JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Freds-Underhandlingerne. staae endnu ved det samme. Var ikke det lille Ord skal iveien, saa havde Porten alt antaget Hr. Jauberts Forslag, til at erklære Morea og Cyladerne for neutralt Gebeet og samtykt i at skikke en Kommissair til Smyrna, for at underhandle med de engelske og franske Befuldmægtigede. Hr. Boislecomte, som forud var sendt til Konstantinopel, er igjen indtruffet til Paris. Vel vises Hr. Jaubert al mulig Opmærksomhed; men om Sultanen lægger synderlig Vægt paa diplomatiske Berørelser med de kristelige Magter, er et Spørgsmaal, da han gaaer ud fra den Grundsætning, at Europa behøver ham, han ikke Europa. Kun Soldater gjøre Lykke hos ham; og det var i denne Egenskab, ikke i som Ambassadeur, at Grev Guilleminot stod saa høit anskrevet hos ham. Selv Codrington, den frygtede Codrington, vilde snarere kunne formaae ham til Eftergivenhed, end hans hele Ministerium. Om Divanet end antager Magternes Fredsforslag, kan det derfor gjerne indfalde Storherren at modsætte sig dets Beslutninger. Man har ogsaa talt om en Kongres i Jassy, som Keiser Nicolaus selv vilde bivaane; men det ene er lige saa vist som det andet. Alt hvad Man veed er, at Reis=Effendi selv først havde yttret Fredsønsket for den danske Gesandt, Baron v. Hübsch. Ved at gjøre Beretning herom paa behørigt Sted, blev henviistil den ved Krigens Udbrud af Keiseren givne Erklæring: at der maatte møde tyrkiske Kommissarier i det russiske Hovedqvarteer, for at underhandle og Freden. Da Reis Effendi ikke fandt dette Svar tilfredstillende, og den danske Gesandt indberettede dette til Petersburg, erfarede han snart til sin Glæde, at det russiske Kabinet ingen Priis satte paa Fiendens Ydmygelse; men var villigt til at betegne et andet Sted paa det russiske Gebeet, hvor Konferentserne kunde aabnes, og denne Meddelelse synes at være vel optaget af det tyrkiske Ministerium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Græsketyrkiske Anliggender. Fra Ancona meddeles en af de sædvanlige Beskrivelser over, hvad Ambassadeurerne fremdeles ville foretage sig i Neapel med Hensyn til Grækenland, hvorved synges den gamle Vise om den herskende Meningsforskjellighed angaaende Omfanget af Grækerstaten, da Hr. v. Ribeaupierre skal have yttret, at uden Besiddelsen af de anseeligste Øer - hvortil regnes Candien - maa befrygtes, at alle de Rædselscener, hvortil den civiliserede Verden har været Vidne, ville vende tilbage. Dette Haab vil dog neppe gaae i Opfyldelse, da, som Man erfarer, Candiens Blokade nu igjen er ganske ophævet af Britterne. Livadias har ogsaa draget Provindsen Calentis Befrielse efter sig. Tyrkerne have rømt Turkochori og Bodonizza, og ere tillige fordrevne fra Landsbyen Steni, hvor de havde taget en forskandset Stilling, efterat være afviste fra Eubea. Uden at oppebie Angrebet, tiltraadte de Rettraden til Theben, hvor de forenede sig med Stadens Besætning. Siden den 29 Novbr. vaier det græske Flag paa Citadellet ved Salona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Den 28 Januar ankom Linieskibet Marseille med General Higonet og 600 Md. til Toulon. Af det 35te LinieRegiment, som var næsten 1600 Md. stærk, da det forlod, Frankerig, er endnu kun 500, foruden nogle Syge, i Live. Chefen for den franske Generalstab, Baron Durrien, er med Oberst Fabrier afreist til Ægina, for at aftale Midlerne til at forebygge et nyt muligt Jndfald af Tyrkerne efter de franske Troppers Afreise. At de forsigtige Britten sætte sig i Forsvarsstand paa Corfu, giver ogsaa Anledning til flere Betragtninger. Af den nu bekjendtgjorte Protokol, som blev vedtaget og underskrevet af de 3 allierede Magters Ministre i London den 19 Juli 1828, om det franske Troppekorps's Afsendelse til Morea, seer Man, at Frankerig allerede dengang forpligtede sig til at kalde sine Tropper, tilbage, saasnart Jbrahim Paschas Tropper havde rømt Morea. Den engelske Minister