JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-07-23
J Dannevirke hedder det fra Holsteen: Jfølge Forsøg, er det ikke usandsynligt at Avlen af Silkeorme ved Omhu og Pleie ogsaa kan indføres hos, os og saaledes blive en Jndustrigreen hertillands. Paa Frederikshof fik man de første Æg 1834, hvoraf 17 Larver fremkom og hvis Tal 1837 var steget til 46000. Et stort Morbær træe var tidligere tilstede i Haven; flere ere siden plantede. Af Silkehøstens første Udbytte er i Preetz vævet et Klæde, som er skienket Hs. Majestæt Dronningen. Af de 3 Glasfabriker i Prindsenmoor (ved Eideren 2 Miil vesten for Rendsborg) er det Frederiksfelder, anlagt 1810 af Actuarius Pederstamme Petersen, det største (tillige ogsaa det ældste i Danmark og Hertugdømmerne, efterat de paa Træforbrug begrundede Glas bytter i Begyndelsen af det forrige Aarhundrede vare ophævede). 1838 forfærdigedes paa samme: 325,700 grønne Flasker, 820 Melkfade, 68,20 Viinglas og 2911 Hytte-Hundrede Medicin- og Destilleerglas.
Viborger Samler, 1839-07-23
J "Kiel. C. Bl." hedder det vistnok med fuld Føie Jblandt alle ønskelige Forbedringer i vort Land synes Forlængelsen af den holstenske Chaussee fra Kiel til Slesvig at være den ønskeligste. Medens mange gode Kunstveieere blevne bragte istand for Øerne og for Jylland og en stor priisværdig for Holsteen, findes der i Slesvig, med Undtagelse af den lille Strækning ved Eckernforde Strand, hidindtil ikke en eneste Miil Chaussee.
Viborger Samler, 1839-07-23
Det til Ditmarsken ved den nye Tolds Jndførelse sendte Detaschement Curasserer, 2 Underofficierer og 20 Soldater, har nu faaet Ordre til at brække og fra Dithmarsken og marschere til Eskadronen.
Viborger Samler, 1839-07-23
Fra Altona skrives om Qvæg-Markedet den 8de dennes, at Tilførslen var 420 Høvder, men at Afsætningen var indskrænket paa Grund af det varme Veir, og at Priserne vare faldne. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1839-07-23
Odense, 18de Juli. Vort St. Knuds Marked havde iaar lokket mange Gjæster hertil fra Landet, og de Handlende skulle i det hele taget være særdeles tilfredse. – Paa Hestemarkedet var Afsætningen ikke saa rask som i Fasten, da der i disse Dage ikke havde indfundet sig saa mange Kjøbere fra Udlandet, som dengang. Dog bleve gode danske Heste betalte dyrt: en enkelt god og stor Hest kostede fra 150 til 180 Rbd. og et Par store Heste fra 350 til 370 Rbd. Remonteheste opkjøbtes til Udlandet, men ikke til høiere Priser end under 100. – Som Man erfarer, er Rosenkildes Stykke den dramatiske Skrædder i Fredericia blevet udpebet, da det Tilchenske Selskab sidst opførte det. (Hemp. Av.) Det steyermarkske Musikselskab gav den 17de ds. en Concert i Horsens, der, som Hors. Av. anfører, nok var værd at høre, – lod sig næste Dags Aften med meget bifald høre ved Skovhuset i Nørreskoven ved Veile, og afreiste Morgenen derpaa til Fredericia.
Viborger Samler, 1839-07-23
J Ribe Avis averteres om, at en Person, der er øvet i at skrive, kan erholde Ansættelse hos en dansk Embedsmand sønden for Kongeaaen. "Lønnen er 2 s. daglig; men han betaler selv Kost og Logis.
