JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
Paa Mariendals Mølle ved Slagelse er Condition ledig til 1ste Mai for en ædrue og duelig Møllersvend, En beqvem Boepæl for en honet Familie er til Leie i dette Foraar i en Gaard paa Tiørnelunde Mark, til Leiligheden hører, foruden de nødvendige Udhuse, en god Hauge, Foder og Græs til en Koe samt fornøden Jldebrændsel. Denne Leilighed er og saaledes at 2de mindre Familier kan beboe den. Man behager at henvende sig til Eieren. Tjørnelund pr. Slagelse. Gustavus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
Et Partie meget gode Kartofler anvises til Kiøbs af Kiøbmand P. A. Kierneff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
Hos Billing i Slagelse faaes extra got Haugefrøe for gangbar Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
646 Rbd. 1 Mk. 15 s. i S. og T., Umyndiges Midler under Gunderslevholm med flere Godsers Overformynderie, kan strax bekommes imod anordnet Sikkerhed. Hindholm pr. Ringsted. Boss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
J en af Siellands nærsomste Kiøbstæder er til førstkommende Michaeli, et nyt og complet Farverie som er i fuld Drift at faae til Kiøbs eller til Leie paa billige Vilkaar, Vedkommende ville behage at henvende dem enten til Dhrr. Christensens Sønner & Harboe i Kiøbenhavn eller til mig Undertegnede. Corsøer den 12te Marts 1823. Petersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
God Hauge- og endeel Blomsterfrøe samt nogle Espalier Frugttræer af Æbler, Pærer og Blommer, sælges til særdeles billige Priser i den forrige Bageriegaard ved store Antvorskov, af Major Prangen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
En duelig Avlskarl, der kan paatage sig at bestyre en Avlsgaards Drift, og er forsynet med gode Anbefalinger, kan strax eller til 1ste Mai faae en fordeelagtig Tieneste i Nærheden af Slagelse. Sammesteds kan en Mand som er ovet i Haugevæsenet, paa gode Vilkaar blive antaget. Skulde de være gifte, kunne de og saa faae en god Boepæl og Maanedssæd til Føde, samt Foer og Græsning, hver, til en Koe. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
Gule Saae-Ærter af den store engelske Sort samt vel conserverede Kartofler, som i enhver Henseende egne sig til Lægning, ere at faae tilkiøbs paa store Antvorskov ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
En smuk og beqvem Huusleilighed, for en Familie uden for Bondestanden, med Haugerum, Foer og Græsning til een a to Køer; samt nogle Huse med og uden Jord ere at faae i Leie og i Fæste i Nærheden af Slagelse strax eller til førstkommende Flyttedag. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-25
Et Klædeskab til billig Priis er tilkiøbs. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Den Vest-Siællandske Avis, eller: FRIS Ugeblade Slagelse. den for landske Historie uden og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aarg.) Løverdagen, den 29. Marts 1823. Nr. 25.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Journal des Debats skildrer den Crisis, som er forefalden i Madrid siden den 19de Februar, som at have til Formaal at giøre Kongen af Spanien aldeles til Fange. Hs. Majestæt erklærede sig paa denne Dag afgjort imod at Regieringens Sæde skulde forlægges, fordi det vilde forraade en Feighed og Mangel paa Midler til at giøre Modstand. Ministrene svarede: at de havde fattet deres Beslutning, og at det ifølge Constitutionen var deres Pligt at vaage over Statens Sikkerhed. Man vil dog vel ikke føre mig bort imod min Villie, sagde Monarken. Naar de Cortes befaler Regieringens Forlæggelse, svarede Justitsministeren, saa vil jeg ikke tage i Betænkning, at bortføre Deres Majestæt bunden, ifald det var nødvendigt. - Ministrene begave sig bort nynnende Tragala Sangen, imedens Monarken udgød Fortørnelsens Taarer. Om Aftenen Kl. 6 