Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-19
udlandet. Storbrittannien. Hr. Sharman Crawford har i Underhuset stillet det Andragende, at fremfor Alt Forpagtningsforholdene i Jrland skulde forbedres ved Lovbestemmelser; han havde derved fornemmelig Jndførelsen af længere Forpagtningsterminer og Bestemmelser om Godtgjørelse for Grundstykkernes Forbedring forØie. Da imidlertid Hr. Labouchere i Regjeringens Navn erklærede, at Regjeringen selv saasnart som muligt agtede at indbringe en Bill til Forpagtningsforholdenes Reform, tog han sit Andragende tilbage. Jrland tage Febere og Dødelighed mere og meere Overhaand. J Arbeids- og Fattighuset i Lurgan i Grevskabet Armagh, hvor der er meget betydelige Linned fabriker, ere i den første Uge i Januar 35, og i en anden Uge 95 Personer døde; Huset rummer omtrent 800 Personer. J de skotske Høilande tiltage Voldsgjerningerne i den Grad, at Man har maattet sende de der stationerede Tropper betydelige Forstærkninger. Frankerig. Med en Majoritet af 164 Stemmer (248 mod 84) er den hele Adresse bleven antaget i de Deputeredes Kammer, efter at iforveien et af Dhrr. Beaumont, Bethmont og Malleville mod Forvaltningens Moralitet stillet Amendement var blevet forkastet med en Majoritet af 113 St. Det moralske Jndtryk, som Kammerdebatten om dette Amendement har gjort, stemmer dog neppe med denne Frikjendelse af Regjeringen. Vi føle ikke - siger et konservativt Blad - Mod til, at følge de forskjellige Talere i Udviklingen af alle de Misbrug, som - Man kan ikke negte det - i flere Retninger kaste en Skygge paa Forvaltningen og den indre Politik. Jkke alle Anker have Grund, ikke alle Anklagere ere selv rene, men alligevel vil Regjeringen gjøre godt i at agte noget mere paa sin egen og sine Agenters Færd. Det er ikke godt, at Man med nogen Grund kan holde den saa længe paa Anklagestolen og nøde den til at forsvare sig mod saadanne Anklager, som ere blevne gjorte fra Tribunen." Blandt Talerne for Amendementet optraadte især Hr. Dufaure, meget skarpt mod Ministrene. Den høie Valgeensus - sagde han - der indskrænkede Valgretten indenfor en saa snever Kreds, havde skabt et nyt Aristokrati, der søgte at rive alle Fordele og Embeder til sig; Administrationen glemte sin Pligt at beskytte Folkets talrigste, den fattige, Klasse, den gav den tvertimod til Priis for Uvidenheden, Elendighedens talløse Fristelser og al den Fordærvelse, der maatte være en Følge af det høiere Selskabs slette Exempel. "J have - raabte han med Hensyn til den arbeidende Klasse kun givet en eneste Lov, Patentloven, og den har havt den Virkning, at nedsætte Skatterne for de rige Fabrikanter og at forhøie dem for de fattige Haandværkere. Det menneskelige Hjerte har sine gode og sine slette Egenskaber. Man kan appellere til Begjærligheden, til Egennytten, til Havesygen, til Ærgjerrigheden for at naae til Maalet for enhver Priis; men de slette Lidenskaber ere umættelige og derfor sætte de engang dem i Forlegenhed, der have næret dem. Det vil da være for sildigt, at kalde de saa længe tilbageviste gode Lidenskaber til Hjelp; de ærlige Folk ville da, bedrøvede og oprørte ved den lange (Adressen er antaget og et Amendement mod Regjeringens a blandt Pillegrimmene i Mekka). Mexiko. - Fædre Tilsidesættelse, nigienkaldeligen have fjernet sig fra Magten; Magten vil da forgiæves kæmpe for at modstaae de Slettes Forbund, der trænger den til at forøde et heelt Folks sidste Hjelpemidler, den vil være isoleret i det Jndre, ligesom vi nu ere isolerede mod det Ydre." Ogsaa "Constitutionel" bringer den Efterretning, at Preussen i det spanske Spørgsmaal har sluttet sig til Lord Palmerston. Et andet Blad vil vide, at de 3 østlige Magter agte at tilsende Lord Palmerston en Kollektivnte af følgende Jndhold: "Da de 3 Magter ikke havde erkjendt Dronning Jsabella, vilde de ikke afvige fra den hidtil iagttagne Tilbageholdenhed, dog saae de med Fornøielse, at det engelske Kabinet var kommet til en Beslutning, der med Hensyn til Tronfølgen vilde sætte Spanien i den samme Stilling, hvori det havde været før Ferdinand VII's Testament.