JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-05-13
Priser paa Kornvarer, i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes, som de vare i Slutningen af Marts Maaned 1825, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede, Rug Byg Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. Rbd. s. Rbd. 6 Rbd. s. Rbd. s. 1 S. og T. S. og T. S. og T. S. og T. Kiøbenhavn.... saa . 40 (2 a 62, 3 a 26 Helsingøer...... 4143 2 16 1 88 1 4 Holde..... 33. = = 118 1 2 Kallundborg. 3 - : = 1 - 12 Kiøge.......... 2 s. 2 - 1156 112 Corsøer . . . . . . . . . 3 - 2 - 1 164 1 124 Wordingborg . . . . . . . . . . . . . Nestved......... . . . . . . . Stege........ . . . . . . . Nakskou.......... 3 = 211 2 - 1 1 Nysted . . . . . . . . . 3 = 2 - 2 . 1 1 Nykiøbing . . . . . . 3148 2 - 11 80 1 3 Stubbekiøbing . . . . . . 3 = 2 16 180 1 24 Odense. . . . . . . . . . 3 16 2 - 1 80 1 32 Assens . . . . . . . . . 3 . 2 16 1 64 113 Nyborg . . . . . . . . 3 32 2 - 1 80 11 16 Svendborg . . . . . . . 3 72 224 2 Faaborg. 3 16 2 16 11 8 111 Rudkiøbing. . . . . . . 63 32 Aalborg........ . . 2 a 14 11 Aarhuus. 36. 2116 172 1122 Horsens......... Randers. . . . . 22. 156 1 3 Hobroe....... . = 232 1143 11 32 Thisted. . . . . . . . . 26 1 43 1 Weile . . . . . . . . . . 3 72 1134 1 a 11 3 Kolding. . . . . . . 3 = 134 1 30 1 11 Frederiz...... . . . . - 2 32 164 11 32 Ribe........ . . . . 19 17 133 1 1 S. H. C. S. H. C. - S. H. C. S. H. C. Hertugdømmene. Pd. s. Rbd. s. Rbd. s. Rbd., s. Casser sleiser : Flensborg........ 623 - (2 16 (1 32 a 12 Tønden......... . . . . . . Apenrade....... . . 1 80 1156 1 1 Egernforde..... 3 20 2 32 a 6 1145 Glüsstad. . . . . . . . . . . . . . Kiel.......... 3 43 2 3 228 115 Rendsborg. . . . . . . . . = 2 26 - = 1 5 Jgehoe ........ . . . . . . . Sønderborg. 29 11 1 22 . - Altona, Hvede, 56 a 64 Rdlr. pr. Læst, Rug 33 a 42 Rdlr. pr. Læst, Bys. 282 33 Rdlr. pr. Læst, Havre 28 a 30 Rdlr. pr. Læst.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Udenlandske Efterretninger. London, den 6te Mai. Jgaar fremsatte Hr. Maherly et Andragende om, at alle Afgifter af Øl skulde ophøre fra næste 5te Januar, efter en Debatte faldt det igjennem med 88 Stemmer imod 23. Regjeringen kan endnu ikke undvære denne vigtige Jndtægts=Kilde.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Billen angaaende Tilladelsen, til Forbrug at sælge af det Korn, der ligger under Laas, har erholdt den første Læsning, og den anden var ansat til idag.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Man erfarer fra Petersborg, at Stratford Canning, hvad end- ogsaa udenlandske Blade derimod have meldt, havde fuldendt Øiemedet af sin Sendelse, uden dog at omtale de Tyrkiske Anliggender, der ikke vare indbefattede derunder. Han forlod Petersborg omtrent den 11te April, og vilde, som man sagde, vende tilbage hertil over Moskau og Paris, hvor han agtede at opholde sig nogen Tid. De Forenede Staters Gesandt ved den Mexicanske Regjering, Hr. Poinsett, var ifølge Efterretninger fra Ny-York af 9de April afseilet med Fregatten Constellation fra Norfolk til Veracruz. De igaar fra Buenos=Aires indløbne Efterretninger have bevirket, at alle Sydamerikanske Papirer ere stegne.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Jstedet for Sir Francis Burdett androg Hr. Brougham idag paa at holde Commissionen angaaende den catholske Emancipations Bill. - Sir Thos. Lethbringe modsatte sig. Afgifterne paa Øl indbringe Regjeringen aarlig 3 Millioner Pd. Sterling. Skatkammer-Cantsleren bemærkede igaat, at denne Afgift Forandring efter Hr. Maderlys Andragende, saaledes at den blev lagt paa Malt, ikke vilde gjøre Øllet bedre Kjøb, men derimod ogsaa være til Byede for dem, der selv brygge til deres eget Forbrug.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
