JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efter saaledes at have antydet den nye Jnstitutions Standpunkt og Forhold til hele Statsforfatningen, gik Taleren over til at udvikle den Maade, hvorpaa denne Jde er bleven realiseret, hvorved han som Fortrin ved Stændernes Organisation især fremhævede Valgrettens og Valgbarhedens store Udstrækning og vise Fordeling, saavelsom den store Frihed, der var indrømmet Forsamlingen indenfor den samme anviste Virkekreds. Jdet han derpaa henvendte sig til de Mænd, hvem den almindelige Tillid har betroet det vigtige, hæderfulde, men ogsaa ansvarsfulde Kald, at føre den nye Jndretning frem paa dens første Udviklingstrin, laae han dem paa Hjertet, at det er ved deres retsindige og forstandige Benyttelse af de dem givne Rettigheder, at Jnstitutionen skal blive det, den efter Kongens landsfaderlige Hensigt bør være, hvorved han især laae Vægt paa den Omstændighed, at den Aand, som vil udvikle sig i denne første Forsamling, længe vil blive ved at virke i de som komme efter, ligesom den Mening, som derved danner sig om denne Jndretning, ikke saa let vil blive tagen tilbage, saa at den nærværende Forsamling ikke blot er kaldet til over flere vigtige, fædrelandske Anliggender at meddele sit vel overveiede, frimodige og sindige Raad, men ogsaa til at give den nye Jndretning sin første Bevægelse, til at bringe den Aand i samme, hvorpaa dens Tillid og Anseelse, dens Virksomhed og Gavn gandske beroe. Derpaa sagde Taleren saa overmaade skjønt: "Dette er det især, som giver Deres Stilling saa høi Betydenhed. Konge og Folk skue derfor med levende Deeltagelse hen til den Gierning, som her skal fuldbringes. Fra Borgen og Hytten vender Tanken sig i dette Øieblik hen til Roeskilde. Fra mangt fromt Hjerte stige Bønner og til Himlens og Jordens Herre for at anbefale dette Samfund til hans faderlige Bistand. End ikke til Fædrelandets Grændser indskrænker Opmærksomheden sig; ogsaa Udlandet er begierligt efter at erfare, hvorledes denne nye, i mange Maader eiendommelige og under gandske særegne Forhold opstaaede Jndretning vil udvikle sig. Heller ikke er det blot Øieblikket, som agter paa Deres Gierning; Saga staaer rede til at optegne den med sin i Griffel, en fjern Eftertid vil endnu tage disse Optegnelser forsig og spørge om den Aand, der besielede dette Samfund, omden Virksomhed der gik ud fra samme, og derefter vil den dømme Dem og vor Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Allernaadigste Konge!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efter at Provindsialstændernes Forsamling, sammenkaldt ved Deres Majestæts Befaling, har organiseret sig, er der Jntet, som Pligten nærmere fordrer, men heller Jntet, hvortil samtlige Medlemmers Følelser inderligere tilskynde, end at frembære Yttringen af den Taknemmelighed, der gjennemtrænger dem, som det hele Folk, for Deres Majestæts Throne Ved en Anledning, som den nærværende, der saa levende erindrer og Alt, hvad der knytter os til det elskede Fædreland, vaagne de Erindringer, hvilke Hjertet aldrig forglemmer, men ved hvilke de Fordringer, hver Dag har til os, sjeldnere tillader os at dvæle, med ny Styrke; og vort LivsErindringer ere paa det Nøieste forenede med Deres Majestæts Regjering. Hvad Historien vil optegne om den lange Tid, i hvilken Deres Majestæt har styret Riget, det har været vort Liv, hvert Led deraf har fremkaldt en Følelse i vort Hjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Dersom det første Budskab fyldte Folket med Glæde, som allevegne lydeligere udbrød, da maatte denne Glæde vorde, da blev den i Virkeligheden dybere og ligesom meere bevidst, da Deres Majestæts troe og taknemmelige Folk modtog Kundgjørelsen af Deres Majestæts fuldstændige befalinger om den Maade, hvorpaa Indretningen skulde sættes i Værk. Provindsialstændernes herværende Forsamling føler sig lykkelig ved at kunne være det Organ, som udsiger, hvorledes hele Folket er gjennemtrængt af den dybeste Erkjendtlighed, ved Betragtningen af den Viisdom, den Høimodighed, hvormed Deres Majestæt har udviklet det begyndte Værk, hvormed Vanskelighederne ere overvundne, og Paaskjønnelsen vorder desto meere levende ved Sammenligningen med det, som blev andre Folkeslag tilstaaet. Allernaadigste Konge! Det er Folkets Lykke og Stolthed, at det kan sige, at Danmarks Hjerte slaaer i Deres Majestæts Bryst. Derfor er der den Samklang