JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Kjøbmand Frants Holm i Aalborg og efterfølgende Eier af hans Gaard er det, i Betragtning af endeel fuldførte Jndretninger og Forbedringer ved Aalborg Færgevasen, tilladt, i 20 Aar at oppebære Broepenge af alle dem, der benytte sig af Færgefarten imellem Aalborg og Nørresun bye. Ligeledes er Kommerjunker og Major Niels Juul Red til Palsgaard under Veile Amt i Nørre Jylland, som under 15 August 1812 erholdt kongelig Bevilling paa Færgefarten fra Sandberg Bugt i Klakringe Sogn sammesteds til Bo. gense i Fyen, meddeelt Tilladelse til, som Erstatning for de paa Landingsstedets Forbedring med videre anvendte Bekostninger, og for den fremtidige Vedligeholdelse, at oppebære visse Broepenge, saavel af Fartøier, der ei henhøre til Færgefarten men desuagtet maatte anlægge ved Færge stedets Landingsplads, som af alt det, der overføres med Færgefartøier til eller fra dette Sted, dog saa at Reisende, Gods og Fartøier, som reise eller ankomme i Hs. Majestæts Ærinde eller ere det Offentlige tilhørende, ere fri for denne Afgivts Erlæggelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Den 9 September er det tilladt James Paran af Kjøbenhavn, i tilstundende Vinter i 6 Maaneder at give forestillinger i Danmark i Liniedands og Gymnastik, imod en Afgivt til vedkommende Steds Fattigvæsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Den 27 Septbr. er den Kongel. Brig Bornholm under Kapit. Lieutenant Kaas's Kommando lagt ud paa Rheden, og er den 29 dito gaaet under Seil til Nordsøen. Den 30te ere de 3 sidstmeldte Kongel. franske Fregatter gaaet under Seil til Østersøen. Aftenen den 23 Septbr. brærede for første Gang i denne Saison Hs. Majestæt Dronningen Skuepladsen, med sin Nærværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Ved Høiesteretsdom den 1 August er BogbindersvendAndreas Carlsen, der i Bogbinderiet paa Rigsbanker, havde tilvendt sig Blanketter til adskillige Banksedler, lydende paa hundrede Rigsbankdaler, hvilke han paa adskillige Steder har udgivet, efter at de af ham vare forsynede med falske underskrevne Navne og Nummere, dømt til at have forbrudt sin Haand, Ære og Boeslod m.m. Saa betaler han og i Erstatning til Rigsbanken, Grosserer S. Moses, Klædekræmmer Christian Eskildsen og Fabriqueur Ahronsen, til enhver et Hundrede Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Odense Theater er efter offentlige Blade for i Vinter bortleiet til Casortii, saa vi istedetfor tydske Komedier nu kan vente Liniedands og Pontommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Kjøbmand Philipsens Kone i Kjøbenhavn blev i Onsdags forløst med 3 velskabte Børn, hvoraf een Dreng og to Piger. Moderen og Børnene befinde sig vel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
J Aarhuus Avis læses følgende: Udi Resch Have har i dette Aar ladet sig see en sjælden Rose. Paa en Rosenbusk af de saakaldte Provindsroser var iblandt de øvrige Rosen knopper een, hvorudaf der fremkom syv Roser. Da denne Rosenknop var fuldt udsprungen, kom midt udaf denne Rose et rødt, temmelig tykt Skud, noget over to Tommer langt, og midt paa dette Skud en Krands af røde Rosenblade som vare fulgte ud med fra Rosen. Dette Skud delede sig i tvende Stængler som havde hver en Rosenknop; lidt udenfor paa hver Side af Skuddet fremkom atter to mindre Stængler, som havde ligeledes hver en Rosenknop den 21 Septbr. havde de fem sidste Knopper begyndt at aabne sig. Og saaledes udi een Sommer syv Roser ud af een eneste Rosenknop.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Ved sidste Auction over Guldhuset i Onsdags skeete det høieste Bud 385,000 Rbdlr. N. V. ved Kammerraad Loutrup og Medinteressentere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
