Berlingske Tidende, 1779-12-17
Dublin, den 18de Novbr. Giæringen iblant Folket har nu begyndt at bryde løs Aarsagen til denne Bevægelse iblant Folket er de Taler, som General Procuratoren og Ridder Cavendis, den 10de huj. have holdt i Underhuset imod Associationerne. De Haandværksfolk, som ere bragte til Bettelstaven, besluttede, at hævne sig over den Foragt, som disse 2de Lemmer havde yttret imod Folket, saa og at lade Hr. Mane Mason, een af Stor=Britanniens ivrigste Tilhængere i det Jrlandske Parlement, føle deres Fortrydelse. Efter at de den 15de hujus havde forsamlet sig nogle 1000 stærk for General Procuratoren, Hr. Scotts Huus, for at nedrive samme, saa begyndte de med at slaae Vinduerne ind i det første Stokværk, og beskadigede allerede Vinduerne i det andet. Hr. Scotts høy frugtsommelige Kone fremstillede sig i dette frygtelige Øyeblik for Folket, og bad samme paa sine Knæe at holde op. Denne Dames Beden og andre anseelige Personers Forbønner bevægede Oprørerne til strax at aflade med Plyndringen, og allene at holde sig til General Procuratoren, som paa denne Tid befandt sig i Palladset. Til Lykke havde hans Gemalinde i Tid ladet ham advare, saa han lykkelig kom ud af Vinduet. Hr. Cavendish var ligeledes saa lykkelig at undkomme. Nu bega Pøbelen sig til Parlements=Døren, hvor de samtlige Lemmer redelig maatte love, at vorere paa en Subsidie Bill af kortVarighed. Lord=Majoren kom derpaa til og formaaede, forat forhindre Blods=Udgadelse, de samtlige Advocater til at tilfredsstille Folket ved deres Anseelse: samme lod sig og endelig bevæge at gaae hiem, efterat det i Forveien havde gaaet i fuld Procession igiennem de fleste Gader. - Da Underhuset ey vel kan lade den Mangel paa Ærbødighed, som Folket har mier for mod samme, halle det gaae her, faa har at Gaar sluttet, at num ude Kongen ved en tresse, at han sidnisette en liming formin, som indsat for maattun til ner Amme, som den er lande sluttuuer indeshises. til ankomme meget forsamlings=Huus, kan tilligen, akninger nulsetig Messerne Huus og Huus. Amesammitti, den 2de Nausuler Aftale de, som Dir Hemmen nan ankom med at Smitsra Kommerniet til Vesttiviis Dykke mine Man, at skulde indgiffertug til at faae Sunsten - Viin Kræfning: Bierfor forstene allertisk Stand er en rummene ittsvige Summer ma samme. De Smu kun skal allene indehuset en Yd Stue. Mun, nu en Mouensigt: Subsimir den Spanske Asultatser, Hattigger af Granaldt, alle de de 2de minis imme intet ner Hellige Han nus ud Sutning Snaa Stemt at mustruedelst nise sin Hust ugtige Gieseneelinder viser at imus en Hu næste sine Hr. Helligde, saa skinds inu en faae sme til en Helligste an sin ude at Haugetsindig mas tum Rin, mishuus Hr. Amilissidstnær naarte taltetitute Canal Snare=Steen, sit Anliggende. Hesselstilt Businisidmuret imissærneste Smundt, som friment og nu, at hun nu minil naatte allene det Øllige Faurt, nu mange Sneen. Endnu ved nan er om sinskunne After den neur Anhiesen, hun kan er skulhører seet saa skeer de at suenes uitten Mugen, ten sum Hr. Hellig ten allene sin Resum paa Vitimmer, og sikalien og umalsk Hulland, sum kane Smuer ine imt lig Som man sinemien og men Ha Salligen saa meget har mueling, at indgaae en Samte udet sammeste Anhussisen, endnu sammen har samme at vin ningen. mar gien er menskuuskint Skuurund Jesstuen i Hude Nikum. Traf, sær i for Raunster, Banerukken det 12 naar huus nu Juruar al ve Timer. Enhan Mahar huunmallegerSal M den at hiemmeen. Ditirs Skibe umshuat huset Hele forefun. Buurmislagen milinant Resitet, en erskabssanterne. Draf, det 2de Romst. i Fergaaer af og 4, sun aur gesester det SpanskeFaue tuden Tum Corduun, ere Gaar huus hertillage, ande smine fort samme paa det 2de Sum. - fine Skine, hun de menne ligesamme med Russien, skulle nedshuus neræffenM. Mar man ing at en hum den skal faae Com maanet den samme. Den er ilen en ingen Lumstaaem ikentur sær, men a 7 Skilin, sjun neffente at de Amsk Der - Minume sær mist et men for Tilde alle : den ninge male sammer af samme skulle tusin til huus, den kun Musin Eft for Oster gatten er fra for 2 Den 1 Aftning af Barn sæste ankommen Mai. Den firker, et lau skal bringe de samme, sun kan har agen nen lig sit Tili.