JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-06-09
J Følge passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter og andre Afgivaf ter, bliver den Kammerjunker Capitain v. Baaner tilhørende Gaard beliggende i denne Byes Vestergade under Matricul Nr. 22, stillet til offentlig Auction. 1ste Gang Onsdagen den 14de Junii, 2 en - Løverdagen den 17de dito, 3die - Onsdagen den 21de dito, om Formiddagen Kl. 11. Gaardens Bygninger, som af nye ere oprygte og vel indrettede, bestaaer afa) Forhuus til Gaden 3 Fag, b) et Sidehuus 10 Fag, c) et Halvtagshuus saa tilligger ogsaa en meget stor Gaarden er assureret i Brandtas. i sen for 1870 Rbdlr. S. V. Panthaverne i bemeldte Eiendom anmodes til lige at ville enten mundtlig eller skriftlig forinden Auctionen melde sig for Undertegnede. Kiøge, den 1ste Juni 1815. J. A. B. Kuhlman, const. Borgemester og Byefoged
Berlingske Tidende, 1815-06-12
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Wien, den 28de Mai. Som bekiendt er der blandt de Militaire, der udmærkede sig i Felttoget 1814, bleven uddeelt et militair Hæderstegn, præget af det crobrede Skytses Metal. Et andet Hæderstegn blev iforgaars meget høitidelig uddeelt til Civilpersoner, hvorved Hs. Durchl. Fyrst Metternich holdt en passende Talle. Guldkorset erholdt af Hs. Majestæt Keiserens Haand Erkehertug Joseph Palatinus af Ungarn, Erkehertug Albrecht af Sachsen-Teschen, Hertug Ferdinand af Würtemberg, Friherre Wessenberg, Ridder Hudelist Greverne Carl og Stephan Zich a. - Sølvforset modtog af Monarkens Haand Ridder Genz, Floret, Grev Bombelles, Ridder Mertens, Pilat, Privatsecretair hos Fyrsten af Metternich &c. - Guldkorset erholdt iøvrigt blandt Andre Feltmarschal Grev Bellegarde, Feltmarschal Grev Colloredo, Grev Lazansky, Grev Goes, Grev Saurou, Grev Stadion; Sølvkorset Friherre Franz v. Binder, Hügel, Stift &c.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Efterat Kongen havde sendt adskillige Befuldmægtigede efter hinanden til den commanderende General Baron Bianchi, hvilke dog samtlige bleve afviste, kom den 20de Mai ved de Keiserl. Kongel. Forposter en Militairconvention istand angaaende Reapels Overgivelse.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Baron Coletta, Grev v. Reipperg. Generallieutenant, Statsraad, virkelig Kammerherre, Ridder, Overcommandant for den neapo. af den militaire Maria=Theresiglitanske Armees Ingenieurvæsen. og den russiske St. Georgsorden, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Storkors af den svenske Sværd, den russiske St. Anna, og den sardinske St. Mauritius=Orden, Heltmarschallieutenant, Commandant for en Division af den østerrigske Armee i Kongeriget Neapel. (L. S.) Ifølge min Fuldmagt, og som Ifølge min Fuldmagt, og som Overbefalingsmand for den neaOverbefalingsmand for Hs Mapolitanske Armee, har jeg antajentat Keiseren af Østerrigs Ar get og ratificeret, antager og me i Reapel, ratificerer jeg ratificerer overstaaende Artikler, ovenstaaende Militairconen. af nærværende Convention. tions Artikler. Givet i Casa Lanz, udenfor Capua, den 20de Mai 1815. Casa Flag, den 20de Mai 1815.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Baron Carascola. BianchiUndertegnet og ratificeret af Os, Hs. brittiske Majestæts overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det toftanske Hof i Fraværelse af Overbefalingsmanden for den paa Kysten af Neapel opstillede engelske Land og Sømagt. Givet i Casa Lanzy udenfor Capua, den 20de Mai 1815. Burghersh. Murat har forlangt fri Afmarsch med Resten af sine Tropper til Frankrig, hvilket naturligviis er bleven ham afslaaet. Regieringen i Neapel er strax bleven overtaget i Ferdinand den 4des Navn.