J Septemberheftet af Athene læses under Literatur=Ar tilsen et Bidrag med Overskrivt: "Rahbek forsvaret mod Baggesen, hvis Slutningsord sikkert enhver fordomsfri Videnskabsmand vil underskrive: "Neppe gives der i vor Litteratur en Skribent, der mindre end Rahbeforskyldte en Behandling, som den, hvilken ved disse saa haarde, saa grundløse, saa ukjærlige (Baggesenske) Beskyldninger er vederfaret ham: ham, der uden Partiskhed, og Fordom frydedes over og anbefalede hvad Skjønt og God han i Fædrelandets Skriftrige blev vaer, ubekymret hvorfra det kom: ham, der aldrig behandlede andre Forfatter som Fordunklere af egen Roes eller som forhabte Medheilere, men som i hver udmærket Skribent ikkun saae en Ven, er Medarbeider og Deeltager i det ærefulde Arbeide; ham, der i at fremme Dydens, Videnskabernes, Fædrelandets Ære ene satte sin egen Hæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Kjøbenhavns nye Latinskole paa Hjørnet af Fiolstræde og Kannikestræde er nu udvendig fra færdig. Den er opført i en skiøn og ædel Stiil med Overskrivt: "Disciplina sollerti fingitur ingenium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Hr. Holck i Hesselager har nu ogsaa bekjendtgjort sine Erfaringer om den saakaldte Rust paa Rugen, hvortil han finder Grunden ikke i Berberisserne, men i et ugunstigt Klima, der aarlig tiltager. Efter hans Formening er Rustpletterne heller ingen Plante, men en Følge af Nattefrosten, naar samme indfinder sig efter Regn og Varme og da angriber Straaet saaledes, at Kjærnen ingen mere Næring kan faae fra Roden, hvorover Saftkarrene sprænges og Vædskerne slaae ud paa alle Sider af Straaet. Ruster viser sig altid først, hvor Rugen er frodigst, og det Straa der har noget Læe og er forkjælet, tager langt mere og kjendeligere Skade, end det, der staaer udsat for Vindens Strøg, hvilket nok er Aarsagen, hvorfor Berberisserne maae høre ilde. Jfølge disse Jagttagelser tilraader han at saae sin Rug og Hvede saa tidligt som muligt, et inddele sin Jord i flere Afdelinger end høist nødvendigt og ei beplante Mellemgrøvterne med Berberisser, Hesseler og alt for løvrige Vexter, samt endelig, hvis denne Landeplage skal vedvare, tage Rug til anden eller tredie Halm efter Brak, istedetfor til første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Kjøbenhavns Vexelkours d. 30 Septbr. Hamborg, 2 M. 520, k. S. 525.; Amsterdam k. S. 478 1/2, London 2 M. 20 Rbdlr., k. S. 20 1/2. Specier 520. Disse solgtes til 31 1/2 Rbmk. og for Kommitteesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Skibe passeret Store Beltet, fra den 26 Septbr. til den 1 October inclusive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Skip. H. Anderschou af Odense, med Gallease 32 Læster, fra Odense til Rendsborg med Kornvahre. Holger Gommesen af Kjerteminde, med Jagt, 9 Læster, fra Weile til Kjøbenhavn med Brænde. Rasmus Gommesen af Kjerteminde, med Jagt 8 2 Læst, fra Weile til Kjøbenhavn med Brænde. Rasmus Rasmussen af Naschou, med Gallease 20 