JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-10-06
Forligelses-Commissair. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de d. M., som den 22de næstefter er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i afdøde Hørkrammer Jørgen Jversen Plenges og efterlevende Enke Ovidia Christiane Hansens fælleds Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os at anmeldt, og beviisliggiøre. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, den 24de September 1823. Bang. Tetens. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de denne Maaned, som idag er læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii: med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Jsenkræmmer Jacob Adolph Harboes til Skiftebehandling opgivne Boe, til for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre deres Krav inden bemeldte Tids Forløb, Skiftecommissionen i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, den 29de September 1823. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1828-10-06
Trerfeil.
Berlingske Tidende, 1828-10-06
Proclamat, hvorved Vice=Consul M. L. Madsen, i denne Tidende No. J No. 161. 15 Mile fire Eraitorer, staaer i 4de anie fra uden M. L. Massen, for M. L. Madsen. Priser paa Kornvarer, i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i HertugdommenSlesvig og Holsten, saaledes som de vare i Slutningen af Juii Maaned 1828, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede, Rug Byg 1 Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. Fod. A. Rbd. r. 1 Rbd. . Rbd. s. i S. og T. C. og T. S. og T. 1 S. og T. Kiøbenhavn..... a 16 (3 162116 (114 15 las i (3 64 i (2 las I (22 - kelsingøer......... (3132 (2 116 (11 s. cesas  ca 32 a 16 holdes. Iis 3 a - 114 Kallundborg. a 4 (3. (a = 1 4 ca; 15 (aa I 16. Kiøge . . . . . . . . . . . entsraal! 31 110 112 Wordingborg. . . . . 4 s. a 32 216 1 4 Nestred ........ 4 4 3 - 1 10 1 4 ei......... 5. 3. 12 114 Kalsteen. . . . . . . . 4321 3 - 2116 1 1 Nyestes..... 4 143 3 - : Nykiøbing paa Falster. 4 43 . . 2 1 Stubbekiøbing . . . . . 464 3 16 2 conse........ 6. Assens . . . . . . . . . 4. - - 3 - : - Nyborg . . . . . . . . . Svendborg . . . . . . 4 164 Faaborg . . . . . . . . 3 43 Ordlisding...... (4 32 Aalborg........ 5 Aarhuus....... 5. 214 dersen........ 5 a 22 2 Randers. 4 a 314 1 a . Hobroe......... . . . 314 2 - Thise........ melle . . . . . . . . . .ais 3 . 11 s. Kolding . . . . . . . . . . 2 70 11 44 114 Frederik . . . . . . . . . . . . . 2 64 1 4 sit P.......... . . . . . . . 1 Rbd. B. 1 Rbd. S. Rbd. s. - Rbd. t. Hertugdømmene. rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv. rede Sølvnaller salælcalascal-1 Ies 3 os as I 62 16 1 (a1. Linder . ....... . . 210 1133 1 Apenrade..... . . 23 118. 11 4 egernforde..... 4 - 3 45 2 26 1 blaastad. . . . . . . . . . . . . . .Al....... Avis alt 212, Rendsborg...... debo . . . . . . . . . . . . . Sønderborg. . . . . 4. 77. 3 19 11 70 1 Rd. s. 1 Rd. s. 1 Rd. s. 1 S. H. C. C. H. C. 1 S. H. C. Skr. r. man alle . . 6 la Hop. sk. a Jop. Last. a 441. kaag.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
