JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Aalborg, den 15de April. En haard Storm af V. N. V. inat og idag lader befrygte at der vil spørges megen Søskade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Viborg, den 17de April. J Løverdags døde her pludselig en Skomager Peter Seier, som efter 1, at have været paa Torvet, satte sig paa Værkstedet og faldt død ned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Chuus. Kours den 18de April: 231. Specier 13 Mk. 13 1/2 a 14 s. Kgl. Obligat. (uden Renter) 86 a 86 1/2 Rbd. Sedler, dito dito 73 a 73 1/2 i Banco. Nationalb. Obligat. (4de Febr. 1820) 100 a 100 1/2 Rbd. rede Sølv eller 115 1/2 a 116 Sedler. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - - Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Ved den 1258 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 17. 12. 19. 58. 66.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Dødsfald. Enke-Justitsraadinde Høst, Forhenv. Casserer ved Speciesbanken Chr. Schjellerup, Thora Muus feldt, Bogbinder Hald Holm, Bogholder og Casserer Rost Lene Willing, Frue Commerceraadinde Scheidtmann født var Dockum, Sproglærer Cronhielm, Viinhandler Schouws Enke, Jfr. Johanne Kerrn, Carl Fr. Emil Hjersch, Alle i Khvn. Klokker Rosengaard og Anne Sophie Rasch i Odense; Johannes Henric Tauber paa Valløe; deputeret Borger og Viinhandler Has i Slesvig; hans Søn, Landmand M. Has i Angeln; Student H. v. Eggers i Altona; Carl Aug. v. Bylow i Pinneberg; Selmar Brenning i Altona; N. L. Heboe i Ringstedkloster; Stiftslandinspecteuren for Viborg Stift I. Kroys i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Aarhuus. Dampskibsfarten mellem Jylland og Kjøbenhavn er nu i en god og stadig Gang. At man nu ogsaa vil benytte sig af denne behagelige Reisemaade. derpaa vil det fornemmelig beroe, om den kan vedblive eller ikke. Den sidste Reise herfra gjorde Dampskibe, Jylland i 19 Timer, og hertilbage i circa 24. De kom hertil i Onsdagsmiddag og gik herfra i Gaarformiddag med 4 Passagerer. De bestemte Afgangsdage ere: Tirsdag fra Kjøbenhavn, og Torsdag fra Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Pastor Brymann, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Bekjendtgjørelser. Samling i afgangne Cancelliesecretair Søltofts Boe afholdes herefter ikkun hver anden Maaned, den første Onsdag i Maaneden paa Hovedgaarden Tyrrestrup. Den første Samling afholdes saaledes Onsdagen den 7de Juni førstkommende. Hvilket herved bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Administrations-Commissionen i afgangne Cancelliesecretair Søltofts Boe, den 5te April 1826. Brøchner. Glud. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Onsdagen den 26de April førstk., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadhuset i Horsens afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af 33 Steenkister og 5 Træbroer, med Tillæg af Materialier, paa Veiene i Boer og Nim Herreder. Conditionerne ere tilligemed Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Overslag til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir forinden Licitationen. Voer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 7de April 1826. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Torsdagen den 27de April førstk., Kl. 10 Formiddag, bliver paa Lyngbyegaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel Kornvarer af Vinterhvede, Rug, Byg, Ærter og Boghvede, saavelsom nogle Kartofler, 3200 Muursteen, og et ved Kannichemollebroe opført Skuur. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 19de April 1826. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Det forhen averterede Kløverfrøe er nu ankommen hertil, som tjener til behagelig Efterretning for de Herrer som have gjort Bestillinger deraf. Foruden hvad der allerede er borttinget kan endnu 100 Lpd. erholdes Marcus G. Bech. til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
