vendte og holdt Kl. 9 1/2 Nord paa. En Commando Militaire af Kronens Regiment skulde i Dag fra Lappen af gaae ombord paa samme. Fra alles Munde lyder her: Held og Lykke, Vind og Seir følge Jessen, Sundet aabent, men ganske blegt, og kulede det ikke saa haardt, vilde det ved Dags Kulden lægges til med Jis. Efter en udstædt Magistrats Bekiendtgiørelse skal hver Huusvært give den franske Soldat daglig 1 1/2 Pd. Brød 1/2 Pd. Kiød med Risengryn, eller Kartofler eller andre Haugeurter, 1 Flaske Øl og 1/2 Pot Prændeviin. Kaperføreren som tog Nordboden ud af Høgenes Havn (see No. 23) er Svend Andersen af Hornbek. Baaden var kun lastet med 102 Tdr. Kaffe, der strax blev udlosset i Hornbek. Han forsøgte ogsaa paa at tage en svensk Galease ad at samme Havn, men maatte afstaae fra sit Forsæt, da den megen Jis gjorde det umueligt at faae den ud. Jgaar kom 2 Courerer, den ene en Franskmand fra Stokholm, hidover, og toge strax til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Prædikanterne paa 4de Onsdag i Faste. Domkirken Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Paa Torsdag prædiker Hr. Studsgaard i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Udenlandsk. (Slutningen af den russiske Krigs Declaration imod Sverrig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Keiseren har Efterretning om, at St. Jam 3 Kobnettet ved Frygt har søgt at knytte Danmark paa nye til sit System, og truet det med at Kongen af Sverrig vilde skikke Tropper til Sielland, hvorimod man vilde sikre ham Besiddelsen af Norge. Da Keiseren videre har erfaret, at, medens Kongen lod sit Svar udeblive, underhandlede han lønlig en Alliance i London, saa indsaae Hs. Majestæt, at Hans Riges Vel vilde være ilde sikret, naar ved den udbrudte Kamp imellem England og Rusland, Kongen af Sverrig, denne Naboe til de Russiske Stater, under Neutralitetens Paaskud vilde en Tidlang skiule sit bekiendte hengivenheds Sindelag for England. Hs. Majestæt kan med Hensyn til Rusland ikke lade Sverrigs Stilling blive ubestemt, og kan følgelig ikke tilstæde dets Neutralitet. Da Kongens Dispositioner ere klarlig beviste, saa bliver der intet andet tilovers for Hs. Keiserlige Majestæt, end ufortøvet at skride til alle de Midler, som Forsynet har betroet ham, for at sikre sit Riges Vel, og han kundgiør herved dette for Kongen og hele Europa. Medens Keiseren saaledes opfylder de Pligter, som hans Riges Vel paaalægger ham, er han bered til at forandre de iværksættende Planer til en blot Klogskabs Forholdsregel naar Kongen ufortøvet vil forbinde sig med Rusland og Dannemark om, at lukke Østersøen for England indtil Søefreden. Han indbyder selv, og det for sidste Gang, med sand Venskabs Varme sin Fetter til, ei at tøve længer med at opfylde sine Forpligtelser og antage det til de Nordiske Magters Jnteresse svarende System. Hvad har Sverrig iøvrigt vundet fra den Tid dets Monark er bleven Englands Jnteresse hengiven, Jntet vilde bedrøve Keiseren mere, end at see Sverrig og Rusland i Uenighed med hinanden, og det skal endnu komme an paa Hs. Svenske Majestæt at tage et Partie, som vilde vedligeholde begge Stater i en fast Alliance og fuldkommen Harmonie. Givet i St. Petersborg den 10de Febr. 1808. Forestaaende Declaration er af Udenlands Ministeren, Grev v. Romanzow, communiceret de fremmede Gesandtere i Petersborg i det Franske Sprog. Den 26de forlangte den Svenske Ambassadeur, Baron Stedingk, sine Reisepasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Frankrig. Moniteuren af 14de Martii indeholder 2de Keiserlige Statuter og en nye arvelig Rigs adels Værdighed, som er udstædt den 1ste Martii, hvis væsentlige Jndhold er: 1) Besidderne af de store Rigs værdigheder føre Titel af Prinds og Durchl. 2) Disses ældste Sønner fører Titel af Rigshertuger naar deres Fædre stifter et Majorat for de af 200,000 Frankers Jndkomst. Denne Titel og Majorat gaaer over efter Første fødselen fra mandlig til mandlig Descendens. 3) Besiddere af de store Værdigheder kan for deres ældste eller næstælde ste Søn, stifte et Majorat med Greves eller Barons Titel. 4) Vore Ministre, Senateurer, Statsraader, Præsidenter for det lovgivende Korps og Erkebiskopper fører Greve, Titel for deres Levetid. 5) Denne Titel gaaer over efter Førstefødselsordenen, og hos Erkebisperne, paa deres valgte Brodersønner, hvortil der maae oprettes et Majorat af 30,000 Frankers reen Jndkomst. 7) Dei 4de Artikel nævnte Embedsmænd kan til Gunst for deres ældste eller næstældste Sønner, oprette et Majorat med Baronstitel. 