JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den Madrider Hoftidende af 20de October indeholder endelig det med saamegen Længsel forvende Amnestideeret. Det er undertegnet d. 15de October af Dronningen, som, efter at have talt nogle ret smukke indledende Ord om, hvorledes Jntet bedre egner sig for en høimodig og christelig Konge, der elsker sit Folk, end at forglemme deres Svagheder, som, uden at nære ond Villie, lade sig af Exemplets Magt forlede til at afvige fra Pligtens Vei, tilkjendegiver, at hun, ifølge den hende, overdtagne Myndighed og i Overeensstemmelse med sin kongelige Gemals Villie, meddeler for politiske Forbrydelser en fuldstændig og almindelig Amnesti, fra hvilken alene de, skiønt mod hendes Majestæts Villie, skulle være udelukkede, som i Sevilla have stemt for Kongens Afsættelse, eller som have staaet i Spidsen for oprørske Hære. De Udelukkedes Antal anslaaes til omtrent 250. Siden dette Decrets Bekjendtgjørelse bliver Kongen, saa ofte som han kjører ud, allevegne modtagen med den lydeligste Jubel, og man venter nu en Mængde Flygtningers Tilbagekomst. Der tales fremdeles om de kongelige Frivilliges Oplysning og om Oprettelsen af en Borgergade. Endnu vigtigere Ting. seer man imøde. Justitsministeren Caftangaaer, efter Forlydende beskjeftiget med Forberedelser til en ufortøvet Sammenkaldelse af Cortes, som først skulle fornye og stadfæste den gamle spanske Arvefølgelov, ifølge hvilken i ældre Tider 5 Dronninger have regjeret Spanien, og dernæst grundlægge en ny Constitution, hvorefter Spanien vil erholde en repræsentativ Regjering, bestaaende af Kongen og 2 Kamre, Pairetnes og de Meniges. Til at beklæde Forsædet i Cortesforsamlingen skal Hr. Martine; de la Rosa være bestemt, og, som Formand i Pairskammeret, nævnes Hertugen af San Fernando. Medens der nu paa den ene Side hersker en overvættes Glæde over alt dette, nyse paa den anden Side de Apostoliske af Harme. Natten efter Jndtoget kastede de skjændige Proclamationer ind i Husene. J disse blive hverken Kongen eller Dronningen skaanede; men især udstødes de fornærmeligste Udtryk imod Dronningens Søster, Jnfanten D. Frunciscos Gemalinde, som beskyldes for at have tilintetgjort redelige Mænds Værk, henrevet Dronningen og bedaaret Kongen. "Spaniere!" saaledes lyder Slutningen, "J, som ere dette Navn værdige; Heltesønner, reiser Eder! Taaler ikke, at to svage Qvinder fra det udartede Neapel raade over Folkets Skjebne. Jler til Vaaben, Jngen smaalige Bekymringer, ingen latterlige Skrupler ængste Eder; Fædrenelandets Held gaar for alle Ting; Carl d. 5te leve!" De kraftigste Forholdsregler ere imidlertid tagne, for at dæmpe det mulige Udbrud af disse Godtfolks Patriotisme: de i Madrid og Omegnen sammenddragne Tropper beløbe sig omtrent til 18,000 Md. De store Forandringer have havt en gunstig Virkning paa de spanske Statspapirer, som i 8 Dage ere stegne 10 pCt. Det kommer nu Altsammen an paa Kongens befindende: han skal endnu være saare svag; ved Jndtaget saae han meget bleg ud og blev kjørt i en "Sovevogn. De Apostoliske ville gjerne vilde Folk ind, at hans Majestæt er gaaet fra Forstanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Hollandsk-belgiske Anliggender. Det var kun en Deel af den franske Flaade, som d. 29de f. M. ankom til Spithead; der ventedes endnu 4 Linieskibe, 4 Fregatter og nogle mindre Fartøiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Kongen af Holland har gjort nye Forslag til Conferentsen; min da han i disse ansætter Scheldeafgivten saa høi, at navnlig Engelland paa ingen Maade vil indlade sig derpaa, saa har Conferentsen vægtet sig ved at tage hans Forslag under Overveielse, forikke at trække Forhandlingerne ud i det Uendelige. Saasnart derimod Ratificationerne af Conventioner imellem Engelland og Frankerig vare udvexlede i London, bleve Copier, deraf tilstillede alle der værende Gesandter, iblandt disse ogsaa den hollandske, som Dagen efter sendte sin med Dampskibet til Holland. Kong Wilhelm har man kun tilstaaet faa Dages Betænkningstid; efter disses Forløb vilde de forenede Magter