JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-07
Ifølge det Kongelige Rentekammers gjennem Aalborg Stiftamthuus indløbne høie Ordre, vorder Willestrup Hovedgaard, beliggende i Hindsted Herred, Aalborg Amt, atter stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 10 Aar fra 1ste Mai 1824 at regne. Auctionen foretages paa selve Gaarden, Tirsdagen den 26de August førstk., om Formiddagen Kl. 11, efter de da fremlæggende Conditioner, hvilke foreløbigen ere til Eftersyn hos Hr. Gjestgiver Brünnes i Aalborg, Hr. Rüdel i Randers, Hr. Brønnum i Viborg, Hr. Schucany i Aarhuus, samt hos Forvalter Høst paa Willestrup som desuden paa Forlangrud, meddeler Exemplarer deraf. Willestrup Hovedgaards Mark, indeholder et Areal af 350 Tdr. Land geometrisk Maal, Ager, Eng og Heede, og staaer for 22 Tdr. 2 Fdkr. Ager og Engs Hartkorn frie Hovedgaardstaxt. Den egentlige Mark, som drives ved complet Hoveri af 43 hoverigjørende Bønder, er inddeelt i 10 Vange eller Indtægter, hver paa 24 Tdr. Bygsædlandsstørrelse, hvoraf de 5 indtages og de 5. udlægges til Hvile, desforuden ligger der nogle smaae Tofter tæt ved Gaarden, af omtrent 20 Tdr. Lands Størrelse, geometrisk Maal, som drives uden Hoveri og som især egner sig til grøn Foders Dyrkning. En deel af Hovedjorderne kunne og med Fordeel dyrkes, overalt ville Avlingen meget kunne forøges ved en forandret og bedre Driftsmaade, som ifølge Conditionerne kan blive Forpagteren tilladt at indføre, naar Hanselv for egen Regning besørger det derved forøgede Arbeide. Forpagteren overdrages tillige dobbelt Tiende som oppebæres in Natura af 48 Tdr. tiendeydende, Hartkorn. Eenstpriis, den 30te Juli 1823. Nissen. Nissen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-07
Efter Reqvisition af S. T. Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Gjørup i Viborg, som Skifteforvalter i Stervboet efter afgangne Colonigaardmand Hans Nielsen og Hustrue Anne Kirstine Simonsdatter af Christianshede i Børding Sogn, bliver ved en eneste offentlig Auction som afholdes her paa Contoiret, Torsdagen den 26de August næstk. om Formiddagen Kl. 10 slet, bortsolgt 3de bemeldte Stervboe tilhørende Gjeldsbreve, nemlig: Et Beviis, dateret 3die Febr. 1806, fra Erich, Madsen i Nørhoved til afg. Søren Nielsen, (afdøde Hans Nielsens Formand i Ægteskab, for 56 Rd. DC. Et dito, dateret 26de April 1812 fra Coloniehuusfæster Knud Jacobsen i Christianshede til afg. Hans Nielsen ibd., for 100 Rd. D. og En Obligation udstædt 21de Juni 1812 af Coloniehuusfæster og Smed Kjeld Poulsen i Christianshede til afg. Hans Nielsen ibd., stor 100 Rd. De, med 1ste Prioritet i Debitors Smaderedskab. Til Efterretning for Liebhavere, anmærkes: at disse 3de Gjeldsbreves paalydende Summer vare opsagte til Udbetaling i Snapsting 1822, og at de 2de førstnævnte ere, som skrevne paa for lavt stemplet Papiir, omstemplede i Rentekammeret den 28de December 1821. Salget vil skee efter Conditioner som bemeldte Tid og Sted vorde kundgjorte og som forinden vil kunne erfares hos Reqvirenten. Hammerum Herreds Justits Contoir paa Høyriis, den 8de Julii 1823. Møller Endeel Havre Afgrøde efter 82 Tdr. Udsæd paa Hæst Mark, af forrige Werner Jensens Gaard, Alt afsat i smaae Lodder, vil ved offentlig Auction blive bortsolgt den 15de August førstkommende. Auctionen, som afholdes paa Marken efter de bekjendtgjørende Conditioner, begynder om Formiddagen Kl. 10, og hvortil de Lysthavende indbydes at møde. Herved bemærkes: at Kjøberen gives Henstand med Betalingen til 1ste Decbr. næstk. Collerup, den 2den August 1823. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-07
Hvor to Skoledisciple kan faae Kost og Logis paa n billige Vilkaar, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-07
Udgives 3de Gange namtlig af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
