JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Menneskevennen Howard der bereiste hele Europa, for at tage Fængslerne i Øiesyn, og siden gjøre Forslag til deres Forbedring, kom til Wien. og fandt Fængslerne der i en meget beklagelig Tilstand. Joseph 11., som erfarede dette, ønskede at høre hans mundtlige Raad; men Britten kunde ikke beqvemme sig til at gjøre en Knæbøining for Keiseren, efter den daværende Hofskik. Joseph tænkde for stort til ikke at gjøre her en Undtagelse, og lod ham møde for sig uden Knæbøining. Hvorfor klager De over mine Fængsler, spurgde Keiseren, De, som i Engelland seer Deres Misdædere dusinviis hænge!" Deres Majestæt, svarede Howard: "hellere hænges i Engelland, end leve i Deres Fængsler. Joseph tænkte fra dette Øieblik af paa Forbedring, og viiste, at ædel Frimodighed hos en ædel Fyrste altid bærer gode Frugter. De jordiske Levninger af Søhelten Tordenskjold, der nu skal have et værdigt Gravminde, have lige indtil dette Øieblik staaet i en simpel Fyrrekiste, i det samme Capel i Holmens Kirke, hvor den berømte Niels Juul allerede saa længe har havt et prægtigt Monument af Marmor. Da Tordenskjolds Kiste for nogle og tyve Aar siden var forfalden, og han skulde have en ny, fandt man ham saa vel bevaret, at han, som en Mærkværdighed, i adskillige Uger blev offentligen sat til Skue. Man kunde tydeligen gienkiende hans Ansigtstræk, og den udødelige Helt laae her, hvad man mindst skulde vente, med en - Alongeparyd paa. Den Gang havde han ligget her i 70 Aar. Overordentlige ere de Fremskridt, Naturhistorien i de sidste 50 Aar har gjort. Da Linne 1767 leverede den sidste (12te Udgave af sit Natursystem, kjendte han 2988 Arter Jnsecter, Krebs og Ædderkopper iberegnede. Nu har man allerede beskrevet henved 20,000, og endnu langt flere ere opdagede. Af tovingede Jnsecter Dip tern) kjendte Linne kun 262 Arter i det Hele; nu derimod kjender man allerede over 1800 enropæiske Arter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Anecdoter. En Advocat, meget liden af Væxt, mødte som Vidne for en engelsk Dommer. Denne, som var en meget høi og før Mand, spurgte ham, af hvad Stand han var, og da han svarede: en Jurist, raabde Dommeren: De en Jurist? Jeg kunde jo putte Dem i Lommen. Det kunde De rigtig nok, svarede Advocaten, og i saa Fald vilde De have mere Jura i Lommen end i Hovedet. En anden engelsk Dommer sagde til en Anklaget: "jeg kan jo tydeligen læse i Eders Ansigt, at J er en Skielm!" "Kan De det, svarede den Anklagede; da har jeg dog aldrig troet, at mit Ansigt var et Speil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
En kjedsommelig Prædicant, der altid pleiede at oplæse sin Præken, vilde begynde sit Theemai tolv Afdelinger. En af Tilhørerne reiste sig hurtigen, for at forlade Kirken. Hvor vil De hen, spurgte en Mand, der sad ved Siden af ham, i det han trak ham ved Ærmet. "Hjem og hente min Nathue, thi jeg mærker, at vi komme til at sove her¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Til Opmærksomhed for Landmænd, som ønske at formindske Arbeide og spare Tid og Heste ved at lægge dem efter at avle den saakaldede St. Johannes eller St. Hans Rug med største Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Ved et Forsøg i det Smaae har jeg den 29. Mai f. A. saaet Byg, blandet med denne Rug, og avlet paa simpel Jord 14 Fold godt modent Byg, hvor Rugen nu staaer til enhver Lysthavers Eftersyn, ligesaa god som om den var saaet allene paa hver anden