Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-08-22
Forhenværende 1ste Deputeret i Generalcommissariats=Collegiet, General Kirchhoff, er død i den høie Alder af 80 Aar. J 1801 indtraadte han i Colligiet som 2den militair Deputeret, og fra 1814 fungerede han som 1ste Deputeret og tillige, som Præses, endskjøndt Landgrev Carl af Hessen-Casselerigtig, nok var det af Navn. Han var den Sidstlevende af de 3 Mænd, Walterstoff, C. Lütken og Kirchhoff, der underskrev Kjøbenhavns Capitulation i Aaret 1807, og maatte, fordi han deeltog i denne under de stedfindende Forhold nok eneste fornuftige Udvei, efterat man havde begaaet den Dumhed at lade Fjenden roligt komme i Land og anlægge sine Batterier, bøde med 6 Maaneders Arrest. At det imidlertid ikke forandrede Frederik den 6tes gode Mening om ham, viste Tiden; han blev Generalmajor, Generallieutenant, Commandeur, og Storkors af Dannebrog og endelig ved sin Afgang i 1842 General. Tivoli, – siger Berl. – er nu færdig og aabnes, som tidligere meldt, i Eftermiddag. Man kan ikke negte, at det Hele er udført med megen Smag og gjør Entrepreneuren Ære. Strax ved Indgangen seer man til venstre et Buffet, og vedbliver man i denne Retning kommer man først til Theatret, dernæst atter til et Buffet, noget derfra til en Divan, nedenfor hvilken 4 Lystbaade ligge i en lille Havn; derpaa følger Concertsalen, og lidt derfra en anden Divan, ved Siden af hvilken Vorkabinettet ligger, noget derfra staaer Rutschbanen; og langs Tømmerpladsen er Keglebanen anlagt og den Deel af Skydebanen, hvor Skiven staaer, den øvrige Bane løber parallelt med Rutschbanen, naar man er kommen forbi denne, møder man Carousselbanen, bag hvilken og op til Bazarbygningen smaar Lysthuse ere anlagte; man naaer nu Bazarboutikkerne, mellem hvilke Restaurationen er anlagt, paa de forskjellige Planer er der Circus for Kunstberidning og Liniedands m.m. Det hele frembringer en smuk arrangeret og riig Afverling paa forskjellige Forlystelser. "Aftenbladet, redigeret og udgivet af en Hr. Boetius og som skulle træde i Dagens Sted, indeholder følgende i en halv Regjeringstone nedskrevne bemærkninger: - - Vi knyttes ved Familieforbindelser nærmere til en mægtig og indflydelsesriig Stat; men dens Regjeringsform er ikke vor og dens Regjeringsprinciper ere ikke vore, og blive det ei heller ved denne Forbindelse. Følgelig har Folker i denne Anledning intet med Rette at sige. De slesvig-holsteenske Forviklinger ville løses, naar Regjeringen vedbliver at følge en retfærdig, maadeholden og mild Politik, naar Hs. Majestæt faaer realiseret sit faderlige Øiemeed med Stændercommitteerne. Folket er mere og meere kommet tilbage fra Overbeviisningen om en fri Forfatnings Ønskelighed. Pressen har i den sidste Tid igjen paadraget sig nogle Beslaglæggelser og Actioner; men Pressen bør ogsaa holde sig inden Lovene, og vor Konge vil ikke for nogle Misbrugs Skyld indskrænke vor bestaaende Trykkefrihed, der er stor nok til at enhver oprigtig Patriot med sommelig Frimodighed kan yttre sine Tanker om hvad han mener trænger til Forandring eller Forbedring, som Etatsraad Bang, vidner, tigesom han og har yttret, at vore Finantser, ei længer give Grund til alvorlig bekymring. Vel har Justitscollegiet ophævet det skandinaviste Samfund; men Stifterne vare ogsaa yngre Mænd, der næppe have været sig deres Formaal klart bevidste, ligesom mange foregaaende og nærværende Omstændigheder kunde lade befrygte Uleiligheder, som det maaskee allermeest var i Stifternes egen velforstaaede Jnteresser at undgaae. Ogsaa turde det i vore Tider falde meget vanskeligt for slige Associationer at entholde sig fra Politiken; men at Regjeringen ei vel kan tillade noget privat Samfund at virke for udenlandske politiske og diplomatiske Forbindelser, er temmeligt indlysende. Den communale Frihed er endnu ei saa stor, som den senere vil vorde; men dog tilstrækkelig til at indgyde Bongerne Jnteresse for deres egne Anliggender, fremme deres Almeenaand og Selvstændighedsfølelse.