JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Spanien. Noget af Betydenhed er her endnu ikke forefaldet; thi Efterretninger om at van Halen skulde have angrebet og slaaet Cabrera, der som et Rygte circulerede i Madrid, har endnu ikke bekræftet sig. Da man frygter for at Carlisterne snart ville gjøre et Forsøg mod Madrid, saa er Regjeringen i denne Tid betænkt paa at befæste Hovedstaden. J Cortesforsamlingen beskjæftiger man sig med Forslag til at ophielpe Finantserne og til at standse de idelige Henrettelser af de gjensidige Fanger, men til noget Resultat er man endnu ikke kommen, hvorimod der for nylig atter er bleven dræb 300 christinske Fanger. J Madrid tales der om at Regjeringen er beskjæftiget med, ved Englands Mægling, at bringe et Giftermaal i Stand mellem den unge Dronning Jsabelle og en østerrigsk Erkehertug, men om dette Project vil lykkes, er meget tvivlsomt,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Belgien. Regjeringen modtager endnu stedse Depescher fra London og Paris, men og Jndholdet er Publicum aldeles uvidende, dog er det bleven bekjendt at ogsaa Frankrig har underskrevet Bestemmelserne og at gjøre de 24 Artikler gjældende Troppebevægelserne vedblive imidlertid uafbrudt, og overalt hersker der en meget krigersk Stemning. Ogsaa Holland concentrerer sine Tropper paa Grændsen, og man frygter derfor at det mod Vedkommendes Ønsker skal komme til Kamp mellem disse saaledes i Nærheden af hinanden opstillede Armeer, hvorfor der er Tale om, at Conferentsen i London vil fordre, at saavel Holland som Belgien trækker sine Tropper tilbage, og Udførelsen af de 24 Artikler skal derefter overlades til det tydske Forbund, hvorfor og Belgien erindres om, fornemmeligen at henvende Opmærksomheden paa denne Kant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Tydskland. Rygtet om at Ærkebispen i Breslau havde nedlagt sine Funktioner, modsiges nu officielt, ligesom det og bekræfter sig, at den preussiske Regjering aldeles ikke har reflecteret paa Ærkebispen af Cölns Ansøgning om enten at blive sat paa fri Fod eller underkastes retslig Undersøgelse. - J Hannover have de 6 Professorer, der havde anlagt Sag mod Regjeringen, intet Resultat erholdt, da Retten nemlig har erklæret, at da der var en Competenceconflict, maatte Sagen beroe indtil videre. Allerede have flere af de Embedsmænd, der paa den sidste Stænderforsamling stemte for Grundloven af 1833, erholdt Afslag paa Ansøgninger om at maatte faae Permission for atter at kunne møde til den nu berammede Stænderforsamling, og man mener, at Regjeringen ogsaa vil nægte de øvrige Embedsmænd denne Permission, forsaavidt de ikke stemme med Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Fædrelandet. Den franske Lærde Hr. Gaimard, som for Tiden opholder sig i Kjøbenhavn, har paa en særdeles smuk Maade yttret sin Taknemmelighed for den Gjæstfrihed, han har nydt paa Island, ved forleden at indbyde samtlige i Kjøbenhavn værende islandske Studenter til en Føre hos Ferini. Nogle og Tredive deeltoge i Samme, og tvende Sange paa Jslandsk, til Ære for Ludvig Philip og Hr. Gamard, bleve afsjungne. Hr. Gaimard vil ogsaa besørge en Gave af franske Værker sendt til det islandske Stiftsbibliothek. En ung kundskabsrig Jslænder gjorde han det Tilbud næste Aar at deeltage i en ny Expedition til de nordlige Lande blandt andre til Spitsbergen. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Som vi have erfaret, skal Finantsoversigten for 1837 være fuldkommen færdig, og vi kunne saaledes om føie Tid vente den offentliggjort. J denne Anledning maae vi gjøre opmærksom paa, at Regnskaberne fra Amtstuerne, som bekjendt, efter Lovgivningen først afsluttes ved Udløbet af Marts Maaned, og at det da er naturligt, at nogen Tid maa levnes Oppebørselsbetjenterne til at ordne Materialierne og aflægge Regnskaberne. Saavidt og er bekjendt, er der almindeligt indrømmet Amts forvalterne Tid indtil Udgangen af Juni Maaned med Jndsendelsen af Regnskaberne for det forbigangne Aar. For Hertugdømmernes Vedkommende skal Regnskabernes Jndsendelse fra Hovedkasserne endog medtage noget længere Tid. Da nu Udsigten over hele Statens Jndtægts- og Udgiftsvæsen, tillige indbefatter Resultaterne af de stedfundne Jndtægter og Udgifter i Colonierne, især i Vestindien, saa er det saa meget mindre muligt at give en lignende paalidelig Extract af et Aars samtlige Regnskaber, som den, der for Aarene 1835 og 1836 er publiceret, tidligere end omtrent ved Udgangen af det paafølgende Aar. - Spørgsmaalet bliver imidlertid, om det ikke var muligt ved Lovbud at bestemme, at de afsluttede Regnskaber bleve indsendte inden ultimo Juni, for at Finantsoversigten