meente derimod, at 6 Juli Traktaten forbød Grækenlands Erobring af nogen Nation men siden Grev Capodistrias selv syntes at have forandret sit forhen yttrede Ønske, ingen europæiske Tropper at lade udskibe i Grækenland, og Hs. brittiske Majestæt ikke befandt sig i den Stilling, at kunne skikke Tropper til Morea, saa vilde han samtykke deri, i Tillid til, at Hs. allerkristeligste Monark ikke afveeg fra Traktatens Grundsætninger, men trak sine Tropper tilbage, saasnart Hensigten var opnaaet &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Storbrittannien. Den 10d. fremlagde Hr. Peel i Underhuset Billen om farlige Foreningers Undertrykkelse i Jrland. Lordlieutenanten bemyndiges der til, ved Magistratspersoner at lade slige Forsamlinger adskilles og forbyde dem at have noget Fond. For Overtrædelser er kun bestemt Pengebøder og Aften indskrænket til et Aar. Forud havde bemeldte Minister i en lang Tale forsvaret sin Forandring i Katholik sagen paa en Maade, som viste, at det ikke just skeete med hans gode Villie, men - sagde han - en Ministers Stilling er væsentlig forskjellig fra Andres, og hans Forhold til Kronen gjør ham det ofte til Pligt, at han under saa overordentlige Omstændigheder som nærværende ikke kan følge sin personlige Anskuelse. Endnu stedse øiner jeg de samme Farer som forhen, men maa reentud erklære, at jeg anseer nærværende Onde alt for stort, c. Man havde ogsaa sagt, at Lord Aberdeen, som en forhenværende EmancipationsModstander, vilde udtræde af Ministeriet; men dette er kun Tilfældet med Sekretairen for de Jndiske Anliggender, Hr. Bankes. Det er iøvrigt en lidt ydmygende Tilstaaelse, naar Times, for at besmykke Ministrenes Enighed med Wighpartiet i dette Tilfælde, spørger: hvorfra Man skulde tage et Ministerium, som var i Stand til at styre Riget blot i een Uge?" Som de heftigste Modstandere mod videre Eftergivenhed for Katholikerne udmærkede sig Greverne Eldon og Winchelsea. "Det er min faste Overbeviisning - sagde den Første - at fra det Øieblik Katholikerne faae Sæde i Parlamentet, vil Storbrittanniens Soel gaae ned." Flere Biskopper, som Man troede havde skiftet Mening, have ogsaa erklæret sig imod Emancipationen, deriblandt Erkebiskoppen af Canterbury og Biskoppen af Condon. Af 106 indkomne Bønskrifter ere kun 6, og i Underhuset af 70 kun et for Emancipationen. Paa den anden Side yttrede naturligviis Hr. Huskisson sin Glæde over Regjeringens fattede Beslutning, skjøndt han ikke kunde forklare sig saa mange Anti=Katholikers pludselige Omvendelse anderledes end som Virkning af gen atmosphærisk Jnfluenz. Londons Borgerskab vil ogsaa holde en Forsamling, for at tilkjendegive sit bifald, hvilket Exempel ventes efterlignet af flere Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
I Dublin er Glæden saa stor, at Katholikerne omfavne hverandre paa Gaden, hvori mange Protestanter oprigtig deeltage. Den katholske Forening har og den 9 d. fundet det klogest, at udsætte sine Møder paa ubestemt Tid. Protestanternes Ledere drive Zelotismen videre, og vedblive, som mere intolerante, at indbyde til Brunswick=Klubbens, Orangemændenes &c. Forsamlinger, ja vove vel endog at opfordre til aabenbar Modstand imod Regjeringens Forholdsregler. Ogsaa havde OCommel, som den 10de indtraf til London, en saa farlig Overreise, at hans Ledsagere flere Gange maatte fremvise de ladte Pistoler, og døie, at Man raabte: "Ned med OCommel, intet Pavedom!" Naar han vil tage sit Sæde i Underhuset, er endnu ikke bestemt. Det andet Dagens Emne om Tildragelsen ved Terceira har her gjort mindre Opsigt. Paa Marquis v. Landsdowns Bemærkning i Overhuset over en saa haard Behandling imod troe Portugisere, aldenstund Man ikke har erkjendt Dom Miguels Regjering, lod Ministeren Aberdeen det blive ved at love nærmere Beviis for, at Regjeringen har viist en lige saa klog som retfærdig Opførsel imod Portugal og de portugisiske Undersaatter." Da Lord Holland senere