mellem Fyrste og Folk, at Deres Majestæts Villie saa ideligen end- og forekommer Folkets Ønske, at hvad der bunkelt begynder at røre sig i Folket, det udgaaer fra Thronen i klart udviklede Tanker: Det er Herskerens Villie og befaling ofte endnu, for det er Folkets Yttring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Hvad der paaligger et Folk, hvilket Forsynet skienkede en saadan Fyrste, skal enhver Deres Majestæts Undersaat gjennem sit hele Liv alvorligen stræbe at erkjende og opfylde. Hvor meget mere bør det da os, som ere hædrede ved Deres Majestæts og ved Folkets Tillid, med alvorlig og utrættet Stræben, inden de os anviiste Grændser, at arbeide til det Maal, Deres Majestæt har foresat os, det elskede Fædrelands Vel, og i dybeste Underdanighed frembære for Thronen de Andragender, som vi efter samvittighedsfuld og moden Overveielse mene at tjene dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Deres Majestæts her forsamlede troe Undersaatter foreene deres Bønner med det hele Folk, at den Almægtige vil forunde os indtil den sildigste Alder at see op til Deres Majestæt, som til vor faderlige Behersker, og skjænke Deres Majestæt de rigeste Velsignelser, deriblandt den skjønneste Løn Deres Majestæt attraaer: Deres Folks Værd, Hæder og Held. Roeskilde, den 2den October 1835. Den Halleyske Komet, hvis Synlighed for det ubevæbnede Øie var bleven anmeldt for tidlig, var bleven saalænge ude, at man var paaveie med at sende Bud til den for at forhøre hvor den blev af, men for at undgaae videre Uleilighed har den nu frivillig indstillet sig. Man seer den nu med uvæbnet Øie ved Midnatstid i Ond ovenfor de til Stjerner Castor og Pollux, ved Tvillingernes Hoved som en klar Lysskye. Seet igjennem Kikkert viser den sig som en rund Taagemasse, hvori opdages en melkehviid Skive, der svømmer i den med en svag Rand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Henimod Tvillingstjernerne seer man allerede Begyndelsen til Halen, som stedse meere vil udvikle sig paa Veien hentil den store Bjørn. Maaneskinnet vil endnu overstraale den, men desto pragtfuldere vil den vise sig efter Midnat. Den 2den Oct. var den endnu 14 Millioner Mile borte fra Jorden, men den 12te vil den kun være 3,850,000 Mile fra os, altsaa nærmere end Planeten Venus (der er ligesaa stor som Jorden). Den 10de Oct. vil Halley staae tæt oven over den øverste Stjerne i Himmelvognens Fiirkant, som kaldes Dubhe (det høire Baghjul.) Den 12te Oct. om Aftenen vil man see den, tæt over den mellemste Stjerne i Vognstangen, (Mizar), i sin største Lysglands. (S. Av.) Efter Hr. Prof. Ursins Almeenlæsning No. 26. har Olbers beregnet at Halley vil den 12te October vise sig 300 Gange klarere end den 23de August, da man erkjendte den ved Kikkert; dog vil Maanelyset overskinne den. Den 18de October vil den sees bedre i den store Bjørn, ikke saa langt frem, som Kortet Side 16 viser, men nordligere og med en Klarhed, 150 Gang 23de Augusts. Særdeles mærkelig, som Kometen 1814 vil den ikke blive. Hidtil har den ikke viist nogen bestemt Hale, men er tageagtig, med en klar Kjærne omtrent som en Stjerne af 7de Størrelse, altsaa synlig ved en, endog middelmaadig Kikkert. (Naar man ellers kjender de andre Stjerner nær ved Kometen; thi saalænge den ingen Hale har, seer den ud som en neppe synlig Stierne eller Planet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Flere her i Aarhuus fortælle: at de have seet Kometen; men efter deres Beskrivelse er det Planeten Jupiter, der, uagtet en Erklæring fra høiere Sted, at den i October ikke vil udmærke sig, skinner dog saa klart at en Familie her har troet det var Dagskjær, forlod Sengen Kl. 3 Morgen, og med sine Morgenøinesaae Straaler til alle Sider. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Skibsførerne Callisen og Lorents Petersen fra Flensborg, for Tiden liggende i Aarhuus Havn, have i Torsdags Aftes Kl. 7 1/2 med en engelsk Kikker, seet Halley foran og under den store Bjørns Forfødder. Den havde ingen Hale, men en melkeagtig Krands lidt større end en Specie. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Jndsendt. J Aalborg Avis No. 141 yttres den Formening, at just ikke noget stort Antal Skolelærere har suskriberet paa Mønsters og Abrahamsons Værk: "Om den indbyrdes Underviisnings Væsen og Værd. J denne Anledning meddeles her den Oplysning, at allene i Aarhuus Stift have 55 Skolelærere subskriberet paa bemeldte Værk. Om andre Stifter kunne fremvise et lignende Forhold, vover man ikke at afgjøre. Man gjør kun opmærksom paa, at Værket havde femten til sexten Hundrede Subskribenter. Anmodning til Hr. Capellan Tram. Mr. Capellan Tram i Høin anmodes om, i Sagen: Dalgas contra Thune at ville aflægge sit Vidnesbyrd. Da han maa antages, med Opmærksomhed at have iagttaget Alt hvad der ved hans Jndsættelse foregik, vil hans Vidnesbyrd formeentligen ikke blive uden Vægt. J alt Fald vil det, som Jnds. synes, ikke passe sig, at han forbliver en saa gandske tans Tilskuer ved Alt hvad der pro & contra forhandles om et Anliggende som ligger ham saa nær, og hvorom det rimeligviis maa være ham let at have en bestemt Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Bekjendtgjørelser. J Nordisk Kirketidende No. 27 for indeværende Aar findes indført en aldeles forvansket Historie om en Skolesag i Undertegnedes Pastorat, hvilken Historie senere i samme Skikkelse er fremtraadt saavel i Aarhuus Stiftstidende som i Viborger Samler og maaskee i flere offentlige Blade. Uden at ville undersøge, hvorvidt hiin Forvanskning skyldes Kirketidendens Udgiver eller hans Referent, uden videre at ville indlade mig med Magister artium Jac. Chr. Lindberg, hvad vel desuden enhver ærekjær Mand maa ansee under sin Værdighed –, finder jeg mig allene beføiet til da hiin Historie nu en Gang, skjøndt forvansket, er kommen til Publicums Kundskab, ogsaa her at offentliggjøre dens endelige Udfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efter at altsaa bemeldte Skolesag i sin rette Sammenhæng af Skolecommissionen var indanket for vedkommende Skoledirection, som dens egentlige Forum, har Directionen nu excluderet Jver Pedersen fra al Deeltagelse i Skolevæsenets Bestyrelse, samt tillige bil ligget Skolecommissionens Kiendelse, at hans Søn skulle gjøre sin Lærer Afbigt, hvilket Sidste nu ogsaa paa behørigt Sted og Maade er skeet. Ryde Præstegaard, den 29de Septbr. 1835. M. K. Varfod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Da Politiemesteren i Holstebroe afvigte Sommer fandt for godt, at lægge Hindringer i Veien for min Virksomhed med Hensyn til Opkjøb af Landets raa Producter, saa seer jeg mig derved forhindret i at sende min Pleiesen Wilhelm Nissen til Vesteregnen af Jylland i dette Efteraar, for som sædvanlig i Kjøbstæderne og paa Landet i Partier at opkjøbe Uld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Da vistnok Flere saavel Handlende som Landmænd vente hans Komme, saa anseer jeg det for Pligt i Tide at bekjendtgjøre dette, paa det man kan see sig om efter andre Kjøbere, og tillige forebygge, ei at vorde mistænkt for stadighed i mine Foretagender, og har jeg for at undgaae at skrive mange private Breve, valgt denne Vei til offentlig Bekjendtgjørelse. Jeg aflægger tillige min Tak for den tillidsfulde Velvillie min W. Nissen allevegne fandt, og haaber man vil beholde ham i Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Som dansk Undersaat var det i en Række af 43 Aar, skjøndt boende paa Landet, min kjereste Bestræbelse at virke til Landmandens Gavn ved Forsendelse endog til fjerne Verdensdele af Landets Jndustrie=Frembringelser og Naturproducter, jeg saae her den første Hindringsteen kastet mig i Veien. At jeg til Gavn for Jylland ei tør afbenytte mine Connexioner og Pengemidler gjor mig hjertelig ondt; men mig blev sagt: jeg kjøbte for meget. Jeg betalte dernæst i rene Contanter, som jo ei for var Skik og Brug i hiin Egn, paa min Virksomhed blev lagt et fængslende Baand, J Marsken fra Tøndern til Husum, er ved forøget og frie Concurence, Uldpriserne siden 1829 stegne fra 10 til 18 a 20 Lbs. pr. Pund, en riig Jndtægtskilde er derved aabnet for Landmanden, og til meer end det Dobbelte har han forøget sine Faareflokke; men - hvor der skal tilveiebringes et sligt Resultat, der maae Uld handelen ei være et Monopol for Smaahandlere, der blot kjøbe naar de have Commission (en selvstændig Kjøbmand frygter ingen Concurence, og holder let en fremmed Kjøber tilside) der maae Handelen som i Hertugdømmene være frie, og den Kjøber meest velkommen, som bringer de fleste Penge i Landet. Naar denne Frihed ogsaa finder Sted i Jylland, og jeg seer mig betrygget for slige Ubehageligheder, som de der mødte mig afvigte Sommer, og som forvoldte mig betydeligt Tab, da begynder jeg mit Uldopkjøb paa nye, og