JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Bidrag til Dagens Historie. Paris (Slutning: see forr. No.). Skjøndt Paris for Videnskabsmanden og den nysigne Reisende unægtelig er den første Stad i Enropa, saa staaer den dog med Hensyn til Fabrikker, Manufakturer og Handel, under de fleste andre Enropas Hovedstæder, ja er i saa Henseende endog ringere, end mange Stæder i Frankrig selv. Vel gives der neppe nogen Konst eller Haandtering, uden den her udøves og har der sine Værksteder, hvis Kunstprodukter skatte høit for deres smagfulde Arbeide, men disse Kunstnere arbeide hverken saa samlede ikke heller saaledes i det Store, at deres Værksteder kunne fortjene Navn af Fabrikker, J Forhold til Byens Størrelse er det og kun meget lidet af deres Fabrikater, som gaae uden for Byen, og en stor Mængde Fabrik= og Mannufakturvarer indføres fra Frankrigs andre Stæder, som og fra fremmede Lande. Nogle af de vigtigste af deslige Anlæg ere det gobelinske Tapermanufactur, hvis Væverstole levere de bekiendte hauelisse og basselisse Tapeter (forskjellige kun deri at Rendingen (lalisse), staaer ved de første Vævning lodret og ved de sidste vandret). Med dette Anlæg er et fortreffeligt Skarlagens Farverie forbundet. Næst efter dette er Teppemanufakturet, Saponnerie, en af de fortrinligste Jndustrie=Indretninger i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Det leverer Gulvtepper af Uld og Silke, som med Hensyn til Farve og Varighed fortjener fuldkommen at sættes ved Siden af de bedste tyrkiske og persiske Tepper, og som, hvad Smag og Tegningens Rigtighed angaaer, langt overgaae dem. Den her værende Speilfabrik polerer og folierer alle dem i St. Gobain og Tour la ville støbte Glas Den leverer Speile indtil 100 Tommers Hvide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Et temmelig betydeligt Klædemanufaktur leverer foruden andre uldne Tøier, et Slags meget fiin Klæde, bekjendt i Handelen under Navn af Gobelins, eller Drap de Julienne, som i Styrke, Farve, Glands og Appretur overgaaer det bedste engelske og hollandske Klæde. Blandt de øvrige Haandværkere ere Guld- og Sølvarbeiderne, Juvelererne, Perlestikkerne, Skræderne, og alle Modeartiklernes mange andre Fabrikantere de talrigste. Her forfærdiges desuden en Mængde Silketøi, Flor, Baand og deslige, samt meget gode Uhre, musikalske, mathematiske og physiske Jnstrumenter, Gallanterievarer, Fajanee, Vogne, alle Slags Smaae kram, Qvintaillerieartikler), chirurgiske Jnstrumenter, Pastelfarver, Saffian, garvet Læder m. m. J Aaret 1798 gaves her 300 Bogtrykkerier, 18 Skrivtstøbere, 18 Skrivtskjærere, 327, Kobberstikkere, 45 Kobbertrykkerier og 3138 Bogbindere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Blandt Bogtrykkerierne udmærker sig især de Didotske Officiner ved deres smagfulde Typer, og især ved de bekjendte Stercotypudgaver af de bedste classiske Skribenteres Værker, hvis beqvemme Formater og lette Kjøb har skaffet den Afsætning over den hele læsende Verden. - Ligesaalidt som Paris udmærker sig som Fabrikstad, ligesaalidt og endnu mindre er den Handelsstad, Vel gjøre den hyre Concurents af Mennesker, den store Tilfor sel af Levnetsmidler, og det mangfoldige Udsalg af allehaande Livets Fornødenheder og Beqvemmeligheder, at en stor Mængde af Jndbyggerne finde deres Underholdning ved Handelen, men disse Handelsmænd ere mere Kræmmere og Detailhandlere, end egentlige Kjøbmænd og Groshandlere, og deres Forbindelse med fremmede Handelstæder er stedse ubetydelig i Forhold til Byens Størrelse. Jmidlertid hos her mange rige Kapitalister, der tage Deel i Handelsforretningerne i Søestæderne. Forresten forbruger Byen selv de fleste Fabrik og Manufakturvarer, den frembringer, og den betydelig Tilførsel af disse Slags Varer fra fremmede Stader skeer middelbar over de nærmeste Søe- og Handelstæder. Vigtigere er Pengehandelen, da Paris er Centrummet for alle Regjeringens Negociationer i dette Fag. Foruden nogle private Banker, er der en stor Nationalbanke og et Assurance-Compagnie. Boghandelen er ligeledes af Vigtighed, og maaskee den eneste egentlige Handelsgreen af nogen Betydenhed, da her gives 455 Boghandlinger, hvoraf nogle ere temmelige store
