JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
De Arbeider, som Nykjøbings og Omegnens ærede Damer godhedsfuldt ville skjænke til Fordeel for Asylet, bedes indsendte, inden førstkommende Januar Maaneds Udgang, enten til Asylet eller til et af Bestyrelsens Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
De ærede Laanere, som have erholdt Bøger fra det Classenske Bibliothek, ville behage at tilbagelevere samme senest til den 21de Decbr. d. A., da Bogsamlingen, som sædvanlig, skal underkastes en Revision. Efter den 10de Januar 1843 begynde Udlaanene igjen. Nykjøbing den 10de December 1842. E. Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Rente-Udbetaling. af kongelige Obligationer skeer i denne Termin hver Søgnedags Formiddag fra Kl. 8 til 1. Maribo Amtstue den 11te December 1842. M. C. S. Eller. Kjøber til nogle kongelige Obligationer anvises paa Amtstuen i Maribo. De betales efter den gangbare Priis, som nu er over det paalydende Beløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Nestved Klædefabrik. At der, som hidtil, af undertegnede Commissionair for Nestved Klædefabrik stedse modtages Uld til Forarbeidelse paa Fabrikken, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at foruden Klæde i alle Couleurer og Fiinheder fabrikeres ogsaa alle Sorter uldne Tøier, saasom Bordtæpper, Sengetæpper, Shawler, Meubelbetræk, Hestedækkener i alle mulige Couleurer og de meest moderne og smagfulde Mønstre, Multummer og Floneller med Mere, ligeledes i alle mulige Couleurer og Fiinheder, og til de meest billige Priser og Godhed efter Uldens Beskaffenhed. Gaabense den 26de November 1842. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjør Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkiø-S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov, J. N. Lunddahl i -J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i -J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Damp Chocolade, indpakket i Æsker og Vignetter, prydet med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til Fabrikpriser 48 s., 64 s. og 1 Rbd. hos P. H. Berg i Nykjøbing og M. Røepstorff i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Circa 300 Rbd., tilhørende flere Myndlinge her under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie, ere strax at faae til Laans mod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 10de December 1842. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Auctioner. Fredagen den 16de Decbr., og om behøves, der følgende Dag, bliver ved Auction bortsolgt en Deel Jndbebestaaende af Meubler, hvoriblandt 1 Chatol, 1 Hjørneskab, 1 Fortepiano, 1 Taffeluhr, flere 8 Dages Stueuhre, en Kasse med mechanisk Spilleværk, Borde, Stole, Sengested, Sølv Spise= og Theeskeer, 1 Guld Repeteeruhr, en Mængde gode Gangklæder og Linned, en betydelig Deel godt Værktøi, hvoriblandt 1 udmærket Dreielad med Tilbehør og mange forskjellige Jern, 1 Uhrmager Punkteer=Maskine, Skruesnit, Skrue stik, Høvlebænk, 1 Blæsebælg, 1 Ambolt, 1 meget god Kikkert, 1 Octant, 1 Compas, 1 Violin, Kakkelovne, en stor Ballance, vægt med Lodder, nogle Malm= og Jern=Kanoner, flere Gevæhrer, 1 Hagelform og 1 dito Maskine, endeel gode Bøger med Mere, 1 stor ny Seilbaad, 1 Jolle med meget Mere; alt tilhørende Stervboet efter afdøde Prambestyrer og Havnefoged Hellemann i Bandholm. Auctionen begynder Kl. 9 præcis og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag 1843. Det bemærkes, at de bedre Ting vil blive solgte og Fredagen ved Middagstid og er det Sælgende til Eftersyn nogle Dage før Auctionen for dem, som derom henvende sig til Hr. Toldbetjent Egebeck. Knuthenborg den 7de Decbr. 1842. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Mølle Eiendom til Salg. Da intet Bud skeete ved 3die Auction over Møller Rhein lænders Eiendom her ved Byen, bestaaende af en Veirmølle af hollandsk Bygning, med øvrige tilhørende Bygninger, Grund, Gaards- og Haugeplads af omtrent 1 Tde. Lands Størrelse, hvilket Alt findes nærmere beskreven i denne Tidendes No 128, 129 og 130 for d. A., saa bliver, efter Vedkommendes Begjæring denne, ved sin Beliggenhed og Soliditet fortrinlige Eiendom, stillet til absolut Bortsalg ved en fjerde Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue Mandagen den 9de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11. Conditionerne, blandt hvilke, at 13,000 Rbd. kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere fremdeles til Eftersyn hos Procurator Kraft i Kjøbenhavn, og hos Procurator Tidemand, her i Byen. Hvilket, i Henhold til de foregaaende Bekjendtgjørelser, herved endvidere bekjendtgjøres for Liebhavere og øvrige Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Auctions-Contoiret i Nykjøbing paa Falster den 8de December 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Torsdagen den 22de December d. A. afholdes offentlig Auction i Sdr. Koehauge Skov, over et Parti Aske træer m. m., især tjenlig til Gavn, samt over endeel Bøge og Aske-Udhug og Elle. Mødet er ved Skovfogedboligen i bemeldte Skov. Auctionen begynder præcise Kl. 11. Lysthavende indbydes. Nykjøbing den 28de November 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-12
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og ved Nykjøbings Bytingsret, ere Creditorerne i forhen afgangne Sognepræst for Nørrealsløv og Nørrevedby Menigheder paa Falster, Provst Christopher Nyerops, og nu afdøde Enkes Catrine Elisabeth Magdalene Nyerops, født Heilmanns Boe, indkaldede med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; – hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falster den 12te December 1842. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Lollands Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 134135. Torsdagen den 15 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
J Andragendet om, at Ordene Dansk Eiendom ikke skulde benyttes, ligger der ligeledes mere, end den kongelige Commissarius har villet erkjende, hvilket ogsaa kan udledes deraf, at man, for at begrunde det, under Discussionerne endog har brugt Ordet Knechtschaft for at gjøre alt Dansk forhadt. Naar jeg har omtalt Folkets Beredvillighed til at bringe ethvert Offer, har der aldrig været nogen Tanke hos mig om en Borgerkrig; thi Gudskelov er hiint Parti ikke saa stærkt, at der behøves Bajonetter og Kanoner for at holde det i Ave. Jeg har derimod tænkt mig Sagens Afgjørelse paa en fredelig Maade, og Folket kan gjerne erklære sig villigt til at bringe Offere, uden at dette just behøver at forudsætte voldsomme Midler. Saaledes kunne vi være villige til at afsee adskillige Goder, for derved at opnaae større Harmoni mellem Kongerigets og Hertugdømmenes Lovgivning om en vis Gjenstand; vi kunne til Exempel, for at faae Toldgrændsen hævet og med Hensyn til, at man i Hertugdømmene har modsat sig en Brændeviinsafgift, imod at fritages forKopskatten, være villige til, for at Brændeviinsafgiften ogsaa kunde bortfalde hos os, at paatage os en eller anden Afgift istedet derfor, hvilket vistnok vilde være et Offer, men som ikke vilde finde Modstand hos nogen ægte Fædrelandsven. Naar jeg endelig har talt og kraftige Forholdsregler, har jeg derved heller ikke tænkt paa Krig, men kun villet antyde, at den Langmodighed, som man hidtil har viist mod et Parti, der aabent vedkjender sig Grundsætninger, som ikke kunne være Hans Majestæts Regjering gavnlige, tilsidst maatte ophøre, og at hiint Parti paa en mere alvorlig Maade, end hidtil er skeet, maatte vises tilbage indenfor sin rette Skranke. Dette har været min Hensigt, og ligesom Kongen vistnok i høi Grad misbilliger slige separatistiske Tendentser, saaledes troer jeg, at Udtalelsen heraf fra Forsamlingens Side vil lette ham Arbeidet med at bekæmpe dem. - Det er derfor at jeg har proponeret at indgaae med en allerunderdanigst Adresse, thi Formen af en Adresse forekom mig at være meest hensigtsmæssig, skulde imidlertid