J Breve fra Lissabon af 24de April hedder det, at Kongen selv har erklæret, at Hensigten med Sir Charles Stuarts Sendelse er fuldkommen opnaaet. Man ventede, at denne Minister vilde afseile til Rio saasnart de næste Depescher vare ankomne fra England. Den 7de Mai. I Underhusets Commission igaar over den catholske Emancipationsbill opponerede Gen. Gascoyne og SiThos. Lethbringe. De ansaae denne Bill som stridende imod deres aflagte Ed: aldrig at ville anerkjende en fremmed Suprematie her i Landet, hvilket dog efter Billen i visse Maader vilde blive indrømmet Paven. Ligeledes var Billen høist farlig for den protestantiske Religioni, da det af den catholske Geistligheds Fremfærd i Jrland, Spanien og Frankrig kunde sees, at den endnu tænker lige saaledes om Protestanterne som for 100 eller 150 Aar siden. Den Sidste beraabte sig paa en Forpagtningscontract om en Gaard, som hører til et catholsk Stift, og hvori der var stipuleret, at der aldrig paa samme maatte læses protestantiske Bønner eller taales en protestantisk Bibel Efterat Billen derpaa var bleven forsvaret af adskillige Medlemmer som nødvendig for Jrlands Rolighed, blev der anbragt nogle Forandringer ved den, blandt andre : at Catholikerne i visse Tilfælde skulde gjøre Ed paa, at de aldrig vilde foretage noget imod den herskende protestantiske Kirke, saavelsom, paa et Forslag af Hr. Brougham: at der skulde udnævnes to Commissioner, den ene til at undersøge den Romerske Stols Meddelelser, og den anden til at prøve de Personer, som skulde beskikkes til høie geistlige Embeder ved den Romerske Kirke, endnu før deres Stadfæstelse. - Med en saadan Forandring venter man nu, at Billen paa Torsdag vil tilkjæmpe sig sin tredie Læsning, hvorved Hr. Peel endnu vil udføre et kraftige Angreb paa den.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Hr. Gascovne talede igaar om Sandsynligheden af at Parlamentet vilde blive opløst, og paastod: at saafremt der var Grund til at antage, at den catholske Emancipation kunde blive besluttet i Pairernes Kammer, saa vilde det være Ministernes Pligt, ufortøvet at lade Parlamentet opløses. Det er ogsaa et temlig almindeligt Rygte, at Opløsningen vil finde Sted inden Overhuset kunde have afgjort Sagen.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Tvende fra Nordvestkysten af Amerika til Singapore seilende Skibe, have den 26de Mai f. A. paa 114748 Længde og 1811 Brede opdaget tre smaa Øer, som ikke ere ansatte paa noget Landkort.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Fra Pernambuco have vi Efterretninger af 13de Februar, efter hvilke Alting da var roligt der. Adskillige Jnsurgenter vare dømte til Galgen.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Paris, den 4de Mai. Moniteuren for den 2den d. M. indeholder Renteloven, dateret fra den 1ste dennes, og en anden Kongl. Forordning af samme Dato, som bestemmer Maaden, hvorpaa Eierne af 5 Procents Obligationer kunne faae dem forandret til 4 1/2 eller 3 Procent.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
J Forgaars antoge de Deputerede efter en varm Debatte Regningsloven for 1823 med 247 Stemmer mod 77.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Den 5te Mai. Den Tunesiske Gesandt er ankommen hertil, og spiser idag hos Ministeren for det udenlandske Departement. Idag eller imorgen vil Prinds Max af Sachsen indtræffe hertil.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Man forsikrer, at det skal være afgjort i Ministerraadet, at Hs. Majestæt ved sin Kroning skal sværge paa det constitutionelle Charte " og at det ilde anseete Ord "Jnstitutioner" ikke skal bruges. Hr. Villele skal med Eftertryk have andraget paa det første, og sat det igjennem. Det, som bekjendt, meget royalistiske Blad, Echodu midi, berettenfølgende Træk, som kan give et Begreb om de frivillige Royalisters Subordination i Spanien. De i Madrid havde hørt, at det Castilianske Raad havde forlangt deres Ophævelse; derpaa tog det hele Corps fine Forholdsregler, for at modsætte sig, og der blev endog givet befaling til at kjøre frem med Kanonerne. Da Efterretningen viste sig at være ugrundet, saa kom alt snart i Orden igjen, imidlertid er Ovenstaaende tilstrækkeligt til at betegne den Aand, der hersker ved dette Corps.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Kongen af Spanien har udnævnt Ex Ministeren General Cruz til General=Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
