JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Da jeg ikke har kunnet faae mine Udgifter dækkede ved den stedfundne Subskription til det paatænkte Lyst fyrværkeri, saa tilkjendegives herved dHrr. som have tegnet sig for Bidrag dertil, at Buddet vil tilbagebringe. Enhver især hvad de have betalt, og at Fyrværkeriet vil blive udsat til en anden passende Leilighed. ærbødigst Neppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Fredagen den førstkommende 20de Octbr., om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes, efter Skifterettens Foranstaltning, Auction paa Aarhuus Raadhuus, over nogle Afdødes Efterladenskaber, bestaaende af: Stole, Borde, Sophaer, Skatoller, Sengesteder, Sengeklæder, Kobber, Jern- og Messingfang, Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 10de Octbr. 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Efter Begjæring af Høker Benneboes Enke bliver, i Anledning af Bopælsforandring, den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, i Stedet Os 828 dag Klosteret bortsolgt: 2de Arbeidsheste, 3 Ditto Vogne, 1 Reisevogn, i Harve og Nogle Sæt Seletøi. De Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 3die Octbr. 1812. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Efter Begjæring af Auctionsholder Hertz afholdes Torsdagen den 19de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, Auction i den afg. Postmester Lunds Enke forhen tilhørende Gaard, paa Middelgade heri Staden, over forskjellig Jnventarium, saasom: Sengesteder, Sengeklæder, Lagener, Borde, Stole, Speile, 20 St. Jern-Kakkelovne, hvoraf de 10 Stk. ere aldeles nye. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 10de October 1843. Fleischer. Auction over Faar og Beder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Løverdagen den 21de dennes, Formiddag Kl. 11, bortsælges ved offentlig Auction, udenfor Aarhuus Kjøbstads Vesterport, 150 a 200 Faar og Beder, tjenlige til Slagtning. Lysthavende indbydes. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Enkemadame Busch af Skjold, bliver den Stervboet tilhørende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fk. 1 Alb. stillet til absolut Bortsalg ved en ny Auction, der afholdes i selve Gaarden Tirsdagen den 31te October, Kl. 11 Formiddag. Gaarden er, som meldt beliggende i Skjold By, i den frugtbareste Deel af Bjerre Herred, neppe 1 1/2 Miil fra Horsens. Dens Areal er c. 60 Tdr. Land g. M., udmærket gode Jorder i fortrinlig Gjødningsstand og Drift. Af Enghve avles aarlig 10.12 Læs aarlig, og Tørveskiær samt Gjærdselhugst haves. Kreaturholdet er 16 Malkekøer foruden endeel Unghoveder og Faar, og Gaarden kan drives med 4 Heste. Bygningerne ere tilstrækkelige og gode. Vaaningshuset er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden har siden 1ste April 1835 været bortforpagtet imod aarlig Afgift deels contant deels i Naturalier circa 2002, hvorhos Forpagteren har afholdt alle Skatter og Afgifter paa Gaarden og Hartkornet samt Vedligeholdelsen, af Bygningerne. Denne Forpagtning udløber den 1ste April 1844, da Eiendommen altsaa først kan tiltrædes af Kjøberen. J Kjøbet følger med Gaarden, foruden den nedlagte Vintersæd, 24 Tdr. Havre, 3 Tdr. Ærter, 4 T. Rug, 2 Ls røget Flesk, 12 1/2 Td. Byg, 3 Ls Kløverfrøe, 6 Skpr. Kartofler, 4 Traver Tag. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Bjerre=Hatting Herreders Contoir paa Stjernholm, den 8de Octbr. 1843. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Jfølge Stiftamtets Ordre af 2den dennes foretage Tirsdagen den 17de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, offentlig Licitation over Opførelsen af endeel nye Steenkister, samt over Reparation af nogle gamle Steenkister, alle paa Landeveiene i Hads og Ring Herreders Jurisdiction. Licitationen afholdes i Herredernes Thingstue paa Raadhuuset i Aarhuus, efter de Conditioner og Overslage, der ved Licitationen bekjendtgjøres og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende, indbydes at møde. Hads og Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te October 1843. