JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. di Draabye Kirke paa Jægerspriis Gods er gjort Indbrud, formodentlig i sidste Nat af et Par omreysende Personer hvoraf den ene skal have været en Tydsker, stor at Vex- og iklædt en graaeagtig Fraqve med hvide Bomulds Strømper, og Skoe paa Fødderne, den anden en Dansk, liden af Vext med blaae Kiol, rund Hat, og korte Støvler paa Beenene, medhavende et præntet Pass, som de haver foreviist en Bonde, og ellers angivende sig for Gartner og Skytte fra Helsingøer til Ryegaard. Kirken er den Fattiges Blok opbrækket og borttaget hvad Penge derudi haver været, ligeledes er en Kiste i Sacrastiet opbrækket og deraf bortstiaalet: 1) et Sølv Döbefad af Størrelse som en stor det Tallerken, i hvis Bund var indfattet en Sølv Medaille, der forestiller Christi Daab, og 2) en Sølv forgyldt Kalk med Inscription, Ober-Jægermester Hahn; Thi bekiendtgjøres dette Kirke-Fan med tienstligst Anmodning, at hvo der maatte forekomme disse eller andre Personer, som medfører eller anbyder ovenmelte Ornamenter, ville anholde dem og derom behageligst give Efterretning til Kammer-Raad Eskildsen paa Jægerspriis, som ufortøvet føyer Anstalt til de Skyldiges Afhentelse, og betaler alle paaløbende Omkostninger. Jægerspriis, den 14de Novbr. 1784.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Da den geistlige Skifteret i Horns Herredet har berammet Skiftet efter sal. Hr. Hans Jacob Weile, forhen Provst og Sognepræst til Skibbye Menighed, om mueligt sluttet og tilendebragt hen 29de Novbr. førstkommende, udi Skibbye Præstegaard, saa vilde Vedkommende respective Arvinger tilligemed de Umyndiges Værger, især Skoleholderen Sr. Jver Weile i Sønnerup, behageligst møde eller møde lade berørte Dag, Tid og Sted Kl. 9. Formiddag; ligesom herved indkaldes Credi= og Debitorer om nogen endnu skulle findes, som til dette Stervboe enten skylder eller have at fordre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fersløv Præstegaard, den 9de November 1784. A. Rødberg, Provst i Horns Herredet.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Onsdagen den 15de December næstkommende lader forrige Møller Conrad Heideman, nu boende i Faxøe, sammestæds bortsælge ved offentlig Auction endeel ham tilhørende Boe og Eiendele, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, DragKister, Seng og Sengeklæder, Borde, Stole, Speile, Lampetter, adskillige Træekar, Fruentimmer Gangklæder, nogle Heste og 2 Køer med videre, hvorover Catalogo ere at bekomme hos Forvalter Baastrup paa Rosenlund.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Da forrige Kiøbmand i Slagelse Hans Ostenfeld ved Døden er afgangen, saa bekiendtgiøres herved samme af hans efterlevende Enke, som efter Kongelig Bevilling hensidder i uskiftet Boe, at om nogen imod al Formodning skulde have noget at fordre udi Boet, de Jndenrigske da inden 12 Uger, og de Udenrigske inden Aar og Dag vilde indfinde sig med saa lovgyldige Beviser, som skee hør efter død Mand, hos mig Undertegnede, nu boende hos min Søn Hr. Hans Ostenfeld, Præst udi Ondløse i Miærløse Herred og Holbechs Amt, da enhver lovlig Fordring, om nogen skulde findes, skal blive promte betalt, mens efter saadan Tids Forløb antages ingen Fordringer; ligeledes advares enhver, som til Boet er noget skyldig, de da vilde uden Ophold i Mindelighed samme med mig afgjøre. Ondløse Præstegaard, den 14de Novbr. 1784. Charlotte Amalia Lytken, Som Laugværge Hans Ostenfeld, sal. Ostenfelds. Sognepræst for Ondløse og Sønderhold Menigheder.