JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
(Af samme Blade) Frankerig. J Kjøbenhavns N. Skilderie læses nogle vakre Betragtninger i Anledning af de Allieredes Jndtog i Paris. Forfatteren siger med Rette, at dersom No. gen i en anden Verdensdeel og blandt et Folk, som intet kjendte til Europas offentlige Indretninger, vilde beskrive Frankerigs Hændelser i de to sidste Aarti, maatte en saadan Historie sikkert blive betragtet med samme Øine, som vi betragte hine Æventyr, der ere bekjendte under Navn af Tusind og een Nat. Frankerig sank, som enhver overmægtig Stat, der ikke vil sætte sin Magt Grændser, under Vægten af sin egen selvskabte Storhed. Krigen i Spanien, som den erkarne Statsmand Talleyrand skal have fraraadet, lagde Grunden til dets Uheld, Toget til Rusland fuldendte det. Saalænge det bestandig kunde holde Krigsfurien udenfor fine egne Grændser og Europa i Drømme om dets Uovervindelighed, var det muligt at holde saa vidtløftige Besiddelser besatte. At Europa i sine enkelte Dele ikke kan være lykkelig, naar Magten saa af sige befinder sig i en eneste Stats Haand, derom kan ikke være noget Spørgsmaal. Naar dertil endnu kommer, at denne eneste alvældige Stat erklærer enhver, som ikke er dens Fjendes Uven, for sin Fjende, saa bliver det Onde dobbelt stort. Paa den videnskabelige Kultur og Oplysning i Europa havde det nye franske System, ogsaa en saare indgribende Jndflydelse. Med det franske Herredømme skulde det franske Sprog og franske Lov indføres i alle betvungne Lande. Jntet frimodigt Skrift vovede at see Lyset. Gravens Taushed herskede fra denne Side i Litteraturen; Alt var talt, veiet og beregnet. Derimod udkom i Overflødighed Lovtaler og Smigerskrivter, som endog overgik dem, Ludvig I Vs. Tidsalder fremavl de og jo mere Man i Skrivter forsikrede Verden om, at den levede i en Augusts Tidsalder, desmere overbeviste daglig Erfaring den om det Modsatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Ved sit Indtog i Paris sagde Keiser Alexander til Folket, som flokkede sig om ham: "Jeg kommer ikke som Fjende; Jeg bringer Eder Fred og Handel. Ved Synet af Bonapartes Støtte paa Vendomepladsen, sagde han: "paa slig en Høide maatte jeg frygte for at svimlet Da Man udlod sig med, at Man længe havde ventet Hs. Maj. i Paris, svarede Monarken: "Jeg var kommen for, hvis ikke fransk Tapperhed havde opholdt migt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Det hedder, at Bonaparte havde givet Krigsministeren befaling til, at lade Krudtmagasinet paa Sletter, Grenelle, ganske tæt ved Paris som indeholdt 400,000 Pund Krudt, sprænge i Luften; men Bestyreren af Magasinet vilde til Lykke ikke adlyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Da Bonapartes Afsættelse blev bekjendtgjort om Aftenen den 3die i Paris ved Fakke skinn, raabtes fra alle Sider Kongen leve! Ned med Tyrannen, Da Bar sur Anbe og Troyes atter efter den 24 Marts var bleven besat af Napoleon, faldt den svenske General Skjoldebrand og den østerrigske Minister Grev Wessenberg. i fransk Fangenskab; men bleve igjen frigivne af Napoleon, som skal have viist sin sædvanlige Kulde, og sagt: "De er for mange imod mig; det er Tid, at Alt ophører. Jeg gaaer til Paris, der vil jeg slutte Fred. Pariserne og Franzoserne fortjene ikke mine Anstrængelser. Jeg kan maaen Vogn byde dem, da her kun er fire i hele Hovedforteret, som vi selv behøve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
