JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Blandede Efterertninger. Mod Skrivefrækhed, ei mod Skrivefrihed, Under denne Overskrift har en (Skade kun anonym) Jndsender i den berlingske Tidende og Dagen opløftet Stemme imod den Tone, der nu er bleven Mode i endeel af vore periodiske Blade: "Reppe gives der, siger han, nogen fornuftig eller rettænkende Mand, som ikke harmes over den Tone, der nuomstunder er saa almindelig i nogle Døgnblade, og især dem, som læses af de Classer af Samfundet, der lettest beruses eller vildledes deraf, neppe Nogen, som ikke erkjender Trangen til det forventede Supplement til Presselovgivningen. Man seer daglig Blad=Artikler, aabenbars bestemte til at opvække Utilfredshed med det Bestaaende og Mistillid til Regjeringen og dens Authoriteter. Skriblerner lægge al den Bitterhed i deres Udtryk, som de kun troe at kunne vove, uden at hjemfalde til Lovens Straf, ja det er endog af een eller anden iblandt dem bleven udtrykkelig forkyndt, at de vilde netop gaae det Tilladeliges Grændse muligst nær. - - - Hvis Forfatteren af disse Linier forstaaer Dommen i Fiscalsagen mod Prof. David, have de agtværdigste Domstole anseet det som en Mangel i Lovgivnin, gen, at de maatte frifinde ham, da de havde udtalt den bestemteste Misbilligelse af de Stykker, Actionen gik ud paa, og tydelig erklæret, at de fortjente at straffes og burde straffes. Jkke destomindre synes det som om Flere, der forinden den Davidske Sag blev paakiendt, dog lod til at have taget sig Exemplet at notam, nu ret vilde indhente det Forsømte, førend den længselsfuld ventede Lov lægger Kaadheden og Ondskaben Mundkurven paa. Den nye Lov ventes med Længsel af hver retskaffen Mand, der har Øie for den stigende Trang til Mundkurve. Det er overflødigt at gjøre opmærksom paa, i hvor høi Grad de Blade, der anmasse sig Titel af Liberalitet, almindeligviis misbillige af den oplyste og bedre Deel af Nationen, ligesom de virkeuheldbringende paa den uoplyste og for Uorden let fængelige Masse. Heller ikke behoves det at siges, hvorfor stærkere og meere veltalende Stemmer, end Forfatterens, saa sjeldent udtale deres Dadel. Men det kunde være Tid at erindre, at endeel af Dognliteraturen, efter sin nuværende Beskaffenhed, gjør mere Skade, end de Fleste troe. - Raar den store Masse af Blad=Læsere Dag for Dag kun faaer prentede Forsikkringer om, at Danmark tyrranniseres: at Bonderne endnu ere Slaver, Trælle og bruges som Jagthunde for de Mægtigere; at Landet undertrykkes, og der ødsles med dets Marv; men sjelden eller aldrig faaer en Protest imod slige Forsikkringer for Øie, er det begribeligt at den tilsidst laaner Øre til disse. - - - Forf. troer derfor, at Mange ere enige i den Opfordring, han herved fremfører, at de, der besidde Evne og Leilighed dertil, ville med Kraft og Alvor modarbeide adskillige Døgnblades kjendeligen Stræben efter at udbrede Misnøie mod Regjeringens Foranstaltninger og bestaaende Forhold, og efter at ophidse Folket til at stille sig i Opposition til Regjeringen. Denne Stræben bør offentlig og kraftig modarbeides, for at ikke Almuesmanden skal blændes ved den arrogante Tone, hvormed hine Blade søge at imponere og indbilde ham, at de udtale Nationens Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Aalborg Kirker. Paa Onsdag holder Hr. Pastor Boesen Fasteprædiken, i Budolphi Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Bekjendtgjørelser. Af Umyndiges Midler kan 136 Rbd. 2 Mk. 8 s. r. S. og 568 Rbd. 1 Mk. 2 s. Repræsentativer strax imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 19de Marts 1836. D. Duusen. L. Baggesen. 3 Dyner og 1 Pudevaar er funden ved Fjorden mellem Aalborg og Skjøngaard i Nørre Tranders Sogn, paa hvilket sidstnævnte Sted de af den retmæssige Eier kunne erholdes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Hvor en duelig Teglbrænder kan faae Arbeide anviser B. H. Cohn paa Gammel=Torv i Aalborg. i Stort og gammelt Speilglas kjøbes af N. P. Knachergaard. Speile forlieres eller belægges med Qviksolv af N. P. Knachergaard ved Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
