Berlingske Tidende, 1830-07-15
Blandt disse Colonier er den af Jøderne stiftede en af de mærkeligste, adskillige spanske og portugisiske Skribenter i det 16de og 17de Aarhundrede, ligesom ogsaa de bekjendte engelske Reisende, Bruce (i det 18de Aarhundredes næstsidste Decennium, og Salt, (i det 19de) have i Beskrivelserne af deres Reiser gjennem Abyssinien omtalt en jødisk Nation, som fra umindelige Tider har været bosat der. Disse Jøder kaldes af Landets øvrige Beboere, baade christelige og mahomedanske, Fallasianer (Landsforviiste).Man veed ikke, om disse mosaiske Secterere indbyrdes selv kalde sig saa. Siden de toge Bopæl her, omtrent i Aaret 330 før vor Tidsregning, ere disse abyssinske Jøder, indtil Aaret 1800 efter Christi Fødsel, blevne beherskede af jødiske Konger, der fra det første Aarhundrede efter Christi Fødsel residerede i en Bye, som er bygget paa en meget steil Klippe, der ligger i den nordlige Deel af det bjergagtige Land og hedder Ambahay. Efter Aaret 1542 blev denne jødiske Hofresidents forflyttet først til Foløn, derefter til Segarete, saa til Genzarah og omsider til Missurat. Alle disse Stæder ere i den abyssiniske Provinds Sammen, som ligger paa den vestlige Bredde af Floden Takatzs. Denne Landstrækning er omtrent 80 engelske Mile lang; dens Bredde forskjellig fra 8 til 16 Mile. En høi Bjergkjæde gjennemskjærer dette Land efter dets hele Længde og gjør det næsten utilgængeligt; Jøderne, der eje denne Bjergegn, kunde aldrig, ligesiden deres Ankomst til Abyssinien, fordrives fra denne høie, rundt omkring med steile Bjerge omgivne og beskyttede Plateau, hverken af Abyssiniens koptisk-christelige Souverainer, eller af Maurerne, da disse i Aarene 1538 og 1543 for en Tidlang berøvede Abyssiniens christne Fyrster alle deres Besiddelser i denne Egn. - J de Aarhundreder, der henrandt inden Abysstnierne omvendtes til den christelige Religion (hvilken i Aaret 325 efter Christi Fødsel blev indført i dette Land, som Statsreligion, eiede Jøderne, foruden Provindsen Sammen, ogsaa alle mellem den og Havet liggende Landstrækninger. Men disse tabte de abyssinske Jødekonger efterhaanden, deels til de Christne, deels siden til Muselmændene. Derimod erobrede Jøderne de Dele af Abyssinien, der ligge vestlig for Sammen, imellem denne Provinds og Søen, Dembra. Jødekongerne vedbleve at herske over disse Provindser, indtil Begyndelsen af det 16de Aarhundrede. Derpaa bleve de Tid efter anden indtil 1680 fordrevne af de christelige Souverainer fra hele Landet vestlig for Sammen. Af alle deres fordums Besiddelser levnedes dem ikkun denne Provinds og desuden maatte de forpligte dem til aarligen at betale en bestemt Tribut til de christelige Fyrster, der bestod af Sølvbarrer, Hornqvæg og Jern. Denne Convention blev ved Magt, indtil Slutningen af det 18de Aarhundrede. Da den berømte Englænder Bruce (død 1795) opholdt sig i Abyssinien, kunde Jøde=Kongen i Sammen, naar det behøvedes, stille en Armee af Halvtredssindstyve Tusinde vaabendygtige Jøder paa Benene. J Aaret 1800 uddøde den Kongelige Familie og fra dette Tidspunkt kjende Jøderne i Sammen ingen, anden Herre end den koptisk christelige Souverain. Allerede før vare de abyssiniske Jøder, der boede udenfor Sammen, Abyssiniens christne Fyrster underdanige.