JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
J min første Ungdom skrantede jeg bestandig. Men da jeg var Moders eneste Søn, Moders Øiesteen, saa pleiede og passede man mig saa vel, at jeg mere end eengang blev reddet fra Dødens Strube. Dette maatte jeg fornemmelig takke min gamle Tante for: et ærværdigt Fruentimmer, som kunde de Bedendes Kjæde udenad, og eiede 800 Rdlr. i bare Sølvotteskillinger og Rigsorter. Hun kunde gjerne blevet givt i sine unge Dage, men hun vilde have en Mand af nobel Extraction - en Rangsperson, og da saadanne Folk allerede den Gang saae meere paa røde Ducater end paa røde Kinder, og slog Krøller paa Næsen, naar man nævnte dem en Medgivt paa 800 Rdlr. i Sølvotteskillinger, saa besluttede hun at ende sine Dage som Mo min Faders Huus, og døde der i Tugt og Ære den 14 September Anno Domini 1784. Vor Huusinformator, Hr. Rasmus Rasmussen, var egentlig fra Kjøbenhavn. Han var i hele Egnen bekjendt for en meget lærd Mand. To Dage om Ugen, nemlig om Søndagen og Onsdagen, snakkede han ikke andet end Latin. Græsk talde han som en født Græker, ville Folk sige. Min Tante havde lovet, at han skulde have Præstekaldet paa vort Gods, saasnart den gamle Tobiesen døde, og han anvendte derfor alt paa at give mig ret en nobel Opdragelse. Min Fader gjorde ogsaa meget af ham, og naar vi ikke havde Fremmede, maatte han altid spise ved vort Bord. Da jeg havde staaet til Confirmation, befalede min Fader ham, at gjøre en Udenlandsreise med mig, for, som han sagde, at danne min Aand og gjøre mig bekjendt med Verden og Mennesket. J Kiel hørte jeg kunfaa Forelæsninger, thi de fleste Professorer vare den Gang reist udenlands; den ene var i Vesten og den anden i Østen, som omtrent Trækfugle, her var der altsaa ikke meget at profitere for mig. Men desbedre gik det da jeg kom til Kjøbenhavn. Her lod min Jnformator mig, efter de Tiders Skik og Brug, - gjøre til Student for 16 Rdlr. Det forekom mig rigtig nok, som det var Synd for Pengene; men min Jnformator paastod, at det var upassende for en Person af min Stand, at kaldes ustuderet, og at det ved saadanne Leiligheder aldrig er værdt at knibe paa Muskaten; jeg fandt hans Grunde rigtige, og tænkde nu ikke meere paa de 16 Rdlr. Men det værste af Alt var, at jeg nu fik Navn af Philosoph, og det var et Ord, som jeg aldrig har kunnet lide for min Død, for det betyder jo i Grunden dog ikke andet end en Fritænker. Alle de Breve, man tilskrev mig, vare, til min største Ærgrelse, fra nu af adresserede: i Monsieur, Monsieur Søren Sörensen, Etudion en Philosophie dans Universite de Copenhage, Abzugeben dans hos tel de Knapstedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
J Kjøbenhavn hørte jeg mange Forelæsninger. J Førstningen gjorde Studenterne Løier med mig, puttede Sneebolder i min Hat, surrede mig fast ved en Bænk, naglede min Kjole fast ved Væggen, kaldte mig Kakkelovnsstudent o. s. v.; men da Hr. Rasmussen klagede over dem hos Rectoren, saa holdt de op med at drille mig. Rectoren var en fornuftig Mand, og han sagde dem reent ud, at det kunde være dem det samme, enten Hr. Sørensen var en Kakkelovns eller Skorsteensstudent, at han havde betalt fine 16 Rdlr. o. s. v. - Paa Salig Kratzensteins Collegium morede jeg mig meest. Han kunde gjøre saa mange Løier. Han havde et stort Schattenspiel an der Wand, og gjorde Konster som den bedste Taskenspiller. (Fortsættes.) Kotzebne (Sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Efter Tobedres egen dramatiske Troesbekjendelse maa man antage, at han blot skriver for at gjøre Jndtryk paa Mængden, ligemeget om hans Arbeider bifaldes eller lastes for denne sande Critiks Domstoel. Han ligner Theaterstræderen, der ikke bryder sig noget om, enten han besætter sine Dragter med ægte Galoner eller uægte, naar de kun glimre ved Lys og Mængden af Tilskuerne antage dem for ægte, er han fornøiet. Men alt dette uagtet maa man sige her som Engelskmanden; give the devil his due! Der findes saa mange enkelte, skjønne og fortræffelige