JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Keiserdommet Brasilien. Alt er Jubel der - skrives der under 25de Septbr. fra Rio Janeiro - thi idag er Prindsregenten bleven udraabt til konstitutionel Keiser af Brasilien, under Titel af: Don Pedro primeiro (Peter 1). I den desaarsag : udgangne Proclamation hedder det blandt andet: "Portugal haaner os, Amerika indbyder os, Europa til iubler os bifald Don Pedro forsvarer os, Leve den konstitutionelle Keiser!" Den 26de skulde Tropperne, aflægge den nye Keiser Hyldingsreden; den 12te October, hans Fødselsdag, skulde Kronningen fuldbyrdes Ved et keiserligt Dekret er befalet, at enhver Portugiser og Brasilianer, som ikke vil bekiende sig til det nuværende System, og bære det grønne Baand om sin venstre Arm, med den gyldne Paaskrift: Uafhængighed eller Døden, han skal inden to Maaneder forlade Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Tyrkiet. Den nye østerrigske Ambassadeur, Baron v. Ottensels kom den 3die October til Constantinopel, havde den 12te sin første Audients hos Storvezieren, og den 15de hos Storsultanen. Den Udmærkelse han nød fremfor alle sin Forgængere, er høistmærkværdig. Den sidste høitidelige Andients gaves som sædvanligt paa en Lønningsdag; Storvezieten fad i Forsalen med 14000 pengefyldte Læder punge opstablede foran sig, hvormed han udbetalte Janitskarerne deres Sold. Jmedens det gik for sig spadserede Gesandten og hans Følge omkring i Gaarden, men en halv Time for ellers Nogen pleier at indlades i Divansalen, blev Døren aabnet for ham, og Haled Effendi var den første han da fik at hilse i paa. En Page fra Seralet overbragte nogle med Moskus og Ambra krydrede Spisevare fra Storherrens Taffel, som Størvezieren medtog, kyssede og overrakte Gesandten med det tydske Tilraab: gut, gut, som om han derved vilde vise sin Agtelse for det tydske Sprog, hvilket Gesandten til Muselmændenes store Glæde besvarede paa tyrkisk, hvilket Sprog Gesandten taler meget færdigt. Derpaa beklædtes han med en udmærket deilig Zobelpelis; hans Følge med simplere. Da blev den store Audientssal aabnet, Sultanen lad paa Thronen. Ellers pleier den fremmede Gesandt at blive ført frem af nogle Kapidschibaschis, som føre ham ved Armene og knibe ham guds jammerligt, men dennegang holdt de ham kun ved Peltsen. Heller aldrig har man hørt Sultanen gjøre nogen christelig Gesandt den Ære, selv at tale med i ham. Sultan Mahmud saae Gesandten lige i Ansigtet og sagde høit, Elstschi Bey, schuraja ge lin!" (Hr. Gesandt, kom kun nærmere) Da Gesandten var gaaet et Par Skridt fremad og Tyrkerne nu holdt ham tilbage i Pelisen, da vinkede Sultanen, med Haanden og gjentog fine Ord. Derpaa traadte Hr. v. Ottensels saa nær til Thronen, at han med udstrakt Arm kunde have lagt sit Creditiv derpaa, og begyndte sin Tale i det tyrkiske Sprog, høit og tydeligt. Sultanen hørte meget opmærksom paa ham, tog derpaa til Alles store Forundring Ordet og sagde: Dewletein beinin de olan hibb umusafat ber, karar olup, tarati humajunumisden ber muktasai uhuduschurut teekid uteschjidi dach, mukarrer ve makbul u matlubi humajunmisdix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Da de mellem begge Rigerne bestaaende Venskabsforhold ere fast grundede, saa er det mit keiserlige Ønske og min faste Villie, at de i Overeensstemmelse dermed bestaaende Tractater maa vorde alt meer og meer grundfæstede.") Sultanen saae derpaa hen til Storveiren, som om han vilde gjøre ham opmærksom paa, at det nu var Tiden for ham at tale; men enten nu Salig Paska i samme Øieblik havde mistet sin Hukommelse, eller og at den usædvanlige Begivenhed havde bragt ham udaf Concepterne, nok er det, at han ikke kunde faa andet fremført end Storherrens Titler, hvorpaa Sultanen endnu togange fremsagde sin egen Tale, og da han saae Creditivet i Gesandtens Haand, bod han ham at lægge det paa sin Plads ved Thronen, hvorpaa Sultanen berørte det med høistegen Haand, til end ydermere Beviis paa sin udmærkede Naade. Maselmændene stode Alle som forstenede. Sultanen bøi ede sit Hoved, vinkede med Haanden, og Audientsen var tilende. Samtlige europæiske Skibe i Constantin nopels Havn Slaggede den hele