JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Tirsdagen den 25de Juni blev Universitetets Rectorat paa sædvanlig Maade omskiftet, ved hvilken Høitidelighed den fratrædende Recor S. T. Hr. Professor Theologi Dr. Hornemann holdt en latinsk Talle i Regentskirken, som handlede og Nødvendigheden og Nytten af rigtig at lagttage Forskiellen mellem Menneskets høiere og lavere Natur. Efter Talen bleve de for Afhandlingerne over forrige Aars Priisopgaver vundne Præmier uddeelte til Hr. Christian Rothe, Candidatus juris, nu Justitssecretair i Høiesteret, for den juridiske Afhandling; til Hr. N. F. B. Schiern, Candidatus Philosophie, for den mathematiske; til Hr. H.P. Thrige, Studiosus Theologis, for den historiske; og til Hr. B. S. Ingeman, Candidatus Philosophia og Alumnus paa Walchendorfs Collegium, for den æsthetiske. Det til denne Høitidelighed af Hr. Profesfor Thorlacius forfattede Jndbydelsesprogram indeholdt det første Stykke af en Undersøgelse om Menneskeoffere hos Rommerne. Til Slutning blev Rectoratet med dets Jnsignier overleveret til S. T. Hr. Conferentsraad og Ridder J. F. G. Schlegel, Professor Juris, som altsaa er dette Aars Rector Magnisicus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Bidragene til det norske Universitet ere nu voxne til eengang for alle 741,9493 1/4 Rd. og aarlig 12038 3/4 Rd. Der arbeides nu med Iver paa at giøre Susagen, som kommer fra Tjustrup og Vavelse Søe, og som falder ud i Stranden ved Karrebeksminde Sønden for Nestved, seilbar for Pramme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Kolonialvarerne vedblive at stige i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Den 27de Juni vare Priserne paa følgende Artikler saaledes, NB. mod contant Betaling: Kandis 19 Mk. 12 s., Kongo 7 Rd. 2 Mk., Kaffe 25 Mk. 4 s., Havannasukkere 14 Mk. 8 s., Kampeschetræe 48 Rd. Virgin=Tobak 12 Mk., Marylands 8 Mk. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Kiøbenhavns Dyrehauge er i Aar ikke meere Skyggen af, hvad den har været i fordums Dage. Teltenes Tal er kun særdeles ubetydeligt, og Gøglerne ere ligesom ved et Slags Troldom forsvundne. Vognleiens Kostbarhed tvinger de Fleste til at gaae til Fod, og Fortæringens overdrevne Dyrhed selv Sviregjæsten til at være ædrue, saa man nu meget sielden møder en Vogn fuld af beskienkede og brutale Kildegiester, der, med Lommetørklæder fæstede paa Stokke, huje og støie. Den eneste, man endnu er udsat for at blive kiørt ned i Grøvten af, ere de saakaldte Larvenus, der enten have caperet eller speculeret med Fordeel. Middel til at skielne ægte eller Ædelstene fra de uægte, Hr. Brisson i Frankrig har iblandt sine over Ædelstene gjorte bemærkninger opdaget et Kiendetegn, hvorved de orientalske Stene lade sig adskille fra de uægte. Dette bestaaer i Lysstraalernes dobbelte Brækning, hvortil endnu kommer den specisike Tyngde. Man behøver blot at betragte en noget bortfiernet Gienstand giennem Stenens Hiørne eller Spidse, seer man da giennem een eneste Facet et dobbelt Objekt, saa er Stenen ganske sikkert ingen Orientalsk, men en Flusspat, et kunstigt Glas, o. s. v. Ogsaa Manglen paa Haarhed forraader dens Oprindelse. Den uægte Steen faaer Ridser, naar man med Spidsen af en skarp Kniv farer stærk over den. Denne specisike Tyngde med Beviset ved Refraktionen, ere ufeilbare. Men den første alene vilde være utilstrækkelig; thi man har farvede, uægte Stene, som besidde næsten samme Tyngde, som visse Diamanter. Saadanne ere f. Ex, rosenrød Diamant og Rubinen