JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mens dettostaaSextende Aargang. No. 74. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 September 1819. Om Cimbrerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Man hører ofte i Poeste og Prosa tale om Cimbrer og cimbrisk. Men hvad der kan være Oprindelsen til denne Benævnelse, har hidtil kun været en Gjenstand for enkelte Lærdes Undersøgelse. J Jtalien lever endnu i Dalene i Egnen af Verona og Vicenza et lidet Folk, som kaldet sig selv Kimbrer, og som, efter Sagner, skal nedstamme fra de Cimbrer, som Marius slog og som reddede sig til disse Dale. Efter de Oplysninger, Busching har givet i sit Magazin (VIB.) synes disse Cimbrers Sprog mere at ligne Tydsk end Dansk, som Adskillige have antaget det forJnteressant vilde det være, om een af vore i denne Tid lærde Reisende nøiere vilde undersøge denne Sag, da Udbyttet maaskee kunde være større end man ved første Øiekast troer. Een af hine Cimbrer, Marco Pezzo, har meddeelt Efterretninger om dem. Han paastaaer, at disse Dalbeboere meget godt forstode de Tydske, som vare fra Nedertydskland (altsaa Plattydskere), men derimod vanskeligere dem, der vare fra Overtydskland og Østerrige. Tyrolerne, som boe dem saa nær, have en ganske anden Udtale, og kun lidet Samqvem med dem. Jndbyggerne i de syv Communer kaldes af Tyrolerne Cimmarer og ligeledes Sleger. Det sidste betyder, hvad det allerede siden de ældste Tider betegnede i det celtiske Sprog - Krigere. Cimbrer, som udtaltes Kimbrer, er, efter Nogles Mening, det Danske Kjæmpere og det Tydske Kamper. Men det Franske og Engelske Champion, ja selv det celtiske Camper, er aabenbart beslægtet med dette Ord, hvilket upaatvivleligen i alle disse Sprog kommer af det latinske Campus, Mark, og altsaa aldeles ikke ere af nordisk Oprindelse. En anden Sag er det med Kap og kappe, som kommer af det Jslandske Kop Flid, Kappen. At Kjæmper og Kjæmpe skulde omme af det Jslandske Kappi, Helt, Kjæmpe, er ikke sandsynligt. Den egentlige gamle Benævnelse paa en Kjæmpe er, som bekjendt, Rise (Jsl. Riis), der egentligen kommer af Rie, Opløftelse, hvoraf igien reise. Er Kjæmper altsaa af nyere og ikke nordisk Oprindelse, saa bortfalder den Gisning, at Benævnelsen Cimbrer kommer fra dette Ord. Den er heller ingen Grund til at antage, at de stolte Romere skulde have nævnt en Skare Barbarer ved et saadant Navn, om end disse selv skulde have givet sig det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 9de Septbr. J Nørreherred, her i Lolland kan for nærværende Tid en Skjeppe Hasselnødder kjøbes for 4 Rbmk. - Jdag solgtes atter Kartofler paa Torvet for 1 Rbmk. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Skjeppen og Pergamotter for 5 Rbmk. - Skjøndt vi ere langt henne i September, falder dog Heden endnu besværlig. Til Regn og Vand trænges i høieste Grad. – For en Tde. ny god Hvede bydes fra 6 til 7 Rbd. 3 Mk., for 1 Tde Byg 3 Rbd. 3 Mk., for 1 Tde. Havre 2 Rbd. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Hs. H. Hr. Biskop Boisen, Commandeur af Dannebrogsordenen, der i nogen Tid har opholdt sig i Kjøbenhavn angaaende den Lancasterske Læremaade eller indbyrdes Underviisning, er nu vendt tilbage til sin Residents i Vesterborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Dampskibet Caledonia har i disse Dage lagt for Anker ved Ourebye for at udbedres. En stor Mængde Mennesker strømmede næsten daglig derned for at tage det i Øiesyn. (Mariboe Av.) Odense, den 10 Septbr. J Eskildstrup, Søllinge Sogn, har en 10 Aars Dreng hængt sig. Man har ingen anden Grund kunnet udfinde, end at hans Moder gav ham en fortjent Jrettesættelse, og viste ham ud at passe Køerne, følgelig en Glemsomhed af det fjerde Bud. - Bønderne sælge her ny Rug for 6 Rbd., Byg for 4 Rbd. og Havre for 3 Rbd. Tønden. Smørret derimod er i høi Priis. - Jgaar Eftermiddags saaes en heel Mængde Mark-Spindelvæv i lange Taver at føres her over Byen igjennem Luften Nord efter, hvilket gav et synderligt Gjenskin i Solen. Taverne selv vare saa hvide som Bomuld og havde iøvrigt en paafaldende Lighed med den fineste Tvist. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Aalborg, d. 8 Septbr. Den offentlige Examen i Aalborg Cathedralskole, som begyndte den 23de August, endtes i Mandags med den sædvanlige Høitidelighed, da Skolens Rector efter en kort Jndledningstale bekjendtgjorte for en talrig Forsamling af Tilhørere, Examens Udfald i det Hele og indsatte Adjunct P. H. Colding i sit Embede. Til Academiet dimitteredes 4 haabefulde Ynglinge: Magdalus Cathar Brorson, en Søn af Cancellieraad og Byeskriver Brorson i Aalborg; Cleophas Svenningsen, en Søn af Fuldmægtig Svenningsen i Aalborg; Andreas Hoftved, en Søn af afgangne Landsdommer og praktiserende Læge N. Hoftved, og Peder Deichmann Aagaard, en Søn af afgangne Pastor Aagaard i Juelstrup, Viborg Stift. - J Skolen optoges 14 nye Anmeldte, saa at det hele Discipeltal nu er 67, alle Studerende; ingen Ustuderende. J det nye Skoleaar er Ungdommen saaledes fordeelt paa Skolens 4 Classer, at der er 16 Disciple i fjerde, 20 i tredie, 18 i anden og 13 i første eller nederste Classe. - Efter Examen uddeeltes af Stivendier til de meest flittige og trængende Disciple ialt 632 Rbd. 59 tz. Sedler og Tegn, og nedlagdes desuden for i Aar i Skole kassen for deres Fornødenheder ved Academiet, naar de demitteres, 390 Rbd. 15 tz. Sedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Ribe. Den offentlige Examen i Colding lærde Skole aabnedes den 25de August med en Concert og en Cantate, som udførtes af de Disciple, som paa Skolens Bekostning have nydt Underviisning i Jnstrumentalmusik og Sang. Umiddelbar derefter toge Prøverne deres Begyndelse, som vedvarede uafbrudt indtil 4 September, under afvexlende Nærværelse af en Deel af Byens og Omegnens Videnskabsyndere. Til Academiet bleve dimitterede C. A. Jürgensen, en Søn af Hr. Skolelærer Jürgensen i Colding, og P. Hørbroe, en Søn af Hr. Amtsprovst Dr. Hørbroe i Rødding. Disciplenes Antal er for nærværende Tid, med Jndbegreb af de ny oprettede Klasser, ialt 48, hvoraf 2 ere ustuderende. Randers, den 7de Septbr. Siden denne Maaneds Begyndelse har Veirliget her taget en Forandring. Jstæden for den langvarige Hede og Tørke, er der indtraadt tyk Luft med Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Arresthuset her i Byen har i mange Aar ei været saa opfyldt af Arrestantere, som paa nærværende Tid. Deres Antal beløber sig imellem 50 og 60 Personer. - Smørret stiger her i Prisen; i Løverdags kostede det i Gjennemsnit 2 Mk. Pundet. Rugen kostede samme Dag 7 a 8 Rbd. Tdn. Viborg. Torsdagen den 9de September udreiser Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen paa Kirke- og Skolevisitats i Fleskum og Hellum Herreder, og kommer tilbage til Mandagen den 27de September. - Ved det i Lundbye i Ribe Stift, den 2den September holdte Marked talte man ikke mindre end 176 Boder med Kram, Haandværksarbeide og Drikkevahre, Sæderug blev solgt for 8 a 9 Rbd. Tdn. Af Æbler var der saadan Mængde, at nogle solgtes for 16 a 24 s. Skieppen. - En stærk Regn, hvortil den fortørrede Jord saameget trængte, er nu i de sidste Dag nogle Gange falden. Vandmangelen var mange Steder meget stor. Ørum Søe imellem Viborg, og Randers var ganske udtørret, skjøndt den er ikke liden af Omfang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Blandede Efterretninger. Forbrug af Jern og Kobber i England. Jernets Brug er langt mere udbredt i England end i noget andet Land. Ei alene er en stor Deel Kjøkkenkar overalt af dette Metal, men ved ethvert Huus er ogsaa enten et Gitterverk mod Gaden eller et Slags Planke af tykke Jernstænger, hvilke, uagtet de overstryges rundelig med Fernis, dog inden kort Tid forruste i den fugtige Luft. Ved enhver Engelsk Kamin udfordres en Tang, en Jldgaffel, en Skuffe og en Askesamler af Staal eller Jern. J hvert eneste Værelse er et Gallerie af massivt Jern udenfor