At Undertegnede er beskikket til Fæstemand her i Byen, tillader jeg mig herved at bringe til Kundskab. De Respective som søge Tjenestetyende, og Tjeneste ledige, ville behage at henvende sig til mig i min Bopæl ved Frue Kirke No. 4, daglig fra Kl. 9 til 11 Formiddag og fra Kl. 3 til 5 Eftermiddag. Aarhuus, den 20de April 1826. C. v. Berger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Undertegnede er flyttet fra Emmervad og boer nu imellem det store og lille Torv ved Siden af Hr. Komp. Johan Jordan, hvor jeg anbefaler mig med mine sædvanlige Manufacturvare, hvoraf en stor Deel fornylig ere hjemkomne. Aarhuus, den 18de April 1826. Johanne M. sal. Kandelstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
En Huusholder, som kan forestaae en herskabelig Huusholdning, ønskes til Mai førstkommende. De Reflecterende ville behage at melde sig i Gaarden 274 i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Paa Bygholm ved Horsens kan erholdes gode Sættekartofler, i store og smaae Partier, mod contant Betaling af 12 Rbsk. Tegn pr. Skjeppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Paa Landeveien fra Soelberg Kroe til Aarhuus er, den 19de om Aftenen, tabt af en Vogn en blaae Paraplui med sort Stok, sølvpletteret. Finderen af samme ombedes, mod en Douceur, at aflevere den til Hr. Gjestgiver Fulling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-21
Rettelse. Ved Jndrykkelsen af Proclamaet i Selveier Jens Simonsen Buks Boe, i Stiftstidenden No. 49. er indløben den Feil, at der staaer: "Raden Overgaard, Staabye Sogn istedetfor: "Rohden Overgaard, Stoubye Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Aar 1826. No. 55. Løverdagen. den 22de April. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuubligildende. ne Aar
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Blandinger. Følgende interessante Kjendsgjerninger gik umiddelbar foran Keiser Alexanders Død. Hele Natten før sin Afreise fra St. Petersborg tilbragte han med Bønner, ofte knælende, i Alexander=Newskyklostret, og underholdt sig længe med Metropoliten Seraphim og nogle Munke. Han hørte med Deeltagelse, hvorlunde En af disse havde besluttet at henleve Resten af sine Dage i en i Klostermuren udhulet Grav, lod sig føre hen dertil, og talte nogle Minuter huldrigt med den levendebegravne Munk. Da Hs. Maj. den 13de Septbr. ved Solens Opgang passerede Slagdommen, lod han sin Reisekalesche holde, reiste sig heelt op og saae et godt Qvarteer til alle Sider, ret som om en Ahnelse forkyndte hans Hjerte, at det var sidste Gang. Da han indtraf til sit Lystslot Carskojeselo, reed han rundt omkring det, som om han for stedse vilde tage Afskeed med dette ham i denne Verden dyrebareste Sted, imedens hans Reisevogn allerede længe havde holdt forspændt ved Slotstrappen. Paa sin Kammertjeners Spørgsmaal, naar man torde vente ham tilbage igjen svarte han, visende paa Frelserens Billed: "Det veed, kun han allene!" - Dagen før sin Reise til Krimme skrev Keiseren et Brev til sin Moder. Ved en forbifarende Sky formørkedes pludselig Horizonten saameget, at han befalte Kammertjeneren at bringe Lys ind; imidlertid klarede Himlen sig op igjen, og Solen begyndte at skinne. Kammertjeneren traadte ind og spurgte, om han maatte tage Lysene bort. "Hvorfor spurgte Keiseren. Hos os Russer, svarte Hiin, holder man for, at det betyder en Ulykke, at skrive ved Lys om Dagen. Keiseren: Hvad sluttet man deraf, Siig Sandheden; Du mener vist, at Den, som fra Gaden seer Lys her, troer at her ligger et Trosserosser. Liig 27, Kammertjeneren: "Saaledes er det, Deres Majestæt." Keiseren: "Saa tag Lysene bort!" Strax den første Dag efter Hjemkomsten fra Krimm erindrede Keiseren sig denne Samtale, og sagde til Kammertjeneren: "Fedor, de Lys, som jeg dengang befalede Dig at tage fra mit Skrivebord, komme mig ikke af Minde, de tyde paa min Død, og skulle brænde for mig. - J en Octobernat ved Midnatstide saae, det fortæller man idet mindste, mange af Taganrogs Jndvaanere over den keiserlige Vaaning to Stjerner, som i Begyndelsen vare langt fra hinanden, men