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Vi tillade os herved at bekjendtgjøre, at vi i den af Hr. Knud Monberg forhen eiede Gaard, N 59 her i Byen, have anlagt en Colonial-Handel i Forening med de grovere til Landmandens Forbrug henhørende Artikler, saasom vi ogsaa til enhver Tid gjöre Indkjøb af Landels Producter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Ligeledes anbefale vi vort Udsalg af Kornbrændeviin, fra vores i Gaarden vel indrettede Damp brænderie, saavel i større som mindre Partier. Lovende Enhver, som godhedsfuld vil forunde os sin Søgning, en reel Behandling. tegne vi ærbødigst. Ingersen & Hansted, Horsens, den 28de Septbr. 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
At jeg er flyttet fra Middelgade til Stedet af 898 paa Guldsmedgade, tilhørende Enkemadame Hansen, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder saavelsom for de der i Fremtiden godhedsfuld vilde forunde mig deres Arbeide. Durabelt Arbeide og hurtig Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Aarhuus, den 12te October 1843. ærbødigst A. H. Geslin, Skrædermester. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Da jeg har bragt i Erfaring, at mit Stempel paa Jomfrutobak med Figur er eftergjort og Tobak dermed udsælges hos enkelte Kjøbmænd her i Byen, undlader jeg ikke at gjøre mine ærede Kunder opmærksomme paa Forskjellen af Stemplerne:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Paa det eftergjorte staaer: L. NNELICRES FIBRIK. men paa mit: M. BONNELICRES FBRIK. Horsens, den 11te October 1843. M. Bønnelyckes Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Gode Uldkarter, Kjøbenhavnsk Peberrod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Meieri=Oste, fortrinlig gode, samt Fiin Hvedestivelse, fra Fabrikken Cathrinedahl paa Møen, faaes hos C. A. Bodewite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Guult Vox kjøbes til høieste gangbare Priser af C. A. RodtwittKartoffelmeel. af bedste Qvalitet, hvidt, tørt og fiin, eget Fabrikat, udsælges til den billigste Priis, 2 lybsk s. pr. T. af Kjøbmand. Joh. Jürgensen i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Paa Petersminde, i Hads-Herred, kan faaes 30 Stkr. Kreaturer vinterfodrede, naar man snarest muligt henvender sig til J. Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Byg til Behandling i Malt modtager H. jeg fra Dato og fremdeles indtil næste Mai. Aarhuus, den 11te October 1843. J. Krog, ved Mølleport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Paa Veien fra Mindebroen igjennem Skolegaden over Skolebakken til Middelgade er den 12te October tabt et med Kniplinger besat Lommetørklæde af hollandsk Lærred. Finderen bedes imod en Douceur at aflevere samme i Middelgade 3 71, 2den Etage. Carl Steffens Volkskal. f. 1844, med fine Staalstik, 60) er ankommen til A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Prædikanter paa 18de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Fonss, Frue kirke Hr. Consistr. Brix; Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Dk. Hr. Pastor Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
No 180. Fasa den 14de October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Blandinger. Staden Kingston paa Jamaica er bleven frygteligt hjemsøgt af en Jldebrand, der udbrød i et Jernstøberi, og tog saa voldsom Overhaand, at Artilleriet maatte med 12pd. Kanoner nedskyde en heel Deel Huse for at standse den. Antallet af de ødelagte Bygninger angives til 400, og Skaden anslaaes til 4 a 500,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Da Kong Otto (af Grækenland) skulde underskrive den Ordonants, hvori han takker Revolutionens Ophavsmænd, spurgte han med Taarer i Øinene den franske Gesandt: "Kan jeg underskrive den? Hvortil Gesandten svarede: "Sire! Det er bedre, at De underskriver frivilligt, end at De bliver tvunget dertil; for tre Dage siden havde De kunnet undgaae alt dette." – Ak! udbrød da Kongen - Hvorfor har jeg aldrig erfaret Sandheden!" Nu erfares det ogsaa, at man, for Kongen beqvemmede sig til at opfylde Folkets og Armeens Forlangende, havde truet ham med, at skyde Slottet i Brand, hvis han endnu længer vægrede sig. Det virkede kraftigt – og Kongen underskrev Alt hvad man vilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Censuren er nu ogsaa bleven indført i Constantinopel. Og Hvo er vel den første tyrkiske Censor Jngen Tyrk, men en tydsk Renegat! – Riza Pascha, der begyndte sin Carriere som Apothekerlærling, nu Præsident i Krigsraadet og Gouverneur i Hovedstaden, er udnævnt til Seraskier c: Høistcommanderende over Hæren. – Hs. Høihed, den tyrkiske Keiser, er først tyve Aar gammel, og har allerede 9 Børn; to Prindser og syv Prindsesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Det ulykkelige Spanien har ogsaa nylig været hjemsøgt af en anden svær Ulykke. Store Oversvømmelser have anrettet skrækkelige Ødelæggelser i Catalonien, flere hundrede Mennesker ere omkomne derved, et heelt Vagthuus bortreves i Girona, og en Postvogn med alle Passagerer druknede ved Tondera. Ogsaa Marseille (i Sydfrankrig) har været hjemsøgt af et saa frygteligt Uveir, at man ikke i en Menneskealder har oplevet dets Lige. Vandet strømmede med saadan Voldsomhed igjennem Gaderne, at det endog reev Folk bort med sig, hvoraf En, i sine Medborgeres Paasyn, blev ført ud i Havnen, hvor han druknede, uden at der kunde gjøres Noget tilhans Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Det morer Londonerne meget, at Dronning Victorias Besøg i En ogsaa har givet Pariser skrædderne Noget at bestille. Man vil nemlig i den franske Hovedstad nu ikke gaae med Andet end Alliancebuxer, "Treports Veste", Alberts=Kaskjetter og "Victoria Frakker. Saaledes har dette saameget omtalte Besøg ikke alene sat Diplomaterne, men ogsaa Moderne i Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Den tyrkiske Gesandt i Paris har tilstillet Guizot en Note, som har gjort endeel Opsigt. Hs. tyrkiske Excellence vilde nemlig anlægge i sit Palais et Harem efter tyrkisk Skik, men af Mangel paa et Slavindemarked befolkede han samme med frivillige franske Odalisker, og forlangte af Udenrigsministeriet Autorisation til et saadant Establissements Anlæggelse, for ikke paa nogen Maade at komme i Collision med Politiet. Guizots høflige, men afslaaende Svar har imidlertid mishaget i høi Grad den tyrkiske Gesandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Den irske Stad Cove har med Nød og neppe undgaaet et Bombardement: Krigsbriggen "Lyn laa nemlig tilankers udenfor Staden, da Capt. Burs lem pludseligt gav Ordre til at affyre Kanonerne paa Byen. Kun med Møie fik de underordnede Officierer den afsindige Commandeur til at afstaae fra sit Forsæt, og nu er han bleven afsat af Stationens Admiral. Tremasteren Ville-du lavre havde allerede i en Maaned krydset ved Den Jsaa Na Mawi i Sydhavet; men ingen Hvalfisk vilde vise sig. Langt om længe bemærkede en af Harpunererne en saadan. Capitainen lod fire Schalupper bemande, og man naaede Uhyret, inden det dukkede under. Den Mand, som først havde seet Byttet, tilkom den Ret og Ære, at harpunere Hvalfisken, og han kastede Harpunen med saadan Kraft og Færdighed, at den blev siddende dybt i Fiskens Ryg. Men Smerten bragte Dyret i saadant Raseri, at det slog til med Halen, og knuste Schaluppen, hvori dets Dødsfjende sad. Rask dreiede Hvalen sig om, aabnede sit Svælg, og greb, i sin Dødskamp, Harpunereren i Benet. Til Lykke havde Uhyret kun faa Secunder at leve i. Befriet fra Hvalfiskens Svælg, blev Matrosen bragt ombord paa Ville-dulavre, hvor Chirurgen maatte sætte hans Been af ovenfor Knæet. Da Amputationen, som Matrosen udholdt med stoisk Rolighed, var forbi, forlangte han et stort Glas Genever. "Nu, Pierre, spurgte Capitainen Patienten: Siig mig, hvad tænkte Du, da Hvalfisken havde Dig i Gabet?" – "Paa Ære, Capitain, brummede Harpunereren. Jeg tænkte, den maatte give idetmindste 60 Bariler Tran, En Dag i f. M. arbeidede to unge Mennesker paa en Mark ved Kirkendbright, tæt ved Havbredden, og da de vare færdige, stege de op paa et høit Punkt af Klippestranden. J nogen Frastand saae de en Maage Rede, hvori Ungerne vare næsten flyvefærdige. Den Ene, Peter Hitchen, fik Lyst til at hente en af Fuglene, men kunde ikke komme til Reden, og gik fortrædelig hjem. Kort efter lagde han sig til at sove; men hans Phantasi synes vedvarende at have