erholdt Ministrene deres Afskeed; men om Natten maatte Kongen antage dem paa nye. Den 20de beklagede Kongen sig i Statsraadet; men de forbleve ved deres Mening. Det nye Ministerium, som de Communeros Parthie foreslog Kongen bestod af endnu renere Demokrater, end det hidtilværende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Siden disse Begivenheder har Kongen været syg og har derfore ikke selv aabnet de sædvanlige Cor les Forsamling, hvilket har opvakt en stor Forbiltrelse. J de Cortes Møde den 2den Marts skal en Deputeret have spurgt, om Kongen, naar den Franske Armee rykker ind i Spanien, da han ofte er syg ikke burde ansees som uskikket til at forestaae det Kongelige Embede, og om det ikke var nødvendigt, at oprette et Regentskab. Han forlangte desuden at Ministrene skulde meddeele Forklaring om Fædrenelandets Farer. Ministrene erklærede derpaa i et hemmeligt Møde, at Jnvasionen var sikker, og at de skulle tage alle fornødne Forholdsregler derimod; men at det var nødvendigt først at afgiøre den Qvæstion om Forlæggelsen af Regieringens Sæde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Krigsministeren anmeldte i de Cortes Møde den 21de Januar, at Armeen kan ufortøvet blive bragt til 50000 Mand, naar man vil incorporere 7000 Mand Militser i Linieregimenterne; for nærværende Tid giøre 24000 Mand Militser activ Tieneste i Portugal. – Men ogsaa i dette Land ere indvortes Uroeligheder udbrudte. Den 28de Februar anmeldte Justitsministeren i Hs. Majestæts Navn, at Grev de Amarante havde plantet Oprørsfanen i Provinsen Minho; men at General Louis do Rego som i en Hast havde bragt nogle Linietropper og Militser sammen, havde hurtig dæmpet Oprøret. J Oporto udviiste Jndvaanerne den største Hengivenhed for Constitutionen. Saasnart Efterretningen ankom dertil, at Grev Amarante havde opvakt Uroeligheder, saa besluttede strax Borgerskabet at udbetale Garnisonen dens tilgodehavende Sold; ogsaa blev der overleveret til Magistraten en Liste paa de mistænkelige Personer med Anmodning om at forvise dem af Staden. Den Portugisiske Congres har ved Modtagelsen af disse Efterretninger erklæret sig. for permanent. De Franske Deputerede af den venstre Side vedblive at vægre sig ved at møde i Kammeret. J Mødet den 14de Marts indfandt sig kun General Sebastiani og 6 andre Deputerede af dette Parthie; da ingen nu taler imod de Lovforslag, som der giøris, saa blive de antagne med en overvættes Stemmeflerhed; i Pairernes Kammer have Marskal Jordan, Baron von Barante og Hertugen af Broglitalt imod Creditvotumet paa de 100 Millioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Den National-Gardist, som vægrede sig ved at lægge Haand paa Hr. Manuel, ved Navn Mercier, modtager mange Agtelsesbeviser af det liberale Parthie saavel i Paris som i Provinserne. J Lyon er en Subskription aabnet for at giøre ham en Present. – De Engelske Aviser bleve ved Efterretningen om det store Giæstebud i London holdt tilbage paa Postcontoiret i Paris, Regieringen havde forbudt Journalisterne at optage Declarationen af de 62 liberale Deputerede; men den circulerede snart i Steentryk. Det blev nu omtalt i Conseilet om ikke disse Deputerede skulde sættes under Anklage efter Libelloven; men Forslaget gik ikke igiennem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Fra Tyrkiet har man ingen egentlige nye Efterretninger men blot en mere omstændelig Fortælling af det allerede bekiendte. Saaledes berettes: at ved den voldsomme Storm, som har hersket i Constantinopel ere 7 Moskeer styrtede ind og mange ulykkelige Tilfælde passerede. Den Franske Ambassadeur Greven af Latour-Maubourg forlader Constantinopel. Den Østerrigske Jagttager er me ger knap med sine Beretninger fra denne Hovedstad; men private Breve berette, at Porten lader foretage meget betydelige Udrustninger, som man troer