Tid af Aaret; og den 22 Maj. dette Aar har jeg iværksat et meget større Forsøg, som ogsaa viser sig godt. - Ved denne Saaeningsmaade spares det betydelige Arbeide at pløie til Rug allene, da man dog maa pløie til Byg, og naar samme er saaet, saa saaes meget tyndt ovenpaa Deel Rug, som er tilstrækkelig nok, der tilligemed Bygget paa een Gang nedharves, hvorved man er befriet for at saae St. Hans Rugen om Sommeren eller Efteraaret; den kommer op tilligemed Bygget, men da Bygget voxer over Rugen og qvæler samme, saa lægger Rugen sig plat paa Jorden, og gaaer aldeles ikke i Veiret, forinden at Bygget er indhøstet; Rugen har altsaa den bedste Sommers Tid at slaae Rod i og blive stærk rodfæstet, hvorved den om Efteraaret hverken af Faar, Heste eller Qvæg saa let kan oprykkes, som den Rug, der saaes om Efteraaret. 2 a 3 Uger efter at Bygget er indhøstet, maae der sees efter Rugen, og maa den da enten afmeies eller af Kreaturer afædes, der bør vogtes eller tøires paa samme; thi ellers skyder den sig i Vipper; og naar den paafølgende Sommer kommer, vil man faae den bedste Rug, naar Veirliget ikke hindrer dens Fremvext. - Af fornævnte Rug vil jeg efter Høsten kunne overlade et lidet Qvantum. Kjøbenhavn, d. 2den August 1817. C. Petersen, Kobbersmedmester, og Forpagter, af Bloustrød Kroe, forhen boende paa lille Kjøbmagergade No. 186 & 87, nu boende paa Rosengaarden No. 116 & 117.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Indenlandske Efterretninger. Under 30 Juli d. A. er udstedt en Kongel. allernaadigst Placat for Danmark, angaaende nogle nærmere Bestemmelser for Reverser, Anfordringssedler, accepterede Regninger og Anviisninger eller Assignationer, især med Hensyn til det stemplede Papiir, hvilken Placat, indeholder følgende fem Paragrapher. I. Ligesom Anfordringssedler for skyldige Summer kunne efter Vor Forordning af 26de September 1811 udstædes paa stemplet Papiir af 2den Klasse efter Summernes Størrelse, uden Hensyn til, om Gielden er for laante rede Penge, eller for bekomne Varer, eller af anden Oprindelse, saaledes maa det samme ogsaa være tilladt i Henseende til Reverser, som herefter udstædes, dog at som hidtil, maae ligesaa lidet af disses, som af Anfordringssedler, paalydende Summer betinges Renter. 2. Den ved Forordningen af 25de Maji 1804, §§. 3 og 9, bestemte længste Tid af 2 Aar, i hvilken Reverser og accepterede Regninger kunne gielde som lovlige Beviser paa stemplet Papiir af 2den Klasse, skal derimod herefter være indskrænket til den for Anfordringssedler ved Forordningen af 26de September 1811 bestemte Tid af 4 Maaneder. 3. Den for Forseelser imod det Anordnede om stemplet Papiirs Brug til Anfordringssedler ved sidstnævnte Forordning bestemte Confiscations=Straf. og Mulct af 10 Procent bortfalde, hvorimod saavel Anfordringssedler, som Reverser og accepterede Regninger, naar de, skrevne paa ustemplet eller for ringe stemplet Papiir, men ikke lydende paa Renter, antræffes før 4 Maaneders Forløb fra deres Udstædelses Dato, skulle af Vort Rentekammer foranstaltes forsynede med det behørige Stempel af 2den Klasse til dermed at gielde i fulde 4 Maaneder fra deres Udstædelses Dato, men, naar de lyde paa ellers lovlige Renter, eller naar de fremkomme efter 4 Maaneders Forløb fra deres Udstædelses Dato, antages til Stempling efter første Klasse, hvorefter de kunne gielde i samme Tid, som Obligationer, der ere skrevne paa første Klasses Papiir, alt imod de ved Forordningen af 25de Maji 1804, §. 