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Indenlandske Efterretninger. Den 22de Marts er Overhofmarskal Hauch, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, udnævnt til Ordensmarskal i afg. Grev Bandissius Sted. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Den 9de April er Statsraad N. L. Bagger i Naade entlediget fra sine Embeder som Politiemester i Kjøbenhavn og Justitiarius i Kjøbenhavns Politierer, samt udnævnt til 3die Borgemester i bemeldte Kjøbenhavn; Statsraad og General-Anditeur i Sø=Etaten H. Haagen, Ridder af Dannebrogen, til Politiedirecteur for Kjøbenhavn og Jnstitiarius i Kjøbenhavns Politieret. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Af Hofkobberstikker Lahdes Tegneøvelser efter Thorvaldsons Figurer, med Vers af Øhlenschlæger, er 2det Hefte udkommen. For de, som allerede ere bekjendte med Tegnekonstens første Grunde, levedes i dette Værk saa smukke Mønstere, som man før hos os ikke har seet Mage til. Enhver, hvis Øie for det Skjønne allerede er dannet, og hvis Følelse vækkes ved Betragtning af smukke Former, vil sikkerlig med Velbehag dvæle ved disse yndige Figurer, og den gode Smags Udbredelse vil vinde derved. Saaledes virker Thorvaldson, uagtet han er fraværende, ikke blot ved den Glorie, som omgiver hans Navn, men ogsaa ved sme Arbeider, til sit Fædernelands Hæderlighed. Dette 2det Hefte indeholder: Venus med Guldæblet, Charias ell. Moderkjærlighed, Christi Daab, Promethen og Minerva. Den poetiske Forklaring, som følger med det sidste Blad, lyder saaledes: Naturen slavisk kun at efterligne, Det skjænktes mangen Støvets Søn, Men skal vi kalde Konsten skjøn, Saa maa en Guddom Værket signe. Ei Penselen, ei Meiselen formaaer At danne Hjertet som det slaaer; Ei kold Forstanden mægter at beregne Den Kraft, som Jngen seer, men virker allevegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
En Eloah maa stærk og stor Oplive med sin Aand den frosne Klimp af Jord; Prometheus rane Livets Lu Til Støvet fra den hvalte Himmelhue. Da træder først Gudinden ned Til Kunstens ærefulde Tempel, Og skjænker Værket, med sit Stempel, Sin Sjæl, - og sin Udødlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Mariboe d. 16de April. Den 13de April d. A. tabte Mariboe een af sine ældste og agtværdigste Borgere, Hr. Kjøbmand C. Krøyer, som endelig maatte bukke under for en langvarig og haardnakken Brystsvaghed, omtrent 75 Aar gammel. Ved en utrættelig Flid og Virksomhed i sit Kald, ved den strængeste Orden og Nøiagtighed i sine huuslige Sysler, ved en usminket Ærlighed og Oprigtighed imod alle og enhver, ved en uspigelig Ordholdenhed i sine Løfter, ved uden Bram og i det Skjulte at række den beskedne Trængende en hielpende Haand, ved ædelmodigen med Forskud og Laan at understøtte den stræbsomme og flittige Haandværker - kort - ved sand og ægte christelig Religiøsitet, ved Agt for den offentlige Gudsdyrkelse, saalænge hans Helbred tillod ham at bie vaane den, har han erhvervet sig et Navn iblandt os, som vil leve og blomstre til den sildigste Efterslægt. Fred Herrens Fred med hans Støv evindelig, Alsalighed vorde hans Lod - Jgaar løb et Par Heste fra Krænkerup løbske her paa Gaden, Et lidet Pigebarn, uden for Garver Bischoffs, havde paa et hængende Haar nær blevet et Offer for Kudskens Skiødesløshed og Ligegyldighed, og