Forsamlingen ønske, at der bruges en anden Form, staaer det den jo frit for at vælge denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Den kongl. Commissarius. Den ærede Taler feiler, naar han troer, at den slesvigske Forsamling er indgaaet med en Petition om, at Slesvig maatte indlemmes i det tydske Forbund. Der er vel i en Commiteebetænkning blevet yttret et saadant Ønske; men man har ingen Grund til at antage, at dette vil blive tiltraadt af Forsamlingen. Skulde dette skee, da var det vistnok en Petition, som Kongen kraftigen vilde tilbagevise; men det vilde være ubetimeligt at tillægge Forsamlingen, hvad der kun er blevet yttret af enkelte Medlemmer, det være sig nu i eller udenfor en Comitee. Det er mig heller ikke bekjendt, at man i Slesvig ønsker, at dette Hertugdømme maatte træde ud af den Forbindelse med Danmark, hvori det igjennem Aarhundreder har staaet; det, hvorfor man frygter, er, at det skal komme i nærmere Forbindelse med Kongeriget, og uimodsigeligt er det, at det ikke staaer i samme Forhold til Danmark som t. Ex. Lolland eller de øvrige af den ærede Deputerede nævnte Provindser. Man behøver blot at læse Kongens Titel, for at see, at Slesvig er et for sig bestaaende Land, der ikke udgjør en integrerende Deel af Kongeriget Danmark, skjøndt vel af det danske Monarchi. Proponenten. Hertil troer jeg at maatte knytte den bemærkning, at det aldrig har været Hensigten med Forslaget, at Slesvig skulde incorporeres i Kongeriget, men kun at vise, at man ikke vil taale nogen yderligere Adsplittelse. Den kongl. Commissarius. Jeg troer ikke, at der er Tale om en saadan yderligere Adsplittelse. Oberst Brock: At et saadant Forslag om Jndlemmelse i det tydske Forbund kan blive gjort og finde Understøttelse i den slesvigske Forsamling, viser allerede, hvad for en Tone man kan vente sig, og da vi ikke ere forsamlede længere, naar Efterretningen indløber om Sagens endelige Udfald, kunne vi ikke udsætte vor Beslutning til den Tid. Slesvig er vel særskilt betegnet i det danske Vaaben, men dette gjælder ogsaa om Nørrejylland; thi ligesom de 2 Løver ere for Slesvig, betegne de 9 Hjerter Nørrejyllands 9 Sysler, altsaa maa Nørrejylland i den Henseende have lige Ret med Slesvig, men derfor vilde det dog aldrig falde det ind at forlange at udgjøre en egen Deel af Staten. At de forskjellige Statsdele beholde en fælleds Konge, kan ikke være fyldestgiørende; denne staaer meere som en fælleds Skytspatron, men de forskjellige Administrationsgrene vilde da blive afsondrede, saasom Finants- og Forvaltningsvæsen, hvilket aldrig kan være til den hele Stats Fordeel, eller bidrage til at hævde dens Ære og Selvstændighed. Forsamlingen har saaledes vistnok al Føie til at indgaae med allerunderdanigst Forestilling i den foreliggende Sag og henlede Hans Majestæts særdeles Opmærksomhed paa denne Gjenstand. Den kongl. Commissarius. Det var ikke om Kongens Vaaben, at jeg talede, men om Hans Titel, i hvilken Slesvig nævnes som et Hertugdømme for sig selv. Om en Adskillelse af Kongerigets og Hertugdømmets Finantser have de slesvigske Stænder heller ikke petitioneret; der er kun derom indkommet et Forslag, men uden at det endnu vides, om dette vil blive bifaldet af Forsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Naar det menes, at man vilde risikere at komme bagefter, naar man ikke gik ind med et Andragende, førend den slesvigske Forsamling havde taget Beslutning, saa maatte man dog hellere udsætte sig derfor, end indgive et Andragende, som var aldeles umotiveret, idet man anraabte og Beskyttelse imod Beslutninger af de slesvigske Stænder, som disse ikke havde taget. Oberst Brock: Vi kunde vel udsætte vor Beslutning, saafremt vi endnu vare samlede, naar Efterretning om Sagens Udfald indløber; men da dette neppe er sandsynligt, forekommer det mig ikke saa ubetimeligt, at Forsamlingen strax tager sin Beslutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Auditeur Roulund. Der gaaer en fjendtlig