derpaa nærmede sig til hinanden og atter igjen adskiltes. Dette skeete tre Gange; derpaa blev den ene af dem til en stor lysende Kugle, som gandske bedækkede den anden, men inden kort Tid faldt ned og blev usynlig, hvorpaa ogsaa den anden Stjerne lidt efter lidt forsvandt. Og saa er den Omstændighed mærkværdig, at der paa Aleranders Dødsdag indtraadte en saa usædvanlig tyk Taage over Staden Taganrog, at man ikke kunde see tre Skridt for sig, og intet Menneske dersteds havde oplevet en saadann. Ogsaa er det mærkeligt, hvorlunde Tallet 12 har spillet en udmærket Rolle i Keiser Aleranders Liv. Han blev født den 12te Decbr. (gl. St.), den 12te Marts besteeg han Thronen, som han besad i 2 Gange 12 Aar, og opnaaede en Alder af 4 Gange 12. J Aaret 1812, i hans 12te Regjeringsaar, skeete Napoleons Jnvasion i Rusland med 22 forbundne. Folkeslag, som den 12te Juni 1812 første Gang betraadte Ruslands Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Ved Sectionen af Keiser Alexanders Liig fandt man i Hovedet næsten et halvt Glas Vand, der efter i Lægernes Mening havde fremskyndet hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Blandt mange andre skjønne Træk af denne forevigede Monark, viser følgende Anecdot med hvilken Fiinhed, Følelse og Elskværdighed han forstod at uddeele sine Gunstbeviisninger: Da han ophøiede den tappre Kutusow til Fyrste af Smolensk, ledsagede han den Skrivelse, hvorved dette skeete, med en overmaade kostbar Juveel udaf den keiserlige Krone, og lod udfylde sammes Sted med en Guldplade, hvori var indgravet Navnet Kutusow. (Neppe skal vel nogensinde en Fyrstes Tak været sindrigere udtænkt.) Førend den ulykkelige græske Stad Messolunghfaldt i Tyrkevold, havde den brittiske Gouverneur paa de joniske Der sendt en Fregat, Najaden, derhen, og tilbudt sin Mægling, men Grækerne havde ladet ham takke for sit Tilbud og sige: at de engang havde svoret, at staae eller falde med Staden, og deres Eed vilde de forblive troe. Og den havde maaskee endnu holdt sig længe, hvis det ikke havde hændt sig, at just som Jbrahim Paskal efter at være bleven afslaaet i to Hovedstorme, hvoraf den sidste allene havde kostet ham 3000 Mand, havde grebet Flugten, og var ifærd med at bringe sin Bagage i Sikkerhed over paa den venstre Bredde af Achelousfloden, kom der en Ordre til ham fra Storsultanen, at Staden skulde tages, det havde han svoret paa, og at han selv vilde begive sig did, naar ingen, Anden kunde tvinge den. Dertil indtraf nu ogsaa det, at der just i de samme Dage kom en uhyre Mængde Tyrker strømmende til fra Albanien, Macedonien og Larissa, som ved det Rygte, at Messolunghi snart maatte overgive sig, vare lokkede hid for at tage Deel i Plyndringen. Da han nu pludseligt saae denne uventede Forstærkning strømme til sig fra alle Sider, standsede han, og vendte om igjen. Grækerne havde endnu ikke faaet Tid til at bringe de fra Tyrkerne erobrede Kanoner ind i Fæstningen, mod hvilken de nu atter vendtes. Vasiladis Erobring bevirkedes især ved en Bombe som faldt ned i Krudttaarnet og sprængte det halve Fort i Luften. Besætningen, 200 Grækere, gjorde saa fortvivlet Modstand, at de, paa 3 Mand nær, Alle bleve nedsablede. Dagligen saae man friske Hobe af Tyrker flokke sig ved Foden af Aracynthos. Hver af dem vilde have en Slave, et Hoved eller idet mindste et Par Draaber Christenblod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
J to Aarstid boede en fornem Græker, ved Navn i Sebastiani, i Rom, med sin Kone og sin Broder. Længselen efter Fædrelandet havde for nogle Maaneder, siden bevæget denne Familie til at reise hjem igjen til Grækenland, men aldrig saasnart havde de betraadt dets Grund, før de faldt i Tyrkernes Hænder. Begge Brødrene bleve halshugne i Konens Paasyn, og hun blev ført til Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Fra Marseille haves en moersom Beretning om hvorledes det gik til med den Goelette som byggedes her i for Paskaen af Ægypten, og som strandede ved Afløbet fra Stabelen. Som for