En a to unge Piger kunne erholde Kost og Logis, heri Byen enten strax eller til Mai, imod billig Betaling. Det nærmere anvises af Adressecontoiret. Steenkalk, godt brændt, kan faaes ved mit anlagte Kalkbrænder til gangbar Priis. Bestillinger derpaa modtages af Hr. Kjøbmand Valeur i Aalborg. Skeelsminde pr. Aalborg, den 19de Marts 1836. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Opfyldningsgruus modtages paa Frisenborgs nordre Plads her i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Bekjendtgjørelse. Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser agter i Aar i Julii Maaned at afholde efternævnte Veddeløb paa en Bane ved Horsens: 1) Løb for 32, 4 og braarige Hingste og Hopper, Fuldblod udelukket, tilhørende de i de danske Provindser boende Medlemmer af Selskabet; 4000 Alen; heate; Vægt efter Alder. Den Tilbagetrækkende betaler 10 Rbd. r. S., som tilfalder 2den Hest. 1ste Hest erholder i Præmie 400 Rbd. r. S. af det kongl. Bidrag. 2den dito 150 Rbd. r. S. 2) Løb for 32, 42, 5 og Fraarige Hingste og Hopper, tilhørende Bønder boende i Jylland, 3000 Alen, naar kun 8 Heste eller derunder stilles, derimod 2400 Alen, naar flere end 8 Heste møde og Afdelings=Lob. Jngen Vægtbestemmelse. Bønder ride. 1ste Hest erholder i Præmie 80 Rbd. r. S. 2den dito 30 Rbd. r. S. Løb for 32, 42, og beaarige Hingste og Hopper, Fuldblod og Halvblod udelukket, beviisligen fødte i de danske Provindser og tilhørende Medlemmer af Selskabet boende i Jylland; Vægt efter Alder; 4000 Alen, naar kun 8 Heste eller derunder stilles, derimod 3000 Alen, naar flere end 8 Heste møde, og da Afdelingsløb, Den Tilbagetrækkende betaler 5 Rbd. r. S., som tilfalder den anden Hest. 1ste Hest erholder i Præmie 250 Rbd. r. S. 2den dito 100 Rbd. r. S. 4) Løb for Baarige og ældre Heste, Fuldblod udelukket, tilhørende Selskabets Medlem mer; Vægt efter Alder; 4000 Alen; 10 Rbd. r. S. Indsats, som og erlægges dersom Hesten trækkes tilbage. 1ste Hest erholder en Sadel med Dækken, og en Candar. 2den dito erholder Jndsatsen indtil 40 Rbd. r. S. Det Mere tilfalder 1ste Hest. 5) Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Carolines Løb for Zaarige og ældre Heste, Fuldblod udelukket; tilhørende: Selskabets Medlemmer; Vægt efter Alder 6000 Alen; 100 Rbd. r. S. Indsats, som og erlægges dersom Hesten tilbagetrækkes. Jockayer, ride. 1ste Hest erholder en Pocal, udsat af Deres Kgl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline. 2den dito erholder Indsatsen til 50 Rbd. r. S. Det Mere tilfalder 1ste Hest. 6) Lobom den af Committeen i Aaret 1833, udsatte Ridepidsk for Hingste og Hopper af hvilkensomhelst Race og Alder, fødte i Jylland og tilhørende Selskabets Medlemmer; Vægt efter Alder, 6000 Alen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Enhver som fordrer Pidsken maa 8 Dage for Veddeløbene gjøre Anmeldelse derom, og betale en Indsats af 40 Rbd. r. S. (1/2 Fr.) der tilfalde den Hest som vinder Pidsken. Paa hvilke Dage disse Løb afholdes kan Committeen endnu ei bestemme, den maa og forbeholde sig at gjøre Forandring med Præmiernes Størrelse efter Kassens Evne; men nærmere Efterretning desangaaende skal blive meddeelt snarest muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
J Committeen for Jylland, den 9de Februar 1836, der ifølge de indkomne Valgsedler bestaaer, af Undertegnede. Frys. Flindt. Friis. Juel Wind. Riegels.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Til forestaaende Confirmation faaes indbunden: Psalmebøger i sort Carduan med forgyldt Snit. Ditto i Marmorbind til forskjellige Priser, smukt indbunden, og Ditto i ringere Bind. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder. Anden Udgave af udvalgte Fortællinger af Hedel, fri oversatte af Secretair Algreen=Ussing, udgivet af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug; 10 s.; tages 12 Stykker gives 8 pCt. Rabat. Fædrelandske Sange; 3 Mk. Jule=Psalmer; 6 s.; i Dusinviis sælges de under samme betingelse som Hebels. Enhver som ønsker at indtræde i Selskabet, og erlægge Contingent fra 1ste April 1835, 2 Rbd., erholder saavel dette Skrift, som de øvrige af Selskabet udgivne, tilligemed Folkebladet, complet. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Hvorledes kan Bekjendtgjørelserne i Nr. 45 og 46 af Aalborg Avis stemme med hinanden. J Nr. 45 bekjendtgjøres Chocolade faaes i Hr. von Spreckelsens Boutik. - - J Nr. 46, at der skal være Vare=Auction, hans - Opbudsbo. Mon slige Bekjendtgjørelser ere i Gavn for Aalborgs saa dybt sjunkne Credit.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Proclama. I Henhold til Kongelig allernaadigst Bevilling af Dag Dato, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naad Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertutil Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Laue borg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi efter Os elskelig Johan Ludvig Schmidt, Ve Justitsraad og Borgmester i Vor Kjøbstæd Aalborudi Vort Land Nørre Jylland, og Frederik Christian Wølfferdt, Vor Cancellieraad og først Raadmand sammesteds, deres, som Skifteforvaltere, Kjøbmand Ulrik Frederik Torms Fallitbo, Aalborg, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclamsub poena præclusi & perpetui silentii, med Aa og Dags Varsel, i den kjøbenhavnske Berlingske Tiden de, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis 3 Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at for dre i bemeldte Bo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste BevillinOrd til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tiden der, samt læses for vedkommende Værneting, sam ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have af rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavden 14de Marts 1836. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Casse, Canc. Bevilling for Skifteretten i Aalborg til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Ulrik Frederik Torms Fallit sammesteds. som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldet herved Enhver, som maatte formene at have noget Kra paa Kjøbmand Ulrik Frederik Torm heraf Byen, hvis Bo er under Behandling som fallit, til inden Aar og Dag for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise saadant Krav, under Sammes Fortabelse. Skifteretten i Aalborg, den 14de Marts 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-21
Da det ved 3die Auction, den 10de Dennes, over forhenværende Kæmner M. Møllers Gaard, Nr. 609 paa Nørregade, gjorte høieste Bud er befundet uantageligt, saa bliver bemeldte Eiendom herved, efter Begjæring af Kongens Foged, stillet til en 4de Auction, der afholdes i Gaarden selv næstkommende Torsdag, den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, hvortil Liebhabere indbydes. Aalborg, den 15de Marts 1836. Schmid
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Om det krakanske Anliggende meddeler man fra Slesien, at de Efterretninger, man der har, ikke indeholde noget Spor af, at Roligheden senere har været forstyrret (?). Det hedder, der endvidere, at den hele Sag, under andre Omstændigheder, neppe vilde have vakt nogen stor Opsigt, men nu fortiden kunde det Skeete ikke undlades, da det er en Pligt at omgaaes dobbelt vaersomt med Jld paa saadanne Steder, hvor der findes meget Brændstof.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Foruden et Uhlan=Regiment, som allerede stod ved den fra kanske Republiks Grændse, har man ingen Tropper sener bordret derhen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
