Almuevennen, 1843-08-02
De Propositioner der af mig og flere Mænd, af Forsamlingen, i Forening vare forfattede, lyder saaledes: Propositioner til at tage under Overveielse i Sogneforstanderforeningen. i Lundby den 20de Juni 1843. Det er for os Alle en velbekjendt Sandhed, at en Stat har ingen sikkrere og paalideligere Støtter og Grundpiller for at Orden og Rolighed skal vedblive at bestaae, og Flid og Vindskibelighed formeres og trives i Samfundet, end at dens Borgere ere oplyste, dannede, sædelige og gode Mennesker. Derfor er en ved Oplysning og Uddannelse af Fornuften forædlet Folkeaand, den nødvendige, væsentlige Støtte, saavel for indvortes og udvortes Roe og Sikkerhed, som ogsaa til at befordre Medborgeres timelige og evige Lyksalighed. Der indstilles derfor til Foreningens Betænkning følgende Propositioner: 1) At Sogneforstanderne, saavelsom andre oplyste Mænd af Bondestanden, hver i sine Sogne, af yderste Kraft virker til, at der deels i de Sogne hvor Læseselskaber ikke ere oprettede, nu oprettes Læseselskaber, for at benytte de nyttige Bøger som Trykkefriheds- og Landhuusholdningsselskabet skjænker til saadanne oprettede Selskaber, og at de tillige virker til, at der imellem Sognets Beboere holdes andre nyttige Blade, der udkomme hver Uge, hvilke kraftigen bidrager til Oplysningens og Almeenaandens Vækkelse og Oplivelse iblandt os, og hertil synes især "Almuevennen" at være det meest passende Blad, da det tillige er det meest billige i Henseende til Betalingen; samt at de tillige ogsaa virker og opmuntrer til, at der foruden foranførte Læseselskaber, tillige i hver By oprettes Læseforeninger, hvor Beboerne 1 a 2 Aftener ugentlig om Vinteren, og hver Søndag Eftermiddag om Sommeren i 2 a 3 Timer, samles paa Omgang hos Bønder og Huusmænd, hvem der har Plads, og hvorved de meere oplyste, forelæser de mindre oplyste, det vigtigste Jndhold af de Bøger og Skrifter, der holdes i Selskabet. Dette vil, foruden at fremme og befordre Oplysning og Kundskader, tillige ogsaa virke til at formindske, ja ganske ophæve det paa adskillige Steder endnu saa meget brugelige og fordærvelige Kortspil og Brændeviinsdrikken, især imellem Ungdommen. 2) At Sogneforstanderne enhver i sine Sogne opmuntrer enhver af Sognets Beboere, Gaardmænd, Huusmænd, Jndsiddere og Tjenestekarle, til ved frivillige aarlige Jndskud, at bidrage og understøtte til at kjøbe f. Ex.: "Fuldstændig Landboeret, eller Lov og Ret for Herremænd og Bønder" (1837) "Ny Landboeret (1842) "Fuldstændig dansk Huusret for Hvermand (2det forbedrede Oplag 1843) "Collegialtidende for Landboere, med flere Bøger og Skrifter, hvilke kan oplyse Bondestanden om dens Pligter og Rettigheder, og veilede os til at hævde vores Selvstændighed, lige over for de meere oplyste og dannede Classer; og tillige undertiden befrie Mange for Tidspildende og Pengetærende Processer. Disse Bøger og Skrifter som nu eller efterhaanden kjøbes, bliver at oppevare hos Formanden eller Secretairen, som et Archiv for Foreningen, og hvor da enhver Beboer eller Tjenestekarl i Sognene, som har bidraget dertil, kan henvende dem i tvivlsomme Tilfælde og naarsomhelst gjøres fornødent, og da erholde de Oplysninger og Veiledninger der er muligt at meddele dem. For at ingen i Sognene, som ikke bidrager dertil, skal nyde godt deraf, saa bliver Formanden eller Secretairen pligtig til at udstæde ordentlige Lister til ethvert Sogn, som er indbefattet i