sysselsat sig levende med de unge Maager. Om Natten stod han i Søvne op, gik i den bare Skjorte en halv engelsk Miil ud til Stranden, klattrede ned af den skraae Klippebred, gik hen langs en steil Skrænt, naaede Reden, tog en af de unge Maager, vendte tilbage af den farlige Vei, tilte hjem, satte Fuglen i en Lade, i en Tønde, som han lagde et Bret over, og gik atter tilsengs. Da han vaagnede, undrede han sig, at Huden var gavet af hans Been, Hænderne vare blødige, det ene Knæ forslaaet osv. Paa hans Kammerats Spørgsmaal fortalte han, han havde drømt, at han hentede en ung Maage fra Reden og skjulte den i Laden. Maagen fandtes virkeligen der, og det er altsaa udenfor al Tvivl, at han har gjort hiin Vandring som ovenmeldt, da ingen anden Vei fører til Reden. Peter Hitchen har længe været Nattevandrer og faldt for to Aar siden, i denne Tilstand, ned fra et Pakhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
J Nordamerika begynder man at gjøre Forsøg paa, at forbedre haardnakkede Forbrydere ved Hjælp. af Vandkuren. Jstedetfor at pidske dem, overøser mandem nemlig med iiskoldt Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
J en Locomotivfabrik i Paris seer man i denne Tid en Locomotiv med sex Hjul, som er udrustet med Seil, Master, kort med et almindeligt Skibs hele Takkelage. Den skal være langt hurtigere, end en sædvanlig Dampvogn, og meget brændebesparende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
J Saint Pierre ere to Børn blevne bortførte af en Skypompe for deres Forældres Øine. Man har søgt dem i en Omkreds af flere Mile; men de ere sporløst forsvundne. Nazareth's Eensomhed, saaledes hedder en Anstalt i Nærheden af Montpellier, som er stiftet af en Ronne og to løsladte Forbrydersker og har til Øiemed, at forbedre unge Piger, som ere blevne et Bytte for Forførelsen. Der befinde sig for Tiden 65 Piger i denne Stiftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En Reisende, som paa Jernbanen var kommen til Namur, blev forleden, idet han steg af, overøst med gloende Aske, og har derved mistet sit Syn Skylden laa hos Fyrboderen, som ikke tøvede med at slukke Kullene, til alle Reisende havde fjernet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En meget comisk Scene har for kort siden tildraget sig i Paris. En Sergeant, som har tjent i Afrika, tager ind til en Aubergist, hvis Spisesal er decoreret med Tapeter, som forestille de nyeste Krigsbedrifter i Algerien. Man bemærket strax, at Krigsmanden betragter disse Scener med funklende Øine og kaster vilde Vredesblikke til de malede Arabere. Paa Soldaterviis drak han mangt et godt Væger Viin i Aftenens Løb. Om Natten hører Værten en rædsom Larm i Spisesalen. Han iler derned med Lys, og seer nu, hvorledes den tappre Sergeant, i Don Quizote's Uniform, d. v. s., i bare Skjorte, i det vildeste Kampraseri svinger Sablen mod Araberne paa Tapeterne, halshugger dem, parterer dem, skærer Maven op paa dem, kløver deres Pandebrask. Ødelæggelsen kunde ikke standses paa anden Maade, end ved at sende Bud efter Politiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Fremskridten i Chirurgien have, i den sidste Tid, været isandhed vidunderlige. Det er med "gysende Glæde, man hører tale om Dieffenbachs og Andres Operations-Heltestykker; man behandler det menneskelige Legeme som en aagrende Plante, som man kan beskære og sønderskære efter Behag, og som alligevel trives og bestaaer. Nu har den berømte Dr. Maier i Lausanne opdaget en ny Amputationsmethode, som han allerede med Held har bragt i Anvendelse. Hovedsagen derved er, at han kan sætte Arme og Been af, uden at de, som underkaste sig Operationen, føle den ringeste Smerte derved. Han bruger dertil en stor Hakkekniv, hvormed han i et Nu gjennemhugger Benet. Den dristige Læge er ledet paa denne Opfindelse ved den Forsikkring, han har hørt af gamle Krigere, at de ikke have følt det Allermindste, naar en Kanonkugle har bortrevet en Arm eller et Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
