Viborger Samler, 1827-08-22
Jfølge det tilføiede Ønske om, at det, ved at optages i Provindsial=Tidenderne, maatte bringes til mere almindelig Kundskab, meddeles her af Dagen No. 190 følgende: Velmeent Forslag til Landmanden angaaende den i Aar saa tidlig indtraadte Høst. Ligesom alle sydlige Lande indtil Æqvator have et Fortrin for de nordlige i Jordbundens Rigdom, og Frugtbarhed, saa har og det sydlige Tydskland, allerede et betydeligt Fortrin for det nordlige Tydskland derved at man i det sydlige Tyskland sædvanligviis fravinder Jorden en halv Høst mere end det nordlige. Thi da Høsten der, i det mindste Rug hosten, allerede indtræffer tidlig i Juli, saa pleier man, saasnart den er endt, strax at pløie og gjøde Ageren, og saae hvide Roer i den, hvilke omtrent 14 Dage efterat de ere opkomne, blive stærkt lugede, saa at kun paa hver 6te eller 9de Tomme een Plante bliver staaende, der da i Begyndelsen af Octbr. har naaet en Størrelse af 1 Fods Længde og 2, 3 til rigelig 4 Tommers Tykkelse i den øverste Ende, og nu, naar Frosten nærmer sig, optages og bruges Vinteren igjennem til Næring saavel for Mennesker, som især til Foder for Malkeqvæget. Denne visselig meget betydelige Bi-Jndkomst af en Mark kunne i Aar viist ogsaa hos os erholdes, om end ikke ganske i samme Grad som i det sydlige Tyskland. Ind enderen holder det for en patriotisk Pligt, at gjøre sine danske Landsmænd opmærksomme herpaa, og troer, at dersom de gaae forstandigen til Værks ved denne Forholdsregel, saa ville de kunne hoste denne Vinding uden nogensomhelst anden Skade. Vist nok vilde det være daarligt, nu at dyrke Noer, og derved berøve sig Muligheden af den næste Vintersæd da Roerne først optages ved Frostens Begyndelse. Men det er jo let gjorligt at ombytte Markernes Ordning, saa at man strax benytter den Mark som nu har baaret Rug, til Roedyrkning, og altsaa til næste Sommer kun kan anvende den til Sommerkorn. Skulde nu, efter den hidtil brugte Drifts=Ordning en saadan Mark, der i Aar har baaret Rug, endnu engang have baaret Vintersæd saa tage Landmanden i dette Aar til sidstnævnte en Mark, som nu er dyrket med Sommerkorn, da i Aar ogsaa Sommerkornet uden al Tvivl vil være tidsnok bortbragt fra Marken til at man endnu gjerne kan dyrke Vintersæd paa samme inden den kolde Aarstid indtræder. Naar en Landmand anvender denne lille Klogskab ved Roedyrkningen, saa vil han ikke tabe noget i sin Høst næste Aar og den betydelige Bi=Indtægt af Roerne i denne Høst vil han kunne tage med. Rigtig nok maa han underkaste sig det nye Arbeide, at pløie paany, derpaa at luge, og endelig at indhøste; men uden Arbeide er der jo dog overhovedet ingen Vinding. Ogsaa er det vel at mærke, at Roerne kræve en god Gjødning; men den Formindskelse i det sædvanlige Gjødnings=Forraad for Sæden i næste Aar, som derved opstaaer, vil Landmanden jo let enten selv kunne erstatte, (i det han stroer stærkere holder et Kvæghoved mere tager Gronsvær af Lyng (Heideplaggen) o. des. til Hielp o. s. v.) eller han vil kunne kjøbe den fra Byen, hvortil han fra Roerne vinder overflødige Penge. Naar man i de følgende Aar forud vilde spekulere en Smule paa denne anden Benyttelse af en Deel af Agrene, saa vilde denne Benyttelse maaske kunne blive af nogen Betydenhed for Landet; - bedste ere naturligviis de afmeiede Rapsæd=Marker skikkede hertil, fordi denne Sæd først modnes, paa Rapsæd=Marker vilde denne anden Benyttelse vel i enhver ikke altfor kold Sommer være mulig. Kjøbenhavn, den 7de August 1827. D. Classelotteriets sidste Træknings første Ambe udkom paa Nr. 27-206 med 2000 Rbd. hos (nævnes ikke). 2den Ambe, 27-264, 1000 Rbd. hos Friberg. 3die Ambe, 13-264, 400 Rbd. hos Borch 4de Ambe, 13-67 400 Rbd. hos Jfr. Bie. 5te Ambe, 167, 400 Rbd. hos Gjern i Aarhuus. 6te Ambe, 1191, 100 Rbd. hos Braasch i Segeberg. o. s. v.