Berlingske Tidende, 1778-07-06
Da Beskrivelser over enkelte Stifter, Amter eller mindre landstrekninger kan, naar de give et fuldstændigt Begreb om sammes naturligt Beqvemheder og Mangler, blive gode Veprisere til deret mueligste Forbedring ved at lære, hvori Jndbyggerne paa et hvert Sted behøver at oplyses, og hvortil at opmuntred, saa udsætter Selskabet atter en Premie af 30 Rdlr. eller den mindre Guld Medalie. For den ordentligste, nøiagtigste og fuldstændeste susisk tionomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren forn udvalgt større eller mindre Landstrækning i Rigerne en Fyrstendommen, om i te en saadan Beskrivelse endnu ikke haves. Hvad ForsagtigandForbedringer i samme maatte blive gjorte vil og altid være Selskade behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholde da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlige Bekiendtgiørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1779. 6. Hvilke ere de nalutlige Producter baade af Planter og Dyr Riget, som Danne nak, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provindser, især bør belitet sig paa J hvad Provinds bør visse af begge især opmunrie, og i hvilket Forhold borde omtrent dyrkes og tillægges, Plan at linnede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hun, samt tvertimod, efter den Nytte der af dette rimelige Forholmaatte flyde for Staten, Næringstænderne, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigste, vestindiske andenlandske, ethvert Lands forskiellige Klima, Jord og Beligsinhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom hende Afhandlinger een for Dannemark, een for Norge, og en for de tydske Provindser. For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel, giver Selskabet sin mindre Guld=Medalie eller 50 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste October 19. J Besvaringen maatte man ey allene see paa de Producter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Produlter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen eller noksom ere blevne dyrkede og lagttagne. J. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medalie eller 500 Rdlr. J denne Afhandling maatte nær forklares: 1) Hvorvit og hvorledes en Herre. gaarde Avlings fordeelagtigste Diæt, naar samme steer ved Hiel a Hoverie, kan bestaae med Bandernes Tarv, og saaledes afparses, at deres eget Arbeyde ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilte Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavnt de ey ventkanafskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som muligt: 3) J. hvilket Tilfælde Forstrækninger og Garet af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bønden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Villaar bør det første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4, Hvor leder stal man paa et Gods bestlære at kiende enhver Bondes Tænkemaade for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes: 6) Paa hvad Maade kan denne Stand, dest bevædes og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Deele og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det heele til felles og størst muelige Fordeel for Bønden, Proprietæren og Staten. Hvilke bliver endelig de væsentligste Klog stads=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Benyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Producter, Jndaal, Skovbrug. Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bønden, virkelige og mulige Skader, Kiød og Salg, Opsigt og øvrigelige Omgang med enhver paa Godset m.v. Selskabet forlanger altsaa der allene en Underretning til Veiledning for Jordegods=Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private forvaltning. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October, 1780. Da der er Omstændigheder, hvor en fornæslig Forvalning: en Provindse maae være forskiellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne et enkelt Stil eller Amt. C. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift i Rigerne har paa mange Steder sin Grund i LandAlmuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Boe paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til deres Jord=Be handlings ønskelige Forbedring. J Følge deraf vedbliver Selskabet, endnu at udsætte følgende Premier: For den beste, ordentligte, tydeligste, og efter Land=Almuens Begred beqvemmest indrettede Agerdyrknings=Katetismus for Dannemark. En saadan Katekismus maatte forsattes i Spørsmaal og Giensvar, og være saaledes streven, at man med Vished kan haabe, at dens Jndhold vi blive underrettende for Bondestanden. Den maatte saave angaae gammel som nye Jords-Behandling. Den deste Dyrtning af Eng og Ager blev Hovedsagen man de i maatte athande. J Henseende til Eng maatte saavel naturlige som kunstige Enge tages i Betragt ning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende viser, og derefter Engens beqvemmeste DyrkningsMaade, samt dens fordeelagtigste Vanding, hvor Beliggenheden tillader det, de beste Planter, man har er at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst= og Høehiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulle udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskjellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings=Maade, det vigtigste om Giødnings Tilveiebringelse og om Giødningen selv, om Pløyning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhostning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrofte Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning, maatte ey heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renselse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Torveskier maatte og meddeeles fornøden Anviisning, men den Materie og Qvægavlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme. Efterdi der ved adskillige Leyligheder meder en betydelig Forskiel imellem Agerdyrknings=Maaden i og uden for Felledskabet, og det beste Agerbrug ey kan finde Sted i Felledskab, saa maatte til Slutning de tienligste Raad imod Felledskabets Ubeqvemmeligheder fremsettes, til Befordring af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Plan til Udførsel egentlig allene kan foreskrives Enemmerker. Den ne Ager=Katekismus bør for Hensigtens Skold ey være for vitlaftig og derfor ey udgjøre meere end sex til syv Ark i det høyeste af Selskabets sædvanlige Tryk. For den beste og tienligste Ager=Katekismus. giver Selskabet sin større Guld=Medaile eller 100 Rdlr., og for den nest beste Selskabets større Sølv=Medaile eller 20 Rdlr. Afhandlingerne gives Tid med til October Maaneds Udgang 1778. (Fortsættelsen følger).