holde sig for berettigede til at skride til videre Forholdsregler. - Den franske Regjering har ogsaa tilstillet alle syd tydske Hoffer en Note, hvori den tilkjendegiver den franske. Jntervention i Belgien, med den Forsikkring, at Tropperne skulle kaldes tilbage, saasnart den trængende Nødvendighed er forbi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Holland vedbliver paa sin Side sine Forsvarsanstalter, især arbeides der paa Jnundationsværkerne, hvormed man allerede er kommen saavidt, at store Landstrækninger kunne sættes under Vand i en ganske kort Tid. Citadellet i Antverpen er blevet tilstrækkelig provianteret. Hvad de andre Magter angaaer, da vides endnu Jntet med Vished. Marskalk Mottier er d. 27de f. M. ankommen til Paris. Angaaende hans Ophold underveis i Brüssel ere modsigende Rygter i Omløb: Nogle sige, at han har bragt trøstelige Efterretninger fra Keiseren af Rusland, som skal have erklæret, at han har gjort for den hollandske Konge. Alt, hvad han kunde, men nu maa overlade ham til hans egen Skjebne; Andre derimod forsikkre, at Marskalken har kundgjort den belgiske Regjering de østlige Hoffers ugunstige Stemning. Det franske Ministerraad var d. 30te forsamlet i Tuillerierne, efter Forlydende, i Anledning af en ny og saare eftertrykkelig Note, som den preussiske Gesandt, Friherre v. Werther har tilstillet Hertugen af Broglio. En Skrivelse fra Berlin af 2den Novbr. seer ogsaa noget krigersk ud. Den beretter, at Tropperne i Vestphalen og Rhinprovindserne concentreres, og at der siden Julirevolutionen ikke har været en saa levende Coureervexel imellem Berlinerhoffet og de øvrige Hoffer. Den føier til, at man ikke skal stole formeget paa den Rolighed, der ellers hersker i Preussen; thi det Antverpener Citadel vil nok kunde holde ud i 14 Dage eller 3 Uger, og inden denne Tids Forløb kan en Hær af 50,000 Md. true Frankerig og staae ved den belgiske Grændse. Derimod aabner en anden Skrivelse af 3die Novbr. fredelige Udsigter, naar den berettet, at Kongen af Holland skal have anmodet sin ophøiede Svoger, den preussiske Konge, om at optræde, som Mægler i den store Proces, og i Tillid til Mæglerens almeenerkjendte Jndsigt, Redelighed og Retsindighed, bemyndiget ham til, selv ved Eftergivenhed, hvor den gjøres nødig, at tilveiebringe et Forlig og opretholde Fred og Rolighed. Kongen af Preussen, hedder det videre, har strax erklæret sig villig til at modtage dette Hverv, og da Kongen af Holland ved dette Skridt, har paa en saa aaben og redelig Maade lagt sin Beredvillighed til Udsoning for Dagen, saa tvivler man ikke om, at Kong Leopold, der fra Ungdommen af, ligesom sin Broder, Hertugen af Coburg, har næret Ærbødighed for den til Mægling opfordrede Monarch, jo med Glæde vil gribe denne Leilighed til at bestige sin Trone paa denne fredelige Maade, uden Hjælp af fremmede Bajonetter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Græske Anliggende. Hvervinger i Baiern af de til Grækenland bestemte 3500 Rd. har ikke villet lykkes: til Officeersposter have henved 200 mældt sig, men til simple Soldatet kun 9. Hans Majestæt har derfor besluttet, at 4 Batailloner Jnfanteri af 4 forskjellige baierske Regimenter skulle, tilligemed et forholdsmæssigt Antal Cavalleri, sendes derover. Han har tillige tilkjendegivet sit allerhøieste Mishag over, at adskillige Militær-Auctoriteter, istedetfor at befordre Hvervingen, have lagt hindringer i Veien for samme. Disse Auctoritetet finde detimodMedhold i den speyerske Tidende, der anseer det for et Brud paa Forfatningen, at balerske Tropper opbydes til græsk Tjeneste, og anfører for denne Paastand flere Bevnssteder. Den græske Deputation har anseet det for aldeles hensigtsmæssigt, at den unge Konge strax følger med Regentskabet og det balerske Troppecorps. Deputationens Aftelse ventede man, vilde finde Sted, i de første Dage af denne Maaned; Tropperne skulde bryde op d. 15de, men d. 25de skulde Kong Otto og Regentskabet tiltræde Reisen. En senere Skrivelse, fra München ansætter Tiden endnu tidligere og føier til, at Kongen af Balern vil ledsage