JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-06-04
Aus Tewris, vom 27. Dec. Der Awganische Asad Chan, welcher sich vor ongefehr anderthalb Monaten zu Babylon angehalten hatte, rückte mit et a 5000 Mann, die er von Tarkischen, Bilbassischen und Persischen Mirken, oder Kurden, nebst einigen Amganern zusammen gebracht, bis vor Tewris; allein er soll, wie die Rede gehet, von Schachbas=Chan=Dumbuli, welcher von den Karabagischen Befehlshabern Penachan Dschuwanschiund Kasim Chan dem Blinden, Verstarkung erhalten hatte, so empfangen worden seyn, das 200 Mann auf dem Platz geblieben, und een som vil gefangen und der Rest zerstrenet worden. Der Asad Chan soll mit genauer Noth und nur mit weniger Mannschaft zu den Kurden nach Karatschulan entkommen seyn. Vom Serdar Muhamed Chassen-Chan sagen einige, datz er von seinen eigenen Kadscharen erschlagen sey, und sein Feind, der Scheich Ali-Chan, sich der Provintz Misandron bemachtiget habe, andere wollen wissen, Chassen-Chan habe zu den Turkmenern seine Juflucht genommen, und Raschtsch habe sich weder für den Scheich Ali-Chan erklähret, noch ihren Serdanverlassen, søndern der vorige Aga Gedact stehe daselbst noch der Verwaltung vor. Da der Karabagische Penachan vorhero den Gendschinischen Schach WordiChan, welcher mit seiner ganzen Familie zu Karabag gehalten wird, berwunden, soll er jets Willens sevn, wider den Naschekinischen Befehlhaber aususichen. Er last auch schon wirklich eine Brücke uber den FlusKube schlagen, um seine Truppen denselden passiren zu lassen.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
Hannoversches Haupt-Quartier Dulmen, vom 23. May. Am 21. lief von des Herrn Herzog Ferdinands Durchl. die Ordre ein, das derienige Theil der Armee, welcher bisher im Bisthum Münster in den Cantonnirungs=Qvartieren gelegen, am følgenden Tag auf brechen, und weiter gegen die Lippe vor marschiren sollte: diesem zusolge har die Armee gestern die Position dergestalt genommen, das deren rechter Fligelbey Haltern den Anfang nimmt, und der linke bis in die Gegend Hamm sich erstrecket, jedoch ist Cosfeldt auch noch stark beseet, und zu Münster eine hinlangliche Garnison geblieben. Das Corps unter den Befehlen des Hr. General=Lieutenants von Hardenberg. campiret bey Hamm, der gröste Theil der Armee hin gegen kantonniret noch.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
Von Mühlheim, bey Cöln, vom 23. May. Alle franzssische Nieder-Rheinische Truppen sind seit vorgestern in Bewegung, um sich nach Giesen zu verfugen, wohin sich die Truppen aus der Wetterauzur selden Zeit begeben werden. Die gantze Armee wird daselbst den 31. dieses versammelt seyn, und sie wird ans 100 Battaillons und 100 Escadrons beste hen. Allem Ansehen nach, har der Prinz Ferdinand diese hurtige Versammlung nicht geglaubt, da er ein Corps von 9000 Mann nach Franken detaschiret, die er jedoch, auf die Nachricht von den obgedachten Bewegungen sofort har zurück kommen lassen, so das sie den 16. schon zu Hirschfeld gewesen sind.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
Schreiben aus Hof, vom 12. May. Der General Knobloch ist bereits würcklich einen Marsch vor der Osterreichischen und Reichs-Armee voraus gekommen, und har die Anhöhen vor Bamberg occupiret, wovon man eben jest die bestattigte Nachricht erhalt. Auch verbreitet sich hier som eben das Gerücht, das wir den Oesterreichischen GeneralFarell gefangen bekommen; dieses lettere aber gebrauchet annoch Bestattigung.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
