Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-08-04
- Det var Opstanden i Macedonien og Thessalien, som nødte den Tyrkiske Armee til saa hurtigt at trække sig tilbage. De sidste Efterretninger man har fra Corfu melde at ogsaa næsten alle Fæstninger i dette Land, som Pharsala, Bolos og Zeitunere erobrede af Grækerne, ligesom ogsaa det heele sydlige Macedonien; men om Hovedstaden i dette LandSalonicks Skjebne ere Efterretningerne endnu forskiellige. J Triest vil man vide, at Grækerne have giort et forgiæves Angreb paa denne Stad; da Jnsurgenterne i Macedonien endnu skulle være saa slet organiserede og bevæbnede; men i Morea skulle Fyrsterne Demetrios Ypsilanti og Kantakuzen led Grækernes militairiske Foretagender og man vil vide i Paris at Fyrste Alexander Ypsilanti forventes i Triest for at indskibe sig til Morea, saameget. kan man dog sige med Sikkerhed, at de 4 anseelige Provinser Morea, Livadien, Albanien og Thessalien, ere saa godt som fravrevne Tyrkernes Herredømme. - Men nu begynder ogsaa Oprørsaanden at udbrede sig til det Tyrkeske Asien. Et Græsk Skib som er ankommen til Triest fra Alexandrien har udbredet den Efterretning at Druserne, dette tappre Folk, som beboer Libanons Bierge skal have gjort Opstand mod Tyrkerne, slaget Paschaen af Damasts Tropper og true denne Hovedstad. Dette Folk er en besynderlig Nation, det paastaaer at nedstamme fra de Franske, som toge Flugten til Biergene, dengang de i Korstogenes Dage bleve fordrevne fra Palæsting. De have en ganske egen Religion som er halv Christelig og halv Mahomedansk De gaae baade i Kirker og Moskeer, lade deres Børn døbe og omskiære, de have en egen Prophet Muhamed Jbn Jsmael el Darari. Dette Folk vil altsaa let være at vinde for den christelige Religion, naar den Græske Revolution faaer Fremgang. - Den Franske Moniteur beretter at Che sen for den Kgl. Gabarre Nantaise Hr. Coubitte har berettet: at han har været paa Øen Milos og at han der har hørt at Tyrkerne have dræbt alle Græske Søefolk paa Øen Rhodos og at han har truffet imellem Para og Chios 40 Græske Skibe, som havde Græske Familier ombord, der vare flygtede fra Staden Aivali i lille Asien, om hvis Erobring og Ødelæggelse af Tyrkerne der er fortalt i det forrige Blad. Den samme Officeer havde forladt Smyrna den 17de Junii, hvor der var fuld Opstand. Saasnart Tyrkerne havde erfaret at Grækerne havde opbrændt ved Mytilene et Tyrkisk Orlogsskib, saa vare de blevne ligesom rasende. Pøbelen havde reent taget Commandoen til sig, myrdet deres egne Forefatte, som vilde formaae dem til at være roelige, og dræbt Grækerne, og alle de Christne de kunne faae fat paa i Tusindeviis; Paschaen var tilsidst bleven nødt til at tage de vilde Janitscharers Parthie for at redde sig selv. Europæerne og mange Grækere toge Flugten til Skibene, som bleve beskyttede af en Engelsk og to Franske Corvetter. Alle Consulerne selv vare gaaede ombord. De Engelske og Franske Søeofficeerer understøttede hinanden paa det bedste. Jmidlertid truede den Græske Flaade, som laae uden for, at løbe ind i Havnen og tage Smyrna, saa at Forvirringen var skrækkelig. Hver Dag dræbte Tyrkerne et stort Antal Grækere og den 18de skulle de endog have dræbt 300 paa eengang. Man vil endog vide i Franske Blade, at alle christelige Kirker skulle være blevne sløifede, saa at 12,000 Christne af hver Alder og Kiøn skulle være bleven myrdede. – J Constantinopel trøster man sig med en Erklæring, som den Engelske og Franske Ambassadeur skulle have afgivet, ifølge hvilken de skulle have tilsendt Cheferne for deres Nationers Krigskibe i Archipelet den Ordre, at de skulle handle fiendtlig imod den Græske Flaade, naar den vil fortere Jndgangen til Smyrna; men at de skulle handle ligesaadan imod Tyrkerne, naar de ville forhindre Frankerne (eller de Europæiske Christne) fra at flygte med deres Familier og Eiendom. Disse Uroeligheder