27, bestemte Gebyrers og Mulcters Erlæggelse. 4. Ligeledes ophæves den ved Forordningen af 26de September 1811 fastsatte Confiscations-Straf og Mulct af 10 Procent for accepterede Anviisninger eller Assignationer. Men derimod skulle ikke alene, i Overeensstemmelse med Forordningen. af 25de Maji 1804, §. 8, indenbyes, men ogsaa udenbyes Anviisninger eller Assignationer, naar de forsynes med skrivtlig Acceptation, ansees som Obligationer og være skrevne paa det for disse anordnede stemplede Papiir, samt, i Overtrædelses Tilfælde, behandles i Overeensstemmelse med den 27de, i sidstnævnte Forordning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
5. Den Moderation, som ved Sportel-Reglementet af 22de Marti 1814, §. 67, er tilstaaet med Hensyn til Vexel=Obligationers Tinglæsning, skal ogsaa finde Sted til Fordeel for Reverser og Anfordringssedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
J denne Tid er een af de skjønneste Bygninger i Kjøbenhavn, nemlig Consul Gustmeyers Gaard ved Gammelstrand, til Auction. Den er assureret for 67,700 Rbdlr. S. V. i Brandcassen, og udmærket sig ved, at den er tækket med Kobber og at de foranstaaende Piller ere af hele Steenblokke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
J Hr. Hempels Avis af 5te August d. A. læses følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Politiedirecteuren i Kjøbenhavn har, ved Placat af 11te d. M., bekjendtgjort følgende: "Da en Deel af Kunstberider Prices Bræde Gallerie nedfaldt i Gaar, uagtet der efter given Anledning fra Politiets Side var foretaget en lovlig Syns=Forretning af dertil af Stadens Magistrat udnævnte saakyndige Mænd, saa er det herfra indtil videre forbudet bemeldte Price at forevise sine Kunster. - Enhver, som paa nogen Maade maatte have lidt ved Galleriets Nedfald, anmodes om, snarest mueligt at melde saadant her paa Politiekammeret. - Hidtil er det ikke Politiet bekjendt, at flere end een Mand har lidt paa Legemet Skade, og denne er dog af saadan Beskaffenhed, at der for Øieblikket ikke er nogen Fare at befrygte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Mariboe, den 7de August. Mandagen den 4de August, om Formiddagen Klokken 10, kom 2de Personer til Udflytter-Huusmand Jens Hansen, fra Raagelunde, Kjettinge Sogn, under Grevskabet Christiansholm, som ei var hjemme; og den Ene af dem holdt med Magt hans Kone og for hendes Mund, imedens den Anden krøb igjennem Vinduet, og ganske relig tog Knibtang, Huggejern, og Hammer, hvormed han opbrød et lille Skab og bettog 10 Rbd. i Sedler og 6 a 7 Mk. i Kobber, som var deres hele Rigdom. Den ene af disse Røvere havde en lang Kniv hængende i en Jernkjæde, der var fastbunden om Livet, hvormed han tvang et Barn til at tie som skreeg. Ved Bortgangen bade de Konen at hilse sin Mand, at de den næstpaafølgende Nat vilde besøge ham og hans Naboe Zier, som de vidste var en velhavende Mand. Den Ene var iklædt en kort blaae Trøie og lange graae Buxer som gik ned i Støvlerne. Den anden var iklædt en blaae Frakke. For vedkommende Politiemester er dette anmeldt. - - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte Juli Maaned, følgende: En Tønde Hvede 30 Rd. En Tønde Rug 19 Rd. En Tønde Byg 14 Rd. En Tønde Havre 9 Rd. En Tønde hvide Ærter, 16 Rd. En Tønde graae Ærter 16 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. 4 s. Et Pund Kjød 2 Mk. Et Pund Smør 4 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. 