Berlingske Tidende, 1797-02-17
Paris, den 3die Februari. En nye Sammensværgelse er her bleven opdaget og tilintetgjort. Samme havde til Hensigt, at udvirke en royalistisk Contrerevolution, og sætte Ludvig 16de paa Tronen. Følgende ere de nærmere Omstændigheder: Det er bekiendt, at der den 20de Jan blev i Egnen af Jnvaliderhuset skudt paa Borgeren Malo, Commandant over Dragonerne, der paa det eftertrykkeligste huggede ind paa de jacobinske Oprørere, som forhen vilde bringe Tropperne i Leiren ved Grenelle til Opstand. General Montigny har erklæret, at Skydningen ved Jnvaliderhuset var tilfældigviis, i det nogle Bagersvende havde skudt efter Skiven. Jkke destomindre troer endnu mange, at Jacobinerne den Gang har havt den Hensigt at dræbe Borgeren Malo af Hævngiærrighed. Denne selv samme Officeer har nu aabenbaret Politiministeren a. en royalistisk Sammensværgelse, om hvilken vore Blade indeholde følgende Omstændigheder: Borgeren Malos Had mod Terroristerne, de Trudsler hvormed de bestandig forfulgte ham, og den Fare, som de nylig udsatte ham for, syntes Prætendentens (Ludvig 18des) Agentere, at være tilstrækkelige Bevæggrunde til at trække denne Officeer ind i deres Plan af samme vovede derfor at udforske ham. Malo, som mærkede deres Hensigt, styrkede dem strax i deres Tiltroe, og smigrede deres Forhaabninger. De lovede ham derimod 500 Daler for at bestikke det Corps, som han commanderer, høie Poster for ham og hans Venner, og deres eftertrykkeligste Anbefaling hos Ludvig 18de naar Udfaldet begunstigede Foretagendet. Malo begav sig strax til Carnot og derpaa til Politieministeren, for at meddele dem sine Opdagelser. Den sidste bad ham, at forstille sig end videre, og at tage Andeel i Projecterne, til hvis Udførelse man havde indbudet ham. Han opnaaede og saa vel Ministerens Hensigter, at 3 af de Sammensvorne nyelig begave sig til ham, for at forelægge ge ham deres Plan og Midlerne til sammes Udførelse. Politieministeren, som indsaae, at det var Tid, at giøre Ende paa denne Forstillelse, havde, efter Aftale med Malo, ladet forsamle en bevæbnet Magt i den sidstes Huus. De Sammensvorne bleve grebne, og alle deres Papirer tagne fra dem. Deres Plan bestod af 28 Artikler. En af samme befalede alle Huuseiere i Paris, at udlevere under Dødsstraf alle Deputerte, saavel gamle, som nye, der logerte hos dem, og forbød tillige under Dødsstraf alle Borgere, at give de Franske Ministre og Directorer Qvarteer. En anden Artikel ind holdte, at man allerede har udnævnt nye Ministre, som skulde regiere indtil Ludvig 18de ankom. Det synes, at de Sammensvorne vilde betiene sig af Jacobinerne og deres Rasenhed, til at omstyrte Constitutionen af 1795, derpaa staae op, og bedrage Folket ved et Alternative : "At der nu blot var at vælge imellem den gamle kongelige og Skrække=Regieringen. De Sammensvorne havde ogsaa fastsat i deres Plan, at saasnart Contrerevolutionen lykkedes, skulde en almindelig Amnestie blive bekiendtgjort, hvilken dog Parlementet, som igien skulde indføres, i Fremtiden skulde erklære for ugyldig, hvorpaa Stifterne og Hovedbefordrerne af den franske Revolution, skulde blive trukken til Straf af Ludvig 18de. Blandt de Sammensvornes Papirer har man fundet Fuldmagter, som egenhændig vare undertegnede af Ludvig 18de. Malo var ikke den eneste Officeer, som de havde søgt at forføre. Ogsaa Borgeren, Rammel, Commandant over det lovgivende Corpses Garde, havde de gjort Forslag, som han ligeledes har tilkiendegivet Director Carnot, og Politiminister Coschou. Mange Personer, og iblant andre 3 Chefer, ere blevne arresterte og Politiet forfølger de øvrige Medskyldige.