Berlingske Tidende, 1832-08-21
Blandt Et Hundrede Attentater paa et af Ægteparrenes Liv komme 60 paa Mandens og 40 paa Konens Regning ; dog finde i Henseende til Konen 2/3 Dele af Forbrydelser med beraad HuSted, i Henseende til Mændene ikkun 2/3 Deele. Af Eet Hundrede Forbrydelser ved Forgiftelser og Mord, der vare Følger af Ægteskabsbrud, komme 96 paa de bedragne og ikkun 4de skyldige Ægtefællers Regning; dette Forhold finder kun Sted, i Henseende til den utroe Kone. Mærkeligt nok er det, at af tre saadanne Forbrydelser ikkun to bleve begaaede af en af Ægtefolkene; det tredie af en Medskyldig. Udsvævelser, Forførelser, og Konkubinat, ere Anledninger til ligesaa mange Forbrydelser, som Ægteskabsbrud; men her ere Forholdene anderledes i Henseende til Mændene end i Henseende til Konerne. J første Tilfælde ere meer end 3 Dele af Forbrydelsernes Antal rettede imod Konen, men i Tilfælde af Ægteskabsbrud er Antallet af Atten taterne paa Mændenes Liv det større. Aarsagen til 1/2 Deel af de Forbrydelser, der ifølge af Udsvævelse, Forførelse og Konkubinat, er Attraae at hævne sig paa troeløse Konkubiner og ligeledes netop til 1/2 Deel Hensigten at skille sig ved forførte Koner eller ved Konkubiner, der ere et Ægteskab til Hinder. -Man har hidtil gjort sig et falskt Begreb om Skoleunderviisningens Jndflydelse paa Forbrydelsernes Formindskelse. J de Departementer af det vestlige Frankrige og i det Jndre, hvor der kun er liden Skolegang, begaaes de færreste Forbrydelser, imod Personer. Forbrydelser af dette Slags ere hyppigst i de sydlige Provindser. - Hvad Forbrydelser mod Eiendom angaae, saa staaer deres Tal ikke i omvendt men netop i lige Forhold til Underviisningen. Dog kan man ingenlunde deraf slutte, at Underviisning er undværlig, men blot at Dannelsen, ikkun har berørt Hovedet, - ei forædlet Hjertet, hvilket saa ofte er Tilfældet med Almuens Underviisning i Skolerne, især naar de religiøse Bevæggrunde ikke med Fynd gjøres gieldende. - Legater og Donationer til gudelige Stiftelser udgjøre næsten Halvdelen af samtlige Donationers Totalantal. Mændene give meer end Fruentimmerne til religiøse og velgjørende Stiftelser, saa ofte man end har paastaaet det Modsatte. Ei allene ved Testamenter, men ogsaa ved Donationer imellem Levende faaer Cleristet de fleste Stiftelser. - J Central=Frankriges Departementer er Uvidenhed størst, og Antallet af Forbrydelser mod Personer, især mod Blodsforvandte i opstigende Linie mindst; her findes de fleste Desertioner og de færreste uægte Fødseler og Selvmord. Slottet Peniciere, der i de sidste Maaneder saa ofte er omtalet, og under hvis Opbrændelse, som man en Tidlang troede, Hertuginden af Berry skulde være omkommen, blev i den sidste Tid blot benyttet som Mejerie, og var paa den Dag, da det blev angrebet, besat af 53 Vendeer, af hvilke de fleste endnu neppe havde lugtet Krudt. Angrebet skeete af 600 Mand Linie tropper og et talrigt Detaschement Nationalgarder. Slottet blev omringer, saa at ingen af dem, som var derpaa, kunde undløbe, uden i det Tilfælde, at de Angribende bleve drevne tilbage. Nationalgaden troede, at Hertuginden var paa Slottet, og denne Troe opluede deres Mod. Halvtredsindstyve Soldater, bleve forudsendte og rykkede uforfærdet mod Porten; men modtoges af en Jld, i Særdeleshed af Jagtgeværer, der traf saa vel, at de fleste af dem dræbtes eller saaredes og de øvrige nødtes til en hurtig Flugt. Da Nationalgarden saae dette, trak den sig beskeden tilbage fra Slottet, saa at Skuddene derfra ikke kunde ramme dem, og overlod det til Tropperne at udfægte Sagen. Disse rykkede frem med stor Heftighed, opbragte over Tabet af deres Kammerader, omsider lykkedes det dem, at gjøre en Bresche i Muren, igjennem hvilken fem Sappeurer kunde snige sig ind og sætte Jld paa Stueetagen. De Angrebne gjorde deres Modstandere, Rummet stridigt Skridt for Skridt, men bleve omsider nødte til at vige for Jlden, der greb videre omkring sig, og trække sig tilbage til en Sidefløi, hvor de forsvarede sig bag Barrikader. Et ungt Menneske, som havde barrikaderet sig øverst oppe paa en Trappe, ihielskjød fire Sappeurer og asparerede Slaget, af en Øre, som den femte førte mod ham, med en Sabel, som han tilsidst stak Sappeuren gjennem Brystet. Da Soldaterne ikke kunde erobre Slottet, trak de sig tilbage, og oppebiede den paasatte Jlds Virkninger. Den Tid, som herved vandtes, frelse de Jndspærrede, der sprang ud af Vinduerne, og flygtede til en nærliggende Skov. Slottet blev aldeles et Rov for Luerne. At Vendderne dræbtes syv Mand; alle de Undvigte vare saarede. Tropperne mistede 80 Mand. Hertuginden af Berry var aldeles ikke paa Slottet under Branden.