NOTIFICATION. Nachdem die Vernenerung zur dritten Classe der 6ten Königl. allein privilegieten Copenhagener Lotte rey geschehen mus ene und bevor die hiesige sowohl als answartige Herren Collecteurs verpslichtet sind ihre Appellations=Rechnungen, die den 11 Junii a. c. bey mir eingekommen sen mussen, zu styltessen und rinzusenden, immassen den Ziehung besagter Classe den 18. Junii ohnsehlbar vorgenemmen werden soll; Als werden di jenige Jnteressenten, welche die Vernenerung ihrer Lossen noch nict besorget haben, hiedurch erinnert, mit selbiger je her je, besser sich einzusinden; zumahlen diesenigen Losse, deren Vernenerung in dersolchergestalt bestimmen Zeit versaamet worden mochte, gandlich helmesallen sin, und für 4 Rthlr. 24 Ls. das Stück, ald den Einschus der drey ersten Classen, an andere Liebhaber berlassen werden. Alles ver moge des Plans. Copenhagen, den 25. May 1759. Jonas Collin, Jhro Königl. Majestat Canzeley Rath und Lottere=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
AVERTISSEMENTS. Montags den 11. Junii erstk. um 9 Uhr des Vormittags und den følgenden Tagen werden enige gut und wohl conditionirte Bücher in unterschiedenen Sprachen, und Wissenschaften durch offentliche Auction an dem Hochstriethenden verkauft in dem Hofe der Madame Lin strom in der Laub=Strasse. Und wird denen zur heliebigen Nachricht gemeldet, das die Betahlung gegen Erhaltung der gekauften Sachen an Monsieur Landt im besagten Hofe, geschiebet, wog auch die Catalogizu bekommen sind. NB. Der Herr Justiz Rath Graah istigesonnen seinen auf der Wasser Kunst belegenen Hof unter der Hand zu verkauffen. Die Conditiones konnen inbesagte Hofe erfaren werden. Der Ordre des Hochlbbl. General=Commissariats=Collegii der Land-Etat zusolge werden auf den Koniglichen Proviant-Hofe hier in der Stadt den 13. Junii erstk. des Vormittags um 9 Uhr durch offentliche Auction einige Proviant-Sorten verkauft, die in Kase, franzdsisch Branntwein, Norwegisch Bier und Toback, als a parte ledige Foustagien, einer Parthey fichtener Cassen in Stücken, wornach sich die Liebhaber zu richten haaben. Ausm Proviant=Hanse den 1 Jun. 1759. H. Ottesen. GALEREL VIIIIO.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
HISTORIOUEHAGUE. De COPEN. No. 45. AVEC PRIVILEGE DUROI. Du Lundi, le 4 Juin. Te PARIS, le 14 Mai. ar une suite des projets de laCour, qui ne tendent qu sou lager les habitans de la cam 7 pagne en diminuant le nom bre des Exemts des subsides ruraux, om parle de reduire à cent Secretaires du Roy ce grand College, compose actuellement de plus de 300 & que ces centseront teenus de rembourser ceux, dont les charges seront supprimees, sur le pied de 110000 livres, desorte que ces charges seront dorenavant de 330000 livres, ce qui les rendra plus rares, & en go nera Cavantage le Commerce. Sil en fant croire quelques avis de Madrid, un Medecin tranger a offert de retablir entierement la sante du Roid'Epagne. Si cela est qvil puisse en venit a bout, il ny aura pomt de volage de Lion. Suite de la Lettre dan Banquier a son Correspondant de Province. Dans Pesprit de som institution, cet Stat a tousours ete borne aux services reels, & etabli sur la proportion de ces services entre eux, amsque sur celle de Paisance publique. Lorsque les bornes ont Et excedees, les besom de Etat on rappelle constamment aux principes de la justice distributive, & à Pexamen de ces sortes de Dons: Chaque Regne fornit, des exemples de cette police, & des precautions prises pour en maintenir la regle. Les Articles XI. & XIV. de Ordonnance de Charles VII. du mois de Mars 1456, defendent au Chancellier de sceller aucun Don du Domaine, og autre, saaen qvoir represente nu Roi la valeur de vant le Grand Conseil. L'Article VII. ordonne, que tous les Össiciers, qui at prochent de sa Personne, feront Serment de ne procurer, meux, ni a leurs Amis, aucuns Dons des Coffres de Roi. Charles VIII. par som Ordonance de 1492. Krancois I. par celle de 1523. Heuri H. par cella de 1556. defendent Nucquiter ancuns Dous que sur les Fonds restants al Epargue, tantes charges de Etat acquikkes. Louis, par som Edin de 1498, reduisit a la motte let Dons G Pensions quil aboit accorder. Le Reglement Charles IX. de Pannee 1566. derend, Article V. aux Cours Superieures de nerifter ousunes Lettret de Dous des fruits du Domaine, ne Jut-ce que pour un an, non plus que ceur des Terres Droits du Domame.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