Viborger Samler, 1839-07-23
Mandagen den 8de Juli sidstleden udbrød, efter en halv Snees Dages trykkende Varme og Tørke, et skrækkeligt Uveir over Grindsted og nogle ligeoverfor, hinsides Grindstedage, liggende Gaarde, Sønderbye kaldet. Uveiret begyndte bemeldte Dags Eftermiddag Kl. 2 med en stærk Torden og Lynild, der, efter faa Minuters Forløb, ledsagedes af en orkanagtig Storm, samt flere Tommer lange Jisstumper og Hagel af en sjelden Størrelse. Disse vinterlige Gjæster der nedslyngedes haardt af Storm- og Hvilvelvinde, efterlode sig sørgelige Spor paa Kornet, saavidt som de havde de frygtelige Storm- og Hvirvelvinde i Ledtog med sig. (Rb. A.)
Viborger Samler, 1839-07-23
Samme Dags Aften rasede ogsaa i Thisted Egnen paa sine Steder et svært Tordenveir, ved Bjergetsmølle i Hanherred slog Lynilden ned i Stalden hos Christen Pedersen paa Bjerget og dræbte en Ko, men uden at tænde. Ved Fæggesund skal en Stud, der gik paa Marken, være ihielslaaet. En Skypumpe skal, efter Sigende, i eller ved Nykjøbing have gjort Skade paa et Huus. (Thist. Av.)J Hjørring skal i denne Tid være bleven begaaet en afskyelig Niddingsdaad imod et paa Toldcontoiret ansat vakkert ungt Menneske, der ved adskillige Leiligheder havde været brugt som constitueret Toldbetjent og som nogle Dage iforveien havde anholdt endeel Vare. Jdet han en Aftenstund vilde gaae hjem fra en Patrouillering, bemærkede han sig efterfulgt af en Person, som, da han vendte sig for at see hvem det var, kastede ham et Qvantum Victriololie lige i Ansigtet. Det stakkels unge Menneske lider skrækkeligt af Følgerne af denne Skændselsdaad. Det ene Øie har han allerede mistet, og det andet befrygter Man gaaer ogsaa bort. Maatte det lykkes at opdage den frige Usling, der vidste at søge sin Hævn paa en saa nedrig Maade! (Rd. Av.) – (Aalb. Avis, ankommen med Dagsposten, anfører, at Lægerne senere skulle have givet Haab om at redde Synet paa den Ulykkelige, og at der for Opdagelsen af den nedrige Gierningsmand, er udlovet en Douceur af 50 Rbdlr.)
Viborger Samler, 1839-07-23
Ledige Embeder. Hundborg og Jannerup Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rd. Dette Embede er blandt dem, som allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Gangsted og Søevind Sognekald i Aarhuus Stift, 370 Rd. – Vorde, Fiskbek og Romlund Sognekald i Viborg Stift, 140 Rbd. - Kasserer Embedet ved Maleværks=Consumtions-Contoiret i Kjøbenh. For Oppebørsterne stilles som Sikkerhed 4500 Rbd. Sølv i Kongelige 4 pCt. Rente bærende Obligationer. – Told- og Consumtions Kasserer-Embedet i Sæbye. For de med samme forbundne Oppebørseler stilles som Sikkerhed 925 Rbd. Sølv, i Kongelige 4 pCt. Rente bærende Obligationer.
Viborger Samler, 1839-07-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9de Juli er Sognepræsten for Hundborg og Jannerup Menigheder i Aalborg Stift, N. Boserup, paa Grund af Alderdom og Svagelighed, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension. Under f. D. er Copiist i Revisionscontoiret til Sikkerhed for Umyndiger i Jylland J. P. Petersen beskillet til Fuldmægtig i Revisions contoiret for Umyndiges Midler under Lehnsgodserne og de complette Sædegaarde. Den 13de Juli ere Medlemmerne af den Kongl. Direction for den almindelige Pensionskasse, Geheime-Conferentsraad A. B. Rothe, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Conferentsraad og Generalpostdirecteur D. Monrad Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, samt Etatsraad og Postdirecteur N. Winge, R. af D., udnævnte respective til 2det, 3die og 4de Medlem af bemeldte Direction, og Medlem af den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, Etatsraad F. W. Johnsen, R. af D. og Dom., til 5te Medlem af den Kongl. Direction for den almindelige Pensionskasse. Under f. D. er Byfoged i Skive og Herredsfoged i Salling Herreder, Justitsraad P. P. Rosenstand beskikket til Byfoged og Byskriver i Vordingborg samt Birkedommer og Skriver i Vordingborg, søndre Birkedistrict; Fuldmægtig ved den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stads Rets Skiftecommission F. H. Baagøe til Archivarius ved bemeldte Ret, Sognepræst for Ude og Oppe-Sundby Menigheder i Sjælland, Provst J. T. Neergaard, til Sognepræst for Hillerød og Herløv Menigheder samt Slotsprædikant ved Frederiksborg Slot, ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Domsognets Borgerskole i Aarhuus, H. L. B. Føns, til residerende Capellan ved Domkirken sammesteds; Adjunct ved Aalborg Cathedralskole, Cand. theol. A. H. Nielsen, til Sognepræst for Aggersborg Menighed i Aalborg Stift.