J ovennævnte af Seine Departementets Præsektur udstædte Proklamationer til Parises Jndvaanere, forekomme disse Yttringer imod Bonaparte: Det er ham, som hvert Aar udskrev den 10de Deel af Eders Familier. Hvo af Os har ikke mistet en Søn, en Broder, en Paarørende, en Ven, og for hvem døde disse Tapre, Allene for ham, ikke for Fødelandet, For Raseriet, for at forevige Mindet om den afskyeligste Undertykker bleve de slagtede. Det er ham, som istedetfor 400 Millioner afpiinte Os 1500 Millioner; det er ham som lukkede hele Verdens Ocean for Os, og tilstoppede Nationalvelstandens Kilder. Hvor har paaført Os alle Nationers ufortjente Had uden ham; Var det ikke ham, der lod Religionens værdige Overhoved vansmægte i Fængsel, som ved det skjændigste Forræderie røvede en allieret Konge sine Stater og bragte Ødelæggelse over vor gamle troe Veninde, den spanske Nation, Er det ikke ham, som haanlig fordreev vore Lovgivere, fordi de engang vovede at sige ham den forhadte Sandhed? Jkke Frankerig allene, men hele Europa har blødet for hans umættelige Ærgjerrighed. Hele Europa er vorden en Liighøi af dræbte Franzoser og fredelige Folk, som ingen Grund havde til at have hinanden. Mantaler om hans forrige Seire. Hvad Velgierninger have de bragt os, Folkehad, Faderløses Taarer, sørgende Enker, fortvivlede Fædre og Mødre, Hvo af Os bandede ikke ham i sit Hjertes Inderste som en almindelig Fjende, &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
(Af samtlige danske Aviser og Udgiveren.) Det Vigtigste, Posten fra Kjøbenhavn denne Gang bragte, er følgende i et den 19de udkommet Extra-Tillæg til Statstidenden meddeelte Efterretning: Den 7 dennes ere Ratificationerne af Hs. Majestæts Fredstraktat med Storbrittannien blevne udvexlede vi Lüttich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Under 18 April har Generalpostdirectionen til de Korresponderendes Efterretning bekjendtgjort, at Brev til Holland, Bremen, det Oldenborgske, Brunsvigske og Hessen kunne enten afsendes over Lybek for at befordres med den bremiske Post, eller over Pinneberg og Blankenese, efter som Afsenderen selv maatte ønske det. - J førstnævnte Tilfælde afgaae Brevene over Lybek franke Lybek, men i sidstnævnte skulle de frankeres til Stade med 4 s. eller 13 Rbs. i Sølv i udenrigsk Forskudsporto. - Breve til England afsendes ligeledes over Pinneberg og Blankenese, fra hvilket sidstnævnte Sted de kunne vorde befordrede saavel over Kuxhavn franke Helgoland, som overHelvoitslups franko Holland, og i begge Tilfælde oppebæres den udenrigske Forskudsporto fra Pinneberg af med 17 s. eller 54 Rbs. i Sølv, og Frankoen fra Afgangsstedet til Pinneberg efter Brevposttaxten af 20 Juni 1809. Det danske Auxiliairkorps, og især dets Kavallerie roses fortrinligen i den Bremer Avis for dets skjønne Holding og Eqviperring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Forleden Natter ved Jndbrud frastiaalet Degnen i Lisselager, den retskafne Hr. Holck, for omtrent 4000 Rd. d. K. i Penge og Klæder. Gierningsmanden formoder Man at være en af de atter undvigte Gavtyve, som lad den offentlige Sikkerhed dyrt undgielde for deres skjøbes. løse Bevogtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Kjøbenhavns Vexelkours den 19 April. Altona 450 k. S. London 15 1/3 Rbdlr., Amsterdam 425. Specier 475. Specier solgtes til 28 a 29 Rbmk.; for Kommiteesedler blev givet 68 1/2 pr. 