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Det var Feltmarschallieutenant Reipperg, som den 23de Ma rykkede ind i Neapel. Der forefaldt store Uordener, hvorved mange Franske og Tilhængere af Murat bleve ombragte. Den Efterretning, at Murat er med 400 Mand bleven taget til Fange paa Den Jschia, hvortil han med Livsfare var flygtet, behøver nærmere Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
- Prinds Ferdinand af Würtemberg er udnævnt til Civil- og Militairgouverneur i Ganizien. - Man har herfra truffet den Indretning, at der for Fremtiden skal i Hovedqvarteret udgives en egen Krigstidende, til hvis Redaction et Medlem af det herværende Høskrigsraad er udnævnt.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Paris, den 30te Mai. Alle endnu herværende Armesadministrationer have faaet Ordre af begive sig til Nordarmeens Hovedqvarteer i Lavn. J alle Nabostaderne anlægges store Magasiner. Den 4de Jnfanteriedivision er marscheret herfra derhen. En Deel af den unge Garde blev endog bragt derhen paa Vogne. General Cordineau, Napoleons Adjutant, gaaer til Nantes, forat overtage Overcommanden imod Jnsurgen, terne. Der er givet den Befaling, at alle Oberster skulle blive ved det res Regimenter; men Majorerne og Oberstlieutenanterne kunne divaane Malmarken. Deputationerne skulle bestaae af 15 Mand pr. Regiment, nemlig 5 Officerer og 10 Underofficerer, - Man veed nu, at den nylig hertil ankomne østerrigske Coureeikke har medbragt Fredsforslag, men Congressens sidste Declaration af 12te Mai, hvorved den tidligere Declaration af 13de Marts fuldkommen stadfæstes. - Efterat General Travet havde faaet Kundskab om, at en en gelsk Fregat og to Corvetter vare ankomne til St. Billes, og at Generallieutenant Larocha Jaquelin og nogle andre Chefer havde samlet 4 til 5000 Mand og taget det af 30 Invalider forsvarede Batte, rie ved St. Gilly, fatte han sig strax i Spidsen for 1200 Mand i Marsch, stødte paa Jnsurgenterne den 19de, adspredte dem og dræbte 300 af dem. General Travet bemægtigede sig ogsaa 4000 engelske Flinter og 600 Fade Krudt, - J Søndags bivaanede Napoleon Messen i Tulleriernes Capel. I hans Følge vare Prindserne Aucian, Joseph og Hieronymus. Efter Messen holdt han Renue, ved hvilken Leilighed han gik giennem alle Rærkerne, og uddeelte resitionens Orden til Officererne ved det 2det og det 4de Regiment.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
- Cardinal Frich og Napolions Moder ere igaar ankomne hertil. Hieronymus var ilet iforveien. - 63 Bataillener Nationalgarder skulle bryde op til den spanske Grændse.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Jtalien, den 24de Mai. Af Breve fra Jtalien sees, at omtrent den 20de Mai vare Østertigerne i Besiddelse af dele Kongeriget Reapolis, undtagen Ancona, Pescara og Garta. Den 22de vare de østerrigske Tropper i CapuDe skulde samme Dag besætte Høiderne om Staden Neapolis og den paa følgende Dag rykke ind i Staden ifølge en med Duca di Galle afsluttet Capitulation. Jforveien havde bemeldte Minister, efter Opfordring af den engelske Søcapitain Campbell, med denne afsluttet den bekiendte Convention af 11te Mai. - Man vidste ikke hvor Murat var. - Den neapolitanske Armee er aldeles adspredt, eller gaaet over til Kong Ferdinand. Nogle mene, at Murat er flygtet til Salerne, for der at indskibe sig.