vil med Glæde bidrage min Skjærv til at hæve og forøge et Produet der afgiver en saa vigtig Export for vort kjære Fødeland. Brede ved Tøndern, den 24de September 1835. Jens Wulff. At Ligningen over Indqvarteringsskatten for indeværende Aar er henlagt hos Jndqvarteringsbilletteuren. Bundtmager Michelsen, og der vil vorde henliggende i 14 Dage, til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 6te October 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Onsdagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Aarhuus Raadhuus Generalforsamling i Selskabet til Kunster og Haandværkers Fremme, hvori til samtlige Medlemmer indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efteraarsexamen i Aarhuus Borger= og Friskolen, afholdes paa efterfølgende Dage og i efterfølgende Orden: 1) J Frue-Sogns Borgerskole Tirsdagen den 13de og Onsdagen den 14de. 2) J Domsognets Borgerskole Onsdagen den 21de og Torsdagen den 22de. 3) J Friskolen Mandagen den 26de og Tirsdagen den 27de. 4) J begge Haandgierningsskolerne Fredagen den 30te October 1835. Aarhuus, den 8de October 1835. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Vintertouren med Brevposten tager sin Begyndelse Fredagen den 16de Octbr. førstkommende, og paa Grund deraf maae Jndleveringen af Breve skee saaledes, herved Contoiret. Til søndre Post: hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag indtil Kl. 6. Til nordre Post: hver Mandag og Torsdag Eftermiddag indtil Kl. 4. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Postcontoir, den 10de October 1835. Tersling. At Selskabet har vedtaget at give til næste Foraar frie Bedækning ved den i Weile opstaldede Fuldblods hingst Young Moses for 6 Bønderhopper, hvis Eiere ere Medlemmer af Selskabet, bekjendtgjøres herved; samt at de Bønder der maatte tiltræde Selskabet inden næstkommende Januari Maaneds Udgang, have i saa Henseende lige Ret med de allerede i Selskabet værende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Den aarlige Contingent for Medlemmer af Bondestanden er 2 Rbd. r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Weile Amts Landoeconomiske Selskab, den 5te October 1835. Hoppe, p. t. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efter Begjæring af Prokurator Jngerslew for vedkommende Udlægshaver, foretages Auction over det Kurvemager A. T. A. Stumphff tilhørende Sted, gl. No. 294, nyt No. 557 paa Frederiksgade: 1ste Gang Tirsdagen den 13de October) For 20de middag 2den - 27de ) Kl. 11. 3die - Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie Auction i Stedet, der er bestaaende af 5 Fag Bindingsværksforhuus med Qvist og 4 Fag Baghuus med Gaardsrum, fælleds Brønd og Haveplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Tirsdagen den 13de Octobr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, lader Enkefrue=Stiftsprovstinde Secher formedelst Bortreise herfra Byen ved Auction i hendes Boepæl hos Hr. Kjøbmand Stigaard paa Studsgade, bortsælge: 1 Mahognie Skatol med Skab, 1 Birketræes Sopha og 12 dito Stole, 1 Birketræes Hjørneskab, 1 Bøgetræes Sopha og 8 dito Stole, 1 Mahognie Frokost- og 1 dito Syebord, endeel Kjøkkentøi, med mere. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Jfølge vedkommende Eiers Begjæring, bliver Tirsdagen den 27de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Kroen Constantia, paa Landeveien mellem Horsens og Veile, ved offentlig Auction bortsolgt følgende Parceller af forrige Rasmus Mauritzens Fæstegaard i Ølsted, nemlig: 1) Hovedparcellen af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., som Laurs Wendelboe i Ølsted har havt i Brug; og 2) Parcellen No. 3 af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb., som Bendt Nielsens Eftermand paa Sæbberup Mark har havt i Brug Conditionerne hvorefter disse 2de Parceller bortsælges, opgiver Forvalter Holbek paa Bygholm; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Herredscontoiret paa Daugaarden, den 3die October 1835. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efter vedkommende Eieres Begjæring bliver Tirsdagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 10 foretaget offentlig Auction i Spettrup Bye, Urlev Sogn, over endeel Besætning og Jndboe, fornemmeligen bestaaende af Heste, Køer, Stude, Faar, Lam, Sviin og Avlsredskaber. - Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes, afholdes i den af Peder Bies Enke forhen beboede Gaard. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden. den 2den October 1835. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Bog Auction i Horsens. Fredagen den 6te November førstk. og følgende Dag bliver ved Auction paa Horsens Raadhuus bortsolgt en betydelig Bogsamling, bestaaende af historiske Værker, Reisebeskrivelser, Romaner, Commedier &c. Trykte Cataloger faaes gratis hos Dhrr. Boghandlere, Reitzel i Kjøbenhavn, Hempel i Odense, Sadolin i Aalborg, Kabell i Viborg, Schmidt i Nanders Jessen i Aarhuus, Christensen i Veile, Rosenkilde i Colding, Hindberg i Fredericia, Termansen i Ribe, Fogh i Horsens og Hr. Apotheker Seidelin i Skaanderborg. Commissioner for Udenbyes paatager sig Hr. Bogtrykker Fogh i Horsens. Horsens, den 1ste October 1835. Af Hovedgaarden Clausholms Schæferie bortsælges ved Auction i Aarhuus Kjøbstad Onsdagen den 14de d. M. om Formiddagen Kl. 10, 100 Stkr. 5 Aars gamle fede Beder, paa fordeelagtige Vilkaar for Kjøberne. Auctionen afholdes i Hr. Kjøbmand P. Raaes Gaard; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Clausholm, den 9de October 1835. Wendelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Huusmand Christen Nielsen Auning og Hustrue af Lihme, bliver det Boet tilhørende Huus i Lihme, med Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Album og Kirketiende deraf, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagene den 2den og 16de næste Maaned, samt Onsdagen den 2den December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i Huset, der agtes solgt. Naar 3die Auction over Huset er tilendebragt bortsælges Boets Løsøre, bestaaende af noget Ind- og Udboe, en Ko, 6 Faar, m.m. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel Pantecreditorer som Liebhavere til Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 5te October 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Jfølge Reqvisition fra Prøveprocurator Nygaard i Randers, grundet paa formeentlig Mangel ved Bekjendtgjørelsen til den, den 20de August d. A. afholdte 3die Auction over et Sted i Meilbye med Hartkorn 2 Tdr., som af Niels Jensen er pantsat, og senere udlagt det hvitfeldtske Fideicommis, bliver bemeldte Sted, der for Tiden besiddes af Søren Nielsen Volle, stillet til en ny 3die Auction, som afholdes paa Eiendommen, der agtes solgt Mandagen den 2den November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvortil Liebhavere indbydes. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat, 22de April 1817 saavel til Pantecreditorers, som Liebhaveres Efterretning. - Rongss &c. Herredscontoir i Randers, den 1ste October 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Efter Begjæring af Procurator Jensen i Randers, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Snedker Anders Stentoft tilhørende Huus i Vivild med Haugeplads stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 2den, 16de og 30te Novbr. forstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. - Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 2den October 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver den Kjøbmand R. Aastrups Fallitbo tilhørende Gaard No. 626, bestaaende af 11 Fag 2 Etage Muur= og Bindingsværks Stuehuus, 30 Fag 2 Etage Bindingsværks Sidehuus, 1 Dito 3 Etage Pakhuus, med tilliggende Tømmergaard og øvrige Gaardsplads, beliggende paa denne Byes Store-Gade, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 4de November, 18de dito, og 2den December, førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod den tredie vil blive afholdt i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22 April 1817. Randers, den 21de Septbr. 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Da intet antageligt Bud skete paa Bortforpagtningen af Hovedgaarden Bisgaard under Grevskabet Samsøe, ved den over samme den 5te dennes afholdte Auction, saa er en anden Auction berammet at afholdes paa Hovedgaarden selv Onsdagen den 21de næste Maaned, Formiddag Klokken 11, hvortil Lysthavende, indbydes. Med Hensyn til Forpagtningens Beskaffenhed henvises til den Beskrivelse der forud er givet i denne Tidende, saavelsom til de Conditioner som ere henlagte i Knapsteds Gaard i Kjøbenhavn, samt i Gjestgivergaardenne i Kjøge, Ringsted, Corsøer, Kallundborg, Odense, Aarhuus, Mariboe og Sønderborg. Grevskabet Samsøes Skriverstue, den 30te Septbr. 1835. Knudsen.