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Ved Proclama læst i Siellands Landstings Ret den 3die November og ved Hillerods Bye og Frederichsborg Birketings Retter den 11te næstefter, ere Credi= og Debitores, samt Arvingerne med Formyndere i Stervboet efter forhen afdøde Klokker og Bedemand Anders Christensen Hiermin her i Hillerød ved Friderichsborg, hans nu ligeledes her afg. Datter Jomfrue Christiane Hiermin (af hvilke Arvinger ere bekiendte en hendes Broderdatter, navnlig Maria Hiermin, opholdende sig hos sin Moder Præsten sal. Peder Hiermins Enke i Hammer Bye ved Wordingborg i Sielland) indkaldede at møde til Skiftebehandlingen den 24de December næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, hos Skifteforvalteren Byefoged Lottrup i Hillerød, hvilket til ydermeere Efterretning herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Ved Proclama læst ved Siellands Landstings Ret den 3die November og ved Hillerøds Bye og Frederichsborg Birketings Retter den 11te næstefter, ere Credi= og Debitores udi Stervboe efter forlængst afg. Borger og Tømmermand Hans Jørgen Welsk eller Georg Welsk i Hillerød ved Frederichsborg, hans nu ligeledes der afdøde Enke Maren Jensdatter, sal. Welskes, indkaldede at møde til Skiftebehandlingen den 24de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, hos Byefoged Lottrup og til samme Tiid og Sted ere ogsaa den Afdødes 3de Sønner, Lars, Peter og Johannes Bendixsen, som alle 3 ere døde, deres efterladte Børn, af hvilke en Søn af Johannes Bendixsen, navnlig Christian Frederich, skal være i Lære hos Farver Eller Kiøbenhavn, indkaldede med Formynder og Værger for at tagttage deres Arve=Ret; hvilket ydermere herved bekiendtgiøres. I Hillerød Kiøbstæd ved Frederichsborg er ved Døden af gaaet i ugift Stand Borger og Uhrmager Niels Dyberg, Svensk af Fødsel og formodentlig fra Landscrone. Hans ringe Efterladenskaber, som neppe vil strække til Begravelsen og Gielden, ere af Skifte=Retten tagne under Registering og Vurdering og ved Auction udbragte til Penge; thi bliver herved da Stervboet ey formaaer anden Bekiendtgiørelse, hans Arvinger, samt Credi= og Debitorer indkaldede at møde ved Skiftet, som foretages af Byefoged Lottrup i Hillerød den 17de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, Arvingerne for at iagttage deres Arve=Ret, Creditorerne at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og Debitorene for at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige. De som udi Stervboerne efter afdøde Jens Jensen i Temstrup Huset, og Niels Jørgensen paa Burebyeholm, begge Steder under Grevskabet Bregentved, haver noget at fordre eller dertil ere skyldige, ville, efter denne Jndkaldelse, da ingen af Stervboerne formaaer at bekoste andet Proclama, i lovlig Tid melde dem for underskrevne, som forretter Skifterne. Bregentved, den 6te Novbr. 1784. Aagerup. Udi et Gisselfeldt tilhørende Fæstehuus i Kongsted Bye, bliver Mandagen den 6te December førstkommende holdet offentlig Auction paa adskilligt, saavel af Meubler af alle Slags, som og Vogn=Redskaber og Creaturer.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Hvo som nu strax, eller i denne Vinter, inden For=Aarets Begyndelse, kan levere nogle hundrede Tønder got Byg, at dette Aars Grøde, behager at melde dem i Gaarden No. 167. paa Kongens Nye=Torv hos Eieren, for derom at slutte Accortde som haver Hørfrøe, Rap=Hamp= og Kornfrøe at sælge, kun Ode henvende dem med samme paa Sæbe Fabriqven i No. 18. i Broegaden paa Christianshavn, hvor samme modtages saa vel i store som smaae Partier. En liden Capital Arve=Midler, stor 143 Rdlr. 4 Mk. 3 er ottendedeel s., kan imod fornøyelig Forsikring, faaes til næstkommende 11te December Termin hos mig undertegnede Niels Aulum Provst i Thune Herred,