London, den 27de September. J disse Dage meldte Bladet Devonport-Telegraph, at den til Plymouth var ankommet en Officer ved det store Artillerie Depot i Woolwich, for at eftersee Kanoni Lavetterne paa alle Krigskibe i Havnen. J Arsenalet findes Alt i den fuldstændigste roen, og man holder Alt i Beredskab, for vieblikkelig at kunne udruste ni Linieskibe, saasnart Regjeringen troer at behøve dem. Times glæder sig over, at Dronningen af Portugal er modtaget her i Landet med de hende tilkommende Æresbeviisninger.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Der er - siger dette Blad - "Ting i Gjæring, som det vilde være utidigt at omtale, men som om meget kort Tid ville kunne afgive Beviis for, hvor rigtigt vi have handlet i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Paris, den 24de September. I Ploermel (i Morbihan) er der kommet en ny Munkeorden, tilsyne, hvis Formand er Abbe la Mennais; Munkene kalde sig Brødre af den Christelige Underviisning (institiition) eller la Mennais=Brødre, og have taget deres Bopæl i det forhenværende Ursuliner=Kloster, hvor de besatte sig med den lavere Underviisning. Dette Kloster er for største Deelen kjøbt i Viisdoms Søstrenes Navn, og betaler derefter Grundskat; Haven har Hr. la Mennais kjøbt i sit eget Navn; hine Nonner seer man det intet til. Prioren hedder Jgnaz. Disse Munke betale ingen personlig eller Mobiliarskat. Ved Jndvielsen af to Klokker ventede man tre Biskopper der, men der kom kun Biskoppen af Vannes. Congregationen synes meget udbredt, og Hr. la Mennais har kjøbt flere Kloster, Localer, saa at der turde danne sig en Linie af Mands=Klostre igjennem Morbihans og Nordkysternes Departementer. Alt dette er aldeles stridende imod Lovene. J Catalonien sværmer der endnu stedse Agraviader om. Vel gives der i offentlige Efterretninger desangaaende mange Overdrivelser, men saa meget synes vist, at der nylig var brudt en Colonne Carlister op fra Perpignan, for at gjøre et Jndfald i Catalonien. De bleve, som man kunde vente, fuldkommen i slagne, adsplittede eller fangne. Det hedder, at Departements Øvrighederne først ved Anmeldelse fra Paris havde erfaret hine Folks forenhavende ; hele Gensdarmerie, Nationalgarden og Douaniererne bleve derpaa om Natten, den 13de, satte i Bevægelse o. s. v.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Den 26de September. Moniteuren indeholder en Skrivelse fra den Franske Leir paa Morea, hvori det hedder: Hæren ligger i Leir nogle Mile fra Koron, og har opslaaet sine Telte paa en af Citron og Oliventræer bedækket Slette. Den 29de og 30te August afgik General Malson med en svag Escorte til det Jndre af Landet, for at recognoscere indtil to Miles Afstand fra Leiren; han fandt ingen Moostand. De Grækere, han stødte paa, modtoge ham med Taknemmelighed; Tyrkerne betragtede ham med en Art Ligegyldighed. Det synes, at Generalen, førend i Tropperne udskibedes, har fundet det fornødent at holde en lang Conference med Admiral Rigni.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Briggen Russ, som den 4de dennes afgik fra Kalamata og den 6te fra Navarin, medbringer Breve, hvori det blandt Andet hedder, at vore Soldater hvilede under tæt Løv af Citron= og Pliventræer, og at Bredderne af Bugten ved Kalamata vare berandsede med Peristyler af grønt Buskværk, som dannede rummelige, svorlige Gader. Heden var stærk, men dog taalelig i Skygsen. Friske Levnetsmidler havde man nok af, men til høie PriFranske Penge maatte man tabe ved, fordi Grækerne fore tak Spanske Pjastre, men dette vilde nok give sig. Det heed, i et Tyrkerne havde rømmet Koron og Modon, efter at have om agt Alt der, og vore Tropper vilde besætte dem, og tillige beleire Patra, til hvilken Ende man dog først vilde oppebie Brigaden Schneider, (hvilken den samme Dag afseilede Brig Curieur den 10de dennes mødte ved Sicilien) og sende en Afdeling til Athenen. Jbrahim havde undertegnet Overeenskomsten og Rømningen, og 15 Egyptiske Stilere vare allerede ankomne i dette Øiemeed.