fra Brasilien, den gule Diamant og Topasen fra samme Land, og den blaaagtige Diamant og Beryl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Aarhuus. Afdøde Skolelærer og Kirkefanger i Hadsberg, A. Kragh, skal i Hads Herred og Egn have fundet en Materie, som havde alle Kiendemærker paa Meerskum. Det er ogsaa bekiendt at bemeldte Hr. Kragh skar mange Meerskums Pibehoveder, satte dem i Vox og havde opnaaet en fielden Færdighed deri. Monne ikke Hr. Kraghs Udsagn nu kunde blive stadfæstet, da man, under det i Hads Herred sunkne Jordstykke har fundet en hvid fedtet Materie, som modtager en skiøn Politur, Det var dog i alt Fald en Undersøgelse værd. Ved Strandanordningen af 30te Decbr. 1803, dens 27 s.,er det forbudet alle Overembedsmænd, underordnede Embedsmænd og Betienter, som efter Embeds=Medfør have med Strandingsgods at giøre, ved Auction over saadant Gods, enten selv at byde eller at tage Tilslag paa Samme, eller paa nogen Maade at interessere i Kiøbet. Ved allerhøieste Resolution af 14de Mai d. A., har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, at ophæve dette Forbud i Henseende til Strandfogderne, og derimod at tillade dem i Fremtiden, paa offentlig Auctioner over strandet Gods at være Bydende. Under 4de Juli d. A. ere samtlige Overøvrigheder i begge Rigger fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes. Dadet er Hs. Majestæts allerhøieste Villie, at Politiet overalt, saavel i Kiøbstæderne som paa Landet, skal fra sin Side med mueligste Paapassenhed bidrage til at vaage over, at ingen Falholdelse eller Fremførsel af Varer, stridende imod de Bestemmelser, som indeholdes i Forordningen af 23de f. M., finder Sted, saa skulle Cancelliet, efter allerhøieste befaling, herved tienligst anmode Dem, at indskiærpe Vedkommende det fornødne i denne Henseende, samt derhos at underrette de ved Politiet ansatte Embedsmænd og Betiente om, at Hs. Majestæt i de Tilfælde, hvor Confiskationer bevirkes ved Angivelser fra Politiets Side, allernaadigst vil have samme forundtlige Andeel i de confiskerede Varers Værdie, som ved de forskiellige kongelige befalinger ere bevilgede, naar Anholdelsen skeer enten af Militaire eller af Toldopsynsbetienterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Aalborg, den 2 Julii. Telegraf=Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Den 27 Juni om Morgenen Kl. 8 har en fiendtlig Brig krydset østlig, sees fra Havknud styrende sydlig. Den i Dag fra Havknud telegraserede fiendtlige Brig er igien gaaet af Sigte. Den 28de om Morgenen Kl. 4 har en Brig krydset østlig, sees fra Havkund styrende sydlig. Den signalerede Seiler synes i det mindste at være fiendtlig. Om Formiddagen Kl. 10 har en fiendtlig Fregat krydset østlig imellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs. Den 29de. Den d. 2de fra Arnakken telegraserede Brig er igien gaaet af Sigte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Ledigt Embed. Rind og Herning Sognekald i Ribe Stift, 300 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