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøliner forfattet Skrift, under Titul Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dansk hos Brødrene Berling, og faaes sammesteds til Kiøbs saavel som hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen for 24 s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
en 5te April 1784 er Cancellieraad og Postmester Peter Andreas Holm allernaadigst beskikket til at være Amtsforvalter udi Dueholm, Ørum og Vestervig Amter i Jylland; Justits-Secretair Johann Henrich Gunbelach allernaadigst udnævnt til første Fuldmægtig udi Rentekammerets Danske og Norske Cancellie, og under samme Dato tillige beskikket til Kammer-Secretair. Den 3die September er Candidatus Juris Andreas Grøn forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator i Nørre-Jylland. Fra det Kongelige Rentekammer er den 7de October 1784.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres, at det har behaget Hs. Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 29de udi forrige Maaned allernaadigst at anordne: At de hvillige Mænd, som efter Forordningen af 23de April 1781. om Jord-Fælledskabets Ophævelse i Danmark, dens 7de §. hed enhver Byes Udskiftning blive af Retten udmeldte til at sarere og classificere Jorderne under den udskiftende LandJnspecteurs Anførsel og Bestyrelse, skulle, under denne deles Forretning, i ethvet Tilfælde tillige ansætte, hvor megen Jord, efter Stedets Beskaffenhed, der udfordres til den Græsning, som Degnen eller Skoleholderen, i Følge ovenmeldte Forordnings 19de §., bør have til sine Kreature, paa st beleiligt Sted, saa nær som mueligt ved Skolen, og der læst bestemme, hvormeget det Vederlag bør være, som det hele Skole-District, der forhen haver udredet Græsningen, før for Fremtiden, om mueligt, in Natura, men i andet fald i Penge, give til den eller de Lods=Eiere, som udlægge Jorden til Degnens eller Skoleholderens Græsnings-Lod, at opføre og vedligeholde Hegnet omkring samme; men at derimod, i Fald een eller flere af Lodseierne, naar en saadan Taxation og Bestemmelse er skeet, ved deres Erklæringer derover forlange nye Ansætning, saadant da bør skee ved et dobbelt Antal uvillige Mænd, som dertil ligeledes fra Retten udmeldes, hvilken sidste Ansætning i saa Fald bliver en bestandig Regel og Rettesnor for Vedkommende paa alle Sider, uden nogen videre Ansætning eller Paaanke. Dog bør alle Paagieldende forud lovligen indvarsles, saavel i første som i sidste Tilfælde, til at anhøre Taxationsmændenes Udmeldelse og Taxationens Afhiemling.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Fra Stadens Raadstue er den 9de October 1784 udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som det er befundet, at der ved Slagteriet i Forstæderne her ved Staden, udi den saa kaldte Slagtetid fra medio Octobris til medium Novembris, Tid efter anden have indsneget sig adskillige Uordener, saa har Magistraten, til samme at forebygge, og paa det, at ingen sig med Uvidenhed skulde undskylde, fundet fornødent herved at igientage og til alle Vedkommendes Efterretning at bekiendtgiøre den om bemeldte Slagterie ved Placat af 31te Augusti 1745 fra forrige Politie og Commerce-Collegio udgangne Anordning, saaledes lydende: 1) De af Stadens Jndvaanere, som i bemeldte Tid til deres egne Huusholdninger lade slagte Qvæg uden Stadens Porte paa dens Grund maae ikke antage eller bruge nogen uberettiget Person til slig Slagtning for dem at forrette. 