JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Det er nu og vist, at General Bellegaarde antager Kommanden over Armeen i Jtalien, istedet for Gen. Melas. Ved denne Krigens Fortsættelse vil England understyrre Keiseren eftertrykkeligst. Rustningerne fortsærtes nu paa det alvorligste, Armeerne forstærkes anseelige og i Nødsfald staaer alting op i Masse. - De af den franske Regiering foreslagne Fredsbetingelse ere, som forsikres, følgende: 1) Keiseren skal beholde alt, hvad ham blev bevilget ved Freden i Campo formio, dog skal Fæstningen Mantua sløifes. 2) Salzburg, Berchelsgaden og Staden Passan skulle aftrædes til Keiseren. 3) Keiseren maa ikke blande sig i Sagerne med Kongerne af Sardinien og Neapel, eller med Rom. 4) Landet paa den høire Donaubred og Landet paa den venstre Jllerbred, indtil Donauens Udspring skal herefter udgiøre en Deel af det helveriske Gebret. 5) Kirkestuen skal sekulariseres. 6) Tydskland skal antage en ny Konstitution. - Førend Keiseren af eiste til Armeen, annammede han det hell. Alterens Sakrament med stor Depotion. J hans Fraværelse staaer Storhertugen af Toscana i Spidsen for alle Anliggenderne. - De Franske ere allevegne i Bevægelse. Deres Krigsanstalter ere større end nogen finde tilforn. Fra Strasborg af giennem Svaben og videre sees ingen Ende paa Munitionsvogne. Bayerne er opfyldt med franske Tropper, som trække mod de Kei 1 p. F. Wandal. serlige. Overgeneral Angereau er ankommen tilbage fra Paris til Armeen ved Maynen, hvor Anstalterne til Felditogets Gienaabning yderst fremskyndes. - Efter den franske Operationsplan skulle 8 Divisioner af Donanarmeen samtlig kontentrere sig i Bayern og paa Grendserne af Tyral, og kombinere deres Bevægelser med Bru nes Armee. 2 Divisioner marschere fra Franken til Svaden, for i forening med 2 andre Divisioner at foretage Beleiringerne der. I deres Sted rykker den angereanske Armee til Franken. Gen. Souhom skal kommandere Ingelstades Beleiring og Coland UlmsSveitz. Den franske Gesandt Reinhard har, hedder det, bedet den helvetiske Regiering, ikke at over le sig med den nye Konstitutions Affattelse, da i følgen et lille Stykke af Tydsklend maaskee kunne blive forenet med den hilvet Republik.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Frankrig. J et Møde af Statsraadet d. 3 Sept. skal en synderlig vigtig Rapport være bleven aflagt over hele Europas nær værende politiske Stilling og ifølge samme af den første Konsul viist den Nødvendighed, hvori den franske Regiering befinder sig til at fortsætte Krigen, fremdeles. - Freden med Algier holdes af stor Vigtighed for Frankrig, da Levantens Korn og andre Produkter nu kunne sikkrere bringes til de sydlige Havne og til Genua, og Samqvemmer med Egypten og Malra lettere vedligehøides. - Fra Egyp en ere officielle Depester ankomne, hvori General Menou under 3 Juli melder Bonaparte Mordet paa Kleber med 4 Dolkestik, just da han, ledsaget blot af Archirecten Protain, gik og spadserede paa en Terrasse. Morderen var fra Aleppo, en Smørhandlers Søn, og havde tilstaaet at være underkiøbt dertil af Janitscharernes Aga. Han blev paa sin Egyptiske spiddet, hans høire Haand brændt og 3 medskyldige Chriks bleve halshugne og deres Legemer opbrænde tr. Alexandrien blokeres af 24 tyrkiske e kibe, men Storvizierens Armee er kun 11000 Rd. stærk. J Cairo er 12 nye Forter anlagte og Staden har formedelst den forrige Revolte maattet betale 10 Millioner. Armeen er i den bedste Stemning og vil slaae til sidste Blodsdraabe. 