J Berlin vedbliver dette Anliggende at udgjøre Hoved gienstanden for de politiske Discussioner. De private Meddelelser, som efterhaanden indløbe, ere af den Natur, at de vel kunne vække Medfølelse. Antallet af de polske Flygninge, som virkelig have havt strafværdige Planer eller deel taget i Handlinger af denne Art, skal neppe beløbe sig til mellem 20 og 30 Personer, imedens Antallet af de Fordrevne langt overstiger 6000. Blandt disse befindes en Mængde Gifte, som ved Slægtskabsbaand ere bundne netop til Staden Krakau, hvor de havde ægtet Døttre af der bosiddende Familier. Stemningen i Krakau er derfor trøstes, los, næsten alle Familier have lidt ved den af Beskyttelsesmagterne tagne Forholdsregel, og Tusindes Hjerter bløde. Man nærer endnu det Haab, at den Østerrigske Regjerings Mildhed vil tilstede Undtagelser, og at man vil forunde det Gifte blandt de Forviste et midlertidigt Ophold paa det østerrigske Gebeet, for der at overbevise sig nøie om deres Skyld, eller Uskyld, og at man da, vel med Undtagelse og under Betingelser, vil indrømme dem Tilladelse til at vende tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Det synes rigtignok som om de Forvistes Skjæbne, forn en stor Deel, er afhængig af den østerrigske Regjerings Sindelag imod dem, men, hvis en Skrivelse fra Wien af 9de Marts virkelig er tilforladelig, kan der neppe være Naade at vente for dem. Det hedder nemlig deri, at de polske Flygtninge fra Krakau i lange Rækker transporteres over Donauen ved Krems og Langenlois. De føres tilvogns paa Sideveie til Triest, og den østerrigske Regjering drager Omsorg for Alt. Disse Ulykkeliges Fanatisme og Afsindigheds gaaer saavidt, hedder det videre, at man har fundet Medailser hos dem, med Afbildning af en Monark, som, gjennemboret af en Polak, styrter til Jorden, med den Overskrift: Frihed eller Død.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
J Forbindelse med ovenstaaende Meddelelser om denne Gjenstand, som iøvrigt dennegang aldeles ikke berøres fra England og Frankrig, lade vi følge en Skrivelse, Fra den russiske Grændse, den 2den Marts. Jfølge private Efterretninger fra Petersborg skal Efterretningen og Fristaden Krakaus og dens Gebeets Besættelse ved Skytsmagternes Tropper have foranlediget Noter fra Englands og Frankrigs Repræsentanter til det russiske Cabinet. Da imidlertid denne Gienstand ikke er afnogen særdeles politisk Betydning, og Østerrig desuden har paataget sig Hovedrollen ved bemeldte Occupation, saa formoder man, at disse Noter ville blive kort affærdigede, og ikke føre til yderligere Spændinger. (? - Man havde allerede tidligere ymtet om, at Loro Durham, strax efter Hr. Millebanks Ankomst til Petersborg, har været findet at forlade denne Residents og vende tilbage til England, men om dette Rygte har man senere Jntet hørt. Jmidlertid er man her beredt paa at møde Alt, i hvad England end kunde føre i sit Skjold.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
I de Deputeredes Kammer har Ministeriet atter forlangt den betydelig Credit for de saakaldte hemmelige Fonds. Denne Gienstand møder stedse nogen Modsigelse i Kammeret, skjøndt den denne Gang, ligesaavel som hidtil, ifølge de Motiver, hvormed Ministeriet understøtter sit Andragende, er gaaet igjennem. Hr. Thiers yttrede i sit Foredrag til Kammeret, da denne Sag for kort siden forhandledes, at man om faa Dage vilde erfare, i hviken Fare man paany havde svævet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Med denne foruroligende Yttring sætter man nu følgende Opdagelse i Forbindelse, hvorom Bladet Gazette des Tribunaur" af 13de har en udførlig Meddelelse: "Man her opdaget en hemmelig Krudtfabrik i Gaden i Oursine Nr. 113, og, for endvidere at efterspore denne Sag, har Politiet i de senere Dage fængslet endeel Personer, hvis Navne vi nu forØieblikket troe at burde fortie; de bestaae for det Meste af medicinske og juridiske Studerende. Denne hemmelige Krudt fabrik synes allerede at have existeret i længere Tid og daglig rat have være besøgt af hine Studerende, som arbeidede paa Krudtets Fabrikation. Da Politicommissairen Hr. Yon ankom til Huset, vægrede de unge Mennesker sig ved at aabne Døren. Først da Huset var omringet og man truede med militair Magt, bestemte man sig til at indlade ham. De forefundne Materialier og Redskaber hævede enhver Tvivom, hvad man der foretog sig. Sex unge Mennesker, som man der traf og et færdigt Forraad af 150 Pund Krudt, transporteredes til Politipræfecturet. Denne