ere bestemte til Grækernes Betvingelse, og at Krigen imod dem vil igien begynde til Foraaret. Nogle mene, at Porten har andre Hensigter dermed og at Lord Strangford skal have givet den advarende Vink Han har bragt meget sørgelige Efterretninger med sig for Porten fra Morea. Ved Mytilene laae 50 Græske Brandskibe, som lure paa Tyrkiske Skibe, og bestandig true med Landgang. Lord Strangford lader de allierede Magters circulaire Note af 14de December fra Verona, oversætte paa Græsk for at underrette Grækerne om, at de ikke kunne giøre sig Haab om nogen Hielp fra de christne Magters Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Reis Effendi har ladet Gesandten spørge om han er forsynet med en separat Fuldmagt fra Ruslands Side for at indlede Underhandlinger med dette Cabinet, hvilket han maatte benægte. – Den Persiske Armee har trukken sig tilbage fra Bagdad og har indtaget en befæstet Leier i en Afstand fra denne Stad, saa at den ikke synes at have opgivet sine Planer derpaa. Paschaen af Aleppo Ba ram iler Staden tilhielp. - Paschaen af Ægypten har havt den Sorg, at hans Søn, Jsmail Pascha, som commanderer Armeen ved Sennaar i Nubien, er bleven dræbt af en Negerfyrste. Morderen overfaldt ham i hans Telt og dræbte ham i hans Seng. Paschaen af Ægypten er af Sultanen bleven udnævnet til Pascha af Bemen i det lykkelige Arabien, og har faaet Tilladelse til at præge Guldmønt. Han har begivet sig fra Alexandrien til Kairo. - Nilen har i Aar gjort megen Skade ved en overdreven Oversvømmelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Man læser en Skrivelse fra en Stabsofficeer ved Fyrste Maurocordatos Armee, som vel er noget gammel nemlig af 14de Januar, men er dog interressant. Han melder deri, at Tyrkerne løbe den 6te Januar 5 Gange Storm paa Messolongi, men de bleve hver Gang slagne tilbage af Jndvaanerne. Omer Vrioni trak sig endelig tilbage efter at han havde efterladt sig 1500 Døde paa Valpladsen. Man vidste i to Dage ikke hvor han var bleven af, endelig erfarede man, at Fienden var forsvunden og havde ladet sin med Hytter og Telte bedækkede Leier blive i Stikken; da han afFrygt for at falde i et Baghold ikke havde vovet at nærme sig til den. Grækerne tog denne Leier i Besiddelse og fandt der 10 Kanoner, Munition og Provisioner, foruden Chorschid Paschas prægtige Telt. Omers Kostbarheder bleve bragte i Triumph omkring i Messolongi, man erfarede endelig at Paschaen havde forskandset sig ved Vrachori. Det er forhen fortalt hvorledes Resten af hans Armee er i denne Stad bleven ødelagt. De nyeste Efterretninger man har fra Grækenland melde: at Corinth virkelig har capituleret og at Slottet Ved Lepanto er indtaget: men man tvivler paa, at Patras er erobret. Derimod beretter den omtalte Stabsofficeer, at Garnisonerne i Patras, i de smaae Dardaneller og Lepanto havde gjort Forslag til at capitulere. Hydrioterne blokere Koron og Modon paa det strengeste; to smaae Fæstninger, som ikke fortiene nogen ordentlig Beleiring, hvorpaa ikke heller Grækerne forstaae sig. Der er ingen Tvivl paa, at Grækerne vilde have hele Peloponnes i deres Magt inden April Maaneds Begyndelse; saaledes, siger bemeldte Græske Officeer, har en haandfuld Mennesker, som i Begyndelsen ikke var bevæbnet med andet end med Slynger, Plougjern og Jagtflinte, tilkæmpet sig Altere og Love, Tøihuse og Vaaben; thi Grækerne besidde nu 150 Feldkanoner, 700 Fæstnings kanoner, 80,000 Geværer, og deres Søemagt bestaaer af 400 Skibe fra 20 til 400 Tønder."¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
De Græske Corfarer vise sig nu i Mængde ved Kysterne af Syrien og 30 Skibe af denne Nation staae den oprøriske Pascha af Akre bie. Han beleires i denne Stad af Paschaen af Damask.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
