Jyske Efterretninger, 1813-06-20
Tydskland. I Klvigte Tid kan ved Bagtit Salefter hende Harender af Bierigt St. Chillinmue, Srer Schneloff v. St. Keist k som fryken Conferet, om Bacher stilstand, der vare : 1 Timer mueril Kl. 3 Efterm. Om Grundmuur, om der saade mat, et de vare rentet, mer vel un ikke enhunen Dommeram=Timer. Man næstunne derie imer Omstrenger h. 32 Kl. 5 Ader ved Strinus i Tyrsten, domme Særing, der, hun Preusserne 174, samme me Østerrigerne og Sachferne ; hun endeelt mur der1 Aun men erme om ingende Hunehertutelliet ved detafsindede Betienstalstad. Fiendtlighederne skal vel Bekiendt melser af den nydene pat alt Pumni det skal bebrat indtil det 20 Ins. a 2 mk liden kynerste Dages Forløi msider. Demmemyntmer melsom de Frinimende Anmert et saaledes sustin : Det fransk A mees Liun hægyndt sit det Sænde de finder til Badmer, han nyet Skifershuus, AlRamil unyt det liden Flyde som udinder i Budernet Sydet at til Ladne hirt til Roukiel ved Kart bag og lands at hun sin misk Oberet. Det rum hierte Armes Sammen. Amm hende sat den som sk. Grændse, gaae nyer Drærshag, Pinffenhøre, Landet strene sælger Byen finder til Tubelstal, gan meer Bøllendømt og Strugust, linet af Srinuur, Dund vadril Cunkt, at strækket sig til Over met Blem skeet, Opnam og Alt f. Det hele District mellem bing Armens Damantinus kun et nemmel, og lu: briatet til umer ti Tæppperne, en ikke at unger Landstum. Bresinu et indestedet i Rautriumet. Den franske in beundet et mer ved Korshucht An Tøi i Orm, spise deme Findt Lod inden den saa ikke e preussiske Stændit, finder quer til Stort, i det der ner ved Mühimsse gaaer af et Ondt, kant at der ment ske Snaudet suleret, et kan Samler, et Dessunske i en smus nanliggende Smer ei hiinsmans Em sterne tilhøre den franske Trmet, at hele Preusser der ommer Armer. De tumingen mensiske Besien sit Samen ere mue, et har er vi nugen Tøm pe taget i Bestemmelse. Sir ender man sn Audi Demarommus Lin en mellen danne Armert, med Anmalle at kum, son den franske Arme Summer 3 Jumsnet højt nat hune Elmanden son bekiendt, der suk nat der Til Humling, Benene, Liel en Trommumd friane vi der franske Armes. Danag, Tam, Myntit. Stum a Skind, kal 1 Enhan til Sneseraf deret Ensannes hver en Dat prypummes ved Commendumeret en Snamperme. Een af Commehanten sit ene Fæstning udam Commission skal væ fine sig et Bemmemmerne om et panier, at munriptit flevere de stimmeret Symrammer. EnmærKæmmen skal have er en Omkrødt til en fransk Sum, ogden Tærret skal være prun. Priser paa Am minist bestemmes at Commissiner, og ne Ender til hun Manuel skal Zabilesimmer vel Armee min TønPrim. D. 12 Jun skal kunne af Lamme mun deel nye Amt, af ul Tomme Millinger sun nær udæri det hanint sit hersæt. Int et smange Millinsian fine sit en ti hente Curat udmmer St. Commissarier i Neumark tulum Fruerstues Eier, om og paa me Anmelset al Enmulminemster huus Dubenstian, havn ultalt det S.; Armet smaaet et bemælt Darl af de mussiske Sal. fiet. D. 27 Min rykken Keiseren fæld med sin Sam ind i Trunt, nu samme alt Anmuret hunder hun fjerne sig, saa hvid og det franske Smør komne Nr. opperligste Orden, og isteden for befrygtede Plyndringer de erfarede man med Forundring, at de franske Krigere ikke allene med Beskedenhed anmodede om de nødvendige Lernetsmidler, men endogsaa med rede Penge betalte, hvad de kiøbte i offentlige Huse. D. 2 Juni rykkede den franske Sen. Laurision med sit Armeekorps ind i Breslau med største Rolighed og bedste Orden, og nogle Timer efter ankom den franske Gen. Hogendorp, som Stadens bestemte Gouverneur. J Forveien var fra Staden, afgaaet en Deputation til den franske Keisers Hovedqvarteer, for at anbefales til Keiserens Beskyttelse, der ikke allene blev lovet saavel i Henseende til Personer som deres Formue, men tillige forsikret, at det vilde smerte Keiseren ikke at kunne afvende enhver Fare, der truede Staden Breslau.