Opdagelse har havt Arrestbefalinger mod et stort Antal andre Studenter og mod 4 unge Advocater til følge. Man vil vide, at man hos en af de Fængslede har funden en Navneliste paa de Personer, som ere de formeentlige Deeltagere i dette Complot til hvilket ogsaa nogle Medlemmer af Selskabet for Menneskerettigheder skulle henhøre. De paagjældende Politicommissairer have Natten til den 13de iværksat 30 nye Fængslinger og bemægtiget sig de Forraad af Vaaben og Munition som forefandtes i de Fængsledes Vaaninger. Ogsaa i Gaden Beaune, har man fundet Vaaben og Patroner, men dog ei i saa stor Mængde, som man havde formodet. Man er iøvrigt beskjæftiget med de foreløbige Undersøgelsesforhører for snarest muligt at see klart i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Kjøbenhavn, den 17de Marts. Som man erfarer, er Linieskibet, Skjold paa 84 Kanoner, at bestemt til i Sommer at foretage et Krydstog paa 2 Maaneder. J disse Dage er Skuret over dette Linieskib aftaget til og Arbeidet paa dets Udrustning paabegyndt. ( Kbhvpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Det kgl. svenske Academi for de skjønne Videnskaber, Historie og Oldsager har udnævnt Prof. Oehlenschlager til corresponderende Medlem. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Fra Baag er indløben Efterretning om følgende oprø- og rende Begivenhed. Om Aftenen den 29de f. M. vare Maistroserne Hans Nielsen og Hans Peter Nielsen, et samt Gaardmand Peder Kjelings Tjenestekarl Lars forsamlede hos en Huusmand paa bemeldte Ø, formodentliingen for at slaae en Sviir af. Ved denne Leilighed affordrede H. P. Nielsen denne Karl et Par Dale, han var Førstnævnte skyldig, hvorover han følte sig saa krænket, at og han, efterat Matros H. P. Nielsen var gaaet, overtalte anden tilbageblivende Matros Hans Nielsen, der er bekjendt for sin Brutalitet, at hævne den lidte Fornærmelse. De satte derpaa efter H. P. Nielsen, og indhentede ham ved et Gadekjær eller Vanding, hvor han paa den skammeligste og Maade blev mishandlet af bemeldte H. Nielsen, og dernu efter, i en afmægtig Tilstand, af denne kastet i Vandet. et Heldigviis kom kort efter en Karl for bi Stedet, som maaske endda i Mørket ikke vilde have opdaget Mennesket, naar irke en Hund, han havde med sig, ved sin Piben og Fremril og Tilbageløben, havde tilkjendegivet at noget Usædvanligt forefandtes paa dette Sted. Efter nærmere Undersøgelse og fandt den Forbigaaende det halvdøde Menneske, opdrog det af Vandet, og ilede derpaa til nærmeste Huus om Hjælp. Tilfældet vilde nu, at Redningsmanden netop traf paa den Mishandledes Fader, der med Bestyrtelse saae sin Søn i denne elendige Forfatning. Sønnen blev da indlagt i Fastaltninger trufne til hans Gjenoplivelse. Men kort efter indfandt Gierningsmændene sig udenfor Huset, hoverende over deres Udaad. Her bleve de imidlertid paagrebne, og under Bevogtning af sendte til Stege paa Møen, under hvis Herreds Jurisdiction Baag henhører. Men da man ankom til Møen, vilde den nærmeste Sognefoged, til hvem man henvendte sig, ikke modtage Forbryderne, fordi Sognefogden paa Baag havde forsømt at medgive Bevogterne en skriftlig Anmeldelse om det Passerede. Disse vendte derfor tilbage til Baago, hvor de satte Personerne i Frihed. Morgenen efter fandt man den ere af dem, nemlig Matros Hans Nielsen, hængende død i et Hyldetræ. Den anden, Tjenestekarlen Lars, blev derimod transporteret til Stege Arrest, hvor, efter Rygtet, ogsaa han skal have hængt sig ved Hjælp af sit Halstørklæde. Den Mishandlede er, saavidt vides, uden Dødsfare, (Berlings Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Den 14de Marts er Urtekræmmer Hans Christian Mallings Bo taget under Skiftebehandling som Fallit Jfølge den norske Regjerings Bekjendtgjørelse begynder den ugentlige Dampskibsfart mellem Christiania og Kjøbenhavn Tirsdagen den 19de April førstkommende. Ogsaa her i Danmark havde man Haab om, at deeltage i Arven efter en paa Batavia afdød rig Mand ved Navn Brandt, som efterlod sig en Formue af 11 Million Rd. danske Penge og