JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
Et Fruentimmer, som kan forevise gode Attester, søger Condition som Huusholderske hos Herskaber her i Byen eller paa Landet; Hun findes i store Fiolstrædet Nr. 289. En Pige søger Condition som Stuepige hos Herskaber eller andre honette Folk; Hun findes paa Vandkonsten Nr. 33.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
En Pige søger Tieneste som ene Pige hos honette Borgerfolk strax, helst hos eenlige Folk, hun er at finde i Bastuestræde No. 92.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
En Pige søger Condition enten for Stue= eller Kokke=Pige, eller ene Pige, som forstaaer hvad hun bør, kan strax træde i Tieneste og forlanges; Hun er at finde i Nyeboder udi Rosengaden i Nr 16.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
En Pige, som kan forevise gode Skudsmaale, søger Tieneste for Stue eller Kokkepige hos Herskaber eller honette Borgerfolk, og findes paa Vestergade No. 250 i Kielderen. En Kokkepige, som forstaaer got at lave Mad, og har gode Recommendationer, søger strax Tieneste, Anviisningen gives i No. 17 i Nyehavn paa Charlottenborg Side. En ung Karl fra Jylland med god Skudsmaal søger Tieneste som Tiener eller Forrider hos et Herskab; han er at finde i Farvegaden No. 39 i Hølger Danske.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
Et Fruentimmer søger Ammeplads nu strax; Anviisning gives i Øre=Smed Lundbergs Huus imellem Teglgaard= og Larsleistrædet ved Nørre Port.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
En Pige søger Condition som Stuepige eller i Mangel deraf som ene Pige; Hun findes i store Fiolstræde Nr. 289.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
Bortkomne af bortstiaalne Sager. Da Lotterie=Sedlen Nr. 10041 og 10042, fornyede til forestaaende femte Classes Trækning, sin rette Eyere ere frakommen, og det hos vedkommende Collecteur er anmeldt, saa vil de ey blive Finderen til nogen Nytte. Den 9 October, om Eftermiddagen Kl. 4, er bortkommen tvende Heste fra Hiortesprings Mark, nemlig en guulbruun Hest 4 i 5te Aar, klippet paa den venstre Bov NE, og brændt paa begge Laarene med tvende N.; en sort dito 4 i 5te Aar med samme Kilpe E. Hvem samme maatte forekomme, og vilde tilveye bringe dem til Espen Møller paa Hjortespring, eller til Mislet i Tornebuskegaden, nyder til Belønning 4 Rdlr. Fra mig Undertegnede er bortstiaalen paa Kloutofte Mark ved Roskilde Kroe tvende sorte Hester, hvoraf den ene har kun er Øye og en Stierne i Panden, men begge to brændte med det Mærke, gl. Den der kan give nogen Oplysning behager at melde sig imod 3 Rdlr. i Douceur enten hos mig eller til Kroemanden i Roskilde Kroe Ole Jensen i Kiontofte.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
Fra mig Underskrevne er paa Wangede Mark bortkommen, i Fredags den 11 October en lyseblakket Hest med en liden hvid Stierne i Panden, samt en sort Rand langs af Ryggen; for dens Tilveiebringelse loves 1 Rdlr. af Peder Nielsen. boende i Hulegaard paa Wangede Mark.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
Den 11 October sidst er hos Hr. Chr. Soetmann, boende ved Nørreports Accisebod, bleven borttaget (formodentlig ved Feyltagelse) et Spanskvor med Tombaks forgyldt Beslag som man anModer at levere tilbage paa samme Sted, for at forekomme videre Undersøgelse.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
For 3 a 4 Uger siden er fra Vognmands= eller Brygger=Vangen bortløben eller bortstiaalen en stor sort Hest, skanket paa begge Baabeen, og brændt paa venstre Laar K. G. S. Hvem samme Hest maatte forekomme vilde levere den imod en raisonabel Douceur i No. 103 paa Rosengaarden.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
2 Fra en Blege=Kone er bleven borte 3 Salveter de 2de De store, den 3die lille med hvid Navn ere Bogstaver i Træk No. 30. De herom kan give Oplysning eller vilde behage at levere Salveterne i Nyegade No. 138 paa anden Etagie skal blive be, alt Salveternes dobbelte Værdie.