Dag, og alle Christne glædede sig over Gesandtens Komme. Sultanen har befalet, at Rigshistoriograpen skal beskrive denne mærkelige Audients i Rigets Krønike. - Den fransk Gesandt beredte sig til at reise hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Grækenland. Atter have Grækerne tilintet gjort 8000 Tyrker i Thermopplæs snevre Bjerpasser, Det var den sidste Forstærkning, Chorschid Paska havde faaet fra Rumelien. Disse Fieldsnevringer have dette Aar været 30000 Tyrkers Grav. - Mantokodatos, Normann og to andre Grækerhøvdinger beleire i denne Tid den stærke Fæstning Arta Spanien. Mina har bemægtiget sig Staden, Urger, og ødelagt den heelt i Bund og Grund med Jld og Sværd; Garnisonen, 1000 Mand stærk, har sluttet sig ind i Citadellet. Eroles er med 5000 Jnsurgenter paany gaaet Fjenden imøde. Regentskabet er flygtet hen til Llivia, en By som ligger, ligge paa Grændseskjellet, og er saa at sige halv fransk og halv spansk, saa den kan betragtes som neutral. En ubyre Mængde Flygtninger strømme ind til Frankrig. Nærved Grændsen er der forefaldet en Fægtning, hvorved de Konstitutionelle saa heftigen forfulgte Troestropperne, at de krænkede det franske Gebeet, og joges med franske Bajonetter igjen tilbage. Fra la Seo skrives: "Minas og Eroles staae i dette Øieblik ligeoverfor hinanden. Det vil blive en gruelig Kamp, thi Eroles skal nu seire eller døe!" Og fra Perpignan: "Der maa ved Urgel være forefaldet vigtige Begivenheder, thi der hersker stor Bevægelse blandt vore Tropper. Sidste Nat er det kommen saadan Mængde Munke hertil, at man næsten ikke formaaer at huse dem. Veronastævnet. Det synes at være afgjort, at Tatitscheff skal reise til Constantinopel med Kongressens Ultimatum. Frankrigs Befuldmægtigede ved Kongressen, Hr. Montmoreney, er reist hjem igien, og Wellington beredte sig dertil. Man mener, at den hele Kongres vil vorde sluttet medie Decbr. Om Statssager høres endnu ikke et Ord Endeel mistænkelige Fremmede ere under derfra. stærk Eskorte førte bort derfra og bragte over Grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Blandinger. Mellem Engelland og Spanien er der sluttet en høist venskabelig Handelstraktat. Munkene som bringes bort fra Spanien, forvares paa nogle Smaaer ude i Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Ved en Oversvømmelse af Gangesfloden have over 100000 Mennesker i Bengalen mistet Livet og hele Jndigohøsten er bleven ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
En fransk Oberst har opfundet et Gevær, som kan lades uden LadestokAlle franske Fæstninger blive provianterede for et Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Ved Gruus og Stene fra Vesup ere Floderne i Nabolavet standsede i deres Løb. Staden Torre det Greco og den hele Omegn er bleven ødelagt ved Oversvømmelse. Nevastrømmen er allerede fuld af Jis og Skibsfarten stoppet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Boghandler Hjelm i Christiania er nu for en ny Sag dømt til at sidde 14 Dage paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Christiania Fattigvæsen har atter faaet 10000 norske Specier af Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
For Hs. M. afreiste fra Christiania lod han sig præsentere Borgervæbningen, hvis Chef han kalder sig Følgende norske Herrer ere blevne hædrede med i Ordener: Professor Olavsen samt Grossererne Meyer, og Heierdahl med Vasaordenen; Oberstlieutn. Wolff, Major Anker og Capt. Lieutn. Wiese med Sværd, ordenen; Byfoged Falsen og Sorenskriver Knudsen, med Nordstjerneordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Fædrelandet. Khvn. Den Keiserl. russiske General, Prinds Ernst af Hessen, er afreist over Kiel til Hessen. Oberst v. Leschly er bleven Chef for Dronningens Livregiment, Oberst v. Scriver Chef for det slesv. Jnf. Reg., og Oberstl. v. Zepelin Chef for det lauenborgske Jægerkorps. Som det første Forsøg i sit Slags fortjener, det at anføres, at Jagten Rachel gjorde for ikke længe siden en Reise fra Kjøbenhavn til Vestindien, og kom, trods de Orkaner, som rasede i September, Maaned d. A., lykkeligen tilbage til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
