JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
Skiftelysninger. For den som maatte have noget bevisligt at fordre hos Sr. Tøllev Bugge i Qværnes Præstegield under Normørs Fogderie, tilkiendegives herved at Stervboet efter hans Kone Sl. Madame Bredina Claudiana Meldal er under Skiftebehandling af Stedets Sorenskriver hvor de Fordrende i lovlig Tid ville indfinde sig med sit Krav og de der til Boet noget skylder med Betaling. Øyegaard i Surendalen den 19de Maji 1784. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
Udi Normørs Fogderie ere følgende Stervboer under Skiftebehandling af Stedes Sorenskriver neml. efter Ole Ellingsen Giengstøen, Arent Erichsen Fransvog, Rasmus Pedersen, Rogset, Peder Pedersen Morks Kone, Johan Siversen Hofet, Christopher Jacobsen Setterboholmen og Jon Knudsen Høyoisholmen, alle af Meas Tinglav og Qvernes Præstegield. Efter Peder Andersen Romundset og Enken Kirstie Paulsdatter Vig af Aure Præstegield. Efter Anders Toresen Henset og Jnderste Ole Jonsen Lovig af Halse Tinglav; Thi ville de som i nogen av disse Stervboer maatte have noget bevisligt at fordre, behagentlig melde sit Krav i lovlig Tid for Skifteforvalteren. Øyegaard i Surendalen den 12te Maji 1784. Lindeman. Stervboet efter Halvor Olsen Klakken, Benjammen Olsen Ernes og Ole Christensen Weyen, av Smølens Præstegield i Normørs Fogderie, ere under Skiftebehandling af Stedets Sorenskriver, hvor de som noget beviislig har at fordre vil i lovlig Tid anmelde sit Krav, og de skyldige indkomme med Betaling. Øyegaard i Surendalen den 19de Maji 1784. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
Auctioner. Auctionen over afg. Etatsraad Collins Biblioteqve, tager sin Begyndelse den 14de Junii og følgende Dage førstkommende, udi Enke=Fruens Huus.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
J Følge Requisitionen fra S. T. Frue Etatsraadinde Collin, bekiendtgiøres herved til almindelig Efterretning: At Mandagen den 14de Junii førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver udi Høybemelte Frue Collins Gaard i Trondhiem, offentlig Auction foretagen over følgende Eiendeele i Størdahls Præstegield, Stør og Werdahls Fogderie beliggende nemlig: 1. Gaarden og Dragon-Qvarterret Nødde, skyldende med Bøxel og Landskyld, et Spand og apart Bøxel over 2 Øre 8 Marklaug, hvorunder er en Kongl. privilegeret Saug paa 10000de Bord Aarl. Skuur. 2. Lægds-Gaarden Østre Julum, skylder et Spand, hvorunder et privilegeret Saugbrug, paa 3600 Bords Aarl. Skiørsel. 3. Lægds Gaarden Kleven af Skyld 2 Spand, hvorunder en af nye opbygd, privilegeret Saug paa 1500de Bords Aarl. Skuur. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig, fornevnte Tiid og Sted, da de videre Conditioner skal blive bekiendtgjorte. Eggen den 26de Maji 1784. Erasm. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
Til Kiøbs eller Leje. Dersom nogen skulde have Løst, at ville leje eller tilforhandle sig, den Gaard og Grund, som afgangne Toldskriver Kredahl tilførne nu i en meget kort Tiid har ejet og beboet, belliggende i Kramboegaden, ved Hr. Henrich Meinckes Vaaneegaard, da ville Liebhaberne behagentlig adressere sig til Mr. Thomas Jelstrup, for med ham om Kiøbet eller Leyen at accordere og betinge; meldes ellers til Efterretning at for det meeste af Kiøbe-Summen kan blive staaende i Gaarden, imod første Prioritets Pante=Rettighed; udi Gaarden findes mange gode Under- og Overværelser, Stald med videre, Udhuuse, en indmuret Brygpande, en stor Grundmuret Kielder, en anden mindre ditto, en Kakkelovn i Overværelserne, 2 store Etagieovner og en anden dito i Underværelserne. Tronhiem den 25de Maji 1784. Aletha Margretha Sl. Holtes. Om at nogen skulde have Løst at lade sig indlosfiere, da hos mig undertegnede er at bekomme til Leie: En stor Stue med Kammer og Møbler til samme, eller og uden Møbler, som Libhaberen selv kunde behage. F. C. Hectoer. Giuveleur
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
