JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Af en Artikel, som Prof. Molbech har meddeelt i et af de sidste N af Dansk Ugeskrift erfarer man, at Boringen af den artesiske Brønd paa Gammelholm, som nu har varet i 12 Aar, koster Videnskabernes Selskab 1000 Rbd. om Aaret. Til nogen praktisk Nytte maa nok dette kostbare Brønd forsøg ikke være, da Admiralitetet ikke vil bidrage Noget, og spørger man nu om den videnskabelige Nytte, svarer Prof. Molbech, at det er for af skaffe Geognosterne Kundskab om Jordlagene i Danmark. Man maa unægtelig være enig med Hr. M., hvem neppe Nogen vil frakiende Jnteresse for videnskabelige Anliggender, at det er videnskabelig Luxus af et Selskab, hvis hele aarlige Jndtægt naar Administrations-Omkostninger og andre nødvendige Udgivter fradrages, ikke er over 3000 Rbd., for hvilke der vistnok burde være en langt mere frugtbringende Anvendelse, end at skaffe sig Kundskab om Jordlagene, og det endda kun paa et enkelt Sted. Et lignende Foretagende er den videnskabelige Grademaaling, der har fundet Sted i mangfoldige Aar, og vel kostet Finantserne henimod 100,000 Rbd. Den bestaaer endnu og i Budgettet er der opført en vis aarlig Sum til den, vi mindes ikke af hvormange tusinde Rbd. Det kan være et interessant, og maaskee i videnskabelig Henseende vigtigt Foretagende, men vi skulde dog formene, og vi vide, at flere Videnskabsmænd deele denne Mening, at vi gjorde klogest i at overlade slige Foretagender, der maa henregnes til videnskabelig Luxus, til (O. Th. Av.)de store og rige Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Den intenderede Adelsklub, som i den senere Tid har givet Bladene megen Stof til Omtale, skal endnu ikke have fundet saa megen Deeltagelse, som Jndbyderne formodentlig ventede. Den egentlige Aarsag hertil skal imidlertid være den, at Kortspil i Selskabet, ifølge Statuterne, skal være for(Aalb. Av.) budt. I denne Tid, da Kjøbenhavns Stadsgrave ere tillagte, skal der skee en betydelig Jndsmugling af Vildt, navnlig Vildænder, som af denne Vei om Natten transporteres ind i Byen. Der fortælles, at Smuglerne ved denne Leilighed drive en egen Trafik, som synes at være temmelig frugtbringende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
De indsmuglede Vildænder udføre de nemlig atter af Byen, hvorved de erholde en vis Godtgjørelse, hvorefter de atter og Aftenen indsmugles i Byen, Dagen efter ud igjen, og saaledes fremdeles. Den Samme skal være skeet i Sommer med en Skildpadde, hvorpaa Smuglerne tjente henved 100 Rbd. ved at lade den gaae frem og tilbage, indtil en Toldbetjent, ved at mærke den, opdagede Bedrageriet. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Det smukke Landsted i Torbek Sobakken, er solgt af Prof. Clausen til Lic. theol. Müller. Dette Salg er forsaavidt af Vigtighed, som Prof. Clausens Qvalification til at være Stænderdeputeret var knyttet til denne Eiendom. (Berl. Tid.) Det glæder os at have bragt i Erfaring, at Professor Clausen ved Afhændelsen af sin Eiendom i Torbek, hvorpaa hans Valgbarhed beroer, har forbeholdt sig Skjødet paa samme, saa at hans Virksomhed som Stænderdeputeret ikke staaer Fare. for herved at blive afbrudt. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
J Anledning af at Aarhuus Avis" blandt sine sædvanlige, høist troværdige Correspondent-Efterretninger herfra Hovedstaden, i sit idag hertil ankomne Numer har berettet, at Conferentsraad Fenger var ved Døden afgaaet, undlade vi ikke til Beroligelse for denne høitfortjente Læges mange Venner udenfor Hovedstaden at melde, at Conferentsraaden vel har været upasselig i nogle Dage. men nu er i fuldkommen Bedring. (Dagen.) Det glæder os at kunne underrette Læserne om, at Redactionen af Folkebladet er bleven overdragen til Hr. Magister Monrad, der nyder en saa almindelig Anerkjendelse for sit Forfattertalent og sin Dygtighed som Publicist. Vi føle os overbeviste om, at dette Valg, der med Eenstemmighed er bleven truffet af Skriftcomiteen, vil erfares med megen Tilfredshed. Jndtil Hr. Monrad i Mai Maaned kommer tilbage fra Udlandet, hvor han for Tiden befinder sig, vedbliver Bladet at udgaae under nærværende Redaction. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Under 3die d. M. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst resolveret, at Sorø Academies Opdragelsesanstalt og Skole skal som et særegent Jnstitut være adskilt fra den academiske Læreanstalt. Som Følge heraf ophøre samtlige nu ansatte Lectorer at give Underviisning i Skolen samt at tage Deel i Bestyrelsen af Opdragelsen og Underviisningen. Saalænge indtil der bliver udnævnt en Director, vedbliver Bestyrelsen af de den academiske Læreanstalt vedkommende Anliggender paa samme Maade, som hidtil, at varetages af Lector Jngemann, der overtager de Functioner, som i saa Henseende have paaligget Director. Opdragelsesanstalten og Skolen blive indtil videre at forestaae af en constitueret Rector, der i Forening med Adjuncterne besørger Underviisningen i Skolen, ligesom han og ved Assistence af en eller flere af de bedste dertil skikkede Adjuncter overtager Bestyrelsen af Opdragelsen. Den constituerede Director anvises de fornødne Aftrædelses- og Opholds-Værelser i Academibygnin(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Under 7de d. M. har Hs. Majestæt, i Henhold til allerhøieste Resolution af 3die d. M. allernaadigst constitueret Lector Dr. F. Bojesen til indtil videre som Rector at forestaae Sorø Academies Opdragelsesanstalt og Skole. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Fædrelandet opfordrer Vedkommende i Stald etaten til at oplyse Offentligheden om, hvorledes det forholder sig med den Medfart, der er vederfaret en Staldkarl L., som i flere Dage af en befalende er bleven hensat i Blaataarn, Nogle sige endog paa Vand og Brød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Ved Tallotteriets 1419 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Udenlandske Efterretninger. Den store parlamentariske Kamp i det franske Deputeretkammer, hvorved Ministeriets Skjæbne. skal afgjøres, begyndte den 1ste de med al den heftighed og alt det Talent, man havde ventet. Vi have modtaget Efterretninger derom indtil henimod Slutningen af den følgende Dags Møde, men endnu lod Udfaldet sig aldeles ikke forudsige, ligesom man heller ikke vidste, hvorlænge Striden kunde vare, da Nogle meente, at Ministrene endnu samme Aften vilde lade det komme til Afstemning, Andre, at de med Flid vilde forlænge Debatten 5 a 6 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Endnu mærkeligere end Talernes glimrende Foredrag vare Beviserne paa de Deputeredes og Tilhørernes levende Jnteresse, som gav sig tilkjende ved idelige Yttringer af bifald og Mishag, Udraab og Afbrydelser. Sagen dreier sig naturligviis ikke om den mulige Besparelse af Tusinder, men kun om en offentlig Udtalelse af Tillid eller Mistillid til de nuværende Ministre ved at bevilge eller nægte den forlangte Sum til de hemmelige Udgifter. Dette Synspunkt have ogsaa alle Talerne strengt holdt for Øie, og Debatterne ere derved saa meget mere vigtige og interessante, da de ikke dreie sig om Hensigtsmæssigheden eller Størrelsen af disse Penge, men Regjeringens hele ydre og indre Politik. Det radicale Parties Fører Ledru-Rollin, der er bleven saa bekjendt ved sin Frikiendelse i den farlige Sag, der var anlagt mod ham for en Tale, til hans Vælgere, aabnede Striden. Comiteebetænkningen, sagde han, viste tydelig Ministeriets vaklende og usikkre Stilling. Dersom Ministeriet blev styrtet, kom man til det 23de Ministerium siden Julirevolutionen. Han vilde ikke berøre Spørgsmaalet og Personer. Da Juliregjeringen var begrundet, havde man villet forene de tilsyneladende uforsonlige Elementer, Friheden og Kongemagten. Var dette lykkedes, Alle Frihedens Jnstitutioner vare undergravede: Eedsvorneretten, hvis Lister vare forfalskede, indtil dette Frihedens hellige Værn var nedsunken til et Regjeringsværktøi, Pressen, som