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Rom, den 19de Mai. Vi Ferdinand den 4de, af Guds Naade Konge til begge Siclierne og Jerusalem, Jnfant af Spanien, Hertug af ParmaPlacenza a. Storarveprinds af Toscana &c.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Neapolitanere. Den Tid er kommen at jeg vender tilbage paa min Trone i Neapel Alt forener sig for at begunstige mine Skridt. Eders eenstemmige Ønske kalder mig tilbage. De høie anierede Magters Stemme ladet mine Fordringer vederfares Ret. Veine ophøiede Allieredes stand, haftige og kraftige Bistand opflammer og understøtter mig. Degtrædet i Spidsen for en Armee, ikke som Erobrer forat skuffe og opbringe rolige Folkeslag, eller som Oventyrerne ved Magt og List at erholde hvad Fredstilstanden ikke kan tilveidringe. Jeg vender til dage i min dyrebare Families Skiød. Jeg kommer forat bringe den gred og Trøst. Jeg kommer forat gienindføre den gamle Reenhed, og at udslette de udstandne Elendigheder af Alles Minde. Nei, det er itte Eders Bestemmelse at bringe Tvedragtens Fakkel over dem, de itte ere Eders Fiender. Eders Forfædres Historie er meget hæderig for læder. Som Æætlinger af Bruzierne, Campanierne og Sannilierne maae J dringe de fremmede Forstyrret af Eders borgerlige Lykke og Rolighed til at skiælve, men ikke være Redskaber for deres Aargiertighed eller Slagtoffre for deres Bedragerier. Eders Sønne skulle ikke meere omkomme paa Nordens Jissletter. Eders Livs Underholdning, Frugterne af Eders Anstrængelser, Eders velsignede Jordbunds Frembringelser skulle fra nu af nydes af Edet selv. Neapolitanere, vender tilbage i mine Arme. Jeg er født iblandt Eder Jeg kiender og agter Eders Sæder, Eders Karakteer, Eders Skikke Jeg ønsker intet høiere end at kunne give Eder de tydeligste Beviser paa min Faderkiærlighed, og danne en ny Periode i min Regiering til en lykkelig Epoche af Velstand og sand Lykke for vort fælleds Fædreneland. En eneste Dag skal udslette den sørgelige Erindring af mange Aars Trængsler, - Hs. Kongel. Høihed Prinds Leopold af Neapel skal foreløbig sin Faders, Kong Ferdinand den 4des Navn, tage Kongeriget i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
- S. Hellighed Paven er paa Tilbagereisen til fine Stater kommen igiennem Turin.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Bamberg, den 2den Junii. Den sig her opholdende og under Opsigt satte Marschal Berthier forhen Prinds af Reuschattel, styrtede igaar Eftermiddags Kl. 1 1/2 lidet nogle russiske Tropper marscherede forbi, ned fra et Vindue i fierde Etage paa Slottet, og døde paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Gent, den 3die Junii. Den russiske Armees første Colonne, 30000 Mand stærk, skulde den 30te Mai antomme til Rhinen. En anden ligge saa stærke Colonne følger umiddelbart efter. Stridekræfternes Forening ved Rhinen lader formode, at Fiendtlighederne snart ville begynde.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Stuttgardt, den 2den Junii. Deres Majestæter Keiseren af Rusland samt Keiseren og Keiserinden af Østerrig ere ankomne dertil, og modtoges med megen Høitidelighed. Allerhøistsamme ville ufortøvet begive sig til Hovedqvartere, i Heidelberg.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Christiania, den 31te Mai. J Anledning af et Andragende fra Magistraten og Repræsentanterne i Christiansland, angaaende nærmere Bestemmelse for Ligge dage for Skibe med Korn og Fødevare, har Konen under 24de April resolveret at det maa være alle Skibe uden Undtagelse, som bringe Kornvare og Victualier til Christianssand, tilladt i 14 Dag efter deres Ankomst til bemeldte Sted, at udsælge samme i smaa Partier til alle og enhver blandt Byens Borgere og Jndvaanere, samt omkringboende Landalmue, uden at Byens Privilegier af 14de October 1768 s. 3 deri skulle være til Hinder.