at give det Hele et religiøst Anstrøg havde man valgt Skjærtorsdag, hvilket rigtignok maatte kontrastere sælsomt mod Skibets Bestemmelse: Christnes Ødelæggelse. Et prægtigt Amphitheater var reist for Øvrigheden og alle de af Bygmestere Jndbudne. Det er Brug her, naar Skibe løbe af Stabelen, at opreise et stort, med Løv og Blomster prydet Kors paa Forstavnen, og at en Præst indvier det med sin Velsignelse, ved Krigskibe holdes der endog Messe førend Velsignelsen bliver lyst. Da dette ikke vel lod sig gjøre ved et tyrkisk Skib, bleve Fransk Tyrkerne enige om, at plante Korset og Halvmaanen forenede paa Forstavnen, men Paskaens Agent, der var bleven heed om Ørerne ved den uhyre Folkevrimmel, der maatte holdes rolig ved Soldater og Politie milits, besluttede sig til, hverken at have Halvmaane eller Kors, og Skibet skulde nu til at gaae. Men neppe var det begyndt at glide, før det pludseligt standsede. Alle Hænder sattes i Bevægelse, men det vilde ikke hielpe. Øvrigheden, som Tiden blev for lang, forlod Amphitheatret, og Folket, som heri saae en Guds Straf, loe og peeb af fuld Hals. Efter 3 Timers Anstrængelse lykkedes det endelig at faae Skroget slæbt hen til Vandet, men neppe stikker en Trediedeel deraf ud over Landet, førend det styrter hovedkulds med Forstavnen saa dybt ned i den muddrede Grund, at Agterspeilet stak lige i Veiret, som kom af, at den fremmede Jngenieur, som var hentet fra Toulon at forestaae Bygningen, var ubekjendt med Grundens Beskaffenhed. Nu blev der først en Piben og Støien, hvorimellem mangt et lystigt Jndfald hørtes. En raabte: "Paskaen vil tage sig et Bad!" en Anden: at Gud havde aabenbaret sin Vrede paa Grækernes Fjender, a. Hele Langfredag arbeidedes for at faae Skibet. flot. Men det gik bedre med en Korvet og en Brig, som nogle Dage efter ogsaa løb af Stabelen for Vicekongen af Ægyptens Regning. For høi Hyre hverves der Søfolk til dem, og der er reist Agenter for at kjøbe Kanoner til dem i Sverrig. Ogsaa i Livorno staaer der et Linieskib og en Fregat paa Stabelen for Hans Tyrkiske Høiheds Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Regentskabet i Lissabon har bekjendtgjort Publikum, at der i Slottet Ajuda er indrettet en Kasse, hvori man kan lægge sine Ansøgninger directe. Denne Kasse skal aabnes hver Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Præsidenten for Handelskammeret i Engelland har gjort den franske Regjering det Forslag, at overlade sig 5000 behørigt asorterede Silkevævestole, bekjendte under Navnet a la Jacquard, mod Bytte af et lige Antal engelske Maskiner efter eget Udvalg. Men aldrig saasnart erholdt Silkevæverne i Lyon Nys herom, før de ansøgte Regjeringen om, paa det strængeste at forbyde denne Tusthandel, der vilde have deres Fabrikers Ruin til følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Exemplet med den barbenede Dame i Paris har alt fundet Efterfølgere. Atter forleden Dag saae man en slig Ponitents=Helgeninde med et stort Slør, over sig, at vandre til Kirke, fulgt af en uhøre Mængde Pøbel. (Men i Lissabon har man dog seet endnu et mere helligt Syn, da en gammel Adelsmand, for at aftvætte sine Synder, som han vel maa have havt en god Deel af, krøb hele Staden igjennem paa Hænder, og Fødder med den hellige Jomfrue Marials Billede i Haanden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Hertugen af Montmoren ey døde af en Hævelse i Hjertets Pulsaare; et Sygdomstilfælde, som er temmelig almindeligt i vore Tider, men som tilforn, var næsten ubekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