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Paa Søndag prædiker Hans Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Tetens til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Avertissements. Nyt Sæde=Hørfrøe, saavel russisk, som at min egen Høravl - der og efter Overeenskomst ombyttes med ringere Hørfrøe til Brug for Oliemøllen - og tillige heglet Hør og Blaar alt til billigste Priis bekommes hos N. Møller paa Sæbegaarden i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Førstkommende Mandag den 2 Mai, om Formiddagen Kl. 9, agter Peder Pedersen Hjortholm, ved offentlig Auction, at bortsælge, om antageligt Bud skeer, Hovedparcellen af afdøde Morten Hansens Gaard i Bregnemose Bye, Verninge Sogn, der staaer for Hartkorn 2 Tønder, med dertilhørende Bygninger, bestaaende af et nyt Stuehuus, vel indrettet, samt fornødne Udhuse; Alt efter Konditionerne, som ved Auctioner, bekjendtgiøres, hvoriblandt at Eiendommen kan tiltrædes strax og den halve Kjøbesum blive staaende i nogle Aa uopsagt. Saasnart Auctionen over Eiendommen er tilende bortsælges samme Dag bemeldte afdøde Morten Hansen, Efterladenskaber, bestaaende af Ind- og Udboe, saasom Borde, Stole Skabe, Kister, Sængesteder, Kjedler, Gryder, Meierieredskaber, endeel Mands=Klæder, Heste, Køer, Faar Sviin, Vogne, Plouge, Harver, og endeel Vogntømmer m. m. Odense Herreds=Kontoir d. 21 April 1814. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Den 26 og 27 April holdes paa det fyenske Skolelærer, seminat den sædvanlige offentlige Examen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
At jeg er flyttet fra Korsgaden No. 2 til Nørregade ved Siden af Kjøbmand Sonderburg, hvor jeg forfærdiger alle Sags Kaskjetter, Blomster og Fjær alt til billig Priis, ville jeg ikke undlade at bekjendtgjøre. S. C. Leonhardt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
At Undertegnede er flyttet fra Stedet No. 493 uden for Nørreport til Hr. Bager Møller paa Nørregade Nr. 423. i anden Etage, hvor jeg som forhen forfærdiger og reparerer 8te Dages Stue-, Taffel- og Lommeuhre af alle Slags; bekjendtgjøres for Enhver, saavel inden, som udenbyes, der ville unde mig deres Arbeide, forsikrende om god Behandling og billig Betaling. Odense d. 22 April 1814. J. A. Adamy, Uhrmager. Søndagen den 24 April, om Eftermiddagen Kl. 1 Slet. bliver holdt Skyttelaug ved Møllegaard uden St. Jørgens Port paa 3 Sølvgevinster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
At der førstkommende Onsdag den 27 April, om Eftermiddagen Kl. 3, holdes paa Selleberg en Skiftesamling i Stervboet efter den afdøde Forpagter Rasmussen, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Underretning fra Skifteforvalteren. Odense den 21 April 1814. G. F. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
For en ferm Tjenestekarl, som got forstaaer viin m.v., er en god Tjeneste, formedelst Givtermaal, ledig her i Odense til 1 Mai. Anviisning faaes paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Fra Faaborg Raadstue=Arrest er Natten mellem 13 og 14 d. M. undvigt: 1) Et Fruentimmer, som kalder sig Brethe, er liden af Væxt, men middelmaadig af Statur og meget rød i Ansigtet, hun var iklædt et stribet Hvergarns Skjørt, et smaae prikket hvidagtigt forklæde, paa Hovedet en Silketøis Hus med hvidt Korsklæde, og et Par Skoe paa Fødderne - Natten mellem 14 og 15 d. M. 2) Hans Larsen Stokkebeck, undvigt Slave fra Nyborg Fæstning, er middelmaadig høi, temmelig føer, har blondt Haar og hvidt Skjæg, taler dansk, meest sjellandsk Diaalet, og godt for sig. Ved Undvigelsen var han iklædt en blaae Trøie, en rød Vest, sorte Skindbuxer, en