JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-06-03
Dito Dato. No. 22. Schønheyder. - Stadsmægler hans Jørgen Herløw, Ridder af 2 nebrogen, contra Klingberg. - Cancellist Grønlund, med flere afgangne Enken Grønlun, Arvinger. 1814, paaanket til Underkiendelse og Forandring, en inden lands i Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning, af 14de Ja samt Hof= og Stadsretten, under 8de November 1813, afsagt Dagen Sag, angaaende en af Citanten under 23de November 1818, til Grønlunds Enke udstædt Anfordringsseddel, stor 7500 Rd. dansk Co hvilken Citanten, imod Betaling af fornævnte Sum, eller 125 dant deponerede Kongelige Kasse=Obligationer, til Beløb 80 Tdr. N. V., har paastaaet udleveret, tilligemed de ved samme i haa 32 med videre. Arvingerne efter afg. Enke Grønlund. 1) Cancellist Grønlund. Sø Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : De 2 ant Colbiørnsen paa Justitsraad Herams Vegne og 4) Capitain, Muur Lieutenant Bulls Hustrue paa egne og Mands Vegne. 3) Ca stergamester West bør for Citanten Mægler Herlow, Ridder af Dannede og hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger opns at det fremlagte Beviis, dateret 23de Novbr. 1812, ikke er 2 9, paa be Jøvrigt forbeholdes Kongens Kasses Ret, for saavidt et r. 11te findes hørigt stemplet Papiir. at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves til Justits Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom de ved Magt Kaffen betaler Citanten, som tabende 5 Rbdlr. S. V. Fredagen den 18de Martii. No. 23. Aarder. - Professor Friderich Sønneder, Anker af Damedig, omtraSchønheyder. - Etatsraad og Cancellie Deputeret Barnet, som Værge, paa egne og Hustrues Vegne, Stevning, paaankes til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en I den af Ciranten under 15de Januari 1814 udtagne Høiesterets for afg. Factor Schows Børn. inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 3die d. M. afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Indstevntes formeentlige Forpligtelse til, som Værge for Cecilia Marie Baggers Børn af første Ægteskab med Factor Schow, og som Samfrænde at underskrive et Skiftebrev, indeholdende en, efter Kongelig Bevilling afholdet, og den 3die December 1812 formeentligen afsluttet Skifte=Forhandling mellem bemeldte Cecilia Marie Bagger, den Tid Enke, efter Factor Schow, og disses fælleds Børn, m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Indstevnte Etatsraad Berner, Deputeret i det Kongelige Danske Cancellie, bør for Citanten Professor Friderich Schumacher, Ridder af Dannebrogen, hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Vedkommende underskrevne Skiftebrev. Til Justits=Kassen betale Jnd Dom: Indstevnte bør underskrive det omhandlede af samtlige øvrige stevnte, som tabende 5 Rbdlr. S. V.
Berlingske Tidende, 1814-06-03
Mandagen den 21de Martii. No. 4. Schibeyder. - Justitsraad Christian Lange, contra Wivet. - Gisser Joseph Regoli. tanten deels til Confirmation, deels til Underkiendelse og Forandring, en Ved udtagen Høiesterets Stevning af 10de Juli 1813 paaanker Eilinden Lands Over, samt Hof og Stadsretten, under 4de Januarii sidstleden, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende deels en Gaal paa Regolis Huus Nr. 208 paa Kongens Nyetorv, der hænger ind over Citartens dertil stødende Grund Nr. 207, og deels Regolis formeentligen ugrundede Paastard om Udsigt, Lytning og Luft ta en paa 1776 Huus værende Luge, hvilken har formener ved Citantin. Bygning eller ere ham betaget, med videre. Derom er ved den dte Dom saa des kiendt for Ret : Contra Citarten Gidser Regoli bør v. a 16 Uger. fter denne Doms lovlige Forkyndelse, under en Mulkt af J. Rd. til til enhavns Fattigvæsens Hoved=Kasse for hver Dag han sidder skommen og rig, indrykke 2 1/2 Tomme, den paa hans huus No. 108 paa Hingens Nrto værende Gaal, der vender ud til Hoved Citantens Justitord Christisin anges paa Pladsen Nr. 207 opførte Bygning; derimod Hoved 4ten inden samme Tid og under lige Mukt, til samme Kasse, drive de, paa bemeldte Plads Nr. 207 paa Kongens Nyetorv oplørte 7 ygning stilles, at Contra-Citantin igiennem den paa Gavlen af hans uus være de tuge, erholder den samme Udsigt, Lysning og friske Luft, synthan havd se end denne Bygning blev opført. Processens Omkostninger hæves. 1 tefterkommes under Anfærd efter Loven. Dom: Lods Overe allet Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. foressen og kostning for Høiesteret ophæves. Til JustitsKassen betal, Citanten, som tabende 5 Rbdlr. S. V.
