JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 16. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Adskilligt. Fra Constantinopol meldes under 19de f. M., at der i denne Hovedstad var opdaget en meget udbredt Sammensværgelse. Man havde foretaget Huusundersøgelser, og derved fundet store Forraad af Brandstiftelsesapparater. Det synes at de Sammensvorne have havt den Plan, at stikke hele Byen i Brand, og under den derved opstaaede Forvirring at myrde de Jndivider, som staae i Spidsen for Regjeringen. Et stort Antal Mistænkte ere arresterede, og ved den Energi og Forsigtighed, som ved denne Leilighed lagdes for Dagen, er den offentlige Rolighed bleven vedligeholdt; imidlertid yttrer sig blandt Constantinopels Beboere en Utilfredshed og Gjæring, som giver Anledning til arvorlige Bekymringer. Hertugen af Leuchtenberg, eller, som han nu kaldes Prinds Don Augusto de Portugal, er ankommen til Lissabon, og modtaget med den største Jubel. Dagen efter hans Ankomst fandt Ratificationen af Vielseshøitideligheden Sted i Cathedralkirken, hvorved de nye uniformerede Tropper og Nationalgarder havde besat alle Gader. Efter Høitideligheden lod det kongelige Par samtlige Tropper, næsten 10,000 Md., defilere sig forbi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
En Telegrafdepesche fra Bayonne af 7de de, melder, at Elisondo er bleven deblokeret af Minas Tropper under Oberst Ocanna, som den 3die forog Carlisterne, ved hvilken Leilighed Fæstningen paa ny blev forsynet med Krigs- og Mundforraad og Garnisonen forstærket. Dagen derpaa forog Ocanna ligeledes den navarresiske Junta fra St. Estevan. J Træfningen have Jnsurgenterne mistet 300 Døde, 500 Saarede og 50 Fangne, foruden en Mængde Geværer og Krigsforraad; dog skulle Dronningens Tropper ogsaa have havt 160 Døde og 260 Saarede. Affairen afgjordes især ved det grove Skyts, paa hvilket Jnsurgenterne have Mangel. Ming erholder nu en Forstærkning af 14,000 Md., endskjøndt han ikkun har forlangt 8,000. Det 2det Tirsdagen den 24 Februar 1835. Jnfanteriregiment, som nylig gjorde Opstand i Madrid, er endnu ikke ankommet til Nordarmeen; men den 31te f. M. var det endnu i Burgos. Lieuten. Cardero, som stod i Spidsen for Opstanden, skal have taget Flugten. – Da den forrige Minister Pizarro den 3die ds. forlod Proceres Sal, blev han rørt af Slag, og døde 2 Timer efter i Præsidentens Cabinet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Franske Blade ivre stærkt imod det engelske Ministeriums Opførsel imod Spanien, da det tillader, at deri England offentlig udrustes Expeditioner for Don Carlos, hvilke beskyttes af det engelske Flag, og som ligefrem strider imod Quadrupel-Alliancen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Marschal Mortier har i det franske Deputeretkammer forlangt et Credittillæg af 1,4000,000 Franker til Militairpensioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Den 8de ds. døde i Paris den berømte Saarlægge Dupuytren i sit 56de Aar. Han efterlader sin eneste Datter, Fru Beaumont, en Formue af næsten 7 Millioner Franker; desuden har han stiftet et Legat af 200,000 Fr. til Oprettelsen af en Lærrestoel for den medicinsk-chirurgiske Pathologi, og skjænket 300,000 Fr., for at grundlægge et Forsørgelseshuus for aldrende Læger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Fyrst Talleyrand arbeider nu meget ivrigt paa at ordne sine Memoirer, og hans Secretair maa daglig tilbringe flere Timer med at redigere de ham af Fyrsten anbetroede Materialier. For Memoirerne vil Hr. v. Talleyrand udgive sine samtlige politiske Taler. Hans Hensigt er, ved en Sammenstilling af hans Ord og Handlinger i de forskjellige Tidsperioder at bevise, at han aldrig har modsagt sig selv. Dette turde muelig blive en vanskelig Opgave; og gjør den gamle Diplomat derved formodentlig Regning paa sine Læseres Godtroenhed. For at oplyse, hvor vanskeligt hiint Beviis er, kan tjene følgende Kjendsgierninger af Fyrstens Levnet, som "Gazette for nogen Tid siden meddeelte: 1) Den 1ste Septbr. 