rund Hat og Skoe. 3) Peder Markussen, Tyvsarrestant og undvigt fra Odense Tugthuus, er meget liden af Væxt og kleka af Lemmer, har mørkt Haar, og skulende Aasyn, taler Dansk og undertiden lidt Norsk. Han var ved Undvigelsen iklædt en bruun Trøie, smaae stribet Hvergarns Vest og Buxer, rund Hat og Skoe. 4) Tyvsarrestanten Hendrik Lamp, er temmelig hø og middelmaadig af Statur, har lyst Haar og Øine taler langsomt, baade Tydsk og Dansk, dog meest holsteensk Dialect. Ved Undvigelsen von han iklædt en blaae Frakke, stribede Hvergarns Buxer, Støvler og rund Hat. Disse, for den offentlige Sikkerhed farlige Personer, anmodes enhver Forekommende, at lade anholde og enten hertil indbringe eller derom give Underretning, da de strax skal vorde afhentede. - Salling Herredsskontoir i Faaborg den 19 April 1814. la Cour, constit. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Onsdagen den 27 April næstkommende, Formiddag Kl. 9. lader Frue Cappelen, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction, som holdes i Huset No. 56 paa Overgade her i Odense, bortsælge adskillige Møbler og Effekter, bestaaende af Borde, Stole, Skabe Skatoller, Komoder, samt Jern Kakkelovne og en holsteensk Vogn m. m. Odense den 20 April 1814. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-22
Torsdagen den 28 April, om Eftermiddagen Kl. 3, lader Jacob Jørgensen ved anden Auction bortsælge følgende Eiendomme: 1) Gaarden, som er beliggende uden for Vesterport under No. 338 der bestaar af 7 Fag til Gaden, en Etage med Jndkjørsel, et Sidehuus i Gaarden, 11 Fag med Kielder, et dito 6 Fag, og et Baghuus paa 14 Fag, alt Muur og Bindingsværk, vel indrettet til Beboelse for en Familie, samt med Staldrum, Loe og Vognremisse, foruden et stort Gaardsrum med Brønd og Pompe=Redskab, saaog en betydelig Hauge med gode Frugttræer, som støder til Bækken. 2) Et Huus eller en Braqve, under No. 358, der bestaaer af 4 1/2 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til 4 Heste. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at Auctionen holdes paa Eierens Boepæl uden for Vesterport, saaog at tredie og sidste Auction er bestemt til den 4 Mai. Odense den 10 April 1814. Bendz. Kaperluggerten den Snilde, 14 a 15 Alen lang i Kjølen og med nogen Bekostning kan indrettes til en Jagt paa circa 200 Tønders Størrelse bliver med sin fulde Jnventarium og Armatur ved offentlig Auction bortsolgt ved Odense Kanals Bassin Onsdagen den 27 April førstkommende, Kl. 10 se Formiddag, hvor de Lysthavende samt Jnteressentskabet i Koperen vilde behage at give Møde. Jblandt Armaturen er i gode Jagtgeværer, Pistoler og Sabler, der alt forinden Auctionen kan af Liebhavere tages i Øiesyn, naar man henvender sig til undertegnede Kjøbmænd. J. Nielsen. A. Schwarts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Udenlandske politiske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
(Af Lybekker Aviser.) Frankerig: - Et Extrablad til Lyb. Korresp. melder, at Ludvig den 18de har den 12 April holdt sit Jndtog i Paris; men Hovedaviserne af senere Datum have ikke et Ordi derom, saa det synes at være urigtigt. Ligesaa melder samme Blad, at Napoleon skulde være udleveret til Senatet, og at Talleyrand den 7 April havde paa Senatets Vegne undertegnet Freden med de allierede Magter, paa hvilket der heller ikke er nogen nærmere Stadfæstelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Efterat det bekjendte Senatsdekret om Napoleons Afsættelse var udkommet, skrev