Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-08-04
Om Fuglse Kirke i Lolland læses følgende Beskrivelse i Mariboe Avis: Hvad Aar Fuglse Kirke er bygt, kan ei gives nogen tilforladelig Beretning om, da der ei findes noget Aarstal paa Kirken naar den er bygt. Nogle mene, at det er den sidste Kirke, som før Reformationen er bygt i Lolland, og bygt efter Landet Kirke, som er den første Kirke i Lolland. Andre har den Relation fra mundtlig Tradition, at den skal være bygt af Anders Søe til Kierstrup, men som ved dens Bygning skal være bleven fattig, da han havde det Uheld, da Kirken var færdig, at Gevelftet faldt ned, og hans Fattigdom tillod ham ikke selv at lade opføre et nyt Gevelst, maatte han, ved Collect, indsamle Penge dertil, og det som derfra blev tilovers, blev anvendt, til en temmelig stor dobbelt Lysekrone, som endnu hænger i Kirken. Paa nordre og søndre Side af Kirken er 2de Begravelsescapeller opførte med hugne Qvadratstene, som tilhøre, det Nordre: Søholt, og det Søndre, Kierstrup. Ovenpaa det sidste har været et fiirkantet, med Spaan tækket, Taarn, som afgangne Major Otto Schack til Kierstrup i Aaret 1718 lod, tilligdmed 4 Alen Kampe steens Muur, vedbryde, og derpaa opføre det nu værende Teglsteens Tag. Ovenpaa denne Begravelse var en stor Sal med Bænke rundt omkring, og i samme Sal et Bibliothek, som blev kaldet Fuglse-Herreds geistlige Liberie. Fra samme Sal var en udbygt Stoel i Kirken, med Tralværks Vinduer, som endnu kan sees inden i Kirken, men nu ubrugelig, da Jndgangen er betaget, ved det at Taget af Begravelsen tillukker Jndgangen. Paa dette Bibliothek var den Tid en Kakkelovn, saa at der Vinters Dage kunde om Søndagen haves Varme. Jnden fra i Kirken er Jndgangen til det rummelige Capel. Efter gamle Sognefolks Relation skal ovenmeldte Bibliothek i Aarene 1715 og 1716, da den svenske Flaade laae uden for Draxminde være af Landsoldaterne brugt til Krudtpatroner. Bøgerne vare alle indbundne i Pergamentsbind. Kalk og Disk er temmelig stor, af Sølv, forgyldte uden og inden med Henning Søes Vaaben. og Navne. Foden af Kalken er sexkantet, imellem enhver Afdeling er meget fiin udstukken: de 4 Evangelister oven til, og neden under Apostlerne Petrus, Andreas, Jacobus minor, Philippus, Johannes Evangelist, i det 6te Rum eller Afdeling staaer Christi halve Corpus udi en Kalk med den Underskrivt: Ter sacer 1 in 7 Calicem i ChristiFluit 7 undiqve i Sangvis 7. Der neden under 1604. Paa Brødpatellen staaer Henning Søes Navn og Vaaben, og i Midten af Patellen Jesus, Herrens Søn, i det sædvanlige Træk, med en Blomsterkrands omkring, og inden i den, om dette Træk: Spes med. Udenfor Degne stolen ligger begraven Anders Gøe til Kierstrup med sin Frue Karine Walkendorph, som sees af en Liigsteen, som ligger i Choret, tæt ved Degnestolen. Paa denne Steen er baade han og hans Frue udhugne i fuld Corpus, han med et bart Hoved og et stort Sværd i Haanden. Ved hans Hoved staaer paa den ene Side A. og den anden Side G. og ligeledes ved hans Frues Hoved K. og W.; midt imellem deres Ansigter, efter Døden lever Dyden. Rundt og Randen af Stenen sees deres 16 Ahners adelige Vaaben. Strax nedenfor Choret i Kirkegangen findes en Steen; om dens Rand er en Skrift med Runebogstaver, som endeel er udslettet; men dog kan samles saameget: Magnus GöeMiles. Catharina &c., og i Midten kan kiendes Goernes og Wakkendorphernes Vaaben. Nodgangen til Anders Søes Begravelse er i Choret med en muret Trappe og Muurværk ved begge Sider. Udi Kierstrup Capel findes følgende Liig: Major Otto Schack, fød den 9 Juni 1671, død den 20 Marts 1719, og Frue Dorothea Sophie Sehested. Neden under: Generalmajor Niels Rosenkrantz Schack.