Berlingske Tidende, 1750-07-06
Da vores Livsaligste og Allermildeste Monark, sidstleden 20 Junii var kommen Halv=Veyen fra Mariboe mod Na schov, blev Høystsamme ved Stokkemarke imodtagen af 12 af Byens fornemmeste Borgere til Hest, tillige med deres Anførere og en Trompeter, som alle vare uniform klædte udi grønne Klæder med Fløyels Opslag, brede Guld galunerede. Hatte, med videre, og af dennem som Garder geleydet til Byen. Saa snart Deres Majestets Høye Ankomst kunde observeres af Byens Kirke=Taarn, begyndte man at kiime med alle Klokkerne, og da Hans Majestet ankom til Byens mun rede Port, blev fra samme (som til den Ende var renoveret, og med et smukt Gallerie oven paa forsynet) under Trompeters, Valdthorns og andre Instrumenters Lyd istemmet følgende Aria. naadigste Konge! vor Lykke i Norden Himmelske Smykke blant Guder paa Jorden! Glæde Din hellige Ankomst tilfører, Som Siæle og Hierter til inderste rører. Fra denne Port af, og til det for Hans Majestet beskikkede Logemente i Sr. Meyers Gaard paa Torvet, stode Borgerskabets tvende Compagnier, og et Compagnie unge Haandverks=Karle i Gevær, rangerede paa begge Sider af Gaden, hvilke paa beste Maader vare klædte, alle Ober- og Under-Officerer, saavel som Fri=Skytterne ved alle 3 Compagnierne med brede Guld-galunerede Hatte. Ved Dørren af Deres Majestets Logemente, stod Byens og det heele Herreds Clericie rangeret paa den ene, og Byens Magistrat paa den anden Side, for at imodtage denne Høye og Hellige Giest, og gratulere til Hans uskatterlige Ankomst. Paa Byens Torv, nogle Fanne fra Sr. Meyers Gaard, var oprettet en Ære-Port, hvor igiennem Deres Majestet kiørte: Samme bestod af 9 Fag, hvoraf hvert andet, eller fire paa hver Side, vare halvaabne, og hvert andet eller 5 paa hver Side, gandske tillukte: Aabningerne begyndte 2 og en halv Al. fra Jorden, og strakte sig 4 og trefierdendeel Al. opad, hvor de endtes med en oval Bue. Jnden til vare alle de lukte Fag betrokne med blaae Damask, som i heele Stykker begyndte fra Jorden af, og gik op af igiennem Gevelsterne ned til Jorden paa den anden Side, i alt 25 Al. og saaledes var apteret, at det præsenterede paa hver Side 5 smukke Pillarer, der neden og oven til vare brede, men i Midten, saa langt Aabningerne varede, smallere: De aabne Fag (naar man undtager Aabningerne selv) vare ligeledes beklædte gandske igiennem med Gylden guul Damask. To og en halv Al. fra Jorden, hvor ommeldte Aabninger begyndte, vare paa begge Sider Hylder fra den ene til den anden Ende af den heele Ære=Port, som udi alle Aabningerne vare besatte med store smukke Hollandske Urte Potter, hvorudi vare anseelige Leucoje=Træer. Uden til var den gandske Ære Port beklæd med grønt Rask, saa vel paa Siderne som over Gevelsterne. Langs ud af begge Sider øverst oppe, var den udziiret med samme Slags Urte Potter og Blomster. Den gandske Høyde af Porten i sig selv, foruden Urte Potterne, var 9 og en halv Al. og den indvendige Brede, hvor igiennem Farten skeede, 6 Alen. Paa begge Ender vare opreyste tvende anseelige Portaler af 15 og en halv Alens Høyde, oven til opførte i en stor Qval, over denne en mindre, og atter allerøverst en stor forgyldt Kugle. Ved Siderne af hver af disse Por taler vare opførte mindre og smallere aabne Portaler, 12 Al. høye, som ligeledes med mindre ovale Bygninger oven paa, og forgyldte Kugler vare udziirede: J Breden udgjorde alle trende Portaler paa hver Ende 11 og trefierdendeel Alen. Paa den store eller mellemste ovale Bygning over den østre Portal, saae man det Høylovlige Oldenborgske Huuses Stamme Træ indrettet paa følgende Maade: Roden, begyndte strax over det øverste af Porten eller Jndkiørselen: Strax over den, paa det nederste af Bullen, stod tegnet med store forgyldte Bogstaver: Gloriosistima Stirps Oldenburgica, hvorpaa Stammen skiød lige op til det allerøverste, uden at lade see nogen Top eller Ende, og allerøverst saaes med samme Slags Bogstaver denne Jnscription: Paria cum Mundo sactura Langs op af Træets Bull, støde udi deres Orden tegnede de 12 priisværdigste Kongers Navne udi forgyldte Chifres, alle udziirede med forgyldte, og med de dertil hørende Couleurer smukt skatterede Kroner, Oven