En ubenævnt Konstner har leveret en med Vandfarve malet Forestilling af denne Jagts Kamp med Bølgerne i Vestpassaten den 4 Sept. d. A. paa sin Hjemreise til Khvn., efter Opgivelse af en Sømand, der har gjort denne Reise med. Hidtil har man ikke havt Exempel paa, at Nogen vovede en Reise fra Khvn. til Vestindien, uden i det mindste med en Galease.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Om Haandværkere paa Landet er under 29 Nov. udfærdiget en kongl. Plakat, hvori følgende Bestemmelser: 1) De Haandværkere paa Landet, der behøve enten Cancelliets eller Øvrighedens Bevilling til at nedsætte sig, maae ei holde Svende eller Drenge uden dertil at have Tilladelse, som kan meddeles af samme Authoritet der har meddeelt hiin Bevilling, hvilken Tilladelse dog i det høieste maa gaae ud paa at holde i Svend og 1 Dreng. Ved en saadan Tilladelses Meddelelse bør der iøvrigt sees paa den Søgendes Trang til, formedelst Alder og Skrøbelighed, eller efter Haandværkets Beskaffenhed at have Medhjelp, paa Antallet af Haandværkere, som findes i Districtet, paa Fraliggenheden fra Kjøbstæd, paa den Omstændighed, at Bønderbørn, som ere uskikkede til Bondehaandtering, kunne blive anbragte til anden, gavnlig Virksomhed, og til anden fra billighed og Districtets Tarv hentede Grunde, alt uden at Kjøbstædernes Jnteresse derved tabes af Sigte. Da iøvrigt Grovsmede, Hjulmænd og Vævere kunne nedsætte sig paa Landet uden sær Bevilling, saa følger, deraf, at de og uden Jndskrænkning kunne holde hvilke Medhielpere de finde for godt. 2) Det skal være en hver Landsbye=Haandværker uformeent til deres Haandværks Drift, at benytte sig af Haandlangere til saadant Arbeide, hvortil ingen Haandværkskundskab udfordres, ligesom det og skal være dem tilladt uden Jndskrænkning, at benytte deres Hustruers og Børns Hielp i deres Haandtering. 3) Den under 91 nævnte, Tilladelse bør ikke nægtes dem, som, i de paa Landet efter Lovens 33-23 tilladte Haandværker, hidtil have havt saadan Medhielp. 4) Det skal være de paa Landet boende Tømmermænd, der, som saadanne, have Øvrighedens Bevilling, for Fremtiden formeent at forfærdige og indlægge samt indsætte Gulve, Lofte, Dørre og Vinduer, og forfærdige simpelt Huusgeraad, saavelsom Liigkister, sammenslaaede, med Søm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Fra Kjøbenhavn indskibes der i denne Tid store Partier Byg og Havre til Kønigsberg. Schalupskibet Anna Elisabeth, Capt. Bille, fra Khvn. er stødt paa Klipperne ved Navlunghavn og blevet gandske Vrag, saa aldeles intet af Ladningen kunde bjerges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Dødsfald. Ritmester og Toldinspecteur Hein i Skjelskiør; Cand. juris F. Seidelin i Odense; Frue Justitsraadinde Lynge, Mad. C. Ravn, i Khvn. Khvns. Kours, den 6te Decbr. - 231 - Specier 15 Rbmk. 1 s. Obligationer 81 a 81 1/2. Norske Sedler 12 3/4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Befordringer og Afgang. Capitain, Ridder Flemmich udnævnt til Postmester og Branddirecteur i Neumünster samt Huusfoged i Neumünster Amt; Cand. juris L. Ammisbøll til Consulatsecretair i Tunis; Consul Osterreicher, R. af D. 1 Triest, til Generalkonsul; Forstrandidat H. Buchwald til Forst= og Jagtjunker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Ledige Embeder. Aale og Tørring Sognekald i Aarhuus Stift; Aske Sognekald; Catechet-Embedet i Fridericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Bekiendtgiørelser. Jgaar Morges Kl. 9 behagede det Forsynet ved en blid og tolig Død at bortkalde min elske Mand, Told og Consumtionsbetjent Hoff, i hans Alders 56de Aar. Paa 31te Aar deelte vi med hinanden Livets Glæder og Sorger. Fem Børn, som forlængst ere gangne forud, samles nu med ham i Evigheden, og spo endnu levende, hvoraf nogle ere uforsørgede, beklage tilligemed mig Savnet af en kjærlig Ægtefælle og en terskaffen Fader. Aarhuus den 10de December 1822. M. sal. Hoffs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Fra det Timelige til det Evige kaldte det alvise Forsyn den 27de f. M. min næstældste Søster Ane Henriette Holst i Brædstrup Fire Dages Sygeleie endte hendes jordiske Bave hisse forenes hendes blide Aand med hendes for kort siden bortdøde Fader, forhen afgangne Moder og 11 Sødskende, og hver den der kiendte denne 18aarige ædle Pige vilde vist deele min og Families billige Sorg. Kuns Graven ender menneskelig Bekymring. Horsens, den 5te Decbr. 