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Indenlandske Efterretninger. Kiel, den 26de Mai. Jgaar Morges Kl. 6 1/2 havde det herved rende Universitets Deputerede den Ære, i Rendsburg at opvart Hs. Majestæt ved Hans Reise giennem bemeldte Stad, og at bevidne Academiets Glæde over Hans forønske Tilbagekomst. De blev modtagne med forekommende Godhed, og forlode Hs. Majestæt med Overtydning om Allerhøistsammes vedvarende Omhu for Videnskabernes Fremme og Academiets Opkomst, hvilket de anbefalede til Hs. Majestæts Bevaagenhed. Hr. Etatsraad Weber og Hr. Professor Niemann udgjorde Deputationen.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Brahetrølleborg, den 3die Junii. Ved vor dyrebare Landsfaders Giennemreise i Onsdags var her anbragt 2de Æresporte, den ene ved Mølledammet foran Broen og den anden ved Jndkiørselen til Gaarden. Saavel i Gaarden som ved begge Æresporte havde Godsets Bønder forsamlet sig, og modtoge Hs. Majestæt med Hurra Hr. Greven reed Kongen imode, som ankom Kl. omtrent 11., og strax efter at have indtaget Frokost fortsatte, ledsaget af de bedste Velsignelser, med Følge Reisen til Nyborg.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Nyborg, den 1ste Junii. Onsdagen den 31te Mai var for dette Steds Jndvaaneren Fest= og Glædesdag, da vor elskede Konge reiste her igiennem til Hovedstaden. Hs. Majestæt indtraf hertil om Eftermiddagen Kl. 4. Saasnart Allerhøistsamme var kommen indenfor Voldene, løsnedes 27 Kanonskud og ringedes med Klokkerne. Uden for Byens Landport modtoge samtlige Byens Jndvaanere, af alle Klasser, lige besiælede af Glæde og inderlig Hengivenhed, Hs. Majestæt under Velkomst= og Hurraraab, fraspændte Hestene og trak Vognen, hvori Kongen befandt sig, igiennem Byen. Toget gik igjennem 3 Blomsterduer, som i denne Anledning vare opreiste. Ved den første mødte 25 voxne, hvidklædte, med Guirlander omskyngede Piger, som hilsede Kongen ved at afsynge et til Høitiden forfattet Vers. En Deputation af Søfolk med valende Flage og Musik var i Spidsen for Pigerne, der stroede Blomster. Den anden Æresport var opreist i Midten af Byen, og den tredie udenfor Hr. Giæstgiver Heistes Gaard, hvor en Forsamling af ungre Pigebørn ligeledes var opstillet i tvende Rader, stroede Blomster for Kongen og overrakte ham Krandse. Lige overfor paraderede Borgerskabet og Garnisonen. Et uafbrudt Hurraraabeledsagede Monarken lige til Stedet, hvor han stod af, og her blev han ligeledes modtaget med høi Jubel. Alle Byens civile og militære Embedsmænd og anseete Borgere modtoge Kongen i Andientssalen, og flere indløbes til Privatandients. Hs. Majestæt opheldt sig blot en halv Time forbenævnte Sted, hvorefter Allerhøistsamme gik ombord paa den Kongelige Postjagt Mercurius, som føres af Postfører og Dannebrogsmand Jespersen. Medens Kanonerne fra Fæstningens Volde tordnede, bøde de unge Piger knælende Kongen det hiertelige: Farvel gode Kongel Kl. 4 1/2 var Afreisen, Vinden S. O. Bramseils Kuling, Sønden Strøm, og i allerhøieste Velgaaende ankom Hs. Majestæt til Corsøer og Aftenen Kl. 11, hvor han forblev til næste Morgen Kl. 5. Endeel smaae Fartøier og Seilsbaade her fra Byen ledsagede Hs. Majestæt ud paa Fiorden med Musik og Hurra. Ogsaa Hr. Baron Holck paa Holckenhavn forrede fra et ved Gaarden anlagt Batterie ved Afseilingen. -