Kaminen; kun i simple Huse finder man det indmuret i Kaminsmuren. Det er let at begribe, hvormeget Jernet Skib har ved sig. Nu beregne maa hele Massen af Jern i en Krigsflaade, hvis Lige ingen Tidsalder, saalangt Historien naaer, kan opvise. Hvilken Vægt af Jern et Engelsk Orlogsskib paa 120 til 130 Kanoner bærer, det forestiller man sig kun, naar man har seet de gruelige Jldsvælg i Virksomhed paa det underste Dæk af et Krigskib af første Rang. Dernæst erindre man sig de mange tusinde Verksteder i Birmingham og Sheffield, i hvilke der forfærdiges Knive og Gafler, Laase, Rageknive, Lysesaxe, Sporer, Saxe, Agerdyrknings-Redskaber, Knappe - og Alt, hvad der kan forfærdiges af Jern og Staal – næsten for hele Europa, begge Jndierne, de Africanske Kyster og for det Meste for hele America. De mange Møller og Vandverker, med deres overordentlig tykke jernbeslagne Vandhjul, Fabrikkerne, hvis Antal i intet Land er større, Skibsverfterne, Vand renderne fordre utrolig meget Jern. Alle store Bryggekar, Foustager og Fade, og næsten alle Tønder af nogen Betydenhed bindes med Jernbaand. Men alt det Jern, som anvendes til alle disse Fornødenheder, er kun lidet, naar man betragtet ved Siden de Engelske Jernstøberier, hvor hele Broer støbes af Jern. En betydelig Deel af dette Metal medgaaer ligeledes til de Veie af Jern, som nu ere meget brugelige i England. For at lette Transporten har man nemlig gjerne ved store Brug af Fabrikker lagt paa Veiene smale Stier af Jern, langsad hvilke Vognene let føres fremMan kunde forlænge denne Fortegnelse paa flere Sider, men det Anførte er tilstrækkeligt for at vise, hvormeget Jern der forbruges i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
J Sverrige, hvor den hele Folkemasse elsker Friheden, men hvor man ofte har været af stridige Meninger om Midlerne til at bevare den, delede denne Jnteresse fordum Riget i tvende Partier, bekjendte under Navn af Hatte og Huer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
J dette Land gives ganske gode Hoveder ogsaa under Huerne. Paa samme Maade forholder det sig ikke i Frankrige, hvor Huen, den være af hvilkensomhelst Farve, synes ikke at bedække andre end elendige Hjerner. Ogsaa naar man vil udmærke en dum, eenfoldig Stakkel, siger man: han har Hovedet i Huen. Man tager ofte Hovedklædemonet for Hovedet og Hatten for Karlen. Heltene sagde glade naar de vilde beskrive en blodig Strid, vi have efterladt os mange Hatte der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Stockholm, den 30te August. - Officielle, i Gaar fra Landshøvdingen i Norbottens Lehn ankomne Efterretninger formelde, at Keiseren af Rusland den 29de August vilde ankomme til Tornen, og at han den 30te agtede at gjøre en liden Tour ind over den Svenske Grændse, for at tage et der beliggende Jernverk i Øiesyn. Den 6te September ventedes Hans Keiserlige Majestæt til Abo, hvor Høistsamme agtede at tilbringe tvende Dage. – Jfølge en under 18de d. M. udfærdiget naadig Kundgjørelse er Skydsen i Sverrige for Fremtiden forhøiet fra 12 til 16 Skilling Bco. pr. Hest for hver Miil. - Jgaar afreiste Hans Excell. Hr. Statsminister Anker herfra til Norge til et kort Besøg hos sin Familie. Brasilien, dette med alle Slags kostbare Producter høit begavede Land i den ny Verden, som siden dets Guldminers Opdagelse indtil Aaret 1810 har leveret 14,200 Centner Guld og 2100 Pd. Diamanter, var længe et næsten ubekiendt Land, hvor en mistroisk Regjering omgav enhver Reisende ved hans Ankomst med Vagt. Ved den Kongel. Residences Forlæggelse fra Lissabon til Rio Janeiro aabnes for dette skjønne Land nye Udsigter til en udbredt Cultur og en Vinding for Naturvidenskaben og vore Kundskaber. Hidtil havde vi saa grundige Efterretninger. En viis Konges liberale Tænkemaade, understøttet af et oplyst Ministerium, tilstod ikke allene Udlændinger Adgang, men befordrede ogsaa deres Efterforskninger paa den høimodigste Maade. Saaledes fik Engellænderen Mawe Tilladelse til at undersøge hine rige Diamantgruber. Saaledes har Oberstlieutenant von Eschwege i Villa Rica, begunstiget ved sit lange Ophold i Brasilien, allerede leveret nogle interessante Afhandlinger, ogsaa har han maalet Minas's høiere Bjergkjæder &c. Den, som saa rosværdigen befordrer deslige videnskabelige Undersøgelser, er den Kongel. Minister Conde de Barca.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