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Gesandterne fra Frankrig, England og Rusland vare ankomme til Navarin. Heden var i vor Leir den 3die dennes 310 R.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Jgaar heed det paa Børsen, at der om kort Tid ventedes et Tyrkisk Manifest imod Frankrig.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Man skriver fra Rio Janeiro under 19de Juli, at efterat vor Admiral, Roussin, havde lagt sin Escadre, hvorunder han først havde samlet alle paa hiin Station krydsende Skibe, i Slagorden foran Staden, havde han først og fremmest fordret de tagne Franske Handelskibes Tilbagegivelse og Skadesløsholdelse. De forsamlede Kamre havde først formelig modsat sig denne Fordring: men strax havde Escadren truffet Anstalt til at sætte den igjennem med Magt. Et Budskab fra Keiseren havde derpaa gjort en Ende paa Alt. Han havde af egen Magt fuldkommen tilstaaes det Forlangte, og der var tilstillet Adm. Roussin en af ham selv undertegnet Forpligtelse. Skibene vare ogsaa allerede givne tilbage, og Skadesløsholdelsen vilde siden blive betalt.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Smyrna, den 1ste September. Porten har udstedt Firmaner til alle Paschaer og Agaer i LilleAsien angaaende Expeditionen til Morea. Alle troende Muselmænd underrettes derved om, at dens uovervindelige Hære havde vundet store Fordele over Moskowiterne; derimod var en ny Fiende i Begreb med at anfalde Riget, trods alle Tractater, uden nogen Anledning til Krigen, og uden dertil at være bevæget at Porten, een af dens ældste Allierede. Den erindrer om Tildragelserne i 1798 (Buonapartes Jndfald i Egypten), og opfordrer alle Muselmænd til at holde sig beredte til at drage i den hellige i Krig. Cicculærer skulle bestemme Beløbet af de Contingenter, som ethvert District i Anatolien skal seende til Salonichi, hvorfra der i Slutningen af October skal afgaae en stor Expedition til Morea. Til Asiaterne skal der støde 40,000 Rumelioter og Arnanter, for at gjøre Ende paa de Uordener, der i syv Aar have fundet Sted paa Morea. Ogsaa til Jbrahim Pascha er der udstedt Firmaner, med Forbud mod at antage noget Forslag af de Vantroende. Skulde alligevel Moreas Rømning finde Sted imod Storherrens Villie, saa skal Jbrahim ansees som en Vantro, Meeneder og Rigets Fiende. Det er et Spørgsmaal, hvilken Fremfærd den Sidste nu vil bruge, og om Mehrmed=Ali vil vover at tillade sig Ulydighed imod saa bestemte befalinger. Dette turde for ham drage betænkelige Følger efter sig, fordi han er høilig forhadt hos Egypterne formedelst hans Forandringer og Udsuelser; thi dette Folk er, uagtet den det paatvungne nye Dannelse, et af de ulykkeligste paa Jordkloden. Man vilde tage Feil, naar man ansaae Jbrahims Tropper for vandrende Skeletter; de have tvertimod fra flere Kanter, og navnlig fra de Joniske Øer, erholdt Livnetsmidler, som hver Gang ere blevne betalte af Paschaen af Egypten. Med Englænderne ere Tyrkerne fuldkommen tilfredse, og det bedder endog, at hine have en politisk Agent i Constantinopel. Den Engelske Agent hos Grev Capodistrias, John Cartwright, en Mand af udmærkede Evner, er ved et Haarigt Ophold i Levanten bleven paa det Nøieste bekjendt med de derværende Forholde og bliver anseet for en Modstander af den Russiske Politik. Admiral Rigni staaer i høi Agtelse i Levanten. Man tæller flere end 90 store og smaa Franske Krigskibe i hine Farvande.