Berlingske Tidende, 1831-01-24
Processen mod Exministrene, der nu, som bekjendt, ere satte i Forvaring paa Fæstningen Ham, (General Foys Fødested, ventedes neppe med saa megen Uroelighed, som Juriens forestaaende Debatter om Urolighederne i December Maaned. Exministrenet Hoved forbrydelse var tydelig ; derimod veed Publikum kun lide om Decemberoprørernes Hensigter. Pairernes Dom over Exministrene var paa en vis Maade bekjendt i Forveien; enhver kjendte deres Anskuelser; derimod vil det nu første Gang vise sig, at hvilke Anskuelser Hovedstadens Jurp besjæles i vigtige politiske Anliggender. Jblandt Publikum, som sagt, om end ikke i Regjerings-Conseilet, hersker den største Uvished om Ophavsmærdenne til og Medviderne i de sidste Uroligheder. Ministrene have i de mod dem venskabeligt stemte Blade ladet antyde, Medlem merne af Kammeret have endnu tydeligere erklæret i de Blade, der ere deres Organer, at Seinepræfekten Hr. Odillon Barrot i December har paadraget sig en svar Brøde, og dog sees denne Statsmands Navn endnu under Frankriges første Præsekturs Documenter. Endog Lafayette vil man ikke ansee for gandske skyldfri, man afsatte ham og modtog derpaa hans Dimission med Beklagelser. Enhver, som kjender Lafapettes Charakteer af Historien eller af personligt Kjendskab, maa undres over denne Beskyldning. Efter Forlydende skal, under Urolighederne, en Plads i den provisoriske Regjering være tilbuden Hr. de Schonen, og samme Deputerede udnævntes i Gaar af Regieringen til Medlem i en høist vigtig Commission. Hvor skal man da finde Ophavsmændene til Uroelighederne? Baade Ministernes og Hr. Persils Yttringer i Kammeret antyde, at man forfølger saavel Republicanerne som Karlister. J første Henseende er Ordonnanten om Nationalgadens Artillerie af Vigtighed. Indenrigsministeren har kastet et forsigtigt Slør over Grundene til dets Opløsning. Men dersom man kan troe Rygtet, skulde den i Artilleriet, meer end under nogen anden Vaabenart, findes et stort Antal unge Brushoveder, som gjerne gad realisere dens republikanske Theorier. Derfor havde man ogsaa allerede tidligere i Kammere, andraget paa at adskille Artilleristernes kompacte Corps og fordeele det blandt de enkelte Legioner. Kanonerne vilde da være under de øvrige Vaabenarters Opsyn. Netop medens den heftige Gjæring fandt Sted under Exministrenes Process, faldt det nogle Artillerister ind, at laane Almuen deres Kanoner, og navnligen compromitterede en Hr. v. B. . . sig ved samme Leilighed i den Grad, at han maatte søge sin Frelse i Flugten. Vil man tro disse Rygter, eller blot noget af dem, saa bliver den nysudkomme Ordonnance desangaaende og Talerne i Kammeret klarere. Man tilføier, at Gjenstridigheden især har sit Sæde i Folkevennernes Samfund; dettes Selskabs Medlemmer yttre offentligen, at deres Hensigt er, at kuldkaste Tingenes bestaaende Orden. Forresten høre Carl Xdes Tilhængere ogsaa til dette Samfund. J Paris slutte Carlisterne sig til Republikanerne, for at vække Uroeligheder; i Syden, f. Ex. i Bordeaux, er det omvendt. Man har tvivlet og Carlisterne, i det mindste i Paris virkelig hørte til Rolighedsforstyrrerne, og paastaaer, at de nye Statsmænd, som ikke kunne opretholde Ordenen, intet bedre Middel vide, end at skyde Skylden paa de aldeles ikke existerende Carlister. Hvorledes skulde man kunne tænke sig, spørger Qvotidienne, at Carlisterne kunde kræve Polignaes Blod, Og Quotidienne har selv skrevet en lang Artikel, hvori den forlangte enten Polignaes Blod, eller hans Frifindelse, Den nægter ikke heller, at man har greben en af Hertuginden af Berry Kammertjenere blandt de Sammensvorne. En saadan Kjendsgjenning anseer den for urigtig. Men den Harakteriser netop meer ud røgen anden det Punkt, paa hvilket Karlistine i Frankrige staae. Karlisternes Foretagender mod den nuværende Regjering, ere en Parodie paa Alt det, som de forhen iværksatte mod Republiken og Keiseren. Vi have allerede før anført endeel Beviisdata derfor, men de ere til i Masse. I Chouaneriets Tid anførtes Jnsurgenterne i Anjou, Normandiet og Maines Høiland, Vendsens Høvdinger og tilbageværende Emigranter, dennegang forsøgtes noget Lignende. Derpaa ledede en af Ludvig VIII autoriseret royalistisk Committe i selve Paris Oprørernes Foretagender, ogsaa dennesinde skal en lignende Committe være dannet 1 Paris. Facta fra den tidligere Revolutionsperiode øse vi ikke af Thiers's eller Mignets liberale Skrifter, men af Hr. Desceveaux, forhenværende Redacteur af Qvotidienne, og den forestaaende Proces skal godtgjøre, hvorvidt det forholder sig rigtigt at Karlisterne paa Nyt føiede saadanne Foranstaltninger.