Aand igjennem Livet, man kalder den utidigt Hensyn, den begynder med Tvivl og Ængstelse og den ender med Raadvildhed og Sønderknuselse. Og naar den har tilintetgjort Mandens Kraft og Mod og Villie, gjør den ham selv til en Andens Livegen, og Aanden seer med dyb Foragt hen over den nedværdigede Menneskehed. Lader os derfor uden Hensyn og Frygt gaae derhen, hvor Pligt og Ære kalde, og lad saa følgerne blive, hvad helst de ville, og lader os fremfor alt som Folkets udkaarne Mænd handle saaledes, at Aanden ikke skal haanlee over os. Hvor Fædrelandets Banner plantes, der er det en Ære at falde, men en Skændsel at vige, og ingen dansk Mand vil hedde Nidding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Den kongl. Commissarius. Den ærede sidste Taler gaaer ud fra den Forudsætning, at der er en Fare paa Færde, som ved den stænderske Virksomhed skulde afvendes. Men jeg troer snarere, at der, hvis Forsamlingen indlader sig paa nærværende Sag, derved vil tilveiebringes, om ikke Fare, saa dog høist uheldige Forhold, som man siden vil beklage. Oberst Brock: Jeg skal endnu blot tilføie, at vi ikke have gjort os skyldige i at oprippe Sagen; det er ikke fra vor men fra den anden Side, at en den er begyndt; det er i Hertugdømmene at man har stillet Sagen paa Spidsen, og vi have ikke gjort andet end at tage til Gjenmæle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Godseier Nyholm. Da her kun er Spørgsmaal og Nedsættelsen af en Comitee, skal jeg ikke videre indlade mig paa Sagens Realitet, da jeg nærer den Overbeviisning, at det uagtet alle de kraftige Protestationer, der fremkom, da dette Andragende først blev bebudet, og uagtet al den Jver og Varme, hvormed man har søgt at faae os til at troe, at den danske Nationalitet ikke er bleven krænket, staaer klart for ethvert af Forsamlingens Medlemmer, at dette ikke destomindre virkelig er Tilfældet, og at Enhver i den Grad er overbeviist herom, at det nu vel kan ansees for Alles Anskuelse, at Hertugdømmenes Forhold ikke længere ere at betragte som et noli me tangere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Biskop Tage Müller. Det Sted, hvorpaa jeg lever, og den Virksomhed, hvori jeg er, har givet mig altfor megen Anledning til at erfare, hvorledes Spændingen imellem hvad man kalder dansk og tydsk snarere er tiltagen end aftagen, og hvorledes ogsaa det danske Sprog ingenlunde altid holdes i dets gode Ret, hvor det burde. Modersmaalet anseer jeg for at være paa det Nøieste forenet med Nationaliteten; og dersom det kunde lykkes at udrydde Modersmaalets Brug, vilde derved ogsaa et vigtigt Skridt være gjort til at udrydde den egentlige Nationalitet. Mit Blod fryser ikke i mine Aarer, skjøndt Sneen dækker min Jsse, og jeg har oftere følt mig dybt krænket ved, hvad jeg har erfaret, hørt og læst, om hvorledes det danske Sprog ikke har nydt sin Ret i de nordlige Deele af Slesvig. Da der derfor var Spørgsmaal om denne ubehagelige Sags Antecipation, stemmede jeg for samme, for at tilkjendegive, at jeg troer saa godt som Nogen her i Forsamlingen at erkjende Sagens Vigtighed i og for sig selv, og at føle for, at Danskheden hævdes, thi jeg er Dansk med Liv og Siel Dersom jeg da troede, at der under de nærværende Forhold kunde fra Stændernes Side gjøres noget Skridt, hvorved virkelig et sandt Gode kunde opnaaes, og det danske Sprog og den danske Nationalitet hævdes, veed jeg med mig selv - hvad end andre ville dømme – at jeg var villig til, derfor at gjøre ethvert Offer, som stod i min Magt; men derom kan jeg ikke overbevise mig, og jeg frygter for, at Stænderne, ved at foretage noget Skridt i den Retning, som Proponenten har foreslaaet, snarere vilde skade og gjøre det Onde værre, end gavne. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Det har tidligere været omtalt i flere Blade, at de viborgske Stænder skulde have tilstillet Prof. Schouw Skjøde paa en Gaard i Viborg. Dette berigtiges nu af Viborg Avis derhen, at en Deel af Professorens gode Venner saavel i som udenfor Forsamlingen have kjøbt en Gaard i Viborg, hvorpaa Skjøde til Professoren vil blive meddeelt, hvilket man, uden dog derved at ville paalægge Professoren nogen Forpligtelse til at modtage eventuelt Valg, haaber han ikke vil vægre sig ved at modtage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