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Den Wallachiske Grændse, den 3die September. Flygtninger fra Krajowa bringe den Efterretning, at den i Bucharest sammenbragte, til Krajowas Redning bestemte, Forstærkning, bestaaende af 2000 Mand Infanterie, 600 Kosakker, og 200 Uhlaner, befandt sig den 29de August i Slatina, og vilde forene sig med Resten af det Geismarske Corps. En Deel af de til Bucharest dragende Russer skal underveig have faaet Marscheordre til Giurgewo, fordi Tyrkerne ogsaa der træffe Anstalter til at angribe den Russiske Armees Communications=Linier.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Donau=Egnen, den 20de September. Fra Krigsskuepladsen i Bulgarien mangle vi nøiagtige Efterretninger. Keiserens Ankomst ved sin Armee, hvilken han tilfør rer betydelige Forstærkninger, berettiger til den Formodning, at et afgjørende Slag er nær ved at blive udført. Personer, som kjende Terrainet, paastaae, at der ikke bliver Russerne Andet tilbage, end at overstige Balkan, for i det frugtbare Rumelien at forskaffe sig sikre Vinterqvarterer, eller at tage disse i Forstendømmerne, da man ved Jndtrædelsen af Regntiden, som i Bulgarien sædvanlig finder Sted i October, ikke længere kan opholde sig der, fordi dette ufrugtbare og udtømte Land ikke formaaer at bestride Underholdningen af en Armee, og Tilførselen paa denne Aarstid ikke ere sikre. Wallachiet trykkes meget stærkt af Leverancerne, hvilket paa nogle Steder ikke har frembragt nogen gunstig Stemning.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Om Tildragelserne ved Varna den 21de August ere vi endnu ikke ganske i det Rene. At Fæstningen for en kort Tid har været deblokeret, synes vist; men ankomne Forstærkninger satte snart igjen Russerne i Stand til at gaae angredsviis tilværk, og indtage deres tidligere Stillinger.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Erobringen af Widdin, Giurgewo, Rusischuk og Silistria turde forskaffe Russerne rigeligt Arbeide for Vinteren. J disse Pladser ligger der ikke saameget Besætninger, som snarere Armee=Corpser, og deres Bestemmelse synes mindre beregnet paa Forsvar, end paa Overfald og Ødelæggelse. Saalænge Russerne ikke kunne i concentrere 30 til 40,000 Mand for een af disse Pladser, kunne de kun gjøre sig lidet Haab om at betvinge den.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Ancona, den 15de September. Man taler her med meget Bestemthed om Dardanillernes Sperring fra Russisk Side, og tilføier, at den Russiske Escadre allerede har faaet befaling dertil, da Porten gjør mere Modstand end man havde ventet, og den Russiske Regjering nu maa være betænkt paa at anvende alle de Midler, der staae i dens Magt, for at give den begyndte Krig en afgjørende Vending. Man tvivler imidlertid paa, at England vil bifalde denne nye Forholdsregel af Rusland, og seer deri en Afvigelse fra de imellem de tre mæglende Magter bestaaende Stipulationer af 6te Juli, ifølge hvilke Admiral Heyden hidtil ikkuns har handlet i Overeensstemmelse med de Engelske og Franske Admiraler.