Berlingske Tidende, 1831-01-28
I Løverdags Aftes holdt Nationalkongressen et Extramøde, i hvilket Protocollen, som den 9de d. M. er underskrevet i London, blev taget under Overveielse. Spørgsmaalet om den skulde samtykkes eller ikke blev overdraget til en almindelig Committeen, der samledes i Gaar, og bestemte at Mastrichts Blokade skal være ophævet den 20de Jan. under den Betingelse, at de Hindringer, som ere lagte i Veien, for den fri Skibsfart paa Schelden ere ophævede paa samme Dag. - Et Brev fra det udenlandske Depiriement i London til den engelske Consul i An wupen, som han har ladet bekjendtgjøre i de belgiske Blade, underretter alle engelske Skibsførste om, at Skibsfarten paa Schuden vil være frigiven den 20de Jan., og at ingen hindring for den fri Skibsfart paa Schelden vil taales af de som Magter. Paris, den 13de Jarup. Stevningerne til de fire undvigte Exministre, Bourmont, Monte bel, Hauss ; og Capelle, og den Termin til at møde, som Loven, bevilger dem, vil medtage et Tidsrum, der strækker sig indtil den 10de Februar, deres er vil Processen, ifølge hvilken de dømmes incontumasiam, tage sin Begyndelse. Ti Dage efter den første Stevnings Forkyndelse skulle deres Eiendomme sættes under Sc. quistration. Den anden Stevning forkyndes uderfor deres Hus under Trompeters Lyd. - Hr. de Martigaae er endnu meget farlig syg af en Lungen flammation. For faae Dage siden læstes i belgiske Blade fra Paris en Beretning angaaende Hr. de Martignae, som siden er vact over i adskillige andre udenlandske Blade, og desaarsag fortjener at rettes. Deri fortælles nemlig at fyrst Polignat har tilbudet sin veltalende Advocat 100,000 Fr. i Honorar for at føre den bekjendte Statsproces for ham. Men dette er usindtDa Folignac blev sængslet, sendte han en ef sine Venner til Martgaae, for at anmode denne talenskulde Mand om hans Afstand i hiin Henseende, tilligemed Begjering om at bestemme Honoraret. Hr. de Martignae paatog sig det Hverv at forsam den Anklagede, men frabad sig paa det Bestemieste al Betaling, derfor. Nutional-Subscriptionen for Polen, som Lafayetie har aabnet, beløber sig nu til 60000 Fr. I Dag er det først 3 Uger, siden der faldt Dom i Exminister, nes Process, og nu er denne allerede bleven - hartad en Aniquitet. Hundrede andre Gjenstinde have siden sæneslet Opmærk, sombeden; endskjøndt om hun Proces langtfra ikke er sagt Alt, og mangt et Punkt deri endnu ingen unde er tilfulde oplyst, hvortil Aartigas, Poligaaes og Carzes Taler kunne have givet Anledning; saa ændser Pubinum dog ikke mere Sligt, og de politiske Blade have ikke leveret de behudede Commentarer. Al disse Artstykker, deres Undersøgelse og kruiske Benyttelse, ere altsaa ru Historiens Eiendom. Dagens Politik har ikke Tid til at dvæle derved. - Siden kom dertil Studenternes udesindige Fæld: et heftigt Angreb paa Ligislaturen, der var sjurken saa dybt i den offentlige Mening; Latayernes Resignation; Loven om Nationalgadens Organisation og den mistænkelige Forsigtighed, hvormed man sagde, at betrygge Staten for enhver Misbrug af den det til Nationalgaden hørende Antilleries Ophævelse, fordi det redemoratiske; Justitsministerens, Duponis. Afskedigelse, den ny Valglov, energisk og i enhver Hersende organisk, og ved Siden at disse og mange flere vigtige Spørgsmaale - Jndkjøbere u Nytaar, - ogsaa et vigtigt Anliggende, - der ere blevne betydeligen end man kunde vente, og i hele 14 Dage har bragt Pariserne paa Benene. Udeskrivelig var den Menneskemasse, som i Uger tør og i den efter Nytaar mylrede paa alle Gader, utallige var Boder og Sælgere af alle Slags, overordentlig var Trængseleallevegne, men trøsteligt tillige Synet af den igjen oplived Hen tel og Vandel, den efterhaanden vaagrende