Marskal Marmont d. 4 April til Fyrst Schwarzenberg, at han var villig til at respektere dette Dekret og forlade Napoleon, naar Sikkerhed høitidelig lovedes saavel Keiser Napoleon som de ham forladende Tropper. Schwarzenberg bevidnede ham i sit Svar sin særdeles Høiagtelse for hans troe Omhue mod hans gamle Herres Person, og udstædte derpaa følgende Erklæring og Kundgjørelse : "Vi Carl, Fyrste af Schwarzenberg, Feldtmar, skal og General en Chef for de forbundne Hære, love og garantere herved, at alle franske Tropper, som efter Senatsdekretet af 2 April forlade Napoleon Bonapartes Faner, skulle have Frihed til, med Vaaben, Munition og Bagage og under militære Honneurs at drage sig til Normandie: og at, hvis Napoleon Bonaparte ifølge saadan Bortgang eller endnu stedfindende Krigstildragelser, skulde falde i de Allieredes Hænder, skal han beholde Liv og Frihed, og af de allierede Magter blive anviist et Land til Opholdsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Municipalitetet i Paris har derefter skikket en Deputation til Marmont, for at lykønske ham som den første, der viste Lydighed mod den nye Regjering, hvilket Exempel siden er fulgt af Marskallerne Ney, Mortier, Macdonald, og Cauncourt, som have havt Audients hos Keiseren af Rusland. Marmonts Korps paa 8000 Mand skal forder første være gaaet til Versailles, som og har erklæret sig for Bourbonnerne. Ovennævnte Marskiller begave sig derefter til Fontainebleau, og overrikte Napoleon Afsættelsesdekretet. Han kom herover i den heftigste Sindsbevægelse, men syntes dog snart at fatte sig og finde sig i sit Uheld. Efter Marskal lernes egen Beretningsynes hen, overbeviist om Frankerigs kritiske Stilling og Umueligheden for ham selv at redde det, nu at finde sig i sin Skjæbne og ubetinget at ville give Slip paa Thronen. Senere har ogsaa Ondinot forladt ham. Efter Forlydende lod Napoleon sin hele tilbageblevne Armee endnu engang den 5 April passere Revne, ved hvilken Leilighed han viiste sig overordentlig nedslaaet. Dog gav han efter Reven befaling at marscher fremad og nok engang forsøge Vaabenlykken. Men da nu de Marskaller og Generaler, som endnu vare ham troe, erklærede, at de ikke vilde deeltage med deres Tropper (som neppe skal beløbe sig til 50,000 Mand) i nogen Borgerkrig, saa blev der afsluttet en Vaabenstilstand, paa 48 Timer, og man haaber, at intet Blod mere skal flyde. - En anden Efterretning siger, at Napoleon først tilbød sig at nedlægge Regjeringen i det Øieblik, da Man den 8 April vilde angribe ham i Fontainebleau og hans Garde vægrede sig for at slaaes. Om Eftermiddagen kom Marskallerne med hvide Kokarder paa til Keiseren af Rusland og spurgte, hvor Hs. Majestæt ønskede, at den franske Armee skulde defilere forbi, Keiseren og Kongen af Preussen reed den strax imøde. Alexander uddeelte ved denne Leilighed Præsenter af 3 Millioner Frankers Værdie, og Kongen af Preussen var ligeledes meget gavmild. Efter Beretninger, som dog endnu ikke ere officielle skal Napoleon have antaget de Allieredes Tilbud, at modtage Øen Elba og en aarlig Gehalt af 6 Millioner Franker; men fra Hannover skrives, at Pensionen kun skal blive 600,000 Franker, hvoraf det halve for Keiserinden, eller som hun kaldes, Erkehertuginden af Østerrig. Keiseren er fremdeles i Fontainebleau, og Keiserinden, som paany er frugtsommelig og allerede 3 Maaneder henne, er hos ham, uagtet de allierede Hære have ladet hende tilbyde Beskyttelse. Hun har nu ogsaa erklæret, at hun heller ikke i Fremtiden vil forlade sin Mand, men deele Skjæbne med ham. - Napoleon skal først have forlangt at afstaae Thronen til Fordeel for sin Søn Kongen i Rom under hans Moders Regentskab; men de allierede Magter afsloge det. - Keiserinde Josefine er blevet i Malinaison og har faaet en Æresvagt af den russiske Garde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