2) De som virkelig boe paa Broerne uden Portene paa Stadens Grund, saavelsom Stadens øvrige Jndvaanere og Borgere, undtagen Slagterne i Lauget og Frie=Slagterne, som hver for sig have deres Boder og Stader her i Staden, maae i bemeldte Slagtetid herefter, som tilforn af Alders Tid været haver, udi Beboernes Huuse paa Stadens Grund uden Portene, Porten, uformeent af Slagter=Lauget, slagte det Qvæg, som kiøbes, eller drives her til Porten, og Kiødet sammesteds falholde og sælge til Stadens Jndvaanere, som det i denne Tid er tilladt samme af dem at kiøbe; dog maae ingen af dem sælge mindre Stykker, end hele Fierdinger af det slagtede Nød, under fiire Rigsdalers Straf til Politie-Cassen for hver gang nogen befindes derimod at handle, ved at sælge i mindre Qvantiteter. 3) For at forekomme al Misbrug ved dette Kiøds Jndførsel og Forhandling her i Staden, haver enten Eieren af Kiødet, eller hans visse Bud dermed at følge, for, om forlanges, at forklare, hvem det tilhører, under Kiødets Confiscation til Børnehuuset, og anden Straf efter Slagternes Laugs=Artiklers Jndhold, eftersom det ikke er tilladt andre, end Slagterne i Lauget, og de bevilgede Frie=Slagtere, at falholde og sælge fersk Kiød her i Staden. 4) Det som ellers udi Slagter Laugs=Artikler nes 5te Post, angaaende befængt eller selvdødt Qvægs eller Kiøds Forhandling, er anordnet, bør ligeledes af de, som i Slagtertiden slagte uden for Portene, under tilbørlig Straf nøie at iagttages og efterleves. 5) Udi den øvrige Tid af Aaret, saavel før som eftet bemeldte Slagtetid, maae ingen af Stadens Jndvaanere kiøbe noget Slags fersk Kiød, enten af de uden Portene boende eller andre, undtagen af Laugs og Frie=Slagterne, til hvilken Ende Broernes Beboere ikke allene selv have at entholde sig fra al Kiød salg, men endog nøie at paaagte, at ingen i denne forbudne Tid i deres Gaarde eller Huuse tillades at slagte og sælge Kiød under vedbørlig Straf og Varenes Confiscation for dem, som samme tilhøre. Under Dato Christiansborg Slot den 13de October 178.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
har det behaget Hans Majestæt at udgive en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At ligesom Hs. Majestæt ved Reglementet af 2den Julii 1781 har bevilget Sin forenede Grønlandske Jslandske, Finmarkske og Færøiske Handel adskillige Fordele, og Benaadninger for at udruste Skibe til Robbefangsten, samt til Hvalfangsten i Strat-Davis og ved Spitsbergen; saa vil Hs. Majestæt og nu af landsfaderlig Omhue for Nærings-Veienes Udbredelse og til en mere almindelig Benyttelse af denne Fiskefangst dertil allernaadigst have opmuntret alle Sine kjære og troe Undersaatter i Hs. Majestæts Riger og Lande, ved ikke allene allernaadigst at extendere forommeldte Hs. Maj st. Grønlandske Handels i Hensigt til Hval- og Robbefangsten havende Friheder til alle dem, som fra de i Hs. Majestæts Stater dertil beqvem befindende Havne vil udruste Skibe til bemeldte Fangst i Strat-Davis, samt under Spits bergen, og saaledes tage Deel i Opfyldelsen af det Øyemærke, hvorfor bemeldte Rettigheder ere bevilgede, men endog ved at tilstaae en extraordinair Udrustnings Præmie for deslige Expeditioner, i hvilken Anledning det er Hs. Majestæts allernaadigste Villie og Befaling, som følger: Alle Handels-Companier og Kiøbmænd i Hs. Majestæt Riger og Hertugdomme, som enten for egen Regning allen eller i Forening med andre af Hs. Majestæts Undersaatter vi fra Havnene i Hs. Majestæts Stater udruste egne eller andre