forlangte Aktstykkerne angaaende Regjeringens Forhold til Dronning Maria fremlagte, svarede han: det kunde ikke skee, for Underhandlingerne med Keiseren af Brasilien vare tilendebragte. Om Terceira=Tildragelsen havde Regjeringen endnu ingen officiel Beretning faaet." I Underhuset gav Hr. Peel omtrent samme Svar. Jmidlertid meddele de offentlige Tidender allerede saavel Saldanhas Protest, som de imellem ham og Walpole paa Søen vexlede Breve, med de franske Blades bittre bemærkninger derover. Nogle Huller i den Førstes Breve udtydes at gielde de for stærke Udtryk imod den brittiske Regjering; Andre antage det for en Følge af Generalens Afbrydelse under Skrivningen af Kanonkuglerne fra de engelske Krigskibe. Times fryder sig over, at Skibe og Folk bleve i Behold, og Bladet Solen er saa meget mere opbragt over Angrebet, da Cerceira var udtrykkelig angivet i Lloyds=Listen som Transportskibenes Bestemmelsested. Efter Globen ønske de portugisiske Kjøbmænd i City at den paa Susanne dræbte Mand maatte være en Britter, da Kapitainen i dette Tilfælde kunde vente at blive sag givet som en Drabsmand. J Plymouth skal endnu være 1700 flygtede Portugisere tilbage, som vente paa fremmede Transportskibe, da de engelske ikke meere ville lade sig fragte til dette Brug. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Endelig veed Man, at det er en fangtisk Garversvend ved Navn Martin, som har sat Jld paa den herlige Kathedralkirke i York. Han har selv tilstaaet, det, og fremviste nogle Stykker af Betrækket paa Prædikestolen og Biskops=Tronen, for at Mistanke ikke skulde falde paa en Uskyldig. Galingen foregiver at være tilskynder, til sin Udaad ved Drømme, efterat han oftere havde spaaet i Kirkens Brand. Det var en af de smukkeste gothiske Kirker i Europa, 500 Fod i Længden og 110 i Breden. Murene staae, men alt det Jndvendige, deriblandt et Orgelværk uden Lige, ligger i Aske, og Skaden anslaaes til 100,000 Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Østerrig. J Wien vil et Tugthuuslem nu have gjort den Opdagelse, at tilberede Sukker af Høe, hvori det efter hans Paastand skal findes saa rigeligt, at der ved en simpeProces af 6 Pd. Høe kan udbringes et heelt Pd. Sukker; Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Fra Veile læses nu, at den der i Egnen skudte Ulv, ifølge Øvrighedens Foranstaltning, blev den 10 d. bragt ind til Byen, og da befunden at være - en gammel Hund,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Kjøbenhavns Børs=Kours den 17 Februar 1829. Hamb. 2 M. - k. S. 207. Species 209, solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 149 1/2 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 3/4 a 52 Rbs. Tegn. 4 PCt. Kongel. Oblig. (u. R.) : 88 1/2 a 89 Rbd. Sedl. Dito dito dito 85 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820: 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito .................... 107 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 100 Rbd. r. S. 6 PCt. norske Laan ved Hambro & Søn 106 a 106 1/2 i Bco. 4 pCt. Dito Nye............................ 98 i Bco. 4 PCt. nye norske Oblig, lydende paa rede Sølv 96 1/2 a 97 r. S. 3 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 61 1/2 a 62 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Ved Tallotteriets 1127 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 78. 12. 45. 40. 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