1822. J. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Ifølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver Mandagen den 23de Decbr. første Kl. 10 Formiddag, i Niels Pedersens Gaard i Brabrand, foretaget offentlig Auct. over den bemeldte Mand tilhørende Ind og Udboe, hvoriblandt Borde, Stole Kakkelovne, Senge og Sengeklæder, et Skatol, en Dragkiste, noget Sølv, endeel Kobber, og Messing. kiedler samt andet Kiøkkentøi Heste, Køer, nogle fede Tyre og Bøller, Faar og Sviin, Vogne, Plouge, Harver, samt andre Gaards- og Avlsredskaber m. m. De Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 10de Decbr. 1822. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Efter Verkommendes Begiæring bliver Fredagen den 20de Decbr. næst Kl. 10 Formiddag, offentlig Auction i Gaarden No. 104 paa Søndergade i Hør sens over endeel Løsøre, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi og andet Huusgeraad, tilhørende forrige Regimentsqvarteermester og Auditeur samt Overkrigscommissair Fischers jo qvestrerede Boe. Horsens, den 9de Dec. 1822. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Jfølge det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 5te Septbr. d. A., bliver Jagten paa Woel Byes Mark og paa Kongensbroe Mark, forsaavidt denne sidste ligger i Tvilum Sogn, ved offentlig Auction, der holdes hos Sognefoged Søren Thøgersen paa Tvilum, Mandagen den 16de Dettr. næstk. Kl. 10 Formiddag, opbuden til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vil blive Lysthavende bekiendtgjort. Skanderborg, den 6te Decbr. 1822. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Da det ved 3die Auction skeete Bud paa det Stervboet efter afg. Beendreier Christen Hegaard her i Byen tilhørende Sted, af Vedkommende er forkastet. og en 4de Auktion forlangt, bliver samme herved bestemt til at afholdes i selve Stedet Løverdagen den 21de dennes Kl. 11 Formiddag. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, Skanderborg den 7de December 1822. Blichfeldt, Auctionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Den Stervboet efter afgangne Ane Laursdatter, Søren Mogensens Hustrue paa Sorring, Mark i Dallerup Sogn tilhørende Gaard med Eiendomme sammesteds, saaledes som den efter de passe rede Afhændelser nu eies of Boet tilligemed det ved samme værende Løsøre, bliver i følge togen Bestemmelse ved Skiftet, efter Creditorenes Paastand, op Udgives 3de Gange nemlig at A I Almanist, raabt til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction som holdes i selve Gaarden Onsdagen den 8de Jan, næstk. Kl. 10 Formiddag. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 3die Decbr. 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Da jeg har nedsat mig her i Byen som Snedkermester, saa anbefaler jeg mig herved til Alle saavel Inden som Udendes med at forfærdige alle Sorter, moderne Møbler tilligemed andet Snedkerarbeide; ligeledes med at informere i Bygnings og Møbel Tegning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Min Bopæl er i Madame Lunds Gaard ved FrueKirkerist Sammesteds er et smukt mehognie Chatol tilsalg; ogsaa kunne to Drenge af god Opdragelse antages i Lære til førstkommende Nytaar. Aarhuus den 8de November 1822. R J. Strøm, Snedkermester. Frilodder samt Kjøbelodder til det forestaaende 70de Classelotterie kunne indtil den 17de Febr. 1823 faaes Malling i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Bundtmager-Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Atter er jeg bleven forsynet med et nyt Assortiment Bundtmagerarbeide, isærdeleshed med smukke Garneringer til Damekaaber og Mandspelse, samt Silkevatter, hvilket Alt sælges til de allerbilligste Priser muligt. N. Koppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Friske Citroner er nylig arriveret hos Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Harreskind kjøbes til høieste Priis af Jørgen Møller, Hattemagermester, boende i Hospitals gaden i