J Søndags Morges, paa sin 49de Fødselsdag døde den høiagtede og almindeligt elskede Dr. theol. Professor og Director ved Sorø Academi Georg Holger Waage, Rd. af D. og Dom., efter nogle Ugers Sygdom af Nervefeber, hvoraf hans hele Huus i denne Tid har været angrebet, og som forud har bortrevet først hans Kone og dernæst hans næstældste Datter. J sin omtrent sexaarige Virksomhed i Sorø vidste han ved sit kjærlighedsfulde Sind og den reneste Characteer at vinde alle deres Hjerter, med hvem hans Embede satte ham i Forbindelse; men især som Geistlig, hvortil han vel nærmest af Naturen var kaldet, virkede han tidligere i Kbhvn, til stor Velsignelse. (B. T.)J den slesvigske Stænderforsamlings Møde den 28de November antoges med 28 Stemmer imod 5 Dr. Gülichs Proposition om at Stænderforsamlingerne maae holdes for aabne Døre med behørige Modificationer og Undtagelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Fra Slesvig skrives under 8de December i Alt. Merc." Som man erfarer, vil Fleertallet af Stænderforsamlingens Medlemmer have det kongl. Rescript til Commissarius forstaaet saaledes, at da Præsidentens Adfærd maa billiges, saa maa det foreløbig, saalænge der ingen Lov existerer i saa Henseende, have sit Forblivende ved det af ham Anordnede. Til at gjøre Udkast til den forlangte Betænkning er igaar nedsat en Comitee, bestaaende af Advocat Storm, Justitsr. Fries, Landraad Rumohr, Pastor Lorenzen og Etatsr. Lüders, og Alt gik roligt og besindigt til. De Deputerede Lorenzen fra Haderslev og Lorenzen fra Lillholt, der dog havde indfundet sig i Forsamlingen, have da ogsaa ved denne Leilighed hverken talt Dansk eller forlangt at der hertil indrømmes dem større Ret, end den, hvortil Rescriptets Fortolkning muligen maatte give Foranledning. Alt. Merc. tilføier, at den ikke tør meddele Rescriptet, hvis hele Jndhold dog nu er bekjendt, da det hidtil ikke har været bekjendtgjort i Stændertidenden, og bemærker kun, at det der hedder, at Kongen ikke kan give den Anskuelse Medhold, at det i ethvert forekommende enkelt Tilfælde skulde afhænge af Forsamlingen, om det maa være en Deputeret tilladt at betjensig af det danske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Corresp.) Kjøbenhavn den 10de Decbr. Ved den herværende Landsoverret staaer for Tiden en Sag, der har den psychologiske Mærkelighed, at en Kone, en ægteviet Hustru, er tiltalt for at have født et Barn i Dølgsmaal, og for at have henlagt det paa Marken. Ane Marie Andersdatter, 33 Aar gammel, Arbeidsmand Anders Nielsens Hustru, med hvem hun havde 3 Børn og var frugtsommelig med det 4de, begav sig den 28de August d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 fra sit Hjem i Slagelse over en Mark for at ville begive sig til Bjergbygades Mølle i Nærheden af denne Kjøbstad; men paa Marken kom Fødselsveerne over hende, og hun naaede kun hen til en Grøft, hvor hun, efter omtrent 1 Times Forløb, uden Hjelp af Nogen, fødte et levende Pigebarn. Omtrent 1/2 Time derefter blev hun siddende i Grøften, men da hun havde lovet sin Madmoder, Brændeviinsbrænder Holms Kone, at malke der paa Marken saa begav hun sig til Malkepladsen og malkede 5 Køer. Forinden bandt hun et gammelt Tørklæde og Fosteret, lagde det saaledes i Grøften og kom lidt afrevet Græs paa det. Hun sagde Jntet til Holms Piger, gik hjem, hvor hun traf sin Mand og en Enke, der boer i Stue med hende, snakkede nogen Tid med dem, men yttrede Jntet om sin Nedkomst, lod derpaa Manden gaae for at tage bort paa en Kjøbenhavns-Reise med Madame Holm, og gik saa i Seng. Om Natten Kl. 12, forklarer hun, vilde hun have været op for