70 tyrkiske og græske Skibe, som indløbe til Alerandrien og Damlette i Stilstandstiden, ere tagne i Beslag. - Den 23de Aug., som Grundelsesfesten, lagde den første Konsul paa Seterspladsen Grundstenen til et Monument for Generalerne Desax og Kleber, som begge mistede Livet paa een Dag (d. 14 Juli) og i eet Qvarteer, den første i Jtalien og den sidste i Egypten. Den berømte Turennes Lig bringes og til Mars=Templen, hvor ham et Monument opreises.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Rusland. Til anstundende Campagne skal udrustes 25 Linieskibe og et behørigt Antal Fregatter og hvis skibe med komplet Militaire, nemlig et paa 130 Kanoner, 2 paa 100, 14 paa 74 og 8 paa 66 Kanoner, Det største hedder Guds Velsignelse, et andet den hell. Annes Undfangelse, der tredie Rør ikke ved mig, og 3 til 4 have svenske Navne - Hs. Keis Majestet har i Anledning af Manøren d. 21 Aug. givet Generalerne af den findlandske Jnspektion en Bebreidelse for ikke at have efterkommet den dem givne Disposition, med den Anmerkning at en saadan Uagtsomhed havde været Aarsag til de i Sveits og Holland tabte Batailler. Keiseren havde selv seet, hvor langt de endnu vare fra at være middelmodige Generaler og at de, saa længe de forbleve som saadanne, vist ville blive Slagne allevegne og af enhver.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Sverrig. Saasnart det hørtes, at en engelsk Flaade opholdt sig i og ved Sundet, gav Hs. M. Kongen Ordre til de to i Skaane liggende Rytterierregimenter at udstille Patronillinger langs Kysten, for at sikkre Landet imod slige voldsomme Besøg af engelsk Skibsmandskab, som i forrige Aar havde Sted; og blev tillige giver Ordre at udruste nogle Kanoner-Skalupper og andre Fartøier af Eskadren i Gothenborg.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Blandede Efterretninger. Tippo Saibs Kostda heder løbe nu om i private Folks Hænder i England, som smaa Handelsartikler.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
En Juvelerer i London har kiøbt sig en dobbelt Perlesnermed en grumme stor Smaraad ved, den han foreviser som et uligneligt Klenodie, baaret af Tippo selv. Perlerne have en Glands, som ikke før er seet i Europa. Førend Fyrstbiskoppen af Würsburg forlod sin Residents, lod han sin Beholdning af Vine uddeele blant sine Betiente, sigende, det var bedre de fik Vinen, end at den ellers gik til Grunde. Sine Undersaatter tilkiendegav han, at han reiste bort, for ikke at sætte dem i trykkende Bekostning med at løskiøbe ham, ifald han blev fangen.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Slagteren Sylvester i London blev for nylig dømt i 150 Rbs. Straf, for at have hugget 2 Fingre af paa en Kone, idet hun med begge Fingrene betegnede paa Kiødet, hvor han skulde hugge af. Hun var da for langsom, han for gesvindt.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Lægerne i Paris anordne nu for 2 og 3 Dages Feber, med Held, er Dekoktum af Blomstret og Frøet af almindelige Brændenelder, istedet for Chine. - En Skeefuld Giær indtaget i Øl eller Vand hver Time, skal og helbrede for Forraandelserfebre.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Paven har alt en Livgarde af 40 Sveitzere.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
J Sydpreussen er Høsten falden meget godt ud Borger Rednings-Jnstitutet i Berlin har ved dets 7de Uddeeling tilkiendt 35 nødtørftige Borgere er Summa af 3070 Daler.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Den franske Regiering vil herefter anvende den vigtigste Deel af de offentlige Jndkomster til Landeveies, Havnes og Kanalers Anlæg og Forbedring. J den Henseende er der i Paris anlagt en Skole for dette Videnskabsfag.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Kongen af Spanien sender Bonaparte 20 prægtige Heste, som nu ere underveis.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
