JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
Det indsendte Svar paa Stykket i "Bidrag til Tidshistorien Nr. 24 S. 94 kan ikke optages, iblandt andre Grunde af den, at jeg ikke vil dele Ansvaret af Forfatterens Beskyldninger (f. Ex. for Skumlen") imod hans Modstander. Desuden kan jeg, som i hiin Artikel har troet at finde en Videnskabsmands Grundighed og sømmelige Tone, efter gjentagen moden Overveielse, aldeles ikke finde, at Forfatteren har talt hen i Vind og Veir, gjort sig værdig til, at flere skulde drage ham til Ansvar, viist indgroet Had og Misundelse, eller slaaet om sig med Fornærmelser og høist upassende Grovheder, som kun borde besvares ved Tiltale for Domstolene." Er dette virkeligen Hr. Forfatterens Alvor, da staaer det ham jo frit for, at sagsøge baade hans Modstander og mig; vi frygte ligesaa lidet Domstolenes fornuftige Kiendelser, som hans ufornuftige Paastande. Derimod vil jeg, som sagt, ikke deele Ansvaret for hans beskyldninger, og ønsker han dem bragte i Omløb hos denne Tidendes Læsere, da kan jeg kun raade ham, selv at bekoste dem trykte i et eget "Følgeblad, hvilket ikke vedkommer mig, som ansvarhavende Redacteur af Avisen og af Bidrag til Tidshistorien." Lader Forf., efter Sædvane, sit Svar trykke i flere Tidender, haaber jeg, han ikke tilføier, at jeg ikke har givet ham Grunde for min Vægring ved at optage det. Endeligen maa jeg, med Hensyn til det igaar fra en Bonde, modtagne Brev, bemærke, at naar Forfatteren, besværer sig over, at jeg ikke har opfyldt hans Forlangende, i Avisen at tilkjendegive ham Aarsagen, dersom jeg ikke vilde optage hans indsendte Artikel, da har han overseet, at jeg allerede i Avisen af 9 October No. 163, S. 652) har opfyldt dette Forlangende. Da Forfatteren iøvrigt nu har navngivet sig for mig og godtgjort at han virkeligen er en Bonde, vil det være mig kjært, snarest muligt at optage hans Artikel, som et nyt glædeligt Beviis paa den danske Bondes Fremgang i Dannelse og Sands for offentlig Drøftelse af vigtige Anliggender. Kun ønsker jeg, at han vilde formilde enkelte Udtryk, (saasom den danske Adels Dumhed og Ahnestolthed; thi slige Udtryk vække Forbittrelse uden at gavne, ja kunne tvertimod skade selv den bedste Sag. Odense, den 20 Novbr., 1835. Ove Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
Hermed et Følgeblad. Jndholaf medfølgende Bidrag til Tidshistorien. Ne 26. Prøver af politisk Veltalenhed. - Forlangt Jndrykkelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
(I Udgiverens Fraværelse redigeret af Ove Thomsen.) Følgeblad. til Fyens Stifts Adresse-Avis No 187. Svar
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
Den ærede Redaction af hiin Vest=Sjællandske Avis og enhver Anden som muelig maatte have Anklagen, imod mig, tillader jeg mig at haabe, ogsaa vil optage dette Tilsvar, om ei i Forening med Afhandlingen, fordi den staaer i Kbhposten, saa dog med den nye bemærkning jeg har givet dertil. Vil forresten den unavngivne Forfatter kaste Sloret ved at navngive sig, eller tillade, at hans for Avisens Redacteur opgivne Navn nævnes, skal jeg efter Ævne hersteds besvare ethvert anstændigt Product, han herimod skulde ville byde Publicum. Odense den 10 Novbr. 1835. N. A. Holm, Underretsprokurator i Aalborg og Fyens Stifter. P. S. Publicums behagelige Opmærksomhed kunde jeg og gjerne bede henvendt paa en Beskeed vor Anvnymus har faaet i Kjøbenhavnsposten f. d. A. No. 272 S. 1087, hvor det hedder, at hans Stykke er 1) skrevet i en meget illiberal Aand, og 2) at det er meget slet skrevet. Vilde man ogsaa (men som er meere end jeg tør vente mig) være uleiliget med at gjennemlæse Alt det Hr. Anonymus anviser mig og som han saa mesterlig veed at finde, vil Man vist nok, om jeg ikke feiler meget, for størstedelen med mig finde en paafaldende Lighed saavel i Aand som Stiil med de 2de her omhandlede Annoneer, saa at Hoveriets Jkkeafskaffelse vist ei har nær saamange Forsvarere, som tilsyneladende forskjellige Skribenter. Om Hoveriets Afskaffelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