var undertrykt ved Septemberlovene, Nationalgarden, som havde mistet sin Selvstændighed. Det nuværende Ministerium havde ikke ført Frankrig, videre frem, men de Mænd, som skulde erstatte, dem, vare ikke bedre end de. Han dadlede nu den tidligere af Mole og Thiers fulgte Politik, erklærede, at en fuldkommen Forandring i Ministeriet var nødvendig, og endte med at sige, at de, som vilde træde i Stedet for Guizot og forlangte Oppositionens Hjælp, maatte staae frem og her offentlig paatage sig den Forpligtelse at følge en anden Politik. Han vilde stemme imod de hemmelige Udgifter, naar ikke Enhver gav tilfredsstillende Erklæringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Blandinger. Følgende Tildragelse har for nogle Dage siden sat hele München i Bevægelse. J det almindelige Sygehuus afleveredes en Dreng, hvis Skjæbne og udvortes Skikkelse har megen Liighed med Caspar Hausers. Denne Ulykkeliges Legeme, der var bedækket med indgroet Smuds, befinder sig i den ynkeligste Tilstand, en formelig Beenrad, formaaer han ikke at udstrække sine Fødder. Hælene ere bøiede fast mod Sidedelene. Drengens Arme ere bogstaveligen kun Skind og Been, neppe to Fingre tykke. Ryggen er krumbøiet. Tale kan han ikke. J hans Excrementer fandtes Levninger af Halm, Sand, Kalk, Tra og desl. Man fandt ham paa følgende Maade: Hans Søster udeblev, i de sidste kolde Dage, at Skolen. Jdet man erkyndigede sig om hende, hørte man, at hun ikke kunde gaae ud, fordi hun ikke havde Noget at bedække sig med mod Kulden. Vedkommende Skoleinspector begav sig nu til hendes Forældres Huus. Tilfældigviis kom han ud i Kjøkkenet, og her fandt han Drengen liggende i et Hul under Arnen. Aabningen var tilspærret med et Trægitter. Her havde den unaturlige Moder holdt ham indelukket i flere Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
I Anledning af et Tyveri hos Dahl paa Bjørnøer i Norge har Nordlyset for 10de f. M. følgende Artikel: En Landhandler Dahl i Bjørnøer skulde i forrige Aar afgaae til Lofoden med en Jagt ladning af forskjellige Vare, hvoriblandt Brændeviin. Saavel Jagt som Ladning vare assurerede, og det var sagtens vel; thi det varede ikke længe, førend man leed Skibbrud. Jagt og Ladning gik under, men Dahl tilligemed det hele øvrige Mandskab reddede sig. En Time efter blev Fartøiet fundet under saa mistænkelige Omstændigheder, at der opstod Formodning om, at det maatte være boret Bes i Sænk. Endeel Tønder, hvoraf Finderne haabede at kunne faae sig en Styrkens Draabe, befandtes desværre kun at indeholde det salte, bedske Søvand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
J samme Aar har Udgiften andraget . . . . . Altsaa er Beholdningen. 165 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Ved Regnskabsaarets Udgang var Kirkens Gjæld til Nykjøbing Cathedralskole 270 Rbd. 4 Mk. 12 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Literair Anmeldelse. Den paa Wahlske Boghandlings Forlag udkomne Lægebog for dem, som ikke kunne faae betimelig Lægehjælp, af A. Thornam, adskiller sig allerede ved den beskedne Titel fra de fleste Bøger af lignende Art, hvis Hensigt i Almindelighed er at lokke Penge af de Let roende, der mene ved et med utallige heldige Sygehistorier og gode Anbefalinger udstyret populairt Skrift at skaffe sig Helbredelse for de forskjelligste, meest haardnakkede Sygdomme e). Saavel af Fortalen, som af hele Bogen sees det, at Forfatteren kun har tilsigtet en af Omstændighederne nødvendiggjort, forberedende Behandling; han tilraader derfor Brugen af Lægehjælp i alle betydeligere Tilfælde, fraraader alle overtroiske Konster og gjør opmærksom paa enkelte Misgreb, der endnu i Mængde findes hos Almuen. Sproget er, paa enkelte Undtagelser nær, reent og fatteligt. Forfatrerens i Fortalen yttrede Ønsker og Bogen maae derfor sikkert deles af Mange, om end mulig Et eller Andet burde have være udeladt, medens en eller anden Sygdoms Behandling stemmende med Bogens Hensigt kunde have været tilføiet. Herpaa haves