4 s. Et Pund Talg 5 Mk. Et Slagternød 80 Rd. Et Sviin 50 Rd. Et Faar 8 Rd. - Alt i Rbp N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 August. Cours. Hamb. 2 M. 477, a vista 485. Amsterdam 2 M. - , a vista 400. London 2 M. 20 Rbdlr. 48 s. Paris 2 M. - . Spec. 490. Specier solgtes til 29 1/4 a 29 1/2 Rbmk., Toldspec. - for Commiteesedler blev givet (med Rente) 105 a 106 pr. 100; Oblig. 85 a 86. Norske Rbksedler 27 a 27 1/2. Dito Species. - Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Bekjendtgjørelse. Paa det for en rum Tid siden bebudede nye Maanedsskrift, Humoristen, hvis Bestemmelse er, foruden utrykte Arbeider, at levere et Udvalg af de humoristisk satiriske Fortællinger, Breve, Digte&c., der have staaet i de hidtil udkomne 27 Bind af Kjøbenhavns nyeste Skilderie, have nu saa mange Subskribenter meldt sig, at der er Udsigt til, at Skriftets Trykning vil kunne tage sin Begyndelse. Subskriptionen staaer aaben indtil Mikkelsdag, og Subskriptionsplaner kunne frit afhentes hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststræde No. 144. Subskribentsamlere tilstaaes, den sædvanlige Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Til Forfatteren af det i Skilderiets No. 58 Jndførte, angaaende en Fundats for Brand=Cassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
En Fundats for Brand=Cassen er endnu ikke nødvendig; thi fra Brand=Cassens Side opfyldes alt, hvad af den kan fordres. Renten af dens Obligationer betales prompte; hvo der opsiger sin Brand=Casse Obligation, faaer den til rette Tid betalt; Jldebrandskade udtælles uden Vægring; aarligt Regnskab bliver offentligen aflagt. Committerede blive valgte af Jnteressenterne; af de Committerede vælges Directeurer, DeliberationsCommitterede og Revisorer. Fortjener saadan Bestyrelse Mistvivl, Hvad Videre skulde vel være Nødvendigt, Alt derudenfor er overflødigt. Ogsaa vilde den attraaede Fundats kræve et forøget Arbeide for vedkommende Collegier og for Brand Cassens Bestyrere; et Arbeide, der efter Omstændighederne ikke burde paabyrdes dem. Man kan ikke anderledes ansee Forfatterens Forslag, end som en Frugt, enten af en utidig Ængstlighed, eller af Hang til Nyemagerie. Tankesprog Mennesket qvæler sig med Bagateller. Genvordighed bliver mindre, naar man veed at overvinde sig selv. Tiden gjør det Værste godt. Der er ingen Ende paa Menneskets Ønsker. Det er lettere at bære Fattigdom end Rigdom. Ved Rigdom vandt Jngen Rolighed i Sindet. Den Fattige kan være glad ved en Skofte. Mennesket faaer aldrig Nok, den Rige allermindsk. Guldet er aldrig saa fiint, at jo Ondskab er finere. Der er intet Ondt, Mennesket jo har drevet eller vil drive. Naar du anmælder en Last, skaber du en Efterligner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
En Vellystling holder ikke op, før Evnen forgaaer ham. Gamle Syndere vorde Dydsprædikantere. Gamle Syndere stifte Forsørgelses Anstalter. Gammel Vane laer sig ikke pille ud. Man er stræng mod Andre, lempelig mod sig selv. Egen Aande stinker ikke saa ilde. Der er Jngen frie for Genvordighed. Det er ikke det Samme, om Peer og Povel gjør cet og det Samme. Skye din Fiende, han har altid en Dolk i Baghaanden. Stundom er Modgang dig bedre end Medgang. Stundom er en Uven dig gavnligere end en Ven. Jo mere du kjæler for mig, jo mere fordærver du mig. Du skuffes lettere af den Blodtalende, end af Brummelbassen. Vogt dig for den Sledske, han lurer paa at fælde dig. Som Katten lurer paa Muus, saa Hykleren paa