JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J disse Dage er det andet Fartøi, som føres af Skipper Carl Anderschou, gaaet op til Bassinet i Kanalen, for der at losse. Der siges, at den Skipper, som først beseilede Kanalen her ved Odense, kan vente en Præmie af General=Toldkammeret. De befalede Lastpenge skulle ikke erlægges for til Foraaret; ved Bassinet vil formodentlig blive opført en Toldbod, og naar Forstaden uden for Nørreport da bliver forlænget til Kanalen og forskiønnet, med andre Bygninger end de fleste, som her nu findes, vil dette blive en af de smukkeste Prommenader her i Omegnen. Ønskeligt var det ved Alt dette, at en kyndig Mand, uden Fordomme og uden Privat Jnteresse ved en Præmie maatte opmuntres til, i en særskilt Afhandling at vise, hvad Byen vil vinde eller tabe ved dette kostbare Anlæg, naar den her værende Handelsaand, Byens Enner, Afgivten, en mulig forøget Seilads her til Byen, Kanalens egen Beskaffenhed, de paa samme nødvendig vedvarende Omkostninger og kort enhver Lokal=Omstændighed, blev taget med i Betragtning. - Saaledes har Bestyre ten ved den Kanalgravning, som Justitsraad Lange til Bretskov har ladet foretage ved Liimstorgen, offentlig angivet, at Staten herved vinder nogle Tusinde Tønder Sadeland, en stor Torvemose bliver derved tilgængelig, den rene Mærskiern, som fandtes paa Bunden, benyttes at Forpagterne deromkring, som dermed danne deren Jorde, til Aaslæd og Hvede, og at ved at følge dette priisværdige Exempel vilde mange 1000 Td. Land lang med Liimfiorden blive til Nytte. – See! naar dette forholder sig saa, er det sande Reliteter, og dem bør man ene see paa ved slige Foretagender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J Aarhuus Aviser anmeldes et Meerskums Pibehoved til Bortsvillelse mod 100 Lodder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J Politivennen findes en Klage af de Kiøbenhavnske Sælgerinder imod den Mængde virkelige og nægte Amagerinder, som giøre Indgreb i deres Næring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J samme Blad ønskes og en Søndagsskole oprettet for unge Piger. Hvad Følger den hæsselige Vane at giøre sin Mund til et Naalehuus kan have, maatte Kammerraad Withs Tienestepige nylig erfare, da hun paa denne Maade sank endeel Naale hvoraf den ene blev siddende tværs i Halsen, og forvoldte de gyseligste Smerter, som hun maatte udholde i 3 Dage indtil en stærk Nysen og paa følgende Brækning befriede hende fra det dræbende lille Spyd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Det 3die Jydske Jnfanterie=Regiment har offentlig bevidnet Aalborg Jndvaanere sin Tak for deres Tilfredsheds. Beviser, og erklæret Aalborg for den første i Rang blant Danmarks Stæder, for sin Garnison; ligesom den er og mere og mere maatte blive det i Velstand, Lykke og Ynde hos det bedste Kongehuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J Mandags 8te Dage faldt Dom i Hof= og Stadsret, ten i Urtekræmmer Færcks Sag, hvorved han dømtes til Skadeserstatning og to Aars Forbedringshuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Aarsagen til den nu kiendelige Formindskelse af Harer, paa Bornholm, tilskrives den Omstændighed, at Præsterne der paa Landet i nogle Aar havde Jagten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Det Asiatiske Kompagnie har i Aar havt betydelig Fordeel paa Salpeter, saa at Vindigen paa denne ene Artikel beløber sig til 336000 Rd. I dette Efteraar gaaer et Skib til King og et til Ostindien. Udbyttet var 500 Rd., og 20 Rd. oplagdes for hver Actie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
