Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1731-11-01
Hans Kæyserl. Mayst. har nu formedelst et publice dicterer, Kæyserl. Commissions Decret, angaaende det Durchl. Arve-Huuses garanterende Sticcession i Qvinde-Linien, givet Rigs-Forsamlingen tilkiende, at saasom den Guddommelige Almagt har Hans Kæyserl. Maystæts hidintil førte retmæssige Hensigt saaledes velsignet, at giennem den med Hans Mayst. Kongen af StorBrittannien under 16 Martii sidstleden sluttede Tractat og hvad siden den Tid vidre har paafuldt, er bleven lagt en god Grund til Roe og Velstand, saa og ikke mindre til den dermed forbunden lige Vegts Underholdning i Europa, saa var det og nu billigt at tænke paa, hvorledes saadant ved en almindelig Rigs Slutning kunde erlange den forønskte Fuldkommenhed; hvorfore Hans Kæyserl. Mayst. endeligen havde besluttet at give samtlig Riiget sin Begjæring tilkiende, angaaende bemeldte Garanties, i det Durchl. Arve=Huus indførte og af ham allerhøiest under den 19 April. 1713 erklærte Succesions Ordning, i den stadige og naadigste Forhaabning, at, eftersom Arve=Huusets Mag fremdeles tiente til en Formuur for Christenheden, derhos i Europæ Frihed og fornemmelig Hans Kæyserl. Maysts saa høi angelegen og værdigste Faderland mod alle fremmmede Jndfal- og fiendtlig Anstød kraftigst at forsvare, enhver Patriotisk sinde Rigs-Stand maatte tilstaae, at af saadan Magt inseparable Underholdning hans egen Frihed og Velfærd dependerede. Efterdi nu alt dette af fremmede Puissancer allerede var erkiendt saa vilde Hans Kæyserl. Mayst. saa meget meere ey tvivle paa Churførsternes og Stændernes Jver, at jo deres nærværende Gesandter paa lige Maade, som af Kron Engelland i Kraft af ovenmeldte Tractat under 16 Martii a. c. var skeet, Hans Kæyserl. Maysts. Begiæring om samme Garantie velmeenende consenterede, hvilket Hans Kæyserl. Majestæt som en Gave for den store Kiærlighed, Huldskab og Naade, han stedse har beviist de samtlige Rigs-Stænder, og fremdeeles forsikrer dem om, ansaae og derfore ey vilde efterlade saadant mod alle i Almindelighed og Aar 1791. St. enhver i Særdeleshed med Taknemmelighed at erkiende. den dette Kæyserl. Commissions Decret er hosfølgende tillagt og ved Trykken communiceret: At efter som tilforn mellem de Allerdurchl. Kæysere Leopold, Joseph og nu giorværdigst regierende Kæyserl. Mayst. visse Ordninger, Disposition og Pacta Successoria in favorem primogeniture vare oprettede og i de Kæyserl. geheime Ministrorum Nærværelse med Eed svorne, og nu af bemeldte Geheime Raade siden den Tiid adskillige ved Døden afgangne; saa har Hans Kæyserl. Mayst. in rei perpetuam memoriam saadant paa nye igien i de fortroligste Ministres Præsence ladet bekræfte med de Durchl. Chur-Printzers af Sachsen og Beyeren hosføyede Reversalier, hvorved samme saa vel ved deres høye Forlovelse med de Josephinske Erke-Hertuginder af den Carolinske Linie have qvad Successionem villige og gierne cederet og renuntieret, som og de Stormægtigste Durchl. Forældre, Augustus Konge i Polen og Maximilian, Chur-Først i Beyeren selv ligeledes confirmeret. Den 7 Novembr. om Eftermiddagen mellem 3 og 4 har Staden Straalsund havet den Lykke Hans Kongl. Majestæt af Sverrig, i høyst forønsket Velstand og Sundhed fra Cassel retournerend, til alle Undersaatternes største Glæde under Canonernes Løsning, Paucker og Trompeters Skral af Kirke-Taarnene og Raadhuuset at omfange, og skeede Hans Mayst. Jndtog paa følgende Maade: 1) Rede de fornemste Kiøbmænd (som havde indhentet Hans Kongl. Mayst. en Miil uden forStaden) udi egale blaa Klæder, deelte i 2 Corps, hvoraf Hr. Altermann som Chef commanderede det første Corps, det andet Hr. Albrecht Tetze, og førte disse 2de Commanderende Officerers Knægte 2 med propre Saddele, Skabarakker og andet Ride Tøy vel zirede Haand-Heste, bag efter dennem saae man en vel munderet Trompeter. Dernest fuldte alle andre Kiøbmænd, beste Orden, og efter disse adskillige Herrer udi Carosser, Neml. Hans Høy Grævelige Excellence, General Gouverneur, Græv Mey haver med hand marked, en af den høyridige Kongl. Restrups Lon raadene, Herrerne af Adderskabet og Stæderne, ingsmaade mange af Landets Adel, saa og andre Græver og Overrer, hvin paa nogle Mille vare reiste Hans Kongl. Maystæt i Møde, Den Kongl. Carosse, hvorudi Hans Kongl. Mayestæt med sine 2de Brødre, Deres Durchleutigheder, Printz Wilhelm, og Printz Maximilian sadde, var aaben: Samme Ca roste var af det Velbaarne Ridderskab omgivet, og Hesterne bleve forte af 6 Under-Officerer, 2.) Da Hans Majestæt kom paa det nye Torv, blev en Salve givet af Musqveteriet; og derefter svingede det gandske Soldatesqve Hatterne over Hoveder, ne raabende: Vivat, Vivat! Fridericus. Fremdeeles blev Processionen i ziirligste Ordning af det samtlige opstilte Borgerskab fortsat, indtil Hans Kongl. Mayst. til den meget propre opbygte Ære-Port anlangede, hvor det Velbaarne Raad tog imod Hans Mayst. Stadsborgemesteren Hr. Hagemeister førde Ordet, og paa en rød Fløiels med Guld-Frantzer besatt Pude overleverede Stads=Nøglerne; men Hans Kongl. Mayst. gav det Velbaarne Raad dem tilbage igien at forvare. 3) Skeede Processionen af Borgerskabet og Milicien over Torvet forbi Raadhuuset til Hans Høy-Grævelige Excellences, General Gouverneurens Huus, hvor de Deputerede af alle Collegier og Stæder sig indfandte for at aflegge deres Gratulationer. Om Aftenen, og saa lenge Hans Majestæt opholdt sig der, saae manden gandske Stad meget skiøn illumineret. Den første Aften holdte Hans Majestæt aaben Taffel. Den 8 gav General-Lieutenant og Over-Commendant von Trautvetter et prægtigt Bal Den 9 havde Hans Høy-Grævelige Naade af Mellin ligeledes ladet et kosteligt Bal indrette. Den 10 reiste Hans Kongl. Mayst. under Løsning af Canonerne, Paukers og TrompetervLyd med en Chaluppe til det Land Rygen, hvor dets Velbaarne Ridderskab pompensement tog imod ham. Derfra begav Hans Kongl. Mayst. sig til Post-Huuset, og siden videre til sit Kongerige.