Berlingske Tidende, 1814-06-03
General=Krigskommissair v. Schmidten har ved udtagen Højesterets Contra Stevning af 23de Februar 1814, indanker Lands Over samt Hof og Stadsrettens Dom, deels til Underkiendelse, Tilsidesattelse og Forandring, deels til Stadfæstelse. Dom: Citanten bør for Contra Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostning for begge Retter ophæves. Til Justits=Kassen betaler Contra=Citanten, som tabende 5 Rbdlr. Sølvværdie. Torsdagen den 24de Marts. No. 94. Nødte. - Høirkerets Advocat Friderich Wilhelm Treshov, efter Kongelig befaling, contra Schack - Arrestanten Hans Nielsen Ledding. der 10de Januar d. A. afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justitien mod Actor til Stadfæstelse og Skiærvelse, en inden Wiborg Lands Overret, un Ved udtagen Høiesterets Stevning af 16de Marts 1814, paaanker Jndstevnte, for en Gang begaaet Tyverie. Ledding der at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i 3 Aar, samt Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Hans Nielsen, udrede de af hans Aktion lovlig flydende Omkostninger, overeensstemmende, med Herredstings=Dommen. At efterkommes under Adfærd efter Loven. redsfoged Stidelin, under 11te November 1811 afsagt Dom, er kjendt for Ved den, inden en extra Ret paa Balling Herredsting af Bye= og HerRet: Tiltalte Hans Nielsen Ledding bør hensættes til Arbeide i Rasphuset, i 3, siger tre Aar, samt betale alle af Etionen lovlig flydende Omkostninlarium 12 Rbdlr. S. V., til Hr. Herredsskriver Lindam Diætpenge 4 og i ger, hvoriblandt til Hr. Examinatus juris Kalbye i Dietpenge 21 og i Sa 1 Rbdlr. S. V., og endelig til Dommer og Skriver hver i Dietpenge 4 Rbd. Salarium 2 Rbdlr. S. V., til Hr. Examinatus juris Junsen i Salarium, S. V. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige ForDom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stand. kyndelse, og der øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Hamburg, den 31te Mai. Ifølge en Raads= og Borgerbeslutning af 27de d. træde fra idag af de førend Stadens Forening med Frankrig gieldende Love igien i Kraft. Efterat de sidste franske Tropper imorges vare marscherede bort begyndte ved Middagstid vore Befrieres Indtog. J Altona paraderede Borgerne, og i samme Stad hilsede vor Borgergarde den Helt, som har udmærket sig saameget i Kampen for Tydsklands Sag. Paa Helliggeistmarken holdtes Revne over de Tropper som skulde rykke herind, og udenfor Portene vare Laugene opstillede med deres Faner og Attributer. En Gruppe hvidtklædte Piger med Krandse og Blomster gik foran Toget. General Bennigsen modtoges af en Deputation fra Senatet, og Glæden var ubeskrivelig. Paa Theatret gaves et i denne Anledning af Hr. Schmidt forfattet Stykke. Skuepladsen forestillede Havnen hvor man saae de han lende Nationers Flage. Skibsmasterne vare forenede ved Vimplerne, som gik hen til Hovedskibets Mast, hvorfra Baand zirede med Hansentkorset, ledtes ned paa Parterret, med de Ord: "Det er Enigheds Baand; og lader det gaae videre, at det kan omvinde alle frie Borgere!" Som ved et Trylleslag vare alle Tilskuerne omvundne med det røde Korses Baand, medens en Regnbue lod sig see over Elben og ligesom knyttede den anden Ende af Baandet til Himlen. Om Aftenen udmærkede mange Hoteller og andre Bygninger sig ved skiønne Jlluminationer.