De Breve, som ere blevne afgivne paa Postcontoiret i Stockholm, og som Regieringen har udsat en saa stor Belønning for at opdage Forfatteren til, havde til Formaal at udbrede i heele Sverrig ved de offentlige Autoriteter selv en Bekiendtgiørelse om at Kongens og den heele Kon lige Families Mord var nær forestaaende. Den Artikel, som var indrykket i Statstidenden, havde ingen anden Hensigt end at opdage den Skyldige og at stat re et Exempel for Fremtiden. Glædeligt var det at see hvorledes den gode Aand, som overalt hersker i Sverrig, og Nationens Kiærlighed til Kongen gav sig ved denne Leilighed paa en indlysende Maade tilkiende. Dersom det og er lykkedes nogle intrigante Forbrydere for et Øieblik at unddrage sig Politiets Opmærksomhed, saa har dog Kongen havt den Glæde at see, hvorledes Enhver uden Undtagelse har kappeviis lagt for Dagen sin Afskye for dette afsindige Forsøg paa at stifte Mistillid imellem ham og Nationen. De fire Rigets Stænder have allerede fulde af Misfornøielse over de omtalte Cabaler, besluttet, eenstemmigen den 11te Marts om Morgenen at overlevere en Adresse til Kongen og Kronprinsen for paa nye at give Høistsamme deres Høiagtelse, Troeskab og Hengivenhed tilkiende. - Hs. Majestæt Kongen har forlangt af Stænderne, at de skulle udnævne en særskilt Commission for at han kan overlægge med den, hvorledes Statsbestyrelsen kan indrettes paa den bedst muelige Maade og hvorledes Embedernes Antal kan indskrænkes og desuden angaaende mange andre Gienstænde; man venter sig den meest velgiørende Virkning af den Velvillighed hvormed Kongen er kommen heri Nationens Ønsker i Møde. Parnaiba i Provindsen Plauchi er igien bragt til Lydighed mod Regieringen i Lissabon. Saasnart man i Maranhar og Oriras havde Efterretning om Opstanden der, lode Juntaerne nogle Detaschementer marschere mod Parnaiba, og en Krigsbrig blev afsendt fra Maranhar, for at blokere Havnen. Da denne ankom, flygtede Oprørerne til det Jndre, og Chefen paa Briggen landede uden Modstand med 80 bevæbnede Matroser, da Folket gandske fredelig overgav ham Militair Regieringen. J det Jndre af Provindsen Maranhao er der anlagt nogle Fæstningsværker. Milizen og Handelscorpset forrette Tienesten i Staden, hvortil de frivillig have tilbudt sig. Pernambuco er nøie blokeret; et Skib fra Maranhabringer den Efterretning, at en Portugisisk Brig, fra Rio Janeiro, bestemt til Pernambuco, var ankommen til Maranhav. Den blev afviist af Commandanten for Pernambucos Blocade, og sendt til den anden Havn. Briggen var løbet ud under det af Keiseren i Rio Janeiro bestemte Flag, men løb ind i Maranhav under det Portugisiske. Den medbragte Depescher fra Keiseren til Regieringsjuntaerne i Provindserne under Vinden af Pernambuco.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Anecdot. J Aaret 1806 udsatte en gammel Ungarer, hvis Børn vare døde og som heller ikke havde nogen nær Paarørende et Priisspørgsmaal, om hvad han skulde giøre med de 100,000 Gylden som hon eiede, da han paa den bedste Maade vilde anvende dem til sit Fædrenelands og sine Landsmænds Nytte. - Han havde udsat 150 Gylden for det bedste Svar paa dette Spørgsmaal; der indkom i alt 67 Besvarelser, som ere alle bekiendtgjorte ved Trykken; mange af disse Besvarelser ere høist komiske, saaledes raadte en Postmester ham, at han skulde uddeele sin Formue til saadanne Personer, som Gud havde velsignet med Børn og giorde ham derved opmærksom paa, at han selv havde saadan en lille rax Pige paa 9 Aar. Andre tilraadte Oprettelsen af Stipendier for unge Menneskers Dannelse, hvorved de anbefalede deres Sønner. En catholsk Præst proponerede ham, at han skulde bruge Capitalen til at lade læse Messe for at befrie de arme Siæle i Skiærsilden. Jmidlertid indkom der ogsaa mange gode og nyttige Forslag; men det skiønneste af dem alle var følgende, som en catholsk Præst indgav, bestem ædle Mand, skrev