At den frie Forpagter, som enten ikke kan, eller finder sin Fordeel ved, efter frivillig Accord, ikke at ville yde Eieren Pagtningspenge eller Naturalier, men Arbeide det være sig enten af ham selv eller Folk med Redskaber og Arbeidsdyr og udført paa den Maade, hvorom de, uden Tvang for Fremtiden, kunne forenes - ikke kan kaldes Hoveribonde, og endnu langt mindre Træl, behøve vi vist ikke at tilføie. Det vilde være i høi Grad ubilligt, om Bonden ikke maatte lade sig leie, f. Ex. i den for alle Landmænd saa travle Høbjergnings- og Høsttid, naar han har Tid tilovers fra eget Avlsbrug, ligesaavel af Gaardens Eier, som af enhver Anden - ved en Jndskrænkning isaa henseende vilde man netop paany gjøre ham ufri, – her gjelder Talen alene det Tvangsarbeide, der kan henføres under Begrebet af Hoveri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
(Forlangt Jndrykkelse.) Jom yderligere Beviis for at Uordnerne ved det Fyenske Veivæsen har været saa indgroede, at det var den høie Tid, at disse tilbørligen ved skarpe Midler bleve udrensede, ja som Beviis for at Midlerne endnu ikke har været skarpe nok, anmeldes: at det under 7de d. M.i Anledning af Veiarbeidet i Aar, er indberettet saavel til den allernaadigst nedsatte Undersøgelses=Commission, som til mig, at Arbeidet i Aar atter er udhalet størstedelen til Rugsædetiden. Beretningen lyder saaledes: Sommeren gik bort, Rugsædetiden kom, nu skulde der arbeides, kjøres Gruus, Steen og deslige, og endnu da Vinteren alt er begyndt, maae vi holde med Folk, Heste og Vogne uden "at kunne udrette noget for Frosten; vi have med vore Folk ved Steen og Broer maattet staae i Vand og Morads, uden at kunne udrette stort mere end med Spande at aføse Vandet, og Folkene savnedes hver Dag ved vort Agerbrug som derved lider Tabet. En stor Deel store Stene blev reqvireret og leveret af Sognene, uagtet mange ingen havde, men maatte kjøbe dem, en stor Deel bleve opsøgte og klø øvede i den saakaldte Casmose, som ligger især for mange Sogne meget langt borte, disse maatte vi kjøre ligeledes i Rugsædetiden og bleve henlagde ved Broerne i Causlunde, men meget underligt synes det os, at en stor Deel, paa over 20 Læs smukke og kløvede Stene, er di disse Dage solgt og transporterede derfra, 3de ere kjøbte og afhentet af Gaardmand Ole Nielsen i Causlunde. Meget smerter det os, da vi med saa stor Besværlighed og som før sagt til Tab for vores Vintersæd har maattet kjøre samme, og nu kan see at Vedkommende lige for vore Øine bortsælger samme. Paa slig Maade kan der jo atter og atter reqvireres for siden at sælges. Om Veiarbeidet trækkes saa langt hen i Efteraaret af den Aarsag fra Veibetjenternes Side for at trække Løn saa længe som muligt paa Andres Bekostning, vides ikke. Disse ere de væsentlige Ankeposter hvilke hvi underdanigst ansøger den ærede Commission om at bedømme; blev et Forhør optaget vilde maaskee meere opklares."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-20
En Jndberetning som den ovennævnte paa en Tid da der saa alvorligen har været purret ved Veivæsenet, vil, naar den er sand, som vel ikke godt kan paatvivles, da den er fra flere Sognes Beboere, sikkert omvende de saa, der ikke hidtil har kunnet faaet i deres Hoved, at Veivæsenets Færd burde været angrebet som ved mig skeet er - og disse Sogne ere ikke de eneste, der har Grund til at beklage sig over den usle Maade Kræfterne atter i Aar, tildeels ved Forsømmelse fra Overopsynets Side ere blevne anvendte paa, saaledes have alle Gaardelere af Hunderup, fundet sig beføiede til at vægre sig ved at levere, for kort Tid siden reqvirerede 9 Karle og i Vogn, men ere ikke derfor blevne dragne til Ansvar, andre mere villige har formodentlig gjort Arbeidet, eftersom man har fundet, at den usleste Anvendelse er gjort af vores leverede Arbeidskraft ved det fordømmelige Flængs=Arbeide saavel til at hente store Stene som til at sætte Steenkister. Vi have afgiven Vogne til at hente Stene langt borte, der saa godt som ikke have udrettet noget, dette skeete og i Rugsædetiden, thi at man lader en Vogn spilde en heel Dag for at kjøre tvende smaae Stene som Kudsken uden Hielp selv læsser paa Vognen, kalder jeg saa godt som spildt Arbeide. En næsten udleven Olding har skullet sætte Steenkisterne, men for det første har han ikke havt Kraft til at sætte dem og for det andet har han prøv let Tiden hen med den utrolige Mængde Haandlangere, vi dertil har maattet afgive. Jøvrigt troer jeg ikke at dette kan lægges den duelige Veibetjent Bang, der har ført Opsynet, til Last; men Feilen antages allene at ligge i Overopsynets Ligegyldighed og usle Anordning. Marialyst, den 12 November 1835. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
