Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Ved et kongl. Fundationsbrev af 19 Man 1632 (i Hoffmans Samling 10 D. S. 332) henlagde Kongen til Holmens Kirke alle sine Skibs og Archelie-Folk, Capitainer, Skippere, Styrmænd, Bøsseskytter, Baadsmænd, Haandværksfolk, og alle andre, som Bremerholm, Archeliet, Proviant huset, Bryggerhuset og Vognstalden ved Slottet betjente. J den følgende Tid, da Husene i de saa kaldte Skipperboders smaa Gader bleve af Kongen bortsolgte til Byens Borgere, efter at Nyboder vare anlagte og opbyggede, tilegnede St. Nicolai Kirkes Præster sig alle Borgerhusene i Skipperboderne, som henhørende til deres Menighed; men da befalede Kong Frederik d. 3die ved Reser. af 7 Mai 1660, at Skipperboderne uden Hensigt til deres Beboere skulde sortere under Holmens Kirke, ligeledes de som boe ved Holmens Revier. (Hofmann 10de D. 334.) Kirken er 82 Alen lang, 15 Al. høi til Ge simsen; men 26 Alen høj til Rygaasen. Kirkens Hovedportal eller Indgang er lige med Gaden udtil Størrestræde, og forfærdiget af huggen Sandsteen. Allerøverst i Frontispicen ud til Gaden, sees Kong Christian 4des Navn i Chiffre med Krone over, stærkt forgyldt. Derunder Kirkens Seierværk opsat i Christian 6tes Regjeringstid. og derfor prydet med Kong Christian 6tes og Dronning Sophia Magdalenas kronede Chiffre paa hver Ende af Skiven oven til. Neden under Uhrskiven staaer Aarstallet 1733, men paa Muren imellem Pillarerne og Kirkeloftslugerne staaer det Aarstal 1641, som er det Aar, i hvilket Kirken fik Tilbygningen færdig, og blev gjort til en Korskirke. Paa Frontispicen af Kirken ud til Slotspladsen, hvor Gammelstrands Kanal beskyller Kirkens Chors Fundamenter, sees to ypperlige og kunstige Skiver over hinanden, af hvilke den øverste er en Uhrskive, som viser Klokketimerne; men den underste Skive, som er et overmaade rart og accurat Kunststykke, forfærdiget af den danske Professor Christian Longomontanus, er en Vindskive, som viser meget accurat hvad Slags Vind blæser hver Dag, i hvor hastig end Vinden kan springe om fra et Hjørne til et andet. Denne Vindskive dirigeres ved en Fløistang med et Jern-Fløi, som staaer op af Kirketaget. Kirkens Spir, som er af igjennembrudt Arbeide og tækket med Kobber, er 29 Alen høit over Kirken. Man seer uden paa Kirken siddende indmurede sex Kanonkugler, indskudte 1658 i Beleiringstiden. Kirken er, tilligemed Kirkegaarden ud til Gaden, indhegnet 1704 med en lang og høi Brandmuur, ziret ved adskillige Gaver med smukke Steen-Urner, Portaler, saa og med en af Jern net udarbeidet Kirkegaards port, hvorigjennem Indgang falder for Kirkefolk hen til de andre Indgangsdøre til Kirken. Jndvendig er Kirken tilstrækkelig lys formedelst de lange eller høje Kirkevinduer i Muren af ti Alens Høide. Kong Christian 4de pleiede ofte at besøge denne Kirke, og prydede den baade indvendig og udvendig, efter sin Tids gothiske Smag, med smukke Ornamenter. Ligefor Prædikestolen er den kongelige Kirkestoel anlagt paa Hjørnet af Pulpituret. Der hvor nu Choret er i Kirkens sydvestlige Ende, var i de ældre Tider den Mynt, som ovenfor er omtalt, og over Mynten i andet Stokværk en Navigationsskole. Choret er adskilt fra Kirken med 35 store Messing Piller, paa hvilke er indgravet de kongelige Betjenters Navne, som have bekostet samme Piller.