Gode friske Potatos er hos Gartneren i S. T. Frue Geheime Raadinde de Schøllers Gaard her i Byen, at bekomme for 6 Ort p. Tønde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-28
Bøger. Chymisk-Oeconomisk Afhandling om Norske Akevitter, Bær-Tinkturer og Bær-Safter, tilligemed Distilleer=Tøyets Afriisning og Forklaring, En Tragedisk Historie og Tistrand og den skiønne Jndiana 24 s. Doct. J. B. Schuppii Veni Nøden 12 s. Kort Plan til en Afhandling om Skrive=Sygen. Galante Ungdom iblandt Mandfolk afmalet med sine rette Farver, Oversadt af det Engelske Sprog i det Danske. Den sande Poenitentzee, samt en kort Bønne-Formular, hvorledes Menneskets Siel i sig selv skal opvækkes i Guds Naade, for at fatte og begribe samme i sig, af Peter Petersen 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Er (Fortsettelse af Nr. 22.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Den forhen berømte Sententz er altsaa i Grunden ikke andet end en Støtte for Tigger Stoltheden, den værste iblant alle. Man tage denne Støtte bort fra den eller meeget meere, man bringe den fra den vænstre til den høyre Side. J hvor ilde end og dette Læresprog er anbragt, saa viser det og alligevel saa mee get at den gemeene Hob er ikke gandske følesløs imod Ærens Spore, som den synes. Man søge ikkun de bløde Steder og sette an paa ham med Eftertryk Han skal føle den, og derved blive opmuntret og drevet. Fattigdom være en Skam for den gemeene Hob, en Bebreidelse som ikke allene setter ham ned i hans Medborgeres private Meening, men end- og i hans offentlige Orden og Forhold. Dette være med den fornødne Untagelse en almindelig Regul, som indprentes Ungdommen, giøres begribelig for de voxne, og bliver overalt iagttaget i den borgerlige Forfatning. Den fattigste Borger være i sin Orden den sletteste og ringeste, den bemidlede være den anseeligste og fornemmeste. Lad Tiggerstaven, føre en virkelig Skam med sig. Hvor som een Gang har grebet fat paa den, være i visse Maader og paa nogen Tiid Æreløs. Man synker sædvanligviis ikke saa dybt uden sin egen Skyld og Nederdrægtighed. Følgen af alt dette kan ikke være andet end Fordeelagtig for Publicum. Jngen vil gierne være Fattig, naar han ikke kan være det uden Skam, og naar den Trøstegrund er betaget ham, at Armod er ingen Skam. Vindskibelighed og Sparsomhed skulde indfinde sig i Stadet for Dovenskab og Overdaadighed, som udbreder Armod meere end alle øvrige Landeplager, fordi de virkelig ere de største iblandt alle. (Fortsettelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Trinitatis Søndag prædiker. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angel. Frue-K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius, Dødsfald.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Frue Obristinde Krabbe, død paa Gaarden How i Ørchedahlen den 11te Junii h. a.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Jndpasserede. Hr. Lieutenant von Krabbe, Hr. Lieutenant von Hagen og Hr. Christian Lorch fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Jndkomne Skibe. Skp. James M. Donald af og fra Newportmed Baglast. Skp. Benjamin Hartvel af og fra Dublin med Baglast. Skp. Jven Andersen Woxholdt fra Kiøbenhavn med Støkgods. Skp. Henrich Davids af og fra Rostock med Malt, Hver de og Hamp. Skp. Henrich Kay af Workinton og fra Carickstergus med Baglast. Skp. Richard Lavson fra Newcastle med Slibsteener StryHagel, Blye, Læder, Hvedemeel etc. Udgaaende Skibe. Skp. John Steel, John Agnew, JoenHenston, James Melliken, Nail M. Kellar, Thomas Robinson, William Kay, Henrich Mos sop, alle til Jreland med Trælast. Skp. Andreas Block til Rostock med Fisk og Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Skiftelysninger. Til almindelig Efterretning bekiendtgiøres herved at være død udi Stør= og Værdahls samt Selbo Sorenskriverie, følgende: Udi Schognens Præstegield: Jon Bierken, Ole Larsen Lien og Jon Skarpenget. Udi Verdahlens Præstegield: Anna Catharina Holst, Ole Pedersen Lille-Anker og Joen KlokkerstuenUdi Størdahlens Præstegiæld: Guttorm Gundersen Øvre, David Thomasen Frigaard og Christen Pedersen Elverum. Alle og enhver som noget i disse Sterfboder haver at sige, behager at melde sig hos Stedets Skifte-Forvalter. Erasm. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Onsdagen den 9de Junii førstkommende Kl. 11 Slet Formiddag, bliver Skiftet efter afdøde Toldskriver Niels Christian Kredahl foretaget udi Sterbboehuset i Krambordgaden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Samme Dag Kl. 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afdøde Sivert Andreas Hæger foretaget i Stervboehuset. Hvilket herved averteres for alle dem som dette angaaer fra den civile Skifteret i Trondhiem. Trondhiem den 3die Junii 1784.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
For den som maatte have noget bevisligt at fordre hos Sr. Tøllev Bugge i Qværnes Præstegield under Normørs Fogderie, tilkiendegives herved at Stervboet efter hans Kone Sl. Madame Bredina Claudiana Meldal er under Skiftebehandling af Stedets Sorenskriver hvor de Fordrende i lovlig Tid ville indfinde sig med sit Krav og de der til Boet noget skylder med Betaling. Øyegaard i Surendalen den 19de Maji 1784. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Bøger. Chymisk-Oeconomisk Afhandling om NorskeAkevitter, Bær-Tinkturer og Bær-Safter, tilligemed Distilleer=Tøyets Afriisning og Forklaring, 16 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
En Tragedisk Historie om Tistrand og den skiønne Jndiana 24 s. Doct. J. B. Schuppii Veni Nøden 12 s. Kort Plan til en Afhandling om Skrive=Sygen. Galante Ungdom iblandt Mandfolk afmalet med sine rette Farver, Oversadt af det Engelske Sprog, i det Danske.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-04
Observationer af Baroner, Thermomer, efter Reaumurs Scala Vindene og Veyret i Tronhiem, 1784. Maji. m Dagen. Veyret om Natten. Driveskyer og B. Klare Drivesk. og vindigt. og vindigt. Klare Drivesk, og stille Driveskyer og stille. Tykt, smaat Regn og vind idem. Tykt sterkt Regn og Blæst. J. Tykke Drivesk. m. S. og B. Tykt, Snee og Blæst. Tykke Drivesk. m. S. og vil idem. Tykke Drivesk. m. S. og B. Tykt og vindigt. Klart og stille. Tykke Drivesk. og vindigt. Tykt, med S., R. og B. Tykke Drivesk. m.st. R. 9 v. Drivesk. m. R. og Blæste Klare Drivesk. og stille. Klart og vindigt. Klart og Blæst Tykt, Regn og Blæst. Dykt, smaat R. og vindigt. idem. idem. ykt, Regn og vindigt. idem. ykt, Regn og stille. Drivesk. m. smaat R. og v. idem. Drivesk. m. st. R. og st. B. ikke Drivesk. m. R. og B. Tykke Drivesk. m. R. og B. idem. Driveskyer og vindigt. F. Klare Drivesk. og stille. Klare Driveskyer og stille. dem. Tolke Drivesk. m. R. og B. Drivesk. med f. R. og B. idem. idem. idem. idem. Klare Drivesker og stille. driveskyer med Regn og st. Drivesk, smaat R. og B. ske Drivesk. m. R. og B. Klart og stille. og stille. Driveskyer og Blæst. skyer og Blæst. Klart og stille. Klare Driveskyer og Blæst idem. Klart og stille. idem. idem. idem. N. V. idem. idem. N. V.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
(Slutningen af Nr. 23.) gent og Lucca i smaat, og de foreenede Neederlandes Republiqv i stort, bevise den ugemeene Nytte af denne omvendte Grundsetning. Her findes i Almindelighed Rigdom, fordi hver Mand over Hoved er flittig og tarvelig, og dette fornemmelig derfor, fordi det er en stor Skam at være Fattig. Denne Maxime kan vist nok, ligesaavel som enhver anden, blive overdreven og skadelig, men for det første have vi ikke dette at befrygte. hos os. Vi skulle meeget meere have stor Møye med at giøre den gieldende og herskende. Modsigelse og Skraal er det, som vi med langt meere Grund maa frøgte for. At giøre Armod foragtelig, ja endog uærlig, det er ugudeligt, uchristeligt og umenneskeligt. - Meeget lemfeldigere dømme torde vel ikke feldes over den, som foretager sig at tage Puden bort fra Dovenskab, og som vægrer sig ved at erkiende den uværdige Tigger med sin misbrugte Bønne-Formular for en halv Helligdom. Hvo som betager Pøbelen sine Fordomme, declarerer Krig imod den; og hvo som fra Grunden af heelbreder Misbruge, er ligesaa lidet velkommen, som en Vundlæge ved en svær Operation. Og dog er man sadt i den Nødvendighed at bruge ubehagelige Midler, fordi de linde ikke hæve det Onde, men mee get meere forøge det. Det er allerede vist hvor meget dette er at befrygte ved udvidede og at formilde Fattiges Anstalter, og altsaa retferdiggjør den foreslagne Ve sig af sig selv, uagtet den synes stræng.