AVERTISSEMENT S. Min elskede Hustrue Marie Sophie, fød Munk, Enke af Hviid, er idag ved Døden afgaaet i sit 64de Aar. Døden var for hende en Forløsning fra langvarige og store Lidelser, en Overgang til de retskafne Hustruers og Mødres salige Liv Ædle Venner, som have viist hende og hendes Nærmeste saa megen Deeltagelse, takker Gud med Os, at hendes sidste Uger dog vare rolige, og Bortgangen smertefrie. Odense Bispegaard den 18 Febr. 1829. Plum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Subskriptionsplan. For et Par Maaneder siden begyndte Undertegnede at udgive som Tillægsblad til Fyens Stift Adresse-Avis: Bidrag til Tidshistorien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Af de til Dato udkomne 4 Nummere sees, hvad Man kan vente vil udgjøre Bladets Jndhold. De ærede Avis=Abonnentere er holde det som en Tilgivt til Avisen uden Betaling. Men da Flere have yttret Ønske om, at kunne faae det særskilt, troer, jeg at burde aabne ogsaa Leilighed dertil for disse ved denne Jndbydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Af Bladet vil udkomme et Nummer omtrent hver anden Uge, hvilket overlades de særskilte Holdere for den ikke ubillig Priis af 24 s. Qvartaliter. Naar 100 Nummere ere udkomne sluttes et Bind, hvormed da skal følge Titelblad og Register, De, som nu paa anførte Vilkaar maatte ønske at holde Bladet udenfor Avisen, ombedes snarest muligt at anmelde det her til Kontoiret, da, saasnart et nogenlunde tilstrækkeligt Antal har tegnet sig, de allerede udgivne Nummere skulle vorde omtrykte, og dem, tilligemed Fortsættelsen, tilstillede. Syens Stifts Adressekontoir i Odense den 20 Febr. 1829. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Theatret i Odense. Søndagen den 22 Febr. opføres: Humoristiske Studier, Lystspil i 2 After af Lebrun. Derefter; De syv militaire Piger, Vaudeville i 1 Alt af Angely.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Mandagen den 25 Febr. opføres, til Fordeel for H. Becker, sen og E. Franck: Hans Sachs, Lystspil i 4 Atter. Til Slutning: Madonas Bortsvævelse, plastisk Fremstilling, oplyst ved bengalsk Jld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Til denne sidste Benefice=Forestilling tage vi os herved den Frihed at indbyde det høistærede Publikum, og haabe, at deres vante Velvillie ogsaa bliver os tildeelt, og saaledes kunne vente et talrigt Besøg. H. Becker. E. Franck. Da der nu er forskaffet saa megen Plads her paa Byens Torv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
at Heste Markederne i Fasten der kan holdes, saa tilbagekaldes den skeete Bekjendtgjørelse om, at disse Markeder skulle holdes paa Vibelt uden Bagerport. Svendborg den 17 Febr. 1829. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
At jeg fra næste Maaneds Begyndelse begynder min 3die og sidste Dandse Jnformation for i Vinter, tilkjendegives herved saavel for dem, som alt have meldt sig, som for dem, der endnu maatte ønsker at deeltage i samme. Clausen, Odense den 18 Febr. 1829.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Gymnastiklærer. Af de forhen i denne Tidende averterede ægte magnetiske Gigtstaale, fra den i dette Fag udmærkede Fabrikant paa Frederiksværk, er jeg igjen bleven forsynet med følgende Sorter Staal, dannede til at lægge paa Panden for Hoved= og ØienSvaghed, Tandpine m.m., dito at lægge paa Baghovedet, paa Skulderne, paa Brystet og Ryggen, paa Hofterne, Knæerne, Arme og Been, samt alle Størrelser ægte Gigt=Fingerringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Disse for Gigt=Patienter saa meget anbefalede Staal udsælges af mig til Fabrikantens bestemte Priser. F. C. Starup, paa Fiskertorvet i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Nye fine fuldkomne Sengeklæder til en Tosover=Seng ønskes tilkjøbs, tilligemed gode nye Krølhaar. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Sproglærer Mayson attraaer 1 a 2 vel meublerede Værelser, i et skikkeligt Huus. Aftale desangaaende kan skee hver Dag fra Kl. 1 til 2 i hans Logie hos Glarmester, Pflug paa Torvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Til førstkommende Paaske Flyttetid kan erholdes en liden Huusleilighed uden for Vesterport. Om Leien akkorderes med M. C. sal. Ullums. En Etage paa 6 a 8 Værelser med Kjøkken m.v. søges til Leie til Michaeli Flyttetid d. A. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Jfølge Beslutning paa Skiftet efter Thomas Jensens Enke, i Wester Kjerbye, stilles den Boet tilhørende halve Gaard i bemeldte Wester Kjerbye, af Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. med Besætning og Jnventarium, til Bortsalg ved 3 Auctioner den 7de, 14de og 24 Marts førstkommende, Formiddagen Kl. 10 slet. De 2 første Auctioner afholdes paa disse Herreders Tingsted, den 3die og sidste derimod i selve Gaarden. Konditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 20 Febr. 1829. Friestedt. Jndhold af medfølgende. Bidrag til Tidshistorien. No. 4. Symptomer til Ostindiens Emancipation. - Schumla. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-20
Protestanterne i Frankerig. - Den offentlige Underviisning i Brasilien. - Den tyrkiske Søemagt. - General Jackson. - Joseph Bonaparte. - Vor Jord er et levende Væsen. - Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Vens 1 No. 27. 58 Aargang. Stifts privilegerede. Kongelig allene 2 Avertissementstidende. Adresse-Avis, og 23 Februar 1829. Mandagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Jndhold. om Freds=Underhandlingerne. Krigsskuepladsen i Tyrkiet (Lesgiernes Underkastelse). Græsketyrkiske Anliggender. Storbritannien (Ansøgninger for og imod Katholikernes Emancipation. Ministrenes Yttringer derom).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Frankerig (Udkast til nye Kommunallove). Portugal (Nyt Politiekorps). Spanien (De exkonstitutionelle Officerers Forjagelse fra Madrid). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Om Freds=Underhandlingerne som overhovedet Politikens øvrige Anliggender har sidste Post kun bragt et heel tarveligt Udbytte. Ruslands Fordringer, som siges at være høist ærefulde for det og kun lide trykkende for Porten, indskrænke sig til Akjermann-Traktatens nøiagtige Opfyldelse og Krigsomkostningernes Erstatning. J Tilfælde at Porten ikke strax kunde udrede disse sidste, skulde de af de russiske Tropper besatte Provindser og faste Pladser, Varna indbefattet, blive i deres Besiddelse, og først rømmes efterhaanden som de Betalingsterminer, hvorom Man enedes under de store Magters Garantie, opfyldtes. Størrelsen af bemeldte Godtgjørelsessum er hidtil ubekjendt; men skal den virkelig kunne kaldes et Eqvivalent for hvad Krigen hidtil har kostet Rusland, maa den blive meget betydelig. Da imidlertid Porten ikke engang skal ville samtykke i Fangernes Udvexling, bliver Krigen med Rusland nok uundgaaelig, hvorimod tyrkiske Kommissarier, ventes udnævnte, for at underhandle med engelske og franske Befuldmægtigede om de græske Anliggender. Forsvarsanstalterne paa de joniske Øer lade ogsaa formode Krigens Fortsættelse, og de herværende Britter ønske intet ivrigere end en betydelig Søemagts Afsendelse, for enten at bevæge Sultanen til Eftergivenhed, eller gjøre fælleds Sa med ham imod Russerne. Messager og flere af de mee officielle Pariser Blade erklærer de i tydske Blade yttrede Formodninger og Hensigten og Udfaldet af Hr. Jauberts Sendelse til Konstantinopel, størstedeels for Fostere af Redaktørernes egen Jndbildning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Krigsskuepladsen. Som det hedder, have de russiske Tropper igjen trukkesig tilbage fra Turno og koncentreret sig ved det nærliggende Semnitza. Det vigtige Brohoved Kale holdes derimod ved varende besat af dem. Paa Grund af Fyrst Scherbatows Sygelighed har Grev Pahlen l. faaet Overbefalingen over det 2det Jnfanterie=Korps. Af Bjergfolkene i Kaukasus have det schariske og belokanske Lesgier ogsaa underkastet sig den russiske Regjering, siden de bleve afskaarne fra Tyrkerne og Perserne, som stedse søgde at ophidse dem imod Rusland, og forsynede dem med Penge, Vaaben og Krigsfornødenheder. Endnu for 2 Aar siden rustede de sig imod Russerne, og forberedte derved Krigen, med Persien, som begyndte saa blodigt og endte saa lykkeligt. Med Achalzick faldt Lesgiernes sidste Støtte; men det Meste er udrettet ved en god og retfærdig Behandling. Deres Overhoved