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Efter Breve fra Corfu af 10de dennes havde Grev Guilleminot og Hr. v. Ribeaupierre forladt Corfu, for at følge Hr. Stratford Canning til Poros. Man vidste paa Corfu, at Admiral Malcolm, Admiral Heyden og Admiral Rigni i Forening laae ved Navarin med et betydeligt Antal Skibe, og at de holdt sig concentrerede der, formeentlig paa Grund af den Franske Expedition. Denne Expedition havde den 28de og 29de August sat sine Tropper, omtrent 10000 Mand, i Land i Nærheden af Kalamata. Jbrahim havde draget sig tilbage til Modon, hvor han forefandt sin Faders befaling til at rømme Morea og 60 Egyptiske Transportskibe. Admiral Codrington var kommen tilbage fra Alexandrien, og havde forenet sig med de ved Navarin liggende Admiraler. Det heed. at han vilde have en Sammenkomst med Jbrahim. Alle paa de Joniske Øer og paa Malta værende disponible Engelske Tropper skulle have befaling til, paa det første Vink at holde sig beredte til Indskibning. Tiflis, den 21de August (2den September).¬
Berlingske Tidende, 1828-10-07
J Morges erholdt man her Efterretning om, at Gen. Paaskewitsch af Friman ved en blodig Storm havde bemægtiget sig Staden Achalzik. Den 15de dennes blev der skudt Bresche i Angrebspolygonen, Staden stormet, og de deri værende Tropper i nedsaalede. Den følgende Dag overgav Fienden, skrækket ved vor Vaabenmagt, Fæstningen og Citadellet ; Garnisonen, som bestod af 2000 Mand, fik Lov til at gaae paa Capitulation.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Wien, den 24de September. J Forgaars blev den ved det ugunstige Veirligt flere Gange forstyrrede Vaabenøvelse sluttet ved en stor Feldt, Manoeuvre. Man har sagt, at Sardinien skulde have Deel i den Krig, som Neapel fører mod Tripolis, men dette er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Leiren for Petalidi, den 4de September. Udskibningen er iværksat uden Hindring; vi have ikke engang seet Skyggen af en Tyrk eller Egypter. Vi ligge i Leir et Flinteskud fra Bredden, deels paa Høie, deels paa en Slette, i Nærheden af flere Bække, som give os fortræffeligt Vand. Vi have ingen Mangel paa Levnetsmidler, og Jndvaanerne bringe os alle mulige Forfriskninger; men vi have kun nogle Grene over os i Stedet for Tag; thi alle Huse ere afbrændte. Grækerne boe under Træer, Mand, Kone og Børn, med deres Vaaben og de faa Eiendele, Krigen har ladet dem tilbage. Til Lykke er her en reen Himmel, Noget, som giør Bivouaqueringen taalelig. Hele Con veien er ankommen uden Uheld, efter den heldigste Overfart paa elleve og 12 Dage. Soldaterne ere veltilmode og ved god Sundhed. Vi høre just nu, at Besætningen i Koron er dragen bort og har vendt sig til Modon. Man veed endnu ikke, hvad Armeen vil gjøre, dog er det ikke Sandsynligt, at den vil forlade den nuværende Leirplads for om fem eller sex Dage. Der er endnu intet definitivt bestemt med Hensyn til Jbrahim og Levningen af hans Hær. Efterretningerne fra Constantinopel melde, at Divanet for ingen Priis vil give efter i Noget, og at det sender meget fiendtlige befalinger til Paschaerne og Agaerne i det nordlige Grækenland. Det hedder ogsaa, at Albaneserne vel vilde marschere, men kun under den Betingelse, at deres resterende og løbende Sold blev udbetalt dem.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Jassi, den 14de September. Følgende er et Udtog af en Skrivelse fra den Russiske Leir, for Varna, af 6te September. Beleirings=Arbeiderne ere under de vanskeligste hindringer saavidt fremrykkede, at vore yderste Værker have nærmet sig Fæstningen til paa 30 Toiser, og at der allerede er skudt en Brische, hvorved det paa denne Side værende fiendtlige Skyts er blevet ganske demonteret, og vor Jld bliver ikke meere besvaret derfra. Tyrkerne, som ere meget foruroligede over disse Fremskridt, gjorde i Forgaars et hæftigt Udfald, og forsøgte at anlægge Værker, for at dække Breschen, min de bleve, efter en hæftig Kamp, og uden at kunne begynde de ovennævnte Arbeider, drevne tilbage til