Steder hos Kotzebue, at de samlede berettige ham til Navn af vort Aarhundredes heldigste, for ikke at sige første Theaterskribent. Gene mændene gjøre sig kun latterlige, naar de, for ret at vise deres Konstsmag, slaae sig til Ridder paa en Forfatter, som med alle sine Feil, dog har saa mange glimrende Egenskaber. De gjøre sig dobbelt latterlige, naar de evigen raabe paa Kotzebuader, medens de selv ikke ere istand til at frembringe en eneste taalelig Scene. Men det er i Almindelighed saadanne Folk, som ere mest redebon til at dømme og fordømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
For at fordunkle Kotzebue pleier man ikke sjelden at sammenligne ham med Jsland. Man raaber idelig: Jsland - det er den sande Menneskemaler - den sande Digter! Men man sige hvad man vil, saa besidder han ikke det Genie, ikke det uudtømmelige Væld af Jdeer som Kotebue. Naar man undtager adskillige af hans erkjendte fortræffelige Stykker, saa ere de øvrige en Samling af Familieportraiter, som den, der ikke er ubekjendt i Familien, ved første Øiekast maa gjenkjende. Den samme Tendence, de samme Caracterer, den samme laconiske Dialog moder man her overalt. Har nogen Forfatter nogensinde udskrevet sig selv, saa er det Jsland. Hans Skildringer af huuslige Scener kunne, hvor skjønne de end ere, dog ved deres evige Gjentagelse ikke andet end kjede. Hans Dialog er, især i hans senere Stykker, den forkonstlede og forfinede. Den bestaaer næsten ikke af andet end Aphorismer. Ganske anderledes er det med Kotzebue. Han slaaer i den Henseende aldeles Haanden af sine Aandsfostere, naar han engang har sendt den ind i den vide Verden. Sjelden fremkommer han med een og den samme Caracteer to Gange. Han søger bestandig at faae nye Caracterer, om han end skal hente dem fra Helvede eller Paradis. Hans Dialog er med alle sine Blomster, Billeder, Ordsprog og Antitheser for det meste god, og stundom endog henrivende skjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Udenlandske Efterretninger. Hr. Olafsen, en født Jslænder og bekjendt Litterator, har i en Tid af 30 Aar arbeidet paa et Supplement til den berømte Jhres Glossarium. Hans Arbeide skal være den rigeste Efterhøst til det Jhriske Værk, og vil, naar det engang udkommer i Trykken, gjøre vor Litteratur og dets Forfatter ligemegen Ære. Videnskaberselskabet har afkjøbt ham Manuskriptet, og vil nu udgive det paa sin Bekostning. Det bliver 6 til 8 Alphabeter. Allerede af den fortjente Historiegrandsker G. Schiønnings Reise til Stikkelstad, som findes i det 12 Hefte af den topographiske Journal, har man lært at kjende den Mindesteen, som den taknemmelige Efterslægt har opreist den af Norge i mange Maader fortjente Kong Oluf den Hellige, men man veed tillige af denne Reise, at hverken Støtten eller Korset svarer til den Forevigedes Værdighed, hvis Minde den skal hædre og at Paaskrivten heller ikke stemmer overeens med den historiske Sandhed. Dette lagde Trondhjems forrige Stiftsbefalingsmand - Kammerherre og Baron Adeler - Mærke til i Aaret 1803. Han foreslog først, ved Subskription, at indsamle frivillige Bidrag til at opføre en værdigere Hæders støtte, og tilbød selv at give 30 Rdlr. Værdals Jndbyggere bidroge 40 Rdlr. Da denne Sum langtfra ikke var tilstrækkelig, saa agtede Baronen at udvide Subskriptionen til flere af Norges Egne. Men kort derefter blev han forflyttet til Holbeks Amt i Sjælland, og nu lader han Monumentet forfærdige paa sin egen Bekostning. Det er, som allerede engang tilforn har været anført i dette Blad, under Arbeide i Kjøbenhavn. Det forfærdiges af Dannemarks ypperlige Billedhugger, Hr. Dajon, og prydes med en Jnscription af vor berømte Oldgrandsker, Hr. Capitain Abrahamson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