straffer nu selv uden Skaansel Tyve, Røvere og Mordere efter Landets Skik, som for grove Forbrydere, bestaaer i, at Man stikker Jld paa den dømtes Huus, ødelægger hans Have og bortjager ham fra Stammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Græsk-tyrkiske Anliggender. Grækerne have fremdeles en Tugtemester i den østerrigske Eskadre. Det er saaledes lykkedes Admiral Dandold, som forleden begav sig til Ægina med alle disponible Krigskibe ei allene at befrie de opkaprede østerrigske Koffardieskibe med samt deres Ladninger, men ogsaa at faae passende Skades i Erstatning. Ventelig har denne Begivenhed foranlediget følgende Aabenbaringer i en Skrivelse fra Malta: "Man paastaaer, at Østerrig ruster sig imod Rusland og vil snart lade 300,000 Md. marschere. Allerede er det udfordret af Grækerne, idet græske Skibe have taget østerrigske, som vare ladte med Levnetsmidler for blokerede Pladser, og Østerrigerne øve Repressalier imod Grækerne, saa at Fiendtlig hederne egentlig alt ere begyndte. Den russiske Admiralheyden, som kjender Østerrigs Hensigter, har ved sin Mægling hos Præsidenten søgt at bilægge Tvisten; men Man tvivler om at det lykkes &c.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Ved General Higonets energiske Forholdsregler er det lykkedes ham at standse Udbredelsen af den i Kalavrita udbrudt Pest, hvorfor Øvrigheden i Patras ved Afskeden bevidnede ham sin varmeste Tak. J en Karakteerskildring over Oberst Fabrier erkjendes hans store Talenter, Udholdenhed, Uegennyttighed og Hengivenhed for den græske Sag; men han skal og have sin Feil, hvorved han kan stifte megen Skade. Denne bestaaer i at see Alt fra den mørke Side. Jngen, hverken Græker, Fransk, Tydsker, Schweitzer eller Engellænder, er ham tilpas, han er, hvad Man i Militair sproget kalder en slet Sovekammerat. Nye Beviser herpaa yde hans i Frankerig sidst afgivne Beretninger o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Storbrittannien. Begge Parlamentshuse sysselsætte sig næsten udelukkende med Jrland, og Bønskrifter for og imod Katholikerne strømme ind fra alle Kanter, dog er det sidste Antal det største. Hertugen af Wellington og Hr. Peel raade til Enighed og stræbe at forberede Gemytterne. Uden at ville ret ud med Sproget, har den Første erklæret, at Regjeringens Forslag, sikkert ville tilfredsstille Huset, saasnart de blive det forelagte. Han vidste intet andet Middel til at afhielpe hiin bedrøvelige Tilstand. Det var ikke Vendekaaberie, at han hidtil ikke har villet stemme for Emancipationen; men oppebiKongens Samtykke. J samme Tone erklærede Hr. Peel, at det ikke længer kunde blive som det er. Den Ene eller den Anden maa give efter &c. Der opbydes ogsaa Alt, for at hindre Marquis Anglesen fra at berøre Aarsagen til sin Afsked, som skal have været den, at Hertugen af Wellington kun meddeelte Kongen Brudstykker af et langt Brev, han havde tilskrevet Hs. Majestæt og Emancipationen, og af Høflighed sendt igjennem Hertugen. J Forhandlingerne om Adressen ønskede han sit Forhold strængt undersøgt og tog den katholske Forening i Forsvar. Det eeneste Middel til dens Ophævelse vilde være at tilstaae Katholiker og Protestanter lige Rettigheder. Hiint National-Anliggende fængsler da og saa ganske Opmærksomheden, at der neppe bliver Tid til at berøre, Østens og Portugals Anliggende. Selv den ædle Lord Holland krympede sig ved, for Portugals Skyld, at sætte sig i fiendtlig Stilling til Ministrene i et Øieblik, da de arbeide paa et Værk af saa stor Vigtighed for Landets Ro og Lykke. Til den 19 d. havde imidlertid Sir Makintosh anmeldt en Motion og Regjeringens Forhold til Dronning Maria af Portugal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Hr. O Commel har dog fundet det raadeligt, foreløbig en Skrivelse til Underhusets samtlige Medlemmer at udvikle Grundene for sin Ret til at tage Sæde i Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-02-23
Frankerig.