64 Aargang. Blikts Fyens, privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avisog overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Trykkes og udgives i Odense, 22 November 1835. Søndagen. Jtalien (Rygte om en Opstand paa Sardinien). Schweitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Jndhold. Spanien. Frankerig. Storbrittannien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Grækenland (Rygte og Opstand og Kongens Flugt. Ostindien. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Provindsial¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
stænderne. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Spanien. Jblandt denne Postdags sparsomme spanske Efterretninger er der dog en, som vilde være af megen Jnteresse, saafremt den bekræfter sig, at Don Carlos har begyndt at underhandle med den franske Regjering om at forlade Halvøen imod en Apanage for sig og Familie. Efterretningen har fundet nogen Tiltro paa Børsen i Paris. Cordova og Evans synes endnu ikke at have iværksat deres Forening. Det første Forsøg derpaa skal endog være mislykket for Sidstnævnte, hvorpaa han skal have søgt at naae Maalet af en anden Vei. - Ligesaa ubestemte ere denne Gang Efterretningerne fra Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
J Paris havde nemlig mange krigerske Rygter været i Omløb, saasom: at 15 Linieskibe udrustes, at Budgettet skulde andrages paa Krigsfod, at den franske Generalkonsul i Warschau havde forladt denne Stad, paa Grund af en heftig Tale af Keiseren til Municipalraadet, hvori der skulde forekomme fornærmelige Yttringer for Frankerig, imod hvilken Tale "Journal des Debats" iøvrigt udtaler sig meget djærvt og bittert, at en russisk Flaade ventedes til Majorca o. s. v.; men alle disse Rygter erklæres i "Moniteur du Commercel for falske. Mærkeligt er det dog, at der i Storbrittannien. ogsaa vare slige krigerske Rygter i Omløb, og det hed endog, at ifølge Udrustning af 7 franske Linieskibe i Toulon, havde tre Linieskibe paa 74 Kanoner faaet Ordre at afseile til Malta til Admiral Rowleys Flaade, samt at et fjerde Linieskib paa 90 Kanoner skulde, saa hurtigt det kunde blive færdigt, afgaae til Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Jtalien. J Chambery vare Rygter i Omløb om en paa Sardinien, udbrudt Opstand. Om den nærmere Sammenhæng erfarede man Jntet; men man trøstede sig med, at Flaaden, paa Grund af Uenigheden med Portugal, er fuldkommen udrustet, og at Østerrig i alt Fald vilde staae Regjeringen bi i at gjenoprette Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Schweitz. Et efter al Sandsynlighed politisk Mord er nyligen begaaet i Nærheden af Zürich. Man har nemlig den 4 d. om Morgenen fundet en tydsk Flygtning, en 22-aarig Student, Ludvig Lessing, myrdet paa en eensom Spadseregang. Han er en Søn af Kjøbmand og Godseier Lessing i Freienwald ved Oderen. Paa hans Liig fandt man 48 Stiksaar, størstedeels i Nærheden af Hjertet; endnu større var Antallet paa de Stik, hvormed hans Kjole var gjennemstukket. Saavel det store Antal Saar, som deres ulige Beskaffenhed, lade slutte til flere Gierningsmænd og til Brugen af Dolke. Han havde den 3die Kl. 6 Aften forladt Museet, for at begive sig til et Værtshuus i Zürich, hvor han havde bestilt Aftensmad for sig og nogle Venner, da det netop var hans Fødselsdag; men han kom ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Den 9de begravedes den Myrdede med megen Høitidelighed. Almindelig Uvillie herskede i Zürich over dette Banditvæsen, og man anvender Alt, for at opdage Morderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