De Engelske Blade melde fra Vandiemens=Land, at der var afgaaet en Expedition med et Antal Forbrydere fra Hobartstown, for at danne en ny Colonie ved Moreton i Bal paa bemeldte Ø, saale i des, at Britterne og faa Aar ville have Colonier paa alle de østlige og vestlige Kyster af hiint Land.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Den 6te Mai. Jgaar afreiste Hs. Majestæt til St. Cloud. Paa Søndag vil Hs. Majestæt modtage den Tunesiske Gesandt, som derpaa skal spise paa Slottet.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Paschaen af Egypten har foræret Hs. Majestæt en Elephant, som nu er ankommen til Havre. Mem. Bordelais paastaaer, at det ikke er sandt, at der har været Uroligheder i Vittoria efter Franskmændenes Afmarsch. J Fredags Nat er Diligenen, som gaaer fra Nantes hertil, bleven overfaldet paa Veøvere, som dog lode sig nøie med en Collect iblandt Passagererne, der udbragte 150 Franker.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Ved Forhandlingerne over Regningsloven for 1823, som blev antaget ved de Deputeredes Møde den 2den dennes angik den vigtigste af Oppositionen gjorte Bemærkning den Sum af 34 Millioner, hvormed Frankrig har forstrakt Spanien, og som er anført i Regningen som modtaget, omendskiønt den ikke er bleven tilbagebetalt. Hr. Casimir Perrier forlangte, at dette skulde anføres i Regningerne, og Gen. Foy forsikrede, at Spanien hverken havde Formue eller Lyst til nogensinde at betale denne Gjeld, hvorhos han tilføiede, at en stor Deel af disse Penge vare brugte til dermed at bestikke nogle Medlemmer af Cortes. Dette modsagde Hr. de Villele.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Madrid, den 23de April. Sagen vedvarer endnu imod de Læger og Apothekere, som blive arresterede i Anledning af Sagen imod den Person, der vilde forgiftet den Kongelige Families Drikkevand. Nylig bleve nogle af Eleverne ved den chirurgiske St. Carlos=Skole i samme Anledning sængslede. Oberst Amor, som capitulerede med Franskmændene i Mancha, smægter endnu i Fængsel. Hans Kone og fire Børn leve af Amisse.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Den 25de April. Efterretningen om vore Troppers Nederlag 9, i Pern har gjort et skrækkeligt Indtryk her. Siden har det moderate Parti igjen begyndt at hæve sig over det Exalterede, og General Politie Jntendanten gjør sig nu ikke mere Umagt for at undertrykke i dine Efterretninger, som komme hertil paa mange Veie.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
De af Franskmændene forttagne Arbeider paa Værkerne ved Ca der have allerede været standsede i de sidste 10 Dage, og den General Jngenieur, som fortstod dem, er afreist til Barcelona. Den 26de April. En Kongel. Befaling, hvorefter Præsidenten for Militair=Commissionen, Gen. Chaperon, og den første Comptoirbetjent ved det udenlandske Departement, Hr. Cordova, skulle stilles for Retten, har gjort levende Jndtryk Med Fregatten Fama, som efter 33 Dages Seilads er ankommen fra Havana til Cadix, skal Regjeringen have modtaget ubehagelige Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Cadix, den 22de April. Den fra Puerto Cabello efter 35 Dages Seilads hertil ankomme i Golette, Victoria, har medbragt Canteraes Capitulation, og Tillige Efterretning og Callaos Overgivelse. (S. nedenfor under Lima).
