JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Efter Journal des Debats har Hs. Majestæt, Kongen af Danmark skienket 3000 Fr. til Enkerne efter de Franske Søfolk, som mistede Livet ved deres Skibs Overseilling af den Danske Fregat Bellona. Siden Christian den Ottendes Thronbestigelse har Yttringsfriheden udvidet sig særdeles meget, uagtet de 16 Saggivelser for Overtrædelse af Trykkefrihedsanordningerne, som Justitscollegiet 1840 har foranlediget, for at denne Friheds rett Grændser kunde blive nærmere undersøgte ved Domstolene. Christian d. Ottende har ikke hindret Discussioner over Forfatningspørgsmaalet i dettes enkelte Dele, og her see vi et uomstødeligt Beviis for, at han ikke blot i Ord, men ogsaa i Gierningen, er en varm Ven af Trykkefriheden." Men paa samme Tid, da Kongen har udviist en saadan Stemning, lader det til, at de, som føre de stærkeste og uafladeligste Klager over Trykketvang, og ved hvert andet Ord gjentage Ønskerne og Befrielse derfra, endskjøndt de dog ikke staae under de stærkeste legale Jndskrænkninger, ret have anstrengt alle Kræfter for at vise, hvor lidet de ere modne til en ubunden Frihed, og paa den anden Side have de selv forfulgt Pressen. Fædrel." har, som bekjendt, anlagt tvende Presse sager – imod Jetsmark og Trøiel, og viser faaledes, at det i alt Fald kun er for dets egne Anskuelser at det attraaer en ubunden Frihed, men ingenlunde for at aabne almindelig fri Discussion. Det kan heller ikke være uvidende om, at Lovene ere de samme som i Frederik den Sjettes Tid, da Bladet ikke vovede at give sine Yttringer saaledes Tøilen som nu i det sidste Aar. Jkke mindre maa den Maade misbilliges, hvorpaa Oppositionsbladene, efter en kort Studsen, have optaget, ja forfulgt den lempelige Dadel, hvormed de Roeskildske Stænder udtalte sig over hiin Presses Udskeielser. Oppositionen har kun blottet sig selv ved at vise, at den ikke engang i Folkeraadet vil erkjende en Auctoritet af overlegen Jntelligents, som den burde respectere. Under en saadan Benyttelse af den nuværende Yttringsfrihed er det ikke at undre over, at hine Stænder, i Anledning af Petitionen fra Repræsentanterne for Trykkefrihedsselskabet, ikke have villet tilraade Løsningen af flere af de paa Pressen hvilende Baand, end af Placaten af 2den October 1810, og 13de Mai 1814, af hvilke hiin indeholder Forbudet imod politiske Nyheders og Efterretningers Meddelelse i uprivilegerede Blade, og denne paabyder et skærpet Tilsyn med Blade og Skrifter. (Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Magistraten havde forespurgt Borgerrepræsentanterne, om det ikke maatte ansees hensigtsmæssigt at de i Forordn. 8de Juli 1840 § 4045 foreskrevne Kasseundersøgelser med Hensyn til Communens Regnskabs- og Kassebetiente, der ikke sortere under særegne Bestyrelser, foretages af et af Magistratens og et af Borgerrepræsentanternes Medlemmer Forening. Denne Gjenstand blev i Forsamlingen undergiven udførlig Discussion, under hvilken der yttrede sig forskjellige Meninger, nemlig om det ved fornævnte Forordning paabudne Kasseeftersyn nærmest var at betragte enten som en administrativ Function, der som saadan maatte henligge under Magistraten, eller som en Act af Control, i hvilken Borgerrepræsentationen, der lader Regnskabsrevisionen foretage, i Følge heraf maatte deeltage. Den Mening vandt imidlertid Overhaand, at Magistraten paa Grund af dens nærmere Berøring med Betjentene og meere detaillerede Kjendskab til Regnskaberne og til Kassernes Status maatte være bedst skikket til at bedømme, paa hvilken Maade et sligt Tilsyn maatte være at udføre, og navnligen til hvilke Tider det maatte være størst Opfordring til at foretage Eftersyn af Kassebeholdningerne. J Overeensstemmelse hermed vedtoges det derfor at tilskrive Magistraten, at man ikke ansaae det hensigtsmæssigt, at Borgerrepræsentationen tog Deel i de anordnede Kasseundersøgelser. (Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Da Borgerrepræsentanternes hidtilværende Formand, Grosserer H. P. Hansen, ved at være valgt, til Raadmand er udtraadt af Forsamlingen, vil der denne Gang, foruden dem, der blive at vælge i Stedet for de udtrædende for ældste Medlemmer, endnu være at vælge et syvende Medlem. De sex Udtrædende ere: Viceformanden, Major Grosserer Prætorius, Ankersmed Caspersen, Directeur Schultz, Mechanikus Gamst, Gross. Müffelmann og Muurmester Sibbern; dog ere disse, ifølge Anordningen, ikke udelukkede fra at kunne vælges paany. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Ved Agent, Grosserer. F. Buschs Udtrædelse af Borgerrepræsentationen var en Plads som ulønnet Medlem af Directionen for Almue- og Borgerskolevæsenet i Kjøbenhavn bleven ledig, hvilken Plads nu ved Forsamlingens Valg blev besat med Borger repræsentanten, Grosserer Meinert. (Berl. Av.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Stændervalg. J det 7de Jydske Landdistrict, er Propr. Morten Jensen til Lundgaard i Fjends Herred med 178 Stemmer valgt til Deputeret, og Godsforvalter paa Bjørnsholm, Arvefæster Wulff til Østergaard, med 131 St. til Suppleant. Af 459 Vælgere udebleve kun 18. (Dagen.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Af Thisted Borgerrepræsentanters Aarsberetning for 1840, aflagt i Byens Avis, seer man: at uagtet den totale Mangel paa Materialier og at, som Følge deraf, Arbeidet først kunde paabegyndes langt ind i Foraaret, er det dog lykkedes Havnecommissionen (der bestaaer af Byfogden, Consul Lützhøft og Kjøbmand Nordloft, samt, som Repræsentantskabets Delegerede, Consul Bendirsen) ved utrættelig Jver for Tingen at bringe Havneanlæget saa vidt, at flere Skibe allerede i indeværende Vinter der have søgt og fundet et trygt Vinterleie. Paa Grund af de billige Priser, hvortil Materialierne leveredes, blev det ogsaa Commissionen muligt, at give Anlæget en større Udstrækning, end der efter Tegning og Overslag først var paatænkt, Molen var saaledes opgivet at skulle have en Længde, af 120 Alen; men Commissionen fandt, at man med de havende Midler gjerne kunde give den et Tillæg af 30 Alen, og saaledes blev den nu af 150 Alens Længde. Endvidere gaves det til 63 Alen bestemte Land-Bulværk en Udstrækning af 108 Alen med tvende Slæbesteder, og desforuden opførtes sønden for Havnepladsen, i Flugt med Molen, en Steendæmning af 5 Alens Længde, hvilken ikke fandtes paa Tegningen. Ved alle disse Tillæg medgik rigtignok, foruden den calculerede og laante Sum af 8500 Rbd., endnu 850 Rbd., for hvilke Hr. Consul Lützhøft staaer i Forskud. Da Efteraaret indfandt sig med sine Paalands-Storme, erfarede man imidlertid dog, at uagtet Molen havde faaet en saa betydelig Forlængelse, kunde Havnen nok alligevel ikke skienke den Sikkerhed, som kunde fordres. Borgerskabet blev derfor opfordret til at indvige i, at der ansøgtes om et yderligere Laan af 1500 Rbd., for endnu at give Molen en Forlængelse af circa 30 Alen, og under 10de Novbr. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst bevilget det Ansøgte. At Jndtægterne af Havnen, naar den indsendte Taxt approberes, mageligt ville kunne afholde Udgifterne, er, efter den Skibsfart at dømme, der i de senere Aar har fundet Sted til Byen, udenfor al Tvivl. Da det var bragt i Erfaring, at Generaltoldkammeret havde besluttet at lade opføre en Toldbodbygning ved Byen, og at Jndkjøbet af en passende Byggegrund var overdraget Amtet, som dertil havde valgt en fra Havnen afsides liggende Bygning, der netop var tilfals, saa indkom fra de fleste af Byens Handlende en Opfordring fra Repræsentantskabet om at forhindre Anvendelsen af sidstnævnte Plads, og foranledige Bygningen henlagt midt paa den ved Havneanlæget fra Fjorden indvundne store, smukke og mod Oversvømmelse sikkre Plads. Repræsentantskabets Bestræbelser vare imidlertid forgjeves, og uagtet man antog, at der ved Opførelsen af en saadan Bygning burde tages Hensyn til de Handlendes Tarv, saa var dette dog ikke Collegiets Mening, og andre Anskuelser gjorde sig gieldende. (Rand. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Fædrelandet meddeler en Takadresse, indsendt i Midten af f. M. fra Nordslesvig, til Hs. Majestæt Kongen for Sprogrescriptet af 14de Mai f. A. Den havde en Længde af 13 og en Brede af 1 1/2 Al. og var forsynet med omtrent 2850 Underskrifter. Vi optage deraf Følgende: "Kong Christian den Ottende Mange kongelige befalinger ere udgaaede til os, og ikke sjeldent høre vi dem med Glæde. Men ingen have vi modtaget, der har virket saa dybt paa os, som denne. Saalænge vi tvivlede, om vort Ønske vilde blive opfyldt, vidste vi neppe selv, hvor dyrebart det var os; men nu, da vi ere i Vished, føl vi det tilfulde. Øvrigheden skal altsaa for Fremtiden tale til os og med os i vort Modersmaal! Et klart Lys skal der opgaae over vore borgerlige Forhold saa at vi kunne forstaae enhver befaling, enhver Forhandling, og enhver Dom, saa vi kunne vide med Bestemthed, hvad der fordres af os, og bedømme med Sikkerhed, hvorvidt der skeer os vor Ret Men, o Konge! hvor herligt og glædeligt det end er, at der nu skal vorde lyst omkring os, hvor der hidtil var bunkelt, saa indeholdt Dit Bud dog en endnu kosteligere Gave for vort Hjerte: det skienkede os vor Frimodighed, idet det løste vort Modersmaal. fra Fornedrelsen. Thi vort Danske Sprog blev overseet og foragtet af vor Øvrighed, det var kun en Tjenesteqvinde, der kunde forrette Husets Gierning men maatte drage sig bort, naar nogen Fornemmere lod sig see. Derfor skammede vi os ved det, og stode undseelige over, at vi intet bedre havde, eller vi harmede os over, at man viste det Foragt; men med at vor Ydmyghed kunde vi ikke skaffe os noget andet, og med al vor Trods kunde vi ikke tiltvinge det Agtelse. Nu skulle disse mørke og sørgelige Følelser ikke længere betage vort Sind, naar vi see den fornemme Mand; thi Du har befalet Dine Tjenere, at de skulle ære vort Sprog og tale det med os. Modtag derfor, allernaadigste Konge, vor fuldeste og oprigtigste Tak, fordi Du gav vort Modersmaal den Ære, der tilkommer det, og førte det ind i Øvrighedens Skriverstuer og anviste det Plads paa Dommerens Sæde. Frimodige kunne vi nu træde frem, og aabenhiertigen tale om vore Anliggender. Gud i Himlen skienke Dig og Dit Huus sin rige Velsignelse; thi Du havde Hjerte for den simple Mand." Hertugdømmet Slesvigs større Godsbesiddere, at hvilke kun 31 mødte blandt 77 vælgere, have valgt, til Deputerede: Günzel til Seegaarden (med 30 St.), Henningsen til Schønhagen (med 29 St.), Senator Schmidt til Windebye (med 29 St.), Landraad v. Rumohr (med 29 St.) og Kittel til Schobullgaard (med 26 St.). Til Suppleanter valgtes: Dr. Weber til Rosenkranz med 20, Hofjægermester v. Ahlefeldt til Lindau med 18, Mylord til Schirnau med 17 Mylord til Ornum med 17, og Vollertsen til Freienwillen med 16 St.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
(Alt. Merc.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
AVERTISSEMENTS. Löverdagen den 30te Jan. bortkaldte Forsynet til et bedre Liv min inderlig elskede Mand, R. A. Olmever, i hans 58de Aar, medens han opholdt sig i Kjöbenhavn, hvorhen han var reist for om muligt at gjenvinde sin tabte Helbred. Slagelse den 10de Febr. 1811. M. B. Ohmeyer, födt Brethauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Skuespil i Slagelse. Fredagen den 12te Februar opføres: (til Benefice for Hr. Jbsen). Mulatten, Drama i 5 Acter af H. C. Andersen. billetter a 2 Mk. (Børn under 12 Aar. det Halve) erholdes i Hr. Jbsens Logis hos Hr. Muurmester Øland, og hos Hr. Kjøbmand Lassen paa Bredegade samt ved Jndgangen, som aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer præcise Kl. 6. Chr. Chlers.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Et betydeligt Partie Jern- og Engelsk Messingtraad er i disse Dage hjemkommen og sælges til bestemte Priser; 4 Bands Jerntraad til 6 Mk. 4 Sk. pr. Ring a 4 3/4 Pds. Vægt, Do. Do. til 6 6 Do. Do. til 6 - 12 - Gemein Do. til 7 – 4 – til 8 - : - Münsterchen Holz. Do. til 9. Engelsk Messingtraad fra Rumer 12 til 20 a 68. 80 Sk. pr. Pd. Svensk Messingtraad i alle Rumere fra 68 Sk. til 12 Mk. pr. Pd. Slagelse den 11te Februar 1841. R. A. Ohmeyer & Søn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