LOrdonance de Heure III. du mois de Mai 1579. Article CCCLIll. ordonne, ia recherche suppression des Dous at par Sa Majeste, pour acquiter de manvaises Dettes S Constitutions imaginaire. LArtiele CCCLIV. defend d'acquitter les Dous, andessus de mille Ecus, Fils ne son veriftes; de les acquitter sur Cautres Fonds que sur ceur qui restent af Epargne, toutes les charges de Etet ocquittes, de ler verifter, si eller ne portent la Declaration des Dontoiret des Dous, qvildent regus dans les trois annees prededentes. En 1608. Henri IV. rentra dans les Dons & Engagemens de ses Domaines i reduisit a deur Milliaus Petit des Pension; Mais il destindit ane Somme en Gratification. La Maxime de ce Prince Stolt, "que ses Gratifications accordees de tems en tems, sans charger ses Finances, entretenoient mieur de zele pour som service, & lui donnoient plus souvent occasion honorer de ses graces ceur de ses Sujets, qui Sen rendoient dignes multiplioient en quelque facon leur reconnoissance & la fienne. Et som Ministre luirepresenta souvent, " que Paccroissement des Dous, & la disproportion entre eux, contribuoient i Paffoiblissement d'un Etat, non seulement par la cessite d'augmenter les Impositions pour y satisfaire, mais encore par habitude que Pon contractoir d'envisager le salaire des services, preserablement a honneur de lesrendre: & parce que la comparaison d'une seule recompense disproportionnee formoit au tant dimportuns & de mecontens, de tous ceux qui jusqualors Stoient trouve recompenses. La licence & le relachement des principes economsques hrent perdre de vue ces saaes Maximes pendant la minorite de Louis XIII. & les Etats-Generaux afsembles en 1614, supplierent Sa Majeste de reduire les Pensions, montes a pride sin Millions, sur le pi de celles du Rege pricedent.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
En 1617. Assemblée des Notabler, convoquée i Rouen, demanda au Ro la meme grace, & lui representa, "combien il importoit à som service de limiten lu meme un Fonds, pour le payement des Dons & des Recompenses; de ne jamais permettre qvil für expedie des Acquits de comptant pour Dons og Gratifications; Enfiin d'obliger toutes Person nes d'exprimer dans leurs Placets les Dons & bien fats recus precedemment de SaMajeste, & peine d'etre dechus de la der niere grace. Quoiquune partie des Pensions ene desa et rejettee des Etats du Roi, lesmemes instances furent retterees en 1626 par Assemblée des Notabler, qui proposa meme la suppression totale. Enfinen 1629. Mr. le Cardinal de Richelieu representa au Rot, "que la necessite de ses affaires Pemportoir sur sabienfalsance, que ses Peuples, da fortcharges, se consoleroient plus facilement des nouvelles Impolitions, que la Guerre rendoit invitables, lorsque Sa Majeste leur auroit donne cette marque de som amour. En consequence, il fut rendu, au mois de Janvier, une Ordonnance, par la quelle Sa Majeste reconnoit, à Article CCCLXXVII. que les Rois ses Predecesseurs avoient sagement prevn, quiltoir plus expedient de reconnoitre les services & merites de leurs Suets, en Honneurs, Charges, & Dignites, comme etant le principal loter de lavertusquen Argent clair, & par Dons & recompenses qui Epuisent le Fonds de Epargne destine aux charges de Etat. Elle re novelle Artide CCCLIV. de Ordonance de Bloir, particulierement en ce quiconcerne la Declaration des Dons dejarecus, tant dans les placets presentes pour en obtenir de nouveaux, que dans les Brevets qui seroient expedies. I paroit, que, sous le Regne de LoniXIV. les Pensions ont et reduites, puisque jusquen 1684. eller mont point passe 1400 mille Livres. Depuis 1684. jusqven 1715. eller monterent a 3 Millions 775, mille 850. Livres, non com prises celles des Officiers de Guerre & des Princes. Dans Pannee 1715 eller montoient a 3 Millions 500, mille Livres.