General Brune var Bogtrykkersvend, førend kan gav sig til det Militaire.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
General Moreau lader Svaben, Bayern og Sveits geometrisk opmaale.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Indenlandske Efterretninger. Under 8 Aug. har Hs. M. Kongen approberet et af Admiralitetet indsendt Forslag, sigtende til at forebygge, at Søe Etaten ikke ifremtiden skulle mangle gode og duelige Underofficerer m.v. Jfølge heraf bliver ogsaa disse Underofficerers Gehalt forhøiet saaledes, at de kunne forrette Tienesten uden Sorger for nødtørftig Udkomme. Samtlige Loeser i Norge skulle, naar de ere i Lotstieneste, bære paa Brystet et støbt messing Skildt med en kongelig Krone og Ordet L. O T.; og Lots=Oldermændene anskaffe sig Uniform, ligesom den der er anordnet for Lottoldermændene i Danmark. og d. 15 en fra Hull, sidste under Anførsel af det armeer J Sundet ankom den 14 Sept. en Konvoi fra London, te Skib Prinds William. Den 14 passerede et af det asiatiske Kompagnies Skibe, ført af Kap. Agerbek. Soldater have i den berlinske Avis bevidnet Helsingøer Øv Prinds Frideriks Regiments samtlige Officerer og righed og Borgerskab deres varmeste Tak for den Tid de garnisonerede der efter kongel. Ordre. Held det Land, staaer der, hvor Borgeren og Krigeren rækket hinanden trofast Broderhaanden, Dets Landemærker vil sikkert vare uovervindelige; thi Enighed og Mod ere Staternes Styrke.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Directionen for Brændebesparelses Selskabet i Kiøbenhavn har bekiendtgjort en af Blikkenslager Løser opfunden Kogemaskine, hvorpaa med brændesvarende Jld kan toget 3 a 4 Rætter Mad paa engang, man kan tillige bruge den i Stuen istedet for en Kakkelovn, naar man lader Røg røret gaa ind i en Skorsteenspibe, og saaledes koge og varme Stuen ved en og samme Jld.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
En nylig i Khavn udkommen Pirce, betitlet: "Anmærkninger over Assistentshuset og denne dyre Tid." fører følgende Motto: Ak, Himlens rige milde Gaver Borløsles tit til Overdaad, Mens mat af Sult, den Arme raver, Og væder skimlet Brød med Graad."
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Aalborg, den 23 September. Paa det her ved Byen i Torsdags holdte Korn- og Qvæg-Marked, skal Priserne have omtrent været følgende: Rugen 3 Mk. 4 Skl. Skp., Bygget 3 Rdr. Tden, Havren 2 Rdr. Tden., et Aars Beder og Vædre fra 12 til 15 Mk., Gas fra 36 til 48 Sk. Stkr., Æg fra 14 til 16 sk. Snesen, Smørrer 18 Sk. Pd., Ost 6 Sk. Pd., Hønning 3 Mk. 8 Sk. Kanden.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
J Søndags Morges indtraf her den ulykkelige Begivenhed, at en Underofficeer af det her liggende Regi men hielskiød en anden Underofficeer i Qvarteret, de havde sammen; Misgierningemanden blev strax arresteret.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Samme Dags Aften fandtes her uden for Byen, en civil Mandsperson at have hængt sig i et Træ Bekiendtgiørelsen i disse Aviser No. 73 om den forvovne Haugetyr, har givet Udgiveren af de fynske Afvertissements Tidender, Anledning til i sit Bidrag No. 113, med en ham egen Vittighed, at giøre vor Polities Aarvaagenhed tvivlsom. - Hvor dog visse Folk kan skrive hvad de vil
