Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-04-22
Fædrelandet. Blandinger. Fra en æret Brevskriver, hvis Meddelelser, stemme overeens med paalidelige Kilder skrives i "Fædrelandet: "Odense, den 14 April 1846. Høistærede, Hvad der mangler ved vore Kjøbstadforhold er, som med Rette fremhævet i Deres interessante Afhandling om Silkeborg-Projectet, ikke saa meget Antallet af Kjøbstæder, som disses Betydning og Blomstren. Jeg tør derfor maaskee antage, at nedenstaaende bemærkninger ikke ville være ganske uden Jnteresse for Dem. Odense er vor største By næstefter Kjøbenhavn og Flensborg og synes at forene mange af de Betingelser, der sædvanligviis ansees for medvirkende Aarsager til vore Provindsstæders Opkomst; den ligger omtrent i Midten af Provindsen, er Sæde for mange Autoriteter, for en lærd Skole og andre Underviisningsanstalter, Garnison, og er, om end Forbindelsen med Havet kunde have været tilveiebragt paa en hensigtsmæssigere Maade, dog tildeels forvandlet til en Søstad. Naar nu Udviklingen alligevel i adskillige Henseender har ladet nok tilbage at ønske, saa bør alle Tegn paa Fremgang saa meget mere paaskjønnes, og af saadanne er her ikke saa. Her er nu fire til fem større Kjøbmænd, flere industrielle Anlæg, Tobaksfabriker, flere Klædemanufacturer, Dampbrænderi, Bryggerier, Jernstøberier ere i de senere Aar anlagte fra Nyt af eller dog gjenoplivede. Stiftelsen af en merkantil Forening er ogsaa et Tegn paa et større Handelsrøre. Befolkningen er i Tiltagende og stegen omtrent til det Dobbelte siden Aarhundredets Begyndelse, en Niendedeel i det sidste Quinqvennium. Vel ere de mangfoldige nytilkomne Kræmmere, Detaillister, Manufakturhandlere ingenlunde alle lige godt funderede, og Man har seet flere end een tilsyneladende blomstrende Handelsvirksomhed gaae tilgrunde af Mangel paa forstandig Oekonomi eller egen Pengekraft, men de Handlendes betydeligt stigende Antal vidner alligevel om Velstand, og at Landmandens gode Forfatning virker tilbage paa Byen. Byen udvides ikke lidet, og uagtet oprindelige Feil og Fortidens Sorgløshed har givet den en uskjøn og uheldig Form, saa viser der sig dog en Stræben efter at skaffe de gamle Bygninger et smukkere Ydre og hensigtsmæssigere Jndretning. Om endog det Meste bygges ved Hielp af Laan, viser det dog, at Penge kunne faaes. Nogen sammenhængende Virksomhed eller egentlig Plan for Udvidelsen har Man hidtil ikke sporet, heller ikke f.Ex. fra Borgerrepræsentationens Side, der overhovedet just ikke har sat sig noget stort Minde ved sin hidtilværende Virken. Det vilde upaatvivlelig have været i Byens Jnteresse for nogle Aar tilbage at erhverve i det mindste en Deel af den nærliggende AalykkegaardsJorder. Nu vil Leiligheden ikke saa let komme igjen. Ei heller benyttedes tidligere Omstændighederne til at danne en Tvergade fra Vestergade til Vindegade", da Piledammen" bebyggedes *) af en ved sine Veivæsensfeider m. M. bekjendt Privatmand, hvis Personlighed lige saa lidt som Hensyn til det endnu bestaaende Konsumtionsvæsen burde have afskrækket fra at benytte hans ualmindelige, rastløse Virksomhed - hverken dengang eller forrige Aar, da en lignende, men hensigtsmæssigere Plan var under Omtale. Da saa hiin Grundeier skred til at bebygge sin Plads ud til Vindegade, fandt Man det ikke engang Umagen værdt, ved en Magelægning af nogle faa Strimler Jord