Københavns Adresseavis, 1776-10-14
Fundne og opdagede Sager. Hvo der af det i Tuborg sidstleden Fredag den 11 October forsamlede Selskab har mistet en Papiirs Vitte, vilde behage her fra Contoiret at lade sig anvise det Sted, hvor den kan afhentes. De ved den kerömme lige Store Hr. von Haller hidtil udkomne 16 grundig overbevisende Breve imod Fritænkerne, i sær Hr. von Voltaires Indvendinger imod Aabenbaringen, ere alle i det Danske Sprog oversatte af Hans Velærværdighed Hr. E. Werdel, hvoraf de 5 förste, tilligemed Autors Fortale og Oversætterens Forerindring : sælges hos Forlæggeren, Bogt ykker Simmelkiær paa Adresse-Contoiret, for 1 Mark. - De øvrige af disse Breve kan med allerførste ventes færdig.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Anmeldelse. At svage Forsøg have sig foresat et høyt og hæderligt Øyemaal, det giver Liv og Jld til at udføre dem; At borgerlige Bestræbelser i deres liden Omkreds, tykkes sig selv at arbeide med til den almindelige National Velstand, og at tage Deel med i at udføre en viis og omhyggelig Landsregierings Hensigter, det er som det med gode Borgeres Bestræbelser bør være. Allevegne det Almindelige Menneske=Slægtens Forbedrelse, Nation=Tilstandens Forfremmelse, og dermed Nationens Navn og Ære ind med i Planen; Saa tænke Undersaatterne eens med deres gode Konge, saa er det Lovens Mening, saa er det efter Guds Lov, Kiærligheds og Samdrægtigheds Baand. Hermed lade man mig finde Forsvar, at jeg foreslaaer en nye Underviisnings Anstalt, og tør give den Navn af Jndføds=Skolen. Jntet kan dog fra Borgernes Side ypperligere svare til denne priselige og velgiørende Lov hvormed Kongen hædrer Sit Folk, end naar der kommer Iver og Held iblandt os til vor Efterslægts Opdragelse, og det danske Folk saaledes hædrer sig selv. Jeg heder og Yndest for Navnet, og nu til Sagen: Gratist=Skolen gaaer eet Trin over det, hvad de offentlige Skoler hidindtil have været. Gud har givet den Lykke med Lærere, med Skolevelgiørere og med Ungdommen. Folk have spurgt og saadan Skolegang for deres egne Børn for Betaling. Maa der blive Hæld til, saa bør den her anmeldte Anstalt endnu komme et Trin videre. J Steden for den fulde Plan tage man saa længe imod dette Udkast til samme.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Eftersom vor Konges Arvelande og vor hele Nation indbefatter de tvende nordiske Sprog, dansk og tydsk, saa skal i Jndføds=Skolen begge være lige nationale. Kiøbenhavns Børn regne vi, bringe den danske Læsning med sig i Skolen. Den gode Moder beholder gjerne denne sit Barn første Lærdom paa sit Skiød, gjør det til sit fire Aar gamle Barns Leeg, at kiende Bogstaver, stave og læse inden i Bogen. At læse dansk, synes os ikke skulde koste Skolegang i denne vor Skole. Den første Classe skal derfor være at læse tydsk. Børn fra sex til syv Aar, kan meget vel lære at tale efter Munden to Sprog tillige, nemme Børn kan lære flere. Men det er ikke Sproget allene vi derved vilde vinde; vi skal derved have den Fordeel, at der ved Læsningen bliver strax arbeydet paa Børnenes Forstand og Hierte. Man har i det Tydske de nyttigere Læse Bøger for Børn, som tiene dertil at legge en rigtig Grund hos Barnet til Ungdommens Religion. Udtydningen og Diskursen over denne Bog skeer paa dansk. Paa dansk holdes Læse=Øvelser, hvor