No. 112. Aar 1823. den 8de August Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst i tisistidende. Aarhuus Krigsbegivenhederne i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
De blodige Træfninger ved Corunna bekræftes nu fra alle Kanter. Endnu den 20de Julii hørte, man paa Rheden en heftig Kanonade inde i Landet. Hovedtræfningen forefaldt den 16de, paa hvilken Dag de Franske leed det største Tab, thi alt vare de indtrængte og havde nogle Gader i Besiddelse, da de sloges ud igjen og dreves langt tilbage. At de Franskes Tab maa have været stort, kan sluttes deraf, at der i i en lille By, nogle Mile derfra, vare komne 200 Vogne med saarede Franskmænd. De spanske Kanonbaade havde flankeret Fienden og voldt den mange Døde og Saarede. General Wilsons Vunde er ikke mere farlig, end at han allerede har været tilhest igjen. Det var de Franskes hele Styrke i Gallicien, som gjorde dette Angreb, under Bourke og Forræderen, Morillo. De vare omtrent 8000 Mand stærke, og Spanierne omtrent kun halvt saa mange. De Franske vare saa visse paa den samme venskabelige Modtagelse i Corunna, som alle andre Stæder, at det gandske tilligsfulde rykkede fremad indtil Mundingen af Fæstningens Kanoner, der paa eengang løsnedes og strakte hele Geledder til Jorden. Wilson og Qviroga, have i Forening med alle deres Officerer taget den Beslutning, at giøre Fjenden hver en Haandsbred i stridig og om det skulde lykkes Franskmændene at ødelægge Nystaden da at trække sig bagved Gammelstadens Volde, og før lade sig begrave under dens Ruiner end at overgive sig. Wilson havde ifinde at begive sig til Vich, for at komme de Franske i Ryggen med den betydelige Stridsmagt, som har samlet sig ved Orense under flere af Morillos forhenværende Officerer. General Palaren var allene stødt dertil med 2500 Mand. - Mange Kjøbmænd og anseete Jndvaanere havde forladt Corunna paa engelske Skibe. En heel Skibsladning var indtruffen til Liverpool.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Gibraltar, den 24de Juli. I dette Øieblik indtræffer den Efterretning hertil, at den franske Armee, ifølge adskillige, General Bourmont ved Sevilla tilstødte Uhæld, har trukken sig tilbage fra Pto. St. Maria til Jerez. Breve, herfra af 27de f. M. meldte allerede, at Spanierne hande samlet en stor Magt ved Chictana, saa man daglig kan vente afgiørende Operationer. Den hele franske Magt ved Cadix er ikke over 5000 Mand stærk og næsten uden Skyts. (Alt den 17de Juli skreves fra Pto. S. Maria, at nogle franske Regimenter havde faaet Ordre til uopholdelig at marscher til Cordova, hvor Bourmont var i Klemme, da Ballasteros marscherede imod ham med 15000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
London, den 29de Juli. Følgende høist mærkværdige Artikel i Gaarsdagens No. af Tidenden Courier, vækket her den største Sensation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Vore Læsere kunne forlade sig paa den følgende Efterretnings Authenticitæt: Den franske Regiering, har ifinde at trække sine Armeer tilbage over Chrofloden og oprette en Defensionslinie langsmed denne Flod. Det svære Skyts sendes did, for dermed at forsyne bemeldte Linies faste Positioner. Følgende Brev fra Madrid, skrevet af en upartisk troværdig Udlænding, oplyser vigtige Kjentsgierninger: De Franske ere ikke Herrer her. Det heftige Partie, som vedbliver at tilraade Regentskabet en uindstrænket Magt, finder ikke sin Mand i Hertugen af Angouleme og hans Tilhængere. Disse ønske at underhandte med der mere maadeholdne Partie, og at frelse Kongens Liv, ved at inddrømme de Cortes gunstige Betingelser. Den uindskrænkede Magts Tilhængere ville, ikke vide noget af en Tractat med Rebellerne i Cadix. Man faaer da nu at see, om det franske Partie har Styrke nok til at kunne overvinde deres mægtige Venner og Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Madrid, den 23de Juli. Jldebranden varer endnu ved, skjøndt det er paa tredie Dag. Det var i Søndags at den udbrød, just som Gudstjenesten blev endt i Kirken Elerigos mindres, del Espiritu santo. En taltig Mængde Mennesker, hvoriblandt mange Damer, vare som sædvanligt strømmede did for at skue vor durchl. Befriers Aasyn, I det samme Øieblik som Præsten vendte sig for at lyse Velsignelsen, saae man nogle Guister over Choret Folket tilte ud, og just som Prindsen var traadt ud af Døren, brød Jlden ud med saadan Magt i Kirkens fire Hjørner, og havde inden som Minuter saalunde omspændt den hele Kirke, at Prindsen og hans hele Svite havde uden Redning været qvalt, hvis han endnu havde været inde. Men det forunderligste var, at maa lige indtil Jldens Udbrud ei mærkede det ringeste hverken til Røg eller Jld, før den lyse Flamme udbrød, og det i saadan Afstand hist og her, at det brændte paa en halvsnees Steder flerehundrede Fod borte fra hinanden. Aldrig har man seet en Jldebrand saa hurtig gribe om sig. At Branden var anlagt, kunde der ei tvivles om. Det var en Guds Styrelse, at Hs. K. H. just denne Dag var kommet i Kirken til saa bestemt en Tid at Messen akkurat var endt for denne gruelige Forbrydelse var bleven udført, der vilde have kostet et Liv, som er saa vi tigt for Frankrig, Spanien, Europa og den hele Menneskehed, foruden flerehundrede andre Mennesker. Det var just Maanedsdagen efter, at der var Jldebrand hos Hertuginden af Angouleme i Bourdeaux. Nogle og tredive mistænkelige Personer ere alt blevne arresterede, hvoriblandt en Bygmester, som er General Palareas Svigerfader, samt En af den forrige Regierings Medlemmer. Jndtil nærværende Øieblik anslaaes Skaden til en Millien Realer. Regentskabet har befalet alle frivillige Militser og alle seculariseerte Munke, som ere tyede til Madrid, ufortøvet at forlade Staden. - Hs. K. H. vil den 29de Juli forlade Madrid og forlægge sit Hovedqvarteer til Sevilla. Der mens at hans personlige Nærværelse skal være høist fornøden ved Cadix. - Qvesadas Division kamperer indnu stedse i Leganes, tre Mile herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Ofstriel spansk Armerberetning. over Engelland,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Barcellona 3de Juli. Kl. 8 om Aftenen. Viva la Nacion. Viva la Constitucion. Vi ran sus valientes Desensores!!! Vore National. vaaben have bedækket sig med Hæder. Den intetimstisk kommanderende Generallieutnant (Milans) angreb i Morges Fjenden hiinsides Broen ved Molings de Rey, og efterat det var lyktes ham at drive de Franske ud af deres Positioner, bleve de tvendegange slagne tilbage, efterladende sig Kamppladsen og Broen fyldte med Døde og Saarede. Det tredie Angreb var ligesaa ulykkeligt for Fienden, men trætte af det meget Slagterie, trak vore brave Tropper sig tilbage i fuldkommen Orden. Det af General Liøbergs hiinsides Martorell gjorte Angreb, havde samme Resuligt til Følge. Togange prøvede Fjenden paa at bemestre sig den tabte Stilling, men dreves begge Gange til dage af vor Gevær- og Kartærskild. Hans Tab er ubetegneligt. Død og Forfærdelse hersker iblandt hans Soldater. Garnisonstropperne, der understøttede Operationsarmeens Anstrængelser, angrebe tappert Fjenden fra Espulgaaskanten, og fortiene den største Hæder ved at have drevet Fjenden ud af alle sine Stillinger. J disse mærkværdige Angreb har Fjenden mistet 800 Døde og over 20000 Saarede, men vor Stilling tillod os ikke, at drage Fordeel af Fiendens Forvirring, til at gjøre Fanger. Vort Tab er saa ringe, at det ikke er værd at nævne det, undtagen for at mindes 50 brave Spanioler, som med Heltimod offrede deres Liv for Fædreland og Frihed. Vi Sloges stedse i fordeelagtige Stillinger. J største Orden trak Armeen sig tilbage til