En engelsk Biskop bereiser i denne Tid Frankrige for at konfirmere de derværende unge Mennesker af hans Troesbekjendelse. (J Engelland holdes Confirmationen kuns af Bisper.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Franske Blade fortælle, at ved Croisichave nogle Fiskere den 28de Februar, ved eet eneste Dræt med et 25 Alen langt og 10 Alen bredt Garn, fanget mellem 55 og 60000 Barber. (Cyprinus Barbus, en Fisk liig Karpen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Paa adskillige Steder i Jtalien fornemmes der endnu af og til nogle lette Jordskjælv, der sætte mange Folk i ængstelig Uroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Keiseren af Østerrig har udnævnt sin Livlæge, Friherre v. Stifft, til Commandeur af St. Stephans ordenen, og Kongen af Preussen har ophøiet ham til Ridder af den røde Ørne-Orden, fordi han har bevaret ham hans gode Naboe. Doctor Standenheim, som det engang hedte, frelste Keiserens Liv ved Aareladning, omtales derimod ikke meere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Den første Theolog ved Universitetet i Jena, Geheime-Kirkeraad Gabler, døde forleden meget pludselig efter Hjemkomsten fra en Forelæsning, hvilken han iforveien siges at være advaret i en Drøm: ikke at holde!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Den ved Harvestehude skudte Ulv har kun været en Forløber for flere. Jfølge tilforladelige Efterretninger have 45 Ulve viist sig i Skoven ved Wohldrop, et Par Mile fra Hamborg, og havde sønderrevet adskillige Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Exam. juris Prom, Jfr. Ackermann, Biskop Jansen, Kbd. Lewis, Restaurateur Lassen, Sadelmager Winther, P. Gotsche, Madame Green og Datter, Handelsmd. Michelsen, Madame Taftrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Amtsprovst Bregendahl, Greve af Sponneck, Sukker mester Grand, Studenterne Tetens og Hald, Cand. Theol. Tetens, Landmaaler Siemsen, Galanteriehandler Barsach, Forvalter Vithusen, Propr. Valentiner, Forpagter Rothe, Madame Nissen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Bekjendtgjørelser. Med et rørt Hjerte maae jeg herved sørgeligst bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner: at Døden berøvede mig i Gaar Eftermiddag den 21de d. M. min gode og retskafne Kone Elisabeth Marie Sophie født Göttgen, i hendes Alders 48de Aar, og efterat hun i 14 Aar havde været min trofaste Ledsagerinde paa Livets Bane. J de sidste 2 Aar var hendes Helbred meget svagt, men hun har hendes Lidelser med en christelig Taalmodighed. Efter 3 Dages Sygeleie forlod hun, blid og rolig, dette Livs Sorger, og hun vil stedse leve i min Erindring med sand Kjerlighed og Agtelse. Aarhuus, den 22de April 1826. P. W. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Førstkommende 27 April, Torsdageftermiddag Kl. 3, afholdes den i Lovene for Bibelselskabet i Aarhuus og Omegn bestemte Generalforsamling i Aarhuus Bispegaard, hvortil Selskabet indbydes. Aarhuus, den 21de April 1826. J. Stougaard. A. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Efter Begiæring af Vedkommende foretages offentlig Auction til Bortsalg, af den Deel af Aarhuus Bispe Embede tilhørende Tofte uden for Frederiksport, som for Tiden haves i Leie af derr. Herskind og Schandorff. Auctionen berammes til at afholdes Mandagen 24de April førstk. om Formiddagen Kl. 10 i Hr. Komd. Schandorffs Bopæl. Aarhuus, den 12te April 1826. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Torsdagen den 27de April førstk., Kl. 10 Formiddag, bliver paa Lyngbyegaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel Kornvarer af Vinterhvede, Rug, Byg, Ærter og Boghvede, saavelsom nogle Kartofler, 32000 Muursteen, og et ved Kannichemøllebroe opført Skuur. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 19de April 1826. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Formedelst Forpagtningens Fratrædelse agter Vedkommende at bortsælge ved offentlig Auction, som holdes paa Marsillisborg Fredagen den 28de April førstk. om Formiddagen Kl. 9, endeel Besætning og Løsøre, bestaaende af: 40 a 50 gode Meieriekøer, 20 Stude, 12 Arbeidsheste, en i No. staaende Curasseerhest 6 Aar. gl., 30 a 40 Faar med Lam af blandet Race, endeel gode næsten nye Meierieredskaber, en Hakkelse, og en Kornrensemaskine, Vogne, Plove, Harver, m. fl. Avlsredskaber, Borde, Stole, Sengeklæder og Huusgeraad m. m.m. Lysthavende indbydes at møde fornævnte Tid og Sted, hvor Conditionerne blive bekjendtgjorte. Hads og Ning Herreders Contoir, d. 12 April 1826. Laung.