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Fregatten N. S. de las Nievas, som efter 36 Dages Reise er ankommen hertil fra Havanna, overdringer Depescher fra Gen. Vives, som melde, at Øen er i stor Gjæring, og at Gouverneuren uden at faae Forstærkning af Tropper ikke kan indestaae for den offentlige Roligheds Opretholdelse.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Fra det sydlige Frankrig, den 24de April. Breve fra Spanien melde, at Kong Ferdinand under sit Ophold i Toledo har havt et nyt Angred af sin Sygdom, og ikke befandt sig vel, da han kom tilbage til Aranjuetz. Man vil tilskrive dette en heftig Sindsbevægelse, som Hs. Majestæt har havt i Toledo, og som skal hidrøre fra den Umage, nogle Personer have gjort sig for at formaae Ham til forskjellige Beslutninger, som aldeles ikke vare i Harmonie med det nye System, for hvilket Kongen for nogen Tid siden har erklæret sig efter det Diplomatiske Corps's Forestilling, Man taler om en paafaldende Scene, som skal have fundet Sted ved denne Leilighed. Hr. Za=Bermude; skal ogsaa have ledsaget Kongen til Toledo, men ikke have fundet den bedste Modtagelse der. Med den saakaldte Domgratuit fra den høiere Geistlighed synes det dog nu at blive Alvor. Den vilde hidtil ikke finde sig i at give Regjeringen Penge-Understøttelser, uden under visse Betingelser, Hovedbetingelsen, som den geistlige Junta stedse gjorde derfor, var Formerelse af Geistlighedens politiske Jndflydelse, og at een eller to af dem til den Ende skulde udnævnes til Medlemmer af Minister riet. Dette fandt store hindringer, ikke blot hos de forbundne Magters Ministre, men ogsaa hos Kongen selv, som synes at have det gyndt at faae Frygt for Geistlighedens Magt, siden den drages hen til en anden Stjerne. Jmidlertid tilstedede Finantsernes Tilstand, ingen videre Skaansel. Laanet i Paris kunde ikke komme i Stand, det i England slog ganske Feil, og saaledes maatte man komme til dage til det gamle Forslag : at sælge geistlige Godser. Det høiere Kleresie, som indsaae, at dette var uundgaaeligt, foretrak derfor, at beqvemme sig til en Domgratuit, dog under den udtrykkelige Betingelse, at man ikke skulde gjøre nogen videre Fordringer. - Saaledes staaer Sagen. Man venter nu de nærmere Bestemmelser med Hensyn til denne - saa kaldte - frivillige Gave.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Den Spanske Grændse, den 25de April. Den i Spanien tilbageblivende Franske Armee skal være 30 til 32,000 Mand stærk, med Indbegreb af Schweizer=Brigaden i Madrid, og udgjør Besætningerne i Fæstningerne Pampelona, S. Sebastian, Figueras og Barcelona, Nøglen til Spanien, samt Cadix Marseille, den 22de April.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Vi have den behagelige Efterretning, at vor nærværende Gesandi Constantinopel, General og Greve Guilleminot, har gjort stærke Fremskridt i sine Underhandlinger, betræffende Gjenoprettelsen af de gamle Handelsfordele, som saa længe havde været tilstaaet Fransk mændene i Levanten, saa at man tør smigre sig med det Haab, at denne saa vigtige Gienstand med det første skal komme ganske i det Rene. Under Revolutionen, men især efter den ifølge Egyptens Besættelse paafulgte Krig, vare vore Landsmænds Privilegier ophævede, men siden bleve de igjen tilveiebragt efter Napoleons nye Forbindelse med Porten. Jmidlertid forstod England i Aarene 1816 og 17 