Viborger Samler, 1839-07-23
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 25de Juni er Told og Consumtions=Kasserer i Sæbye, . C. Kragh, med Pension i Naade entlediget fra bemeldte hans Embede.
Viborger Samler, 1839-07-23
Under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet: Den 14de Juli er Capitainlieutenant P. F. Sletting udnævnt til Capitain samt til Chef for 2den Divisions 3die Compagnie som er fratraadt af Capitain A. G. Ellbrecht, og Secondlieutenant O. F. Suenson til Premierlieutenant.
Viborger Samler, 1839-07-23
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Fru Justitsraadinde Waleur, Jfr. A. Kjerulff, Etatsraad Kolderup-Rosenvinge med Tjener, Kammerherre Greve v. Moltke, Jomfruerne C. og F. Begtrup, Provst Petersen, Cand. theol. Engel, Pastor Johansen, Forvalter Hagen med Kone, Mad. Hagen med Datter, Jfr. Dawid, Skibscapitain J. Gaarn.
Viborger Samler, 1839-07-23
Med Paquetten Prindsesse Caroline fra Kjøbenhavn: Apotheker Lassen, Mad. Anholm med Søn, Stud. juris Bruun, Cand. theol. Theillesen, Jomfruerne Mortensen, Studerende Feddersen, Bøssemagerne Aprelt og Jørgensen, Skorsteensfeier Schawo, dHrr. Nielsen, Andersen og Sørensen. Med Paquetten No. 1 fra Kjøbenhavn: Fru Kammerjunkerinde Banner med 3 Børn og Tjeneste rige, Cand. theol. F. Friis med Kone og Barn, Frue Amts provstinde Bregendahl, Student C. Bregendahl, Frøken Bregendahl, C. Barfoed, Student N. Føns, Overkrigscommissair Schepelern, Fru Kammerherreinde Rosenørn med Datter, Frøken C. Rosenørn, Jfr. Emilie Licht, Studiosus juris Chr. Rosenørn, Frøken Charlotte Wormskjold, Forvalter Bang, Jfr. H. Mønsted, Student Krebs, Landcadetterne Wildenraht, Flindt og Priess, Disciplene C. og W. Bierg samt O. Nyland, Brændeviinsbrænder Jespersen, Corporal Rathsted.
Viborger Samler, 1839-07-23
AVERTISSEMENTS. Farver Kondrup i Skive har under mit Arbeide i hans Farveri viist en saadan Adfærd imod mig, at jeg troer at skylde mine Medbrødre at advare dem fra hos bemeldte Mand at søge Arbeide, da de vel neppe kunde vente sig bedre Behandling end den der er viist mig. Viborg, den 22de Juli 1839. F. D. Ditmer, Farversvend.
Viborger Samler, 1839-07-23
Administrations- og Arrangements-Commissionen for Stamhuset Benzon, den 30te Mai 1839. C. Benzon. A. Olsen.
Viborger Samler, 1839-07-23
Almanakker for 1840 faaes hos P. C. Kabell. Handlende tilstaaes den sædvanlige Rabat.