De Engelske Matroser, som vare gaaede i Land ved Snekkesteen og Aftenen, og havde udøvet Voldsomheder i et Huus, hvor en Enke med et Par Børn og Piger opholdt sig, sidde endnu paa Kronborg. De skal have saaret Pigen i Armen med et lidet Sidegevær, og ladet : Entrebiller og en Stikker i Løbet. Den Engelske Konsul har akkorderet 25 Rd. for Baadens Udlevering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Det Kiøbenhavnske Blad Dagen har nu givet Forsikring om, at dets Dage ville blive bestandige og altsaa ikke ophøre, som Nogle havde besvaret. - Ingen Uartisk kan heller nægte, at dette vidt omfattende Blad er en sand Vinding for Publicitæten, til hvis Fortsættelse manendnumere bør inkønske sig selv end dets virksomme Bestyrer. Af Hedenstads Kirke er bortstiaalet en stor Sølvtalt, en Sølv=Brovæske, en Salmebog med svært Sølvbeslag, en Dreisels Alterdug og en Strolet, formodentlig Alt. hvad Kirken eiede af Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Efter Forlydende skal Hs. Excellence Hr. Geheimeraad Hvitfeldt til Klausholm, som døde den 25 Septbr., have skiæntet 2500 Rdlr. til Woldum Hospitals Forbedring og Udvidelse 2000 Rdlr. til Skolelærernes Løns Forbedring. paa Godset, 500 Rdlr. til et Sogne=Bibliotheks Oprettelse i Woldum, og bestemt hans Folk vel aflagt. H. K. H. Arveprindsen med høie Følge ankom Løverdags Aftens 7 1/4 til Nyborg, hvor høstsamme sammerede paa Postgaarden hos Giestgiver Thun, ved Ankomsten var Byen illumineret og efter Kommandantens Foranstaltning brændte Begkrandse for Postgaardens Hove, Facade. Søndags Morgen Kl. 6 ½ gik de høie Reisende paa Postgagten under Seil og ankom Kl. 12 Middag til Corsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Den 3die Octbr. løb en engelsk Sloop, som konvojerte en engelsk Koffardislaade ud af Sundet, hen til det ved Vallen af Gilleleie for Anker liggende Asiatiske Skib Kapt. From og prajede med Tilraab at helse Flag. Den danske Kapitain gjorde dette ikke saa strax som den saavidt det lod beskiænkede engelske Officeer vilde. Denne holdt derfor af og fyrede et skarpt Skud netop eller lidt efter da Flaget heisedes. Skudet gjorde ingen Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
I Helsingøer har man faaet fat paa de 2 fra Kiøbenhavn, undvigte Slaver. Den ene havde ved højlys Dag listet sig op paa et Værelse i et Kiøbmands Huus paa Strandgaden, pakket paa og til sig af Kiøbmandens Klæder og Linned saa meget mueligt, men inden han fik Leilighed til at snige sig bort blev han bemærket af nogle Børn, opdager og arresteret. Den 6te d. kunde have hændet en stor Ulykke paa Helsingøer Redh. Paa den der liggende engelske Krigslup Kapt. Marwell fængede, ventelig ved Skiødesløshed, en Deel Krudt Jld. Det gav et huus Knald, som et Kanonskud uden stærk Forladning. Til Lykke fik man den derved antændte Jld strax dæmpet, som ellers kunde have bleven farlig for de mange nær ved den og paa Rehden liggende Skibe. Vinden bar ogsaa til Lykke fra Landet af, tre a fire Menneskeer skulle være komne til Skade. En faldt i Søen men skal være reddet. En engelsk Skipper, som var ombord for at høre Ordre, kastede sig hovedkulds i sin Baad og satte af Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