havde forsømt at spænde Rækkerne fra. Tilfældigviis stod en Skytte paa Gaden med sit ladte Gevær, som han afforede i Luften i det de ilede forbi ham. Dette gjorde den forønskte Virkning. Fag Øieblikke derefter standsede de af dem selv paa Torvet. - Vinglædes nu daglig ved en saare skjøn og blid Foraarsluft. Formedelst det vedholdende stille Veir bliver Manalen paa Brødmeel meer og meer almindelig. Jndsøerne her omkring ere nu næsten seilbare. Sneen er for en stor Deel forsvunden, naar undtages ved de Gjorder og Grøvter, der ligge mod Nord. Veien til Kilden her i Mariboe er af samme Aarsag endnu utilgjængelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Landmanden er i fuld Virksomhed. Den lollandske Feber beynder hist og her at yttre sig. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Mariboe d. 18de April. J hvor stræng end Vinteren har været i Aar, saa kan den dog paa ingen Maade sættes i Ligning med den fra 1708 til 1709. L. Axelson, Provst i Rinds Herred i Viborg Stift, beskriver den saaledes i sin Dagbog: J ovenmeldte Aar var det en umaneerlig stræng Vinter, hvis Lige ingen kan mindes; thi den begyndte strax efter Michelsdag, og holdt længe ved Den var allerstrængest efter Juul, saa at omsider sidst i Martii og først i April frøs og sultede mange Dyr ihiel, baade vilde og tamme. J Paaske Helligdage var det saa koldt som ved Juletider. Jorden var overlagt med idel Jis og Jisslag, saa at intet Creatur, vildt eller tamt, Dyr eller Fugl kunde faae enten Lyng eller Græs. Harer, Aar høns og Agerhøns bleve næsten allesammen ødelagte, og fandtes i Foraaret døde i Sneedriverne, baade i Byerne og Hederne. De smaae Steen ugler uddøde reent. Fiskedammene bundfrøs og Fiskene døde, Træerne visnede og gik ud. Rug sæden tog stor Skade, hvorpaa fulgte en meget haard og dyr Tid; thi faa Traver kunde give en Skjeppe, ingen over 2. En Skjeppe Sæderug, gjaldt 4 Mk. og mere, var ondt at bekomme, og derfor ikke synderligt uden den halve Rugsæd faaet til Vinters. - - Natten imellem d. 17de og 18de d. M. faldt en velsignet frugtbar Regn, med en temmelig stærk Torden og Lynild. - J disse Dage ere ved Flækken Rødbye fangne saa stor en Mængde Aal, at de ere blevne solgte for 3 Mk. D. C. et Pund. Her i Mariboe koster et Pund 8 Mk. D. C. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 April. Cours. Altona a vista 460, London 15 Rbdlr., Amsterdam 413 1, Spec. 470. - Specier solgtes til 28 3/4. Rbmk., for Commiteesedler blev givet 67 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Blandede Efterretninger. K. H. Jordens fortæller i Fortalen til det 3die Bind af hans Lexikon dentscher Dichter und Prosaisten (S. XXX. i Anmærkningen), at den forrige kurhessiske Gesandt Hr. v. Leonhardi har blandt andet i Aaret 1807 tilskrevet ham følgende: J Aaret 1799 befandt jeg mig i Holsteen. Der var nylig i Nærheden af Glückstadt ankommen et Coffardieskib fra Ostindien, og jeg gik ombord for at tage dette Skibs fortrinlige Storhed i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
J Kahytten fandt jeg adskillige chinesiske Malerier, forestillende Werthers Lidelser. Dette fortjener vel at anmærkes i Deres Lexikon d. Dicht. u. Pros., da Hr. v. Göthe uden Tvivl er den eneste Tydske, som en saadan Ære er vederfaret. Af denne bemærkning skulde man troe, at den tydske Litteratur har udbredt sig lige til China; at de chinesiske Damer, ligesom de europæiske, finde Morskab i at læse Werthers Lidelser, og at den chinesiske skjønne Litteratur eier hvad den danske mangler - en Oversættelse af Werthers Leiden, som man ansaae for farlig, medens saa mangt et andet langt slettere og langt farligere Skrift blev udbredt iblandt os. Men Sagen lader sig forklare paa en ganske anden og simplere Maade. Chineserne