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
I en fut accorde à beaucoup de Perfonnes, sans Brevets & par de simples Reglemens, qui avoient et expedies dans les Lifferens Bureaux des Ministres & des Secretaires d'Etat. Cette raison, autant que la necessite des affaires, obligen le Roi 30 Janvier 1717, à rendre une Declaration, " par laquelle, aiant gard en meme tems auxbesoins de som Peuple & à la qualite & au merite des Personnes qui avolent obtenu des pensions, ou Gratifications ordinaires, Sa Majeste etablit une diminution proportionelle sur toutes les Pensions, suivant leur Somme, à Pexception de celles qui sont attribuées à Ordre de St. Louis, de celles qui somt attachees aux Corps des Troupes, & dont jouissent les Officiers des Troupes de sa Maison, par forme d'Appointemens, og de Supplemens de folde, & pareillement de celles qui son partie des ses Couts. Cette reduction alloit aux deux cinquiemes sur les Pensions de dix mille Livres& au-dessus, au tiers sur celles de 6 jus qua 10, mille Livres, au quart sur celles a 3 a 6 mille Livres, at cinquleme de 1000. a 3000 Livres, au sixieme sur celles andessus de 600. jusqua 1000. Livres celles de 600. & au dessous netoient sujettes à aucune reduction. Par la meme Declaration, le Roi or donna, que ces Pensions seroiens Steintes, en casque leurs Posessiurs obkinssent dan tres Emplots og Etablissemens; S. qvilen servit accorde aucune, juegid de hu eller fussent reduites anne somme de deur Millions. (Le Reste No. suivant.)De FRANCTORT, k 23 Mai. Le bruit des armes se at de nouveauentrendre cher nos Voisius; mais on peut conjecturer, qvil se dissipera dans pen. Independamment de Armee de M. le Due de Broglie & de Corps de M. le Comte de S. Genmoen, Cautres Troupes Francoises Savancent par la Metterqvie, & leur arrivee donnera tres vraisemblaablement une autre tournure aux aftaires. Le Regiment de Conde Infanterie, est en cantonnement i Seck dans le Pais de Nassau, & ceur d Aquitaine; COrlean& de Rohan Rochefort, qui roient en en Schellons jusqua Hachenbourg, selont mis en mouvement pour Sapprocher, desorte quave le commencement de Juin nous pouvons nous attendre á un changement de scenes. T'Armee de Empire, a marche de Hochstedt vers Nurenberg, & depuis le 18 elle campe aux environs de cette Ville. Le General de Meuire, y estentre avec 6 mille hommes. Le Marschal Prince de Deur-Ponts a etabli som Quartier i Schweinau, & le General de Haddick, nest paa loin de la. Le General Kolb. que Pon avoit laisse à Bemberg, avec 8 mille hommes, a resoint Armee, apres avoir brule og jette dans le sein tout ce quil na pu emporter du magasin qutoir dans cette Ville. Lorsque les Prusficus y som entrer, Mr. Kold en Stolt de loin, & il a fait sa retrait en tres bon ordre. Le Prince Heurt a son Quartier à Everrak. Ses Troupes-Legeres fort des courses dans tout le Pays de Bamberg, pillant, vexant á toute outrance le pauvre habitant. Le Prince-Eveque S'est retire le 17 au soir de Wirtsbourg pourchercher ailleurs un azile plus for & pourSepargner laa douleur de voir ses Etatsopprimez. On croit quil a priis laroute d'Augsbourg & qvil se reendra de la a Munich. A Tegard de Wirtzbourg, cette Ville sera bien defende si on Pattaque.