1/2 Læst, fra Naschou til Aalborg med Kornvahre. H. Detlefsen af Aalborg, med Gallease 25 Læster, fra Lybek til Aalborg, Baglastet. Skip. Jochum Ludv. Omke, fra Dregrund, Chalup 29 1/2 Læst, fra Wismar til Frederichstad med Provisioner. N. Møller af Kjøbenhavn, med Gallease 47 Læster, fra Liverpol til Schernførde med Salt. Jan Hansen af Stege, med Jagt 3 1/2 Læst, fra Stege til Aalborg med Kornvahre og Frugt. Christen Nielsen af Aalborg, med Smalskib 16 Læster, fra Aalborg til Lybek med Kornvahre. H. P. Mogensen af Flensborg, med Jagt 9 Læster, fra Arendahl til Faaborg med Salt og Steenkul Fra Tirsdagen den 26de indtil Torsdagen den 29 Septbr., var Vinden Ost og Sydostlig med tildeels frisk Kuling og sønden Strøm; men fra 29de til 1 Octbr. holdt Vinder, sig Nord og Nordost, med nordlig Strøm samt stiv Kuling, og kold Efteraars=Luft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Odense Bynyt. Fra den 7 til 26 September. Døbte: Katheket D. Faaborgs Søn, Theodor Christian, Fadd. Mad. Faaborg, Jomfr. A. M. Faaborg, Kjøbmændene, C. Faaborg og M. Døcher, Jnspektør L. Faaborg, ForvalterE. Faaborg og Student J. Faaborg. Kjøbmand M. DøchersSøn, Julius Theodor, Fadd. Jomfruerne A. og J. Døcher, Katheket Faaborg, Kjøbmændene C. Døcher og Schlyter. F. A. Zilmers Søn, Henric Herman; Fadd. Jomfruerne Jeppesen og Schulz, Jnspektør Macheprang, Konstdreier, Copppe, Forvalterne Brandt og Tronderup, Uhrmager M. Mever og Statsjæger Jensen. Muursvend F. Rigers Søn, Hans Christian; Fadd. Skrædermester Hjorths Kone, Vognmand C. Pedersens Kone, Muurmesterne J. Jensen og Bardram, Muursvend J. Jensen og Skoemagersvend M. Aagaard. Skrædermester T. Tønnessens Søn, Lars FrederieFerdinand Harald Rasmussen; Fadd. Jomfruerne H. L. Jensen, og K. Jensen, Slotsforvalter Holm, Skædermester Jensen, og Maler Børgesen. Jndsidder P. Pedersens Datter, Maren; Fadd. D. M. Andersdatter, K. Nielsdatter, Skoemager svendene C. Rosenlund og M. Aagaard, og Ungkarl A Pedersen, Skoemagermester J. Hansens Søn, Hermann Fielsted; Fadd. Vognmand C. Rasmussens Kone, A. K. Madsdatter, Skoemagermesterne A. J. Larsen og H. C. Henriksen og Snedkersvend K. Mathiesen. Dagleier J. Christensens Søn, Lars Jensen; Fadd. K. Jørgensdatter, A. Nielsens Kone, Ungkarlene A. Jensen, C. Pedersen, P. Rasmussen, M. R. Kilegaard, A. P. Hjorteberg og A. Nielsen. Begravede: Skoemagersvend Henrik Schiøth, 22 Aar. Baadfører Lars Hansen, 70 Aar. Malermester Niels Aarestrup, 68 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Avertissements.. En lysebruun blisset Hoppe med 4 hvide Fødder. maadelig af Vært, 9 Aar gl., er bortkommen sin Eier; skulde nogen Veltænkende finde samme, bedes den afleveret til Undertegnede, som derfor betaler en billig Findeløn. Maderup i Særslev Sogn, den 2 October 1814. Johan Henrik Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-04
Da Farversvend og Overskjærer Christian Katelsen og Dugmagersvend Hendrick Davidson, men som lade sig kalde Hendrick Reuther, den 2 denne Maaned have absenteret sig af min Tjeneste uden Pas og Beviser; saa advarer jeg herved Enhver at tage dem i deres Tjeneste eller hi troe dem Noget, da de ikke allene har bedraget mig for 100 Rbdlr. N. V., men ogsaa endeel Jndvaanere her af Byen. Odense d. 3 Octbr. 1814. P. Schrøder, Klædefabrikeur. En komplet Seng uden Lagen, eller en Overdyne, 2 Under dito og 3 lange Puder, forlanges til Leie; Man melder sig i en Billet til C. paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