hvis Arvinger vare indkaldte i alle europæiske Aviser. Hiint Haab har nu opløst sig i Intet, idet der fra Generalconsulen i Amsterdam er indløben en Skrivelse, hvis Hovedindhold er følgende: "En saadan Brand havde vel existeret; han havde ogsaa været Sømand; men han hedte C. T. Brandt, og hans Arvinger vare Hollændere, som, allerede for 2 Aar siden, havde faaet den betydelige Sum udbetalt. Brandt var en meget gammel Mand, da han døde, næsten hundrede Aar. Sagen har, henved fire Aar, vakt stor Opmærksomhed i Danmark og Tyskland, men uden mindste Rytte o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Ledige Embeder. Gulsted og Alstrup Sognekald i Aalborg Stift, 275 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Den af Leerup og Tranum Sognekald hidtil præsterede Dragonhest skal, efter Udløbet af det forrige Sognepræst Rot tilkommende Naadensaar i Sulsted og Alstrup Sognekald udredes af dette Embede. Skovfogedtjenesten ved Alminding skoven paa det bornholmske Skovdistrict, med aarlig Løn 100 Rbd. Sølv, frit Huus med tilliggende Jordlod samt Brændselsdeputat.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Befordringer og Afgang. Den 2den Febr. er den, hos Hs. Kgl. Høihed Enke=Prindsesse Juliane Sophie af Hessen Philipsthal Barchfeld hidtilværende Hofcavalier, Kammerjunker og Ritmester A. G. Verner, udnævnt til Hoschef ved Hs. Kgl. Høiheds Hof og under 20de f. M. i bemeldte Egenskab tillagt Rang med Kammerherre. Den 13de Febr. er Postfuldmægtig J. Lim schou bestikket til constitueret Postfører paa Routen imellem Kolding og Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 17de Marts. Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2dt., Td. 3 Rbd. - Mk. 12 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 12 i Byg, ordt., Td. 3 Rbd. - Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 sk. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - . Srs. Flæsk, Lp. 11 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 12 i Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. Æg, Snesen Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-23
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Borscours uforandret som under 26de Febr. Hamborg, den 18de Marts. Bordeaux 1881. Petersborg 912. London 2 M. 13 Mk. 92 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 46 1/2. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 205. Species 3/4 pCt. Rabat. Disconto ikke noteret. Fra det Slesvigske. Desnærmere den 11te April kommer og dermed den slesvigske Stænderforsamlings Aabning, desmere spændt bliver man her paa denne Forsamling og dens Resultater. At man venter mere af den, end den holstenske har leveret, er vel naturligt, især da Slesvigerne kunne afbenytte Holstenernes Forhandlinger og lade disse være sig lærerige Erfaringer. Ogsaa maae jo de slesvigske Deputerede have lært meget nøiere at kjende Folkets Ønsker og Fornødenheder a. Men meget er man bekymret over, at Staden Slesvigs første Deputerede, Grev Moltke, ligger syg. Det vilde være beklageligt, om Stænderforsamlingen derved skulde miste en Mand, hvis mangesidige Dannelse og frisindede Anskuelser vilde blive til stor Nytte for Landet, og som Saadan efter al Sandsynlighed vilde være den meest Passende til Præsidenturen. J den nordlige Deel af Hertugdom met skal man rigtignok være stemt for en anden udmærket dygtig Mand, Kjøbmand Lorenzen i Hadersleben, men da denene, som man siger, ikke selv ønsker saadan Hæderspost, saa ville han og hans Venner vistnok ogsaa stemme for Moltke, om hvis Dygtighed der overalt kun er een Mening. Skulde imidlertid Grev Moltke uheldigviis blive afholdt fra at kunne talige Deel i Stændernes Forhandlinger, saa turde maaske den Deputerede for Eckernforde, Prinds Friederich af Augustenborg, blive valgt til Præsident. Denne har ladet tilkjendegive sine Vælgere, at, hvis de have Noget at meddele ham, som de ønske andraget for Stænderforsamlingen, at de da ville møde Søndag Eftermiddag Kl. 3 paa Raadhuset for at samtale med ham desangaaende.