dig. Den der raader dig til Kiv, spilder din Roe. Som Sneestøv paa Jis, saa Hofmands Gunst. Stol paa dig selv, ikke paa Herregunst. Det klæder gammel Kat ilde at gjøre KillingeSpring. Tilpas er et Gode, som saare Faa ret skjønne paa. Formeget og Forlidt fordærver Alt. Hofmands Ord og Kræmmer Eed gaae godt i Spænd sammen. Ved formegen Godgiørenhed skaber du dig Fiender. Jo dydigere du er, jo flere Fiender faaer du At blande sig med Skriblere, er at kaste sig i Dyndet. Jo lastefuldere du er, jo flere Kammerater. Frieheds Aand smitter mere end Frat. Jngen er saa huul at hans Huulhed jo opdages. Æd', drik og sov," er ikke saa daarlig en Maxime. Jeg er en klog Mand, jeg seer Andres Feil i Mikroskop. Riid paa din Kjephest, men lad mig ride paa minDet er godt at spare, men hyt dig for Knibsitterie. Taer du for dybt i Pungen, kunde den snart blive lænds. Jo Lastefuldere i Livet, jo Dydigere i sidste Stund. Kan man troe Aviser-Roes, Lide mindre end Aviser=Nyt. Fristelse er en Tyv om Natten. J Ondt er Godt, sale Drengen da hans Fader døde og han fik en nye Kjole. Arm Mand smager Lever, ligesaagodt, som Skildpad smager Rigmand. Du regner godt, min Ven, men mon din Regning holder Stik, Naar faaer den Ærgjerrige Roe, J Graven,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Jndenlandske Efterretninger. Over vor afdøde berømte Professor Vahl findes paa Assistencekirkegaarden uden for Nørreport
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
et mærkeligt Monument, der ved første Øiekast seer ud, som om det var af Steen, men som egentligen er af støbt Jern. Paaskriften lyder saaledes: Her hviler Martin Vahl, Botaniker, Zolog, Naturens Fortrolige (Fortrolig?) Videnskaberens (Videnskabernes) Venners Ven og Savn, fød i Bergen 10 Oct. 1749, død 24 Dec. 1894. Støbt paa Bærum lern Værk. - Skade, at Paaskriften hverker er skjøn eller sprogrigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Odense, den, 11 August. Ogsaa her maa Man istemme den almindelige Klage, som lyder allevegne fra over det udstadige Sommerveir. J flere samfulde Uger har Regnen nu hørt baade til Dagens og Nattens Orden, hvorved Høsten er sat meget tilbage, og kun paa enkelte Steder har Man begyndt med Rugen. Af Tørv staaer det Meste endnu ude, og det Jndkjørte er, saavelsom Høet, kommet vaadt i Huus. Kornet, især Bygget, er paa mange Steder nedslaaet af den idelige Regn. Luften er, uden stadig Varme (Nattefrosten har endog ladet sig fornemme) af og til meget beklumret og tordensvanger. For et Par Uger siden slog Lynilden midt paa Dagen ned i Haderslev, dog lykkeligviis uden at tænde, Sidstafvigte Fredag Aften havdes især en stærk Torden her i Fyen. Endskjøndt det lynede uophørligt fra 3 Hjørner, var Uveiret kun kort her over Byen, og lagde sig med en stærk Skylregn. Men beklagelige ere især de Tidender, Man har om et frygteligt Hagelslag, som Torsdagen den 31 Juli trak overen Deel af det vestlige Fyen, især Jordløse, Sønderbrobye og Nørebrobye Sogne, hvor Sæden blev saa afslaaet paa Markene, at mange Steder blot Straaet skal være tilbage. Enkelte Landmænd saa saaledes paa engang deres hele Haab. ødelagt. J mange Huse bleve alle Vinduer indslaaede og hele 24 Timer efter laae endnu de nedfaldne Jisstumper uoptøede. – J Fredags Aftes indtraf her den ulykkelige Tildragelse, at da en Dragon vilde ride ud for at lade en Hest svømme i Kanalen, noget uden for Bassinet, kom denne i Muddergrunden, hvor den blev siddende saa fast, at baade Karl og Hest druknede, inden nogen kunde komme dem til Hielp. Ved Optagningen af Vandet lidet efter havde Dragonen endnu Hestens Tøile om Haanden; men uagtet han strax blev bragt paa Sygestuen og alle Redningsmidler forsøgte, vilde det ikke lykkes at faae ham tillive igjen. Sandsynlig er han ogsaa bleven forstødt af Hesten, idet denne søgde at arbeide sig løs af Mudderet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