Fæstningen. Grev Woronzow har herpaa gjort Capudan=Pascha nye Forslag til Overgivelse, men denne erklærede, at Varna maatte forvandles til en Steenhob, førend der var at tænke paa Overgivelse. Da nu denne heroiske Beslutning deles af hele Besætningen, som, foruden de væbnede Jndvaanere, et 25000 Mand stærk, synes Grev Woronzow ikke at ville paatage sig Ansvarligheden for en Storm, der turde være forbunden med uhyre Blodsudgydelse, men at ville oppedie Keiserens Ankomst. Jøvrigt er der truffet alle de fornødne Foranstaltninger til en Storm. Keiseren synes, indtil det er kommet til noget Afgjorende ved Varna, ikke at ville tage noget Hovedgaarteer i sin Hær, men vil hver Aften vende tilbage til Fregatten, for der at tilbringe Natten. Jaftes erholdt Grev Woronzow Efterretninger om GeneralPaskewitsch's nye Seiervindinger i Paschaliket Erzerum, hvilke strax bleve bekjendtgjorte for Tropperne under store GlædesyttrinBerlin, den 2den October.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Efterretninger om Operationerne for Schumla til den 1ste (13de) October 1828.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Vore Tropper have endnu den ved Schumla indtagne Stilling, i Besiddelse, uagtet de Vanskeligheder, hvormed de daglig maae kæmpe, for at forskaffe sig Fourage. Siden det sidste Angred paa vore Redouter, have Tyrkerne ikke meere forladt deres Forskandsninger. Skjøndt de daglig skyde paa os med Bomber og Kugler, saa have vi dog hverken Saarede eller Døde. Efterretninger og Operationerne for Varna til den 5te (17de) September.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Efterat vi den 1ste (13de) om Aftenen havde med Bayonetten fortrængt Tyrkerne med et Tab af 300 Døde fra de Puncter, der udenfor Fæstningen holdt besatte, blev deres Contreescarpe, som befinder sig foran den nordlig, nærmest Havet beliggende, Bastion af Varna, sprængt i Luften, og deres Jld fuldkommen bragt til at tie. Ved en Mine blev denne Contreescarpe kastet i Graven, og denne derved saaledes opfyldt, at vi toge Indgangen til en Bresche i Bastionen, efterat den ved vore Kugler havde lidt særdeles meget. Da Beleiringen var skredet saa vidt frem, og General=AdjutantGolowins Corps havde besat Veien imod Burgas, ansaae Hs. Majestæt Keiseren det for nødvendigt at opfordre Garnisonen til Overgivelse, da den hverken kan vente Forstærkning, eller er i Stand til længere at holde sig. Der blev derfor den 2den (14de) sendt en Parlamentair til Fæstningen. De første Svar lode troe, at Fienden havde den Hensigt, ved Capitulation at forebygge nye Blodsudgydelse, og det kom til en Vaabenstilstand. Men da Admiral Greigh efter en Samtale med befalingsmanden i Varna, Capudan=Pascha, paa Fordækket af Skibet: Keiserinde Moderen, overtydede sig om, at Fienden kun søgte at vinde Tid ved undvigende Svar, saa bleve Underhandlingerne afbrudte, og man begyndte den 3die (15de) paany levende at beskyde Fæstningen. Kanonaden vedvarer endnu i dette Øieblik uafbrudt, og andre Arbeider fortsættes med den største Virksomhed. Forskandsningerne, for at kunne skyde Bresche, hæve sig i Veiret, og Beleirings=Skytset er paa den ene Side opstillet paa den af GeneralAdjutant Golowin indtagne Stilling, og paa den anden Side paa den høire Flanke af vore Værker, og den sydlige Deel af Staden, som hidtil næsten ingen Skade havde lidt, bliver vedholdende beskudt.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Amsterdam, den 30te September. Hvede og Rug søges nu til høiere Priser; Havre og Byg holder sig stivt i Prisen. 