Santa Colionna. Alle, Linietropper, Frivillige og Meqvilets, fortiene Hæder og Berømmelse for denne Dags ud San Miguel, viste Daad. Stabens Chef. Donadien har nedlagt sin Kommando, og forlangt Tilladelse at reise hjem for at læge en gammel Vunde, som meget plaget ham. Jfølge Parisertidenden Drapeau blane af 26de Juli, seer det bedrøveligt ud for Marskalk Moncey, thi 9000 Spanioler, anførte af Mina selv, ere paa Marschen til den franske Grændse, for at afskjære al Kommunikation mellem den og Armeen. Ligeledes melder Journal de Paris af Breve fra Perpignan, at Generalerne Raten og Llobera med en betydelig Magt alt stode i Ryggen af den franske Armee. - Fra Bayonne, meldes, at det 20de Regiment lette Infanterie har viist Jnsubordination. 51 Mand vare deserterede, fordi Marskalk Lauriston havde nægtet Regimentet at støde igjen til Armeen. - De sidste Efterretninger fra Armeen i Catalonien forberede paa en stor Affaire den 28de Juli, thi ved Igualoda havde Milans og Manso en Stridsmagt af 9000 Mand, og denne var Marskal Moncey draget hen for at angribe i Frønten, mens Eroles skulde tage den i Flanken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
De franske Orlogskibe, som nu krydse ligetil Gibraltar, have betydet Engellænderne, at hvis det prøve paa at løbe ind til Cadix skulle baade Skib og Ladning blive kondemmeret. Den Behandling man har viist det engelske Dampskib Royal George, kan have store Følger. J London anseer man det for en Krænkelse af Englands Flag, at Franskmændene ved Kanonskud have tvunget det til at lægge bi, taget Passagerer og Breve ud deraf, og Skibet feld, uagtet det eihavde nogen Ladning, afviist til S. Lucat. Da Breve, og Passagerer rigtig kom til Cadix, saa traf Fornærmelsen kun Skibet. Og ingen Dag forgaaer, at jo engelske Fartøiet blive molesteerte. Alle andre Nationers Skibe løbe ind med Levnetsmidler, kun de engelske vil man forbyde det. Derfor er den Efterretning mærkelig, som meldes fra London under 30 Juli, at den engelske Sømagt i Middelhavet skal uopholde. lig forøges med sex Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Nogle franske Aviser ere blevne suspenderede, fordi de have gjort Publikum viis paa, at tydske Soldater droge uden Vaaben og Bagage piketviis gjennem Frankrige, bleve ordentlig paa høiere Foranstaltning indqvarteerte, og skulle i det nordvestlige Frankrige indskibes til Keiseren af Rusland i Livsfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
St. Petersborg, den 7de Junii. Med inderlig Bedrøvelse erfare vi et Uhæld, som er mødt vor Monark paa hans Reise til Warschau. Ved at kjøre over en Bro nærved Staden Porchou gaae nogle raadne Bielker over saa Keiserens Vogn, stytter ned i Dybet, og Hs. Maj. Baghoved faaer et saadan Slag mod sin Kalesche, at han, meget blodig, faldt afmægtig ned i Vognen. Man var lykkeligviis nærved Staden, hvor Keiserens Livlæge i Forening med Byens egne Læget have taget Hs. M.i den omhyggeligste Kur, og lovet en hastig Helbredelse. Men Kriseren lod strax befale, at kalde to nærved boende Vi Jnspecteurer til sig, og bød dem endnu den samme Dag at afmarschere til Siberien. Mærkværdig Jldebrand
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
St. Paulskirken, udenfor Roms Mure, er ikke mere til. Den 16de Julii blev den et Rov for Luer, ne, og den imposente Søilerad, som prydede dette gamle Tempel, og støttede dets Kæmpetag, samt de an ike Kandelabers, de bekjendte Bronzedørre, som i Aaret 1070 bleve støbte i Constantinopel, ligge i Ruiner. Denne Kirke, der ziredes af 130 Søiler af det kosteligste Porphyr, det sjeldneste Marmor og det skjønneste røde og hvide ægyptiske Granit, var en af Roms syv Basilisker, bygget i det fjerde Aarhundrede, og en af Christendommens skjønneste Oldtidsminder. (En Blytækker som loddede en Rende paa Taarnet, var