For nogle Dage siden fik en ung Skuespiller ved Vaudeville Theatret i Paris, Hr. Desbirons, da han om Aftenen gik hjem fra Theatret, to Dolkestik i Brystet, som dog til Lykke ikke ere farlige. Han skylder sin Kjæreste dem; hun havde bivaanet Forestillingen i Theatret, og havde fundet hans Kjærlighedserklæring paa Scenen altfor forrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Paven har lyst Biskoppen af Haarlem, van Baal, i Band. Hr. van Baal er imidlertid ligeglad. Paverne kunne endnu ikke vænne sig til den Tanke, at Rom ikke meer regjerer Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En østerrigsk Major havde i kort Tid, ved Spillebordet i Baden Baden, vundet 300,000 Francs, og, tilfreds med denne Sum, fattede han den vise Beslutning, ikke længer at friste Fortuna's Gunst, men at reise tilbage til Wien til sit Regiment. Han havde allerede bestilt Postheste, og hans Reisevogn holdt forspændt. Da bemærker han paa een Gang, at de Penge, han har stukket til sig, ikke ere ganske tilstrækkelige til at dække Reiscomkostningerne. "Paa min Ære!" siger han til sig selv; "jeg vil nu ikke aabne Kufferten og angribe min skjønne Skat; med Louisdlorerne i min Pung vil jeg i en Hast supplere, hvad jeg mangler, ved det grønne Bord. Rast gaaer han ind i Spillehuset, og i faa Minuter har han tabt alle sine Louisdlorer. Han er altsaa alligevel nødt til at angribe sin Gevinst, lader spænde fra, aabner sin Kuffert, og vender tilbage til det grønne Bord. Dagen efter havde han ikke blot tabt sine vundne 300,000 Fres., men ogsaa bortspillet sin Reisevogn, og maatte, som en Staader, reise hjem med Deligencen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En Mand i Nærheden af Berlin har, for ubetydelige Forseelsers Skyld, togange straffet sin otte aarige Søn paa den brutale Maade, at han har hængt ham, førstegang paa Heden, andengang i sit Huus. Først naar Drengen havde tabt Bevidstheden, har han skaaret ham ned. Neppe var han, den sidste Gang, kommen lidet til sig selv, for den unaturlige Fader sendte ham til Værtshuset efter Brændeviin. Her blev man opmærksom paa den ulykkelige Drengs forstyrrede Væsen, saavelsom paa Strangulationsmærket paa hans Hals. Man udspurgte ham, og nu fortalte han grædende, hvad han havde lidt. En gammel, kjær, af Graven opstanden Bekjendt- hedder det fra Frankfurt a. M. – vil besøge os om nogle Dage. Det er den belgiske Violinvirtuos Prume, hvis skinnende Stjerne engang oprandt her, og nu, ved nye Productioner her, vil vinde ny Glands. Allevegne vil denne Kunstner, allerede ved sin Skjæbne, være et interessant Phænomen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En Gaardskarl i Berlin skulde forleden transportere Vintersmørret ned i Kjælderen, men havde det Uheld, at snuble og at falde ned af Trappen. Kokkepigen, som saae det, raabte vredt: "Wat is das für eine infame Winterbutterkellertreppenhinunterfallere!"J en lille preussisk Provindsby kom en Smaahandler ved Tusthandel i Besiddelse af en Lotteriseddel, paa hvilken Hovedevinsten, 200,000 Rdlr. preuss. Courant, faldt kort efter. J en Fart solgte han hele Kramkisten hjemme, a tot prix, og reiste til Berlin, for at hæve sine Penge; men da man her fortalte ham, at den kjøbte Lotteriseddel var falsk, og at han Jntet kunde faae, styrtede den ulykkelige Kræmmer med en vanvittig Latter til Jorden, og har været fra Forstanden siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
For nogle Dage siden er et Ølhuus i Berlin, flere Etager høit, styrtet sammen med alle Gjæsterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Lieutn. Peltzer af Cøllns Garnison, som efter en Baltvist har skudt en Boghandler Hain i Duel, er af Krigsretten dømt til at henrettes. Kongen af Preussen har formildet Dommen til 15 Aars Fæstningsstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En fattig Poet i Hamborg fabrikerede forleden et Digt til Ære for en Postehager. Denne bød ham tilbords. J Begyndelsen spiste Digteren med god Appetit; men denne tabte sig betydeligt, da han bemærkede, at Papiret, hvorpaa Posteren var bagt, var hans eget, haandskrevne Digt. Han kunde ikke skjule sin Harme derover. Eil sagde Værten: Det maa De paa ingen Maade tage mig ilde op, Først nu ere vi qvit: De har gjort Vers paa mine Posteier, og jeg har gjort Posteier paa Deres Vers."