Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-06
Af Krigs-Generaldirecteurens Svar, dateret 26de Decbr., sees, at Hs. bollandske Majestæt ikke indvilger i Capitulationen med Hensyn til Forterne Lillos og Lieskensborks Rømning; men Kongen lader Krigsministeren tilkjendegive General Chasse sin ubegrændsede Tilfredshed med hans og den tap vre Besætnings Forhold under den hele Beleiring, og for kun foreløbig at give Generalen et Beviis paa sin allerhøieste Tilfredshed, er han udnævnt til Storkorsridder af den kongel. militaire Wilhelms-Orden, og de ham tilsendte Ordens-Jn signer, ere de, som Kong Wilhelm selv person ligen har baaret, Kongen har ogsaa paa Generalens Forslag udnævnt flere af Besætningens Officerer til Riddere af fornævnte Orden. - Med Hensyn til Besætningens Skjæbne, da meldes der nu fra Brussel, at de hollandske Fangne sandsynligviis den 29de Decbr. ville afmarschere til Frankerig; de ere inddeelte i 4 Transporter, hver paa 1000 Mand. J Antwerpen skulle flere, af Pobelen være blevne grodeligen insulterede, hvilket foranledigede en Proclamation mod saadanne Skjændigheder. Capitain Koopmann er ved Gensd'armerie afført fra Citadellet og bragt til Berchem; dette skal være skeet paa Marskal Grards udtrykkelige Ordre, fordi denne Officeer vægrede sig for at tiltræde Capitulationen, og ødelagde Flotillen. J Citadellet har man fundet 1 Million Patroner og hundrede tusinde Kilogramer Krud, samt Levnetsmidler for 6 Maaneder; derimod frembød Citadellet selv en Ødelæggelsens Scene, som vist nok aldrig noget beleiret Sted har fremviist. Da Marskalken med begge Prindserne, begav sig til General Chasse, var det neppe muligt at bane sig Plads for Gruus og Ruiner, den til Kassematten, hvori Generalen havde opslaaet sin Bopæl, og der skal have været et rørende Syn, at see denne gamle Feldtherre blandt al denne Ødelæggelse, endnu bekymret for ikke at have gjort nok for Citadellers Forsvar. De franske Ostiers Forhold Overvundne var høist roesværdig: Om Mandag, Eftermiddag Kl. 4 overleverede Besætningen dens Vaaben til de Franske, efterat den havde de fileret forbi dem; et fransk Regiment stod opstillet i Linie, og Musikken spillede, medens Hollænderne. med deres Trommer og Horn marscherede forbi, anførte af Favauge. Marskal Gerard, de franske Prindser og en glimrende Generalstab var nærværende. Enhver holl. Bataillon stillede sine Gevæhrer i Pyramider, efterat den havde marscheret forbi, og vendte derpaa tilbage i Fæstningen; blandt de Franske herskede, medens dette gik for sig, den dybeste Taushed. En hollandsk Lieutenant kastede ved sin Oberstes Kommando Ord, raseode sin Kaarde fra sig; men en af Marskalkens Adjutanter tog den op, og leverede ham den tilbage med de Ord: "Tag De den tilbage, vi forlange den kun som et Depositum ved deres Side, og den kan ikke være i bedre Hænder. Efterat Marskalken og Prindserne havde gjort deres Opvartning for General Chasse, der i en 10 Maaneder har været syg, besigtede Marskalken Bre schen, og erklærede, at det var umuligt, at Generalen kunde have holdt Fæstningen en eeneste Dag længer. Hertugerne af Orleans og Nemours besøgte ogsaa de Saarede i Citadellet og trøstede dem; de dræbte og saarede Hollænderes Antal skal beløbe sig til 900; der ere nu 800 Franskmænd indqvarterede i den tilbageblevne Kaserne og Kassematterne. De franske Prindser ere igjen afreiste til Paris. De Citadellet tilhørende Forter: Tete de Flandres, Bürcht, myndrecht, Austrumeel og Calloo ere ogsaa overgivne, og en Fortegnelse optaget over Krigs materialet. Til det franske Hovedqvarteer er den 26de December en indløben Depesche, som befaler Nordarmeen strax at vende tilbage til Frankerig, igjen at indtage den stilling, som den for havde inde, og at sætte sig i Forbindelse med de øvrige franske Armeecorpser, som ere opstillede langs den franske Østgrændse.