Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-12-04
Politisk Oversigt. Frankerig. Adressedebatterne ere endnu ikke tilendebragte i Deputeredekammeret; de udmærke sig derved, at Thiers og Guizot uden Dølgsmaal angribe hinandens Adfærd. Af Thiers's Tale, der afbrødes i Gaardavisen, kan udhæves, at han ligefrem beskylder Engelland for uværdigt Bedragerie, fordi det havde trukket Underhandlingerne i Langdrag alene for at faae Tid til at sende Admiral Stopford befaling til at tage den tyrkiske Flaade og anholde den ægyptiske. "Dog - vedblev Thiers - jeg anklager ikke Engelland, men kun Palmerston, hvorimod jeg maa røse den Mand – han er nu død – der tog vort Partie i det engelske Kabinet, nemlig Lord Holland. Jmidlertid frelste Telegraphen, ved en lykkelig Hændelse, den ægyptiske Flaade. Julitraktaten blev afsluttet. Jeg kan ikke tænke tilbage paa disse skrækkelige Dage, uden at blive dybt bevæget. Jo meer jeg gik indi mig selv, desto meere sagde jeg til mig selv, at Frankerig vilde tabe sin Rang i Verden, hvis det dennegang traadte tilbage. Jeg vidste fuldtvel, at jeg maaskee vilde udgyde 10 Generationers Blod, men jeg sagde til mig selv; dette Monarchie, som vi have skabt med vore egne Hænder, hvilket vi have helliget vore Kræfter i 10 samfulde Aar – er mit Ministerium kommet til Verden, for at fornedre og svække dette vort Land, saa vilde jeg ikke meere kunne udholde de Menneskers Nærhed, som anklage os for at vi kun ere komne, for at sætte Pletter paa det. Man maatte ruste sig, ikke for at gjøre en forfængelig Demonstration: jeg foreslog Kongen, at bringe Hæren, ikke til 480,000 Mand, men til 640,000 Mand, foruden 300,000 mobile Nationalgardere. Landets Hjelpekilder – jeg har udgrandsket dem nøie – vare tilstrækkelige til at ernære denne uhyre Hær, og dog ansaae jeg ikke min Plan for fuldendt, førend Hovedstaden var dækket: jeg foreslog Paris's befæstning - ikke af Tienstagtighed (or imod Ludvig Philip, men som en god Borger. Først i April eller Mai kunde vi blive færdige med Rustningerne, derfor sagde jeg til Paschaen, gaae ikke over Taurus, bliv i Syrien, indskrænk Dig til det Defensive, dæk Alexandrien, og St. Jean d'Acre, forlang Frankerigs Mægling til Foraaret og da vil Frankerig i Spidsen for alle sine Stridskræfter forskaffe Dig en Modification i Julitraktaten (0 Syrien for Livstid. Min Plan var, som sagt, at væbne 940,000 Mand, det vilde Man ikke. J Trontalen haaber Man Fred, men Man taler ikke reent ud af Posen: Man haaber ikke Fred, nei, Man er vis paa den. (Almindelig Larm; hør, hør, Hr. Guizot: jeg forlanger Ordet) Jeg bagtaler Jngen, jeg siger kun, at det nye Kabinet er grundet i Freden, i den visse Fred. Europa veed, at Fredens Kabinet har afløst Krigens. Paschaen vil muligen beholde Ægypten arveligt, men det bliver kun, hvis de Allierede indrømme det - Frankerig har tabt sin Jndflydelse i Middelhavet; Magterne vide nu, at de kunne kyse Frankerig; vort Territorium er endnu ikke krænket, men vel vor Nationalære. (Thiers's Tale blev saa ofte afbrudt, at Præsidenten maatte bede Kammeret om at vise meer Værdighed." Efter Thiers talte Guizot, som erklærede, at det forrige Kabinets Politik havde været slet (her raabte Thiers: det skulde De have sagt tidligere!) og at det var Factioner nes Skyld ifald det kom til en Krig. J Deputeredekammerets følgende Møde den 26 Novbr. talte Guizot atter han forsikkrede, at han som Gesandt i London havde handlet loyalt imod Thiers og at han først havde trukket sig tilbage fra at hielpe Kabinettet dengang han saae, at det gik for vidt med Rustningerne, at Man ophidsede Lidenskaberne og Partierne og bragte Frankerig til Randen af en farefuld og uforsvarlig Krig, efterat Man ikke havde vovet nogen Krig for Polens og Jtaliens Skyld, torde Man heller ikke vove nogen for Ægyptens.. J Mødet den 27de udviklede Thiers atter, hvorlunde ikke alene han, men ogsaa Guizot var bleven bedraget i London. "Naar Guizot – vedblev T. - taler om Factioner, som Man hellere maa bekrige, da taler han som Fienden taler. Jeg vilde aldrig have udtalt det frygtelige Ord: Krig, hvis ikke Stillingen var alvorlig. Jeg formaner Frankerig til at mindes sine Fædre og ikke fornedre sig. Som Følge af disse Debatter sank Coursen. Fra Toulon skrives, at den levantiske Eskadre, der ligger i Toulons Rhed, har faaet Ordre til at indtage Proviant og holde sig seilklar,