Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Det er muligt, at Sygdommen under særegne Betingelser kan avles af Armosphæren, men saalidet som der i en Mose paa eengang viser sig 100 eller 1000 Lygtemænd, ligesaalidet vil et saa stort Antal Cholera Tilfælde kunne fremstaae af Luften til een Tid og i een og samme Bye. At Sygdommen ogsaa raser i den strængeste Kulde, afgiver formeentlig et uimodsigeligt Beviis paa dens Smitsomhed, ligesom dens pludselige Spring til Riga, Archangel og Danzig og derimod dens langsomme Gang imod Petersborg, og fra den polske Grændse til Berlin, hvor Militair=Cor donner alvorligen forsøgte paa at standse den, herom maa overbevise Enhver, der vil lade sig overbevise. Men udbredes Sygdommen ved Smitte, maa den, naar tilbørlige Foranstaltninger træffes, ikke blot som hidtil kunne opholdes, men gandske kunne standses i sin Gang; med Hensyn hertil formenes. 1) Hamborg bør opfordres til, strax aldeles at hæve al Handel og Forbindelse med Berlin, og skeer dette, besætter en dansk Cordon ufortøvet Traven, Wackenitzen, Strækningen imellem Ratzeborg og Mølln, Steckenitzen, samt Elben ved Staden Lauenborg. Vil Hamborg ikke efterkomme Opfordringen, besættes Billen istedetfor Steckenitzen, og Cordonnen omgiver tillige Hamborg og Altona som mistænkelige. Cordonnen bør vise den største Aarvaagenhed og Strænghed; men neppe vil den være heldigere end de russiske, østerrigske og preussiske Cor donner. Som man maa befrygte, vil Sygdommen nemlig bryde igjennem den; men i saa Fald vil Cordonnen have Skridt for Skridt at trække sig tilbage imod Eideren, for af alle Kræfter at stræbe at opholde den og at hindre dens videre Fremtrængen, indtil Kulden og Vinteren indfinde sig, og tvinge Sygdommen til at søge den sædvanlige Vinter=Dvale. Ifølge det Eiendommelige ved denne Sygdom er der Grund til at antage, at samme til næste Foraar først atter kommer tilsyne Vesten for den cimbriske Halvøe, og denne vilde saaledes gandske eller dog for største Deelen være bleven forskaanet for den farlige Fjende 2) Men til samme Tid, som hiin Cordon besætter Grændserne af Lauenborg, opstiller en anden Cordon af tilstrækkelig Styrke sig bag Eideren og den Slesvig=Holsteenske Kanal. Hvad der ikke var mueligt ved Lauenborgs aabne Grændser, maa her blive det, saafremt noget somhelst Sted paa det hele europæiske Fastland ved en Cordon kan beskyttes imod Epidemien. Her kan Talen derfor ikke meere være om halve Forholdsregler, og Chefen for Cordonen maa være overbeviistlom, at man kan hvad man alvorliget vil. Saasnart Sygdommen har viist sig i Hamborg eller nær Grændserne, standses derfor al Seilads paa Eideren og Kanalen, alle Skibe og Fartøier indtil de mindste Baade, og ikke blot de paa Kanalen og paa Eideren men ogsaa de, der findes i de smaa Ager og Søer, som paa begge Sider flyde i og grændse til disse, bringe til Frederiksort, Rendsborg, Friederichsstad og Tønningen, Broerne over Kanalen afkastes, Rendsborg sættes under Vand paa den holsteenske Side, og, hvad der her er Hovedsagen, Communicationen fra Holsteen spærres saa aldeles, at ingensomhelst Qvarantaine-Jndretning tillades, og blot Post sækken med fornøden Forsigtighed imodtages. At Mennesker eller Dyr, der ville trænge over Eideren eller Kanalen nedskydes, og at Ligene strax brændes, er en Selvfølge. Den holsteenske Cordon maa det naturligviis ikke tillades at trække sig over Eideren; men saasnart den ikke mere er til Nytte, opløses den i selve Holsteen.