I Gaar Nat har en Rekrut, som var leiet for en Tienstpligtig fra et andet Regiment, hængt sig i sin Seng. Efter Sigende efterlader han Kone og 2 Børn. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Aalborg. J Anledning af Deres Majestæter, vor allernaadigste Konges og Dronnings Kronnings og Salvingsfest, er atter i Aar af Stiftelsen: Mindet af 1815 Aars 31te Juli, 10 unge Drenge og Piger, 6 af hvert Kiøn, blevne forsynede med nye Klæder, som de modtoge i en paa denne Byes Raadstue til den Ende holdt Forsamling; hvorved foruden endeel af Stifterne, ogsaa andre af Byens Honoratiores og Embedsmænd havde indfundet sig. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Aarhuus, d. 9 August. Jgaaraftes og indtil over Midnat rasede over os et forfærdeligt Uveir med Torden, Lynild og Skylregn. - Markedet er nu endt; Alle klage de over Afsætningen. Bodernes Antal var i Aar over 200. Den der ikke havde Aarsag til at klage over Fortjenesten var Kongresmanden; Trængslen var som oftest saa stor udenfor hans Telt, at Folk ligesom ved Kjøbenhavns Komediehuus opstiltes i Rækker, saa at omtrent hver femte Minut 6 a 12 andre Personer indlodes, og saaledes gik det uophørligt fra Morgen, til Aften. Mindre heldig var en Restaurateur eller Spisevært, hvis Telt næsten altid faaes tomt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Modehandlerboutikerne syntes at have temmelig Besøg, af disse bliver ogsaa Antallet hvert Aar større. Blandt de udmærkede Boder tilkom Blikkenslager Meiers fra Aalborg, og de kjøbenhavnske Juvelereres, den første Rang. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Viborg, d. 2 August. Siden den stærke Regn Margarethes Dag den 20de Juli, har det, paa 4 Dage nær, regnet hver Dag siden, og stundom hele Dagen. J Torsdags hørtes her næsten den første Torden i Aar. Den idelige Regn forsinker Høsten meget, der ikke tegner til at ville begynde før om 3 Uger, med mindre stærk Varme skulle fremskynde den. Høe- og Tørvebjergningen forsinkes og meget ved det idelige vaade Veir(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Kjøbenhavns Børs d. 15 August. Cours. Hamb. 2 M. 477, a vista 485. Amsterdam 2 M. - , a vista 450. London 2 M. 20 Rbdlr. 40 s. Paris 2 M. - . Spec. 490. Specier solgtes til 29 Rbmk. 8 s., Toldspec. - for Committeesedler blev givet (med Rente) 105 a 106 pr. 100; Oblig. 85 a 86. Norske Rbksedler 27 a 27 1/2 Dito Species. - Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Blandede Efterretninger. M. Richard Davenport har gjort nogle saare mærkværdige Forsøg og Erfaringer i Henseende til sydende Tjære. Da han nyligen befandt sig i Chatham-Dock-Yard, hvor han saae en Kjedel med Tjære i fuldt Kog, spurgte han Arbeidsfolkene, om de allerede havde seet nogen putte Haanden i saadan kogende Tjære, Strax, siger han, puttede een af Folkene Haanden lige til Ledet deri, strygende den flydende Tjære af den, ligesom af en Skee. For at see om det ikke var Blændværk, puttede han selv Pegefingeren deri, og rørte nogen Tid omkring deri, førend Heden var ham