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Lotterie. J Tallotteriets 813 Trækning i Kiøbenhavn ere følgende Nummere udkomne: Til den forestaaende 814 Trækning i Kiøbenhavn kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Avertissements. Haandbog for den læsende Ungdom, af A.F. Just, som indeholder nyttig Læsning for unge og vox ne i Moralen og Naturhistorien m. m.; faaes hos Bogtrykker Wandall indbunden for 2 Mk. 12 s. - Til denne Bogs Anbefaling behøves blot at anføres at Forlæggeren, har begyndt med at lade et nyt Oplag trykke, da det første allerede er afsat.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Røverkapitainen Renoldo Rinaldini, indeholdende Rinaldives virkelig Historie, ved Rabbek, heftet, 3 Mk. 12 s. Just Pøller en Spøgelse Historie, heftet, 1 Mk. 12 s. Frankernes nu brugelige Tidsregning dito. 18 s. Naturens Barn, en sand Historie af Voltaire heftet 2 Mk. 4 s. Pigen fra Marienborg heftet 2 Mk. 8 s. Natan den Viise ved Lessing heftet 4 Mk. 6 s., En Norsk Høst af Zetlitz heft tet 28 s. Forandringer ved den offentlig Gudstieneste hefter 2 Mk. Anviisning til Syning og Brodering til Brug i Syeskoler hestet 24 s. Frimod de Betænkninger over de Lærde Skoler af Hansen heftet i Mk. 12 s. Breve om vigtige Religions Sandheder heftet 2 Mk. 4 s. Grundtrækkene af Naturmetaghystken heftet i Mk. 12 s. Moerskabs re det danske Sprog af Versel heftet 24 s. faaes hos Boglæsning for Børn heftet i Mk. 12 s. Veiledning til at læ handler og Bogbinder Sadolin. ved Vesteraae.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Da jeg har nedsar mig, som Guld og Sølvarbeider, og boer i Svinglensgade, her i Byen saae bekiendtgiør jeg det ærede Publicum, at hos mig forfærdiges alle mulige Slage Guld og Sølvarbeide, efter de i Kiøbenhavn brugelige Moder, saa og efter de Tegninger eller Jde den der nylig er indtraadt i den Borgeruge Virkekreds, er, den Bestillende maatte behage at afgive mig. Som anbefaler jeg mig samtidiges, Andest og Titid. Aalborg den 22 September 1800. Henria, Schiellerup. Den 25 Septbr. førstkommende og følgende Dage, foretages igjen Auction efter afg. Kiøbmand Anders Færk i Nibe, som forrige Gang blev udfadt formedelst Høsten, hvorved bortsælges adskillige Jndboe og Udboe, nemlig: Sængeklæder, Lagner, noget Kaaber og Tin, Kakkelovne, nogle gode Arbeidsvogne, Plove, Harver, en heel Deel Fierdings og Halvtønde, Bøge staver, nogle gode Kiør og Faaer en god 5 Aars Hoppe, og fleere Ting. Ogsaa er underhaanden at faae tilkiøbs, nogle den Afdøde tilhørende Leievaarsiger heri Nibe, hvorom landles enten med Byefoged Bassesen eller Kiøbmand Niels A. Færck. Nibe den 16 September 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Endeel gamle Bygnings Materialier af Ege Bielker, Stolper, Løsholter, Vinduesterme med mere, bliver solgt ved Auction paa Compagnihuuse den 27 d. M. om Formiddagen Kl. 10, hvortil Lysthavende indbydes. Aalborg den 23 Sept. 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Da jeg i næstanstundende Vinter agter at opholde mig i Kiøbenhavn, og til den Ende forlader dette Sted omgeser om 14 Dage, saa bekiendtgiøres herved, at mit Logie bliver paa Hiørnet af Teglgaardstrædet og Norre Vold No. 226 hvortil enhver, der maatte have noget med mig at afhandle, ville behage at adressere dem. Nibe den 22 September 1800. C. As p.N. B. Daglig kan bekommes gode hvidkaal, og Peberrod, i store og smaae Qvantiretter, hos B. Dokkedahl, uden Aalborg Vesterport.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Efter S. T. Hr. Justitsraad Gleerups Begiering, vorder Fredagen den 10 Oct. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Hovedgaa den Bagesvogn, foretaget offentlig Auction over alle der værenede unge Bester fra et til 4 Aar, nogle Kiørebister, nogle Folhopper med søl, tvende Stkr. svært og tørt Egetømmer, især tienlige til Møllestubbe, det ene 9 Alen lang og 19 Tomme, i hver Kant og det andet næsten ligesaa stort item et Postiv med som Stemmer et godt Cinveer m. v. hvilket hermed til Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøre. Hiøring den 19 Sept. 1800. M. Brandt. Arvingerne, saavel som Credi= og Debitorerne efter afgangne Hans Nielsen Tømmermand i Sulsted Sogn og Bye, indkaldes herved til at tage Møde ved Skiftet den 1 October næstkommende om Formiddagen Kl. 10 paa Wraae, Skriverstue, hvor samme foretages og bemelte Dag agtes sluttet. Waae den 19 September 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Paa den høie Skifteforvalters Vegne, Deichmann.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Arvingerne saavelsom Credi og Debitorer, efter afgangne Consten Sørensen paa Kraghede i Østerbrøndersler Sogn, Jerslev Herred, Hiørring Amt, mekaldes herved til at tage Møde ved Skiftet den 7 October næstkommende om Eftermiddagen Kl. 1 paa Wraae Skriverstue, hvorsamme foretages og bemelte Tid vorde sluttet. Wraae den 19 Septbr. 1800. Paa den høie Skifteforvalters Vegne, Deichmann.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Hos Madame Hougaard boende paa Engelsborg, er Værelser for en honet Familie til Leie, til førstkommende Micheli Flyttetid.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Gode og frisk Lax er at bekomme for bilig Priis hos Biørn forsen i Kattesundet.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Gode og veldyrkede Jorder af Aalborg Byes beste Eiendomme ere at faae til Leie paa lige Vilkaar og for den samme aarlige Afgivt, som nu deraf gaae. Nærmere Anviisning erholdes ved Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Et nyt opbygget Huus paa min Eiendoms Hauge uden for Vesterport er tilkiøbs at bekomme, naar Lysthavende behager derom at melde sig hos Gleerup. Undertegnede atter og faae Dage at afseile til Kiøbenhavn. Vedkommende behager at melde dem ved Skibet beliggende ved Toldboden. Aalborg den 15 Sept. 1800. Jens J. Holm. N. B. Mandagen den 29 Sept. 1800 bliver i Sønderup, Præstegaard ved offentlig Auction om Formiddagen Kl. 10. og følgende Dage bortsolgt endeel Meubler og Jndboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jerntøi, Borde, Stole, Skabe, i to Etagie Vindovn med Tude og Steentøi, Senge og Sengeklæder hvoraf endeel med Duun, Trumle, kienkelt dito, 3 Bilegger Ovne, Porcellain og ialt 36 Nummere, en stor Deel Fyld og Duun, Lagner og Pudevaar, got nyt fint Dekketøi, Plouge og Harver, samt en norsk Ploug, i grøn Postvogn, 1 Jagtvogn, Arbeids vogne, Slæder med og uden Skoe, Sele og Drættetøi, er complet Dreierlad med Messing Spindeel Patroner og 19 iblant en Rytterhest 7 Aar, i sort Hoppe 7 Aar, i Galt engelske Jern, unge Køer som staaer med Kalv, Bester, hvor syn, samt endeel Bøger i adskillige Videnskaber, deriblant 2 Aar, med meget mere som paa Stedet kan tages i Øie endeel Auctores og Potter, som bruges i de latinske Skoler. gaard i Willerslef Bye, Thisted Amt, Fæsteren Jver Den 15 Juli sidstafvigte døde paa Sognepræstens Ane le bleve af min Undertegnede tagne under lovlig Skifte Christensens Hustrue Sidsel Jensdatter, og Boets Eiende og 7 October hvortil Boets Credi= og Debitorer herved behandling. Skiftesamlinger holdes den 13 og 26 August indkaldes og ellers andre, som enten paa egne eller Arvingernes Vegne kunde have noget ved Skiftet at erindre. Hassing den 25 Juli 1800. S. Røst.