I det stormende Verden 18de f. M. kuldseilede ved Kronborg Pynt en Baad, som havde været i Helsingborg med den norske Post. Færgekarlene bleve reddede, men et svensk Fruentimmer blev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J en Engelsk Avis for 1801 findes følgende Stykke, der oplyser noget om Sundets Giennemgang, og saavidt vides ikke er omtalt i de dengang hos os hyppigen udgivne Krigspieser, Stykket er følgende:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J adskillige Tidender i Nedertydskland har det svenske Hof været beskyldt for ikke at have gjort nogen Bestræbelse for at forsvare Sundet imod den engelske Flaade. Dette har bevæget det storholmske Kabinet at bekiendtgiøresølgende officielle Erklæring: 1) At i Konferentserne i Petersborg imellem Keiseren. og Kongen af Sverrig, var det anseet ugjørligt for Sverblig, at oprette midt om Vinteren Batterier ved Helsing, borg; at det følgelig blev antaget at Forsvarspunktet skulde være ved Drogden, lige ud for Kiøbenhavns Rede. 2) At ved Kronprindsens Belog hos Kongen af Sverprig, sagde Prindsen, at det var af ingen Nytte at Sverprig medvirkede til Sundets Forsvar. 3) At Kongen af Sverrig ikke vilde bestaae derpaa af Frygt for at det maatte ansees, som om han ønskede at benytte sig af Omstændighederne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Man har i denne Tid gjort saa meget Væsen af Spømmetrøser, uden Hensyn til Opfindelsens Ælde, som dog er større, end man skulde troe. Saaledes findes i de Kiøbenhavnske Adressekomtoirs Efterretninger Nr. 79, Aar 1765, følgende ordlydende da værende Nyhed: J Maynz er opfundet en Machtne, eller rettere forbedret efter den Londonske Model, ved hvilken man kan med Kroppen ligge og svomme eller sette over Floder og VandePrøden dermed er gjort i Kurfyrsternes af Pfalz og Maynz, Paasyn. En Physisk Kandidat vovede sig dermed 3 Gange ud paa Rhinstrommen, gjorde adskillige Bevægelser og Vendinger, svommede frem og tilbage, sviste og drak af den Forraad han havde taget med sig i en Vadsæk, samt afskiøden Bøsse og Pistol, kastede Granater, raabte igiennem en Raaber, og kom hver Gang med en lige oprettet Kron til Lands, endskiønt det blæste en stærk Storm. Mach nen er gjort af Læder, og maae altid blæses fuld af Luft som holder Legemet i Ligevægt, og forhindrer det at synke Denne Opfindelse tør med Tiden blive til almindelig Nyt. te, og giøre god Tieneste i Vands Nød og Skibbruds Tilfælde, samt i Krigs Tider, ved hemmelig at sætte over Floder og deslige, Et vigtigt Raad Fattigvæsenet angaaende Da Tiden nu snart kan ventes til en forbedret Fattig Anstalt overalt paa Landet og i Kiøbstæderne, er det en Selvfølge, at der behøves Mænd af Jndsigt som kunne gaae de egentlige Bestyrere tilhaande med deres Oplysninger og Erfaringer, ifald man vil kunne vente nogen syn. derlig Frugt af det Hele. Men hvor Mange vilde ikke værelduelige hertil, naar dem først gaves Veledning til at giøre sig Begreb om et Fattigvæsen. Disse vil man anbefale Regnskaberne for Randers Byes Fattigvæsen fra 1791. som haves trykte for hvert Aar. Her var det den retskafne Borgemester, Justitsraad Carøe, hvis velgrundede Pla- og fornuftige Opmuntringer, snart skaffede ham flere brave Embedsmænds og andre veltænkende Borgeres Deeltagelse, ja ligesom ovildnede alle Byens Jndvaanere til saa roesværdig en Nidkjerhed og Understøttelse af det begyndte, Værk, at det har holdet og endnu vedligeholder sig, et ubeskrivelig