Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-06
Jndenlandske Efterretninger. J nærværende Qvartal have 7 Candidater fremstillet sig til den latinskjuridiske Examens skriftlige Prøve. De dem til Udarbeidelse forelagde Spørgsmaal ere følgende: Af Naturens Ret. 1. An jus vindicandi in quemeunque bon fide possessorum obtinet, (Kan den Ret, at tilbagesøge sin Ting, gjøres gjeldende mod enhver troskyldig Besidder?) 2. Anspromissum anteterminum, qvem authverba aut indoles contractus acceptationi constituunt, jure sevocari potest? (Kan et Løfte med Rette kaldes tilbage førend den Tidspunct, som enten Contractens Ord eller dens Beskaffenhed bestemme for Antagelsen?) 3 Quonam fundamento juris universalis nituntar poenæ subsidiari, (Hvilken er, efter almindelige Retsprinciper, Grunden til de subsidiaire Straffe?) 4. An hereditariis allisque ex familia regnante principibus qui sine imperio sunt, interritorio alieno exterritorialitas competit, (Kunne Thronarvinger eller andre ikke regierende Prindser af et regierende Huus paastaae Exterritorialret paa et fremmed Territorium?) Af den Romerske Ret. Quasnam de compensatione regulas præscribit, jus Romanum et num in har materia jus patriuii cum jure Romano conspirat? (Hvilke Regler foreskriver den Romerske Ret om Liqvidetion, og ere Fædrenelandets Love overeensstemmende dermed i denne Materie?) Af Fædrenelandets Lovkyndighed. I. Hvorvidt er en Lovs Analogie anvendelig paa de Steder, for hvilke Loven ei blev givet: 2. Om og hvorvidt er Tinglysning af de Contracter, ved hvilke Servituter stiftes, nødvendig? 3. Er den i 514 - 4, N. L. 2, befalede Præscription anvendelig paa contractmæssige Forpligtelser i Almindelighed? A. Skal ved den Capital, hvis Forbrydelse Forordningen af 14 Maji 1754 §. 6 foreskriver, forstaaes den Sum Gieldsbrevet lyder paa, eller den Sum Debitor har faaet tillaans, 5. Hvad forstaaes ved stiltiende egen Bekjendelse, og hvilken Retevirkning tan den i Civilprocessen tillægges, Til dansk juridisk Examen have meldt sig 34 Candidater, som skriftlig have besvaret følgende Spørgsmaal: I. Et Ægteskabs Skilsmisse overeenstemmende med almindelige Retsgrundsætninger: 2 Bør, efter almindelige Retsgrundsætninger, den haardere Straffelov anvendes paa de Forbryde ser, som bleve begaaede for denne Lov udkom 3. Kan Vanrygte tillægges Retsvirkning, naar den Handling, det angaaer, ikke kan bevises. 4. Udelukkes Sønnen fra at arve sin Fader ved det Afkald, han har giver denne for sin Fædre nearo: H. Kan Lovens 6-138 nu anvendes, efterat Placat 12 Junii 1812 har afskaffet Leiermaalsbøderne? 6. Hvilke Sager ere Gjæsteretssager, Onsdagen den 31 Martii høitideligholdt det kongl. Maler-, Billedhugger= og Bygnings=Academie sin Stiftelsesdag under Forsæde af H. H. Prinds Christian Frederik. Det behagede Hans Høihed at passere igjennem alle Academiets Stoler, hvor Høistsamme tog Elevernes Arbeide i Øiesyn, og yttrede derover sit naadigste bifald. Efterat Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, fremstod Secretairen og gav en Beretning om Academiets Jdrætter og Forhandlinger i det forløbne Aar. Derpaa bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar havde vundet Præmier, nemlig: Første Qvartal, i Modelskolen. Christian Knutzen den store Sølvmedaille, F. C. Schmidt, den mindre Sølvmedaille, i Bygningsskolen. G.W. Timmermann den store Sølvmedaille, Jacob Thomsen den mindre Sølvmedaille. Andet Qvartal, i Bygningsskolen. Heinrich H. Lühring den mindre Sølvmedaille. Fierde Qvartal, i Modelskolen. F. Flachner den mindre Sølvmedaille, i Bygningsskolen: Pontoppidanden store Sølvmedaille; hvilke samtlige nøde den Naade, at modtage Belønningen for deres Flid af Hs. Høiheds Haand. Tilsidst behagede det Hs. Høihed at underskrive Diplomet for Hs. Exc. Hr. Clemens Wenzel, Greve af Metternich Winneburg ochsenhausen, Curator for det K. K. wienske Academie for de forenede dannende Konster, som Æresmedlem af det Kongl. danske Maler-, Billedhugger og Bygnings=Academie.