at erholde saa stor Jndflydelse i Constantinopel, at Frankrigs Handelsfordeeligjen bleve indskrænkede ved flere særdeles Forordninger. Alle i de sidste Aar der imod gjorte Forestillinger vare forgiæves, og Guille minots første Skridt i denne Anledning mødte ligeledes Vanskelig heder. Han lagttog desaarsag i nogen Tid en klog Tilbageholdenhed, og først da Portens Misfornøielse med England tiltog, og Storherren selv beklagede sig høit over Lord Strangford, benyttede vor Gesandt denne Stemning, og drev fine Underhandlinger med større Virksomhed. Reis-Effendi hørte nu villigere paa ham, og optog hans nye Andragender med megen Forekommenhed. Ogsaa med andre af Portens Ministre og iblandt andre med Storvezieren har vor Gesandt nu ofte Conferencer, og vi vente med det første at erfare Resultatet af disse Bestrædelser. Sikkert er det, at Englands Jndflydelse i Constantinopel er betydelig sjunken.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Triest, den 25de April. Vi have ingen nye Efterretninger fra Morea. Et fra Smyrna ankommet Skib skal have passeret forbi en Græsk Flaade ved Cerigo.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Smyrna, den 1ste April. (Af den Østerlandske Tilskuer :) Den Østerrigske Goelette Arethusa har nylig overdragt følgende Efterretninger: "Jbrahim Pascha har, efterat den første Divisions Landgang ved Modon var fuldført, gjort et Streiftog til Coronhvorfra han vendte tilbage med mange Fanger og meget Qvæg. Fraden 16de til den 17de dennes iværksatte ogsaa den anden Division, 900 Mand stærk, sin Landgang ved Modon, og Synet af dem adspredte de faa Grækere, som vare samlede paa hiin Side. Umiddelbar efter Troppernes Landgang gik Eskadren under Seil til Prevesa, hvor den skal indtage 10,000 Albanesere, for ligeledes at sætte dem e over til Modon. Morcoterne vægre sig for at marschere imod Tyrkerne, naar den Græske Regjering ikke vil sætte deres Høvdinger i Frihed; selve Mainotterne synes ikke tilbøielige til at tjene for Grækernes Sag. Conduriotti er optraadt som Mægler imellem Regjeringen og Colocotron, og har gjort det Forslag, at man skulde give den Sidste nævnte Commanden over Tropperne. Colocotron vil imidlertid kuns e antage det, naar hans Tilhængere med ham sættes i Frihed, og naar 3 de Rumeliotiske Tropper have rømmet Morea. - J Albanien samler der sig en betydelig Troppemasse under Commando af Agom Chardari, en Søn af Paschaen i denne Provinds Dette Corps skal paa tre forskjellige Puncter trænge ind i Morea; men i Særdeleshed igjennem Mokrinoro, hvor der skal opstilles en tilstrækkelig Afdeling t til at underholde den frie Forbindelse med de tilgrændsende Provindser. - Hydra vil til det forestaaende Felttog levere 20 Skibe og 2 Brandere, Spezzia 2 Skibe og 2 Brandere, og Jpsarioterne 4 Brigger og 2 Brandere. - Fra Athen meldes, at der er ankommet 20000 Albanesere til Negropont. Odssens truer Athen; Skræk hersker i denne Stad.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Wien, den 7de Mai. Den Østerigske Jagttager melder under Constantinopel den 11te April følgende: Det kort for den sidste Posts Afgang herfra udbredte Rygte, at Jbrahim Pascha, strax efter den første Landgang, havde afsende en Troppeafdeling til Navariin og taget Havnen og Fæstningen i Besiddelse, imedens en anden Troppeafdeling var rykket frem imod Kalamata og havde besat dette Sted, har ikke stadfæstet sig, men Porten har endog siden efter erholdt den bestemte Anmeldelse, at Jbrahim Pascha for Øieblikket lader sig nøie med at forskandse sig i sin Stilling imellem Coron og Modon og oppebie videre Forstærkninger af Mandskab, Levnedsmidler og Krigsforraad, men imidlertid flittig at øve sine Tropper og forberede dem til lange og besværlige Marscher.