Udtale, Mæle, Tonefald og Jnterpunction læres. I den anden Classe begynder den egentlige Anførsel til Christendommen efter Katechismus, og der bliver Læsningen udaf danske Bøger, hvor Troes=Læren, Moralen og den bibeiske Historie ere forfattede. Biblens Læsning og de bibelske Steders Udenadlærelse, skeer ogsaa paa dansk. Saa snart Disciplernes Haand har faaet nogenlunde Fasthed, at føre Pennen, gives Landets Hovedsprog sin Ære. Den danske Orthographie Grammatik Syntaris forklares og øves to eller tre Timer og Ugen. Et halv Aar derefter dyrkes ligeledes det tydske Sprog. Strax i denne Classe foretages Landkortet. Tillige med Geographien giver den mundtlige Fortælling et nogenlnde Begreb om de forehavende Lands Jndvaanere og Hoved hændelser; Begyndelsen skeer med Fædernelandets efter Kammerherte Suhms Udtog. Regnekonsten begyndes. Daglig holdes med Bønnen ogsaa Sang. Jndtil et Chor er formeret, gives nogle Gange om Ugen en Anviisning at synge Kirke=Meloderne.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
J den tredie Classe fares fort med Religionens Underviisninger efter de angivne Deele som udgjøre samme. Øvelserne i begge Landsprogene fortsættes. Man oversætter fra det ene, det andet, bringer smaa moralske Fortællinger i Stiil, opsetter Breve. Det franske Sprog begyndes. J Regnekonsten gaaes videre. Med Mathematikken giøres Begyndelse, hvortil i forrige Classe er skeet Forberedelse, med at forklare Liniernes Beskaffenhed, Figurernes Dannelse og Mathematisk Ridsning. Geographie og Historien læres udførligere. Af Latinen vises af en Grammatik saa meget, at de i forekommende Fald kunde bruge Lexicon og sette et Ord i den rette Endelse.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
J fierde Classe foretages Natur=Historien og NaturLæren eller Physiken, fornemmelig saa vidt det vedkommer Landvæsenet, Haandværker, Konster, Manufakturer. (J Tegne og Male=Konsten har Staden det kongelige Akademies Anstalt.) Regnekonsten er ved denne Tid bragt til Vexel=Reigning. De som bestemmes til Kiøbmandstanden, anvises til Bogholderie om det forlanges, og aparte betales. Af Mathematiken læres i sær de Videnskaber som de formodentlige Kunstnere kunne bruge, Mekanik og Astronomie.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
De nu snart voxne unge Menneskeer faaer i det sidste Aar engelsk Sprogmester hvis det forlanges, og aparte betales.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
I endeel af alle disse Videnskaber have vi danske LæreBøger, hvor de ikke endnu ere, der betiener man sig af tydske, og i en eller anden af franske. Betalingen for hver Barn er hver halv Aar, første Classe 6 Rdlr., i øvrige Classer 12 Rdlr. Jndføds=Skolen tager ogsaa imod Pigebørn men de have Lære Sal og Timer for sig; For dem ere tvende Classer. Den første indeholder sammes Underviisning som Drengebørnene, hvor tillige med Syenaalen giøres Begyndelse.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Dersom den Lærerinde som bliver antagen, taler baade dansk og tydsk færdigen, og har de Gaver i Forstand, Tale og Mæle at læse med, som til den ovenbeskrevne Omgangsmaade udfordres, saa kan hun allene forestaae denne Classe, og hendes Løn blive 20 eller 30 Rdlr. høyere end den fastsatte.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