For og efter den Tale, som Hr. Prof. Guldberg holdt d. 28de f. M. paa Universitetets store Auditorium i Kiel i Anledning af H. K. H. Kronprindsens Fødselsdag, blev der opført en stor Symphonie, deels af frivillige, deels af leiede Musici. Til at bestride Omkostningerne havde samtlige fremmede Danske, som opholde sig i Kiel, bidraget til Høitideligheden. En stor Deel af Stadens Jndbyggere af begge Kjøn bivaanede den ogsaa Ved Slutningen af Talen bekrandsede Hr. Professoren, Kronprindsens Brystbillede, som var opstillet i Salen. - Om Middagen bragte Studenterne H. K. H. et Hoch og et Digt paa en Fløiels Pude. De trak igjennem Gaderne med Musik, alle med blanke Sabler i Haanden, og Formændene i deres Uniform, som er en blaa Kjole med hvid Vest og blaa Pantalons. Tre af disse nøde den Naade, at blive indbudne samme Dag til H. K. H. Taffel. - Om Aftenen var der Jllumination i Byen, og nogle Huse udmærkede sig med smagfulde Transparenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Borgerskabet trak med klingende Spil igjennem Gaderne op til Slottet, hvor de bragte H. K. H. et Vivat! - Den 30te gave endeel af de første Holsteenske Familier et Bal en Masque paa Skuespilhuset i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Den Odenseiske Canal har i afvigte Aar indbragt 3000 Rdlr., uagtet Afgivten paa Sand og Bygningsmaterialier blev nedsat til det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
J det Schleswigske er nylig hændet en førgelig Begivenhed. Endeel Jndvaanere af Schwabstadt reiste til Ugemarked i Friedrichsstadt. Efter at have endt de Forretninger, de havde der, toge de sig en Baad, for at seile tilbage igjen paa en Flod, der flyder fra Friedrichsstadt til Schwabstadt. Men ulykkeligviis var Baaden alt for belæsset, da der ikke var færre end 31 Personer i samme. Følgen deraf var, at Baaden gik under med alle derværende Mennesker, hvoraf to bleve reddede, men 29 omkom paa en høist ynkelig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
J Svendborg var der d. 28de f. M. et Bal paa Raadstuen i Anledning af Kronprindsens Fødselsdag. Selskabet bestod af 220 Personer. Skumringen blev der gjentagne Gange affyret Canoner, og Ballet tog sin Begyndelse Kl. 6, under Canonernes Torden og Trompeternes Lyd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Statsministeren Grev Bernstorff er reist til Berlin i Statsanliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Fra det Holsteenske meldes, at vore Tropper formodentlig vil forlade Holsteen i Begyndelsen af Martii Maaned. Leverings-Contracterne gaae kun til Martii Maaned og Magazinerne forsynes fra den Tid af indtil videre ikke med nyt Forraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
J afvigte Aar er der indført i Dannemark fra Schlesien for 2243 Rdlr. Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Udenlandske Efterretninger. Fideicommiscomptoiret i Hannover har ladet bekjendtgjøre, at Handelshuset Meyer Michael David aldeles ikke staaer i nogen Forbindelse med Kammeragenten Elias Meyer i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Keiser Napoleon var paa sin Søns Formælingsdag klædt i en Spansk Kjole af rødt Fløiel. Knapperne vare sammensatte af de herligste Brillanter. Keiserinden havde et ubeskrivelig glimrende Diadem paa Hovedet og foran de kostbareste Perler. - Den Bayerske Prindsesse har faaet kostbare Diamanter, Kniplinger, Perler og andre Klanodier foræret af Keiseren og hendes Gemaal. Af den sidste har hun blandt andet faaet et Sølvtræ med Guldæbler; i et af Æblerne fandtes en Kjole af sine Kniplinger; i de øvrige andre Kostbarheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Keiser Napoleon har foræret Kronprindsen af Bayern den Kaarde, som han bar i Slaget ved Ulm, med følgende Ord: "der, min Prinds, med denne Kaarde har jeg gjenerobret Deres Fædreneland; brug De den til dets Forsvar Nogle Colonner af de Franske Tropper, som skulde forlade det Østerrigske, have faaet Ordre at gjøre holdt. - Man trøster sig med, at det slette Veir og de slemme Veie ere Aarsag dertil, De Svenske Tropper forflyttes fra Boitzenburg til Rostok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Man søgte nu ogsaa at komme paa Spor efter Sandback. Hans Grav blev i flere Personers