Berlingske Tidende, 1783-02-17
Subscriptions Plan. Afletningen af den udkomne Deel af min Kirkehistorie har ikke i svaret til det Antal Subskribentere, der have havt den Godhed at tegne sig derfor. Aarsagen dertil har jeg eftertænkt, og troer at have fundet den. Ubekiendt med Bøgers Afsætnings maade og desuden fraværende om Sommeren, har jeg ikke kunnet iagttage den nu vedtagne Maade, at lade enhver Subskribent tilstille sit Exemplag; hertil kommer, som jeg med Grund for meder, en anden Aarsag; min hele Plan har ikke været bekiendt. For at raade Bod paa hiint har jeg formaaet Hr. Gyldendal af paatage sig, hvad der angaaer Forlaget og Salget; og at manikke skal være uvidende om det sidste, vil jeg herved meddele min hele Plan. J det l. Bind beskrev jeg Jodernes Skjebne, der christelige Relitions Opkomst, Hielpemidlerne til og hindringerne for sammes Udbredelse til Aar Christi 130, eller til den Tid, de de hedenske Verdsligvise gik over til Christendommen, og denne Formen afveeg merteligen fra den apestoliske. Den til Trykker færdige 1. Deel gaaer fra Aar Christi 130 til Constantin den Stores Død, og viser Religionens lykkelige Strid med den heden ske Religion og verdslige Magt. Som Seierherre vandt den Tilhængere, men tabte i sin Form. Dens Tydelighed og nøie Overeensstemmelse med den hellige Skrift bliver meer og meer ukiendelig, hvilket tydelig falder i Dinene, naar man i den 111. Deel fra Constantin den Stores Død til Kar den Stores Regiering, viser Arianernes Historie samlet paa eet Sted; de Tiders øvrige Kietterier, Hoffernes Deeltagelse: ærgierlige Geistliges Ordtretter: disses Tiltagelse i Magt; Reliqvier, Martorer, Jertegn, Munkelevnet, som Crundviller for Geistlighedens Magt. Man seer fremdeles Geistlighedens fuldvoxne Myndighed at herske i Kirke moderne, som udgave Vedtægter og Forskrifter, der med Myndighed og Kraft indskrænkede den verdslige Magt saared. at Kirken blev en sotat for sig selv under Guds Overherredømallene, hvis Villiens Fortolkere Geistligheden ene var, og de Folket indbildte guddommelige Herredømme maatte al verdi Magt uden Modsigelse være undergiven. Den 1. Deel betrax ter fra Aar 800 til 300 den meest mørke og laste ulde Tilstanhvori Geistligheden havde nyrtet Kirken. Den taler og Korntornes Oprindelse og Følger, om de herskesyge Pavers Seir over h sterne en alle, som vovede at tænke forskiellig fra det, egennye Dumhed havde givet Navn af Kirkens Lærdom. Den viser Heden af Pavens Myndighed, Stolastikernes Anseelse og deres u tagelse ved Dormaticorum eller Pontivorum Lærdom, der in førte, at Kirkefædrenes Udsigende vurde settes ved Siden af Be lens. Al denne Morkhed og Dunkelhed uagtet, siner man Gliaf den frembrættende Oplysning. indskillige Academier skyt denne mørke Tid deres Oprindelse. Den V. Deel fra Aar 130 til 1600 viser os Videnskabernes Seir, Biblens rigtigere Fortolkning: Pavemagtens Aftagelse; Reformationens Oprindel- og ypperlige Følger. J den Nr. Deel fra 1600 til vore Tider, fremkommer Videnskaberne tildees en anden Skikkelse. Underkastede den samme Foranderlighed som alle andre menneskelige Ting, synes de at have vendt de Vaaben imod Religionen, som de forhen brugte til dens Forsvar og Understøttelse. J ingen af Deelene har jeg ladet mit Hovedviemeed fare, nemlig at fastrætte og forklare alt det, som kan tiene til at bane Veien for en uparteLærdens Historie giennem alle Aarhundrede. Man vil derfor finde tilforladelige Udtog af hver Alders vigtigste Skribentere Kietterier og Stridigheder nøie udvillede; de fornemste Kirke moder brugte, for deraf desto bedre at kiende det Aag, Ger ligheden paalagde alle. Atte heller forsømmes at giøre Læserne opmerksom paa den hellige Skrifts Fortolknings=Stierne, og Hielpemidlerne dertil, som hver Alder tilbyder. Vidtløftighed skal saavidt muligt, blive skyet, og ingen Deellettelig overskilde 2 Alphaveter. Hvert andet Aar i det mindste haaber jeg at kunne udarbeyde en Deel. Det, som den udkomne Deel maatte have indgivet den gunstige Tanke om mig, at jeg ikke er ganske uskikket til Arbeydets Fortsettelse, vil jeg ærbødigst have ombedet at henvende sig til Hr. Gyldendal, der har paataget sig Forlaget, og som jeg i den Henseende har overdraget at handle efter eget Gotte findende. Den udkomne Deel sælges hos ham, i Silkegaden No. 66, for 1 Rdlr. paa Trykpapiir og 8 Mk. paa Skrivp. og de følgende Deele leveres til dem, som behage sammesteds at lade deres Navne antegne, for 3 sk. Arket paa Trykp. og 4 s. paa Skrivp Kiøbenhavn, den 18de Jan. 1783. Niels Ditlev Riegelsen. Hofmester hos Hs. Majestæt Dronningens Pager.