J den an en Klasse læres Christendommen af Drenge børnenes Jnformator paa samme Maade. Skrivning og Fruentimmer Ridning (til Mynstere at sye, strikke og skiære ud efter) foretages. Geographie, Fædrenelandets Historie, Fransk, og Regning indtil Regnla de Tri, og sammes Anvendelse i Huusholdningen læres, efter som hvers Fremgang giør det mueligt. Alle, som kun nogenlunde have musikalsk Hørelse og Stemme, anføres at synge Kirkemelodierne og aandelige eller til Moralen nyttige Sange, f. E. Gellerts, Münthers. Lærerinden paaligger, at vise Haandgierning, Syening, Strikken, Spinden, og at forarbeyde, hvad som hører til Qvindekiønnets Klædning. Billig staaer her iblant, de saa kaldede Netheder, det er Modestads og Coeffurer, paa den sidste Plads, og omhyggeligere lægges Vind paa at sye egentlige Klædestykker, Linnet, Ulden og Silke, at skiære til, at giøre Overslag med Spindere og Vævere. De øvrige et opvoxende og viis Fruentimmers Kundskaber. om Naturen, Handelen, allehaande Haandværker, Moralen af Exempler paa Dyd og Udyd, Guds Forsyns Betragtning i merkværdige Levnets=Beskrivelser, samles ved almindelige Læseøvelser i de Timer, hvor det hele Selskab er over det stille Haandarbeyde. En læser for, og de andre høre til, og dermed har Lærerinden allene Tilsyn. Pigebørnenes Underviisning kan fuldendes med Formiddags Anvendelse i Skolen om Sommeren fra Kl. 7 til 12 og om Vinteren fra 8 til 1, som ere 5 Timer. Ere de fleste for at dele dem imellem Formiddag og Eftermiddag, kan man føye sig derefter. Betalingen er i første Klasse hver halv Aar 5 Rdlr., og i anden Klasse 7 1/2 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Hvor paa denne Skoles Aabnelse og Fremgang vil komme an, er fornemmelig Hæld til oplyste, begavede, for Opdragelsen ivrige og i Arbeydet utrættelige Lærere, som have Kiærlighed baade til deres Pligt og til Ungdommen. Der indbydes da herved: En ung Mand, som føler sig dreven af Nidkiærhed for Opdragelse, og unge Menneskers Dannelse; som kiender Lære-Embedets Besværlighed og Værdighed, men og veed at giøre sig det let formedelst et opvakt Sand, og Lyst til at tiene. Ham allene er den første Klasse betroet, hvis Vigtighed han maa indsee. Derfor maa han lige færdig tale begge Lands Sprogene. Af ham fordres, at han forstaaer med Smag, Fynd og Tydelighed at lære i anden Klasse Christendommen, den danske og tydske Stiil, Geographie og Historie, Skrivningen og Bogstavernes Træk efter de nyeste og beste Forskrifter, Regning. Er han vel bekiendt foruden Geographien og Historien ogsaa i Naturhistorien, Physik, Mekanik, Astronomie, saa kan Skrivning og Stilens Øvelser i det danske og tydske Sprog ombyttes med hine Poster, som ellers den anden Lærer skulde forsyne. Det ønskedes meget, at denne samme Lærer vidste Musik, og kunde anføre sin Ungdom til den festlige Andagt, Sangen. Denne Lærer har sit fri Værelse ved Skolen, og samme Tilsyn, som med det Hele i Gratistskolen. Hans Løn kan foruden fri Værelser blive 130 til 140 Rdlr. Den anden Lærer maa kunne deele sig med den første i de Klasserne foreskrevne Poster. Han underviser visse Timer, og lønnes derefter, som Aftale kan giøres. Til den hæderlige Post at tage saa mange Mødres Pligt og Angelegenhed i deres Døttres Opdragelse paa sig, haabe vi at finde en Lærerinde, som selv har været Moder, og opdraget