(Jndsendt. En Mand som har det Uhæld i Aar at hans Opdræts=Kalve døer bort, hvor i mange Aar er opfødt lykkelige Kalve, og ingen Aarsag kan tænkes, er bleven opmærksomme paa andre som flere Aar i Rad har havt lige uhældige Skiæbne, og som ikke har kundet faae Middel derimod, uagtet de have brugt adskillige Huusraad, og flyttet Kalvestien flere Steder og i Huuset, ønsker ret meget at en Mand som er erfaren i Sagen ville opgive i denne Avis hvad der kunde være Aarsag til slig et Onde, og hvad Middel der kunde være imod. - Den som kunde opgive nogen Raad ville vist fortiene sig sand Tak, da Sagen er af saare Vigtighed, især nu i en Tid, da Hornqvæget er i saa uhyre Priser; - Skulle en som troer sig kyndig og haaber at kunde give nogen Raad ønske meere Oplysning, skulle Jndsenderen gierne opgive saadant, saavel hvad hans egne som de andres angaaer, for saavidt de sidste kunde ind hendtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Ved Tallotteriets 1018de Trækning i Kbhvn. udkom følgende 52. 64. 19. 41. 81.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
VERTissurs. Hvor et saa god som nye Ulden=Trykkerie med NB. Kobber=Plader er at faae tilkjøbs anviser Adres Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Bekiendtgiørelse. Løverdagen den 10de Juli næstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Undertegnede ved offentlig Auction, - om antageligt Budskeer - bortsælge min eiende og iboende Gaard udi Froelund Bye, Giellerup Sogn, Hammerum Herred, Ringkiøbing Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. - Gaardens Bygninger bestaaer af: a. Stuehuset 18 Fag, indrettet til Beboelse for en bonet Familie, Tavlmuur og noget teglhengt, Sprøisvinduer og Fyldings=Dørre med Messing Beslag, Fieldgulv i 10 Fag, med 2de Giestkammere og en Storstue, samt i hele Huset 4 Skorsteene. Ladehuset vesten i Gaarden - 18 Fag, deri 2de Tærskeloer, Eege Under= og Fyr Overtømmer, nyt og godt, endeel deraf muret; omtrent 12 Alen vild og 12 Alen høi. Staldhuset sønden i Gaarden, indrettet til 7 Bæster og Høelade, Hakkelsehuus, Karlekammer, Giæstestald og Vognport, med Jndkiørselsport i Mitteen; dette Huus er 19 Fag. a. Fæehuset norden i Gaarden ialt 19 Fag; detal5 Fag til 18 Stude og 2 Fag til Foderhaas, samt Fag til 10 Kiøer; herforuden er i samme HuusHøelade, Faarestie og Svineste til 4 Sviin tæt indtil Bryggerhuuset. Alle disse Bygninger ere af saugskaaret nyt Eeg og nyt Fyrtømmer, opført siden Aaret 1804 og assureret i Brandkassen. - Midt i Gaaden er en god Brønd og det meeste af Gaardspladsen er pikket med Kampesteen. Med Gaarden sælges dens Anvart af Konge Kirketiender. Endeel af Marken er indhegnet. Gaarden har god Uddrivt og endeel opbrækket og opdyrket Hede, hvortil er overflødig Jordmærgel i enhalv Alen dybt i Jorden 2de Steder paa Marken. Gaarden har meget gode Enge, inddeelt i 5 Fenner fra Land til Vand og indhegnet, samt desforuden giennemskaaret af 2de Aaer, hvorved Engen kan sættes under sand i 24 Timer. - Hele Eng=Arealet er kuns 24 Dags Slet, men der avles dog paa samme aarlig 120 Læs Høe. Den aarlige Udsæd til Gaarden er: Rug 16 til 20 Tdr. Byg 5 til 6 Tønder, Boghvede 4 til 3 Tønder og Havre 10 til 12 Tønder. Dog kan Sæden meget udvides ved Anvendelsen af Mergelen. Paa Gaarden kan foeres og græsses 24 Stude, 8te Kiøer, 5 Bæster og 50 Faar, - den ligger kunsenfierdedeel Miil fra Kirken og omtrent enhalv Miil fra Høiriis Mølle, ligger beqvemt for sine Jorder, og har saadan Overflødighed af Heede og Tørveskier at det aldrig kan opgraves. I Diger og Grøvter, ved Gaarden er plantet 10 a 11 Hundrede Piil, hvoraf størstedeelen er i god Vext. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme afhændes bliver meget billige for Kiøberen og om det ønskes kan endeel af Kiøbesummen blive staaende i Gaarden mod 1ste Prioritets Pandt. Tiltrædelsen skeer 1ste Mai 1813. Lysthavende ville behage at give Møde fornævnte Tid og Sted, eller, om de ville, forinden, da Gaarden kan faaes til Kiøbs underhaanden af Eieren. Frøelundgaard den 24de Junii 1812. N. Smedgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