Hs. Majestæts Undersaatter tilhørende Skibe til Hvalfangsten i Strat-Davis og under Spitsbergen, samt til Robbefangsten, og med deres indehavende Ladninger retourner til Hs. Majestæts Havne, kan i 5 paa hinanden følgende Aar fra denne Hs. Majestæts allernaadigste Placats Dato og altsaa for det første til 13de October 1789, og derfra indtil videre vente sig godtgjort en Udrustnings-Præmie af 15 Rdlr. per Commerce=Læst af ethvert udsendende Ski indtil 130 Commerce=Læsters Drægtighed, imod at de op den skeede Udrustning, Skibets Størrelse og sammes væren de Eiere tilveiebringe fyldestgiørende Beviisligheder. T Befordring af deslige Skibes snarest muelige Udsendelse i det ogsaa Hs. Majestæts allernaadigste Villie, at dertil for billige Priser maae overlades Spek=Fade og Fletsorter af de Grønlandske Handels havende Beholdning, saavidt samme kan tilstrække, imod derfor efter Omstændighederne at mod tage Spek eller Tran i Betaling, og kan desuden den udlovde Udrustnings Præmie ventes at vorde vedkommende Rede avanceret, som derom henvende sig til Hs. Majestæts FinandCollegium, naar de tillige kan stille Sikkerhed for, at de Expedition, for hvilken Præmien forskydes, virkeligen sk. vorde iverksat og fuldbyrdet inden en vis af Hs. MajestæFinantz=Collegium nærmere bestemmende Tid efter Præmier Modtagelse. Endeligen maae ogsaa Hs. Majestæts forene Grønlandske, Jslandske, Finmarkske og Færøiske Hand blive deelagtiggjort i forommeldte extraordinaire Udrustning Præmie imod at betale ligesom andre Handels=Companier eller Redere, en billig Told og Consumtion af hve Spek og Tran der forbliver til Forbrugelse her i Landet saa fremt Hs. Majestæt mueligen efter Omstændighederne skul finde Sig foranlediget til herefter nogen saadan Afgift alle naadigst at paabyde.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
For alle private Expediteurs af Hvalfanger-Skibe, Hans Majestæt allernaadigst hermed bevilge en Extensiaf Sine Grønlandske Handels-Frieheder og Privigier, for saavidt de herefter findes anførte, samt hensig til Hvalfiske og Robbefangstens Befordring, og Vedkomende, ved Skibes Udrustninger til bemeldte Fangst Strat-Davis og under Spitsbergen, virkeligen opfylde Øiemærke, hvorfor bemeldte Rettigheder ere tilstaae, J Følge heraf kan altsaa enhver Reder for de til Fangsten u sendende Skibe, i Overeensstemmelse med den 9de §. i Relementet af 2den Julii 1781, blive Søe=Passer meddeelt hvorefter Skibene aldeles uden Hinder og uden noget Ophoeller Anholdelse maae fortsætte deres forehavende Reise samt ikke uden Redernes Tilladelse, det være sig i Krigs= eller Freds-Tider, anholdes eller anvendes til andet Brug, end det, hvortil de af Eierne ere bestemte.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Foruden den Anstalt, som der allerede er føiet til, at de til Hvalfangsten og Fiskerierne fornødne Søefolk ikke skulle udskrives til Hs. Majestæts Flode og anden Søe-Krigs Tieneste, uden i yderste Nødsfald, saa vil Hs. Majestæt allernaadigst lade Udreedere af Skibe til Hval- og Robbefangst for det første saalænge de efter nærværende Placat tage Deel i Hs. Majestæts Grønlandske Handels=Frieheder, vederfares den samme Skaansel. Og da Nødvendigheden udfordrer, at Hvalfanger= og Fisker=Skibene skal være forsynede med duelige og øvede Folk, saavel til at føre Skibene selv, som til at drive Fangsteen, saa vil Hs. Majestæt og, at de fra Fangsten hver Gang tilbagekommende Folk, saa meget mueligt er, skulle forskaanes for Udskrivning til Hs. Majestæts Søe-Tieneste, naar de ere forsynede med Beviser i anordnet Form