1795 tillod Nationalconventen, at Borgeren Moritz Talleyrand Perigord, forhen Biskop af Autun, maatte vende tilbage til Frankrig, i Betragtning af, at han ved sin ædle Opførsel som Borger og Geistlig kraftigen havde understøttet Revolutionen, og efter at den behørigen havde overveiet de Grunde, som havde bevæget ham til at forlade sit Fædreland. 2) Den 29de Juni 1802 sendte Pave Pius den Syvende et Breve til sin meget dyrebare Søn, Morits Talleyrand. "Vi bleve meget rørte af Glæde, hedder det deri, da vi erfarede, at Du nærede det varme Ønske, igjen at forene Dig med os og med den catholske Kirke. Vi udvide derfor vores faderlige Kjærlighed, og gjøre Dig, i Kraft af vor Almagt, fri og løs fra ethvert Band." 3) Et Decret af Napoleon fra 5te Juni 1806 lyder saaledes: "Vi ville give vores Overkæmmereer og Udenrigsminister, Hr. v. Talleyrand, et Beviis paa vores Velvillie for alle de Tjenester, han har beviist vor Krone. Derfor overdrage vi ham Hertugdommet Benevent, som han skal besidde som umiddelbart Lehn af vor Krone. Han skal aflægge den Eed i vore Hænder, at han vil tjene os som en god og trofast Undersaat." 4) En Forordning af 25de Decbr. 1815 siger: "Vi Ludvig den Attende, af Guds Naade, Konge af Frankrig og Navarra. Vi ville give vores Fætter, Fyrst Talleyrand, et Beviis paa vores Tilfredshed. Vi erklære derfor, at hans Pairsværdighed og hans Fyrstetitel, i Mangel af mandlige Efterkommere, kan overdrages saaledes, at de efter hans Død gaae over paa hans Broder, Grev Archambant de Talleyrand-Perigord." 5) Nu erklæres i en Skrivelse fra Admiral Rigny paa de Franskes Konges Vegne: "At Kongen vel har draget i Betænkning, at modtage Fyrstens Afsked; men den Kjærlighed og Taknemmelig hed, hvilken Hs. Majestæt nærer for ham, har ikke tilladt Allerhøistsamme, længere at modstaae hans Ønske om, at begive sig til Rolighed i hans Alderdom."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
J Øvrigt skal den Deel af Talleyrands Memoirer, som angaaer Ludvig Philips Regjering, paa ingen Maade skaane de nuværende Regjeringsmænd, og turde deri findes visse Oplysninger, som ikkun lidet vilde være skikkede til at vinde den offentlige Mening for disse Herrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Grevinden af St. Leu (Dronning Hortense) ventes med det Første til Genf, hvor hun har leiet Huset leCalabri, i Nærheden af Eynards Hotel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Der paastaaes, at den østerrigske Armee skal formindskes 60,000 Md. og den preussiske 30,000; dog kan Preussen, ved sit fortræffelige Reservesystem, i en Tid af 3 Uger atter stille Mandskabet under Vaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Paa nogle Steder i Schlesien er den religiense Begeistring gaaet saavidt, at de Stærke i Troen ere, med et Slags paasyede Vinger, klavrede op i høie Træer, for derfra at flyve levende til Himmels. - Skulde Man vel tro, at slig Galskab var muelig endnu i det 19de Aarhundrede:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Jndenlandsk. En for Eiendomsbesiddere og Næringsbrugere vigtig Sag har nylig været forhandlet ved Kjøbenhavns Hof og Stadsret. Sagen var anlagt af Eieren af tredie Blegdam mod Capitain Borthig, paa Grund af, at han leed Skaar i sin Næringsdrivt som Bleger, i det den Steenkulsrog, som opsteeg fra det den Jndstævnte tilhørende Gjærbrænderi paa anden Blegdam, skadede det paa hiins Eiendom udlagte Tøi. Capit. Borthig er, under en Mulct af 10 Rbd. Sølv for hver Dag han sidder Dommen overhørig, dømt til at foranstalte en saadan Jndretning ved sit Gjærbrænderi, at den efter uvillige Mænds Skjøn kan ansees tilstrækkelig til at beskjærme Eieren af tredie Blegdam mod Tab og Skade i hans