Berlingske Tidende, 1765-04-22
Paris, den 1ste og 5te April. J Følge et nyt Reglement, som skal bekiendtgiøres, skal det Franske Jnfanterie herefter være fastsat til 93470 Mand, i Fredstider, hvoriblant er indbegreben 24576 Mand, som ligge fordeelte i de adskillige Franske Besiddelser udi de andre 3 Verdens Parter. - Da de af Frankrige forviste Jesuiter betiene sig af Grævskabet Avignons beqvemme Beliggenhed, til at udstrøe i Provence allehaande oprøriske Skrifter imod vores Regiering, har Parlementet i Aix ansøgt Kongen om at ville paa ny og eftertrykkelig anholde hos Paven om at aldeles ophæve denne Orden. - For nogle Dage siden fandtes opslaget paa de fleste Kirkedørre her, trykte Sedler af denne Jndhold: "Beder Gud at det Brev, som en Gudstiener har skrevet til Biskoppen af Rheims og til Biskoppen af Orleans, for at blive Kongen indhændiget, maa have god Fortgang. Skulle det ikke allerede være overleveret, da veed man de Midler, hvormed man kan tvinge dem dertil, og man indkalder dem, som i høyeste Grad Misdædere, for Guds og Retfærdigheds Domstoel." Saasnart man blev disse Sedler vaer, gjordes Anstalter til at rive dem ned, og til at opdage Ophavsmanden. - Den 26de Mart., Kl. 6 om Aftenen, reyste sig et haardt Uveir, blandet med Torden og Hagel, som holdt ved i 2 Timer, Siden har Veyret været ganske mildt, hvorudover man frygter for at Grøden skal spire for tidlig frem af Jorden. - Parlementerne over hele Kongeriget skal næsten alle være enige om, under Kongel. Myndighed, at indskrænke Geistlighedens alt for store Magt, hvilken endeel af dem misbruge, betienende sig dertil af Almuens Uvidenhed og Blindhed. - 16 til 18 af Kongerigets Pairs have underskrevet et Skrift; hvori de forsvare, at Hoffet af Pairs er intet andet end Pairs Forsamling, i hvilken Kongen præsiderer; At samme er adskildt fra Parlementet, og ikke hænger af det, men har dog Ret til at tage Sæde i det." Denne Meening er ellers ikke ny, men har ofte været bragt paa Bane af Pairs, uden Virkning, saa at mange troe, at det vil denne Gang giøre ligesaa liden Virkning. Skriftet bliver dog Kongen tilstillet. - Parlementet i Dauphini, har derimod den 22de Mart. udfærdiget en Beslutning, hvori det sætter som en uforanderlig Grund=Regel, og som er forbunden med Monarkiets Forfatning, at der er kuns er eneste Parlement i Frankrige, følgelig ikkuns et eneste Hof af Pairs, fordeelt i adskillige Classer." - Under 13de Febr. er en Kongel. Forordning udkommen, hvorved Hs. Majest. tillader Jndbyggerne paa Landet og de Stæder hvoringen Lauger, at spinde alle Slags Materier, at fabrikere alle Slags Tøyer, og at give dem hvad Skikkelse man lyster, dog at rette sig efter Reglementerne. Det tillades fremdeles at kiøbe paa alle Stæder, endog der hvor Fabrikant=Lauger, behøvende Materier, Redskaber og Værktøy, til alle Slags Fabrike=Arbeyde, uden at Laugene maa der giøre Hinder. De Tøyer, som fabrikeres paa Landet og hvor intet Lauger, skal da holdes til Fals i de Byer hvor der er Kiøbmands=Laug, paa hvis Langshuus de skal bringes, af dem besigtes og stemples i Følge Reglementerne, uden at Fabrikanternes Garde-Jure kan paastaae at saadan Besigtelse tilkom ham. - Saasom Herrerne af Parlementet i Bretagne, ved deres sidste Audience hos Kongen, finge Ordre at vende tilbage uopholdelig, have de ogsaa strax begivet sig til Rennes, for der at holde General-Forsamling af Kammerne, som er berammet til denne 5te. De have sendt til alle Classerne, skriftlige Forklaringer over de Sager som de nu have fore, hvorpaa Parlementet i Toulouse har svaret saaledes: "Messieurs, ved at læse de skriftlige Forklaringer, som De have tilsendt os, erfare vi det, som vi hidindtil ikkun ufuldkommen vare blevne underrettede om, og hvilket har opvakt i vore Hierter saadanne Følelser, som vedbør den Tilstand, i hvilken De befinde Dem. Vi bifalde den Nidkiærhed, som De have udviist for at forsvare og vedligeholde Bretagnes Herligheder, som en dyrebar Rest af den gamle Fælles=Ret i Riget; og vi ville altid eftertrykkelig tage Deel i alt det, som kan angaae Dem Messicurs. Dersom det er bedrøveligt at see et Corps Grundvold paa nogen Maade at skiælve, hvilken Folkets Fordeel, den almindelige Orden, og Forordningerne havde gjort uryggelig, og at see store Provincer berøvede for en Tid den Kongel. Souveraine Retfærdighed; er det dog i det mindste trøste ligt for Magistraterne, at kunde udlade sig med Sandheden, for en Fyrste, som elsker denne Retfærdighed. Vi have den faste Tillid at den samme skal triumphere i Deres Mund, vi haabe derfor at snart blive underrettede om at Deres Troskab er kommen til Enden af sine Forsøgelser, og at de nylig af os udfærdigede Forestillinger over de alt for mange og forøgede Antastelser, hvilke ere læste af den beste og christeligste Konge, skulle forvandles til Bønner og Taksigelser for at ære Hs. Retfærdighed og Godhed a." - Dette Breve, dateret den 14de Mart. Den 1ste i samme Maaned havde dette Toulousiske Parlement forfattet en Beslutning, i hvilken det vedbliver sine forrige Beslutninger og Forestillinger i Henseende til Hertugen af Fitz=James, og videre aftaler: "Jngenlunde at erkiende denne Herre for Commandanten Chef i sit District, eller under nogen anden offentlig Titel som maatte blive ham tillagt. Dersom han og, under Paaskud af den Stiltienhed som Kongen har paabudet, skulle fare fort i at giøre Paastand derpaa, skulle alle Kammerne forblive forsamlede, endog naar Ferie=Tiden er, uden at foretage sig nogen anden Sag, førend denne er bragt til Endskab.