J min Gaard paa Nytorv er til førstkommende Paaske Flyttetid en Beboelsesleilighed ledig, bestaaende af 3 a 4 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, og om ønskes en lignende for en Handlende. H. E. Hviid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
For en ugift Karl, der kan paatage sig at passe en Hauge, og vil deeltage i andet Arbeide, anvises Tjeneste fra Aviserpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
I et Huus, i Nærheden af Skolen, kan til Paaskeflyttetid en Skolediscipel erholde Logis og Kost. Bogtrykker, Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Tre Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, omtrent midt i Byen, ønskes tilleie til førstkommende Paaskeflyttedag. Bøg trykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
En Skytte, som tillige har Kyndighed i Fiskerie og er forsynet med gode Anbefalinger, ønsker sig Condition til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Kjøbenhavns Børs-Cours den 9de Februar 1841. Hamb. 2 M. - a vista 200. 101 1/2 a 105 Rbd. rede Species 200. Sølv. Bank-Disconto 4 pCt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
4 pCt. Norske Laan af 1828 ved Norske Speciesedl. pr. 100 Sp. Hambro & Søn 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 198 a - Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Obl. uden Renter i pCt. do. af 1834 ved de, 98 1/2 a - Rbd. Sedl. a - i Banco. Nationb.-Obl. (af Laanet d. 4. 4 pCt. do. af 1834 ved do. Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. 101 a 101 1/2 Rbd. r. Sølv. i r. S. 3 pCt. dansk engelske Obligat i pCt. uopsigelige Rigsbank= 71 a 71 1/4 Pd. St. Obl., Renten pr. 6te Januar, Nationalbank=Actier 104 a - Rbd. r. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
Paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 1 Mk. 11 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
27 Aarg. Den Vest-Sjællandske Avis. Fredagen den 12 Februar. No 24.) Redigeret, trykt og udgivet. af Peter Magnus i Slagelse. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. St. Allernaadigst Hals, at forsendes mad Nanasten i Danmand a. Hertuadamen¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Udenlandske Efterretninger Spanien, Fra Madrid skrives under 19de Jan. Forslagene til Capitalisationen af de resterende Renter, som af Finantsministeren vare forelagte to Commissioner til Prøvelse, ere af disse eenstemmigt billigede. Dette Decrets officielle Bekjendtgjørelse vil imidlertid, som man siger, blive udsat til Cortes Sammenkomst, idet man behøver sammes Jndvilgelse, for at Jndtægten ved Salget af de seculair-geistlige Godser kan blive anvendt til Amortisation af de capitalliserede Renter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Frankrig. Remonte-Commissionen i Valenciennes har allerede faaet over 3500 Heste og venter endnu 800 til 1000. De koste imellem 500 og 850 Fr. Stykket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Preussen. Som et Exempel paa Kongen af Preussens strenge upartiskhed og Loyalitet i Religionssager fortælles følgende Factum. J Westphalen er et Sted ved Navn Tunen, som er deelt i Gammel- og Ny-Tünen, hvoraf det første beboes af Katholiker, og det sidste for største Deelen af Protestanter og nogle faa Katholiker. Da hændtes det ofte, at den katholske Geistlige besøgte sine Syge i Ny-Tüner og i fuld geistlig Ornat gav dem Sacramentet; dette modsatte den protestantiske Præst sig, og ved Øvrighedens Bistand viste man den katholske Geistlige tilbage. Endelig kom dette Anliggende for Kongen, og han tillod ikke alene, at den katholske Præst som forhen forrettede sit Embede, men bevilgede den katholske Menighed, da han erfarede, at den var meget fattig, en aarlig Understøttelse af 