J Bern havde Lessing været mistænkt for at være en Spion, hvilket paa ingen Maade er stadfæstet ved hans efterladte Correspondence. Tvertimod afgives mange gunstige Vidnesbyrd om ham. Han boede hos en agtet Familie, der elskede ham som en Søn. Hans Levemaade var regelmæssig. Aldrig blev han nogen Nat ude, og kom sædvanligen hjem Kl. 9 om Aftenen. Collegierne besøgte han flittigt. Dog mener man, at han ikke er bleven ganske fremmed for hemmelige Forbindelser, og denne Omstændighed har i Zürich netop givet Begivenheden en eiendommelig Betydning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Grækenland. Paa Kongens Navnedag, den 30 Septbr., ere adskillige vigtige Forordninger udkomne, som angaae Oprettelsen af en Phalaux (Æresgade), Bestemmelserne for Officererne ved de tidligere irregulaire Tropper, Fordelingen af et Æres kors til Officerer og Soldater fra Frihedskampen, og Oprettelsen af et Statsraad, der skal være den høieste raad slaaende Autoritet angaaende flere vigtige Gjenstande, ved hvilke Kongen dog forbeholder sig Jnitiativet. Antallet paa Medlemmerne maae ikke være under 20; hvert halve Aar udnævner Kongen Præsidenten og Vice=Præsidenterne. Et Statsraadsmedlem skal være græsk Borger og i det mindste 30 Aar gammel. - Æreskorset for Frihedskampen er i Form af det græske Kors, omgivet med en Laurbærkrands. Officerernes Kors er af Sølv, Underofficerernes af Bronze, Soldaternes af Jern. Paa den ene Side staaer Kongens Navn &c., paa den anden: "For Fædrelandets heeltemodige Kjæmpere."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Til disse Efterretninger slutter sig uventet en endnu 2de Al nyere, som den i Mailland udkommende Gazette af 3 d. meddeler fra Ancona, og hvorpaa Bekræftelse eller ModsiDet joniske gelse med spændt Forventning imødesees. Dampskib skal nemlig til Ancona have medbragt Breve fra Grækenland, som melde, at dette Land var i fuld Opstand og at Kong Otto er, tilligemed Grev v. Armannsperg og de baierske Tropper, flygtet fra Athen. Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Blade fra Madras til den 12 Juli ere fulde af Beretninger og forskjellige Mordanslag, som dog størstedeels ere mislykkede. J Caleutta havde man opdaget et Mordanslag imod Generalgouverneurens Sir T. Metalfes Liv, i Delhi et andet imod Overcommissairen Hr. Metealse; et tredie imod Oberstl. Townsche i Madrad; et fjerde imod en engelsk Embedsmand Hr. Luis, et femte imod Majoren Al ves; og i Zeypere var en Hr. Blake virkeligen falden som Offer for en lignende Plan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Krigen imellem Rundschit Sing og Afganer-Herskeren Dust Muhammed Chan vedvarer. Denne har trukket sig tilbage til Dschahal=Abad, efterat have mistet sin Bagage. Han har i det Hele en Armee paa 35,000 Md. af alle Vaabenarter, og har erklæret, at han enten vil erobre Peschaver eller døe. Men efter hans sidste Nederlag ere mange af hans meest anseete Tilhængere, ja endog hans tre Brødre, gaaede over til Rundschit Sing, som har givet den Ene Provindsen Chaschnagar med en aarlig Jndtægt, af 15,000 Pd. Sterl., den Anden Provindsen Kobaal med over 12,000 Pd. Sterl. aarlig Jndtægt, og den Tredie en aarlig Sum af 3000 Pd. Franskmanden Ventura havde erholdt Commandoen over Provindsen Peschaver, som var besat af 4 Jnfanterie=Regimenter, 2000 Scheicks tilhest og 5000 Md. irregulaire Tropper. - Den engelske Regjering, som hidtil har holdt sig neutral i de indre Stridigheder om Kabuls Throne, har endeligen gjort et lidet diplomatisk Skridt, for at nærme sig Dust Muhammeds Dynastie, ved at sende en ung Kaschemirsk Bramin, som diplomatisk Agent til Kabul, under Titel af Tidendeskriver, en sædvanlig Form hos orientalske Fyrster, ved fremmede Hoffer at holde en officiel accrediteret Tidendeskriver, hvis egentlige Forretning er, at sende Tidender fra Hoffet, men som tillige sædvanligen er den halvofficielle Canal for diplomatiske Underhandlinger, for de ere saavidt fremmede, at de overgives til egentlige Gesandter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Udenlandske Blandinger. Frankerig. 