i denne Tid et træffende Exempel i en Piece: "om Brændeviin og Salt, hvis Oversættelse i Christiania har oplevet 2 Oplag i meget kort Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Udenlandske Efterretninger. Det franske Ministerium har vundet en afgjørende Seier. Med 242 Stemmer. mod 197 har Deputeretkammeret antaget Lovudkastet om de hemmelige Udgivter og saaledes erklæret, at Ministrene ere i Besiddelse af Folkets Tillid. Det nærmere om Slutningen af denne mærkelige parlamentariske Kamp, som i Heftighed og Jnteresse har overgaaet alle Kammerforhandlinger siden 1830, maae vi opsætte til næste N. Uagtet det fredelige Forhold, som for Tiden finder Sted mellem England og Frankrig, hvilket de nærværende Magthavere i begge Lande af alMagt stræbe at nære og befæste, arbeider den franske Regjering dog uafbrudt paa at blive i Stand til at maale sig med denne frygtelige Sømagt, eller i det mindste at afværge ethvert Angreb til Søes. Saaledes er der nu antaget en Plan, hvorefter alle Søkysterne skulle forsynes med stærke Batterier, hvortil der skal anvendes 3000 Kanoner af en meget forbedret Indretning, de saakaldte Pairhans'ske. Ogsaa ved den belgiske og tydske Grændse anvendes store Summer paa at sætte Fæstningerne i en fortrinlig Stand, hvorimod der opnaaes Besparelser, Beved at indskrænke den staaende Hær. Dersom det kan lykkes Frankrig at blive i rolig og uforstyrret Besiddelse af Algier, er der Udsigt til, at de store Udgifter, som denne Coloni har medført, med Tiden ville give gode Renter, da Algier ikke alene er et meget frugtbart Kornland, men endog har viist sig at være særdeles vel skikket til Silkealv og Bomuldsplantning, saa at Sydfrankrigs Fabrikker herfra ville kunne forsynes med de nødvendige raae Producter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Det engelske Parlament vedbliver at beskjæftige sig med indre Anliggender, der ikke have synderlig Jnteresse udenfor England, da de ikke angaae noget vigtigt politisk Princip. Den 1ste Marts blev Nederlaget i Afganistan atter bragt paa Bane, da Hr. Roebuck foreslog at nedsætte en Comitee til at undersøge Aarsagerne til denne Ulykke. Efter en temmelig vidtløftig Discussion og flere Oplysninger af Ministrene blev Forslaget forkastet med 189 Stemmer mod 75. - Derimod antoges Lord Ashleys Forslag: At indgive en Adresse til Dronningen, hvori hun bønfaldes om at indføre Foranstaltninger til at forskaffe Ungdommen i de arbeidende Classer en moralsk og religiøs Opdragelse. Proponenten skildrede med mørke Farver disse Classers Tilstand og paastod, at der inden 20 Aar vilde indtræde en fuldkommen Omvæltning og Opløsning af alle borgerlige Forhold, naar man ikke snart greb til kraftige Midler mod det truende Onde. Ministrene modsagde ikke denne Skildring og modsatte sig ikke Forslaget, men erklærede, at Regjeringen allerede arbeidede paa at oprette Friskoler og foruden andre Foranstaltninger ogsaa vilde foreslaae en Lov, hvorefter Arbeidstiden i Fabrikkerne for Børn fra 8 til 13 Aar ikke maatte overstige 6 1/2 Timer daglig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Tilstanden i det ulykkelige Fyrstendømme Serbien er endnu meget forvirret, og der føres bittre Klager over den nye Regjerings Uretfærdighed og Tyranni. Det hedder nu som vist, at den russiske Regjering, som dog antages at have fremkaldt Omvæltningen, ved sin Gesandt Baron Lieven har forlangt Fyrst Michaels Gjenindsættelse, og at den tyrkiske Regjering omsider har maattet give efter for dette Forlangende. Dog tale de nyeste Efterretninger directe fra Serbien ikke derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Den danske Capit. Clausen, som med Skonnerten Randers er ankommen fra Montevideo i Sydamerica til Falmouth, har bragt de nyeste Efterretninger og den Krig, som føres mellem Republikerne Uruguay og Argenting. Den urugnayske General Rivero havde den 11te December lidt et fuldstændigt Nederlag i et stort Slag. J Hovedstaden Montevideo var Alt i Bevægelse: Befolkningen var opbudt i Masse, og en Reservehær blev dannet for at forsvare Staden mod et pludseligt Angreb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Blandinger. J Toledo er fornylig henrettet en Forbryder af det Slags, som man maa takke Gud for, at der ikke gives mange af. Hans Navn var Juan Martin. Han blev overbeviist og paa een Dag at have dræbt 14 Mennesker blot for at plyndre dem; hans sidste og rædsomste Forbrydelse er følgende: Han fangede en Kjøbmand fra Toledo, som han førte bort med sig i Bjergene, og lod hans Kone vide, at under 3000 Piastre slap Manden, ikke løs. J de 48 Timer, der forløb, til Svaret kom, lod han Fangen indespærre i en Hule uden Næring, og da Svaret indløb, at den ulykkelige Kone ikke kunde skaffe meer end 150 Piastre tilveie, lod Uhyret Fangen begrave i Jord indtil Halsen, og alle Tænderne udbrække med en Kniblang, under hvilke Qvaler den Ulykkelige døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
To Miil fra Lüttich boer en gammel Hyrde, som er ugift og et Stykke af en Philosoph. For kort siden meddeeltes ham gjennem Udenrigsministeren, at der i Dork, i Siebenburgen, var falden en riig Arv til ham. Hyrdens Broder, et Genie, var nemlig, efterat han ved allehaande Udskeielser havde forkortet sine Forældres Liv, vandret ud i den vide Verden, og lod ikke høre fra sig. Han er nu død i Udlandet og har efterladt sig halvanden Million, som Hyrden skal arve. Men Hyrden vil ikke arve; han erklærer, jeg vil ikke vide noget af alle disse Penge at sige, for mig maae de blive hvor de ere. Som Grunde for denne sin Vægring angiver han: 1) jeg vil ikke arve Noget efter en Broder, som ved sit slette Forhold har forkortet vore Forældres Liv 2) jeg er 67 Aar gammel, og kan altsaa ikke have nogen videre Fornøielse af at blive riig; 3) det vilde volde mig altformegen Uro paa mine gamle Dage, at hæve og bestyre alle disse Midler. Men den gamle Mands Slægtninge ville ikke erkjende Gyldigheden af disse Grunde; de have opbudet Alt, for at bevæge ham til, at forandre sin Beslutning, da Arven ellers tilfalder Fattigvæsenet i Dork. Han har imidlertid paa det Bestemteste erklæret, at han ikke vil gjøre et Skridt for at faae Arven, ei heller høre et Ord derom mere. Familien har nu anlagformelig Proces mod ham, for ved Rettens Middel at tvinge ham til at tage mod Arven. Tribunalet i Lüttich skal afgjøre denne forunderlige Retstrætte. Der fortælles, at i en af Frankrigs større Stæder skal en ung Murer nylig ved Nattetid være bleven ført bort med Magt, med tilbundne Øine puttet i en Vogn og kjørt hen i et Huus, hvor man tvang ham til at tilmure Døren ind til et lille Gemak, hvori der befandt sig en ung Dame, som rimeligviis. var et Offer for en skinsyg Elskers eller Ægtemands Hævn. Da Mureren var færdig med sit Arbeide, bragte Vognen ham igjen med tilbundne Øine hen til det Sted, hvor man havde opsnappet ham. Han anmeldte strax Sagen for Politiet, der dog hidtil forgiæves skal have bestræbt sig for at opdage Stedet, hvor den unge Dame er bleven indmuret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommen: bemærkninger. Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af C.E. Hertz, Justitsraad og Byfoged. 6 Dele med et Tilægs-Hefte. 15 Rbd. heftet. Dette Værk giver en sammentrængt, og med største Nøiagtighed og Flid affattet Fremstilling af den danske Lovgivning. Hver Deel er ledsaget med et fuldstændigt alphabetisk Register, saa at man med Lethed kan finde enhver Lovbestemmelse. Det er saaledes en ypperlig Haandbog for juridiske Studerende og enhver Anden, der ønsker at gjøre sig bekjendt med Lovgivningen. For juridiske Embedsmænd maa det ansees som næsten uundværligt. Værket faaes i de fleste Boghandlinger, i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, S. Hempel. samt i Odense hos Forlæggeren Kongelige 4 pCt. Obligationer til et Beløb af circa 30000 Rbd. ønskes tilkjøbs: man behager at henvende sig til Fuldmægtig A. Kruuse i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Fuldblodshingsten Cigar bedækker fra Dato her paa Gaarden for 10 Rbd. pr. Hoppe, hvorom man ville henvende sig til Undertegnede. – Naar Hingsten afgaaer til Opstaldning paa Høibygaard i Lolland, skal nærmere blive bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Halvblodshingsten Goliath bedækker fra Dato paa Corselitze for 3 Rbd. pr. Hoppe, hvorom man der ville henvende sig til Hr. Forvalter Andersen. Bierregaard den 11te Marts 1843. O. Schow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