En tydsk Prinds, Maximilian af Wied-Neumied, har hæderligen medvirket til dette Øiemed. Han gjorde, som bekjendt, i Aarene 1815 til 1817 en Reise i Brasilien, og hans videnskabelige Jver foretrak, i det han satte sig bort over alle afskrækkende Vanskeligheder, at gjennemreise den endnu saa ubekiendte Østkyst, hvor endnu endeel Stammer af de oprindelige Beboere leve i deres Originalitet. J Urskovene ved den høie Ryg af Middelbrasilien, der strækket sig 165 Mile langt, kan man endnu finde dem i deres oprindelige Tilstand, og Stammernes Navne ere endnu ubekiendte i Europa. Prindsens Reise omfatter en Strækning fra 23 til 13 Gr. sydlig Brede. Nu har sammes Forlægger, Hr. Brønner i Frankfurt om Main, udgivet Prøver af Text og Kobbere, for at samle Subskribenter. Der skal trykkes deraf tre Udgaver i 2 Bind Text med 22 Kobbere, 13 Tommer, brede og 10 Tommer høie, samt 3 Kort, alle af berømte Konstnere, f. Ex. Haldenwang; Veith, Eslinger, Lips o. s. v. Den første Udgave paa fiin Royal Velin skal koste 4 Caroliner, den anden paa ganske stort Imperial Veln 6 Caroliner og et Exemplar med en gousche 36 Caroliner. Om Goethe. (Slutning; see forr. No.) For begge de anførte Digtearter, blandt hvilke den dramatiske ganske reducerer sig til den snævreste Kreds, hvori al Kraft vældigen sammentrækker sig, den lyriske derimod paa fuldendt Subjectivitet, er Goethe virkeligen for almindelig og kold i sin fuldkommen bestemte Objectivitet. Dramer, som til Opførelse paa Skuepladsen kunde være af Varighed i Tiden, har han ikke leveret, og hvad der er Sandhed kan i den Henseende kun en Hykler fragaae; ligesaa hæver hans lyriske Sving sjeldent over Sangens Synskreds sig til den Høide, som Schillers seraphiske Genius har naaet. Men seer man hen til Gemyttets Dybde og Svingets Høide i det Enkelte, overhersker hans digteriske Virksomhed i Almindelighed den hele Jord, og han er i den Henseende dens fødte Fyrste; som saadan aldeles Realist, – men en consequent poetisk Spinoza, som lader det Guddommelige udgaae fra Naturen, medens den ægte Jdealist udleder omvendt denne fra hiint. Ved hans Universalitet og gediegne Objectivitet yder han i sine samtlige Værker en fuldstændig Anskuelse af den tydske Poeste overhoved, hvilken den med samme ubekiendte Udlænding for saavidt nærmest kan studere i ham, som saa mange enkelte tydske Digteres Bestræbelser, concentrere sig som Radier i Middelpunkten af hans alt omfattende Genie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Den Engelske Regjering giver de fra Parga udvandrede Jndvaanere Land at dyrke paa Cerigo- og Caphalonia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Af Fredrik Schlegel kan man vente en artistisk litterarisk Reisebeskrivelse over den Østerrigske Keisers Reise i Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
J Mayland har der i henved 50,000 Tilskueres Nærværelse den 22de August fundet et prægtigt Carroussel Sted af 250 Personer, som hørte til tvende Husarregimenter. Sand lever endnu, men henteres daglig meere og meere under de piinligste Smerter. Han kan næsten ikke mere bevæge sig, og man har paa hans Seng maattet gjøre ham en Jndretning til at læse. Han læser blot theologiske Skrifter og Mullers Schweizer-Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264 Lond. 2 M. 117. Amst. 2 M. - . Spec. 266. Specier solgtes til 16 Rbmk. Obligationer 78. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 18 1/2 a 18 3/4. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 PC. Antikerne i Paris. Efter Schiller.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