J den Tale, hvormed Fyrsten af Benevent (Talleyrand) aabnede det mærkværdige Senatsmøde den 1 d. M., bebudede han Hensigten af dette Møde saaledes: "Den gaaer ud paa at gjøre Dem Forslag. Dette eneste Order nok til et run fore Dem Friheden, som ledsaget Enhver af Dem i denne Forsamling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Den provisoriske Regjerings Opraab til Armeerne begynder saaledes: "Soldater, Frankerig har afrystet det Aag, hvorunder det saa mange Aar sukkede. I have aldrig kjempet uden for Fædrelandet. Under den Mands Faner, som anførte Eder, vilde J for Fremtiden kunkjempe imod det. Betraater, hvad I have maattet lide under hans Tyrannie. Endnu nylig var J een Million Stridsmænd; den største Deel er omkommen. Man har opofret dem for Fiendens Sværd, uden Levnetsmidler, uden Hospitaler. Nød og Hunger have bortrevet dem. Soldater, det er Tid at ende Fædrelandets Ulykker, Freden er i Eders Hænder. Ville J kunne nægte det betrængte Frankerig den? Selv Fjenderne kræve den af Eder. Med Vermod see de dette skjønne Land ødelagt, og ville kun føre Vaaben imod Eders og Vores Undertrykker. Skulde J være døve for Fædrelandets Stemme, som tilbagekalder og anraaber Eder, ac de J Naney blev Napoleons Afsættelse bekjendtgjort med følgende Ord: Franzoser, Det er ude med Eders Tyrans moralske Existent, ikke som Man maatte have ventet det af hans herskesyge og ofte vilde Karakteer; men med den Svaghed, som følger en af Samvittighedsnag piin Bevidsthed. Under sin Rettraade til Fontaineblegn foreslog han sine Tropper Parises Plyndring; med Afskee forkastede de dette barbariske Projelt; hans Generaler have forlat ham &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Den provisoriske Regjering har efter sin Erklæring: at Frankerig er i Fredsstænd, allerede tilladt de Nykonskriberede at vende hjem. - Den har ligeledes befalet, at alle Sindbilleder, Tegn og Vaaben fra Bonapartes Regjering skulle borttages; denne Tilintetgjørelse skal dog kun skee ved de dertil forordnede Personer, uden at Privat personer maae deeltage deri. Ei heller maa der i Adresser, Proklamationer, og offentlige Blade indeholdes fornærme, lige Udtryk mod den styrtede Regjering, da Fødelandets Sag er for ædel til, at Man, som den forrige Regiering, skulde tage sin Tilflugt til slige lave Midler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Napoleons prægtige Billedstøtte paa Vendomepladsen, som og skal borttages, og Fredens Sindbillede sættes der istedet, er for det første tilhyllet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Keiser Alexander har under 4 April accreditteret GeneralPozzo di Borgo hos den provisoriske Regjering, da H. M. begiver sig fra Paris. Keiseren af Østerrig er den 8 April afreist fra Diion til Paris. - Kronprindsen af Sverrig, ventedes den 10 April til Brussel, hvor de første svenske Tropper alt vare ankomne; den Efterretning, som Lyb. Avis. havde forrige Post, at Kronprindsen var kommet til Paris, var altsaa usand, som man og kunde formode deraf, at Beretningen ikke kom directe fra Hovedqvarteret. Den provisoriske Regjering har erklæret Moniteren