Berlingske Tidende, 1759-06-04
Le Due de Brogliey a envoye nombre d' Ingenieurs & de Canonniers. La Garnison consiste en 6 mille hommes & ne manque point de provisions, puisque l. on a transporte dans la Place la plus grande partie du magasin qui stort a Kitzingen. Les Hussars de Crecten soutenus, cun Detachement de Croater, ont taile en pices plus de 300 Prussicus, & son rentre, le 20 dans WVirtzbourg aver 42 prisonniers. Au reste, expedition du Prince Heur a peut-Stre plus de brillant que de solide, & Pon doute que la fin reponde au commencement. Les affaires prendront bientet une autre face en Tanconie. Independamment de l' Armee de Due de Broglie & du Corps aur ordres du Comte de St. Germain, nous allons voir dans ces quartiers d'autres Troupes Francoises qui Savancent per la Veteranie. Les Regimens de Picardie, d'Anvergne, deAquitaine, COrlen, de Conde, de Rochefort & de la Marche son arriver sur Lahn, & le Marschal de Contades a resolu d'assembler toute som Armee pres de Giessen. Ces mouvemens, ces dispopositions semblent donner de Pinquietude au Prince Ferdinand de Brunswick. II a rapelle en Hesse les 10 a 12 mille hommes quil avoit detache, sous les Ordres du General d'Urff pour seconder des operationes des Prussien, dans la Franco me, On aprend dailleurs qun Corps de Troupes Antrichiennes det passer de Bohemme en Saxe afin inquieter Armee du Prince Heuri sur ses derrieres & de luicouper les subsistances quelle tire du Voigtland & des autres Cercles de Electorat. En un mot, il y a tout lien de croire que la scene va changer entierement dans nos Contrees. De LONDRES, du 15 Maj. Le Roi a confirme la General-Major Barrington dans le commandement du Corps de Troupes, à la place du feu General-Major Hopson dans les InderOccidentalet.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
VeSrs. Ha No. 46. 6 at Mai i Ass's Kiøbenhavnske Danske Viinderis Ti Fredagen, den 8de Jun.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
London, den 25de Mai. Kaperen, Hertugen af Marlborough, har til Gibraltar opbragt en Fransk Fregat, la Colombe, paa 26 Kanoner, der var kommen fra St. Domingo og havde 467389 Franske Specier inde. Ligeledes er og en anden Fransk Fregatte paa 36 Kanoner kommen til Portsmouth. Fra Barbados fornemmer man, at 3 Corvetter ere ankomne fra Martinique til St. Eustache, med Effecter af 300000 Pd. Sterlings Værdie. Brevene derfra af 12te April melde og om den Flodes Ankomst under Chef d'Escadre, Hr. Moore, fra Port Royal til Martinique, hvor den holder Hr. Bomparts Escadre indsluttet, og sige, at Hr. Moore har forbrændt og ødelagt Fortet St. Pierre paa samme Øe; Men da Hoffet ingen Efterretning har derom, saa lader man Sagens Vished staae derhen. Breve fra Guadeloupe melde, at en stor Deel af vore Tropper nær vare sprungne i Luften, formedelst en af de Franskes Miner; Men en Jtaliener forraadde Sagen. Vore Tropper have angrebet og indtaget en fornemme Dames Forskandsninger der paa Øen, efter at samme havde forsvaret sig der i 10 Dage. Man fik deri 70 Negres, der vare hendes Slaver, til Fange, tilligemed 30 Qvinder, der vare hendes Huusfolk. Negrene har man beholdt, men Qvinderne har man sendt tilbage til det Franske Hovedqvarteer. Hr. de