Nytte og Gavn for Menneskeheden og til sand Ære baade for Stifteren Bestyrerne og Jndbyggerne Jstedetfor at Skarer af 150 til 200 forhen overstrømmede Randers Gader i Bettelgang og Ledighed, finder man nu Gamle og Unge i nyttig Virksomhed. Sandelig ! et Arbeide, som udfordrer modent Overlæg, Standhaftighed, og Taalmodighed og hvorved maae døes mange Ubehageligheder, Modstand, Miskjendelser o. des. Og hvormeget kunde nu denne Byes øvede Fattigbestyreres egen Erfarenhed ikke komme Andre til Hielp, og ved gode Planer mange Feil og bekostelige Forsøg undgaaes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Befordringer og Afgang. under det danske Kancellie. Den 7de October er Konroctor ved Kathebralskolen i Christiania, Magister J. Rosted, beskikket til Rector ved bemældte Skole; Kand. Theol, I. C. Waleur konfirmeret til Personel=Kapellan for Wolstrup og Hørbye Meenigheder i Aalborg Stift. - Under det tydske Kancellie : Den 30te Septbr. er Kand. Theol G. J. P. Greiff konfirmeret som Præst ved Kirken paa Nordstrands Moer. - Under Generalitetet: Den 30te Septbr. er Ritmester v. During, af det holsteenske Rytter ; Regiment, udnævnt til General=Adjutant=Lieutenant ; Kapitain og Kompagnie=Chef i Kongens Regiment, v. Hegermann, efter Ansøgning, i Naade af Krigstienesten afskediger, og, i Anledning af hans Afgang, Stabs=Kapitain af dette Regiment, v. Pentz, beskikket til Kompagni=CheiPremier=Lieutenant v. Schertiger til Stabs=Kapitain; charakteriseret Premier=Lieutenant v. Lemetzau til virkelig Premier=Lieutenant, og char. Prem. Lieut. v. Wadskier, af det fyenske Jnfanterie=Regiment, forsat i lige Egenskab til Kongens Regiment, og derimod den i det siellandske Jæger=Korps staaende char. Prem. Lieut., v. Lohmann, i lige Egenskab til det fyenske Jnfanterie=Regiment; Lieutenant a la suite af Armeen, v. Frederichsen, i Naade afskediget af Krigstienesten med Pension. Efternævnte civile Embedsmænd, der have staaet som Lieutenanter ved det jydske Landværn, meddeelte kongelig Afskeder som Kapitainer af Landværnet, nemlig : Bye= og Herredsfoged Brønlund, Herredsfoged Hansen, Birkedommer Faab, Bye= og Herredsfoged Schønau og Biekedommer Jespersen. Reserve=Chirurg og Adjunkt ved det kongelige chirurgiske Akademie, J. Kolsmann, beskikket til Regiments=Chirurg ved Liv=Regimentet lette Dragoner. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Under Admiralitetet: Den 4de October er C. L. Enbrecht antegnet som Jndskreven ved Søe=Kadet Korpset. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Under General=Toldkammeret: Den 23de Septbr. er S. Prom beskikket til Mægler paa St. Thomas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Vacance. Ander det danske Cancellie, Lomborg og Romb Sognekald i Ribe Stift, 165 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 7de October: Vertshuusholder S. Morten sens Datter, Dorothea; Fadd. Mad. Larsen, Jfr. Tolleland, Verthuusholder N. Helt, Bogholder Larsen, Møller G. Kall. mar og Skoemagermester P. N. Hieronsmus. S. D. Dorthe Magrethe Borres Søn, Christen Larsen Borre; FardJfr. Leopold, Jfr. Henrichsen, Rebslagersvendene S. Nielsen, og H. Pedersen, Skoemagersvendene H. Hjort og J. Sørensen. Den 8de : Byeskriver H. M. Langes Datter, Hansine Urbane Christiane Dorthee, Fadd. Frue Kammerraadinde Willemoes, Jfr. Møller, Ritmester Bruun, Kapitain Selcier, Borgemester Lindved, Kiøbmand Jversen, Hospitals Forstander Holmer, Styrmand