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Auction. Onsdagen den 8 October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Seilstrup ved offentlig Auction opraabt og til den høistbydende om nogenlunde antagelig Bud skeer, bortsolgt, enten samlet eller i smaa Parseller 14 Tdr. Hartkorn fri Hovedgaards Taxt, beliggende omkrin Stilstrup Kirke, samme Eiendom er og underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Conditioner og der i blandt at Kiøbesummen maa staae til 1802 imod antagelig Sikkerhed, naar Liebhavere saa betids melder dem enten hos Eieren Rasmussen i Hiørring eller hos Forvaateren ved Seilstrup, at den berammede Auction i disse Tidender kan tilbagekaldes Videre Oplysning om Eiendom teren ved Seilstrup Lysthavende, som da best selv vil erfamenes Beliggenhed og Parcellernes Størrelse giver Forpager sammes Godhed. Hiørring den 21 August 1800. Rasmussen. Sogn Kiær Herred, efter Bekiendtgiørelse, i disse Jydske Bortsælgelse af Gaarden Hauerkrogen Væsterhassing, tion, altsaa bekiendtgiøres herved at anden Auction bli Efterretninger No. 57 blev udsadt til anden og tredie Aucver foretage den 24 September og tredie Auction 25 dito som tiener de Lysthavende til Sterretning. hver Dag Formiddag kl. 10 Slet udi og over samme Gaard, Huusfæsteren Stephen Nielsen paa Øen Hirtzholmen ved Fladstrand, hans Hustrue, Maren Laursdatter er den 29 Juli sidstleden ved Døden afgaaet i hvilken Anledning Boets Credi= og Debitorer samt den afdødes Arvinger, iblandt hvilke er en Broder Ole Larsen der skal have været gift og boesat i Lybeck hvor han skal være død og have efterladt sig en Datter, hvis Navn er vildes, indkaldes herved 3de Gange at møde i Stervboehuset paa bemelte Øe den 9 September og 21 Octobr. førstkommende, hvor da Skiftet som lovlig er begyndt, foretages og om muligt sluttes sidstmelte Dag. Fladstrand den 20 August 1800. Frant; Ubersax, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1800-09-23
Hos Sr. Jacob Calstrup i Kollerup Bye og Sogn i Vester Hanherred under Thisted Amt er ved Døden afgaaet Madame Maren sal. Kieldgaards, og hendes Datter Maren sal. Emmichsens, ved Registeringerne efter disse Afdøde er anmeldt som Arving den sidstes Søn Erich Emmichsen, der for endeel Aar siden er reist udenlands, og vides ikke om han er levende eller død eller hvor han sig opholder; altsaa tilkiendegives ham, ifald han lever, at han melder sin hos mig inden 6 a 12 Ugers Forløb fra understaaende Dato; ligeledes om nogen haver noget i disse Boer at fordre, da dermed at fremkomme ved Skiftesamlingerne, som holdes paa mit Contoir i Kliim den 22 Septbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, og den 3 November næstefter om Formiddagen Kl. 10, da samme Skifter om mueligt vorder sluttet. Kliim i Vester Hanherred i Thisted Amt den 11 August 1800. J Hansen. Kongl. Majests Herredsforred og Skifte. forvalter i Øster og Vester Hanherrederne, Fra sin Eiere er for nogen Tid siden bortkommen en mørk fortebruun Mæhrplag i tredie Aar, som ved Bortgangen havde en hvid Gaasesider bunden i Halen, men forresten uden videre Aftegning; hvem som om denne Plag, der var i god Stand og af et god Slags, kan give nogen Oplysning, ville anmelde det enten hos Forvalter Nielsen paa Rødslet eller Hans Jensen i Lindholm ved Nørre Sundbye, som strax foranstalter den afhentet imod alle hafte Omkostningers skadesløse Erstatning, og efter Omstændighederne kan og for havt Uleilighed ventes en billig Douceur. Capital 1720 Rd. er til næstkommende Snapsting 1801. mod Rescriptmessig Sikkerhed at erholde, tillaans hvorom handles med Jacob Kiellerup.