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Den paafølgende Nat holdtes Bal hos Hr. Giæstgiver Holst, i Anledning af vor elskede Monark lykkelige Tilbagekomst. Glæden var almindelig og Selskabet skiltes kuns ad med forenet Ønske om Held for vor gode Konge og den hele Kongelige Familie.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Corsøer, den 3de Junii. Ved Kongens Ankomst til Corsøer den 31te Mai sidstleden om Aftenen Kl. 11 modtoges Allerhøistsamme paa Skibsbroen af Amters høie Ovrighed, endeel høie Civile og Militalre, saa og Byens Embedsmænd, som tilligemed en talrig Forsamling af Byens og Egnens Beboere yttrede den meest levende Glæde over deres istede Monarks lykkelige Tilbagekomst og udbrød i gientagne Hurraraad. Det behagede Hs. Majestæt at begive sig igiennem en dobbelt Række, dannet af de unge Borgere og Søfolket, over Skibsbroen, som var oplyst, hen til en ved Enden af samme paa Veien til Postgaarden opreist Æreport, hvor Allerhøistsamme af tolv unge Piger, anførte af 2 Musikkyndige, modtoges med en til denne Hoftidelighed forfattet Sang, som af Stedets Øvrighed blev Aller. høistsamme allerunderdanigst overrakt, og som det behagede Hs. Majestæt at anhøre, og dermed at yttre sin allernaadigste Tilfredshed. Nu fremtraatte en Deel smaae Piger i hvide Klæder, som parviis foran Hs. Majestæt bestroede Veien med Blomster til Postgaarden.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Her behagede det Hs. Majestæt under den forsamlede Mængdes vedvarende Fonderaal at begive sig ind. Postgaarden var prydet med Krandse af Løvværk, uden for den paraderede Byens Garnison. Hele Natten var Byen illumineret. Det behagede Hs. Majestæt at forblive i Corsøer til næste Morgen Kl. 5, da Allerhøistsamme fortsatte Reisen. Stagelse, den 9de Junii. Den 1ste Juni Kl. 6 Formiddag indtraf vor elstede Konge der i Slagelse. Ved Bredgade Port, hvor der var opreist en Wresbue af Skovgrønt, blev Allerhøistsamme modtaget af en talrig Forsamling af Embedsmænd og Borgere, En Velkomstfang, som ved en af Byens Danneqvinder overratteHs. Maj. blev med almindelig Deeltagelse afsiungen. Det jublende Folk spændte Hestene fra Hs. Majestæts Vogn, og trak den under Fryderaar til Postgaarden, hvor Hs. Maj. modtog Cour af samtlige Embedsmænd. Fra Postgaarden kiørte Hs. Maj. til Byens Torv, hvor en Ærestatte var opreist. Foran Støtten dannede unge Pigen en Gruppe, af hvilke trende Børn fremtraadte, og rakte Hs. Maj. et med Blomster fyldt Overflødigheds Horn, hvilket den ædle Fyrste med huldsalig Naade og Mildhed behagede at modtage. Ligesom Ho Maj. under uafbrudt, velsignende Tilraab, var draget igiennen Byen, saaledes bragtes Allerhøistsamme ved Udkiørselen giennem den ligeledes med Skovgrønt prydede Smedegadeport et Længe lev Kongen, med tredobbelt Hurra. Paa Ærebuen, Raadhuset og Arrestatten læstes Jndskrivter, tagne af Velkomst=Sangen. Samt lige Huse i de Gader, giennem hvilke Hs. Maj. kom vare den foregaaende Nat, i Forventning af Hs. Majestæts Ankomst, smukt oplyste og saaes om Dagen festlig smykkede med Skovgrønt og Blomster.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Kiøbenhavn, den 12de Junii. Under 19de Mai har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne til Storkors af Dannebrogen Grev Lanskaronsky, Keiserlig Østerrigsk Geheimeraad og Ridder af den polske hvide Ørn; til Commandeur af Dannebrogen Hr. Baron Sonnensels, Vicepræsident for Kunstacademiet i Wien, og Commandeur af den preussiske røde Øen; til Ridere af Dannebrogen Hr. Baron Jacquin, Professor i Botaniqven og Chemien, Hr. v. Hammer, Reiserl. Raad og Fortolker i de orientalske Sprog, Hr. v. Schønfeldt, Hr. v. Koes, Hr. Majestæts Kammerjunker og Legationssecretair.