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Paris, den 22de Mai. Ifølge et i disse Dage af Hs. Majestæt Kongen udstædt Decret er Marschal Ondinot (Hertugen af Reggiød udnævnt til Øverstcommanderende for det Kongel. Grenadeer- og Jægercorps tilfod, og Marschal Ney (Prindsen af Elchingen) til Overcommandeur for Curas, seer, Dragon-, Chasseur- og Landsedragercorpset tilhest. MarschaMacdonald (Hertugen af Tarent) er udnævnt til Capitain i den Kongel. Garde. - Endvidere har Hs. Majestæt udnævnt Grev Frank d'Escars, Feltmarschal, til Commandeur for Hs. Kongel. Høihed, Monsteurs Carabinierbrigade, Generallieutenant v. Bourmont til Commandeur for den 18de Militairdivision, Generallieutenant Des soles, Chef for Nationalgaden i Paris, til Chef for Monsieurs Generalstab og til Generaloberst for Nationalgaderne i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Efterat de af Hs. Majestæt til en nye Constitutionsplans Forfattelse udnævnte Commissairer, Ambrays, Montesqvion og Fer rand, den 19de d. havde fuldendt deres Arbeider, bleve disse forelagte en Commission af 18 Medlemmer, hvoraf 9 valgtes af Statsraadet, og 9 af det lovgivende Corps, til videre Undersøgelse. Blandt Medlemmerne af det lovgivende Corps bemærke Pariserne med Fornøielse Hr. Laine fra Bordeaux. Det Kongel. Huses Tropper skulle bestaae af et Corps paa 30,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
- Frankerigs Hovedstad besidder nu, foruden Kongen, Prindser, ne og Prindsesserne af Blodet, efterstaaende, saavel regierende som andre Fyrster inden sine Mure: Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland (under hvilken Titel de franske Blade nu bestandig nævne Keiser Franz); Hs. Majestæt Keiseren, af Rusland, samt hans tre Brødre Storfyrsterne Constantin, Nicolaus og Michael; Hs. Majestæt Kongen af Preussen; hans to Sønner Kronprindsen og Prinds Wilhelm; hans Brødre Prindserne Heinrich og Wilhelm; hans Neven Prinds Friederich, og hans Fættet Prinds August Ferdinand; endvidere: Kronprindsen af Balern; Kronprindsen af Würtemberg og Prinds Paul, hans Broder; den regierende Hertug af Sachsen Weimar; den regierende Storhertug af Baden; den regierende Hertug af Mecklenburg-Schwerin og hans tre Brødre; den regierende Hertug af Holsteen-Oldenburg, Fyrsten af Mecklenburg-Streltz, og Hertugen af Sachsen-Coburg. - Den 3die og 4de d. forefaldt tumultuariske Optrin i Rennes, Marseille og Bordeaux. J sidstnævnte Stad begav Folket sig i Mængde til Hotel Lavigaae, hvor den Kongel. Commissair, Grev Dejean, boede, hvem man tilskrev de Forholdsregler, der skeete til Contributionernes og Paalæggenes Betaling. Da man nu den 4de i Bordeaux erholdt det Nummer af Moniteuren, hvori Betalingen af Droits 16unis paa ny paabydes, løb Folket til Directeuren, brød Dørene ind, borttog Listerne og sønderrev dem. Det samme skeete hos Controlleuren; man pakkede Listerne paa Vogne, og brændte dem paa de offentlige Pladser idet man raabte: ingen Droits reunis! Ogsaa i Paris have flere Uordener fundet Sted. Den 10de og 11te saae man om Morgenen tidlig paa Carousselpladsen et Sammenløb af Arbeidere, som forlangte Beskieftigelse. Man var allerede underrettet derom, og et Cavalleriepiqvet var nok til at adsprede dem. Nogle af Formændene bleve arresterede, og hos en af samme fandtes en stor Pengesum.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