over vores Allernaadigste nu regierende Monarches Navn, og dertil hørende Krone, var tegnet disse Ord: Spes Patriæ, og atter over disse Ord et stort C. med Krone over, som betegnede Deres Kongel. Høyhed, Cron-Prinzen, der er Rigernes Haab og Glæde. Paa den høyre Side af Stammen, udspiirede fra hvert af de Høylovlige Kongers Navne, store Greene, som indtoge det heele Spatium af Portalen paa denne Side, hvilke Greene fremviiste, som Frugter, hvide Sæd deler med forgyldte Lister, hvorpaa alle de Kongelige Børn af den gandske Høypriselige Stamme vare tegnede, og ved hvers Navn tillige Deres Høye Mariager, saa man her af som i et kort Begreb, kunde observere, hvorledes de fleeste Europæiske Potentater nedstige fra dette ældgamle, lyksalige og priisvordigste Huus. Over hver Prinzes eller Princesses Navn, som til deres Død er forbleven i det Kongelige Huus, var tegnet Kongelig insigne, en Kongelig Krone; men over deres Navne, som enten ved Ægteskaber eller Vall ere gaaene uden Landet, saa man tegnet saadanne Inlignin, som svarede til deres Høye Vardighed, Kongelige Kroner, Bispelige, Churfyrstelige eller Fyrstelige Huer, alle sømmelig udarbeydede, med dertil henhørende Farver. Ved Bredden af dette Spatium ved den høyre Side, var paa en hvid styvende Seddel med sorte Bogstaver tegnet disse Ord: Fruclus uberrimi per Europain dispersi. Ved den venstre, Side udsprang ligeledes fra hvert Konge Navn lige Greene, hvis Frugter vare ligeledes hvide Sæddeler med forgyldte Kanter, hvori vare tegnede hver Konges fornemmeste og meest skinnende Velgierninger mod Kirken og Fædrenelandet, som ligeledes opfyldte den gandske venstre Side af Portalen. Ved vores Allernaadigste nu regierende Konges, FRIDERICH den V. Navn, vare ingen particulaire Bedrifter antegnede; (thi det er en Sag, som vil give Efterkommerne overflødig Materie) Men i Steden for de af Hannem mod Rigerne beviiste Velgierninger, som man paa en ufuldkommen Maade. ey understod sig at opregne, var tegnet et Cornu Copiæ med tvende Jnscriptioner, oven over stode disse Ord: Multa habemus, og neden under disse: Plura speramus, hvormed man allerunderdanigst vilde tilkiendegive, at vi udi Hannem har, og forsikrer os om alt det, som nogensinde kand ventes af en Himmel-given Konge og jordisk Gud. Ved den yder ste Bredde af dette Spatium ved den venstre Side, svevede ligeledes en hvid flyvende Sæddel, hvorpaa med sorte Bogstaver var denne Jnscription: Fructus lætsflimi in Patriaur redundantes. Reden under Træet ved det øverste af denstore Portals Aabning, saae man ved hver Side det halv af følgende Vers med store forgyldte Bogstaver paa Himmelblaae Grund: Staten, Kirken, Landet Stæder. Gudfrygt, Lærdom, Orden Sæder, Kunster, andel, Lov og Ret, Under denne Konge=Stamme, Som en himmelsk Foster-Amme, Er paa faste Fødder sæt. Neden under dette Vers stod paa den ene Side i en hvid flyvende Sæddel med sorte Bogstaver denne Jnscription: Dulcillima Jubilæ Memoria, og paa den anden Side: Oblivioni nunqvam tradende. Paa Qval=Bygningerne og over de tvende smaa Portaler, saae man vores Allernaadigste Monarches Navn i Chiffre forgyldt, med vel udarbeydede Kroner over; Under Majestetens Navn paa den høyre Fløy, var denne Jnscription: En qveis Majoribus ortiis og ved den venstre Side denne Imperium sine fine datum, hvorved man allerunderdanigst vilde, i Følge af Stamme Træet, tilkiendegive baade sin Admiration og Glæde over dette Huuses Ælde, lyksalige og for Rigerne saa fordeelagtige Regiering, saa og sin hiertelige Forbøn til Gud, om dette Høypriiselige Huuses og lyksalige Regierings Vedvarenhed til Verdens Ende. Under disse Jnscriptioner fandtes paa hver af disse smaaa Portaler det halve af følgende Vers, med store forgyldte Bogstaver. Ved den høyre Side: Bliv ved lyksalig Stamme, J lige Skud at bramme Bliv ved at blomstre alle Aar, Til heele Verden undergaaer, Ved den venstre Side: Bliv ved at blomstre alle Aar, Til heele Verden undergaaer, Til Dil den Alde kand opnaae, Hvori man aldrig Konger faae, Neden til stod hver Portal paa tvende Pillarer, hvoraf de smaa med Marmorering, og de store med Laurbær-Greene vare udprydede. (Saa vidt den østre Ende vedkommende.