Døttre, som af Erfaring, af Lyst at arbeyde i saa gudelig et Verlsted, af Bekiendtskab med Ungdommen, af Hiertegodhed for sammes sande Velfærd, er udrustet til at indsee og udføre den Plan, som bliver hende forelagt. Er hun det tydske og franske Sprog mægtig, vil det, som spares paa Læreren for hendes Ungdom, komme hendes Løn til gode. Hvad væsentlig bliver fordret af hende, er allerede sagt. For dette bliver foruden fri Værelser, og Jldebrand til Skolen hendes Løn 80 Rdlr. aarlig. De, som tænke at være Lærere, behage at melde sig hos Hr. Dr. Schønheider, Sognepræsten til Trinitatis Kirke, som har paataget sig at indrette Lectionerne, foreslaae Lærebøgerne, og inddeele Timerne, saa og fremdeles at have Tilsyn med Underviisningen.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Ligesom hidtil for Gratistskolen har Hr. Notarius, Schmidt samme Godhed for denne at have Kassen med dens Jndtægt og Udgift under Hænder. Hos Agent Holck blive Børneneantegnede til Skolen.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Hr. Christian Paul Frese Jsenkræmmer er udvalgt til anden Formand for Stadens 32 Mænd; Hr. Jens Mylius Brygger og Overformynder og Hr. Jochum Schou Grosserer og Tømmerhandler ere optagne iblant Stadens 32 Mænd.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Landhuusholdings=Selskabet. Næstkommende Torsdag den 17de October holder det Kongel. Landhuusholdings Selskab sit ordentlige ugentlige Møde paa det sædvanlige Sted om Eftermiddagen Klokken 5 Slet. Kiøbenhavn, den 15de October 1776. C. Sommerfeldt.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Academiske Forretninger. Efterat Torsdagen den 10 hujus paa Consistorio var holdet Censura Kaminis Arrium & stii, bleve i Løverdags den 12 hujus de saakaldte honores i Sal. Hr. EtatsRaad og Professor Hørrebows Sted paa det øverste Anditorio forrettede af Hr. Etats=Raad og Professor v. Obelitsom Pro=Decano, og blev da af 136 Candidater som til denne Deposits vare examinerede, 28 aflagde med Caractere Laua ili, iblant hvilke 5 i Særdeleshed havde udmærket sig, som ved Censuren vare indkaldte for Consistorio, og nu ved Honores allerførst med Berømmelse bleve opraabte, nemlig: 1) Friderich Langebech privatim dimitteret her af Staden. 2) Jacob Just Gudenrath fra Roeskilde Skole. 3) Jørgen Lottrup Schydz fra Gymnasio i Odense. 4) Rasmus Nyrup ligeledes fra Gymasio i Odense, og Jørgen Lundt Lachendorph fra Odense Skole, 62 fik Caracteren Hand Ullaucanilem, 36 Non Cont men dum, og 10 bleve reicerede. Den sædvanlige Petition skeedte af Mr. Langebech og Gratiarum Actio af Mr. Gudenrath. Efterat de 126 Candidater, som bleve antagne, ved een dertil indrettet Tale af Pro=Decano vare creerede til Studentere, og i 3 Classer efter den allernaadigste Forordning om Kaaminius Academicis inddeelte, bleve de samme Dag af Rectore Magnisico Hr. JustitsRaad Friis Rotbøll indførte i Universitetets Matricul, J Onsdags vare Tvende Candidater oppe til theologisk Exammen, hvilke begge fik Caracteren: Non contemmendum.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
I Gaar Aftes Kl. 7 bevidnede Colleglanterne paa Walkendorfs Collegio høytideligen deres Bedrøvelse over Tabet af deres Ephoro Sal. Hr. Etats Raad Hørrebow. Hr. Nic. Kirchemoe Beckmann, Jnspector paa bemeldte Collegio, holdt for en anseelig Forsamling paa samtlige Collegianternes Vegne en meget ziirlig latinsk Sørge=Tale, hvortil i Forveien var inviteret ved et latinsk Programma.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