J Rom cirkulerer et Skrivt, som Bonapartskal have skrevet paa Øen Elba. Det Jnteressanteste deraf er følgende: "Vore politiske Selskabers Bygning er brøstfældig og styrter sammen. Jngen menneskelig Kraft formaaer at opholde Naturens evige Løb. Lige, som den modne Frugt falder af, saaledes henvisne Staterne, naar deres Høst kommer. Det hele civiliserede Europa staaer paa det Punkt, som kun en Deel af Jtalien stod under Cæsarerne. Revolutionens Uveir, hvis første Skyer trak over Frankerig, vil leire sig i en rædsom Nat over vor hele Verdensdeel, og først naar Naturen har udtømt sit brændbare Stof, vil Tordenen ophøre og en klarere Dag frembryde. Verden er ikke til at redde uden ved en Bloddag, som kan borttage dens Synder, og kuns en frygtelig Storm kan rense den giftige Pestluft, som hviler over Europa. Naar vi overlade os til Begivenhedernes Gang, da vil det gaae os som det sydlige Enropa ved Romerstatens Forfald, som Barbarerne vist vilde have stormet forgiæves imod, dersom den ikke havde været anstukken af Usædeligheds Kræft. Jeg eller Jnger kunde redde Verden. Jeg havde givet den Lidelsernes Kalk i en Siurk, som den nu langsomt maa pines med. De tro sig reddede, Det tænker Jngen som kjender den Aand, der styrer Nationer og Kabinetter. Jngen forstaaer sig paa Tidens Tegn; vilde man vel ellers vende tilbage til det Gamle, som engang maatte forgaae, forbi det ikke kunde holde sig? Hvad der begynder i Spanien og Rom, skal efterhaanden udbrede sig over hele Europa. Et Spøgelse som de maae op af Grovene, hvori de Døde i Aarhundrede udhvile af deres Tids Jammer og Daarligheder, ansee de for den Rednings=Aand, der skal bringe dem Lykke og Viisdom. Jeg forudseer at Naturen, som ofte ved enkelte Sygdomme, vil søge at blive hjulpen Lægerne forden. Kommer det saavidt, da er Krisis frygtelig. Jeg kjender Menneskene og mit Aarhundrede. J meget havde g fremskyndet det Bedre, hvis de, som jeg havde med at gere, ikke havde været altfor slette. Nu anklage de mig for, at jeg har foragtet og nedværdiget dem til Slaver. Deres Kryderie, deres Tørst efter Guld og Udmærkelse lagde dem for mine Fødder, kunde jeg vel gjøre et Skridt uden at træde paa dem. Jeg havde sandelig ikke nødig at lægge Snarer for dem, naar jeg udsatte den giftige Honningdrik for deres Forfængelighed og Egennytte, da styrtede de som hungrige Fluer derpaa, for at mætte sig Slaverne behøvede en Herre, jeg ingen Slaver. Hvad skal man tænke og fyrgetyve Millioner Mennesker, som hyle over at Een undertrykker dem, Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Paa Hr. C. Mouriers Replik i Jversens Avis No. 131 har jeg i Grunden Jntet at svare; men henholder mig i Alt til min forrige Deduction i Extra-Tillægget af 23 September, hvis Rigtighed staaer urokket og bestyrket, saalænge Hr. Mourier bliver Publikum Beviset skyldig for sin (med al hans Agtelse for Sandheden!) usandfærdige mig høist graverende, og med velberaad Hu fremsatte beskyldning: at den akkorderede Priis for 3de fyenske Ministerialbøger er tredobbelt imod hvad nenhver anden Bogtrykker vilde gjøre det for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Jstedetfor efter Løfte at gotgjøre dette, som jeg med uforkastelige Vidnesbyrd har gotgjort det Modsatte af, gjør Hr. Mourier