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Zante, den 30te Marts. Efterat den Egyptiske Flaade havde erfaret, at der i nogen Tid havde lagt 8 Tyrkiske, til Patras bestemte og med Proviant ladede Skibe i vor Havn, sendte den, efter Landgangen ved Modon, to Fregatter, to Corvetter og 14 Brigger, for at ledsage dem til Patras, og neppe havde Telegraphen i Dag meldt disse Skibes Ankomst, førend de herværende Fartøier gik under Seil. Man venter med hver Dag at erfare noget Nyt fra Havbugten ved Patrass. Efter Breve fra Napoli di Romania er Conduriotti draget imod Patras og Gouras imod Modon.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Capitainen paa et nylig indløbet, fra Smyrna ankommet Skib har medbragt den Efterretning, at de Egyptiske Tropper havde lidt en Nederlag. Jfølge Efterretninger fra Mesolongi har Capitain CostoZavella slaget et Corps Albanesere, som vilde trænge frem i Acarnanien.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Constantinopel, den 10de April. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Peloponnes har det ei alene ikke stadfæstet sig, at Jbrahim Pascha har indtaget Kalamata og Navarin, men han selv har siden hans Landgang, efter et mislykket Forsøg paa at trænge frem til det Jndre af Morea, seet sig nødt til at forskandse sig ved Modon og gaae defensivt tilværks. Flaaden skal i disse Dage afseile herfra. Jgaar løb en prægtig Fregat under Tilløb af Folket af Stadelen. Jmorgen erholde Janitsscharerne dobbelt Sold, og man troer, at alt vil løbe roligt af derved, endskjøndt en saadan Forsamling kunde indjage Frygt.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Odessa, den 18de April. Jfølge tilforladelige Efterretninger fra Petersborg ere de angaaende det Græske Spørgsmaal aabnede Conferencer imellem de Europæiske Magters Ministre allerede igjen sluttede. Som Resultat deraf anmelder man foreløbig overordentlige Gesandters Sendelse fra de forskjellige Magter til Constantinopel, for der at underhandle med Divanet. Men da disse Gesandter, ifald de virkelig ikke skulde finde andre hindringer, ikke vel kunne indtræffe til deres Bestemmelsessted, førent det nu begyndte Felttog er forbi, saa lader det sig ikke nægte, at det dog bliver Vaabnene, som egentlig skulle afgjøre Sagen.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Det fortjener at bemærkes, at de Græske Tidender circulere frit Constantinopel, imedens de her og i Nabolandene ere paa det strængeste forbudte.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Algier, den 8de April. Den Kongl. Spanske General-Consul, Hr. Ortiz de Jugati, ankom den 2den dennes hertil paa et Fransk Skib, for i Mindelighed, at afgjøre de imellem Hs. catholske Majestæt og Deien herskende Misforstaaelser. Efter forskjellige Conferencer besluttede Deien sig endelig til at nedsætte sine Fordringer fra 3 Millioner haarde Plastre, til 500,000; men Spanien vil kuns give 200,000, og da Deien har erklæret, af han ikke vil afstaae fra sin Beslutning, saa er Hr. Orligigjen afseilet, og Krigsforholdet vedbliver saaledes for det første.