at lige den øiensynligt opstaaende nye Gade. Udsigten til at tilveiebringe det nødvendige Gjennembrud paa Vestergade, forinden den modsatte Side blev tilbygget, syntes saaledes at forsvinde, da Enkeltmand gjorde, hvad Byen ikke havde kunne eller villet. En for sine heldige Speculationer bekjendt Pengemand, Landvæsenscommissair Hillerup paa Bramstrup, har nemlig ved at kjøbe et Par Gaarde paa Vestergade med deres Tilliggende tilveiebragt den forønskede Plads til Gade og Bygninger. Denne Handel, hvorved en Byggegrund af c. 7 Tønder Land er erhvervet for c. 25,000 Rbd., vil vistnok blive fordeelagtig for Entrepreneuren, men skaffer tillige Byen, et saa stort Gode, at der er al Grund til at ønske, at Hr. Hillerups Bestræbelser og Andragender maa finde kraftig Understøttelse hos Regjeringen og Communen. Hvis Ruggaards Landevei, bringes i Forbindelse med den nye Jndkjørsel til Byen, vil dette uden Tvivl bidrage baade til Projectets Rentabilitet og til at paaskynde Udførelsen. - Af offentlige Bygninger er i den senere Tid - foruden den nu nogle Aar gamle smukke "Møllebroe af støbt Jern - den nye Kathedralskole den vigtigste. Den er smuk og synes meget solid. Pladsen turde derimod være mindre heldigen valgt, ligesom ogsaa en Udgift, i alt henimod 60,000 Rbd., ikke turde staae i det rette Forhold til den pecuntaire Trang, hvori vort lærde Skolevæsen, efter Alt hvad derom høres, jo maa antages at befinde sig. En ny "Fattiggaard, bliver af Byen opført i Vindegade, men hidtil er kun Grunden lagt. Jeg bemærker, at den forrige Bygnings Afhændelse forhaabentlig vil give Anledning til en forønsket Udvidelse af Strædet til "Overgade." Endelig kan hertil ogsaa henregnes den forrige Aar opførte Kasernebygning, hvorved unegtelig adskillige Fordeele ere opnaaede saavel for Byen som navnlig for Garnisonen. Jeg maa gjentage, at en fast, planmæssig Orden er særdeles ønskelig med Hensyn til Byens fremtidige Udvidelse. At Man forhen ikke har ændset dette, sees af den uregelmæssige Form som ogsaa de nyere Tilbygninger til Vester= og Nørregade have; det sees ogsaa af de nye Huse, der ved Kanalbasinet ligge uordentlig adspredte. Gouvernementscontoiret kunde maaskee føle Opfordring til i dette exempelviis anfølte enkelte Punkt, 2) Det charakteristiske for vore to Blade og deres Forhold er den Omstændighed, at det ikke var dem, men Fædrelandet, som for nogle Aar siden i en grundig og velskreven Artikel søgte at fremme dette Anliggende. Jnds. Anm. ligesom i andre, at være veiledende. - Til de materielle Jnteressers Gebeet henhører endnu Forslaget om en Discontokasse. At reise Penge er her, selv for ret solide Folk, ofte vanskeligt nok, og den, der søger dem bringes i alt Fald let i et trykkende eller ufordeelagtigt Forhold til den, som har dem. Da derfor det almindelig nærede Ønske om en Filial af Nationalbanken ikke er blevet opfyldt, saa vilde et Jnstitut, som det ovenfor antydede, vistnok være kjærkomment og virke velgjørende. Jmidlertid kan jeg for denne Gang ikke sige videre herom, da tvende Jndbydere ere optraadte, og et tredie Forslag, der synes at udgaae fra en Forening af Landboere og Kjøbmænd, netop nu bebudes, og sandsynligviis ikke vil blive uden Jndflydelse paa Sagens Gang. - Hermed vil jeg afbryde for denne Gang. Finder De disse Meddelelser passende for Deres Blad, saa skal Fortsættelsen følge ved Leilighed.