Bonville, en Franskmand, som har tjent ved det Foretagende mod Rochefort, og havde taget Tieneste, ligeledes ved det Foretagende paa Guadeloupe er i Fiendens Paasyn bleven ophængt for Fronten af de Engelske Tropper, fordi han under Paaskud, at ville tiene frivillig, har ageret Spion og underrettet Fienden om alt hvad der gik for sig. General Barrington har ladet opslaae en Proclamation i Skovene paa Guadeloupe, hvori han byder Jndbyggerne, at vende tilbagetil deres Huuse, og lover dem de samme Privilegier, som de have nydt under de Franskes Herredømme; Han forsikrer derhos, at ingen skal giøre dem nogen Forfang i deres Religion, ligesom han og lover dem alle deres Eiendomme, som de har mistet ved at forlade deres Hiem. Man har fremdeles fra Philladelphia, at Oberste Mereer med 100 Berg skotter, 200 Mand af det Kongel. Americanske Regiment, og 50 Jndianer, tilligemed 2 Mørsere og Haubitzer, havde brækket op, for at angribe det Franske Fort Venango, 80 Miile fra Pittsburg, tilforn Du=Quene kaldet, ved Floden Ohio. Ridder Johnson er gaaen op af Floden Mohawch, for at holde en Kongress med de 5 Jndianske Nationer, af hvilke denne General tænker at bringe et anseeligt Korps tilsammen. Endelig melde endnu Breve fra Hallifax i Nye Engeland, at et Transportskib med 3000 Mennesker af Mænd, Qvinder og Børn, Franske Jndvaanere fra Øen St. Jean er stødt mod en Klippe paa samme Øe, 213 af dem ere druknede, og 97 reddede. Dette er det fierde af de Transportskibe, som paa deres Reise til Europa ere forulykkede med Jndvaanerne fra Øerne Cap Breton og St. Jean, og med hvilke 1000 Franzoser ere omkomne.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Livorno, den 3 May. Der bliver forsikret, at de sig paa Øen Corsica befindende Genuesiske Folk have lidt et haardt Stød paa nye af Rebellerne, hvorved de have seet sig nød til, at trække sig tilbage fra Bastia, der paa nye er bleven besat af Rebellerne, man er begierlig for at vide, om dette forholder sig saaledes, saameget er vist, at i denne Havn ere her ankomne adskillige Skibe fra Corsica for at indkiøbe Krud og andre Krigs Nødvendigheder for de der værende Genuesiske Folk.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Regensborg, den 28 May. Man vil forvist forsikre, at en vis Fyrste, som har ladet alle sine Meubler, ja endog Ovne og Viine indpakke, skal nedlegge sin Charge, og at biskoppen af Costantz eller Fyrsten af Lichtenstein komme i hans Sted igien.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Cøln, den 1 Junii. Foruden det Corps under Hr. Marquis d'Armentieres, som bliver staaende med 25000 M. omtrent i det Westphalske, er den Franske Armee passeret her over Rhinstrømmen og gaaer til Hessen. Paa den ene Side føres Hr. Græve af Noailles, og paa den anden Hr. Marquis Dauvet Fortropperne. De Franske Tropper vise en overmaade stor Lyst til at sægte, saa at vi spaae os de beste Følger deraf.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Stockholm, den 25de May. Den Kongel. Escadre, som i Carlscrone ligger færdig tilat løbe ud, skal, efter Forlydende, blive commanderet af ViceAdmiralen og Ridderen af den Kongel. Sverdorden, Lager bielke. Paa Godset Tyrisen, een og en halv Miil fra denne Stad, er nylig opfunden en riig sølvhaltig Blye=Mine.