Nærværelse aabnet, og hans Kiste befundet tom. Det varede ikke længere end til d. 13 Sept. førend Sandback blev paagreben i Aabo, og Pelander, som var kommen her i Oct. Maaned, ligeledes blev greben. Den førstnævnte indstilledes for Retten d. 20 Sept., og da man paalagde ham, at opgive Omstændighederne af hans Flugt, berettede han, at han nogle Dage førend sin Begravelse i sin Sygdom havde tabt al Samling, og saaledes ikke vidst, hvor Bøilen, som han var fængslet med, var bleven aftaget, eller hvad der var foregaaet førend han blev ført til Graven, men at han paa Veien derhen var vaagnet formedelst Vog ens Skumpling og i Begyndelsen troede, at det hidrørte af Fangernes Bevægelse; at han derfor med sagte Røst bad sine Kammerater holde sig stille, men tillige ved en Bevægelse med Armen blev sit trange Leie vaer og gjort opmærksom paa, at Bøilen var borte; at han nu troede, at være bleven afsindig, og forblev i den Tanke indtil Kisten var nedsænkt i Graven, da han endelig erfarede, at man vilde ordentlig begrave ham, hvorover han i Begyndelsen blev ganske forskrækket, men siden gav sig tilfreds, da han mærkede, at Folkene gik bort, uden at kaste Graven til; at han, da Alting var roligt, begyndte at tænke paa sin Frelse, og først gjorde Forsøg paa, med Haanden at opløfte Kistelaaget, som han kunde see Dagen igjennem, men da dette ikke lykkedes, sparkede han et Brædt løst, og efter at han var kommen ud af Kisten, skjulde sig omtrent en halv Time i Nærheden af Graven, hvor han hørte Graveren kaste Graven til; at han, plaget af Mathed og Kulde, forføiede sig Kl. 11 om Natten til Staden, hvor han under fri Himmel nød en kort Hvile, at han der i tre Dage laae skjult under endeel sammendyngede Risqviste, uden anden Føde end de unge Skud af Qvistene, at efter den Tids Forløb en anden omstreifende Rømningsmand kom did, tilbragte med ham 4 Dage og skaffede ham Mad og Brændeviin, at han derpaa begav sig til Bierno, og paa Veien did fandt Leilighed til at stiele fra et Hølæs, som han mødte, en Madpose med Levnedsmidler &c. - - Vagtmesteren og begge Fangevogterne bleve dømte til at have deres Tjeneste forbrudt, og til at sidde 14 Dage paa Vand og Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Tirsdagen den 11 Februarii, 1806. Materialier til Hr. Søren Sørensens Levnedsbeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
(Fortsat.) Efterat jeg havde besøgt Professorernes Forelæsninger i en Tid af tre Maaneder, besluttede Hr. Rasmussen, at jeg skulde tage Magistergraden. Det var just ikke efter mit Hoved; jeg har fra min Barndom af havt et Slags Aversion for Magistertitelen. Ved en Magister tænkde jeg mig altid en saadan Person som omtrent Stygorius i Jacob von Thobo eller Bonssarius Bartel i Viinhøsten; – men Hr. Rasmussen. paastod, at en saadan Titel var nødvendig for enhver Mand af nobel Extraction, og forsikkrede, at man ved alle store Universiteter ikke kan gjøre Churførster og andre høie Herrer, som komme der i Besøg, nogen større Douceur, end at forære dem en Doctorhar eller Magistergrad. Hr. Rasmussen var altsaa af den Formening, at jeg maatte være Magister, jeg beqvemmede mig her atter til at lade 16 Daler springe. J Trompetergangen boede der den Gang en Mand, som gjorde Folk til Magistere, det vil sige, som for 16 blanke Daler, skrev en Disputats, der baade havde Næb og Kiøer. Til denne Mand addresserede 18 Men det gjør mig endnu i dette Øieble, inde for de 16 Rdlr. han fik forud betalt. - thi førend Disontalsen var fordig, fik jeg et Brev med sort Segl for, hvori man berettede mig, at Døden, - alle Herremænds Herremand, havde bortkaldt min Fader fra de Ulyksaliges til de Saliges Bolig. - Nu gav jeg Universitetet, Studenterne og hele Europas Magistere en god Dag. Jeg lod Alting i Stikken, og belavede mig paa min Hiemreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Da man begyndte paa at parcellere Jordegodser, var jeg een af de første, der tilbød mine Bønder, af bare Patriotisme, at slaae mit Gods til