1 Octbr. 17, 9, 3, 13, 6 - S. S. V. 4 - S. 3, o. 1. 3 - S. Ved Greve Christian Reventlovs Grav, i Benedicteslund ved Vesterborgsøe, den 1ste October 1823. Vinden suser hen i Bøgekroner, smykker Gravene med Høstens Guld; Søen bruler hen i Sørgetoner, hvor de Ædle lagdes den i Muld. Her - i stille Gravlund er Han lagt, førstefødde Søn hos Moder hviler. der i Muld- og hist i Engledragt, Moder til sin Christian nu smiller. Men ved Graven her saa mange Hjerter, bløde ved den Elskeliges Savn, og den unge Hustrues dybe Smerter -At - Hvo har for dem vel noget Navn, Thi saa kraftfuld, livelad, lykkelig Haand i Haand med hende nys han svæved, Alt paa Jorden som i Himmerig. reent og trofast elsked han og leved. Vær, min Pollvl frie og rolig lyder end hans sidste Elskovs=Røst, Vær en Engel i min Faders Bolig Ol vær hans og mine Elsites Trøst, Ja - var stærk, som Du er from og god Løft Dig over Jordens mørke Dale! Rolig jeg i haarde Kamp bestod, frie jeg svæver nu i Himlens Sale. Mæt af Dage, hæderkronet gik, nys den Gamle til sin Herre Glade, hvor han Sted for Sine vel berede; Dia Han vinted forst med saligt Blik Thi ham værdig, unge Helt, Du var. Modet i dit høie Hierte lued Døden under Øie kjæk Du skudt, og af Troens Strid Du Seir hjembar. Dig tilkommer da en Laurbærkrands, hvori Rosen er med Lilien bundet; thi en herlig Seier har Du vundet, skjønnere end jordisk Krigerglands. Gjennem Sraad vi see mod Døden ud, Jordens Sørgeaar er engang omme; "Salige de Rene og de Fromme thi de skulle evig skue Gud." mith.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
For fraværende Familie og Venner belendtgiøre vi, at Oldingen, vor liere 2) Fader og Svigerfader, i Naade afskediget Ritmester Peter von Freieleden, den 1ste dennes ved en blid Død endte sit jordiske Liv i sit 70de Aars Alder De, der kiendte denne vores omme Fader, ville vist skiænke os en venlig Deeltagelse i vores billige Sorg. Aarhuus, den 4de October 1823. P. C. v. Freiesleben, M. A. v. Freiesleben, Joh. v. Freiesleben, Ritmester. fod. Huus. Prem. Lieutenant. E. v. Freisleben, fød Stribolt. barii. Hjerter, meddeles herved Slægt og Venner, at min ældste Søn Christian Johan Ludvig Conrad, efter otte Dages Sygeleie, den 27de September, omskiftede Tiden med Evigheden, i en Alder af 27 Aar og nogle Dage Taaren som saa billigen flyder, ved at see det lykkeligste Ægteskab, og saamange andre Forhold sønderrevne, som gjorde hans Liv til det Lykkeligste, som kan vord Dødelige til Deel, mildnes ved Tanlen, at hans Lykkes ypperste Grund, hans rene og ædle Hierte, nu lader ham skue Gud, mildnes ved Erindringen om hans Liv, og den store og frie Afskeed han tog fra Sine, mildnes ved den Vished at hvor stort end Savnet er, saa er og bliver dog den Lykke, at have eiet ham og fremdeles at kalde den Elskelige Vores, og med ham atter at skulle forenes, langt større. Pederstrup, den 2den October 1823. C. D. Reventlow. til Christianssæde.
Berlingske Tidende, 1828-10-07
Litteratur. aa Statstidenden, som udkommer 4 Gange ugentlig, modtages Subscription ved Qvartalets Begyndelse paa Statstidendens Contoir, Pilestræde No. 118, og paa alle Postcontoirer i Provindserne. Betalingen er 1 Rbd. 1 mk. 8 s. Sølv Qvartalet. i Efterretning for de Herrer Lærere ved de lærde Skoler bekiendtgiøres, at om faa Dage bliver fra Pressen færdig en Udgave af Ciceroris orationerselectæ, med correct Tert og Latinsk Commentar for den studerende Ungdom, ved Prof. S. N. J. Bloch i Roeskilde, J. H. Schubothes Boghandling.