at hente Barnet, hvis farefulde Stilling hun nok tænkte paa, men hun følte sig for svag til at staae op. Først Dagen. efter Kl. 9 1/2 gik hun ud for at see til Barnet, men det var allerede mellem 8 og 9 fundet af 2 Koner i en svag Tilstand, men dog levende, med Spy i Øine og Næseboer. Barnet blev nu behandlet af en hidkaldt Jordemoder, og trives nu ved den Pleie, som det paa Øvrighedens Foranstaltning nyder. At det har kunne leve i omtrent 18 Timer uden Pleie og uden Næring, maa fornemmelig tilskrives den Omstændighed, at Efterbyrden med Navlestrengen ikke var skilt fra det. Som Motiv til denne atrore Forbrydelse, der vidner om en utrolig Grad af Sløvhed, angiver Tiltalte, at hendes Mand, efter de forrige Børns Fødsel, havde næret Tvivl om hendes ægteskabelige Troskab, og hun frygtede for, at Manden igjen skulde blive slem imod hende. Hun har derfor under sit Svangerskab aldrig omtalt sin Tilstand for ham, ligesaalidet som han har spurgt hende derom, og til dette Forhold fra sin Side angiver, at han, der forresten anseer sig som Fader til det i Dølgsmaal fødte Barn, meente, hans Huusbonde Brændeviinsbrænder Holm vilde nok tage sig af hende, naar der skulde komme noget paa Tiltalte er ved Antvorskov Birks Extraret dømt til at have sit Liv forbrudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Statsminister Stemann er nu igjen saa vel, at han deeltager i Statsraads-Forhandlingerne. Hos Theatercasserer Gall er skeet Jndbrud og borttaget 900 Rbd.; men da Tyven, meget vel betænkt, kun har holdt sig til de rede Penge, vil det neppe blive opdaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Nykjøbing Under 9 d. M. er oprettet og for Amtet vedtaget en billig Forening mellem Eieren af Gammelgaard paa Lolland, Proprietair Trummer og de hoverrigjørende Bønder om Hoveriets Ophævelse til bemeldte Hovedgaard. J Mandags blev herfra afsendt den i Stifts tidenden N 151 meddeelte Adresse til den slesvigske Deputerede P. H. Lorenzen. Den talte ialt 59 Underskrifter, af hvilke de 54 fra Jndvaanere i Nykjøbing, hvoriblandt 9 Embedsmænd. Det har gjort os ondt, at Adressen, ifølge den tagne Bestemmelse, kun i faa Dage har kunnet ligge til Underskrift, og at saaledes flere, der senere have ønsket at underskrive den, ere komne post festum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Udenlandske Efterretninger. Fra Jndien berettes officielt, at Keiseren af China har bekræftet den med England afsluttede Fred, den første Portion af den Sum, som China skulde udrede i Krigsomkostninger, saavelsom Afdraget for 1843 var allerede betalt. – Den engelske Armee har nu virkelig begyndt sit Tilbagetog fra Afganistan, efter at alle Fangerne uden Undtagelse ere satte i Frihed, men denne Frigivelse har dog ikke været saa ærefuld, som man først troede, da de have maattet tilkjøbe sig Friheden for meget store Pengesummer. 2000 Mand af den engelsk indiske Hær, som troedes tilintetgjort i Cheiberpasserne, have nu efterhaanden indfundet sig, og man antager, at endnu langt flere findes adspredte omkring i Afganistan, saa at Nederlaget dog ikke har været saa stort, som det hidtil blev udgivet for Englænderne ville ved deres Bortmarsch ogsaa sløife Kabuls Citadel og den store Bazar, for at gjøre Hævnen saa meget mere følelig. Saaledes har den engelske Krigsvidenskab i mindre end 2 Aar betvunget Asiens 3 stærkeste Fæstninger, St. Jean d'Acre, Gisni og Kabul, og de 2 sidstnævnte ere i dette Øieblik ikke mere til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-15
Fra Paris meldes, at Barcelona den 1ste de. har overgivet sig til Espartero med Undtagelse af 200 Mand, som havde indsluttet sig i et Fort for at sælge deres Liv saa dyrt som muligt. Dog er denne Efterretning endnu ikke officiel. Man var meget ængstelig over den Hævn, som Espartero vilde tage, da han havde udladt sig med de frygteligste Trudsler, og bl. A. sagt: Jeg vil overgive dem til Zurbano og lade ham gjenopbygge Stadens Mure af deres Been.