for det eneste officielle Blad. Gazette de Paris udkommer igjen med et Vaaben af 3 Lillier, og Journal de i Empire har antaget sit gamle Navn Journal de Debats. - Monitoren beretter, at Projettet til den nye Konstitution er forelagt Senatet, som udnævnte en Kommission, hvilken allerede den 5 April aflagde sin Beretning derom, og den 8 April om Aftenen begyndte Discussionerne over dette nye Projette, som strax blev eenstemmig antaget. Ludvig Stanislaus Xaver (XVIII.) er ved dette Konstitutionsdokument gjengivet Nationen. - Som man siger, skal disse Grandsætninger være antagne deri: at Statsgielden ikke maa krænkes, Nationalgodsernes Salg er uigjenkaldelig, Religions-, Samvittigheds- og Pressefrihed haandhæves; Pensioner, som ere bestemte, blive uforandrede; Jngen kan drages til Ansvar for sine politiske Meninger. Den lovgivende Magt skal besiddes af 2 Kollegier eller Kamre; det første danne de arvelige Pairs, som udnævnes af Kongen og ikke nyde Løn; i dette ere de nuværende Senatorer Medlemmer, dog kun for Livstid; det andet Kammer dannes af dem, der besidde faste Eiendomme, og vælges af alle Borgerklasser. (Dette synes at blive en Efterligning af det engelske Parlament). -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Under 3 April har den provisoriske Regjering udstædt en Proklamation til de Franske, hvori det hedder: Han(Napoleon) har hverken forstaaet at herske for National. Jnteressen eller for sin Despotisme; hvad han havde skabt, har han selv forstyrret. Frankerig vil nu igjen udhvile sig fra de lange Forvirringer, og belæret ved den dobbelte Erfaring af Anarchie og Despotisme, igjen finde sin Lykke i at vende tilbage under en beskyttende Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-25
Man forsikrer, at Monlieur, Kongerigets Generallieutenant, er paa Marsch fra Naney til Paris med et Korps franske Tropper. - Den 3 April landede Statsbudet, Meyers i Deal med 2 franske Herrer, som bare den hvide Kokarde, og vare afsendte for at opvarte Kongen af Frankerig og Navarra (han havde altsaa den Gang ikke endnu forladt Engelland). I Dunkirchen vaier det engelske og franske hvide Flag i Forening sammen; og alle derværende Fanger ere sendte over til Engelland. Ogsaa er nu den store Mængde i flere Aar tilbageholdte Breve til Engelland og andre Lande afgaaede med Posterne. Lyon har og udraabt Ludvig 18de til Konge, og vil stille 40,000 Md. til hans Tjeneste. Maastricht, Luxembure, og som det hedder, ogsaa Mainz og Metz, have overgivet sig til de allierede Tropper. Hamborgs og Magdeborgs Gouvernører ere opfordrede til at overgive deres Fæstninger, under Straf at ansees for Rebeller og deres Gods konfiskeres; den sidste skal have svaret at han var villig dertil, naar han saae Ordre for sig fra Senatet. Stæderne Bergen op Zoom og Antverpen skal paa Efterretning om det i Paris forefaldne, have opstukket den hvide Kokarde og aabnet deres Porte. Med Kommandanterne i Jülich og Wesel ere Underhandlinger i Værk. Ogsaa Hünningens Kommandant er opfordret, men han har svaret, at han vil blive ved at forsvare sig; man har derfor begyndt med at bombardere og skyde Bresche, hvorved allerede en Skandse skal være taget. Man haaber, at det snart vil være forbi med Landstormen i nogle Departementer. En Hob paa 15,000 Mand skal nylig i Egnen af Troyes være adspredt og nedhugget. - Engellænderne skal have besat Marseille, og erklæret dens saavelsom Bourdeaurs Havn for fri og aaben. - Grev Bubna er reist fra Gens til Chambern.