De mig under Forsegling tilstillede 5 Rdlr. med Jndskrift: "Tilenærlig Søemands efterladte fem Smaae, og Underskrift C. N., har jeg leveret Enken, efter afgangne Nis Pedersen, som bevidner den ædle Giver sin erkiendtligste Taksigelse. C. D. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Mandagen den 27de Julii næstkommende, Formiddag Kl. 9 vorder i Henne=Mølle, 3 Mile Nordvest for Varde=Kiøbstæd, over Samme med staaende og løbende Redskab, Eiendomme og Aul samt Fiske=Rettighed, holdt offentlig Auction til Bortsælgelse. Dens Eiendomme staaer for 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr Agers og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, og 8 enhalv Tønde Mølleskyld; ved Samme kan græsses 30 Kreature foruden Heste og 50 Faar. Møllen er af ny opbygget for 11 Aar siden med 2 Rugqværne, Pilleværk og en Boghvedeqvern; desuden er derved for 2 Aar siden af ny opbygt en meget god Stampemølle, som drives med 6 Køller; Huset bestaaer af 6 Fag, meget vel indrettet. Til Møllen er overflødigt Vand, Sommer og Vinter, af en Jndsø, kaldet Fielsø, 7 Mile i Omkreds, hvori haves et meget betydeligt og godt Fiskerie især af Aal. Lysthaverne ville, ved at tage Alt for inden og da i Øiesyn, finde, at Det er af udmærket Godhed. Skeer antageligt Bud, kan det næstkommende Mikkelsdag tiltrædes. Varde, den 3die Julii 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Som Auctionsforvalter. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Løverdagen den 11te Juli næstkommende Eftermiddag Kl. 3 afholdes Licitation over Opførelsen af en Broe, paa Landeveien til Varde og 4 Sile paa Veien til Tønder, Apenrade og igiennem Fardrup Sogn af Varde. Denne Broe og disse Sile sættes af hugne Kampesteen, der paa den Mindstbydendes Forlangende kan ventes frit transporteret til Stedet. Overslag og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Blume. Ribe de 29de Junii 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Frue Etatsraadinde Albertin fød Folsach, saavelsom de, der til samme Stervboe, maatte være noget skyldig, indkaldes herved, med 6 og 12 Ugers Varsel, at anmelde saadant, for undertegnede, her paa Breininggaard, de første at legitimere deres Krav, og sidste at betale hvad de til Boet kan være skyldige. Breining=Gaard den 1ste Juli 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Paa egne og Medarvingers Vegne, Rosenvinge, Landvæsens Commissair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Subskriptionsplan Da J. F. Buddens stod i Aaret 1702 som Professor i Philosophien ved Universitetet i Halle, udgav han en Tale i det latinske Sprog der handler og Forsynets Beskiærmelse og Varetægt over Universiteter og lærde Skoler, bemeldte Tale har jeg oversat i Modermaalet forsynet med Anmærk ninger. Buddens er vel for lang Tid siden hensovet og hans Dannelses Tid faldtind mod Enden af det 17de Aarhundrede. Jmidlertid have lærde Theologer i vore Dage fældet den fordeelagtige Dom over mange af hans Skrivter, at de fortiene at læses til alle Tider af dem, der studere Theologien, og af andre Lærde. Det har en lignende Beskaffenhed med en Deel af Budde Skrivter som med en Holberg, der i en vis Henseende stedse vil blive en gavnlig og behagelig Lektyre for en vis Classe af Videnskabsdyrkere, i hvad Form man end giver Videnskabelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-07