ere, som bekjendt, ligesaa store Stympere i at male som i at tegne; men derimod forstaae de at anbringe saa skjønne Farver, for det meste uden Tvivl særegne Producter af denne Himmelegn, at deres pralende Malerier lettelig blænde den mindre Kyndige, og dernæst besidde de og, som i saa mange andre Fag, en udmærket Efterlignelses-Evne; de kunne copiere hvad det skal være, men, det forstaaer sig, i deres Maneer. Naar nu europæiske Søfarende komme til China, saa lade de stundom copiere europæiske Kobberstykker, Tegninger ac. hos chinesiske Malere, ofte endog indbrænde Navne, Vaaben &c. paa Porcellain. Det er altsaa paa denne Maade at man har faaet chinesiske Malerier, som forestille Werthers Lidelser, uden at den copierende Chineser nogensinde har drømt om, at der gaves en Gothe eller Werther. Blandt de Høje, der findes i den iøvrigt flade Egn omkring Paris, er Montmartre een af de mærkeligste, og den er bleven endnu mærkeligere derved, at her d. 30 Martii d. A. forefaldte en Fægtning der afgjorde Parises og med samme Frankriges Skjebne. (See Skild. f. N. S. 509).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Paa denne Høi skal Parises første Biskop den hellige Dionysius være død Martyrdøden, i hvilken Anledning der siden blev bygt paa dette Bjerg et Abbedie for Benedictinernonner. Jkke mindre mærkværdigere end Montmartre er Brienne, hvor eet af de Slag, der meest bidrog til Catastrophen, forefaldt, som det Sted, hvor Napoleon Bonaparte nød sin første Dannelse, og det er paafaldende nok, at hans Sol skulde gaae ned paa den samme Punct, hvor den stod op.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Senatet i Frankrige (Vedligeholdelsessenatet) vaagede over Constitutionens Hævdelse, og undersøgte alle det lovgivende Corps's Beslutninger, førend de fik Lovskraft. Det bestod af franske Prindser, der havde fyldt deres 18de Aar, Jndehaverne af de store Rigsværdigheder, de 136 Medlemmer, som valgtes af Keiseren efter de af Departementernes Valgcollegier, forfærdigede Candidatlister, og af de af Keiseren til Senatorværdighed ophøiede Personer. Alle Senatorer vare Rigsgrever. Keiseren udnævnte Præsidenten, som valgtes blandt Medlemmerne paa et Aar; men han overtog dog selv Overpra sidium, eller overlod det til een af Jndehaverne af de store Rigsværdigheder. Senatet dannede af sin Midte to Commissioner, hver bestaaende af 7 Lemmer, for den personlige Frihed og Pressefriheden, og havde endelig 2 Prætorer, en Kantsler og en Skatmester, alle valgte blandt Medlemmerne af Keiseren paa 6 Aar. Endeel af Senatorerne overtoge Opsynet over bestemte Deele af Riget, som kaldes Senatorier, og hvoraf der er 32. Enhver af dem doteredes med et Huus og en aarlig Jndkomst i Nationaldomainer af 20 til 25,000 Fr. Senatorierne skulde besiddes for Livstid, og de Senatorer, der besadde dem, maatte i det mindste i 3 Maaneder aarligen have deres Sæde der; disse forrettede tillige overordentlige Missioner, som Keiseren paalagde dem for Arondissementerne, og maatte umiddelbar aflægge ham Regnskab. Senatorierne forlenedes af Keiseren, efter Genatets Forslag, som bestemte 3 Senatorer for hvert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Nyeste Post-Efterretninger. J det franske Senats Møde d. 3 April, under Senator G.. Barthelemes Forsæde, forelæste GrevLampechis et af Senatet siden antaget Udkast, paa Grund at hvilket Senatet decreterede, at Napoleon Bonaparte har forbrudt Tronen og at den i hans Familie fastsatte Arveret er ophævet; at det franske Folk og Armeen er løst fra sin Troskabseed til ham, og at Decretet skal overleveres Frankeriges provisoriske Regjering og proclameres i alle Hovedstadens Qvarterer, De i ovennævnte Udkast mod Bonaparte fremsatte Beskyldninger ere, at han har paabudet