Horsens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Paa Skolegaden Nr. 39, to Huse fra den latinske Skole, er to Værelser til Leie for et Par Skolediscipler for billigste Accordt, naar man henvender sig til Lieutn. v. Laussen sammesteds forinden Nytaar, til hvilken Tid de kan modtages eller strax om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Stedet som for Tiden beboes af Komd. Appelt er til førstkommende Paaske Fløttetid at faae til Leie, naar man derom henvender sig til Carl Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Udi en Gaard i Nye=Smedegade i Horsens kan til første Paaske Fløttetid erholdes nogle Værelser til Leie, som er vel indrettet til Boutikhandel a. Liebhaverne ville behage at henvende sig inden førstkommende Nytaar til Undertegnede. M. Bønnelykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-10
Til Politiekammeret er indleveret et funden Træ sølvbeslagen Pibehoved, hvorfra den retmæssige Eier kan erholde samme udleveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
No. 191. Aar 1822. den 13de December. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst 1818 Cleslid. Adr. Abydes
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Nyheder fra Udlandet. Veronastævnet. Desangaaende meldes baade fra London og Paris, at Østerrig, Rusland og Preussen har erklæret, at Frankrig er berettiget til, at gjøre, hvilke Skridt det finder fornødne til sin Sikkerhed, enten ved at formere sin Krigsmagt ved den spanske Grændse, eller ved at rykke med en Hær igjennem Pyrenæerne. Man mærker og en stor Virksomhed i alle Stats-Departementer, og der siges, at man overalt finder Forberedelse til Krig. Paa Statspapirerne har alt dette en saare skadelig Jndflydelse. J Paris har et Huus gjort en Banqverot paa 3 Millioner, og man denter flere. Den londoner Børs har lidt et betydeligt Tab. Et Banqveurhuus allene har tabt 15 Millioner. - Hvilken Beslutning der er taget, og om nogen er taget angaaende Ruslands Stilling, mod Tyrkiet vides ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Spanien. Mina har gandske slaget Eroles, og har holdt sit Indtog i Urgel og siden i PucerdaTroeshæren er gandske opløst, og enkelte Hobe af den flygtede til Frankrig. Forbindelsen imellem det constitutionelle Parti og Engelland synes at forstærke sig Det hedder de Cortes, gjør et Pengelaan i Engelland, og sættet den store og vigtige De Cuba i Pandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Tyrkiet. Angaaende Grækernes og Tyrkernes i Nederlag og Seire ere adskillige Rygter i Omløb, hvorom man maa vente nærmere Oplysning. Fra Semlin meldes under 18 November, at Churschid, Pascha, efter at have faaet Forstærkninger fra Rume. lien og Maredonien, havde begyndt at agere offensiv med 32000 Mand, men skal i Egneo ved Zittun den 22 og 24 Oct. være slaaet i et stort Slag; 7000 bleve dræbte og fangne. Churschid trak sig i Hast tilbage til Larissa, og fandt der en Firman, som kaldte ham til Constantinopel, formodentlig for at aflægge Regnskab for hans mislykkede Operationer og angaaende Aly Paschals Skatte. Addalla Pascha af Sallonich er udnævnt til hans Eftermand som Seraskjer. Det kommer nu an paa, om Churschid vil adlyde denne Firman, og vove at gaae sin Ulykke imøde i Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Som Beviis paa de tyrkiske Generalers og Embedsmænds Nederdrægtighed og Pligtforglemmelse kan Følgende, anmeldt fra Zante den 24de Septbr., tjene. Den tyrkiske Armee, som blev tvungen til at trække sig tilbage til Corinth, leed den yderste Mangel paa Levnetsmidler. Den berømte Jussuf Pascha, som kommanderer Dardanelle Sletterne ved Lepanto, sendte, da han blev underrettet og Armeens store Nød, al den Tvebak, han kunde undvære, men til den uhyre, Priis 5 Franker for 42 1/2 franske Unzer. Saaledes handlede han med sine Landsmænd og Troesforvandte, og forhvervede sig derved en overvættes Formue. Denne Nederdrægtighed blev meldt den storherlige SeraskjerChurschid Pascha; men denne, langtfra at standse saadan skjændig Handel, tvang blot Jussuf Pascha til at deele Profiten med ham, og saaledes omkommer Storherrens Hær, midt imellem disse to gjerrige Hunde, af Hunger og