Jyske Efterretninger, 1800-09-26
Trykkes og udgi Spanien. 15000 Mand, engelske Tropper, under General Pulteney, som d. 25 Aug. vare landede mellem Corunna og Ferrell, ere (ifølge officiel Beretning) nestedagen bleven tvungne til, at indskibe sig igien, med et forlis af 1000 Døde, 800 Saarede og en betydelte Deel Fangne. Deres Hensigt var, at indtage Staden, Ferrol, at bemægtige sig 6 der seilfærdig liggende Linieskibe, og at ødelegge de øvrige. De gjorde to Angreb, et paa Høiene ved Brion og Balon, som bestrygge Ferrols Bye og Havn, et andet paa Kastellet St. Philip. Begge mislykkes ganske. Spanierne, vare kun 4000 Md. stærke, hvoriblandt endog mange Natroser. Deres Kanoneerslupper gjorde en herlig Tieneste. J en Tid af 5 Timer dragte de et svømmende Batterier paa 8. 24 pdigere istand. Den spanske Tapperhed viiste Englænder, ne, at et slig Foretagende, endog med overlegen Magt, var for dristigt. - Kongen af Spanien sagde til den franske Gesandt Alquier: "Det glæder mig, at Konsul Bonaparte seer, at ogsaa vore Tropper have Mod i Bryster." Dronningen sagde: "Vi haaber, General Bonavarte, vil erfare vore Seiervinder med samme Fornøielse, som vi have, naar vi høre ham triunfere. - Englænderne angive kun deres Tab til 16 Døde og 68 Saarede, og sige, at de d. 20de tilforn errbrede ved Ferrol det spanske Skib Union paa 22 Kanoner og 130 Rd.
Jyske Efterretninger, 1800-09-26
Frankrig. De mange nye Depesker fra Egypten indeholde endvidere: at saasnart General Kleber fik at vide, at Admir i Keith ikke ville lade den mellem Storviziren og ham d. 25 Jan. sluttede Rømnings=Konvention fuldbyrde, forkyndte han den med 60000 Mk. sted, se fremrykkende Storvizir straxen nye Fiendligheder, agere P. L. Mandal. samlede med Jil sin hele Magt, satte sig om Natten i Marsch og angreb ham d. 20 Marts tilig ved Holiepelis, slog ham totalt, erobrede 60 Kanoner, indhentede ham igien den 21de og fratog ham d. 22de Fortet Bel beys, hvor 600 Tyrker bleve fangne. Den 23de vandt han en ny Seier over den flygtende Fiende, som nu ganske blev adspredt, og d. 24de blev Storvizitens Leier selv ved Salechich overveldet og er umaalelige Bytte, foruden 12 Kanoner, erobret. Herfra forfulgte Kleber Tyrkerne ind i Ørkenen, der adskiller Egypten fra Syrien, paa hvilken besværlige Flugt til Gaza de endnu mistede 18000 Mk., og Alt laae skiult med Lig, da en uventet Efterretning nødte Kleber, at vende tilbage til Cairo, hvor Nasis Pascha, der med et KotpeTyrker var undkommen fra Slaget, imidlertid spilled Mester. Men Kleber, forcerende sin Tilbagemarsch, ankom d. 27de til Catro igien, fandt Staden besat, tilbød en Underhandling, som blev afslaaet, beleirede og bestormede Staden, og drev endelig Tyrkerne saaledes i Knive, at de maatte kapitulere. Af 6000 Tyrker, som Nesis Poscha bragte med derhen, vare kun 3000 tilovers. Under Catros svære Belerning sluttede Kiebet stred med Murad Bey, fordi han havde holdt sig rolig under Slaget, hvorved han aftraadte Mulad 2 Provindser som franske Lehne. Murad sagde: "Jegernuen fransk Sultan; Franskmændene og jeg ere eet." Han holder sit Løfte ærligt og hielper nu de Franske til at fordrive Levningerne af den tyrkiske Armee, General Kleber saae sig nu Mester af hele Egypten, og var i Begreb med at opreise det saa forstyrrede Catro, da han - faldt for Morderdolken. - General Menauforsikrer Bonaparte, at Egyptens Besiddelse er nendelig kostbarere, end man troede. Egyptens faste Jndkomster kan regnes paa 45 Millioner. Beyerne fortærede aarlig 60; men de Franske have ikke faaet over 20 Millioner.