Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-05-09
I Tirsdags tildrog sig paa Helsingøers Rhed i det stormfulde Veir den Ulykke, at en Fiskerbaad, hvori Færgemand Antoni med Søn befandt sig, kantrede, idet den løse Ballast forskjød sig. Uagtet hurtigt tililende Hielp druknede dog Faderen, en Olding paa henved 70 Aar, hvorimod det lykkedes at redde Sønnen. Odense. Den danske Civilingenieur, Hr. H. E. v. Buchwald (en Broder til Adjutanten hos Brigadegeneral v. Castenschiold her i Odense), har efter et maaskee tiaarigt Ophold deels i Nordamerika, deels i Tydskland, for nylig i Hamborg ladet (hos Hoffmann und Campe,) trykke et lille tydsk Skrift angaaende den naturlige Udvikling af Jernbanerne i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, samt disse Baners Forlængelse gjennem den jydske Halvo." J dette Skrift, der er tilegnet Hs. Kgl. H. Kronprinds Frederik Carl Christian til Danmark, yttrer Forf. det Ønskelige i at Jernbanen skulde fra Hertugdømmerne anlægges over Kolding, Veile til Aarhuus, Viborg og derfra til Aalborg, for at naae Liimfjorden. Med Hensyn til en Jernbane i Fyen siger Forf.: "Der gives som bekjendt flere Overfartspunkter fra Jylland og Slesvig til Fyen og Man har i et, rigtignok af Regjeringen forkastet Jernbaneproject, allerede eengang udtalt sig til Fordeel for Aarssund, endskjøndt Afstanden fra Aarssund til Assens er 2 Mile, medens der fra Snoghøi til Middelfart kun er Miil. Alligevel maa jeg ubetinget erklære mig for Snoghøi eller Fredericia. Vi maae ved at udkaste Planen til et Hovedcommunicationsmiddel for Halvøen, til et Jernbanenet for Danmark, ogsaa være forudbetænkte paa det Tilfælde, at Fyen bliver beriget med en Skinnevei. Der vilde Retningen fra Nyborg over Odense til Middelfart ubetinget være at foretrække fremfor den noget kortere Vei fra Nyborg til Assens, da Man ikke vel kunde lade være at tage Hensyn til Øens Hovedstad, og den Nyborg-Assens Bane vilde have at overvinde den under Navn af de fyenske Alper bekjendte Række af Høie, der strækker sig fra Nordvest til Sydost og bedækker den halve Øe. Terrainet mellem Kolding eller rettere Koldings Omegn og Snoghøi synes rigtignok ved første Øiekast ikke at være synderlig fordeelagtigt for en Sidebane, da det halvveis imellem disse Steder, ved Taulov Kirke hæver sig til en Høide af 225 Fod over Havet. Dog helder Landet herfra af nedad saavel til Kolding, som til Veilefjord, hvilket den lille Taulovsøes dobbelte Afløb til begge Fjordene udviser; og da nu Taulovsøen ikke ligger langt fra Koldingfjord, vil Man ved det nedad skraanende Terrain finde et passende Niveau for Banens Overførelse. Snarere kunde det synes mere tvivlsomt, om ikke Fredericia fortjente at forretrækkes for Snoghøi som Jyllands Forbindelsespunkt med Fyen og Berne. Vi maae nemlig tænke os den slesvigske, jydske og fyenske Bane som tre forskjellige Skinneveie, som imellem Kolding= og Veilefjord saaledes maatte iværksætte deres Forening, at enhver af dem paa det Hensigtsmæssigste kunde tjene som en Fortsættelse af de to andre; thi det gjelder her ikke alene om en Forbindelse mellem Øerne og Hertugdømmerne, men om en Forbindelse mellem Øerne, Hertugdømmerne og Jylland. Det i denne gjensidige Henseende hensigtsmæssigste og nærmeste Foreningspunkt vilde falde i Centrummet af en igjennem Veile, Kolding og Fredericia eller Snoghøi, som Jssepunkt trukken Triangel. Betragtet fra dette Convergentspunkt, og dette er Standpunktet, hvorfra Sagen maa betragtes, frembyde Fredericia og Snoghøi, med Hensyn til Distance og Terrain, ligestore Fordele, i begge Tilfælde maa der bygges en Bro overTaulovsøens nordlige, imellem Enge flydende Afløb; Fredericias Afstand fra Striib er 1/4 Miil, fra Middelfart 1 Miil; Snoghøis Afstand fra Middelfart, som sagt, 1/4 Miil. Under disse Omstændigheder tale strategiske Hensyn, som ikke maae oversees, til Fordeel for Frederica som Fæstning. Dette Sted er som Depot fæstning for en i Slesvig posteret Armee af Betydning og kan i denne Henseende ved Anlæget af et Jernbanenet gjøre Fordring paa samme Hensynstagelse som Rendsborg. Overhovedet er denne Stads Beliggenhed i Midtpunktet af Danmark og ved Lillebelts Munding ikke uvigtig og har allerede forskjellige Gange tiltrukket sig vore Regenters Opmærksomhed; den besidder den dybeste Havn paa Jyllands Østkyst og tæller henved 5000 Jndvaanere."¬