Hvad Grækers Konst skabte Jorden Kan Franken med Canoners Torden, Drage hen til Seines Strand; Og i prunkende Musæer. Han vise sine Seirtrophæer, Et forundret Fædreland. Men, evig tause, deres Stads Aldrig de vil forlade, Aande Liv som i Athen, Ene de er Muser kjære. Som i varme Bryst dem bære, For Vandalen er de Steen. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-14
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. svothoe Co Sextende Aargang. No. 75. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 September 1819. Ønske om en Journal for Skolevæsenet i Danmark, samt Forslage til dens Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-18
Et heelt Decennium er nu hensvunden, siden den eneste Journal for Almueskolevæsenet, som vi havde i vort Fædreneland, gik ind, og den gik ind, just da den var allermest nødvendig, nemlig da Reformationen i vor Almueskolevæsen for Alvor tog sin Begyndelse. Hvis den havde bestaaet, vilde man der sandsynligviis fundet et Arkiv for hvad der siden den Tid er gjort for Almueskolevæsenet, om ikke i alle, saa dog i en stor Deel af Danmarks Skoledistrikter, og man vilde have seet, hvorledes det er gjort og ved hvilke Midler denne Forandring er foretaget; hvad den har kostet og endnu koster, hvad der mueligen er, eller kunde været sparet, hvilke Personer der herved vare de virksomme; og af hvad Beskaffenhed denne deres Virksomhed var, og hvilke Følger det Hele har havt, har, og sandsynligen vil have Det vilde have været en sand Velgierning, saavel for os, som for vore Efterkommere, naar Vi deri kunde upartisk skue saavel Directionernes som Kommissionernes Forhold, Skolelærernes saavelsom Districternes, og jeg paatvivler ingenlunde, at de Fleste af dem jo med Glæde vilde have skuet det. Saavel alle Vedkommendes Fortjenester, som deres mulige Feil vilde have blevet et Speil allerede for os; men endnu mere for Efterslægten, og de sidste ville derved have Leilighed til at vogte sig for de Feil, som deres Formænd begik. Kort, jeg kan ikke andet end troe, at slig en Journal, om deri ikke kom andet end Altstykker, uden al Reflection, mere end den, der behøvedes til at bringe Altstykkerne i historisk Sammenhæng, jo vilde være en saare vigtig Gave for os, og saa meget vigtigere, som den vilde indeholde vort nye Skolevæsens Tilstand og Skjebne i sin Vugge. Dog maaske en stor, og mueligt den vigtigste Deel af dette ellers store Tab kunde endnu oprettes, naar der strax blev lagt Haand paa Værket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-18
Endnu kunne de fleste af vore Skoledistrikters Historie udarbeides og samles, og derved kunne vi faae et beskueligt Begreb om Alt, hvad der er gjort paa vedkommende Steder, og derved komme til Kundskab saavel om Personerne, der have virket, som hvad Modstand og hvilke Hindringer, de have havt at overvinde, samt hvorledes de have overvundet disse. Man kom til at fælde en retfærdig Dom over Enhver, thi man havde Data for sig, og den virkelig Fortiente kunde, lige faa lidet som den Jkkefortjente skiules. Lad endnu være, at mangen maaske, som nu straaler i Stierneglands, vilde komme til at stige ned af sin Høide, og mangen En, som stod og sattes i Skygge, kunde komme til at stige op med Straalekrandsen om sit Hoved; saa vilde dette, naar Sandhed ved blotte Data blev fulgt og Jntet fordulgt, være saa langt fra at skade, at det end meget mere vilde være af det største Gavn; thi anum cusqueskader dist aldrig. Da vort Skolevæsen nu forestaaer en ny Modisikation, der, saavidt jeg skjønner, er noget gavnlig, og vil, naar den har overstaaet Misforstaaelsens og Modstandens Periode, være af meget gode Følger, saa troer jeg at det nu var en beqvem Tidspunkt baade til at indhente det Forsømte, som og til at gjøre Publikum bekjendt med hvad der nu skeer, og paa den Maade ogsaa at opbevare et Arkiv af vore Bestræbelser for de tilkommende Slægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-18