Næringsvei, formedelst den fra bemeldte Brænderi opstigende Steenkulsrog. Secretair og Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator H. C. Schönberg har - da flere have gjort ham opmærksom paa et almindeligt Rygte, at en "Schuberg skal være, om ikke deelagtig i den nu paagrebne Theaterkasserer Printzlaus Bedragerier, saa dog meget mistænkt derfor, samt om, at denne Schönberg skal have kjøbt en af de Theaterkassen, fravendte kongelige Obligationer i Kbhavns Addresse avis erklæret, at det ikke er ham, hvorimod han han ber, at det ved vort utrættelige Polities Virksomhed snart vil vorde oplyst, hvilke Personer der ere Forbryderens Medskyldige og Medvidere. Toldinspecteuren i Horsens, Justitsraad Feddersen, en af Byens meget agtede Embedsmænd, er af Hs. Maj. Kongen allernaadigst kaldet til Overcontrolleur for Sjælland og Fyen med hosliggende Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Landsoverretten skal nu have paadømt den i det sidste Aarstid behandlede Justitssag, hvori den under Navnet "Jldebrandsdrengen" i hele Fyen berygtede Ole Johansen Skandsgaard spiller Hovedrollen, og som afgiver et ligesaa mærkeligt Exempel paa tidlig Fordærvelse som paa en høi Grad af Færdighed i Forbrydelser. Denne grove Forbryder, som er døbt i Odense i Aaret 1816. er nu, i sit 19de til 20de Aar, overbeviist og dømt for, deels ene og deels i Forbindelse med en halv Snees Consorter, at have forøvet henimod 40 Tyverier i Fyens Stift forskjellige Egne, og da adskillige af Tyverierne ere qvalificerede ved natligt Jndbrud, er hans Straf nu bestemt til Kagstrygning og Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus for Livstid. Allerede i sit 10de Aar var han en Gienstand for Justitiens Opmærksomhed, og anholdt som formeentlig Brandstifter paa forskjellige Steder. J sit 11te Aar var han sat fast for Tyveri og Hæleri, men slap for Straf, i Betragtning af sin criminelle Umyndighed, hvorefter han, til Opdragelse og Confirmation, blev indsat i Tvangsarbeids-Anstalten i Odense, hvorfra han flere Gange har brudt ud, baade for og efter sin Confirmation, og begaaet nye Forbrydelser. J sit 18de Aar var han allerede dømt for 10 Tyverier, og det var under Executionen af Straffen derfor at han paa ny brød ud af Tugthuset den 10de Juni f. A. og atter begyndte den Række af Tyverier, hvorfor Domstolene nu have bestemt hans Fremtids Skjæbne, og som han, uagtet flere Gange at have været paagreben, stedse vidste at forskaffe sig Leilighed til at fortsætte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Den 3die og 4de Novbr. blev Øen St. Thomas hjemsøgt af en af de tropiske Egnes særegne frygtelige Tordenstorme, eller saakaldte Tornados, i Særdeleshed om Aftenen den 4de, da Uveivet vedvarede uafbrudt fra Kl. 5 1/2 til henved 10. Jsær rasede Samme i en overordentlig høi Grad fra Kl. 7 til 8, med uafladelige Lyn i alle Retninger, Strømme af Regn og formodentlig Jordskjælv, eftersom flere Cisterner og Mure nedstyrtede, hvorved 2 Heste knustes. Under dette Uveir blev den engelske Paket "Renart, som laae til Ankers tæt ved Siden af den danske Orlogsbrig "Alarts, truffen af en Lynstraale, som splittede dens Bram- og Mærsestang, anrettede betydelig Skade paa Skibets op rige Takkelage og nedslog 4 Mand, hvoraf dog ingen døde. J Byen slog Lynilden ned i et paa PerkinsTømmerplads i Ostsavanen beliggende Træhuus, fyldt med Tøndebaand og Staver, men antændte ikke Bygningen, uagtet Taget blev aldeles splittet i to Deele, hvorimod en i samme Bygning boende Neger ved Lynstraalen blev berøvet baade Synet og Mælet. Den paa samme Tid nedstyrtende svære Skylregn har anrettet betydelig Skade paa mange af de i Byen værende brandfrie Pakhuse, hvis flade Tage bleve utætte, saa at det indtrængende Vand beskadigede en Deel Varer. Der er vel i de sidste 2 Maaneder falden megen Regn; men denne er desværre kommen saa sildig, at Virkningen