nogle uordentlige Sidestød, hvoraf jeg her allene vil uddrage og søge at asparere de vigtigste. Først vaander Hr. C. M. sig over, at Bestillingen, af Kirkebøgerne skulde skee i den bedrøvelige Vinter18131814, da det var Aar siden Reskriptet udkom. Mit Forsvar i Extra-Tillægget viser, at Bestillingen skeete i September Maaned 1813, da Jngen endnu anede de paafølgende Vinterbegivenheder. Da Mou Kirke - siger C. M. - ligger i Aalborg Stift, og Bøgerne dertil ere kjøbte i Viborg Stift, saa viser dette, at det er tilladt at kjøbe Bøgerne hvor Man vil. Om Forladelse, Af Aalborg Amt sorterer i det Geistlige allene Kjær Herred under Aalborg Stift; de andre Herreder, altsaa og Fleskum Herred, hvori Mou ligger, høre tilhobe under Viborg Stift. Hr. C. M. vidste ikke, hvad Ministerialbøgerne gjaldt andre Steder end netop i 15 af Viborg Stifts Kirker, som havde faaet dem for mindre Betaling. Men burde han da ikke erkyndige sig bedre, for han fremstaaer og saa apodiktisk erklærer: at de koste tree dobbelt her imod ethvert andet Sted, uagtet de her vare lettere end de fleste andre Steder, Hr. C. M. dolerer over, at jeg ikke har kjøbt mit Papiir paa samme Tid som han selv, eller Hr. Hyphoff i Ribe og Hr. Just i Viborg. Latterligt, Hvor skulde jeg falde paa at indkjøbe halvandethundrede Riis Skrivpapiir, før en Entreprise, der krævede saa overordentligt Forbrug, var mig overdraget, Hr. Kammerraad Justs Attest viser jo, at ogsaa det Meste af hans blotte Papiir kostede siden 15 Rbmk. Bogen i Jndkjøb. Bogen af mine trykte Lister kostede med Arbeidsløn kun 17 Rbmk. Hr. Hyphoffaaer 16 Rbmk. for Bogen af det, han har trykt i Sommer, hvilket Alt deres Attester tydeligt forklare. Hvor er her den himmelhøie Forskjell, Hr. C. M. synes at ville udpege? Har han selv ikke betalt over 1 Rbdlr. af sit Papiir, saa veed dog Enhver, som har maattet kjøbe i Efteraaret 1813, hvad Priserne dengang vare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Kirkebøgerne for Fyens Stift udgjøre en Bekostning af omtrent 10,000 Rbd., Skriver Ti Tusende Rigsbankdaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Hr. C. M. opholder sig over, at der trykkes Kataloger over Stiftsbibliotheket paa en Tid, da næsten al anden Litteratur i Officinerne hviler. Herre Gud, hvorfor skulde Officinerne da endog berøves den sidste Fortjeneste, Er dette ogsaa almeennyttige Betragtninger: Vedkommer det ogsaa Hr. Mourier, Hempel burde ikke holde sig saa meget ved Hr. Mouriers Person og Navn. Personligheder hader jeg og har heller ikke brugt dem. Ved Navnet bor Jngen skamme sig. Da Hvermand, hvem det angik, vidste at Kirkebøgerne kom fra mig, var jeg ogsaa navnlig angrebet. Hvo fortænker mig da i, at jeg igjen opsøgte min rette Mand. Kun nødig sægtet jeg imod Skygger! "Jeg skal ved Trudsel om Søgsmaal og med Gevalt have søgt at paanøde Hr. C. M. de hos mig trykte Kirkebøger. Atter en sorteert Synspunkt, Flere Gange har Hr. Mourier, som han siger talt med mig om denne Sag, men da angivet langt andre Grunde end Bøgernes Dyrhed, for at han ei vilde tage mine. Det var ved den sidste af disse Samtaler, at jeg først erfarede han havde faaet Bøgerne fra Kjøbenhavn; men ham var det længe forud bekjendt at de vare trykte hos mig til hele Stiftet. Paa hans Spørgsmaal i Spøg under bemeldte Samtale: Hom Vi skulde have Proces, svarede jeg ham bestemt, det ikke kunde