sin Søn til Grækenland, eller dog i det Mindste til Triest, samt, at Kong Otto for det Første vel egentlig kun agter at aflægge sit Rige et Besøg; men at man dog i Almindelighed troer, at den græske Nations Ønske ville bevæge ham til at forblive der i længere Tid. Den engelske Fregat Madagaskar, den franske Corvet Cornelie og den russiske Fregat Anna, der som bekjendt, landsatte den græske Deputation ved Triest, ere ogsaa bestemte til at føre hans græske Majestæt og Regentskabet over. De til Overfarten og den første Jndretning i Grækenland fornødne Pengemidler venter man fra England, hvor der atter er aabnet et Laan for den græske Stat. Fra Nauplion skrives under 6te September, at den største Rolighed nu hersker i Landet. Alle Partier synes at have glemt deres Tvist; Officierer og Soldater vende rolig tilbage til deres Hjem, og Folket overlader sig med den største Sorgløshed til sin Glæde over nu snart at skulle see sin Konge midt iblandt sig. Med den største Tillid, hedder det, kommer Nationen sin Fyrste imøde; den vil ingen Betingelser ingen Borgen fordre; men Kong Otto vil kunne indrette Regjeringen ganske efter sit Tykke, uden at finde Modstand, dersom han, hvad man sikkert venter, gaaer frem med Forsigtighed, Klogskab og Velvillie. Hofraad Thiersch har før sin Afreise faaet smigrende Afskedsskrivelser fra den græske Regjerings commission og Nationalforsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Jtalien. D. 18de October overtog den pavelige Deelegat formelig Politiopsynet i Ancona og begyndte det med en stræng Huussøgning hos en vis fordægtig Person, hvis Papirer bleve førte til Politikammeret; men hvis Person man ikke kunde bemægtige sig, fordi han fremviste sikkert Leidebrev fra GeneralCubietes. Generalen var paa den Tid i Rom, og Rygtet gik, at han skulde hjemkaldes, forat gaae som Gesandt til Oresden, og at Hertugen af Ro vige skulde være bestemt til hans Efterfølger. Den paa Rheden ved Ancona liggende franske Eskadre har i en heftig Storm taget betydelig Skade. - J Perugia, hvor for kort Tid siden tumultuariske Optrin fandt Sted, var Gjæringen endnu ikke ganske dæmpet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Frankerig. Kongen vedbliver endnu at føre Forsædet i Ministerraadet. Det nye Ministerium synes at have vundet nogen Popularitet derved, at den af Napoleon ophævede "moralsk-politiske Klasse, Nationalinstitutet igjen er oprettet; dog har man taget Hr. Guizot meget ilde op, at han i sit Forslag desangaaende har undertegnet sig: "Deres Majestæts hengivneste og troeste Undersaat", da Franskmændene, som bekjendt, ikke ville være Undersaatter. Et ministerielt Blad fortæller om Mordbrandsforsøg, som i flere af Patis's Qvarterer ere blevne opdagede af Politiet. Auctoriteterne skulle ikke være uden Bekymring, og der tales om nye Tropper, som skulle kaldes eil Hovedstaden førend Kamrenes Aabning. Gazetten gjør paa sin Viis bemærkninger derover. - Den frikjendte Hr. Berryer er reist til Gens, hvor han er stegen af hos Hr. Chateaubriand. Rygtet om at Hertuginden af Berry ogsaa opholder sig der, skal være ugrundet; det ansees for sandsynligt, at hun endnu er i Vende. - Det gjør megen Opsigt, at en Søn af Finantsministeren Hr. Humann har ladet sig optage blandt St. Simonisterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Tydskland. Mæglingscommissionen i Sagen mellem Churhessen og de andre Medlemmer af den mellemtydske Handelsforening, skal allerede have gjort et Forslag til Forlig, som gaaer ud paa, at Churhessen for Fremtiden nedsætter Transitafgifterne paa den tractatmæssige Maade, samt overhovedet overholder de med hine Stater indgangne Forpligtelser; hvorimod Klagerne opgive deres Fordringer paa SkadesløsholdelDet vil da snart vise sig, om Sagen paa denne Maade kan billægges, eller om den vil blive Gienstand, for en Austrægalet. - Fra Churhessen klages over at Statskassen er saa udtømt, at Prindserne af det churfyrstelige Huus i 8 Maaneder ikke have kunnet faaet deres Apanager, ikke at tale om Embedsmænd, og Pensionister. - J Grændsestaden Heppenheim