- Om Kongens Kronning vides endnu intet Bestemt; heller ikke om Høitidelighederne skulle, som før, finde Sted i Rheim, eller ikke.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Den 23de Mai. Gesandskabsposten i Schweiz er af Hs. Malestæt Kongen paa ny bleven overdraget til Grev Talleyrand- Jfølge den af Fyrsten af Schwarzenberg trufne Bestemmelse skulle de østerrigske og allierede tydske Tropper indtil videre gaae i Cantonneringsqvarterer ved den franske Grændse.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Malland, den 15de Mai. Endelig synes vor Skjebne at være afgjort. De forrige venetianske Stater, det gamle Hertugdømme Mailland samt Bologna og Ferrara vende tilbage under Keiser Franzes faderlige Regiering. Vore til Paris afsendte Deputerede, have yttret det Ønske for Keiser Frantz, at hans italienske Stater maatte, ligesom Bøhmen og Ungarn, danne et eget Kongerige, og blive regerede efter egne Love. Vi haabe at vort Ønske vorder opfyldt. Den østerrigske og engelske Armer skal sætte sig i Bevægelse til det sydlige Jtalien.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Bologna, den 10de Mai. Fyrstendømmet Massa er taget i Besiddelse for Erkehertuginde Marie Beatrice af Østerrig. Garfagnanagettet skal igien forenes med Staterne Modens og Regio.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Genua, den 14de Maj. Vor Tidende indeholder idag følgende Efterretninger fra Elba Napoleon ankom dertil den 3die, og tog ind i Marens til hans Modtagelse indrettede Pallads. Man forsikkrer, at han er meget munter, og, saavidt man af det Udvortes kan dømme, ganske tilfreds med sin nye Bestemmelse. Han taler om, at han vil lade opføre et Pallads og et Theater, samt lade Landeveie anlægge paa Øen. Han lader bygge Stalde og Remiser for 50 Heste og ligesaamange Vogne. Han staaer op hver Morgen Klokken 4 forat tide ud. Generalerne Bertrand og Drouet ere hos ham, og man siger, at en stor Deel af hans Familie snart vil følge efter ham. Han bærer en grøn Uniform, og paa Hatten en hvid og rød Cocarde med tre Bier, som et gammelt Særkiende for Elbe. Han synes især at have Fortrolighed til de engelske Officerer, med hvem han ofte taler om den politiske Omveltning og sin Tronafsættelse. Ved denne Leilighed har han flere Gange angivet den Aarsag, som har ladet ham overleve sin Ulykke. Ved at ombringe sig selv, siger han, vilde han have foraarsaget sine Fiender altfor stor Glæde, og sine Venner ligesaaster Smerte." Jfølge et Schweizerblad fører Napoleon nu Titel af Hs. Majestæt Hertugen af Elba. Den 6te Mai holdt han et Statsraad, hvori Øens Bestyrelsesgrene overveiedes. Han anviste derpaa 200,000 Franker til Opførelsen af et Lazaret, og lod sig forelægge Planer over Biergværkernes Drivning og Øens Metalfabrication.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Cesena, den 15de Mai. Den 4de Mai har Paven, som, omgivet af sine Cardinaler, den 10de f. M. skal have holdt sit høitidelige Indtog i Rom, Besiddelse af sine Stater, hvortil nu ogsaa høre de allerede tidligere derfra løsrevne, og med Kongeriget Jtalien forenede Legationer Bologna og Ferrara. Han har ved denne Leilighed udstædt følgende Proclamation. Pave Pius den syvende til sine elskede Undersaattet. "Den guddommelige Barmhiertigheds Triumph er nu fuldkommen bleven Os til Deel. Udstødt ved uhørt Magt af Vort fredelige Sede, af Vore elskede Undersaatters Midte, og revne fra det ene