Aarsagen til denne sørgelige Brand.)De øvrige udenlandske Efterretninger følge i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Fædrelandet. Khvn, den 4de August. J Eftermiddags Kl. 5 1/2 kom Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og Deres Kongelige Høiheder, Prindsesse Caroline og Wilhelmine, igien tilbage hertil i allerhøiste Velgaaende. Skiøndt Hs. Majestæt ikke vilde modtages med nogen Høitidelighed, var det dog umueligt at tilbageholde den tilstrømmede Mængdes Jubelraab, som et svagt Beviis paa den almindelige Glæde ved de høie Reisendes lykkelige Hiemkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Det Kongelige Herskab kiørte igiennem Staden til Fredriksberg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Deres Høiheder Prinds Christian og Gemalinde have gjort en Lystreise til Møen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Galeasen Lovise Magdalena Charlotte af Aarhuus, ført af Capt. Peter Rasmussen Møller, som den 10de Juli var afseilet fra Bourdeaux til Khvn., blev Dagen efter taget af en spansk Kaper og besat med Spanioler. Men tre Dage efter har Capt. Møller og hans Mandskab overvældet disse og bragt dem med til Khvn, hvor han den 1ste August lykkelig indtraf med sit Skib. Bemeldte Kaper, der havde 70 Mand Besætning, havde foruden denne Galease taget endnu et hollandsk Kufskib, en Hamborger Brig, og en Galease fra Aarhuus, tilhørende Hr. Rasmus Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Ved den 1211 Trækning i Khvn. ere følgende Nummere udkomne: 90. 40. 86. 83. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Dødsfald. Kommandeurkapt. Smidt, Madame M. Elmquist fød Thisted, J. C. Clementsen, Ludv. Holm, Madam Løbe, Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Norske Dødsfald. Generalmajor de Seve i Christiania; Provst A. C. Smith, Sognepræst til Øie stads Præstegield; Pastor Høyem, Sognepræst til Agerøe Præstegield; Frue Mozfeldt i Tronhiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Khyns Kours, den 5te August 250. - Specier 15 Rbmk. Obligationer 79 a 79 1/2. Norske Sedler 15 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Aarhuus. Kal Skuespillerinde Jomfrue Riis sen vandt udmærket bifald som Laura, paa vort Theater i Mandagsaftes. Huset var saa propfyldt, at Mange maatte gaae tilbage uden at kunne komme ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
- Tirsdag og Torsdagsaftener gaves Concerter af de Hr. Wagner og Weesch, to brave Tonekonstnere af Ahlefeldts Kapel. Den Ene blæste Fagot, den Anden Klarinet, og Begge lønnedes med fortjent bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruetirke til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Hald, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Bekiendtgjørelser. Et min elskede Mand, Bagermester Peter Kogsbølle, efter en langvarig Brystsygdom er i Nat hensovet til et bedre Liv, i hans Alders 37 og vort Æg teskabs 9de Aar, maa jeg sørgeligst tilkjendegive fravnrende Slægt og Venner. Marthe Helene Kogsbølle, fød Seeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Ifølge passeret Forlig og Udlæg samt efter Reqvisition af Udlægshaveren foretages offentlig Auctier over Hattemager Hans Hansens eiende og iboende Sted No. 233 paa Volden, bestaaende af 4 Fag Muur, og Bindingsværkshuus med lidet Gaardsrum og sæl leds Brønd: 1ste Gang Mandagen den 11te August 1823. 2den - dito den 18de dito, og 3die dito den 25de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv. Hvilket til Liebhavers Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 31te Juli 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