blive med mig, som allene havde at holde mig til H. H. Hr. Biskoppen, der har bestilt Bøgerne til hele Stiftet, og som dertil berettiget nok vil sørge for at de blive anbragte. Var jeg indiseret, kunde jeg vel mindes andre Yttringer af Hr. C. M.,der vilde staae som velklingende Repressalier til hans Trudsel, og Gevalti. Hr. Mourier vil absolut forvexle en Akkord med et Monopol. Jkke ofte nok kan jeg derfor gjentage: der er en himmelhøi Forskiel imellem at paanøde Nogen sit Arbeide og at fordre bestilt Arbeid modtaget. Det er slet ikke mig, som skal tvinge Hr. Mourier til at tage mine Ministerialbøger, saa lidet som jeg vil indskrænke hans eller Nogens Frihed. Det er Dem Hr. Mourier, og Dem allene, som har trukket mig indi en uvedkommende Sag, og tilligt Dem uværdige Domme over mig. Hvi maatte jeg da ikke tage mig det til Forgiæves søger De at give Egnismen Almeenhedens Præg. Den Forsikring, hvormed De sidste Gang forlod mit Huus: "Vi ere lige gode Venner vidnede hverken om nogen Utilfredshed med mig fra Deres, eller Trudsel mod Dem fra min Side, og vakte derfor saa meget mere min Jndignation over Deres uvenskabelige Angreeb paa min Næring, som er det Eneste, hvorom jeg har med Dem at handle. Hvo har altsaa ægget til Strid? Hvo er Despoten Jeg, som var berettiget til at forsvare mig imod Deres Optrækker beskyldning, eller De som har blandet Den i mine Ting, og ret con amore gjort Deres for at paadrage mig uforskyldt Tob. Er Sandheden Dem over Alt hellig, da bør Retfærdighed som dens kjødelige Søster ikke være det mindre. Jeg bekloger Dem, om Deikke selv skulde føle det Krænkende i sligt Forhold, eller fortænke mig i, at jeg ogsaa i dette Tilfælde stoler paa den gode Sags Seier. Odense den 4 October 1814. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Befordringer og Afgang. Under Finants=Kollegiet: Den 30 August er Fuldmægtig Thueseng ved Finantskasse-Direktionen tillagt Prædikat af 2den Bogholder. - Under udmiralitetet, Den 2 Juni 1813 er Præsten Michelsen ansat tillige til Lærer, i Christendom, Historie og Leographie, ved Søkadet=Akademiet, og Dandseren P. Pedersen til Lærer i Dands ved samme Akademi i Funks Sted. Den 5te, Kommandeurkapitain og Eqvipagemester paa Nyhelm, A. C. G. Grove, som er udnævnt til surnumerair Kæmner ved Øresunds Toldkammer, afskediget i Naade af Krigstjenesten. Den 4 Juli, Justitsraad, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, F. C. Smith, efter Ansøgning i Naade entlediget fra Kommissariats=Sekretariate, og Anskaffelses-Forretningerne, men vedblevet at bestyre Pengevæsenet, indtil Pengeomsætningerne ere til Ende, og hans Regnskaber afgjorte, samt overdraget Krudtmøllens og Seildugsfabrikkens Bestyrelse, Krigskancellie-Sekretair N. Wiborg udnævnt til Kommissariats=Sekretair og Chef for Kommissariats-Kontoiret, og Kontorist J. J. Hjorth til Fuldmægtig i samme Kontoir, Staldskriver Over=Krigskommissair Jørgensen beskikket tillige at bestyre alt Jndkjøb af Materialier og Provisioner, og Kontorist Hassert ansat til Fuldmægtig under ham; Kommandeur=Kapitain J. Johausen, udnævnt til Eqvipagmester paa Nyholm. Den 5te, OverSkibschirurg P. H. Hoffmann efter Ansøgning i Naade afskediget som Reservechirurg ved Haandværkstokken. Den 16de J. Hetting beskikket til Lods=Oldermand for Randers Lodferie. Den 6 August Overkrigskommissair Jørgensen, som den der besørger