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Ved Rescript af 4de April d. A. til Stiftamtmanden over Lolland, og Falsters Stift, er det fastsat, at de tvende til 19de Juli og 6te October bestemte aarlige Kram= og Qvægmarkeder, maae ophøre at være Qvægmarkeder, og vedblive allene som Krammarkeder, men at der, i Stedet derfor, i fornævnte Kiøbstæd hvorefter maae holdes 2 andre aarlige Markeder, af hvilke et hvert skal være med Heste og Qvæg tillige, det ene den 227, 28 eller 29 April, det andet imellem den 9de og 12te November.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Munkeboe Sognekald i Fyen, 300 Rbdlr. S. V. Et Raadmands-Embede i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Under Herlufsholms Skole-Patronat. Lærer-Embedet ved Herlufsholms Skole i Religion, Græsk og Chraisk, den faste Gage 250 Rbdlr. S. V., desuden fri Bolig, Brænde, Spiisning og Vast.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
J Frederikshospital ere fra 28de Januar til 3die Marts d. A. indkomne 198, udgangne 155 og døde 19 Personer. Fra 3die til 31te Marts d. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 37 Par, fødte 127 Drenge, 123 Piger, ialt 250 Børn; døde 80 Mænd, 68 Qvinder, 72 Drenge, 65 Piger, ialt 285 Personer; altsaa ere 32 flere døde end fødte. 16 ere døde af Alderdom, 2 i Barselseng, 2 af Betændelsesfeber Inflammation, 1 af Blodgang, 3 af Blodstyrtning, 1 af Brystkrampe (Afthma), 66 af Brystsyge (Lungesyge, 1 Druknet, 2 Dødfødte, 3 af Feber (hidsig Feber, Forkiølelse, Flødseber, 2 af Forraadnelsesfeber, 1 af Forstoppelse (Obstruction, 1 a Galdefeber, 4 af Gigt Værk, tør Værk, 2 af Halssyge, 2 ved en hastig Død, 5 af indvortes Svaghed, 1 af Kighoste, 22 af Krampe, 1 af langvarig Svaghed, 4 af Nervefeber, 6 af Nervesyge, 39 Nyfødte, 1 af Skolkopper, 32 af Slag (Krampeslag, 1 af Slagflod, (Apoplexie), 3 af Slimfeber, 1 af Sprintler, 2 af Sting (Pleuris, Sidesting, Hold, 14 af Svindsot (Tæring, tærende Syge), 4 a Trødske, 12 af Sygdom for Tænder, 3 ved ulykkelige Hændelser, 13 af Vattersot, 1 af venerisk Syge, de andre af uanmeldte Sygdomme. J samme Tid ere i Frederiksbospital indkomne 159, udgangne 143. og døde 21 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Fra 1ste til 29de April f. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 48 Par, fødte 133 Drenge, 144 Piger, ialt 277 Børn; døde 73 Mænd, 54 Qvinder, 51 Drenge, 42 Piger, ialt 220 Personer; altsaa ere 37 flere fødte end døde. 1 er død af Afsindighed, 14 af Alderdom, 5 i Barselseng, 2 af Betændelsesfeber (Jnflammation, 36 af Bryst søge Lungesyge, 2 Druknede, 2 ved Selvmord, 4 Dødfødte, 3 af Feber hidsig Feber, Forkiølelse, Flodfeber, 1 af Flød (Salt stod, Faat, Saar, 6 af Forraadnelsesfeber, 2 af Forstoppelse Obstruction, 4 af Galdefeber, 2 af Gigt (Værk, tør Værk, 1 af den gyldne Aare, 1 af Halssyge, 1 ved en hastig Død, 1 af Hoste, 2 af indvortes Svaghed, 1 af Kighoste, 3 af Kirtelsyge, 2 af Koldbrand, 10 af Krampe, 2 af langvarig Svaghed, 7 af Nerveseber, 5 af Nervesyge, 35 Nyfødte, 1 af Orm, 22 af Slag Krampestag, 5 af Slagstod i Apoplerie, 1 af Sting (Pleuris, Sidesting, Hold), 9 af Svindsot, Tæring, tærende Syge), 2 af Trødske, 4 af Sygdom for Tænder, 4 ved ulykkelige Hændelser, 11 af Vattersot, 1 af venerisk Syge, de andre af uanmeldte Sygdomme. J samme Tid ere i