større Paalæg end Loven tillod; at han har gjort dette Jndged i For kets Rettigheder, endog efter at han, uden Nødvendighed havde gjourneret det lovgivende Corps, og ladet undertrykke som lovstridig en Adresse af dette Corps, hvori det paatalte sin Ret og Deel i Nationalrepræsentationu, at han constitutionsstridig har indladt sig, i en Række af Krige, udstedt Decreter angaaende Død, straf, og især to af 3 Martii, som byde at ansee en Krig for National, der en er en Følge af hans umaadelige Ærgierrighed; at han har krænket de constituelle Lov, ved sine Decreter om Statsfængslerne, at han har ophævet Ministrenes Ansvarlighed, sammenblandet enhver Magt og tilintetgjort de lovgivende Corpsers Uafhængighed; at Trykkefriheden, der var anordnet og helliget som en af Nationens Rettigheder, bestandig har været underkastet hans Politiesregeraadige Censur, og at han derimod betiente sig af Pressen, for at opfylde Frankerige og Europa med opdigtede Facta, falske Grundsætninger, for Despotismen gunstige Lærdomme og Fornærmelser mod fremmede Mag ker; at de af Senatet udstedte Acter og Rapporter ere undergaaet Forandringer i de Bekjendtgjørelser. man har ladet udgaae; at han har vægret sig ved at underhandle paa Vilkaar, der ikke krænkede det franske Folk Ære, at han har misbrugt alle de Midler, man betroede ham baade af Folk og Penge, ved at lade Saarede ligge uden at forbindes, uden Understøt kelse, uden Pleie &c. og ved andre Forholdsregler, hvis Følger vare Stædernes Ødelæggelse, Landenes Affolkning, Hunger og sanitsomme Sygdomme. Strax efter Jndrykkelsen i Paris lode Seierherrerne nedtage i Invalidernes Hotel de Faner, Standarter &c. som de Franske i tidligere Feldtslag havde erobret, og som her vare opdyngede. Triumphvognen over Brandenborger Porten, der 1806 blev bragt fra Berlin til Paris, skal nu igjen optage sin gamle Plads. - Kejseren af Østerrige befandt sig endnu d. 4 April i Dien. - Keiser Alexander har, som et Beviis paa det varige Forbund, han vil slutte med det franske Folk, lovet at tilbagegive alle de franske Krigsfanger der findes i Rusland, og hvis Antal anslaaes til henved 200,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Den pronsoriske Regjering har udstedt en eftertrykkelig Proclamation til de franske Soldater. De erindres de i om, at de for ikke længe siden vare en Million Kjæmper, hvoraf den største Deel nu er omkommen; at Freden er i deres Hænder, og at det er paa Tiden de bør væbne sig mod Bonapartes Tyranne a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
I et Opraad til Parises Jndbyggere hedder det, at istedet for Frankrige under Kongernes Regjering kun sparede 4000 Millioner i Afgivter, udpressede Bonaparte 1500, og truede med attudpresse endnu mere. Marmont og Angeren have forladt Bonaparte, og ere gaaede over til Bourbonnernes Fang; Marmont er allerede ankommen til Paris, og det hedder at 12,000 Mand skulle følge efter ham - Ludvig XVIII skal have holdt sit Jndtog i Paris. De Allierede skulle have tilbudet Bonaparte Øen Elbaidet toscanske Hav og en Pension af 6 Mill. Franker. Da man den 8 April vilde angribe ham i Fontaineblenu skal Marschal Ney være kommen de allierede Souverainer i Mode, og bad at opsætte Angrebet, da Garden og Armeen har vægret sig ved endnu engang at slaaes for Bonaparte. Han lod tilbyde, at frasig sig Tronen, naar hans Gemalinde og Søn kunde regjere i hans Sted, Men dette blev afslaaet, og ovennævnte Tilbud gjort. Da Marschallerne tilkjendegave ham deres Frafuld var han ligesom ude af sig selv, og reiste derpaa til sin Gemalinde i Tours. Om Eftermiddagen ankom Marmont, Macdonald, Ney og Caulincourt med hvide Cocarder paa og spurgte hvor den russiske Keier vildt see den franske Armee de flere forbi sig. Keiseren saavelsom