Land til det andet, vare Vi i næsten som Aar fordømte til at bukke under for Magten. Vi have i Vort Fangenskab udgydet Smertens Taarer, først for den Kirke som er betroet til Vor Varetægt; thi Vi kiendt dens Nød, uden at kunne komme den til Hielp; dernæst for de Nationer, som ere Os underkastede; thi deres Jammerskrig trængte til i Os, uden at det stod i Vor Magt at yde dem Trøst. Vor bittre Hiertesorg lindredes dog noget ved den levende Fortrøstning, at den Armhiertige Gud, som fortørnet over for Glynder dag tilsit 3 forfores, vilde hæve sin almægtige Haand, forat sønderberde Fiendens Bue, og sprænge de Lænker, som omgave hæs Statholder paa Jorden. Vor Tillid blev ikke skuffet. Den menneskelige Hoffærdighed, der stræbte at vorde den Allerhøieste liig, er ydmyge, og Vor Befrielse, en Gienstand for hine høimodige Anstrængelse af de ophøiede Allierede, skeete uventet som ved et Under. Skyldner af den almægtige Haand, som styre : stenneskets Skjebne skulle Vi aldrig vorde træt af at lovsynge lig og forkynde dens Ære. Vi have ikke glemt at indvie de første Timer af Vor Frihed til Kir tens Vel, som, efterdi dens guddommelige Stifter har løskjøbt den med sit Blod, maa være den fortrinligste Girstind for Vor appestoliOmsorg.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
J denne Hensigt have Vi ønsket at tile med Vor Tilbagereise til Hovedstaden, Sædet for den romerske Kirkes Overhoved, for der at beskjeftige Os med den catholske Religions mange og vigtige Anliggender, og for i denne Stad, som Vore Lands stesidents, snarest muelig at opfylde det Ønske at forbedre Vor, gode Undersaatters Kaar. Jmidlertid have vigtige Grunde hil indtil forhindret Os; men Vi berede Os paa snarlig at udføre denne Beslutning; thi Vi længes efter at trykke dem til Vort Bryst, som en Fader med Henrykkelse trykker sine kjære Sønner, efter en lang og besværlig Pilegrimsfærd. Jmidlertid forudskikke Vi en af Vore Gesandter, som ifølge Ve egenhændige Skrivelse, for Os og for den hellige apostoliske Stor, saavel i Rom som i Vore Provindser, ved andre af Os allerede udvalgte underordnede Befuldmægtigede, igien skal tage Udøvelsen af Vort forrige Herredømme, som er saa væsentligen forbunden med Vor geistlige Magts Uafhængighed, i Besiddelse. Med ham vil følge en Landcommission, som af Os er udnævnt til at danne en Regieting for det Jndre, og denne vil foranstalte alle de Anordninger, der, saavidt Omstændighederne tillade det, kunne være tienlige for Vore troe Undersaatters Vel. Om Vi, for ikke at forebygge Følgerne af militaire Anordninger, end ikke for Tiden tiltræde Souverainitetens Udøvelse i alle de andre Kirkens ældste Besiddelser, saa tvivle Vi dog ikke paa, at Vi jo snart ville kunne overtage samme, i det Vi ikke mindre stole paa Vore hellige Rettigheders Ufortrænkelighed (hvilke Vi ikke agte at tilføie mindste Afbræk ved nærværende Act), end paa de uovervindelige forenede Monarkers udmærkede Retfærd, fra hvis Side Vi ogsaa have erholdt særdeles trøstelige Forsikkringer. Tilskyndede af den Pligt Vort Fredsembede paalægger os, opmuntre Vi alle Vore Undersaatter til med Jver at stræbe at bevare den Rolighed, som fremfor Alt er Vort Hiertet inderligste Ønske. Hveder under nogetsomhelst Paaskud vover at forstyrre den, bliver uden Ophold straffet efter Lovens hele Strænghed. Vi erklære Vore Nationer, at om der gives nogen blandt