Frederikshospital indkomne 210, udgangne 144 og døde 27 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Børs Auctioner. Den 6te Juni blev 1500 Rbd. i Depositokasse=Obligationer solgt for 14 1/2 til 46 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; 500 Rbd. i Kongel. Finants=Collegii=Obligationer for 46 1/2 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd.,S. V. Den 7de: Slupskibet Sophia kaldet for 810 Rbdlr. N. V. til Kiøbmændene T. Juel og A. Steensen, begge af Hobroe, hver for 1 Part. Den 8de: Kaperbaaden Børeas for 180 Rbdlr. N. V. til Skibscapitain og Eqvipagemester Poulsen; en første Prioritets Pante=Obligation, stor 4000 Rbd. S. V., for 120 Rbd. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Fra den 10de til den 12te Junii 1815 ere indkomne. Capitain J. R. Lorenzen af Kiøbenhavn fra Bourdeaux med Biin, Brændeviin, Edike &c.; Capit. H. M. Bohn af dito fra Cadix med Salt og Kork; Capit. H. C. syn af Dito fra Kiel med Stykgods; Capit. S. N. Alexander af og fra Wisbye med Kalk og Bræder; Capitainerne Rasmus Svendsen af Kiøbenhavn fra Danzig, Lars Jacobsen af Svenborg fra Kønigsberg med Planker. - Udgaaede: Capit. P.H. Bistrup af Kiøbenhavn til Kønigsberg med Sild, Caffe, Bomuld og Stykgods; Capit. Jens Mortensen af dito til Jsland med Salt og Kornvare; Capit. M. P. Schmidt af dito til Kiel med Stykgods; Capit. C. H. Rønne af dito til Halmstad med Tørfisk, Capit. Georg, Honge af Newcastel, Will. Carns og Joseph Cragt af Grenvik til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Barom. Therm. Vinden. 4 Junii. 28. 1. 7 9, 2 Varme. S. V. 6 27. 10, 2 15, o - . N. N. O. - 27. 10. = 9. . - O. N. O. - 28. 1. 3 10. - N. N. O. 1 - 28. 2. 9 14, 4 - C. N. 9.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
En gammel Fædrenelandssangers Qvad ved sin Konges Hiemkomst fra Wien, den 1ste Junii 1815. See, Rygtet hist udbreder Kongens Roes hvor glæder sig hver dansk Matros han seer paa Dannebroget, hvor det valer putral didhen, hvor du den Konge prater i Soldaten smiller til sit Banner : Dig vil jeg følge til min sidste Dag paa Siellands De din kjekke Konge lander Modtag med Juvel ham; han talte Landets Sag og Borgeren, som støtter Kongens Throne, Han venter ham saa fjeleglad. som Fader, kom, og hør vor Jubeltone, Vi længes efter Dig i Axelstad! Der er han i Jubler Præst og Bonde Der kommer han forkynde Kongens Mænd, han favnet blev i Berthas Lunde Af Danneqvinder, Møer og Dannemænd. See, hver han sidder ved sin Dronnings Side :Med blottet Hoved hilser han sit Folk, Mens Glædens Taarer af hans Øine glide hans egne Børn fremstaae, som Folkets Tort O Fader, raaber Vilhelmine, Caroline. i hvor dit Folk dog elsker Dig i Marta skuer sine Børn med venlig Mine; hun tørrer Taaren af: den glæder mig Den gamle Sanger vilde gjerne qvæde: Men Stemmen svandt, han kan er synge meer han føler blot vort hele Danmark Glæde, Og takker Gud, at han sin Konge seer. Velkommen Konge da til dine Stater, Fro hilser og dit Folk med høie Jubelskrig. Dig gave Krandsen selv Europas Potentater : Og Danmarks Hyldning blev paa dobbelt Glæde riig. H. C. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1815-06-12
Ved Cancelliesecretair Hendrich Ditlev Frelsens Død tabte den ømmeste Moder sin eneste Søn - Staten en af fine dueligste ung Embedsmænd - mange en sand Ven - alle et sieldent agtværdigt Medmenneske; men - Held os - vi vide det: Døden er en Overgang til viint bedre Land, hvortil vi alle stunde, og hvor vi alle skulde giensamles omstort, for aldrig aldrig at adskilles 11.