Kongen af Preussen reed dem strax i Møde. Ved denne Filighed uddeelte den russiske Monark for 3 Mill. Fr. Foræringer. - Keiserinde Josephine er i Malmaison, hvor hun har en Æresvagt. - J Folge en Frankfurter Avis af 12 April skal Napoleon være udleveret til Senatet, og Freden med de allierede Magter være undertegnet af Talleyrand d. 7de i Senatets Navn. (Lübecker Ar,) Bruxelles, d. 9 April. J Dag er Kronprindsen, af Sverrig ankommen hertil. - Følgende Efterretning ger ere indløbne hertil, og udgives for paalidelige Man siger, at der d. 2den og 3de d. M. er forefaldet et meget blodigt og mærkværdigt Slag i Nærheden, af Melun imellem de Allieredes og Bonapartes Hære, Man tilføier, at Udfaldet var uvist den første Dag men at den paafølgende var ødelæggende for Verdens Undertrykker; at hans Armee kom i den skrækkeligste Uorden, og at man fratog ham 100 Canoner. Man paastaaer endog, at Napoleon er haardt saaret. Endvidere forsikkrer man, at General Maison har med sit Corps erklæret sig for Ludvig den 18de, og at Commandanten i Ostende har paasat den hvide Cocarde. Bruxelles, den 9 April. Prinds Volkonsky, den russiske Keisers Generaladjutant, har under 5te April fra Hovedqvarteret Paris tilskrevet Hertugen af Sachsen Weimar, at han just som Brevet afgik erholdt den Efterretning, at Marschal Marmont med sit hele Armeccorps var kommen for at forene sig med de Allierede, og at mange andre franske Marschaller vare samme Dag ankomne til Paris for at aflægge Keiseren deres Hylding. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Nyeste. Tidende. oc Ellevte Aargang. No. 34. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongelsengelige Filadette ved Bevogterne. Tirsdagen den 26 April 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Skrivelse fra en Veirhanefabrikant, P. M. Da Veirhanerie uldrig synes at have været mere Brug end nu tildags, saa har jeg, paa Grund heraf, anlagt en Fabrik af alle Sorter Veirhaner, som jeg herved tilbyder det høistærede Publicum. Mit Sortiment, som jeg bestandig Egte at forøge, bestaaer for det første af følgende Politiske Veirhaner, som dreie sig til alle Kanter, ligesom Vinden i den politiske Verden blæser til, enten den er aristocratisk, republicansk, anarchisk, terroristisk eller moderat. Poetiske Veirhaner, som dreie sig efter enhver Vind paa Parnasset, hvad enten Vindrosen, peger paa Gothe eller Wieland, Tieck eller Hans Sachs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Philosophiske Veirhaner, der drei sig til de Kanter, hvorfra Modens Æolus med fulde Kinder blæser, ligemeget om denne Guddom boer i en Baumgartensk eller Wolfisk, Kantiansk, Fichtisk eller Schellingsk Hule, og bevæge sig saa let og hurtig, at Øjet, ligesom ved Changementer i vort Skuespilhuus, neppe er istand til at mærke Bevægelsen. Geistlige Veirhaner, forfærdigede af en transparant Materie, som jeg selv har opfundet, der dreie sig i et Nu fra Vantro til Overtro, fra Heterodorie til Orthodoxie, fra Riemskhed og Voltairiskhed til Rørbyskhed og Maaloskhed og Haugeanskhed o. s. v. Patriotiske Veirhaner, der dreie sig til den Side, hvorfra Patriotismens Vind blæser. Jeg venter mig meest Afsætning hos de Herrer Forfattere, for hvilke disse Veirhaner synes at være af største Nytte og Vigtighed. At min Fabrik mere er anlagt for at gavne Almeenheden, end for min egen Fordeels Skyld, haaber jeg enhver vil erkjende, anbefalende mig og mine Veirhaner, til det ærede Publicum Bevaagenhed. Just Justsen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
privilegeret Veirhanerfabrikant i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
(Fortsættelse.) Det Decret, hvorefter Buonaparte afsættes fra Tronen, er undertegnet af Præsidenten Barthelem, Greven af Valence og Pastoret.