Elendighed. For at kunne fortsætte, denne Speculation er Jndløbet til den corintiske Havbugt forbudet alle joniske og andre Skibe, som kunne, faae i Sinde, at føre Korn dertil; de maae først underhandle derom med Jussuf Pascha, og Mægler i denne Underhandling er det engelsk Consulats Dragoman i Patra. For lettest Kiøb maae de overlade Jussuf Kornet og han sælger de Beleirede det til dø reste Priser. Denne ottomanske Pascha sælger og for rede Penge Janinerne og Andre Tilladelse til at tiøbe Varer af Grækerne og betale disse med Penge, ja endog med Krigsmunition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Efter en Skrivelse fra Constantinopel af nyere Datum har et der etableret europæisk Huus foreslaaet Porten, at giøre et Laan af 240 Millioner tyrkiske Piastre. Divanet har taget Forslaget under Overveielse. Vorder Forslaget antaget, og Laanet gjort, saa vil maaskee den nye Myntreduction tages tilbage, da den opvækker almindelig Misfornøielse; men for Grækerne vil det blive en farlig Sag, da Udtømmelsen af den ottomanske Skat, og det deraf følgende, Langdrag i Regjeringsforetagender hidtil saa mægtig te kommen dem tilgode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Tydskland. Fra Frankfurt skrives under 4de December: "Flere herværende Handelshuse have idag faaet Breve fra Verona, som melde, at den preussiske Statsminister Fyrsten af Hardenberg er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Bekræftelsen af denne sørgelige Begivenhed er og kommen til Hamborg fra Berlin. Fyrsten stod ved et gaabent Vindue i Genua, da han blev rørt af et Slag. Hamborg. Hs. K. H. Kronprindsen af Sver tig ankom hertil den 6te Decbr., og blev modtagen, med stor Høitidelighed. Den 7de gjorde den præsidetende Borgemester, Senatets Deputerede samt den fremmede Gesande er ham deres Opvartning, og bleve derpaa indbudne til Taffels. Hs. K. Høihed bivaanede ogsaa et Bal og musikalsk Soiree, hvor flere af: Senatets Medlemmer, Gesandter og Consuler vare: tilstede. Han afreiste den 9de, æret og beundret at Enhver, som havde den Lykke at nærme sig ham. Norge, Posten fra Christiania til Christian; sand er Natten den 21de Novbr. en halv Miil fra sidste Stad overfaldet af Røvere, og har maattet overlade dem baade Postsækken og Hestene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Fædrelandet. Khvn. den 10 Dec. I Løverdags Aftes blev paa det kongelige Theater, til Digteren Prams Minde, givet en Prolog ved Prof. Rabbek, fremsagt af Madam Heger, og derpaa Ægteskabsskolen, original Komedie i 5 After af Pram.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
J Politievennen spørges : om det er en karakteriseret Krigsassesser tilladt at bære Uniform, J samme Blad meddeler Bagermester Johan Caspar Müller et ham med Fodposten tilsendt anonymt Brev, hvori General Vatters og Lieutenant Caspar v. Haudegens Logne og Eventyr siges at sigte til ham, og derfor raades ham, ved Penge at formaae Udgiveren Hr. Rasmussen, der skal være en fattig Landsbyskolemester, til at lade dette Skriverie fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Jfølge heraf tilbyder Bageren ham ogsaa et velbagt Rugbrød ugentligen, saalænge indtil hans ockonomisk Forfatning maatte forbedres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
Et Fruentimmer, ved Navn Anne Cathrine Meyer, som for Barnefødsel i Dølgsmaal var dømt baade ved Odense Bytingsret og Hof= og Stadsretten til at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, er ved Høiesteret dømt til firegange fem Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
En Randers Kjøbmand og hans Kone ere dømt til 14 Dages Fængsel, for at have mishandlet og udskjeldt den Førstes Stedmoder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-13
J Bjergbyegades Mølle ved Slagelse var en Møllerdring paa 17 Aar den 1ste d. M. saa ulykkelig, at Gaffeljernet tog fat i hans Klæder, trak ham indi Værket og forknuste ham aldeles, uden at man havde hørt ham give et eneste Skrig fra sig. Da man mærkede Ulykken, og havde faaet Møllen standset fandt man ham paa det skrækkeligste lemlæstet. Han kunde endnu tale, men var uden Samling, og opgav efter en Times Forløb Aanden.