En velopdragen Dreng af god Familie, som regner og skriver godt, og til Foraaret bliver confirmeret, ønskes anbragt i Handelslære. Man behager at henvende sig til dette Blads Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
For en duelig Arbeidskarl er en Condition ledig til 1ste Mai dette Aar, naar han snarest muligt henvender sig paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Til billige Priser kan atter erholdes hos mig Mølle Sigtedug i forskjellige Nummere. C. Barlon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Gode friske Charlotter kunne faaes hos Undertegnede. C. Barlon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
At Kjøbmand Johan Christopher Bogs her i Byen under 10de dennes har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, bekjendtgjøres herved. En Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir heri Byen Løverdagen den 1ste April d. A. Kl. 9 Formiddag, for at tage Bestemmelse angaaende Salget af Boets faste Eiendomme og Bog gjældens Jnddrivelse m.v. Rødby den 12te Marts 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Licitation. Fredagen den 24de denne Maaned Formiddag Kl. i bliver paa Herredets Tingsted heri Byen afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en ny Præstegaard i Søllested, hvoraf Stuehuset bliver af Grundmuur og Udlængderne af Muur= og Bindingsværk. Overslag og Conditioner ere forinden henlagte til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nakskov, Mariboe og Nykjøbing. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhaverne. Nakskov den 13de Marts 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Auction. Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den af Peder Thorsen i Vester Skjørringe under Grevskabet Christianssæde, beboede Arvefæstegaard Gothaab af Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. med Besætning samt den i Jorderne nedlagte Vintersæd stillet til 3de offentlige Auctioner nemlig: Fredagen den 31te Marts, førstkommende Løverdagen den 15de April hver Dags For- og Løverdagen den 29de April middag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Grevskabet Christians sædes Tingsted ved Pederstrup og sidste Auction i den sælgende Eiendom. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde og nærværende Bekjendtgjørelse skeer ikke alene til Efterretning for Lysthavende men og overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Pederstrup den 12te Marts 1843. Aggerup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnskiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Lollands Falsters Busk Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 52. Torsdagen den 16. Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge et Privatbrev fra St. Thomas af 9 Febr. d. A. har man paa denne Ø d. 8 s. M. om Formiddagen mellem Kl. 10 og 11 havt et meget stærkt Jordskjælv i Retning fra N. O., der uden Ophold varede i 2 til 3 Minutter, og den paafølgende Nat bemærkedes 3 svagere Stød. Jorden bevægede sig saaledes, at man ikke kunde staae stille, men Bygningerne have dog ikke lidt meget, kun en Skorsteen faldt ned. En Kone døde af Skræk, og flere Couleurte faldt og paa Gaden angrebne af Slag. Passagererne paa et Dampskib, som ankom til St. Thomas om Morgenen den 9de, fortalte, at de under Forbiseilingen havde seet flere ødelagt Huse paa de nærliggende Øer Antigna og Montferrat, hvoraf man formoder, at disse Øer have lidt endnu stærkere Rystelser. (Fædrel.)