Berlingske Tidende, 1796-05-06
Det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskabs ugentlige Skydeselser efter Skiver, fordenne Sommer, begynder Onsdagen den 11te Mai førstkommende, til sædvanlig Tid, som til behagelig Underretning herved bekiendtgiøres. i Følge det Kongeligedanske Cancellies Ordre til mig. af 21de hujus saaledes lydende: Ved Pro Memoria af 13de i denne Maaned fra Biskoppen Hr. Doctor Theol. Nicolai Edinger Balle, er Cancolliet bleven gjort opmærksom paa et trykt Skrift udgivet af N. C. Bruun, med Titul: Aristoeraternes Catechismus, eller kort og tydelig Anviisning til den vallene faliggiørende politiske Troe. Naar man sam: menholder denne (saa kaldte) Catechismi Læresætning: ger med disse Ord, i dens Fortale: Til hielg for Augsburgskontessionen - Til Hielp for Constitutionen at 1660 - fremtrædet her, i bistre Fienders Kreds min Catechismus, saa kan vel Forfatteren neppe med tydeligere Ord have udtrykket og forklaret, at hans politiske Lærebog angaaer Fædrenelandets Constitution, som blev stiftet i Aaret 1660, og den i StatenTherskende Religion, som i Følge Kongeloven og begge Rigers Lors 2 B. 1 C. 1 Art, er denaugsburg. ske Troesbekiendelse. - Et Skrift, som dette, drager vel den naturlige Straf efter sig, at enhver retskaffen Mand, som læser det, maae afskye dets Forfatter, anden Indstydelse kan det fra den politiske Side betragtet ikke have paa eet oplyst og trofast Folk, der föler og paaskiønner, at det, under den retfærdigste Regiering, og under Lovens Beskiermelse, nyder den fuldkomneste Grad af Borgerfrihed og Borgersikkerhed. Men, enhver dansk og norsk Mand havde Ret til at före Anke imod Rigernes øverste Justits=Collegium, dersom dette ikke opfordrede Straf lovene imod en Person, der har vildet og tordet vove endog med overlagt Raad, offentligen at forhaane og patte Landets Regieringsform, Folkets Konge og den Religion, til hvilken de fleste af Statens Borgere. bekiende sig, og enhver Trykkefrihedens Ven maatte före billig Klage, dersom det blev taalt, at töilevids Frækhed skulde Krænke og undergrave denne Frihed, som Danmarks Regiering bekræftede til sand Oplysnings Fremme og til Fædrenelandets Held og klæder. - I Betragtning heraf finder Cancelliet sig pligtig til, herved at anmode Dem, at ville, paa Embeds Vegne, uopholdeligen indkalde fornævnte l. C. Bruun til et Forhur ved det criminelle Kammer, naar Forhöret er tilendebragt da paastaae Ret. tens Kiendelse om den Auklagede bør personligen heltes, samt derefter, paa lovlig Maade, og med mueligste Hurtighed, forfølge Sagen til Dom. Biskop ens Andragende og det omhandlede trykte Skrift, sendes dem herved til forneden Afbetiening. Det Kongelige danske Cancellie den 21de April 1796. C. v. baand. Klon. Colbiørnsen. Reiersen. ri General-Fiscal Paul Friderich Skibsted. og min derpaa grundede Anmodning til Dommeren i Kiøbenhavns lot og Stadsrets eriminelle Kammer, Hr. As. seller hærene, var Studenten N. C. Bruun den 23 April sidstleden tillagt at møde i bemeldte Kammer, hvor jeg da indsandt nug for at fremme Forhøiet. Men da han, nagtet han ved Tilsigelsen havde lovet at indfinde sig, uden noget lovligt Forfalds Meldelse udebler, og i liste blot indsendte til Retten et trykt Skrift, der saavidt jeg iklønnede, ikke gjørne hans Examination ufor neden, paastod jeg hans Udeblivelse anseet som maatvillig og begierede Rettens Allistanke til at faae ham saasnart mueligt personlig fremstillet for Forhør i Overeensstemmelse med Cancelliets Ordre, den jeg foreviste. Siden den Tid har Studenten M. C. Bruun, der er har vildet lade sig finde, af Rettens Betienteere forgieres været efter sagt, hvilket ikke giver liden Formodning om, at hans er unddreget. - I Anledning heraf, og i Følge Cancell. liets seenere Ordre af Dags Dato, er det, at jeg herved som om fornævnte M. C. Bruuus Til eller Opholdsted, paa Embeds Vegne tienstligst anmoder alle og enhver maatte have nogen tilforladelig Kundskab eller Efterret. ning, samme mig behagelig at mildeele. Kiøbenhavn den 26 April 1796. Stilsten. General=Pileal.