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Den almindelige Opmærksomhed har i den sidste Tid været henvendt paa Leiren i Lüneburg. Sammesteds har udfoldet sig en i hver Henseende storartet Luxus. Synet af de forskjellige Contingenter skal have været dygtig broget, og Afvigelserne i Holdning, Exercits og Beklædning have givet Jagttagerne et interessant Udbytte; men i det Hele har det Lüneburger Corps, saavel i militairisk, som i politisk Henseende, givet et imponerende Skue. Der er bleven talt og skrevet Meget om det ugunstige Jndtryk, det gjorde, at de holsteenlauenborgske Tropper viste sig i Leiren med danske Felttegn og Faner. Keiseren af Rusland kom da ikke til Lüneburg; han har villet forskaane Kongen af Hannover for en Forlegenhed. Huusleilighederne i Lüneburg vare nemlig saa knappe, at endogsaa Kongen af Preussen, maatte tage tiltakke med to Værelser. For eet Væ telse i otte Dage have Lüneburgerne ladet sig betale 10 til 20 Louisd'or. Alt Andet er blevet betalt i samme Forhold. Blandt Marketenderskerne have de smukke Brunsvigerinder spillet Hovedrollen. Man taler endogsaa om, at et speculativt Hoved vil udgive de Smukkeste af de Lüneburger Marketenderskers Biographier med Portraiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Ved den sidste Manoeuvre havde en holsteensk Artillerist det Uheld, at faae sin høire Haand bortskudt, saa at Armen indtil Albuen maatte tages af. Fordenne Ulykkelige er der ved frivillige Bidrag af Officiererne sammenbragt 800 Rdr. Courant, foruden 60 Louisd'orer, der indsamledes ved det kongl. Taffel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
En lydsk Corresponden skriver med inderlig Glæde fra Lüneburg til et holsteensk Blad: "Det klinger, om man vil, besynderligt, at Holstenerne her overalt kaldes de Danske. Men en Trøst er det, at disse "Danske ved given Leilighed dygtigt protestere, ligefra Lieutenanten (hvorfor ikke fra Generallieutenanteen?) ned til Trainknægten: "Wir sind aber, Donnerwetter, keine Danen, sondern Holsteiner!" (Hb. Neue Zeitung fortæller, at de danske Tropper have meget at udstaae formedelst deres Uniformer (den strækkelige røde danske Farve!) og deres knappe Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
J Landscrona vil der Søndagen den 15de October blive afholdt et skandinavisk Bal en Masque", hvortil ogsaa danske Naboer indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
J Anledning af Kong Christian den Ottendes sidste Fødselsfest har Dr. Feldmann i Altona holdt en Tale, som Altonaerne have fundet meget pritemas", men som Hr. Provst og Ridder Paulsen har fundet saa ufordragelig, at han, paa staaende Fod, har taget til Gjenmæle mod Taleren paa en bitter og skaanselløs Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Skibs-Efterretninger. Af det paa WangsaaStrand, Thisted Amt, forliste hollandske Kufskib, der var ladet med 700 Kasser Sukker, vare endnu kun nogle Kasser, bjergede, da Skibet strax blev slaaet istykker. Den paa Kjøbstæd Strand, Hjørring Amt, forliste preussiske Skonnert havde en meget kostbar Ladning af Jndigo, Sukker a.; af sidnævnte 370 Fade. Det franske Barkskib, som er strandet paa Skagens Rif, indeholdt, foruden Viin, Bomuld og Farvevarer, en heel Deel andet kostbart Gods til St. Petersborg. Paa Thornby Strand er forulykket en Skonnert fra Stralsund, under Læsøe en Galease fra Hartlepool, og paa Harboere Brigskibet "Anette" af Christiania, kommende fra Havre de Grace.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Desværre vil man fra de senere Storme endnu kunne vente at høre flere Ulykker paa Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-14
Aarhuus. Paa Onsdag ventes det Beckerske Skuespillerselskab at indtræffe hertil. Paafølgende Søndag vil det give den første Forestilling. fra Egaae til Mols, hvori befandt sig tre Personer: en Under Stormen i Torsdags var en Baad underveis Handelsmand, forhen bosat her i Byen, nu Landmand paa Mols, en Skomagermester heraf Byen, der fulgte med for at besøge Hiin, og Baadens Eier, en Fisker fra Egaae. Noget over midtveis kantrede Baaden. De to Sidstnævnte reddede sig ved Svømning; men den Første druknede.