200 Thlr. til at bestride Omkostningerne ved Kirkevæsenet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Blandinger. Frankrig. J Paris har Dr. Maurice med Held helbredet flere for Døvhed, endog saadanne, som have været fødte dermed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Tydskland. Fra Detmold meldes, at Opførelsen, af Mindemærket for Hermann skrider rask fremDet vil blive et af den nyere Tids herligste Mindes mærker. Overslaget over Udgifterne er 48600 Rthl., hvoraf over det Halve er dækket. Baiern, Hannover, Schwerin og Westphalen have især udmærket sig ved rige Gaver. Alle Tydsklands Fyrster staae paa Fortegnelsen. Endog Udlandet staaer ikke tilbage: Baltimore, New-York, Havanna, Rio Janeiro, St. Thomas, Schweiz, Frankrig og Rusland have sendt Bidrag. To Bronce og en Sølvplade, forsynede med Jndskrifter, ere nedlagte under Grundstenen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
En Hindisk Enkes Opbrændelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
J Nr. 9 af denne Avis have vi givet Efterretninger fra Ostindien og Opbrændelsen af Kongen af Lahores Koner, og antage derfor, at nærværende Stykke vil have nogen Jnteresse for vore Læsere. Vi benytte det derfor i Mangel af Efterretninger fra Udlandet, da der for Øieblikket mangle fire Poster fra Hamborg. Den Skil hos Hinduerne, at en Enke lader sig levende opbrænde tilligemed sin Mands Lig, er nu mere sjelden, især i de Provindser, som staae under Mahomedanske Fyrster eller under det Engelske Compagnies Overherredømme. Derimod hersker denne grusomme Skik endnu stedse i de hedenske Fyrsters Lande, og Jouy fortæller i sin Reisebeskrivelse Følgende om en saadan Opbrændelse i Bengalen, hvortil han selv var Øienvidne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Om Morgenen Kl. 8 begave vi os til en Slette ved Bredderne af Floden Ganges. En stor Mængde Hinduer trængte sig i en Halveirkel til Ganges, ved hvilken den Afdødes Lig laae, omgivet af Mandspersoner af Familien og nogle bedende Braminer. En af disse havde en Green i Haanden, som han dyppede i Ganges, og bestænkede uophørligen dermed den Døde og de Omkringstaaende. J nogen Afstand hævede sig et meget stort Baal, som Qvinderne bestege i Procession for at overgyde det med Olie, medens andre sysselsatte sig med at udstoppe Hullerne mellem Brændelagene med Blaar. Henimod Kl. 10 forkyndte Jnstrumenterne Suttis d. er den unge Enkes Ankomst; hun var ledsaget af sine Slægtninge og hylende Slavinder. Prægtigen klædt sad hun i en Palankin, og hendes Ansigt syntes at forraade Udtryk af Glæde og Fornøielse, ligesom om hun drog til en Fest, men da jeg betragtede hende nøiere, opdagede jeg nogle krampagtige Trækninger i hendes Ansigt, hvori jeg troede at bemærke Virkningen af en berusende Drik, som gjorde hende følesløs for hendes Tilstand. Da Toget var kommet nær til Ganges, steg hun under den forsamlede Mængdes lydelig Tilraab ud af Palankinen, og satte sig paa den Matte, hvorpaa hendes Ægtefælles Lig laa. Paa det bestemte Tegn, som en Trompet gav, reiste hun sig opløste de Smykker af, som prydede hendes Hoved, Arme og Fødder, og uddeelte dem blandt sine Ledsagerinder, hvorefter hun befalede at bære Liget op paa Baalet. Efterat dette var efterkommet, nærmede en Bramin sig Enken, bandt et Baand, hvori der hængte en Coralfigur, om hendes Hals, og rakte hende en Bouket af røde Blomster, strax traadte det unge Slagtoffer til Floden, dyppede Hænder og Fødder deri og gl. derefter med faste Skridt igjennem en Række af Braminer, som baanede Veien for hende til Baalet. Ho den talløse Menneskemasse, som opfyldte Sletten, herskede den dybeste Taushed. Uden Hjælp besteg nu Enken Baalet, udgod Olie over sit Hoved, lagde si ved Siden af Manden, som hun omslyngede med den ene Arm, og med den anden tog hun en Fakkel, som en Bramin rakte hende, og antændte dermed Brænde materialerne, saavidt hun kunde naae. Paa et Tegn af den heeltemodige Sutti kastede man Bambusrøtvers over hende, idet