dem, som giør sig skyldig i Forbrydelse, og den Skyldige vorder paagrebet, tilkommer det alene Vor souveraine Magt at undersøge hans Forbrydelse, bedømme dens Beskaffenhed og bestemme Straffen. De skulle være som lydige Sønner; Jngen blandt dem vove at tilvende sig Myndighed over de andre; men Alle skulle underkaste sig Loven, og den fælleds Faders Villie. denne allerhøieste og faderlige Villie tildeele Vi dem med al hengiven I det Haab, at Vore gode Undersaatter punktlig ville efterkommes hed den apostoliske Velsignelse. Givet i Cesena, den 4de Mai 1814, i Vor pavelige Regierings 15de Aar.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Pave Pius den syvende.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Neapel, den 2den Mai. Hs. Majestæt, vor ophøiede Monark, er i Middags Klokken 12 ankommen til vor Stads Barrierer. Samtlige Autoriteter vare gaaede ham imøde, og en stor Mængde af Jndvaanerne strømmede til for igjen at see sin Konge, Fædrenelandets Støtte og Hæder.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Madrid, den 17de Mai. Hertugen af Jnfantado er gaaet Kongen imøde, og den største Deel af de Store have fulgt hans Exempel, saa at Hs. Majestæt nu seer sig omgivet af den fornemste Adel. Ogsaa mange Prælater slutte sig til den unge Monark. Det lader til, at Cortes haardnakket blive ved deres Forsæt at foreskrive Love, og hævde den Constitutionsact, som de philosophisk dicterede paa Øen Leon, hvor de vare sikkre for alle Krigens Farer. -Man venter Kongen den 14de d., og saaledes nærmer Kampen sig sin Opløsning. Ferdinand har de bedste Hensigter; men Modstand forøger Partiernes Fordringer, istedetfor at formilde dem. Under 4de Maj har Kong Ferdinand udstædt et Decret fra Valencia, hvorved han tilintetgiør Constitutionen, og opløser Cortes, erklærer det for Majestætsforbrydelse at holde flere Møder, forbyder under Livsstraf, at sammenkalde andre Cortes, og lover at regiere som en retfærdig og mild Fyrste. Dette Actstykke er den 11te bleven bekiendtgjort i Madrid, og underskrevet Pedro Macanaz. Saaledes synes den onde Genius endnu ikke træt af at forfølge de gode Spaniere. - Man siger ogsaa, at Carl den 4de har sendt en Adresse til de allierede Magter, hvori han giør sin Ret til Spaniens Trone gieldende.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Wien, den 21de Mai. Efter Beretninger fra Paris af 13de d. synes Fredsunderhandlingerne at nærme sig deres Ende. Daglig holdes Conferentser hos den Keiserl. Kongelige Udenlandsminister, Fyrsten af Metternich. Freds underhandlerne ere: fra østerrigsk Side Fyrsten af Metternich og Statsminister Grev Stadion; fra Ruslands Side Greverne af Nesselrode og Rasumovsky, fra Engellands, Side Lorderne Castlereagh, Aberdeen, Catchart og Chevalier Stuart, fra Preussens Side Statscantsleren Friherre v. Hardenberg og Baron Humbold endelig fra Frankrigs Side Fyrsten af Benevent. De fire ovennævnte Hoffer, underhandle i alle de allierede HeffenNavn, og i fuldkomneste Overeensstemmelse med samme. Freden med Frankrig og Grundtrækkene til de øvrige europæiske Forhold vil sandsynlig altsaa snart blive bestemte. Man taler om Underhandlinger, der efter Fredens Slutning skulle aabnes i Wien, hvis Gienstand skal være, hvad de interesserede Magter endnu kunne have tilbage at afgiøre. Paa denne Maade aabner sig for Europa Udsigt til en varig paa Staternes Ligevægt grundet Fred.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