Jndkjøb for Søetaten, givet Benævnelse af Ordonateur. Den 19 Septbr. Kadetterne C. C. Mourier, A. G. Schneider, F. C. V. Rathsach, C. W. Bille. C. L. Ellbrecht, J. C. Schneider og G. Giødesen udnævnte til Secondlieutenanter. Den 17 Octbr. Student Hartz ansat til Kopiist i 4de Departements Kontoir. Den 17 Novbr. Maanedslieutenant og Dannebrogsmand F. M. Tetens udnævnt til Secondlieutenant, dog uden Anciennetet indtil han har taget den befalede Exammen. Den 21de Kopiist Rossing ansat til anden Lærer i det engelske Sprog ved Søkadet Akademiet, og Studios Theol. P. H. Wiinholdt til adjungerende Lærer i samme Sprog. Den 28de J. H. Horn beskikket til Mynsterskriver i Slesvigs Søe-Jndrollerings Distrikt. Den 1 Decbr. Læreren, i det danske Sprog ved Søkadet Akademiet, Dekanus K. N. Thoring, forundt Karakteer af Krigsassessor med Rang i Rangforordningens 9de Klasse No. 4, og Ret til at bære den reglementerede Uniform. Den 22de Kapitain og Ridder af Dannebrog J. C. Hoppe udnævnt til Kompagniechef: Kapitain-Lieutenant og Ridder af Dannebrog G. Hagerup tillagt Kapitainlieutenants Gage; Premierlieutenanterne P. Rosenstand, Ridder af Dannebrogen, og C. Gran tillagt Premie lieutenants Gage; Secondlieutenanterne J. Grove og F. E. Dickman indtraadte i Gage ved Divisionerne; Kadetterne W. A. Graah, H. H. Meyer, J. C. Meyer og L. Willemoes udnævnte til Secondlieutenanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Kjøbenhavns Vexelkours d. 4 Octbr. Hamborg, 2 M. 5000 k. S. 508 7/8. London 2 M. 20 Rbdlr. Specier 510. Disse solgtes til 30 3/4 Rbmk., og for Kommiteesedler, blev givet 64 1/2 pr. 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
J Hamborg er Koursen den 30 Septbr. igjen noterte paa Kjøbenhavn: 100 Rdlr. Banke for 3000 Rdlr. dansk Kour. k. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Tanker. ved min Ven Jørgen Andersens Grav den 3 Octobr. 1814. Min Ven! Du savnes nu, endog iblandt de mindste Din Vandel var saa froe, Gid vi Dig ei har mistet, Hvil tryg i Herrens Haand, til Tidens Klokke slaaer, da skal igjen Din Aand. til nye Glands opstaae. Du efterladte Dig, 2 uforsørgte Poder . . . .Men Gud i Himmeriger de forladtes Fader. O! Trøst hvor er du sød, endog midt i min Død!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Avertissements. Hr. Proprietair Mouriers forlangte Jndrykkelse i Jversens Avis, i Anledning af Hr. Hempels Extra tillæg, kan, for dem der ikke holde Avisen, ogsaa faaes gratis i Jversens Aviserpedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-10-06
Efterlysning. Tyvsarrestanten Friderich Jacobsen, som af Arrestforvareten i Gaar skulle henbringes fra sin Arrest i Forhør paa Tingstedet her i Byen, haver, da han til Stedet var bleven henbragt og i det Øieblik Arrestforvareren meldte hans Ankomst, fundet Leilighed til at bortløbe, da Jernet var ham aftaget; han efterlyses herved under følgende: Signalement. 20 Aar gl., med blaae Øine og bruunt Haar, 66 Tommer, høi, klein af Lemmer; iklædt en fiin Hørgarns Skjorte og en grovere dito, Lærredsbuxer og grove Uldstrømper, samt Træeskoe paa Benene, paa Hovedet en gl. Læderkaskjet, men havde ingen Trøie paa Kroppen, er heller noget om Halsen, Denne Person bedes af alle Forekommende anholdt og her til Odense indbragt, da Omkostningerne paa hans Paagribelse og Hidsendelse skal blive erstattet. Odense den 28 September 1814. Lindved.