Foreningen, og haver Sogneforstanderne, da, saasnart disse Lister ere dem tilstillede, uopholdelig, i Byeviis, at samle Beboerne, Gaardmænd, Huusmænd, Jndsiddere og Tjenestekarle, og for de af dem, der yder Bidrag dertil, paa Listen antegne deres Navne, Byens Navn og Bidragets Størrelse, og bliver da Listerne tilligemed Beløbet at tilstille Formanden, hvor Listerne skal henligge for at erfare hvilke der har givet Bidrag dertil. Til, foruden Formanden og Secretairen, at bestyre Archivet, og give dem af Sognenes Beboere, der henvende sig til dem, de Oplysninger der er muelig, udvælges tvende Mænd af Forsamlingen, hvilke 4 Mænd skal være den Comitee der har at bestyre de Forretninger der med samme er forbunden, og have de tillige at holde en nøiagtig Fortegnelse over alle de Bøger, Anordninger, m. Fl. som bliver indkjøbte, og maae de paa ingen Maade udlaanes eller afhændes til Nogen. 3) J Etatsraad Seidelins "Skatte- og Afgifts væsen" Paa 32 synes det at involvere, at Kjørepligten, med Hensyn til Frireiser, ogsaa skulle paahvile det contribuable Hartkorn, der ligger under Hovedgaardene. Det er derfor billigt, at Forsamlingen enes om at indgive en Forespørgsel til det kgl. Rentekammer, om, hvorvidt der af det ufrie Hartkorn, der ligger under Hovedgaardene, er pligtig at afgives Konge-, Amts- og Sognerelser, samt Kirke-, Skole- og Fattigreiser, lige med Sognenes øvrige contribuable Hartkorn Disse Propositioner bleve med Medlemmernes Samtykke udsat til Betænkning til næste Møde, da de tilden Tid ville indhente de øvrige Sognebeboeres Mening om samme. Endvidere blev fremlagt 4 forskjellige Andragender, 2 fra Torværd Sogn, 1 fra Nestels Sogn og 1 fra Rønnebechs og Holmstrup Sogne, hvilke ikke for Tiden kunde tages under Overveielse, men forblive ved Protocollen, for siden naar Stænderne skal samles, at inddrages med i de Andragender, der til den Tid vil blive at indstille til Stændernes Overveielse. Det ene af Andragenderne fra Torværd Sogn, som var en Fæstehuus mands Skildring af Godseiernes Undertrykkelser imod Bondestanden, skal siden blive indsendte til dette Blad. At jeg lader denne Tale saavelsom Propositionerne komme frem for Offentligheden, skeer blot for, om mulig at bidrage til at vække meere Sands for eget og Medborgeres Vel imellem Bondestanden, end der endnu er vakt. Jeg veed meget vel, at jeg af Adskillige, deels afSogneforstanderne og deels af flere af Bondestanden, er miskjendt for mine sandfærdige og frisindede Yttringer for Bondestandens Vel, men Enhver faaer jo at dømme om mig efter eget Godtbefindende. Thi disses af Hovmod og Stolthed indbildte Selvklogskab og Dumhed, forenet med Bagtalelse imod mig, skal ingenlunde i mindste Maade kjølne min Jver og mit Mod til, efter min ringe Evne at virke til mine Medborgeres Bedste, for hvad jeg efter min Overbeviisning erkjender for det Sande og Rette. Vel har jeg nogle og maaskee mange Fjender, men jeg har den Trøst, at der dog saavel imellem Bondestanden, som imellem de meere oplyste og dannede Klasser, findes mange ædle og folkeligsindede Mænd, der ere mine Venner. Jeg vil derfor til mine Modstandere og til dem der søger at nedsætte mig i mine veltænkende Medborgeres Omdømme, sige med Luther: at tale, skrive og vidne Sandhed, det gjør og vil jeg, om der end- ogsaa ere ligesaa mange Djævle imod mig, som der er Tagstene paa Husene" Lundby pr. Præstøden 27de Juni 1843. Peder Hansen, Fæstehuusmand.