til Uleilighed. Han gjentog Forsøget under 229 Hede, puttede Fingeren i Tjæren, og gjorde i to til tre Secunder tre Oscillationer af 6 til 8 Alen deri. Nu steg Heden til en smertelig Grad, endskjønt Massen hang sig ligesaa fast ved Huden som en anden af lige Flydenhed. Ved adskillige Forsøg har han fundet, at han ikke saa længe kunde udholde Vandets Hede til 140. som Tjærens til 2200 En M. James Riley har nyligen udgivet i New-York en Fortælling om Skibet the Commerce's Skibbrud paa Vestkysten af America i Aug. 1818, efter en reisende Arabers Meddelelser i Overværelse af Will. Wilschiere, Esg., ved hvis ædelmodige Bestræbelser Riely blev befriet fra Slaverie. Man seer deri, at de Skibbrudne, faldt i en vandrende Hob Arabers Hænder, og at disse dreve dem til den store Ørken. De maatte i den meest brændende Solhede, uden at faae nogen Vederqvægelse, drive Hordens Cameler, og bleve, naar de kun i ringeste Henseende vilde hvile sig, med Stokkeprygl tvungne til at gaae videre. De gik alle barfodede, og deres Fødder blødte ofte, fordi de maatte gaae over spidse Stene og paa den sandede Bund, med største Anstrængelse. Da de havde tilbagelagt meget over 40 Mile gjorde de Holdt i et Slags Dal, hvor de fik Cameelmelk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Blandt endeel Skuespil, hvis Opførelse Politieministeriet i St. Petersborg har forbudet, ere: Schillers Don Carlos og Wallenstein, Göthes Egmont, Lessings Nathan, Kotzebues Ubalde, Müll. ners 29 Febr., Klingemanns Faust og Luther, Körners Rosamunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Opførelsen af Operaen Aladdin eller Trylle lampen paa Theatret i Paris skulde, efter det gjorte Overslag, koste 150,000 Franker. Man kan deraf let slutte, hvilken Pragt, den skal udstyres med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
Den italienske Læge, Rusconi, Prof. i Pavia, har 1816 udgivet et Skrift om Kokopperne i politisk Henseende. Han mener, at Vaccinationens Udbredelse unægteligen er nyttig, men at man tager meget Feil, naar man troer, at ved den Befolkningen har faaet nogen Tilvæxt, thi Befolkningens Forøgelse beroer ene paa Fødemidlernes Forøgelse. Naar af hundrede unge Mandfolk kun halvtredsindstyve ere istand til at forsørge en Familie, saa indskrænkes Ægteskaber nes Tal, og følgeligen ogsaa Befolkningen. Gifte Fattige imidlertid sig, saa forøges vel Tallet af Børnene; men Mangel og Elendigheden føre dem ogsaa til den tidlige Grav; thi Fattigdom allene er Kilden til mange Sygdomme *). Ruskoni beviser af de Dødelister, som Engellænderen Watt i Glasgow fra 1783 til 1813 har leveret, og af de Dødelister, han selv i Pavia har raadført sig *) Saadanne løse Sætninger bidrage kun til at forvirre Begreberne. Jkke Fattigdom, men Uorden, der ofte ligesaa godt kan være en Følge af Rigdom, er Kilden til Sygdomme. Det vilde ikke være godt at "Fattigdommen allene" skulde være det, thi da maatte de fleste Mennesker være syge. med fra 1801 til 1815, at siden Kokoppernes Jndførelse ikke færre Børn ere døde. Derimod har Gilbert Blane fundet, at Londons Befolkning i de første 10 Aar efter Kokoppernes Jndførelse, har tiltaget 100,000 Mennesker og derimod de Dødes Tal anseeligen er aftaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-16
J en Tid af otte Maaneder har den engelske Consul i Nework udfærdiget Passe til 1328 Personer af begge Kjøn og Børn, der ere udvandrede fra Engelland til de forenede Stater, for at begive sig til Canada.