Løve, Kasserer Beving og Fuldmægtig Borre. S. D. : Styrmand J. L. Rasmussens Søn, Rasmus; Fadd. Mad Hansen, Jfr. Rasmussen, Skoe, magermester J. Frantzen, Kasserer Hansen og Bagersvend J. Hartwig. Den 10de : Dragon Lars Møllers Datter, Marie Kirstine ; Fadd. Mad. Berg, Mad. Zolezzi, Handskemagermester Holm, Guldsmed Theilgaard, Hørsvinger Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Begravede. Den 8de Octbr.: Johan Rymkiers Kone, Frederiche Lovise; 42 Aar. Den 10de : Mad. Munch, 90 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
AVERTISSEMENTS. Det Jndsendte om en Smørpranger i Svendborg, som pidsker hver Dag paa Landet efter Smør og giver 2 Mk. mer pr. Fierding end Andre, maa forsynes med Jndsenderens Navn, førend det kan indrykkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
En hvid smalet Tævehund med nogle sorte Pletter og veralt, et Glasøie og ro blarkese Ører, er frakommet sin Eier hvo som kan give Oplysning om samme enten hos Hans Jørgen Dreyer, Bager i Gremmelykke, eller paa Adressekontoiret, loves en billig Douceur. Til at afhandle adskilligt fornødent udi Stervboet efter afdøde Madame Eichel bliver et Møde afholdt sammesteds Loverdagen den 15de October førstkommende, Formiddag Kl. 10. hvilket herved tiener til Efterretning for de som udi Boet maatte have noget at erindre og fremføre. Odense Raadstue den 6 Octbr. 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Min iboende Gaard her i Odense, beliggende paa en behagelig frie og aaben Plads, midt i Byen, nær ved Kirken, ved Hovedvagten og hvor Rigets fornemste Passage falder, og som i Kiøbstædernes Brandkasse er assureret for 9180 Rd., men siden meget forbedret, agter jeg formedelst Forandring af Boepæl, den 28 Octbr. næstkommende i Formiddag Kl. 10 Slet, ved en eneste Auction at bortsælge, Denne Gaards Hovedbygning er for 10 Aar siden, med moderne, smukke og rummelige Værelser fra Grunden nye opbygt af suffisant halvanden Alen tyk Grundmuur i Klælderen, og saa fremdeles Bygningsmæssig, alle Etager - bestaaende af følgende Værelser :a) 1ste Etage med Sidebygninger: 2 Stuer til Gaden, gibsede betrukne og mahlet Paneel. 1 Spisestue til Gaarden, gibset, panelet og mahlet. 3 Kamre, ligeledes gibsede, de 2 med afrevne gibsede Vægge, og det 3die, betrukken. 1 stort Kiøkken, 1 Spisekammer, og 2 smaae Kamre, 1 Vaskerhuus, derudi en Post, med overflødig godt Vand hvortil Vandet henføres ved Render fra Byens Kildevand. 1 Bryggers, hvorudi en god Bagerovn. Til denne Etage hører 3 gode tørre Kieldere. 1) 2den Etage : 3 Stuer til Gaden, gibsede, betrukne og med mahlet Paneel. 4 Kamre, hvoraf de 2 gibsede og det ene tillige betrukken, og mahlet. 1 Kiøkken, hvorudi et Pompeværk, ligeledes med Kildevand som i 1ste Etage. 1 Spisekammer og endnu 3 smaae Kamre, samt i større dito, Til denne Etage ligeledes 3de gode og tørre Kieldere med særsildt Nedgang. c) 3die Etage; 3 Stuer til Gaden, alle gibsede, og Sahlen, tillige betrukken og panelet 2 Kamre, hvoraf det ene aldet, og med afrevne Vægge. a) 4de Etage : 3 Qvistkamre, indrettede til Beboelse, og de 2 panelede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