Viborger Samler, 1839-07-25
67 Aarg. Kongelig allerne privilegeret. No. 99.
Viborger Samler, 1839-07-25
Viborg Cisto Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 25de Juli 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-07-25
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Studenterne af det medieinske og juridiske Facultet anmelde i en Skrivelse til Bladet Mes sagers Redaction, at deres Antal ikke udgjorde 300, men 2000 Paris, den 15de Juli. (Med Duepost til Amsterdam) Det synes vist, at Barbees ikke skal indespærresi Brest med de andre Galeislaver; han skal adskilles fra dem, fordi man venter en ny Formildelse.
Viborger Samler, 1839-07-25
Paris, den 15de Juli. (Moniteuren.) Ministeriet har iforgaars været to Gange, og i Gaar een Gang forsamlet i Neuilly, for at raadslaae og Executionen af Pairernes Dom. Med Hensyn til Vigtigheden af den dobbelte Forbrydelse, hvori Barbes er skyldig, har Ministerraadet foreslaaet Kongen at lade Retfærdigheden have sit Løb. Men Kongen er forbleven den modsatte Anskuelse tro, og har, gjørende Brug af sine forfatningsmæssige Rettigheder, forvandlet Barbes Straf til Tvangsarbeide. paa Livstid.
Viborger Samler, 1839-07-25
Hertil bemærker Bladet Gazette de France: "J Moniteurens Anmeldelse er en factisk og retlig Vildfarelse. Det er urigtigt, at Ministerraadet har udtalt sig for Henrettelsen, da 4 Ministre uafladelig have stem for en Formildelse i Straffen, og derved gjort Henrettelsen umulig. Ei heller kan Ludvig Philip paa anden Maade udøve sin forfatningsmæssige Benaadnings Ret, end under Ministrenes Ansvarlighed. Der ligger fremdeles en stor Plumphed i Moniteurens Anmeldelse; thi at forvandle Dødsstraf til Tvangsarbeide paa Livstid er hverken høimodigt eller retfærdigt. Denne Forvandling vil saare Enhver i dette Ærens Land, hvor Døden ansees for mindre grusom end Vanæren. Straffens Forandring er uretfærdig; thi Barbes har ikke bedet og Naade. Man skulde altsaa have ladet Cabinettet beholde Ansvarligheden for denne Act, og ikke søgt at skyde Ansvaret hen paa Statens Overhoveds Jnitiativer, der ere ligesaalidet værdige, som constitutionelle."
Viborger Samler, 1839-07-25
Bladet Temps siger: "det er beklageligt, at man ikke har vidst at omdanne en Benaadningsact til en Høimodigheds Handling." Bladet National udraaber: "Barbes døer ikke; men den kgl. Naade har dømt ham til en Straf, der er værre end Døden. Man har ikke turdet dræbe ham; men for afmægtig til at slagte Offeret, har man i det mindste søgt at nedværdige det. Velan da; vi ere fritagne for at vise Taknemlighed imod dem, der have skaanet Barbes Hoved. Man paastaaer, at Kongen har udfundet denne Formildnings Maade. Det kunne vi ikke indrømme; det vilde være en ny Krænkelse af Constitutionen, Kongen kan Jntet gjøre, uden Ministrenes Ansvarlighed, Til disse vende vi os, for at sige dem, at de, maaskee af en god Hensigt have ladet sig henrive til at undertegne en Act, der er ligesaa upolitisk som uædel (ignoble) Men ligemeget: lad Barbees føres til Brest eller Dou lens; det er ikke Jern, det er ikke den røde Trøie, der gjør Skam, og den, der maa fremgaae af den kgl. Ordonance, vil falde tilbage paa dem, der for svag til atter at opreise Skafottet, gjorde sig til Gjenoprettere af de politiske Bagno's." Charivari's Udtryk ere ligesaa bittre. Eenstemmigt Bifald vilde Dødsstraffens Forandring til Deportation, Landsforviisning eller en anden politisk Straf have fundet; man vilde have takket Regjeringen for, at den i dette Tilfælde havde viist Hjerte og Forstand. Men det bestæmmede Resultat, der ved uværdig Misbrug af Ordet Naade forvandler Død til Vanære, vil overalt fremkalde mørk Kummer og smertelig Skuffelse." Forsvar for den fattede Beslutning findes ikke i Bladene; Man dadler, – eller tier.