J samme Anledning blev opført en smuk Sørge=Cantate, hvortil Poesien er af Hr. Ewald, lydende saaledes: For Parentationen. Flyer, blege Stierner flyer, og Nat - og Himmel, Min Vens Fortroelige, Hans Hiertes Tanke, Jndsvøb dig i dit Søer, i Mulm og Taage! Thi Mulm omspænder nu Hans skarpe Øye, Som stirrende udforskte dine Stier, Og fattede din Lov, og nød din Pragt - Af Stierners Lys er i Hans Nat for svagt. Nattens Speyder, træt at vaage, Slumrer dybt - forhadte Hvile, Musers Glæde, træt at smille, Slumrer i en evig Nat. Reppe sees i Mulm og Taage, Blegnende Pleiader svømme Og af hede Taare=Strømme, Blev Camoners Øye mat. Efter Parentationen. Men vi - o Himmel, Hvor veyer vore Suk, - Vor tunge Taare Fortolker meer, end Musens Graad. Urania har tabt en kjær Fortrolig, En yndet Ven - og Phoedi Sønner savne En viis Veyleders Vink - Ak vi, som tabte Vor Ven, og vi, som savne vor Ledsager, Vi tabte meer - Os Arme, os forlader Vor kiærlige Marcen, vor ømme Fader, Elskte Horrbow, ved Din Urne Skal Walkendorfs forladte Sønner græde, Og græde meer, end alle Pindi Slægter i Sorg opfylder nu vor Boelig. Som Dine Smiil har fyldt med Lyst - Vor Friestad, Det Hegn, som Du beskiærmede, forstyrres Af Graad og Skræk - Vor Muses Alter Staaer eensomt uden Jld - Adspredte løbe Gudindens unge Dyrkere og klage, Og Hørbows Navn opfylder alle Celler Ak. - samlet vil vi græde Ved Urnen, som har skiult vor Glæde - En Vandrings=Mand beklager, Sin døende Ledsager, Og savner ofte sukkende Det før saa trygge Raad -Men Børn, hvis Bryst en Fader Velsignende forlader, Skal smelte bort i Graad. Og hede tunge Taare. Skal skildte Ham - Og Jorden, Skal see Ham i vor Graad - O Ven! - Dit Øye, Er lukt, vort Savn, vor Smerte Dog er vort største Tab - Dit Hierte, Chor. Ak, vor Ven, vort Lys, vor Glæde, Evig skal vi savne Dig! Endeel af Choret. Ved Dit Støv skal Muser græde Phoebi sidste Slægter lære Din udødelige Ære, Af der Raab og Klage=Skrig. Chor. Ak, vor Ven, vort Lys, vor Glæde, Evig skal vi savne Dig!
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Copulerede. Fyhn, den 9 August: Hr. Jver Seidelin, Sognepræst til Kiøng, og Mad. Anne Marie Falsen, Sognepræstens Hr. Diderichsens Enke.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Dødsfald. Kiøbenhavn, den 14 Octob. Mad. Kirstine Thausan, John Christensens Enke, 62 Aar.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Jndkomne og udgangne Skippere. Den 14 October indkom følgende: N. Friis fra Svendborg med Havre og Fedevare; P. Dechen fra Frederichstad, J. Jacobsen fra Weyle, H. Nissen og N. Ploug fra Fladstrand, alle med Brænde; H. Engøe, O. Tangen, S. Olsen, L. Kleff, alle fra Frederichshald, P. Alling og H. Molt fra Drammen, alle med Træelast, Bord og Jern; J. Møller fra Drammen med Boutellier; P. Nisted og J. Nielsen fra Christiania med Jern, Bord og Glas; A. Grub fra Helsingborg og J. Gram fra Helsingøer med Ballast; J. D. Jensen fra Naschou med Hvede; P. Drach fra St. Ubes med Salt; A. Fyhn og H. Koefoed fra Grønland med Spæk, Skind og Barder; J. Larsen og M. Munch fra Aalborg med Byg og Havre; H. Schalcham fra Randers