J denne Hovedbygning, er Port fra Gaden til Ud og Jndkiørsel ligge til en rummelig og gibset Forstue, hvorudi en me ger smuk italiensk og undergivset Trappe, der gaaer til alle Etager, saa er og en Sldetrappe, der ligeledes gaaer i gjennem naar de Lejende ikke vil møde blaanden. Overalt er dobbelte Dørre med gode Laase, og Messingskildter samt alle Vinduer med dobbelte Karme, 3 a 4 Alen høje og store Ruder. a) 1 Sidebygning i Gaarden, hvorudi fem Værelser, 2 Forstuer og 1 betrukken smuk Haugestue; hvorved en efter sin Beliggenhed, midt i Byen, stor Hauge med mange gode Frugttræer, af fineste Sorter og 1 Lysthuus 7) 1 Staldlængde, horudi Kammer til Hauge : Redskaber Kudskekammer, 1 Stald til 2 Heste, 1 dito til 4 Heste, 1 Karet Port til flere Vogne, samt et stort dybe Kornhuus. 8) En Tverlængde, indrettet til, og beboes til Leie af 2 skal milier der have deres Ud= og Indgang i Staalstrædet og deres eget Gaardsrum. b) En dito Længde Halvtag til Brændehuus, Kalkhuus, Møddingsplads Svine og Hønsehuus o. s. v. Gaarden er ved sine egne Huuse indbraget til alle Sider og desuden en Bagport til Staalstrædet. Et stort og rummeligt Gaardsrum afdeelt ved et Stakit i tvende Deele. 2 Vendposter i Gaarden med overfløbig Vand til alle Tider endog i den strængeste Fryst og Vinteren. Saa er og Haugen til Staalstrædet indhegnet med Muur og Bindingsvark Sidebygningerne ere alle af godt og stærkt Egebindingsværk, og tilligemed Hovedbygningen, i denne Sommer sadt i smuk og god Stand, saavel indvendig som udvendig, paa noget ubetydeligt nær, som hidtil ikke har kunne blive færdig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Skulde Gaarden ikke, enten underhaanden eller ved Auction, til den Tid blive solgt, saa er strax efter Meubel Auctionen underste Etage med sine Indretninger, Lofter og 3de Kjældere, ligeledes 3die og 4de Etage, samt Sidehuuset (paa 2 Kamre nær), Haugen, Gaarden, Stald, Vogn, remisse, Kornhuus, og alle øvrige Indretninger, at faae særskildt eller samlet til Leie, hvorom Vedkommende behagelig ville henvende dem til Undertegnede. Odense den 29de September 1803. Mylius, fød Raseb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Da min 5te Qvartal=Auction er derammet at holdes Torsdagen den 27de October førstkommende, saa ville de, som agte at faae noget bortsolgt ved samme, indlevere Fortegnelse herover til mig i seeneste inden den 16de October, da intet efter den Tid modtages. Jndleveringen af Godset, skeer som sædvanlig 2 Dage førend Auctionen i Gaarden No. 49 paa Overgade, hvor Auctionen denne Gang holdes. Odense den 9de October 1803. Heilmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
En af mine Vagter, som føres af Skipper Michal Andreasen, afseiler til Kiøbenhavn sidst i denne Uge, medtagende Fragtgods og Passagerer. Man mælder sig hos Undertegnede. Skibhuusene den 11te October 1803. Jens Nielsen God Gibs=Steen 2 Rdlr. Tønden, samt fiin prepareret Gibs a 2 Mk. Lpd. er at bekomme i Kiøbenhavn paa Kongens Nyetorv Nr 164.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-12
Nylig hiemkomme Gaasefjær og gode Engelske Grubbesteen, er at faae hos Kiøbmand J. Nielsen i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