paa den forventede Host for største Deelen vil blive mindre velgjørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Nysted, den 16de Februar. De her bosiddende og hjemmehørende Søfolk vare i Dag forsamlede i Kirken, hvor de, paa høitidelig Maade, indførte en Model af et Fregatskib, fuldkommen tiltaklet og udhalet, efter at de, under Afsyngningen af en passende Sang, i Procession havde ombaaret den i Gaderne. Forinden Skibet ophængtes i Kirken blev i Lastrummet nedlagt en forseglet Flaske, som indeholder Optegning af Aarsdagen, Givernes Navne og Jndroullerings-Chefens Hr. Capit. Grans med Fleres. Omtrent 600 Mennesker, hvoriblandt mange fra Omegnen, bivaanede Høitideligheden, under hvilken Hr. Skolelærer Malling præluderede fra Orgelet og Psalmerne No. 544 & 545 til Slutning bleve afsjungne. Om Aftenen afholdtes Val, hvori Søfolkene og en Deel Borgere deeltoge, og hvorved ligeledes en Sang blev afsjungen samt flere fædrelandske udtømte. Dhrr. Jnspecteur Stürup og Forligelsescommissair, Told- og Consumtions-Underbetjent Henrichsen (Forfatter til begge Festsangene) vare inviterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Bekjendtgjørelser. Dette Blads ærede Abonnenter, saavelsom de, der herefter indsende Avertissementer, tilkjendegives herved, at Addressecontoiret forbliver indtil videre i min afdøde Svigermoders Huus i Nørregade her i Byen, og at Betalinger kan i min Fraværelse foregaae til Bogtrykkersvend, Ditlevsen, som herved bemyndiges til at qvittere paa mine Vegne. Mariebo, den 20de Februar 1835. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Literatur. Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommet og faaes hos Giegengack i Mariebo: Mandfolkenes Synderegister, eller hvorledes de ret dygtig læses Texten. Skrevet af et Fruentimmer. Priis 12 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Ægteskabs=Lotteri, eller Plan og Anviisning til at spille vore unge giftefærdige Piger ind i Brudesengen. Priis 12 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Damernes Pynt- og Conversations=Æske (tildeels efter Pariser-Snit). Priis 12 s. Fingersproget, med en Kobberplade indeholdende 27. stukne Haandfigurer. Denne interessante Udgave faaes for 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Udkommen er: Om Betydningen af den christelige Kirkes Bekjendelse, en Critik af Magister Møllers Futhersk christelige Stridsskrivt imod Pastor Grundtvig, af C. C. Boisen. - Faaes for 3 Mk. hos Giegengack i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Auctioner. J Følge Begjæring af Skifteretten i Stervboet efter Christen Kulds Hustrue, Karen Pedersdatter. bliver den Boet tilhørende, paa Schjørringe Skov beliggende Arvefæste Parcel, med Bygninger og Jorder af Hartkorn 1 Tde. 3 Fdkr. 2 Alb., med fornøden. Besætning, samt Sæde- og Fødekorn, bortsolgt ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 27de Februar) Fredagen den 6te Marts ) 1835, Form. Kl. 11. og Løverdagen den 14de Marts )De to første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den tredie paa selve Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Ved sidste Auction, den 14de Marts, sælges tillige Boets Løsøre af Jnd- og Udbo, saasom Dragkister, Kister, Sengeklæder og Linned, samt Kobber og Messing m.v., saaog Kreaturer. Endelig vil og ved denne Auction blive solgt en Deel Kartofler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Med Hensyn til den faste Eiendom bemærkes det, at Bygningerne for faa Aar siden af Nyt ere opførte og vel vedligeholdte, og Conditionerne, der ville vorde favorable for Kjøberen, ville være til Eftersyn hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde, samt fra første Auction tillige hos mig. Pederstrup, den 18de Febr. 1835. Aggerup. Over afgangne Bødker Hans Hansens Stervboes Huus No. 21 i Østergaden her i Byen bliver, efter Skifterettens Begjæring, afholdt 3de Auctioner: Fredagene den 13de og 27de Marts og 10de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, de 2de første paa Auctionscontoiret og den sidste i det sælgende Huus. Huset bestaaer af 5 Fag Forhuus og 3 Fag HalvtagsHuus. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten 22de April 1817 foreskrevne Maade. Nykjøbing paa Falster, den 14de Februar 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Da der, efter at Auctionen over Ulstrup Hovedgaard, med Underliggende den 26de Januar 1835 var afholdt, underhaanden er skeet Overbud paa Eiendommen, er det besluttet, at forsøge endnu en Auction over Samme. Denne nye Auction, der vil blive afholdt paa selve Gaarden Tirsdagen den 3die Marts 1835, Klokken 10 Formiddag, bliver fremmet aldeles paa samme Conditioner, som den forhen afholdte, hvoriblandt den fordeelagtige Bestemmelse for Kjøberen, at de 4 Femtedele af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen. For Øvrigt meddeles til Lysthavendes Efterretning, at Approbationen paa det høieste Bud, naar den betingede Sikkerhed efter Auctionsconditionerne derfor er stillet, vil vorde meddeelt strax paa Auctionsstedet, saafremt i det Mindste den Kjøbesum er opnaaet, som er bestemt i et, Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll tilstillet, med Statsgjælds-Directionens Segl forsynet Brev, der først vil blive aabnet, naar Hammerslag ved Auctionen er givet paa det høieste Bud. Conditionerne ere, som forhen bekjendtgjort, til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsens-Contoir i Kjøbenhavn, hos Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg og hos Forvalter Formann paa Ulstrup, der tillige foreviser Eiendommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Da Eiendommen forhen ved tvende i Aviserne indrykkede Bekjendtgjørelser er beskreven, ansees det overflødigt, her nærmere at angive dens Beskaffenhed, hvorimod Lysthavende henvises til de saaledes tidligere udstædte
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Bekjendtgjørelser. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Bødker Hans Hansen og forhen afdøde Kone Johanne Kirstine Jeppesen indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger, med anordnet Varsel, at bevise deres Arveret for mig, som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster, den 14de Februar 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Ved Proclama af Dags Dato, som læses i vedkommende Over- og Underretter, ere Creditorerne i afdøde Gaard- og Enkemand Hans Nielsens Bo i Radsted indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter i Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre District; hvilket herved bekjendtgjøres. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 10de Februar 1835. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Skifte-Tillysning. Tirsdagen den 10de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa mit Contoir afholdet Skiftesamling i Kjøbmand Meyer Kaufmanns Opbudsboher i Byen, hvorved Repartitionen i Boet fremlægges; hvilket herved til Efterretning for Boets Creditorer bekjendtgjøres, i Følge Placaten af 24de April 1824. Nykjøbing paa Falster, den 22de Febr. 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Tilkjøbs. Nye friske Citroner, 2 Rbd. pr. Nakskov. 100 Stkr., bekommes hos M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Fra Hr. Hofviinhandler WaaNykjøbing. petersens Lager er undertegnede forsynet med god rød Viin til 11 Rbd. 3 Mk. a 13 Rbd. 3 Mk. S. & T. pr. Anker, og paa Flasker a 26 s., 2 Mk. og 36 s. Finere røde, saavelsom forskjellige hvide Vine, kunne faaes paa Ankere og Bouteiller. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Nylig hjemkomne friske Citroner, a 3 Rbd. pr. 100, og gode Appelsiner faaes i Nykjøbing hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-24