i Asien, ere, i hvor skrækkelige de endog ere i sig selv, dog til stor Fordeel for Grækernes Sag, da de forhindre at ikke alt for mange Tyrkiske Tropper blive sendte over fra Asien til Europa; dog skulle allerede mange være komne dertil, og Omegnen ved Constantinopel vrimle af Asiatiske Tropper, men deres Antal kan ikke være meget betydeligt, da Tyrkerne endnu ikke have afsendt nogen Armee imod de sydlige Provindser, endskiøndt en Hovedaarsag til Tyrkernes Langsomhed i deres Operationer er vel ogsaa den, at de ikke kunne forskaffe sig Levnetsmidler, da disse ere saa vanskelige at erholde og bringe over Land i det saa ucultiverede Tyrkie, og Grækerne have med deres Krigskibe ganske Søekysterne i deres Magt. J Constantiropel vil man vel forklare det Nederlag, som Tyrkerne have lidt til Søes paa den Maade, at det blot er lykkedes Grækerne ved en Brander, at antænde et Tyrkist Orlogskib, som sprang i Luften, og at Chefen for den Tyrkiske Flaade trak derpaa alle sine Skibe til sig og indtog forfulgt af Jnsurgenterne, en fast Stilling underDardanellernes Beskyttelse, ogsaa berettes, at 2 Orlogskibe og en Fregat er nu afseilede den 30te Juni fra Constantinopel, for at støde til Escadren ved Dardanellerne. - Cara Ali, som hidindtil har været Havne Admiral, har faaet Commandoen over heele Søemagten. Men man kan ikke andet end troe, at denne Beretning om at Nederlaget har været saa ubetydeligt, er med Flid udbredet af den Tyrkiske Regiering, for at beroelige Jndvaanerne i Hovedstaden; thi man har de omstændeligste Efterretninger fra Grækernes Side om deres fuldstændige Seier, og Admiralen for den Græske Flaade har sendt Efterretning derom til alle Øer i Archipelet og til Morea. Han siger deri, at den Tyrkiske Flaade bestod af 1 Tredækker, 3 Orlogskibe, Fregatter, 4 Brigger, 2 Corvetter og 6 Kanonschalupper, som havde lagt sig for Anker i Havnen ved Mytilene efterat den var passeret Dardanellerne. Grækerne havde nemlig i Begyndelsen trukket sig tilbage, dette antog Tyrkerne for Frygt og forfulgte dem langs med Kysterne af lille Asien, men Grækerne havde faaet Ordre til at trække sig ind i Bugten, Adramytti, som ligger imellem Mytilene og Lille Asiens Kyst. Denne Bugt er bekiendt for sine dobbelte Strømme og sin farlige Beskaffenhed, saasnart derfor Tyrkerne vare komne ind i den, rykkede Grækerne frem med 35 Skibe og giorde Angrebet, Tyrkerne trak sig ind i Havnen for Mytilene og Tredækkeren ankrede foran den, imod denne sendte Grækerne en Brander ud. Da Tyrkerne saae det, saa trak de ogsaa dette Skib tilbage og aabnede derved Indgangen til Havnen for Grækerne, nu blev der fægtet med den største Forbittrelse i fleere Timer. Tredækkeren blev brændt. Mandskabet flygtede i Land, som maatte overgive sig til Fanger, og heele Flaaden med alle Transportskibene, bleve tagne paa et Orlogskib nær, som bragte Efterretning om Nederlaget til Constantinopel. Denne Seier og den erklærede Overmagt, som Grækerne nu have erholdet til Søes kan ikke andet end være til stor Fordeel for deres øvrige Foretagender, da de nu kunne med Eftertryk operere paa mange forskiellige Punkter, især skal deres Plan gaae ud paa at bringe svært Artillerie ind paa Øen Candia, for at hielpe Jndvaanerne til at erobre Fæstningerne, hvori Tyrkerne ligge indsluttede, da Grækerne fornemmelig føle Vigtigheden, af at komme i fuldkommen Besiddelse af denne Øe, som er den største i heele Archipelet. – Et Græsk Skib er ankommen til Marseille, som har 2000 Geværer ombord, som det har kiøbt i Livorno, det vil i Marseille tage fleere Geværer ombord tilligemed Vaabenfabricantere og et andet Græsk Skib, som seiler under russisk Flag er ankommen dertil, som har 12,000 Geværer ombord, som vel foregives at være bestilte af Paschaen af Ægypten, men som man ligeledes troer ere bestemte til Grækenland. Med disse Skibe afgaae mange unge Grækere fra Frankerige.