Hartkorn. Jeg tænkde som saa dit Fædreneland skylder du alt; de stakkels Bønder, fortjene ogsaa, at du gjør noget for dem, Patriotismen foer som et Lyn igjennem alle mine Aarer, og jeg overlod nu enhver af mine Bønder en Jordlod for billig Betaling. De viste sig ogsaa meget taknemmelige, og lode mig opreise en Ærestøtte lige ved Kongeveien. Men jeg havde den Fatalitet, at den, Natten efterat den var bleven opreist, blev kuldkastet af en stærk Storm. Ondskabsfulde Mennesker vilde paastaae, at Bønderne selv havde gjort det, fordi jeg havde formaaet nogle enkelte af dem til at opreise den paa min Bekostning, og at jeg havde ladet mig betale Parcellerne for dyrt. De lagde endog til, at jeg ved Parcelleringen havde faaet dobbelt saa meget for mit Gods, som det virkelig var værd – men det var altsammen Ondskab. Aviserne talde med tilbørlig Berømmelse om min ædle Handling; den Altonaiske Mercur, fløi igjennem hele Europa med min Roes, og den Hamborgske Correspondent corresponderede derom med hele Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Af Fiskeriet i Dannemark har jeg gjort mig høilig fortjent. Paa mit Gods var der en for grumset Dam, hvori der ikke fandtes andet end Skrubtudser og Hundesteiler. Bønderne betjente sig deraf til at bade sig der om Sommeren. Hvad gjorde jeg, Jeg lod Dammen opmuddre, og satte de herligste Karper, Brasen, Gedder, Aborre, og andre Fisk af nobel Extraction, deri. Jeg har nu bortforpagtet den til en Fiskehandler i Aarhuus, som betaler mig deraf aarligen 26 Rdlr. i Forpagtningspenge, og desuden endnu maa levere mig saa mange Fisk, som der ugentligen behøves til mit Bord. Jeg har i de senere Tider ogsaa indført Been= og Rumfordsuppe paa mit Gods. Alle mine Folk faae tre Gange om Ugen ikke andet end Beensuppe. De knurre vel lidet imellem derover; men jeg har engang for alle sagt dem, at de bør vænne dem dertil, at det er den her ligste og sundeste Føde, der kan tænkes, naar man først er vant dertil, og at de, om den end ikke var Kronen for alle Supper i Verden, dog bør betænke, at de bør foregaae andre med et godt Exempel, og gjøre noget for det almin(Fortsættes) delige Bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
J Martii Maaned faaer Hr. Dahlen en Benefice. J April Maaned faae vi to nye Stykker, paa det Kongel. Theater; det ene kaldes Skillerummet og det andet Familien fra America. Hs. D. Landgreve Carl af Hessen er reist tilbage fra Kiel til Gottrop den 31te Jan. Samme Dag var for sidste Gang Skuespil i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Den Tale, som Prof. Guldberg nyelig holdt i Anledning af H. K. H. Kronprindsens Fødselsdag, udkommer med det første i Trykken saavel i Original, som i en tydsk Oversættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Paa Hs. Majestæts Fødselsdag var der Diner paa Slottet i Kiel, hvor der blev spist ved 3 Tafler, og Kongehusets Velgaaende erindret under Affyring af Kanoner, som vare opstilte i Slotshaven. Om Aftenen var Apartement og Jllumination i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Ved den forhen ommeldte Maskerade paa Skuespilhuset sammesteds var Forsamlingen meget talrig. Deres K. H. beærede den med deres Nærværelse og H. K. H. Kronprindsen behagede at tage Deel i Dandsen. Man lagde Mærke til endeel smagfulde Dragter og vel udtænkte Grupper; saaledes saae man f.Ex en Gruppe som forestilte Olympens Guder, en anden Grækenlands Vise, en tredie et Spil Kegler og d. Nogle unge Damer af de første Familier tilstillede H. K. H. Kronprindsen en Krands. Kronprindsen var i Domino, Kronprindsessen uden Maske. De Gader, hvorigjennem D. K. H. passerede, vare illuminerede den Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Universitetet i Kiel høitideligholdt H. Maj. Kongens Fødselsdag ved en latinsk Tale, som holdtes af Prof. eloqv. Henrich. Søndagen den 2den Febr. var Bal paa Slottet i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