Tillid, der vil have Velstand og Fasthed i Formu forhold til saar følge. Vore og fentlige rolitiske Blade vedblive at spille deres Rolle, og have ikke tabt Noget af deres Magt over Gemytterne, men Convenientser og Stik og Brug gjøre ligeledes deres gamle Rettigheder gjørende, og Handelen finder derred sin Regning. - Vi ere ind raadte i et nyt Aar, der for Frankrige maa vorde et afgjørende i man tør vel sige et konstituerende, Thi, uagtet al vor Frihed og al vor høipriste Politur mangler dog vort Land endnu de første Betingelser for organisk Selvndvikling : en med Tidens Tar overeensstemmende Regulering af Kirke= og Underviisningsvæsene af Communerne og Departementerne; desværre holder Pluraliteter af vort Publicum endnu stedse det Meer eller det mindre i Tykefriheden og i Valgberettigelsen for vigtigere end dine Gjenstande, der dog i alle Lande, i Rusland selv, ere bedre organiserede end hos os. Endog den saa nødvendige Reform i Finantsystemmet, burde vige for Raadslagningerne om dem, thi det kunde jo med stor Sandsynlighed rorde mueligt, at de nye Love i Henseende til Kirke= og Underviisningsvæsenet, Communer og Departemente vilde mod ficere Statens Pengevæsen og give Skattevæsenet i ganske andet Løb. - At Lafavette i den mærkværdige Tal med hvilken han tilkjendegav de Deputeredes Kammer det af han besluttede Skridt, at resignere Commanden over Rigets National aarde, ikke kundgjorde Alt hvad han meent, have hans Afskers skrivelser til hele Frankriges Nationalgader og til den Parisisk i Besynderlighed tydeligen beviist. Lafayette yttrede ofte, og især i de mindeværdige Decemberdage, fine Anskuelser angaaer de Afskaffelsen af Pairsværdighedens Arvelighed, og Ophævelsen af et Kammer, hvis Fuldmagter daterede sig fra et Tidspunkt, der forudgaaer Revolutionen af 1830 og følgelig ikke er harne nisk med den. Aabenbart søme han at gjøre disse Anstuelser gieldende midt under hiin farlige Krisis, og satte deroe Ministeriet i den piinligste Forlegenhed. Dette være ingenlunde sagt for at dadle den ædle Mand, som hele Frankrige høiagte, at han blev skuffet i mangen Forventning er saare begribelig og ligesaa naturligt er det, at han ønskede at benytte de for Dage, der endnu ere ham, den 7staarige Olding tilmaalte, som at grundfæste den Frihed, som han helligede sit hele dandrigLiv. Han sompathiserede følgelig med de saakaldte "Folkevenne og øvrige Klubister, ogsaa med mange andre exalterede Liberalt hvis Trædsthed han nu ikke meer formaaer at gjennemskue, fordi hans redelige Tænkemaade allevegne forudsætter en god Hensigt, men de søgte at benytte en Agitation, i hvilken Processen med Poinistrene havde bragt Folket, til at iværksætte deres Lemme lige, deels egennyttige, deels exeentriske og uropiske Planer. Deri blev han understøttet af Seinepræsekten, Ovillon=Barrot, der uagtet alle fine Erklæringer ikke har været i Stand til fuldkommen at tense sig fra Bebreidelien, at han var en Demadog; og hans samle Ven Duvont var ikkun alt for beredvillig til at istemme sten og samme Tone med dem. Saa villigt det maatte være Ministernet at beholde en Mand som Dupent (De 1 Cure) hvis Charakiter er almindeligen agtet, hvis Loyalitet er nominiplet. hvis Navn er papulært, saa vare dog hans Justitsministerens Anskuelser en uovervindelig Vanskelighed for det, der vildede det i mangehaanne Forlegenheder, og maatte gjøre det usikkert. Om Duront i hine kritiske Dage virkelig har fordret det arvelige Pairskammers Afskaffelse, Deputeretkammerets Opløsning og flere Punkter, som man nu finder for godt at kalde "Concession 17, en vel ikke bestemt afgjort, men de Begivenheder, der fulgte, beret, lige os til at forudsælle Skridt, som vilde have hørt til saadanne Resultater.