fra Rederne, at de ere antagne til nye Reiser; dog bør saadanne Attester til Misbrugs Forekommelse være bekræftede af det Steds Magistrat, hvorfra Udrustningen skeer, og hvor den Med=Reder er boesiddende, som besørger Expeditionen, naar samme skeer for et Jnteressentskabs Regning. Alle Commandeurer, Skippere og Skibs Folk, som ere antagne til at fare med de til Hval- og Robbefangsten udrustede Skibe, og derom medføre behørig attesterede Beviser fra vedkommende Redere, maae, naar de i saadant Ærinde foraarsages at reise til Lands til noget Sted i begge Rigerne, saavelsom Hertugdommene, i Kraft af Hs. Majestæts forommeldte allernaadigste Reglements 15de §. være befriede for at tage Vognmands=Vogne til deres Befordring, og derimod upaatalt have Friehed til at benytte sig af hvad Vogne de best kunne bekomme, samt overalt passere frie, naar de med foranførte af vedkommende Magistrat paategnede Beviis fra Rederne godtgiøre, at de enten reise til Skibets Udrustnings=Sted, for at tiltræde deres Tieneste, eller hiem igien, naar deres Tieneste eller Forretninger for den Gang ophøre. Dog have de, naar de reise fra Hovedstaden, desuden at forevise Redernes Pas for Ober=Præsidenten, som samme uden Betaling paategner, hvorefter de da passere ubehindret, allene at de holde sig de Forsigtigheds Regler, som ere eller blive foreskrevne i Anledning af indtræffende Qvægsyge eller andre smitsomme Sygdomme, vedbørligen efterretlige.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Hvad Søefarende og Haandværks-Folk der maatte indkomme fra fremmede Stæder til Arbeide og Brug ved Skibe eller Skibs Udrustninger til Hval- og Robbefangsten, maae, saalænge de bruges ved bemeldte Arbeide og derved forblive, have samme Rettighed og Beskyttelse, som Hs. Majestæt, egne her boesatte Undersaatter, uden at maae i nogen Maade hindres i deres Arbeide eller tages derfra, og saa længe de fare paa Hvalfanger-Skibe, eller staae i Tieneste ved bemelte Fart, maae de, samt deres i Hs. Majestæts Riger og Lande boende Hustruer, være forskaanede for borgerlige Besværinger, saa længe de ikke drive nogen anden borgerlig Næring.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Ligeledes maae efter allerhøistbemeldte Hs. Majestæts Reglements 17de §. til deslige Skibes Udrustning og Fang stens Fortsættelse og Drift antages og bruges, hvad Haandværks=Folk af Bødkere og andre, som dertil maatte behøves, uden Hinder af Laugene eller andre, saa længe slige Haandværks Folk ikke arbeide andensteds, end paa de til saadan Udrustning henhørende Pladse og Pakhuse, og ikke forfærdige andet, end hvad som behøves til Fiskefangsten, samt de dertil brugende Skibes Aptering og Udrustning, og, i fornøden Fald, deres Reparation og Bygning. Men paa det denne Extension af Reglementets 17de §. ikke uden for Hs. Majestæts allerhøieste Hensigt skal misbruges af Uvedkommende, saa vil Hs. Majestæt hermed allernaadigst have fastsat, at ingen Kiøbmand eller Skibs=Reder kan ansees berettiget og qvalificeret til at tage Deel i denne eller anden af foranførte Hs. Majestæts Grønlandske Handels til private Expediteurer extenderede Frieheder, med mindre han i Forveien har gjort en formelig Declaration for Magistraten om at ville selv, eller i Jnteressentskab med andre af Hs. Majestæts Undersaatter, til en vis bestemmende Tid udruste eet eller flere Skibe til Hval- og Robbefangsteen, hvilken Declaration han derefter, for saavidt han tager Deel i nogen af forommeldte Friheder, bliver forbunden til at efterkomme. De paa Hval- og Robbefangsten udsendende Skibe maae føre