Viborger Samler, 1839-07-25
De hanoverske Anliggender. J Anledning af den af Magistraten i Residentsstaden Hanover til Forbundsdagen i Frankfurt a. M. indgivne, men af denne afviste Forestilling har Kongen af Hanover udstedt en Proclamation, af hvilken følgende Udtog meddeles. Denne Forestilling (Magistratens Forestilling til Forbundsdagen) indeholder, uden at vi dog ved vor Bekjendtgjørelse ville foregribe vedkommende Domstoles Kiendelse følgende Forbrydelser, der fortjene piinlig Straf, Krænkelse af den Ærbødighed, der tilkommer os; Skumlen over vor Regjering; offentlige Jnjurier, imod vor Regjering, isærdeleshed imod vore Ministre og Medlemmerne af den almindelige Stænderforsamling, navnlig Medlemmerne af det andet Kammer Vi ere ikke til Sinds at lade den begaaede Forbrydelse gaae ustraffet hen. Vor Beslutning indskrænker sig for Øieblikket til to Forholdsregler; Vi have seet os foranledigede at henvise Sagen til vedkommende Retter, for at den fortjente Straf kan træffe den Skyldige.
Viborger Samler, 1839-07-25
Vi have fremdeles fundet det nødvendigt at anordne, under Forbehold af videre Foranstaltning, Stadsdirecteur Rumanns midlertidige Suspension fra det vigtige, ham anbetroede Embede, fordi han ikke alene har medundertegnet den ommeldte Forestilling; men og saa ganske har tilsidesat de ham som Directeur for Magistrats-Collegiet paahvilende Forpligtelser.
Viborger Samler, 1839-07-25
Af Magistratens Forestilling udhæves her kun følgende: "J Sandhed, naar den høie Bundsforsamling lægger Landets (Hanover's) ulykkelige Tilstand paa Hjerte, og skienker det et velvilligt Blik: – da kan den bydende Nødvendighed, ret snart at sætte et Maal for den øieblikkelige retløse Tilstand, ei undgaae den høie Bundsforsamlings Viisdom. Alle Forhold i Landet ere forstyrrede; Administrationen uden Kraft og Eftertryk, Ministrene uden Jndflydelse og Tillid, Statens Tienere misfornøiede og vaklende; deres gamle Rygte om Dannished sat paa Spil, Landets indre Fred forsvunden, og Rænker og Mistillid, og hemmelig Speiden ere traadte istedet for Freden, Familie baandene sønderrevne ved politisk Tvedragt, – og den almindelige Gjæring tiltagende i en truende Grad; og alt dette i et Land, bekjendt, – ja man tør sige berømt af sin urokkelige Vedhængen ved, og Troskab mod dets Arvefyrster. Sandelig, dette Land fortjener en bedre Skjebne, end den, der nu er bleven det til Deel. Den høie Bunds forsamling ville i sin Viisdom tage i Overveielse, hvortil det kan, og tilsidst maa føre, naar enhver lovlig Vei, for at komme til sin gode Ret, spærres og lukkes for et Folk.
Viborger Samler, 1839-07-25
Om Tildragelserne i Staden Hanover den 17de Juli beretter den hannoverske Tidende: Efterat Proclamationen var bekjendtgjort, forsamledes i Gaar, tidlig om Morgenen, Magistraten, Borgerrepræsentanterne, og et stort Antal Borgere sig paa Raadhuuset, og besluttede at overrække Kongen en ærefrygtsfuld Adresse, om enten at ophæve Suspensionen mod Directeur Rumann, eller, i Overeensstemmelse med Stadens Privilegier at udnævne Stads syndicus Evers til at foreslaae Directeurembedet indtil den fraværende Stadsdirecteur Heiligers Tilbagekomst. (Kongen havde udnævnt Overamtmand Hagemann til, i Egenskab af kgl. Commissair, at have Forsædet i Magistraten, og denne Beskikkelse stred, som Udfaldet viste, mod Stadens Privilegier.) Kl. 12 1/2 modtog Kongen Deputationen, der bestod af Borgerrepræsentanterne og andre Medlemmer af Borgerskabet, og ledsagedes i Ro og Orden af et stort Antal Borgere. Kongen svarede, at han som Konge ikke havde kunnet gribe til andre Forholdsregler mod Rumann, og at, naar Stadens Privilegier indeholdt bestemte Forskrifter angaaende den midlertidige Udøvelse af en Stadsdirecteurs Functioner, da maatte disse Forskrifter gjerne følges. Deputationen vendte tilbage til Raadhuset, og Stadens Magistrat meddeelte endnu samme Dag Borgerne Kongens Svar.