med Rug og Fedevare; J. Stein fra Alda med Steenkul; R. Erichsen fra Middelfardt med Rug; H. Bonne fra ØsterSøen med Fisk, P. Smidt fra Bilbog med Uld; R. Flor fra London med Stykgods. Den 15de: R. og M. Knudsen, H. Poulsen og J. Olsen fra Rudkiøbing, E. Kok, N. Poulsen, J. Petersen, G. Clemensen, P. Trochmann, M. og P. Madsen, P. Nielsen, S. Jensen, C. Børresen, H. Aarslef og C. Nicolaisen fra Svendborg, alle ovenmeldte med Rug, Havre, Frugt og Fedevare; A. Hermandsen fra Bandholm med Hvede; T. Rehder fra Bergen med Sild, Tørfisk, Tran og Sendingsgods; O. Steenberg fra Kiøge med Brænde; P. Hall fra Østersøen med Fisk, P. Holst, og P. Jørgensen fra Sønderborg med Muur og Tagsteen; J. Meyer fra Petersborg med Hør, Blaar og Stykgods. Den 14 October udgik følgende: N. Olsen og P. Hartvig til Nykiøbing; J. Jversen og P. Boye til Bandholm; N. Johansen til Wordingborg; J. Brant til Middelfardt; B. Meynerts til Lybeck; J. Jørgensen, P. Sohn, D. Lafrentz, J. Loith og H. Rehn, alle til Femmern; P. Wegner til Zignorth; J. Gotschalch og C. Schumacher til Stralsund; D. Sellentin til Steppenitz; M. Diderichsen til Grenaae; B. Wallis til Bardt; L. Larsen til Svendborg; R. Kølle til Fladstrand; J. Dech til Memel; M. Mirch til Jassenitz; J. Grindleig til Østersøen; H. Nielsen til Svendborg. Den 15de: J. Ranne til Zignort; T. Parron og J. Pieters til Barth; O. Hernmark og L. Hedenguist til Stokholm; T. Theisen til Aalborg; P. Kok til Hølgenhavn; J. Liss til Femmern; H. Nielsen til Fladstrand; T. Tallaise til Bilboa; N. Dadh til Ribnitz; M. Buch til Cappel; J. Jensen til Bandholm; J. Antvorskou til Aalborg; B. Kraft til Bandt. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Den kommende hamborger agende Post er Hr. Postmester Boetius; Den Forventende er Hr. Kammerraad og Postmester Thorup; Og den som reyser til Hamborg den 19 October er Hr. Postmester Berends; Touren til Jylland er den 19 October.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Seylfærdige Skippere. Skipper Jver Møller fra Apenrade agter først i tilkommende lige at afseyle til samme Sted; hvem som haver Fragtgods at medsende, eller som Passageer vil med følge, behage at melde dem ved Skibet beliggende i Nyehavn lige for Mad. Toftes, eller og til Andreas Møller i Toldbodgaden i Stad Amsterdam.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Gields Advarsel. Siden L. L. Opholdsted ikke vides, saa indkaldes han trende gange at indfrie fine Instrumenter inden 8 Dage, ellers sætter og det til Auction. Christiansh. den 11 October 1776. M. H. Elleshøy.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Boepæls Forandringer. Skoemagermester Fischer er flyttet fra store Kongensgade i Adelgaden Nr. 301 i Tømmermændenes Herberge.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Fruentimmer=Skræder Hjort, er flyttet i No. 31 i Skindergaden lige for den latinske Skole.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Bekiendtgiørelse. Den anden Dør i Sølvgaden fra Bagerens af, ere gode Sænge=Klæder til Leye.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
J No. 12 paa Østergade hos Tracteur Gottlied Schreck er beqvemme Værelser ledige til Bryllupper og Bal, og hvor paa det beste skal beværtes.
Københavns Adresseavis, 1776-10-15
Hos Gercken paa Frederichsberg kan faaes Køer paa Foder.