Endskjøndt jeg nu vel indseer, at min Opfordring til et saadant Tidsskrivt ikke vilde veie meget, saa haaber jeg dog, at en Opfordring for dem, som indsee en saadan Journals store Nytte, ville, uden at see paa den Persons Vigtighed eller Uvigtighed, hvorfra Opfordringen kom, desuagtet skride til et saadant Arbeide, naar de med mig vorde overbeviste, ikke allene om dets Nytte, men og om dets Nødvendighed. Men ligesaalidet som jeg kan billige denne Taushed i en saa vigtig Deel som Almuens Underviisning er, og hvorledes der arbeides derfor, ligesaalidet kan jeg billige den Taushed, der hersker om vore lærde Skoler. Begge ere National anliggender og om begge bør da og vides noget offentlig. De af S. T. Hr. Etatsraad Engelstofudgivne Annaler ere ogsaa standsede, og det eneste man nu hører om disse Skoler, er hvad der derom kan forekomme i Kollegialtidenden. Her var det meget ønskeligt at vide, hvad der nu i hver Skole i hvert Aar foredragedes, hvorledes Methoden i Foredraget i enhver Skole; de Lærere, der derved ere ansatte, og som udmærke dem, og hvori og hvorved. Examinernes Udfald og de tiltagne Assessorers Navne; Disciplernes Antal, de af Fædrene til vedkommende Skoler skienkede Kapitaler; hvortil de efter Fundators Villie skulde *) J Henseende til Assessorer ved Skoleexaminerne vilde det være at ønske, at vedkommende Skoleraad vilde altid vogte sig for de Assessorer, hvis Partiskhed eller Uvidenhed og Enfoldighed almindelig er bekiendt. Disciplene lider meget under Sligt naar det hænder. Nepotismen er heller ikke hertil synderlig at anbefale. anvendes og hvortil de nu anvendes, deres Skjebne under Pengeforandringen, Lærernes Lønning og deres andre Emolumenter, Skolernes Bygninger, Bibliotheker, Jndretninger, Beliggenheder, &c. Saadanne Materier interessere og udbrede et Lys over disse vigtige Anstalter, som man hidindtil for det meste aldeles savner. Oversættelse derimod, Taler og vidtløftige Afhandlinger bør her ikke have Plads, med mindre de skulle være særdeles udmærkede. Men i disse Annaler for det lærde Skolevæsen ville Vi og ønske det Akademiske maatte vorde indføiet. Forelæsningerne som holdes, Studenternes Antal, som besøge disse Forelæsninger Udsigt over enhver Videnskabs Tilstand ved det akademiske Aars Ende, hvad der af enhver Videnskab er i hele Aaret foredraget; Examinernes Form og Udfald. Universitetets Eiendommes Tilstand, Kapitaler, Donationer, Stivendier og deres Bestemmelse. Fremdeles Udsigt over Fædrenelandets Literatur, og Anstalter, saavel i Kjøbenhavn som uden for til Videnskabernes Fremme allevegne i Landet; lærde Selskaber. Hvad der af vore Biskopper, Amtsprovster, Præster og Andre er gjort og gjøres til iblandt geistlige og verdslige Embedsmænd at befordre Videnskabelighed
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-18
Jeg fordrister mig nu til paa det ærbødigste at anbefale disse 2de Forslag til mine ærede Medborgere, som kunne og ville virke til deres Jværksættelse. Jeg anseer det for et fortjenstligt Arbeide, og jeg vover i dybeste Ærbødighed at opfordre den hensovede Egerias værdige Udgiver, Hr. Pastor Ridder Holm i Kjøbenhavn, til et saadant Tidsskrive for vore Almueskoler efter ovennævnte Plan. Flere ville nok række os Haanden, og vore Efterkommere, haaber jeg, ville velsigne vore Bestræbelser. For det andet Slags Skole annaler vil jeg kun nævne Navnene Engelstoft, Thorlacius, Jens Møller og vor mageløse Literator Nyerup. Fremdeles Blok i Roeskilde, Bendsen i Frederiksborg, Fibiger i Nyekjøbing, Tauber i Aalborg og Tauber i Colding, Dr. Müllertz i Odense, foruden andre Flere, hvis Navne her at anføre vilde blive for vidtløftigt. Den 4de Juli 1819. *) At Rang og Stand og Connexioner ikke her kunne komme i Betragtning, haaber jeg er afgjort. Dog maatte der i saadant et Selskab strax dæmmes derimod; thi jo længere fra Hovedstaden, jo værre er denne Hydra, da den har hundrede Hoveder og brede og ofte uforskammede Pander.