Med Hensyn til en Tidsalder, som vores, da Universiteter og lærde Skoler deels bleve til, deels forflyttedes, deels omdannedes i nye Former, formoder jeg, at bemeldte Skrivt, der trykt vil udgjøre omtr. 2de Art, vil være kiærkommen for visse Læsere. Prisen skal blive saa billig som mueligt. Saasnart som et tilstrækkeligt Antal af Subskribentere sikrer for Tab, skal der blive begyndt med Trykningen. Af de Herrer biskoppers Amannenseer, og andre Velyndere forventer og udbeder jeg mig deres gunstige Understøttelse til dette mit Foretagendes Fremme. Nordbye Præstegd. paa Fanne i Junii Maaned 1812. H. C. Clausen. Subskribtion modtages her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Fra Østpreussen hører man, at Hertugen af Tarent (Marschal Macdonald) er med sit Corp, hvorved de kongelige preussiske Tropper befinde sig, gaaet over Memel ved Tilsit; den 25de har en Deel af den store franske Armee, ved hvilken Napoleon selv er tilstede, passeret Niemen. Hs. Maj. har taget sit Hovedqvarteer i et paa russisk Grund i Nærheden af Kau en liggende Kloster. Foruden ubetydelige Fægtninger mellem Forposterne skal - som der skrives fra Weichselen - Jntet være forefaldet mellem de russiske og franske Armeer, de første skulle paa alle Puncter trække sig tilbage, for, som man formoder, at indtage en fast Stilling bagved Düna, hvor ogsaa deres vigtigste Magasiner ere anlagte. I denne Hensigt have de allerede tidligere ved Brohoveder og Forskandsninger søgt at sikkre saadanne Steder i Dünafloden, som tilstede en Overgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Paa Keiserens Forlangende ere 6 marschauske Statsraader, som have Godser saavel i Hertugdømmet som i den russiske Andeel af det forrige Polen, sendte til det keiserlige Hovedqvarteer, hvor de bestandig skulde opholde sig ved Keiserens Person.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Fra Ostrolenka meldes, at Hs. Majestæt Kongen af Westphalen den 21de Juni er ankommen sammesteds, og der har opslaaet sit Hovedqvarteer. En Deel af den store Armees høire Fløi er leiret omkring, denne Stad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Paa Reisen til de russiske Grændser mynstrede Hs. Majestæt, Keiseren af Frankrig, Tropperne i Wehlau, Jnsterburg og Gumbinnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
I Jnsterburg laae alle Divisionerne af det 2 Armeecorp, som commanderedes af Marschal Oudinot, Hertug af Reggio. Blandt dem, som commandere de øvrige Corp, have Aviserne hidtil nævnet Marschaldacteuren og Forlæggeren N. Hvo hoftDavoust (Hertug af Auerstedt og Prinds af Sækmühl) som Anfører for det første, 140000 Mand stærk, Junot (Hertug af Abrantes) som Anfører fordet 4de, Victor (Hertug af Bellund, for det 9de og Grev Dorsenne for det 10de Armeecorps. Divisionsgeneral, Grev Hogendorp, Generalgouverneur over Preussen, har til destørre Orden i Troppemarscherne fra Weichsel til Niemen gjort disse Bestemmelser: 1) At der fra Thorn til Niemmen skal gaae en militair Vei gjennem Grandenz, Marienerder, Marien. burg, Elbing, Kønigsberg, Tapian og Gumbinnen; hele Touren er beregnet paa 13 Dage, 2) Armeens Communication med Warschau skeer over Pultusk, Willenberg, Rastenburg, og Gumbinnen i 12 Dage. 3) Armeens Forbindelse med Danzig gaaer enten gjennem Pillau til Kønigsberg eller over Marienburg o. s. fr. Det er fastsat, hvormeget Proviant Tropperne paa ethvert af de anmeirkede Steder skulle forsynes med, og Soldater, som træffes paa andre Veie, anholdes af det preussiske, og franske Gensdarmerie og afleveres til Commandanten paa nærmeste Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