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Warschau, den 29de April. J Forgaars Eftermiddag Kl. 2, ankom Hs. Majest, vor Konge den Russiske Keiser, til vor Stad. Om Aftenen var hele Staden, illummeret. Jgaar viste Hs. Majestæt sig paa Paraden i Polsk Uniform.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Frankfurt, den 7de Mai. I Breisgau har Hagelveir fra den 27de til 29de April ødelagt i al Sæden paa Strækningen fra Freiburg til Basel. Den Baierske Stændeforsamlings Forlængelse indtil den 15de Juli er nu bestemt ved et Kongl. Rescript.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Buenos=Aires den 8de Marts. Den 19de f. M. overrakte vor General-Capitain og Statholder, Hr. las Heras, høitideligen i Regjeringens Cabinet den Kongl. Storbritanniske Gesandt, Hr. Woodbine Paris, den med hans Ratification samme Dag forsynede Venskabs-Skibsfarts- og HandelsTractat, bestaaende af 15 Artikler, afsluttet den 2den Februar imellem Hr. Gracia paa Plata=Provindsernes, og bemeldte Hr. Paris, paa Englands Side.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
De Forenede=Plata=Provindsers Regjering har udnævnt vor forhenværende Statssecretair, den høit agtede Hr. Bernardino Rivadavia, der nu er i England, til Gesandt ved Hofferne i Storbrittanien og Frankrig. Den 22de f. M. afgik Hr. Runne, som Gesandt skabssecretair og den herværende Brittiske Consul, Hr. Griffiths, med den Engelske Paketbaad.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Et overordentligt Nummer af Argos indeholder den den 12te Januar i la Paz imellem Commissarierne fra Generalerne Olaneta og Sucre afsluttede Vaabenstilstand paa fire Maaneder med otte Dages Opsigelse. Den er forsynet med den førstnævnte Generals Ratification af 13de Januar, men ikke med den sidstnævntes.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Lima den 10de Januar. Saasnart de officielle Efterretninger og Capitulationen ved Aalcucho vare ankomne hertil, blev en Officer sendt med et Parlamentairslag til Callao, men General Rodil lod ham ikke komme forbi de ydre Poster, og vægrede sig ved at høre noget Forslag. General Bolivar sendte nu sin Commissair, tilligemed den Spanske, som havde underhandlet Capitulationen, ombord paa det Engelske Linieskib Cambringe, som derpaa seilede imod Callao indtil paa et Kanonskuds Distance, og den Brittiske Commandant underrettede nu selv Gen. Rodil om, at han gjerne vilde modtage hans Underhandlere ombord, men al Communication blev vedvarende afslaaet; Gen. Rodil drog den hele Seier ved Aacucho i Tvivl, og erklærede høitideligen, at han aldrig vilde modtage nogen Parlamentair fra Kongens Fiender. Gen. Bolivar har 2000 Mand her, og vil begynde Beleiringen af Callao saasnart de 6000 Mand, som endnu ventes fra Guayaquil, ankomme. General Rodil har 2000 Mand, og vil forsvare sig at alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1825-05-16
Vor Tidende indeholder en Skrivelse fra den Commanderende overde Franske Krigskibe i det store Ocean, Admiral Rosammel, til Gen Bolivar, hvori han erklærer, at være sendt hertil, for at beskytte det Franske Handelslag og overholde den strengeste Neutralitet; at han ogsaa vil respectere enhver effectiv Blokade, og er overdraget at modsige alle ondskabsfulde Rygter, om at Frankrig fører Fiendtligheder i sit Skjold.