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Hvo som slet ikke vil lade sig dadle den giør besti, at han farer vild med den store Hob, betragter Verdens Løb fra sin Afkrog med et nikkende bifald, og lader den gaae med sine privilegerede Misbruge, som den vil og saa længe den kan. Alvorlige og nøye fuldførte Love imod Overdaadighed og Ørkesløshed hos den ringe Hob, maa understytte dette, om det skal være af nogen Nøtte og standse den tiltagende Armod. Med de Rige, og Fornemme have vi ikke her at bestille. De maa holde det, som de ville. Det er ikke at forlange af dem, at de skulle give Love imod den selv; og Skaden vil ikke her være saa stor. Men i smaae Huuse er det forderveligt, hvad Ære og Stand udfordrer i store. Hvad Forsvarere af Overdaadighed end og maa sige, saa bør den ikke taales i Hytterne, og det er alt for Øyensynligt, at den ogsaa har indsneeget sig her. Den gemeene Mand lever og klæder sig over sin Stand, og Formue. Han er mærkelig opstegen over sin Forfædres Levemaade, endog i første Leed; og dog fortiener han ikke meere end de, omenskiøndt han fortærer een Trediedeel meere; han er hverken slittigere eller dueligere, i det mindste ikke i Proportion med sine Udgifter, uden at være Algebraist eller Prophet, kan man let beregne og forudsige hvorpaa dette løber ud. Uden et Slags Mirakkel, maa han forarmes. De Fordele, derved Overdaadighed. flyde ind i de offentlige Jndkomster, som man meener, ere et virkeligt Bedragerie for Synet, hvorfra skal til sidst denne Tilflydelse komme, naar Kilderne udtørres, Ørkesløshed følger altid Overdaadigheden. J Stedet for hundrede Hænder, som den setter i Bevægelse, og det ikke paa den beste Maade; larmer og svekker. den tusende andre, som forhen paa en nyttig Maade vare Sysselsatte. Og ingensteds ere dens paralytiske Virkninger skadeligere, end ved saadanne Hænder, som ere skabte til tungt og grovt Arbeide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Her forstaaes under Lediggængere ikke blodt den Sværm af unyttige Dagdrivere, som enhver erkiender derfor, men fornemmelig ogsaa dem, som ikke ville ansees derfor, men ere det dog virkelig: nemlig de, som neppe giøre Halvparten af det, som de kunde giøre og skulde giøre. Den Skade, som kommer af dette Slags Dovenskab, er saa meget større, jo meere skiult den er. Den æder om sig som Kræft, og giør sig ligesom denne, først kiendelig, naar den er vanskelig at currere. Den halve Lediggænger holder sig for en god og ordentlig Borger, undrer sig over, naar han mærker, at hans Formue tager af, kan slet ikke begribe hvorledes det gaaer til, og skylder endelig Skylden allene paa de slette og Nærings løse Tider, som han fornemmelig skulde tilskrive sin forøgede Øielhed og sin formindskede Vinskibelighed. Flittige og duelige Hænder ere en Stats Baand og Støtter, som allerede er sagt. Uden dem skulle de beste Hoveder uden Nøtte forøde dens Viisdom og Statsmænd deres Konster. De af den ringeste Art udgiøre det første Grundlæg, og hvor dette mangler der synker og forarmes et Land, om det endog havde et Peru til Understøttelse. Spanien er et Beviis derpaa, omendskiønt tilforn sterkere end nu omstunder. Altsaa anvendes billig alle Ting for at oplive Fliid og Duelighed, og at befæste den ved Sparsomheds Baand. Den høyeste Lov, den offentlige Velfærd, betaler dette, og lader alle øvrige Betragtninger staae tilbage. Og ingen Steds taler denne Lov tydeligere end hos den gemeene Hob, som alt for let hengiver sig til Yppighed og Dovenskab og er alt for bevægelig at kalde tilbage igien.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