I det østerrigske Galligien bevæge Tropperne sig stedse nærmere hen imod den nordlige Grændse, Den russiske Gesandt ved Hoffet i Berlin, Grev von Liewen, er med Hr. von Oubril og øvrige Gesandtskabs Personale den 2den Juli afreist til Willna. J Bukarest var man endnu den 4 Juni i Uvished, om Storherren vilde bekræfte den sluttede Fred med Rusland, eller ikke. Resten af de russiske Tropper ligger imidlertid i 5 Leire: ved Crajova, Turko, Giurgevo, Busco og Bukarest. Kunde man troe en Efterretning fra Nyrnberg af 30te Juni, skal Freden mellem Porten og Keiser Alexander ikke være bleven ratificeret; og fra Main fortælles under samme Dato, at et pariser Blad nyligen har holdt en Lovtale over Tyrkernes Politik, hvis dobbelte Grundsætning, skulde være, Modstand mod Russernes Angreb, Modstand mod Englands sledske Forestillinger; deres Besiddelsers Uafhængighed og deres Flags Uafhængighed. De skye Englænderne, hedder det, baade som Mæglere, Bundsforvante og Handelmænd ; deres Skibe tør ikke vise sig i Bosphorus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Madrid, den 31te Mai. Den 7de gav Hs. Maj. Kongen en almindelig Andients, hvorved Ministerne og det kongl. Huses Storeficerer, det diplomatiske Corps Statsraaderne, Generalstaben m. fl. vare tilstede. Ogsaa Municipalitætet og Deputationerne fra Hovedstadens 64 Qvarterer bleve indladte for med allernaadigst Tilladelse at overrække et Bønskrift, hvori de forestillede en almindelig Forsamling af Rigets Stænder (Cortes, som det eneste sikkre Middel til at afhiælpe de store Ulykker, der hvilede over Fædrelandet. Hs. Maj. tilstod i sit Svar herpaa, at ogsaa han heldede til deres Mening, kun troede han, at nærværende urolige Tidspuncikke vilde være en saadan Rigsdag gunstigt; nu vilde neppe Fædrelandets Stemme kunne høres gjennem dette Organ, da den mindre opklarede Deel af Nationen, er i ført bag Lyset, og henrives af Lidenskaber og Fordomme. Spaniens Uafhængighed, dets Jntegritæt og politiske Tilværelse beroede, efter Hs. Maj. Overbeviisning, ganske paa dets Forbund med Frankrig. Til Slutningen lovede Hs. Majest, nærmere at overveie deres Begiering, og forsikkrede, at Nationens Lykke allene skulde bestemme hans endelige Beslutning. Amsterdam, den 30 Juni, Efter de over Paris ankomne Efterretninger fra London af 19 d. M. havde det engelske Ministerium endelig besluttet sig til at tage Cabinetsordrene tilbage med Hensyn paa America, at regne fra det Tidspunct, naar Efterretningen om deres Gienkaldelse vilde være ankommen til America; under den Betingelse, at ogsaa America tager Nonintrecourseacten tilbage, saa at Handelens Frihed igien sættes paa den forrige Fod, og de brittiske Krigskibe, gives Adgang til de americanske Farvande og Havne; men Cabinetsordrerne skulde igien træde i Kraft, ifald Amme rica ikke antog disse Betingelser, eller hvis der imellem Frankrig og America blev truffen nogen Overeenskomst, som stred mod Englands Jnteresse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