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Nederelven, den 4 Jun. De nyeste Efterretninger fra Weichselstrømmen melde, at een af de Russiske 3 Colonner, som ere i en stærk Bevægelse, er bestemt til paa nye at beleyre Colberg, og fører desaarsag en Mængde svære Stykker med sig. Den største Deel af de Russiske Tropper vende sig mod Posen; men for Danzig bliver General Numers staaende med et Corps. Rigs-Græven af Fermor bliver for sin Person daglig ventet til Dantzig. Hans Hovedqvarteer skal endnu være til Münsterwalde.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Paris, den 28 May. J Følge en Liste, som man seer over Tallet paa Tropperne, som vore Armeer udgiøre i Tydskland, bestaaer samme af 130 Batailloner og 147 Eskadroner, hvilke udgiøre 7600 Mand lette Tropper, 89735 Mand Jnfanterie og 21900 Mand Cavallerie, tilsammen 119235 Krigsmænd.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Schleswig, den 1 Jun. J Morgen vente vi at see vor Allernaadigste Monark hos os, hvortil vi have alle Ting i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
For nærværende Tid har den commanderende GeneralFeldtmarchal over den til Cantonnering i Holsteen bestemte Kongel. Armee, Hs. Durchleuchtighed, Marggræven af Brandenburg Culmbach, sit Hovedqvarteer i denne Stad, paa Slottet Gottorp. Tropperne, som skulle mynstre og giøre deres Manoeuvres for Hs. Majestæt ved Schubye, skulle giøre samme i følgende Orden. Den 29de Mai, som den Dag, der er bestemt til at trække i Revne Qvarteererne, giøres 3de Kanonskud fra Volden af Gottorps Slot De i Huusbye, Schubye og Dannewerkliggende 3 Batailloner besvare samme, og det enhver med 2 hos sig havende Feldtstykker. Den 30de bliver overladt Regimenterne og Bataillonerne til deres egen Disposition, og paa den samme Dag skal indleveres Lister over, hvor stærk et hvert Regiment og Bataillon, som har trækket i Rente=Qvarteererne, virkelig er, og hvor stærke de kunde lade sig see paa Mynsterpladsen Dragonerne og de 3de Cavallerie-Regimenter rapportere tillige, hvorledes Escadronerne ligge fordeelte i Byerne. Fremdeeles maa meldes, paa hvilken Time og hvorledes KanonSkuddene Dagen tilforn ere blevne hørte i Revne Qvarteererne; Jligemaade, hvorledes et hvert Regiment og Bataillon tænker, at sætte sine Feldtvagter ud, og har udvalgt sig Sammelplads, for derefter at føye Manoeuvres=Pladsen, til. De 3 Cavallerie Regimenter og de Norske Dragoner, saavelsom Bataillonerne af Grenadeer=Korpset, Garden og det første Schleswigske Regiment ere tillige befalede, at naar de den 29de høre et ligesaadant Signal af Kanonerne, de da strax begive sig fra Revne=Qvartererne til ManoeuvresPladsen. Samme Dag, nemlig den 30te, skal og den commanderende General-Feldtmarchal ved sin General-Adjutant lade anvise Vedkommende Allignementet, paa hvilket Regimenterne og Bataillonerne skulle staae, saavelsom det Terrain, hvorpaa de skulle giere deres Manoeuvres, naar Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behager at tage samme i Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1759-06-08
Den 31te Mai og 1 Jun, beseer Hs. Durchleuchtighed, General=Feltmarchallen, Regimenterne og Bataillonerne.