11) Medlemmerne af Æreslegionen, og de som for Eftertiden erholde denne Udmærkelse, faaer Titelen Chevalier, som arves af den ældste Søn, naar Faderen beviser at han kan have 3000 Franker aarlig Jndkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Den 13de Martii har Senatet in Corpore aflagt deres høitidelige Taksigelse for denne nye Udmærkelse. Efter Beretninger fra Boulogne har Englænderne nu igien paa en kort Tid ladet sig hyppig see paa Kysterne, da de sandsynlig formoder et Angreb fra denne Side, der og om kort eller lang Tid ikke vil udeblive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Flotillen i Havnen er i fuldkommen Stand og kan i en kort Tid blive bemandet og udrustet. Flaaderne fra Brest og Viiesingen, der udgiøre begge Flotillens Fløie, ere i en fortreffelig Tilstand, og i Antal af Skibe alt betydelig, saa at de ved en muelig Operation tilstrækkelig kan dække Fladbunderne. De franske Kapere vrimle i Kanalen og giør den engelske Handel stor Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Tydskland. Den 11te Martii er Staden Eisleben. med den sachsiske Andeel af Grevskabet Mannsfeld overdragen til Kongeriget Westphalen. Dog forbliver Staden, Mannsfeld, og Amterne Artern, Voigtstedt og Born stedt under Sachsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Den 11te Martii indtraf en fransk Jngenieur Officeer, til Wismar som strax begav sig til Stranden og der optegnede alle Skibe og store Baade. Paa Øen Poel er ligeledes alle Skibe og Baade optegnede. Paa Festningsværkernes Demolering ved Hameln, arbeider daglig 5000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Den 13 Martii kom 200 Mand af den polske Garde til Hest til Frankfurt, som skal indlemmes under Keiser Napoleons prægtige Garde. De ere alle meget skiønne Folk. Den polske Garde skal bringes til 1200 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Jtalien. Den Maylander offentlige Journal af 5te Martii indeholder den vigtige Efterretning, at Englænderne nu endelig og er fordreven fra den sidste Puncsom de havde paa det faste Land i Jtalien. Som bekiendt erobrede Franskmændene den 1ste og 2den Febr. Staden, og Citadellet Reggio og den 17de Febr. ere de, efter 6 Dages heftig Kanonering rykkede ind i Fortet Scylla, hvori 1000 Fanger, 50 Kanoner og meget betydelige Magasiner ere faldne i Franskmændenes Hænder. Efter et Rygte over Genua skal Franskmændene lykkelig have landet ved Milazo paa Sicilien, som ligge imellem Messina og Catania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
J den 811 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere : 64. 75. 33. 13. 49.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 31te Martii 1803, Eftermiddag Kl. 5 holdes extraordinair Generalforsamling i det forende dramatiske Selskab hvorved man önsker Mödet saa talrigt, som mueligt. Aarhuus, den 26de Martii 180.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Bekiendtgiørelser. J Anledning af adskillige Spørgsmaale og Anmodninger give vi og skyldigste Taknemmelighed paa Hensigtens Vegne; at der paa vores 3de Septbr. og 5te Octbr. 1807, ere med elskværdig Godmodighed i blevne paategnede Tilbudde til trængendeblevne Krigsvaadelidte i 6 over 440 Tønder Rug, næsten 900 Tdr. Byg og noget over 400 ere indsendte. Tak være hver en god Giver og enhver bevaagent og nære Haab om allernaadigst Foranstaltning med det første til Modtage og imidlertid for Transportens Skyld allernaadigst Forstrækning af lig Sielland til de Ynkværdige; det er bestemt. Vi bede ærbødigen und kunnet finde Sted formedelst Omstændigheder, som vi udi skyldigt afleggenVivild ved Randers, d. 18 Martii 1808. Paa Hr. P. eg
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Vi tilføie taknemmeligst en summarisk Fortegnelse indtil videre over de sikker Kundskab:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Under Dato 3die Decbr. 1807, 15 Jan. og 29de Febr. 1808 ere vi af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Birch i Aarhuus, med Bevaagenhed underrettede om Tilbudde af omtrent . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-03-26
Under Dato 29 Decbr. 1807 ere vi af Hans Høivelbaarenhed Hr. Amtmand Selmer i Weyle, med Bevaagenhed underrettede om Tilbudde af omtrent . . . . . under Dato 6, 10, 24 Febr., 2den Martii 1808 ere vi af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Middelboe i Ribe, med Bevaagenhed underrettede om Tilbudde af omtrent . .