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Torsdagen den 27de April næstk. og følgende Dage om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Sandgaarden i Ørsted, efter Vedkommendes Begjæring, foretaget offentlig Auction over en betydelig Ind- og Udboe, bestaaende af: Sølv, Kobber, Messing, Jern, Borde, Stole, Speile, Chatoller, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, samt Besætning af Vogne, Plove, Harver, 16 Stkr. gode Malkekøer, 5 Stkr. meget gode Heste m. m.m., efter de Conditioner, som nærmere bekjendtgjøres. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 15de April 1826. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Jfølge passeret Udlæg, bliver: Torsdagen den 11te Mai, den 25de dito, og Fredagen den 9de Juni, førstk., om Formiddagen Kl. 11, foretaget Auction over den Jens Christensen Hvass i Harritzler Bye og Sogn, Støvring Herred, tilhørende Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadhuus, men den sidste i Gaarden selv. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 6te April 1826. Wesenberg. Ludvig Conrad Neckelmann, virkelig Cancellieraad, Borgemester og Byfoged i Randers:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Gjør vitterlig: at efter Begjering af Prokurator Jensen, som befalet Sagfører, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Marts d. A., saa ledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at eftersom Klædefabriqveur Jsrael Carl Wulff, af Vor Kjøbstæd Randers, udi Vort Land Nørrejylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af ham den 2den Januar 1813 til afgangne General-Auditeur Kallager udstædt og den 26de Januar 1815 ting. læst Obligation for 18000 Rdlr. D. omskreven til 4500 Rbd. S. V. hvorved han har pantsat sine faste Eiendomme i Randers med Prioritet næstefter de derpaa hæftende 23, 400 Rd. DC. samt et ligeledes af ham den 24de Decbr. 1812 til afgangne Kammerherre, Amtmand Fønss udstædt, den 3die Juli 1815 tinglæst Skadesløsbrev paa 38,180 Rdlr. D. omskrevet til 24000 Specier og 12000 Rbdlr. S. V. hvorved i Følge en vedhæftet Specification er givet Prioritet i hans faste Eiendomme paa Brødregade næstefter 3,645 Rbd. S. V. samt hans Ind= og Udboe, ere bortkomne, saa ville Vi, efter hans derom allerunderdanigst gjorte An Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. søgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og i tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at fornævnte Jsrael Carl Wulff, ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Aarhuus Stifts-Avis, og den altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel maae indkalde Den eller Dem som maatte have forommeldte Obligation og Skadesløsbrev ihænde, dermed at frem et komme og Deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligation og Skadesløsbrev erhverves Mortifications=Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 31te Marts 1826. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Kaas. Monrad. Ørsted. M. Lange. Hansen. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Bevilling for Klædefabriqveur Jørgel Carl Wulfs, af Randers til Mortifications-Doms Erhvervelse paa en bortkommen Obligation og et Skadesløsbrev. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Den eller Dem som maatte have bemeldte Panteobligation af 2den Januar 1813 og Skadesløsbrev af 24de Decbr. 11812 ihænde, til at møde for Randers Byetingsret paa Randers Raadstue den første Mandag i August Maaned 1827, om Formiddagen Kl. 10 slet, for med disse Forskrivninger at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, eller i Mangel deraf, at høre dem ved Rettens Dom at blive mortificeret, efter nærmere Paastande. Jngen Forelæggelse eller Lav dag gives i Følge Fr. af 3die Juni 1796. Randers, den 13de April 1826. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-04-22
Rød Kleverfrøe er igjen at faae hos Christen Schmidts Enke.