J Klinte Sogn i Fyen, indtraf den 22de Jan. sidst den ubehagelige og sørgelige Tildragelse, at 3de Børn af forskjellige Forældre, fra de saakaldte Nedermarks Huse, druknede i et Kiær, da barnlig Ubesindighed og Uforsigtighed førte dem paa Hjemveien fra Skolen, hvor de just med øvrige Skolebørn samme Dag vare advarede – ud paa den svage Jis, som sank under de 3 Haand i Haand glidende Børn, og hvor saaledes her paa en Gang Døden aabnede sit graadige Svælg for disse kraft og haabefulde Ynglinger, hvoraf en var 13 1/2, en 12 1/2 og en 12 Aar. Alle øieblikkelige Rednings Forsøg og Midler anvendtes af Præsten og Tilstedeværende, for at oplive disse til nærmeste Gaard henbragte Børn, men vare forgiæves, hvilket den siden ankomne Districtschirurg og maatte beklage. Haabentligere havde det maaskee været, om Børnene, som fandtes og optoges 1/2 Time efter at være islupne, ei havde lagt ovenfor Vandet paa Jorden omtrent 1 1/2 Time, i hvilken Tid de Tilstedeværende ei turde bringe de Druknede fra Vaadestædet formedelst Misforstaaelse af Politie Anordningerne og utidig Frygt at handle imod dem. Præsten, som hjemkom fra en af Sognets Byer, besørgede strax Børnene bragte i Huus og det tilbørlige iagttaget. - Maatte dog herved unge Mennesker end lade sig advare mod den Ubesindighed og Uforsig, tighed ved Jis, som er saa almindelig, og fordrer saamangt et Offer, der foraarsager Forældre og Paarørende uventet Kummer og Veemod, maatte og Almuen herved vorde paamindet om: ved slige Leiligheder, at skjelne imellem pligtig kl og Forsigtighed og utidig Ængstelighed i Henseende til Lovenes Overholdelse!!Hr. Fayes Seildugsfabrik i Drammen er nu i bedste Drivt. J afvigte Aar er der blevet forarbeidet i samme 15829 Al., solgt 15829 1/2 Al., heglet 14,000 Pund Hør og spundet 8827 Pd. Hør og Hamp. - Ved denne Fabrik sysselsættes 30 til 90 Mennesker, og Hr. Faye forsikkrer, at han endnu kunde sysselsætte 40 til 60, dersom hans Afsætning var derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Politiemester Wulfsberg i Christiania advarer denne Stads Jndbyggere mod uforsigtig Kjørsel. Han anfører i sin Bekjendtgjørelse, at to Koner paa denne Maade ere komne til Skade, og medens hans Avertissement var under Trykken, blev Consumtionsskriver Mathiesen i Maaneskin saaledes overkjørt af en beskjenket Karl, at der desværre er intet Haab om hans Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
J Christiania har en Bonde fundet for godt, at fylde sit Hølæs med Snee, og saaledes at sælge Snee istedet for Hs. Man blev i Tide opmærksom paa Bedrageriet, og han blev dømt til at betale en passende Mulct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Udenlandske Efterretninger. Keiseren og Keiserinden af Frankrige ere nu komne tilbage til Paris. Keiseren havde underveis iagttaget det strængeste Jncognito; hans hele Eqvipage bestod kun af 3 Kareter, uden Vaaben, uden Liberie og uden Fakler. Han ankom til Paris om Aftenen Kl. 10, og Kl. 11 arbeidede han allerede med den ny Skatminister. Dagen derpaa bebudede Canonerne Napoleons Hjemkomst. Pariserne illuminerede frivilligen om Aftenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Staden Mailands Municipalitet har besluttet at give 60 Piger hver en Medgivt af 300 Livres i Anledning af Prinds Engens Formæling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Endskjønt den Bataviske Republiks Jndtægter, ved de nye Paalæg ere stegne fra 33 til 55 Mill., saa agter man dog, for at kunne bestyre de store Statsudgivter, endnu at gjøre et Laan J Cadix var der ankommen i afvigte Aar 50 Danske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
59 Østerrigske Generaler ere deels satte paa Pension, deels blevne suspenderede. J den Krigsret, som der er sat over General Mack, har Grev Colloredo Forsædet. Mærkeligt er det, at Mack fra simpel Underofficier af havde opsvinget sig til den høieste Militairpost. Han maa derfor have været lige saa god Soldat som slet General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Fra Lyon meldes, at General Cyr har slaaet den Neapolitanske Armee.