han, Renterne af den Capital, som de vil bortskiænke til en aarlig Belønning til den, som har gjort sig meest fortient af Fædrenelandet og overlad et Collegium eller et Universitet at bestemme hvo der fortiener Belønningen. Derved vil de ikke allene nu, men for alle tilkommende Tider befordre den ædle Nations Bedste, som de tilhører; det værste var, at Manden døde inden han fik sit Spørgamaal besvaret, saa at denne skiønne Plan blev ikke iværksat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Jndenlandske Efterretninger. Ved Reskript til Kiøbenhavns Magistrat af 28de f. M. er bifaldet, at der i Magistraten fremdeles skal være 3 Borgermestere og de gaaerede Raad mænds Antal indtil videre nedsættes til 5.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Ved Circulær-Skrivelse til samtlige Amtmænd, af 8de d. M. ere de ældre Forbud til Øvrigheden imod at tilstæde fremmede Omløbere med Dyr, Kunster og andet deslige, som de ville lade see for Penge, Ophold eller Giennemreise giennem noget Distrikt, med mindre de ere forsynede med høiere speciel Tilladelse, bragt i fornyet Erindring, og deres nøiagtige Efterlevelse for Fremtiden indskiærpet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Under 4de d. M. er meddeelt allerhøieste Konfirmation paa Enkens efter forhen afdøde Major ved Kiøbenhavns Brandcorps, Johan Martin Qvist, nu ogsaa afdøde Frue Cathrine Marie Qvist's Testamente af 21de Septbr. f. A. hvorved hun har skiænket følgende Summer til offentligt Brug: 1) Til St. Petri Menigheds Pleiestiftelse og Huusarme 18,000 Rbdlr. Sølv. 2) Til samme Menigheds fattige Pigeskole 1000 Rbdlr. Sølv. 3 Til samme Menigheds fattige Drengeskole 1000 Rbdlr. Sølv. 4 Til Understøttelse for fattige Muurmestere, Muursvende og disses Enker 20,000 Rbdlr. Sølv. 5) Til det Kongelige Jnstitut for Blinde 5,000 Rbdlr. Sølv. 6) Til den for Garnisons Menighed oprettede Skole 5000 Rbdlr. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Kiøbenhavns Børs, den 21. Marts. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. London 2 M. - Rblr. - s. - Specier 247. Den 15. Marts 1822, 253.) Disconto. PC. - Spec. solgtes til 2 Rbdlr. 2 Rbmk. 1314 s. (Jfior 15 Rbmk. 3 s.) Kongelige Obligat. (med Renter fra 11te December 1822) 74 1/2 Rbd. Sedler. (Iior,6 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 1/2 a 101 1/2 Rbd.; dito i Sedler 126 Rbd. - Norske Rigsbanksedl. 140 Rbdlr. (Jfior 12 1/2 a 12 5/8.) Svenske Sedler 3 Mk. 12 s. pr. 1 Rdl. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Ledige Embeder. Sognekaldet til Domkirken i Roeskilde og det dermed forenede Provstie for Tømme og Voldborg Herreder, 800 Rbd. - Tor ster og Lendum Sognekald i Aalborg Stift, 350 Rbd. - Sønderup og Suldrup Sognekald i Viborg Stift, 250 Rbdl. - Vesterbølle og Østerbølle, Sognekald i Viborg Stift, 320 Rbd. Gladsaxe og Herløs Sognekald i Sielland, 367 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Nyeste Post-Efterretninger. Hr. Canning er bleven restitueret og har viist sig paa nye i Underhuset; hvor han den 18de Marts har endelig udeladt sig om Englands politiske Forhold og sagt i Anledning af et Spørgsmaal, som Sir Thomas Mackintosch forelagde ham følgende mærkværdige Ord: At man ikke har nogen fornuftig Grund til at haabe, at Krigen imellem Frankerige og Spanien kan afvendes; at han derfore vil fremlægge de Papiire, som have Hensyn paa denne Gienstand og som staae i Forbindelsemed Politiken og Regieringens Forhold ved de Underhandlinger, som den foruroeligende Crisis i de Europæiske Anliggender har foranlediget, og at der for nærværende Tid ikke gives nogen specifisk Grund, hvorfor England skulde i dette Øieblik blande sig i Krigen, dette er vel et SlagsNeutralitets Erklæring; men dog ingen ubetinget, som gielder for heele Krigens Varighed og til dens Ende, kun er der ingen