- Feltmarschallieutenant Grev Bubna, som er udnævnt til Militairgoverneur i Piemont, faaer en interimistisk Regiering ved Siden af sig.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Den 23de Mai. Hoftidenden indeholder følgende: Jforgaars, den 21de Mai, Kl. 6 1/2 om Aftenen, ankom Hus Majestæt Keiserinde Marie Louise, Hertuginde af Parma og Picenza, med sin Søn, Hertugen af Parma og Placenza, til det Kaserlige Lystslot Schønbruun, hvor hun modtoges af den høie Koserlige Kongel. Familie, og hilsedes med de varmeste Lykønskninger af det talrig tilstrømmende Folk London, den 7de Mai. Jkke Hertugen af Wellington, men Sir Thomas Picton skal anføre vor Krigsmagt i Nordamerica. Den første har antaget Gesandtposten ved det franske Hof, og vil over Madrid og London vende tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
- Man forsikkrer, at hele Louisiana skal være i Opstand, at Jndvaanerne vægre sig ved at erkiende de Forenede Staters Overherredømme, og erklære sig for det spanske Monarke, under Bourbønnernes Dynastie.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Den americanske Præsident, Maddison, taler nu i mildere Toner, om Engelland, efterat han har erfaret Napoleons Uheld. Non=Jmportations-Acten er allerede tilbagekaldt af Repræsentanternes Huus. - Den største Deel af vore Tropper i Holland skal snart indtræfftil vore Kyster. Den første Division, der bestaar af 33te, 54de og 55de Regiment, tilligemed den Kongelige Veteranbataillon, er, efter Sigende, bestemt til Canada. - J. Aar har man i Portsmouth begyndt med at sætte de franske Fanger i Frihed; ogsaa ere igaar to franske Fregatter og en Corvette komne hertil, som overbragte 1000 engelske Krigsfanger fra Frankrig. Disse Skibe skulle igien bringe ligesaamange franske Fanger tilbage til Frankrig. Foruden disse ere i denne Uge 5 til 6000 sendte derover.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Den 27de Mai. Jgaar erholdt Grev Bathurst Depescher fra Sir Henry Wellesley, som melde at der er udbrudt en Revolution i Madrid. Kong Ferdinand den 7de har forkastet den af Cortes besluttede Constitution. Under Bedækning af spanske Garder kom han ind i Madrid. En spansk General omringede Cortes's Forsamlingssal, og befalede dem i Kongens Navn at gaae fra hverandre. Folket erklærede sig for Kongen, og efter megen Tumult maatte Cortes forlade deres Forsamlingssal. Mange af de meest haardnakkede Medlemmer bleve arresterede. Med Begierlighed seer man de videre Begivenheder, i Madrid imøde. - Paa flere Steder i Spanien hersker stor Giæring. Hertugen af Wellington er ankommen fra Paris til Tou puse. J Madrid ventedes han med Længsel. - J Overhuset have Hertugen af Susser, Kongens Søn, Hertugen af Glocester, og Lorderne Grey, Esser, Geenille, Rotsyn, Kiifton, Wentworth, Fitzwilliam, Stanhope, Landerdale og Nør folk nedlagt en Protest imod Blokaden af de norske Havne.
Berlingske Tidende, 1814-06-06
Blandede Efterretninger. Den forrige franske Commandant i Torgau, som hidtil stod under Opsigt, er bleven beskyldt for at have imod Capitulationen nedsænkt, 6000 Geværer, og man har ført ham til Torgau, forat aflegge Regnskab paa behørigt leg. Man vil vidt, at det samme er skeet med endnu andre 12000 Geværer. Ogsaa forsikkrer man, at mange Skatte ligge nedgravede i Torgan.