En Undersøgelse som det Rommerske Lustrum skulde heller ikke i vore Dage være gandske urigtig anbragt. Hvo som har forringet sin Formue, stige med Skam ned i en ringere Tribus, og hvo som har formeeret den, rykke med Ære høyere op. Men vi beundre blot dette berømte. og raisonere om Aarsagerne til dets Tilvext, og Forfaldelse, uden at efterligne det dets applicable gode Jndretninger, og skye dets Feil. Under Keiserne ophørte denne nyttige Efterforskning, og dens Sted kom Spartula og det frie Korn der havde den selsomme Virkning i det gamle Rom, som de rige Legater og Almisser i det nye. Den flittige og tarvelige. Borger blev en Døgenigt og den gemeene Hob et trods af dovne Dagdrivere, hvis heele Arbeide vare at see paa de cirrensiske Lege, Messer og Processioner. Arbeide er Menniskets egentlige Bestemmelse, og Naturen selger det ikkun sine Gaver for denne Priis. Een uvirksom Tilstand er en unaturlig, og just derfor tilsidst en besværlig Tilstand, i hvor behagelig den endog synes i Førstningen, vi befinde os i Grunden ikke bædre, og gaaer ikke rigtigere end naar vi bære vor Byrde. Dette træffer over alt ind, og meest hos den ringere Deel af Menniskene, men deraf at ville slutte at man kunne giøre Mennisket til et Slæbedyr, og læsse saa meget paa ham, som man vil for at faae ham til at gaae desto bædre, det skulde være meget urigtig sluttet, og paa den modsatte Side, ligesaa skadelig Vildfaret. Men allerskadeligst bliver denne Vildfarelse, naar denne Resultat falder alt for sterkt paa den gemeene Almue, som i Almindelighed pleier at skee. Det er billig, at den bærer sin Byrde, men man lægge den ikke alt for tung paa dem, ellers tabe de alt Mod og Lyst til Arbeide. og giøre som man siger om nogle Egne i Frankerig, hvor Folket med Fliid ikke Arbeider meere, for ikke at faae fleere Paalæg at bære og lader Endeel af sine Marker ligge udyrkede i den Overbeviisning, at jo meere de Arbeidede, jo meere maa give. Hvo som paa ingen Maade. seer noget Haab for sig, ved sit Arbeide at blive meere Formuende, han vil ikke Arbeide anderledes end uvillig og fortrøden, og følgelig Arbeide slet. Hvo som derimod kan giøre Beregning paa at spare noget til overs for sig selv, han bliver ikke allerne flittigere, men endog ordentligere i sin Huusholdning. Der er intet bædre Middel til at giøre et Menniske Sparsomt og Huusholdersk, end naar man sætter ham i Stand til at kunne lægge noget op. Begierlighed at samle er os egen i vore modnere Aar, og om den end ogsaa gaaer noget for vidt, og under tiden forleder til Afveie, saa er den dog ikke saa skadelig for det ganske som et Sindelav der er der tvertimod; i det mindste i sine Følger. Jeg sammenligner her blot Extremmer med Extremmer, fordi vi have saa ondt ved at holde os paa Middelveien og nærme os altid for meeget til en Side.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
1 Søndag efter Trinitatis prædiker; Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Jndkomne Skibe. Skp. Tønes Bonie af Bergen, fra St. Martin med Salt Viin og Brendeviin; men formedelst overhaands Veir, er som Vrag udi Numedalen indkommet uden Mast, og endelig nu hertil arriveret for at settes i Stand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Dødsfald. Anna Catharina Flindt fød Sandager, i sit 42 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Adskilligt Nyt. Fra Tronhiems Cathedral Skole ere i Aartil Academiet dimmitterede følgende Candidater, Mr. Petter Frederich Walset. Carl Strand. Petter Andreas Due. Godtfriedt Hagerup. Ole Severin Kildahl. Ove Andreas Balch. Peter Petersen. Frederich Christian Dreier. Niels Wulff. Eiler Hagerup. Niels Rosing Bull. Niels Dreier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Bekiendtgiørelse. Mandagen førstkommende den 14de Junii samles det Kongelige Norske Videnskabers Selskab paa sædvanlig Tiid hos Selskabets Vice Præses Hr. Dr. Hagerup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Sommer Tingene i Guldahls og Ørchedahls Forderie for indeværende Aar, holdes paa følgende Tiider og Stæder saasom: J Guldahls Fogderie, For Melhus Tinglang, paa Gaarden Søeberg, den 15de og 16de Julii. Flaae og Høelundets Tinglang, sammestæd, den 16de og 17de ditto. Støren og Hørrig Tinglang, paa Bye den 19de og 20de ditto.