J Følge Vedkommendes Begjering bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Colind BroghuusMandagen den 11te August om Formiddagen imellem 10 og 11 slet, opraabt enten til Salg eller til Leie for indeværende Aar: a) Mariemalene Sogns Kirketiende af 61 Tdr. 5, Skpr. 2 Alb. Ager og Eng og 4 Tdr. 6 Skpr. Skovskyld tiendeydende Hartkorn, matriculeret for 5 Tor, og b) Eddrup Sogns Kirketiende af 58 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Ager og Eng og Skovskyld 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn, matriculeret for 8 Tdr. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at enhver enkelt Tiendeyders Hartkorn vil blive opraabt særskildt. Randers, den 1ste August 1823. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Ifølge Forlig og Udlæg, bliver den Jens Hansen i Hostrup Bye, Stoubye Sogn, Bjerre Herred, Veile Amt, tilhørende Gaard, med paastaaende 4re Længder Bygninger og tilliggende Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., efter Reqvirentens Forlangende, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, memlig: Fredagen den 22de Aug, Eftermiddag Kl. 3 slet, dito den 5te Septbr., dito, og dito den 19de dito, Formiddag Kl. 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Hornsyld, og sidste paa Eiendommen. Bygningerne ere sulstiante, og Jorderne gode. Conditionerne hvorefter Eiendommen sælges, ere til Eftersyn ved Auctionerne og tjener Bekjendtgjørelsen ifølge, Placaten 22de April 1817, tillige til vedkommende Panthaveres Efterretning. Lysthavende indbydes. Herreds Contoiret i Hensyld, den 5te August Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
At undertegnede er ankommen her til Staden, og recommanderer sig med alle Sorter Gravering, som: adelige Vaabener og Signeter i Staal, Messing a. Stempler, Vignetten, Bogbindersiteter, dette har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, lovende smagfuldt Arbeide og billige Priser. Skabner. logerende hos Hr. Whassen paa Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Klusemaskiner kan faaes tilkjøbs hos undertegnedes ligeledes stikkes alt slags Stempler og Signeter. Sammesteds er til næste Flyttetid et Qvistværelse at faae tilleie. stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Klusemaskiner kan faaes tilkjøbs hos undertegnedes ligeledes stikkes alt slags Stempler og Signeter. Sammesteds er til næste Flyttetid et Qvistværelse at faae tilleie. C. L. Kandelstorff, Gjørtler, boende paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Godt Rug udsælges i Tønder og Skjepper paa Vestergade hos J P. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Hos Tarliong paa Vestergade er indsat til Salg. en gandske ny og smuk helst ersk Vogn med 3 lakerede Agestole; Prisen er meget billig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Stedet Nr. 48 paa østre Side af Middelgade, er underhaanden at faae tilkjøbs: Den averterede Condition for en Jomfrue er nu besat Skiører Jens Nyerup affalet Mandag Aften bestemt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Possagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
En Dring, som er confirmeret, kan blive antaget i Lære ved min Tørfabrik. C. Wulst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
At den underste Etage i min Gaard Nr. 19 paa Søndergade kan erholdes tillet af en honet Familie eller Logerende naar forlanges bekjendtgjøres herved, især med Hensyn paa, at et Rygte har udspredt, at dette Locale var bortleiet. Horsens, den 7de August 1823. Mütter. Rig Cour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-08
Den Leilighed, som Hr. Johnsen beboer paa Vestergade Nr. 62, er at faae tilleie til næstk. Michaeli Flyttetid. Staldrum kan medfølge om forlanges. Man melder sig ved Siden af i Nr. 63 hos Rack. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Almanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-09
No. 113. Aar 1823. den 9de August Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Stiftstidende. Aarhuus.