Viborger Samler, 1839-07-25
Hanover, den 17de Juli. J Morges skulde Over amtmand Hagemann introduceres hos Magistraten som midlertidig Stadsdirecteur. Kl. 8 om Morgenen vare Stadens Repræsentantere forsamlede med Magistraten: Rumann tog Afsked med Forsamlingen; Repræsentanterne besluttede at henvende sig med en Petition til Regjeringen om at tilbagekalde Rumanns Suspension, og ikke at sætte en Anden i den Suspenderedes Plads; hvilket stred mod Stadens Privilegier, Magistraten underrettede Land drosten om dette Skridt, og skiltes ad. J Magistratens Sted forsamledes paa Raadstuesalen de meest anseete Borgere i stort Antal, og besluttede personligen at understøtte Repræsentanternes Petition. De borgerlige Jægere iførte sig deres Uniformer, for at tilkjendegive, at de deelte de øvrige Borgeres Anskuelser. En Stafet reed i stryggende ud Galop fra det kongelige Palais til Montbrillant, for at underrette Kongen om det Passerede. Kl. 11 1/2 ankom Landdrost v. Dachenhausen med Overamtmand Hagemann. Han havde Møie med at bane sig Vei igjennem Mængden, og naae Magistratens Forsamlingsværelse. Land drosten opfordrede Magistraten, der omsider havde besluttet at indfinde sig, til at anerkjende Hagemann som midlertidig Stads-Directeur. Syndicus Evers protesterede paa Magistratens Vegne; Overamtmanden vilde tage Ordet; men Stads-Dommer Olsen forlangte først at høres med en yderligere Protest. Handlingen var allerede mange Gange afbrudt ved stærke Udraab fra de i Raadstuesalen forsamlede Borgere, der lydelig og heftig ivrede imod, at Hagemann skulde indsættes og tages i Eed. Denne der havde besteget en Stol, for fra den at tiltale Mængden, og forsikkre den om, at der ikke var Tale om Eedsaflæggelse, reves af Stolen, og det lykkedes kun flere Borgere af Anseelse at kaste sig mellem ham og den rasende Mængde, der kun vilde lyde Syndicus, og Magistraten, og i Forening med Øvrigheden at berolige Borgerne. Dørene lukkedes atter, og samtlige Magistratspersoner protesterede mod Hagemanns Jndsættelse. Denne erklærede, at han ønskede, kun som Figurant at bivaane Møderne, og underskrive i Magistratens Navn; men vilde ikke give et bejaende Svar paa Magistratens Spørgsmaal: om han havde i Sinde at udføre Magistratens nærmeste Foretagende, at besvære sig over Krænkelsen af Stadens Privilegier. – Jmidlertid ankom Kongens Svar til Deputationen; Borgerskabet hilsede Ru mann med et skingrende Hoch, og begav sig rolig bort Medens Deputationen var hos Kongen, stod Borgerskabet i tætte Masser, med Borgercorpset i Spidsen, i Leinegaden, ligeoverfor det kgl. Palais, roligt, og uden at begaae den mindste Uorden. Med klingende Spil droge Vagterne igjennem Folkesværmen. Vagterne ere forstærkede; Officiererne beordrede at forblive til øieblikkelig Disposition i Casernerne. Magistraten har udstedt en Proclamation; Staden er rolig. Efter Rygtet har Cabinetsministeren v. Scheele allerede i forrige Nat er holdt en stærk Souvegade.