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Sognedahlens Tinglang sammestæd den 20de og 21de dito. Singsaas Tinglang, paa Winsnes den 23de ditto. Holtaalens Tinglang, paa Grødt den 26de dito. Aalens og Røraas Tinglang, paa Almaasden 28de, 29de, og 30te dito.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
J Brehedahls Fogderie: For Ørchedahls Tinglang paa Monseth den 9de, 10de og 11te Augustii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Meldahls Tinglang, paa Kaldstad den 13de, 14de og 16de ditto. Renneboe Tinglang, paa Merch den 18de og 19de ditto.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Opdahls Tinglang, paa Scharsem den 21de, 23de og 24de dito. Hvilket hermed til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Tronhiem den 5te Junii 1784. J. SchowgaardDersom en honet Person vil reise som Pagager Landeveien til Kiøbenhavn, og en anden der forstaar at kiøre en Vogn, vil mælde sig paa Adresse Contoiret kan derfra gives Anviisning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Proclama. Foruden de her paa Landet, sig anmelte mange Arvinger efter den i ugift Stand, afdøde Svend Hemmingsen Lundstad, som til sidst havde sit Ophold paa Gaarden Findstad i Sparboen, skal endnu være fleere i og ved Tronhiem, som herved Jndkaldes at Ligitimere sig inden den Tiid Loven foreskriver. Meldes ellers, at gandske lidet vil blive til Arv, efterdi en stor Fordring, er Jndgivet for den afdødes Forslegning i hans Alderdom og Svaghed. Fossum den 5te Junii 1784. P. A. Rosted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Skiftelysninger. For den som maatte have noget beviisligt at fordre hos Sr. Tøllev Bugge i Qværnes Præstegield under Normørs Fogderie, tilkiendegives herved at Stervboet efter hans Kone Sl. Madame Breddina Claudiana Meldal er under Skiftebehandling af Stedets Sorenskriver hvor de Fordrende i lovlig Tid ville indfinde sig med sit Krav og de der til Boet noget skylder med Betaling. Øyegaard i Surendalen den 19de Maji 1784. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Til Kiøbs. En Fierdepart i Trollens Møller med dens Bygninger, Dammer og Demninger, er under Haanden at faae til Kiøbs, Liebhaberne ville behagentlig addressere sig til Adresse-Contoiret, hvor nærmere Underretning gives.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Tvende malede enkelte Karioler uden Dække med Greier til, det ene Moderne, er til Kiøbs at bekomme, og anvises fra Adresse Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-11
Tienesteledig. For en Stue=Pige som er vant til LandHuusholdning, anvises Condition, naar hun melder sig hos Kiøbmand Hr. Just Hansen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
Tvende Damers latterlige Rangstrid.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
2 Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
Jndkomne Skibe. Skip. John Canipbell af Whitehaven, og fra Dublin med Baglast og nogle Pakker Varer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
Udgaaende Skibe. Skp. John Walkes, Jørgen Floed, Robert Jammison, Edward Weatherby, Benjamin Hart vell, James M. Donald, William Stay alle til Jreland med Trælast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
Jndpasseret. Hr. Controlleur Müller fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
Udpasserede. Frue Justitz=Raadinde Berg til Christiania. Frøken Klingenberg til Kiøbenhavn og Hr. Capitain Heiliger med Frue til Frederichstad.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-06-18
Dødsfald. Mad. Birgitha Maria Sylow, Præsten Hr. Haslops Kiæreste, død paa Wægøen i Nordlandene i sin Alders 31te Aar. Mad. Kirsten Kaster, fød Suni, død her i Byen den 16de Junii i hendes Alders 40 Aar.