(Af samme Blade) Siden den 17 Mai har der 3 Gange været Jld løs i Wielseska, som lykkeligviis dog ikke har foraarsaget stor Skade, der er udsat en Belønning for den, som opdager Gierningsmanden; thi man tvivler ikke om, at Jlden er paasat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Kongen af Rom har allerede 13 Tænder, er meget munter og leger gjerne med Skildvagten og dennes Gevær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Den 21 Juni var paa Slottet i Prag et stort Bal, hvortil vare uddeelte over 3000 Entreebilletter. Hs. Maj. Keiserinden af Frankrig og deres keiserlige østerrigske Majestæter bærede Ballet med deres Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Den forrige Konge af Spanien, Carl 4, er den 18 Juni indtrussen i Rom med sin Familie, og lader til at være meget fornøiet med dette skiønne Opholdsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
J det sydlige Frankrig er Høsten allerede begyndt for Midten af Juni, og falder saa fordeelagtig ud, at der ikke allene bliver Forraad nok af Korn for hele Aaret men at de høie Priser fra forrige Aar endog maae falde. Vesuv som længe har været roligt, begynder nu paa eengang igien at lade sig høre. Man seer nu umaadelig Røgstøtter at opstige af dens Svælg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Jndenlandske Efterretninger. (Af Colleg. Tid. Statst, Handelst. s. i. Av. samt Ud.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Den 23 f. M. gik Geheimekonferentsraad Malling og Etatsraad R. Hansen over Sundet, for at reise til Christiania.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Kommitteen til at bedømme private Understøttelses og Forsørgelsesselskaber, har nu ialt giennemgaaet og leveret bedømmelse over 59 deslige Indretninger, nemlig over 14 Liigkasser, 20 Enkekasser, 22 Laane= og Livrenteselskaber, og over 3 Planer, som endnu ikke vare værksatte, og ei heller ved den Opmuntring de fik, kom videre. Der skal endnu være ubedømte 8 Enkekasser, 44 Liigkasser, og 4 Selskaber af blandet Beskaffenhed, saa at der ialt gives 112 saadanne Samfund i Danmark og Norge, hvoraf 50 ere i Kiøbenhavn, 25 i Norge, og 37 i de danske Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Fra Helsingøer meldes, at en Tønde Rug kom til Torv den 1ste d. fra Præsten i Blidstrup, som kostede 62 Rd., Der kommer daglig en Mængde Mennesker fra Landet til Byen, for at kjøbe Brød, saa at der inden Midaften ofte intet er at faae. Siden den 1ste d. har den Røre, som i de sidste Uger, har hersket i Handelen med Kolonialvarer i Kiøbenhavn, begyndt at sagtnes lidet, og efter alle Udsigter at dømme ville Priserne, der ere blevne saa hastig drevne op, snart dale igien; vel er al Jndførsel af Kolonialvare paa det strængeste forbudt, men da deels Forraadet er tilstrækkeligt til nogle Aars Forbrug og Forbrugen deels vil og maae aftage, saa synes Prisernes Opdrivelse ene at være Virkningen af et Selskabs Speculanteres Maskinerie. Kampeschetræe, som i forrige, Uge var een af de Artikler, der gjordes Jagt efter, blev solgt underhaanden til 72 Rd. pr. 100 Pd., medens det raspede Træe udsælges for 64 Rd. pr. 100 Pd. fra Rasphuset, hvis Forraad skal være tilstrækkeligt for adskillige Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Adjunkt Hansteen ved Frederiksborg lærde Skole, har vundet Videnskabernes Selskabs store Guldmedaille, for en Matheematisk Afhandling om Magnetnaalens Deklination og Jnklination.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Om den bekiendte I Urgensen, hvis Niddingsværk paa Island i Aaret 1809 er noksom berygtet, erfarer man nu, at han bestandig siden er i Engelland, og efter at have været paa Fængselskibene ved Chatham nu opholder sig med den engelske Regierings Tilladelse i Reading paa sit Æresord Cll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-10
Skuespiller Unger giver nu Underviisning i det Franske og Tydske Sprog i Aarhuus.