Viborger Samler, 1839-07-25
Storbritannien og Jrland. London, den 16de Juli. Rygtet om de nye Brandødelæggelser i Birmingham har ikke stadfæstet sig. Med Jernbane-Vogntoget, der forlod Birmingham i Middags Kl. 1, og ankom hertil i Eftermiddags Kl. 6 1/2, har Ministeriet erholdt Underretning om, at Pøbelen ei har gjort sig skyldig i nye Excesser.
Viborger Samler, 1839-07-25
De oprørende Scener i Birmingham, denne Englands første Fabrikstad, have givet Anledning til en skarp og levende Ordvexling i Overhuset. Greven af Warvick, Lord Lieutenant i Grevskabet Warwick, hvori Biringham ligger, besværede sig i Dag (den 16de Juli, at han, uagtet sin Embedstilling, ikke havde erholdt nogensomhelst Underretning om det Forefaldne. Han saae sig derfor nødsaget til at spørge den ædle Lord, der staaer i Spidsen for Regjeringen, om der befinder sig i Birmingham et tilstrækkeligt Antal af Politiofficianter fra London, eller om man har truffet andre Forholdsregler for at opretholde Fred og Orden. Det kan ikke andet end være meget paafaldende, at et afskyeligt Uvæsen har kunnet finde Sted, til Trods for alle trufne Foranstaltninger. Jøvrigt vare Chartisterne kun et Afflod af den bekjendte Birminghamske politiske Union, der i sin fleeraarige Tilværelse stedse har kunnet rose sig af Regjeringens Beskyttelse, saa at endog flere Øvrighedspersoner ere tagne af deres Rækker.
Viborger Samler, 1839-07-25
Lord Melbourne erklærede nu, at de ham tilstillede Beretninger over Urolighederne vare af almindelig Art, men at de desuagtet kun altfor meget stadfæstede Rigtigheden af de i Tidenderne anførte Facta. Endnu kunde man ikke vide, om og hvorvidt vedkommende Auctoriteter vare ansvarlige for Pøbelens Overhaand tagende Excesser; man kunde antage, at Politiet og Troppemagten i Birmingham var tilstrækkelig til at dæmpe Urolighederne. Regjeringen fortjente ikke den Bebreidelse, at den skulde have seet igjennem Fingrene med den politiske Unions Færd. Regjeringen har den Anskuelse, at voldsom Jndskriden imod politiske Unioner ei qvæler det Onde, men ofte bringer det til Udbrud i en endnu værre Skikkelse. J de bestaaende Love havde Ministeren ikke fundet noget Middel til at undertrykke disse Forsamlinger, og vidste heller ikke at angive det, nu vilde enhver voldsom Optræden af Regjeringen være overordentlig ubesindig. Kun streng Misbilligelse af saadan Adfærd kunde Regjeringen udtale, og at Dette var skeet, var Enhver bekjendt.
Viborger Samler, 1839-07-25
Hertugen af Wellington meente, at om end en tilstrækkelig Troppemagt var tilstede, savnede man dog den fornødne Auctoritet. Efter hans Anskuelse var Dette Tilfældet, fordi Medlemmerne af Magistraten i Birningham ikke vare udnævnte ved Kronens selvstændige Beslutning, hverken efter Jntentionerne i Municipal-Reform Acten, eller efter Parlamentets Jntentioner, der har decreteret denne Act; men af et vist, egennyttigt Parti. Følgen heraf har været, at Staden, en af Landets største Fabrikstæder, efterat have været i mere end en Uge Skuepladsen for den farligste Tumult, tilsidst er bleven behandlet som en med Storm indtagen Fæstning dens Huse ere stukne i Brand; og stor Jammer udbred, blandt dens Beboere. Han havde ofte nok befundet sig i bestormede Fæstninger; men aldrig havde han hørt omfaadanne Voldsomheder, som de, der vare forefaldne forrige Nat i Birmingham. J tidligere Tider havde Saadant ikke kunne indtræffe i dette, forhen saa fredsomme og lykkelige Land. (Fortsættes.)