Den 28 f. M. ankrede en Division af 11 engelske Krigsskibe for et af Forterne ved Calais og begyndte at kaste Bomber. De Franske svarede med megen Heftighed fra dette og flere Forter, saavelsom fra Dunernes Batterier, Adskillige engelske Skibe bleve saa beskadigede, at de maatte forlade Linien. Engellændernes Bomder faldt i Gravene og i Havnen, uden at foraarsage betydelig Skade. En af dem faldt paa Stadsfængslet og blesserede en engelsk Fange, den eneste der blev saaret paa de Franskes Side. Derefter løb den franske Skibskapitain St. Havnen. der kommanderer Flotilledivisionen ved Calais, udaf Havnen. Paa Høiden af Saugat begyndtes en Fægtning Engellænderne kunde ikke forhindre den franske Flotilles Gang. Den ankrede om Eftermiddagen Kl. 3 paa Rheden ved Boulogne og havde kun 2 Dræbte og 2 Saarede hvorimod den franske Overgeneral Soult, der har givet denne officielle Beretning til Førstekonsulen, fra Leiren, ved St. Omer, formeener, at Engellændernes Tab har været langt betydeligere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
En anden Division af den franske Flotille blev den 29 ved Cap Grisne angrebet af flere end 20 tremastede engelske Skibe. Admiral Bruix lod Kontreadmiral Magon udløbe med den fra Boulogne for at gaae Engellæderne imode. Foreningen skede paa Høiden af Fortet Crop. Den begyndtes en Fægtning, hvorved Engellænderne bleve nødsagede til at søge den vilde Søe, efterat have været betydelig medtaget, hvorefter den franske Flotilledivision løb seirende ind til Boulogne. Begge disse smaa Expeditioner giøre de franske Marineofficerer Ære, da de med smaae Baade bekiæmpede store Fartøier, der hver havde et stor, re Antal Kanoner end den hele franske Division. Efterdenne dobbelte Admygelse forsøgte Engellænderne og Aftenen den 29 at hævne sig, ved atter at angribe den franske Flotille, da den vilde gaae for Anker; men udrettede Jntet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
Jfølge private Beretninger ere af 88 Bomber, som Engellænderne kastede imod Calais 20 faldne i Staden, og 12 Huse beskadigede. Fra Engelland har man ingen officiel Beretning om bemeldte Træfninger; men de private Efterretninger fra Dower stadfæste Franzosernes heftige Fægtning og forsikre, at det saae ud som om den hele franske Kyst havde staaet i lys Lue. En Baad blev afsendt fra den engelske Flaade til Dower, for at hente Krudt, men fik Jntet, fordi - der var Jntet. Den engelske Eskadre ved Calais bliver nu forstærket og Reservaar meerue over heele Engelland tile i denne Tid imod Kysterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
Engellænderne vente virkelig paa, at Franzosernes Landgang med det første kommer til at gaae for sig og denne Forventning og de den understøttende Rygter har en meget skadelig Indflydelse paa deres Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
General Dumourie har til Hertugen af Vork overgiver en Memoire, hvori han paa det nøieste detaillerer alle de Planer, der i de sidste 30 Aar har været udkastet til Landgang paa Engelland. Han angiver der tillige alle de svageste Sider af de engelske Kyster og Midler til at forstærke dem. Ligeledes har han beskrevet alle de franske Havne fra Bayonne til Texelen og angivet hvor mange Skibe hver af dem kunde rumme. De franske Prindser, fornemmelig Greven af Artois, have tilbudet Kongen af Engelland deres Tieneste i nærværende Krig; men Hs. Majestæt har paa en meget forbindtlig Maade undskylde sig for at tage derimod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-10-14
Den Liverpooler Kaper Lancaster har hiembragt 2 vigtige Priser, hvilke vurderes paa 200000 Pd. Sterling. Den mindste Kutter af Lord Keiths Flaade har den 20 s.M. øverstaaet en heftig og ærefuld Fægtning imod en hollandsk Overmagt af 2 Skonnerteer. Den mistede rigtignok derved dens kommanderende Lieutenant Scott; men fortiette Fagtningen ligefuldt, vandt Seier og indlad den 24 til Dower.