Ved Tallotteriets 11279de Trækning i Altona udkom: No. 63. 77. 45. 65. 59.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Kiogtyvende Aargang. Nummer 17. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Franske Blade fortælle, at Don Miguel er savnet i Rom siden 23de Januar, og at Man forgiæves har anstillet Efterforskninger om ham i Civita-Verchia og andre Søhavne. Man troede derfor, at han var ifærd med at vove en Landgang i Spanien eller Portugal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Nürnberger Correspondent fortæller, at Keiseren af Østerrig omsider skal have givet efter for Don Miguels Forestillinger, og tilladt ham, at tage fremtidigt Ophold i Wien, hvor han med det Første var ventende og skulde beboe Fyrst Schwarzenbergs prægtige Sommerpalais. Grev Pozzo di Borgo, som er udnævnt til russisk Gesandt ved det storbrittaniske Hof, erholder i aarlig Gage 50,000 Solvrubler (Rublen omtrent af en Species Værdi); desforuden 2,000 Sølvrubler aarlig til Postpenge og eengang for alle 10,000 Sølvrubler til Reiseomkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Abbed Payanal har anklaget Erkebispen af Paris for Kamrene, fordi han har bortskaffet en Million Franker, som han havde i Deposito, og for hvilken Defect han undskylder sig med, at det erkebispelige Hotel blev ødelagt af Folket i Julirevolutionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Ved den kgl. Domstoel i Paris forefaldt den 5te ds. et anstødeligt Optrin. En Tyv var bleven dømt til 5 Aars Fængsel; men havde næppe hørt sin Dom, for han bukkede sig ned, snappede begge sine Træsko og hug den ene efter Dommeren, den anden efter Procuratoren. Lykkeligviis traf han dem ikke, men kun en af Raadsherrerne og en Vinduesrude. Han ledsagede sin Voldsgierning med de forargeligste Skjældsord, og lovede at ville qvæle saavel Dommerne, som Ludvig Philip, naar han fik dem i sin Magt. For dette sit Forhold dømte Man ham til 5 Aars Fængsel endnu og til bestandig Opsigt af Politiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Grev Thibandeau, fordum Medlem af National conventen og Statsraad, udgiver en Historie over Frankrig fra 1799 til 1815, saavelsom over Napoleons sidste Leveaar paa St. Helena. Den udkommer i 10 Bind under Titel: "Consulatet og Keiserriget."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Misforstaaelserne mellem Hayti og Frankrig synes nu at være bilagte. Fra Port an Prince er Fregatten Creole" ankommen til Brest med et Creditbrev paa London, paa 4,848,904 Franker 66 Cent., til Dækning af den Capital, som den franske Statsskat har Fordring paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Den for nogle Dage siden udkomne Aarbog over Kongeriget Nederlandene for 1835 meddeler følgende statistiske Notitser: Den 1ste Jan. 1834 var Hollands Folkemængde 2,481,382. J 1833 bleve fødte 87,116 Børn. Hele Hollands Befolkning formeredes i 1833, med 19,378 Sjæle. – J en af de nyeste Reisebeskrivelser over Ungarn findes følgende Data: Befolkningen, var i 1832 8,604,598 Mennesker; deraf havde Pest, 56,577, Presborg 37,180 og Ofen 30,014 Jndv. Den 30te April afgaaer atter et nyt Skib, Canton, umiddelbart fra London til Australien, som udelukkende er bestemt til at overføre Fruentimmer, der efter Udvandrings-Committeens Foranstaltning erholde fri Over reise. De maae være af en Alder mellem 15 og 30 Aar, funde og sædelige, hvorom de skulle medbringe Beviser. En erfaren Læge og flere Koner ere ombord, for at drage Omsorg for Passagerernes Sundhed. Ved deres Ankomst til Australien blive de forpleiede af Regjeringen, indtil de paa anden Maade blive forsørgede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-27
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har ved Forordning af 7de ds. befalet, at fra 1ste April af at regne og indtil videre skulle alle Brændeviinsbrænderier over hele Riget standses.