Berlingske Tidende, 1803-09-30
Selskabet vil og give Premier for Ærike, tillavet af Ribs eller andre Bær. Æskningen skeer inden Udgangen af Aaret 1803, stad Premierne udsættes for flere Aar. 45) For den Borger, som fra en af de danske Kiøbstæder, uden for Kiøbenhavn i den Udgangen af Aaret 1803 tilsender Selskabet den bedste Prøve, ikke mindre end 3 Flasker af Øl Sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har giort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer Samme Øl maae og være brygget, for offentligen at sælges. For den bedste Sort og tillige største Mængde, som deraf er benyttet, Selskabets anden Guldmedaille. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guldmedaille. For den derefter, den første Sølvmedaille Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Giær. Maltspiren maae ei heller være anvendt ved Øllet, hverken ved Maltet, da det derfra bør renses, ei heller derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskader kunde være i Strid med hinanden. Mængderne, som kan brygges, bestemmes ikke, fordi det for nærvære de bliver Selskabet meest om Godheden at giøre, og udsættes Premier for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie for 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne hvortil Øllene kan sælges, maae følge med de merkede, vel forkede, eller med Staaltraad forsynede og numererede, Flasker, som desudengeledes af Attester, at Prøverne svare til den angivne Mængde, der haves hiemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllene ere af de stærkeste Sorter, er bekiendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllene kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygningstiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tillige tilføles, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. Ved Æskningernes Indsendelse ønsker Selskabet sig underrettet, om der ved Brygningen er lagttaget nogen hidtil ubekiendt Brygningsmaade, eller om de har betient sig af Anviisninger, som findes i trykte Skrivter. J første Tilfælde maae Maaden opgives, og i sidste Titalen paa de Skrivter, hvoraf man har betient sig. 46) For bedste Sødmelks=Oste giorte i Dannemark efter Betiendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skpd., Selskabet tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For bedste derefter, ikke mindre end 1 Skpd., Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, øgeskes inden næste Aars Udgang. Af Osten maae indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgiøre, at Resten svarer til ProvenMed Tyboe=Oste kan man dog ikke samaske, da dette Slags Øste ikke egentlig henhører til de saakaldede søde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukunstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af sød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved simpleste Løbe, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat ; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvori Kreaturene have gaaet, og Kunsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan giøre det mueligt at giøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man giør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører derhen. Mangler Løben noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det hele standse m.v. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Ostperse. Jmidlertid kan man dog og ut rette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Holland bruger ikke andet Middel til de mange Tusinde Oste de giør, skiønt Engeland giør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved=Omstændighederne, som ikke vil glemmes : at anvende Melken til samme Øieblik, den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af sin Ost, imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiere den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melk end Valle løber fra den, og forme den paa nye; men derhos ved hele Arbeidet at lagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, ken Tid af 6 til 7 Qvarteer i det høieste, da Melkinikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkommere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanaken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost=Persen, som bruges i Engelland, forevises ved Selskabets Secretariet. Naar Premierne flere Gange ere vundne paa eet og samme Sted, forbeholder Selskabet sig, efter Omstændighederne, at udelukke Reclamenterne fra dette Sted derfra. 47) Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saa kaldte Ryslæders eller Jugters Tilderedning kan skee hos os, og især i Norge, ligesaavel som i Rusland, da det fornemste af Kunsten bestaaer i Birke=Oliens Anvendelse, saa udsættet det følgende Premier: For den, som i Norge tilbereder det meste og bedste saakaldte Rystæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseend til Lugten som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guld Medaille eller 50 Rdlr. Premien askes ved Prøvers og Attesters Jndsendelse inden December Maaneds Udgang 1804.