14 Underofficerer af 17de Linie=Regiment, som stode i Forbindelse med en hemmelig Forening i TouLouse, ere indskibede til Afrika, for som Simple at stikkes indi Jægerregimenterne. J selve Toulouse ere 61 Personer fængslede, hvoriblandt kun to Fremmede, en Polak og en Piemonteser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Tydskland. Fyrsten af Sondershausen har viist sit lille Land en ny Velgierning, ved at ophæve alle Arter af Lotterie, Statslaan undtagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Sverrig. To Trediedele af den bedste Deel af Staden, Sønderham afbrændte den 5 d. 48 Gaarde, hvoriblandt Apotheket, 7 Magaziner, 4 Broer bleve et Rov for Luerne, og en Person indebrændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Norge. Branden i Christianias Theater udbrød om Aftenen Kl. 9 under Opførelsen af P. A. Heibergs Jnd toget i Statisternes Paaklædningsværelse. Skuespillerne og Tilskuerne (tillykke kun omtrent 100) fik netop Tid tilat frelse sig, inden hele Bygningen stod i lys Lue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Offentlige Foranstaltninger. Paa det 88de kongelige kjøbenhavnske Klasselotteries 5te Klasses 2den Trækningsdag udkom Gevinsterne paa 1000 Rbd. og derover paa de S. 743 anførte Amber. De 10,000 Rbd. tilfaldt Lotteriet, som ogsaa beholdt en af Gevinsterne paa 2000 Rbd. og to af dem paa 1000 Rbd. 4000 Rbd. kom til Rendsborg; de to øvrige Gevinster paa 2000 Rbd. til Kjøbenhavn. Af de øvrige Gevinster paa 1000 Rbd. kom 7 til Kjøbenhavn, 1 til Altona, 1 paa Amben 56310, til Hr. Riber i Svendborg, 1 til Glückstadt, 1 til Vordingborg og 1 til Aalborg. En Præmie paa 1000 Rbd. kom til Rendsborg, og 1 paa 750 Rbd. til Kjøbenhavn. J fyenske Collectioner, som den lunefulde Fortuna iaar kun sjeldent har tilsmillet, faldt iøvrigt kun følgende Gevinster paa 50 Rbd. og derover: hos Hr. Bonnesen i Odense: Amben 27311 med 100 Rbd., Amberne 28-184, 18300 og 26200, hver med 50 Rbd., Amben 27324 med 500 Rbd., og Amben 32163 med 200 Rbd.; hos Hr. Hansen i Odense, Amben 18305 med 50 Rbd.; hos Hr. Riber i Svendborg Amben 18385 med 50 Rbd.; hos Hr. Classon i Faaborg Amben 26-150 med 50 Rbd., og Amben 31 366 med 200 Rbd., og hos Hr. Bentzen i Middelfart Am ben 26-165 med 50 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Blandinger. Til vore forskjellige bemærkninger om De falske Angivere føier Kjøbenhavnsposten, den Efterretning, at det falske Angiveri i den sildigere Tid ogsaa har havt sit Spil i Hovedstaden. Den (S. 735) omtalte gjentagne Visitation, - hvis Lovlighed Kjøbenhavnsposten bestrider - skal saaledes være foranlediget ved en falsk Angivelse. Vi kunne - vedbliver Kbhposten" - ikke tilbageholde det Ønske, at det i den Anledning offentligen gjorte Forslag: at enhver falsk Angivelse skulde medføre Mulct for Angiveren og dennes Navn bringes til offentlig Kundskab, maatte blive skjænket vedbørlig Opmærksomhed af det høie Collegium, der tager Notice af deslige Angivelser."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Kjøbenhavns Børs-Kours den 20 Novbr. 1835. Hamb. 2 M. - k. S. 203. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 203, solgt til 12 Mk. 3 1s. Oblig. 102 a 102 1 Rbd. r. S. Bank=Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1825. 100 ½ a - B. Sp. 1781 a 179 Rbd. Sedl., 4 pCt. do. af 1828,100310 tr. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer 4 PCt. nye norske Oblig. af (u. Rente) 89 ½ a 90 R. Sedl., 1834. 100 ½ a 101 i Bco. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. 3 PCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 1820) 102 ½ 2 - Rbd. r. S. 14 Bcomk.) 74 1/2 a 75 L. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Kjøbenhavns Torvepriser den 20 Novbr. 1835. Hvede. . Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Rug . . . Td. 4 Rbd. - Mk. 4 s. - 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg geradet Td. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. - 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. dito Gradet Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre. . Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. - 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. Ærter. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. . s. - 2 Rbd. - Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 11 Rbd. 2 Mk. 4 s. - 1 Rbd. 3 Mk. - s. Rbd. 1 Mk. 4 s. - - Rbd. 1 Mk. 7 s. Smør, Pund. Rbd. 1 Mk. 12 s. - - Rbd. 1 Mk. 14 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Æg. Snesen, Siellandsk Smør Fjerd. 11 Rbd. - Mk. : s. a 13 Rbd. 3 Mk. : s. AVERTISSEMENTS Fredagen den 27 dennes bliver Generalforsamling i Odense, Direktionen. ældste Klub.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Søndagen den 29 November holdes Assemblee i den nye Klub, som herved tilkjendegives for de Herrer udenbyes Medlemmer. Directionen. Svendborg den 18 Novbr. 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Fra Undertegnede er for omtrent 4 Uger siden en 23 NB. Haarig Qvie, bortløben; den er lyserød og har et Afsnit paa det venstre Øre. Den eller de, hos hvem denne Qvie maatte opholde sig, ville godhedsfuld derom underrette Eieren, Gaardmand Lars Nielsen i Verninge, hvor Betaling, for dens Græsning og anden Uleilighed strax kan erholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
232 Rbd. r. S. af offentlige Midler kunne i førstkommende 11 Decbr. Termin erholdes tillaans hos Stiftsprovsten i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
To meublerede Værelser er strax at faae til Leie for en honet Person, samt Kosten, naar forlanges, hos J. Ottesen i Dandsestrædet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Den af Hr. Kammerherre Løvenskjold sidst beboede Leilighed paa Kragsberggaard ved Odense er strax at faae til Leie. Man henvender sig desangaaende i portofrie Breve til undertegnede Eier. Marialyst i Hunderup ved Odense den 22 Novbr. 1835. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter afdøde Skomagermester Jens Woldiderich, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bogense Byefogedcontoir den 18 Novbr. 1835. Baadsgaard. oc Fra Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Ved den aarlige Bortlodning som i denne Maaned er foretaget paa Notarialcontoiret i Kjøbenhavn, tilfaldt følgende Heste efternævnte Medlemmer af Selskabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Et mørkebruunt Hoppeføl med smal Blis ved Fuldblodshingsten Don Pedro og en Landhoppe - Hr. Capitain A. Recke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Et mørkebruunt Hoppeføl uden Aftegn ved samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Godsforvalter Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Et lysebruunt Hoppeføl ved Fuldblodshingsten Palaemon og en indbrændt Hoppe - Hr. Generalauditeur Aagesen. Et Fur=Hoppefol med Blis (Søster til Ploughorse) ved samme Hingst og en indbrændt Hoppe - det classenske Fideicommis. Et lysebruunt Hoppeføl ved samme Hingst og en indbrændt Hoppe. Hr. Kammerjunker, Baron S.v. Rosenkrantz. Et mørkebruunt Hoppefol ved Fuldblodshingsten Claudesley og en forædlet Hoppe af Pederstrups Slutterie - Hr. Forvalter Torst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Et mørkerødt Hoppefol efter samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Kammerherre, Greve af Lercke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-22
Et bruunt Hoppeføl ved den forædlede Hingst Gaberlunzi og en Landhoppe - Hr. Pastor Cramer. Et blaaskimlet Hingstføl ved samme Hingst og en Land hoppe - Hr. Etatsraad Bluhme. Et sort stikkelhaaret Hoppeføl ved samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Godsforvalter v. Støcken. 11) Et skimlet Hingstføl ved samme Hingst og en Land hoppe - Hr. Proprietair Valentiner. 12) Et rødblisset Hingstføl ved samme Hingst og en forædlet Hoppe - Hr. Godsforvalter Wulfs, De, som agte at indtræde i Selskabet, ville behage at anmelde det for en af Committeerne (i Sielland, Laaland Falster, Fyen, eller Jylland). Selskabets Centralladministration den 17 Novbr. 1835.