hun ved Siderne holdtes af stærke Mænd, saa at hun ligesom fængsledes til siSmertesleie, og Braminer antændte nu Baalet paa alle Sider. Larmen af en stor Mængde Trommer Lyden af tusinde støiende Jnstrumenter og det forsamlede Folks Skrig formaaede neppe at overstemmeSlagtofferets Klagetoner; forgjeves hævede hun si to Gange med voldsom Anstrengelse af Luerne, og søgte, desværre forsilde, at undgaae en smertefuld Død begge Gange blev hun af de umenneskelige Omkring staaende stødt tilbage i Jlden, der endelig fortærede den Ulykkelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Indenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Kjøbenhavn den 9de Febr. Udnævnelse. Under 7de Febr. er Slotsforvalter ved Frederiksberg, Slot, Lieutenant J. N. Bonsach, udnævnt til Kammerraad med Rang i 7de Klasse Nr. 2 efter Rangforordningen af 14de October 1746. (Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Bankactier bleve i Løverdags betalte med 103 1/2 Rbd. contant, og flere Summer bleve afsluttede til Modtagelse i næste December Termin til 110 Rbd. Vi maae antage som afgjort, at Banken giver intet, Udbytte forinden Grundfonden af 8 Millioner Rbd. er tilstede. Banken eier nu omtrent 6 Millioner, og anslaae vi det aarlige Overskud til 450000 Rbd. eller 1/2 Mill. Rbd., da vil der medgaae endnu 4 Aar, forinden Grundfonden kan blive completteret. Banken vil altsaa ved Slutningen af Bankaaret 1844 (Juli) eie 8 Millioner, og Udbyttet kan da først ventes i Aaret 1845. De, som altsaa nu kjøbe Actier, maae foruden Kjøbesummen ogsaa regne omtrent : Aars Renter, som maae tillægges Kjøbeprisen af 103 Rbd., og den virkelige Priis bliver da 117 1/2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Bankens Overskud er for Tiden omtrent 450000 Rbd., og vil vel stige til 1/2 Mill. Rbd. aarligen Fordeler Banken altsaa det hele Overskud imellem Actionairerne, da bliver Udbyttet omtrent 6 Rbd. pr. Actie, og dennes Værdie stiger til 150 Rbd. Man har ingen Grund til at vente, at en saa høi Fordeling vil finde Sted, tvertimod maa man antage, at enddeel af Overskuddet 1. Deel) vil blive henlagt til en Reservefond, og saaledes vil Udbyttet ikke blive Bi større end 5 Rbd. pr. Actie eller lig en Capital af 125 Rbd. Det er denne Priis, hvortil man efter vor Formening kunde calculere en Acties Værdie; thi vel kan Bankens aarlige Gevinst forøges ved en udvidet Virksomhed, især ved Tilladelsen at udgive flere Sedler, men hertil er foreløbig ingen Udsigter. Vi troe derfor, at vi bør kun have det Sandsynlige for Øiet, naar vi for Tiden ville gjøre en Calcul med Hensyn til Actiernes Værdie. (Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-12
Samfundet til den Danske Litteraturs Fremme. Om denne Forenings Generalforsamling, som afholdtes den 6te Februar i et af Universitetets Auditorier, yttrer en af vore Correspondenter, som er Medlem og bivaanede Forhandlingerne, at disse vare ualmindelig interessante og fortsattes, under livlig Discussion, til langt ud paa Aftenen. 24 nye Medlemmer indvoteredes, og Generalforsamlingen antog de af Lovcomiteen foreslagne nye Vedtægter, iblandt disse ogsaa de tvende vigtige: at det aarlige Contingent nedsættes, fra dette Aars Begyndelse at regne, fra 4 til 2 Rbd., samt at ethvert Medlem faaer, uden anden Betaling, et Exemplar af alle de Skrifter, Samfundet udgiver. Disse Bestemmelser ville vist opmuntre Mange til at indtræde i Samfundet og forøge de individuelle Kræfters Virksomhed i samme Grad, som derved bødes paa Contingentets Nedsættelse. Da adskillige af Bestyrelsens Medlemmer ifølge Lovene skulde udtræde, saa foretoges nyt Valg, ved hvilket ogsaa Prof. Clausen og Algreen-Ussing indtraadte i Bestyrelsen. Af de paatænkte Arbeider ventes en ny Oversættelse (ved Prof. Dorph) af Holbergs Niels Klim, forsynet med Jndledning og Oplysning af Statsraad Werlauff, at udkomme først, maaskee allerede i næste Maaned. Vi ønske Samfundet og dets gavnlige Foretagender det bedste Held. (Berl. Av.)