have de vigtigske hessendamstadtske frisindede Deputerede havt en Sammenkomst med Oppositionsmændene, fra Baden. Denne Sammenkomst har vakt megen Opmærksomhed, og man venter at spore dens Frugter, i den snart forestaaende Forsamling af Stænderne i Storhertugdømmet Hessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Indenlandske Efterretninger. Khou den 2den Novbr. J Mandags Aftes opførtes ved Deres Majestæters høie Ankomst, i Anledning af Hs. Maj. Dronningens høie Fødseliest, paa det kongl. Theater den nye Trolle Opera: "Ravnen eller Broder prøven, af H. C. Andersen; Musiken af Hr. Hartmann. Hs. Majestæt blev ved Jntrædelsen i den kongelige Loge hilset med Jubel af Publikum, og en af Prof. Heiberg forfattet Velkomstfang blev afsjungen, efter hvis sidste Vers atter led et flere Gange gientaget Hurraraab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Efter Forlydende skulle endeel Vagtroster baade i Kbhn.,(hvor man nævner 27) og i Provindserne inddrages, hvilket for Statskassen vil blive en ikke ubetydelig Besvarelse. Man anfører iblandt disse: alle Vagterne for Fanerne hos vedkommende Regimentschefer, Vagten ved de offentlige Mindemærker og fl. - Studiosus Dahlstrøm fra Roeskilde, som ifjor blev indkaldt ved Examen artium, har i Aar underkastet sig anden Examens philologiske og philosophiske Prøve med Land. p. c. for alle 9 Discipliner. Hr. D. skal kun være 17 Aar gl. - For nogle Dage siden kom 2 Læs Tørv ind af Nørreport. Toldbetienten dækkede de øverste Lag af, og de deiligste Shawler og Silketøier blomstrede frem under den sorte Tørv. Ved nærmere Undersøgelse fandtes hele Vognen fuld af disse kostbare Modeplanter, som Toldvæsenet imidlertid fandt sig beføiet til at standse i deres frodige Vært til ikke ringe Tab for vedkommende Krammer, som fordet kjøbelystne Publikum, der maatte give Slip paa disse nydelige Sager "til Nutidens billige Priser." - Den for omtalte Trængsel i Boutiqverne har allerede havt saa skadelig Følge, at der i en vis Boutiqve forleden blev leveret en lille Bataille imellem endeel - Damer. Kampen gik imidlertid af uden Blodsudgydelse. (Veile Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Af Forhandlingerne i det kall. medicinske Selskab seer Man, at Dr. med. Hoppe den 5te Januar havde forelæst en Beretning om Choleras Udbrud paa et dansk, fra Kjøbenhavn udløben Skib, midt i Østersøen. Den 19de f. M. havde Prof. Eschricht foreviist et Misfoster med et dobbelt Ansigt. Til de i forrige Avis anførte Mænd, som ved Exammen artium, have erholdt Medaillen for Udmærkelse, kan Udgiveren, efter en paalidelig Meddelelse, endnu tilføie: Johannes Mathias Hansteen, nu Sognepræst i Norge, som 1808 fik denne Medaille; Tregder bliver altsaa den tiende, der har erholdt samme J sit ny udgivne Skrift No. 3, om det danske Væbningsystem, angiver Hr. Kaptain Tscherning de Summer og Natutalpræstationer, som for Tiden anvendes til Landmilitairetaten, omtrent at være følgende: kontante Penge fra Finantserne 2,239,000 Rbd., fra Kbhavns Maaafstrat 35,000; 30,000 Tdr. Rug leverede in natura, Værdie a 2 enh. Rbd., 75,000; Extra af Finantserne for Geværer 12,000 tilsammen 2,421,000 Rbd. Og in natura(som Forf, for at lette sine Beregninger, ikke anslaaer i Penge) 62,700 Tdr. Havre, 6,000,000 Pd. Høe, og 1000,000 Pd. Halm. J rundt Tal altsaa 2 enh. Million. Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
J Appenrade er ved et Jndbrud Natten imellem den 29 og 30 Octbr. bortstiaalet en Sum af 400 Rdlr. Cour. i rede Penge. Jndbrudet var skeet ved Hielp af en Stige i anden Etage, der vendte ud mod Haugen, og for at sit resig, havde Tyvene været dumdristige nok til at spærre Udgangsdorrene. En mistænkelig Person er hæftet. Ligesaa ere flere Personer fængelede, paa Mistank om at have forøvet Faaretyverier der i Egnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Veile Avis beklager, at den heri Avisen, i No. 88, omtalte Arbeidsanstalts Oprettelse for Fattige i Veile, var en Feiltagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Ledigt Embede. Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Leire Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Befordringer og Afgang. Den 24 October er Cand. theol. og Adjunct ved Herlufsholms lærde Skole, P. C. Tillisch, beskikket til Sognepræst for Ballum Menighed i Ribe Stift. - Den 18 Sept. er Hofidspecteur, Hof revisor og Overhofmarschallatssecretair, Overkrigscommissair H. H. Schønberg, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, beskikket til Bureau og Expeditions-Chef ved Overhofmarschallattet: hidtilværende Hofskriver, Justitsraad P. J. Spiir, til Archivarius, ved bemeldte Overhofmarschallat; Fuldmægtig i den Kongelige Hofstue, Krigsraad A. Schoubye, til Hofskriver, samt Copiist sammesteds, Kammersecretair P. G. Gonther, til første og Kjælder skriver J. A. Christensen til tillige at være anden Fuldmætig ved fornævnte Overhofmarschallat. Den 7 October ere Geheime-Legationsraad, Professor Dr. philosophie P. O. Brønsted, Ridder af Hannebrogen, Cancellieraad og Medlem af Commissionen for Oldsagers Opbevaring, C. J. Thomsen, samt Underbibliothekar ved det Classenske Bibliothek i Kiøbenhavn, O. Devegge, udnævnte, den Første til Directeur og de tvende Sidstnævnte til Jnspecteurer ved det Kongelige Mynt- og Medaille-Cabinet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Ved Tallotteriets 1372 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 28. 85. 88. 78. 30.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Prædikanterne. I Domkirken: 21 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Begravede. Paa Cathrine Kirkegaard, den 8de November, Skrædder Martin Forups Søn, Martin Peder Forup, 3 Aar gl. Auktil SSk. F. Hør, og Blaargarn, Spindeanstalten, her i Ribe tilhørende, sælges til nedsat Priis hos Christ. Christiansen. Ribe den 9de Nov. 1832. Alexander Marcus's Enke fra Apenrade. logerende hos Hr. Gjæstgiver Folsch i Ribe, anbetalet til næstkommende Ribe Marked hendes Klæde og Mode Vare Oplag, som indeholder de allernyeste Sager, som ogsaa et betydeligt Partie Varer, hvoraf Oplaget skal rømmes, og derfor sælges betydelig under Fa rik=Prisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Torsdag den 29de November førstkommende formiddag Kl. 11 afholdes paa Byens Raadstue en Skiftesamling i Kjøbmand J. L. Andersens Opbudsboe, iblandt andet for at tage Bestemmelse om Auctions budet som da vil være skeet paa den Boet tilhørende Gaard bør antages eller ikke; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for vedkommende Creditorer. Hersleb. Weile den 6te November 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Reqvisition bliver det Niels Olesen tilhørende Sted paa Soelskou Mark i Østersnede Sogn under Veile Amt, hvis Jorder skylder af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 3 Skp. 1 Fdkr. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner hvoraf de 2de første afholdes paa Veile Raadstue, Torsdagen den 29de November og 13de December og den 3die Auction i selve Stedet Løverdagen den 29de December næstkommende hverGang om Formiddagen Kl. 11. Naar Auctionen over de faste Eiendomme er afholdt bortsælges sammesteds en Deel udlagte Løsøre bestaaende af i Hest, 2 Køer, en beslagen Vogn samt en Ploug og en Harve m.v.; hvilket herved, i Genhold til Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres, med bemærkning at Conditionerne for Stedets Salg forinden ere til Eftersyn hos Hr. Procurator Anchersen i Weile. Herredscontoiret i Weile den 25de October 1832. dersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Jfølge Reqvisition af Vedkommende bliver den Morten Johansen tilhørende, efter Dom og Forliig udlagte, Gaard i Jerlei Bye og Sogn under Weile Amt, hvis Jorder skylder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 totrediedeel Alb. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner hvoraf de 2de første afholdes paa Weile Raadhuus Torsdagene den 29de November og 13de December og den 3die Auction i selve Gaarden i Jerlef, Fredagen den 28de December næstkommende hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved i Henhold til Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres med bemærkning at Conditionerne for Salget forinden ere til Eftersyn hos Hr. Procurator Anchersen i Weile. Herredscontoiret i Weile den 25de October 1832. dersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Placat. Jfølge Udlægshaverens Reqvisition, bortsælges følgende, Havnefoged P. A. Møller heri Staden tilhørende, Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden No. 453 i Danmarkstræde, bestaaende af: 10 Fag Egebindingsværk med tilhørende Jordlod i Marken, og 2, Gaarden No. 454 i bemeldte Danmarkstræde, bestaaende af 10 Fag Egebindingsvært og 5 Fag Halvtagsbygning med Hauge og Jordlod i Marten, ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: 1ste Gang Onsdagen den 21de Dennes. 5te December. 2den 19de Ditto. 3die De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadhuus men den 3die i selve Gaardene. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Fredericia Byefogedcontoir d. 2den November 1832. Rahbek. Paa Grund af, at Huusmand Hans Kaspersen i Henneberg, er af høie Øvrighed erklæret umyndig, og jeg beskikket til hans Værge, vilde Enhver, som har noget at afgiøre med ham, behageligt henvende dem til mig. Henneberg d. 29de Octbr. 1832. Ole Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Da mit Muurarbeide for dette Aar nu er ophørt, recommenderer jeg mig med Slibning og Polering af Knire, Saxe &c. &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
Væverør, saavel fine som grove, forfærdiger jeg at Sukkerrør liig de Hamborgske, Beskadigede modtages til Reparation. Ribe d. 29de Octbr. 1832. Christen Tarp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-09
J Söndagen den 11te Novbr. Con sk. C. M. cert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
aller. Kongelig. privilegerede. naadigste. Stifts al der. og AdresseAvis, med Brevposten, som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmark, Tirsdagen den No. 91.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
13de November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
J det mindste forsikkrede Londonner Bladet Globen af 31te October, at Preussen ikke alene ei vilde forhindre Afgjørelsen af det belgiske Spørgsmaal ved de af Engelland og Frankerig besluttede Tvangsmidler, men billigede endog den imellem begge Magter afsluttede, Convention, og var selv villig til at indgaae en lignende, som, om end ikke i Form, dog i Aand vilde være overeensstemmende med hiin. Globen, som siges at være det Blad, der modtager de directeste Meddelelser, fra Regjeringen; gientog endnu den 2den Novbr. den Forsikkring, at det var Preussens faste Beslutning. ikke at yde Kongen af Holland nogen Bistand, dersom han vægtede sig ved at romme Citadellet. En Skrivelse fra Berlin af 6te Novbr. mælder iligemaade, dog kun som et Rygte, at Preussen nu har antaget Frankerigs Forslag om at besætte Venloo. - J Antverpen hersker stor Frygt; thi omendskjønt Citadellets Beleiring skal indrettes saaledes, at General Chasse intet Paaskud skal have til at beskyde Staden; omendskiønt ingen belgisk Soldat skal findes ved Beleringscorpset intet belgisk Material bruges; omendskiønt Beleirerne ikke skulle rykke ind i Staden, ikke benytte Magazinerne og Batterierne inden dens Mure, men foretage alle Operationerne alene og udenfor: saa tvivler man dog om, at General Chasse vil skaane Staden, og en stor Mængde Jndvaanere ere derfor betænkte paa at bringe deres Varer, og Effecter i Sikkerhed. - Medens en Skrivelse fra Haag giør sig lystig over den "fortræffelige Plan at blokere de hollandske Koster ved Vintertid, skyder, den Amsterdammer Handelstidende Skylden for, at den belgiske Sag er bleven saa forviklet, alene paa Engelland. Havde Holland, siger den, havt med Belgien ene at bestille, havde Sagen sandsynligviis i forlængesiden været afgjort, men der gives somme Folk, som ville fiske i tørt Vine, og som derfor have stadt idelige Vanskeligheder og bragt Stridspunkter paa Bane, som Belgien selv enten aldrig vilde have fremkaldt, eller dog ikke forfægtet med saa megen Haardnakkethed.