specisisk Grund for Tiden til Deeltagelse deri. Regieringen betragter den blotte Act af et Angreb fra Frankrigs Side paa Spanien, under de nuværende Omstændigheder, ved Landets indvortes Tilstand og udvortes Forhold, ikke for tilstrækkelig tilsat den skulde tage Deel i Krigen. Men det maa blive Regieringen forbeholdet at afgiøre naar der kan gives en Grund dertil; f. C. dersom Krigen skulde vare for længe og det skulde give sig tilkiende, at Constitutionen, som Frankerige ønsker at kuldkaste, er Nationen kiær, eller ifald man skulde holde det raadeligt ikke at lade heele Spanien komme under Frankerigs Herredømme; eller dersom Portugal skulde ligefremt opfordre os til Krigen; eller dersom Englands Jnterresse og dets Flag o. s. v. blev fornærmet, eller dersom en anden Continentalmagt blandede sig i Kampen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Efter at have læst denne vigtige Erklæring skulde man næsten troe, at det vil snart komme til Krig, imellem England og Frankerige; thi der er her ponteret til Krig paa saamange Kaart, saa det skulde være underligt om den ikke skulde komme, ud paa det ene eller andet af dem. J London er man af den Meening, at den Engelske Regiering, ikke vil tage nogen afgiørende Beslutning førende den Franske Armee er trykket ind i Spanien og det Spanske Folks Villie har tydeligt erklæret sig for den nærværende Constitution, da Regieringen vil saa først tage Spaniens Partie. Nogle Tilberedelser til Krigen gjøres imidlertid foreløbigen. Ti Orlogsskibe blive udrustede i de forskiellige Havne, ogsaa er der givet Ordre til at holde nogle Fregatter og Sloors i seilfærdig Stand. Matroser nes Antal forøges fra 21,000 til 25,000 Md. Man troer, at disse Skibe ere bestemte enten til Krigstog eller til at formere en Observations Eicadre. Hs. Kongelige Høihed Hertugen af Clarence er udnævnet til den Kongelige Søemagts Admiral i den afdøde Greve af St. Vincents Sted. Er vel nu alt Haab om, at der endnu kunde blive Fred imellem Frankerige og Spanien saaledes forbie, saa vil det imidlertid dog vare noget inden vi kunne faae Efterretning om at Krigen er udbrudt, dette kan neppe skee førend og fire Uger, desuden lægger ogsaa Naturen Hindringer i Veien for Krigens Begyndelse; thi der er faldet en saa uhyre Mængde Snee i Pyrenæerne, at Communicationen vil i lang Tid blive umuelig; Floderne ere stegne over deres Bredder, og have anrettet store Ødelæggelser paa Marker og Viinbierge og Faarene krepere af Mangel paa Foder. Skrækkelige Uveir have raset langs med de Franske Kyster og Admiral Hamelins Eskadre, som var løben udfra Brest har lidt haardt af Stormeen. - Den Franske Armee bliver med stor Flid forsynet med Provision; Havren stiger derfore meget i Prisen. - Hertugen af Angouleme forventedes i Toulouse den 19de Marts, den 15de ankom han til Orleans. Da han afreiste fra Paris, og steeg i Slotsgaarden ved Tuillerierne ind i Vognen med Hertugen af Guiche, saa havde mange Mennesker forsamlet sig og hilsede paa ham med levende Glædesyttringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-29
Den Engelske Ambassadeur i Paris har den 15de faaet en Coureer fra Madrid, som havde forladt denne Stad d. 7de; dengang var alting roeligt og man traf ved Hoffet Anstalter til Afreisen. Patras er ikke erobret, men der underhandles om deres Capitulation; derimod er det sandt, at Corinth har kapituleret, 3500 Mand have strakt Gevær og blive bragte til Asien; alle de øvrige Beretninger fra Grækenland ere sande; ogsaa at Fæstningerne Zeitun og Volo, men ikke Larissa, ere faldne i Grækernes Magt. Ogsaa stadfæstes det, at General Normann er død i Missolonabiden 3die November af en Nervefeber; Grækerne begrove ham med alle de Æresbeviisninger, som stode i deres Magt. – Napoli di Romania er overladt til Øegrækernes Forsvar og besættes af dem med 1500 Mand.