det Split=Flag, som Hs. Majestæts Grønlandske Handels Hvalfanger-Skibe hidindtil have ført og som er af mørkere Dug, end det som er anordnet for Hs. Majestæts Flode; og maae Rederiet være authoriseret til for deslige Hvalfanger-Skibe at forfatte særdeles Skibs=Artikler, som indsendes til Hs. Majestæts General-Land-Oeconomie= og Commerce-Collegii Approbation til paafølgende Efterlevelse. af vedkommende Skibs=Betientere og Mandskab; i hvilke alle her foranførte Poster det er Hs. Majestæts allernaadigste Villie, at private Expediteurs af Skibe til Hval- og Robbefangsteen, skal nyde samme Rettighed, samt ansees og behandles paa lige Maade, som om Udrustningen deraf var skeet af Hs. Majestæts forenede Grønlandske, Jslandske, Finmarkske og Færøiske Handel og for sammes egen Regning.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Fra Stadens Raadstue er den 20de October d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Rescript af 17de Martii Martii d. A. at befale, at der udi ethvert Efteraar skal indhentes sikker Efterretning om Antallet af de Heste og Køer, som her i Staden holdes, til hvilken Ende alle og enhver af Jndvaanerne, som have Heste eller Køer, anmodes, at ville inden denne Maaneds Udgang tilstille Rodemesterne udi det Qvarteer, hvor de ere boende, en skriftlig Anmeldelse under deres Haand om hvor mange Heste eller Køer de maatte have.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 22de October er Studiosus Christian Frederich Bang beskikket at være residerende Capellan i Skielskiør; Hans Deichmann ligesaa beskikket at være Bye- og Raadstueskriver, Colding, samt Herredsskriver i Aandst, Jerlau og Slags Herreder.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Under 29de October har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at udnævne Justitsraad Hoe til Etatsraad. Under samme Dato er Told-Controlleur ChristianAsserg confirmeret at være Veier og Maaler i Grenaae; Capellan Hr. Christian Fabricius beskikket at være Sognepræst i Schanderborg, Schanderup og Stillinge Menigheder.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 3die November er Lieutenant Hans Christian Lohman allernaadigst beskikket til Told-Jnspecteur paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 5te Nov. er Studiosus Johan Peter Gad confirmeret at være Capellan pro Persona til Weibye og Tibirche Menigheder i Sielland; Præst Hr. Gomme Fangel beskikket at være Sognepræst for Tranderup Menighed paa Ærøe; Sognepræst Hr. Morten Helm ligesaa for Rødøens Pastorat og underliggende Annexer i Nordlandene.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 10de November er Landvæsens-Commissair og Hervedsfoged Rasmus Grønberg beskikket til Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
De udi forestaaende 2den §. for Kiøbstæderne bestemte Til skudde skulle udredes paa følgende Maade: af Hs. Majestæts Residentsstad Kiøbenhavn, efter en af Magistraten, efter bedste Skiønnende, forfattende Repartition, der dog, førend noget derefter af Jndvaanerne udredes, bør indsendes til Hs. Majestæts Rentekammer, for derfra at foredrages Hs. Majestæt til nærmere allernaadigst Resolution; og af alle de øvrige Kiøbstæder, allene af de Jndvaanere udi samme, som eie og holde Qvæg, paa hvilke det for enhver Kiøbstæd bestemte Tilskud af vedkommende Magistrat eller Byefoged samt 2de tiltagne Borgere reparteres i Forhold til det Antal Qvæg, som enhver af disse ved nøiagtige Optællinger, der strax af Rettens Betiente i Kiøbstæderne skulle foretages, nu ved denne Forordnings Publication befindes at holde.