saaledes kunde udkomme tidligere. (Berl. Av.) Dannevirke for 24de Januar fremsætter følgende Priis=Opgave. Et Hundrede Mark Hamborger Banco tilbydes som Præmie for den bedste Afhandling i den saakaldte Pressefriheds MaterieConcurrenterne have følgende Spørgsmaale at besvare: 1) Behøver Staten, som saadan, en Lov for Tankens Meddelelse ved Konsten, (en Presse frihedslov,) 2) J Tilfælde, at Staten behøver en saadan Lov, hvorledes bør da dens Hoved-Jndhold eller Tendents være? 3) Ere de, i den danske Stat gjeldende Pressefriheds-Love tilstrækkelig bestemte, og saa fuldkomne, at ingen Skyldig kan undgaae Straffen, og ingen Skyldfrie straffes, naar hans Dom fældes efter disse Love, Eller kan det Modsatte finde Sted, Og ligger i saadant Tilfælde Aarsagen i Lovene selv, 4) Behøver den danske Stat en ny, nøiere bestemt og meere omfattende Lov for Tankens offentlige Meddelelse ved Konsten, (Pressefriheds=Lov?) Eller behøves en saadan Lov ikke, 5) Hvo som besvarer No. 4 affirmativ, bør at levere et Udkast til en saadan Pressefriheds-Lov for den danske Stat, og tillige angive den bedste, sikker og hurtig til Maalet førende Rettergangs-Maade (modum processus) i Pressefrihedens Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Fra Kiel berettes, at det 13de Landvalgdistrict havde ifinde at give de Deputerede til den holstenske Stænderforsamling, Senator Lorentzen, Etatsraad, Borgemester Jensen, Overretsadvocat, Dr. Balemann, Pastor Mau og Cl. Wiese et Æres maaltid den 26de dennes i Wilhelminenhobe, hvori ogsaa mange af Staden Kiels Jndvaanere vilde deeltage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Det i Odense garnisonerende DragonregimentsUnderofficeerpersonale skal have til Hensigt, til Fordeel for de Vandlidte, at give en lille Concert, hvis Jndhold bliver danske Sange og Chor, og man tør vel haabe, saavel at de rigere Medlemmer af Samfundet ville efterligne et saa smukt Exempel, givet af deres mindre velhavende Brødre, som at Publicum ei vil bedømme Concerten efter Kunstens strænge Regler; men efter den ædle Hensigt. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Jtzehoer Avis fortæller, at den bekjendte Provst Harms har fornylig - iført sin Slaabrok - viet en Skolelærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Jfølge en Meddelelse fra Medolden, 4 a 5 Miil sønden for Ribe, var Floden der, ligesom ved Ribe, høiest Kl. 5 og Eftermiddagen den 8de, og førte en Mængde store Jisstykker med sig, der bedække Alt mod Nord og Vest. Foruden i flere Gaarde, var Vandet trængt ind i Kirken. Jblandt de største Jisstykker blev et maalt, der laa noget særskilt, og befundet at være 26 Alen langt, 14 Alen bredt og 4 a 5 Alen tykt. Øieblikkelig Skade har dog kun een Mand der lidt, nemlig Eieren af Færgen over Brede Aa, idet Flydeprammen er ført en halv Miil længere ind i Landet og ligger imellem den sammen skruede Jis. Al Byens Vintersæd er næsten ødelagt. (Ribe Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Vi kunne, hedder det i Berlings Avis, lykønske Staden (Kjøbenhavn) til det nye Valg, som er falden paa Hr. Bagermester Sager, til at være Medlem af Stadens 32 Mænd. Det er glædeligt, at det dog ikke længere er Alderen alene, som skaffer Borgere Adgang til denne Function.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Sognepræst Gad i Rudkjøbing er bleven kaldet til at beklæde sin afgangne Faders i saamange Aar hafte Capellanie ved Domkirken i Roeskilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Jforgaars fandt man hos en Arbeidsmand paa Christianshavn 3 Børn døde i Sengen, qvalte af Kuldamp. Faderen laa i en meget bedøvet Tilstand, og er bragt til Hospitalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Fra Nykjøbing paa Morsø meldes: Uagtet den egentlige Oversvømmelse nu er forbi, har Vandet dog beholdt et saa høit Standpunct, at en heel Gade maa ansees tabt, saa at det vil blive en Nødvendighed at flytte Bygningerne. Men da næsten alle Beboerne af denne Gade ere Fattige, kan dette kun skee med betydelig Hielp, hvortil endnu ingen Udsigt vides. - Under disse Omstændigheder have Byens Jndvaanere besluttet at feire den 28 Januar paa en med Kongens Sindelag vistnok overeensstemmende Maade, ved paa denne Landets Festdag at uddeele Rug og Penge til de Familier, der ved Oversvømmelsen ere gjorte trængende, og hertil at anvende hvad det sædvanlige Bal og Festmaaltid ellers kostede. (Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Beltpassage den 2den Febr. 1839. Transporten mellem Sielland og Falster skeer nu alene ved Jisbaade, og er meget vanskelig, da Jsen, som har ligget fast under Siellands kysten i Gaar med N. O. Vind og høit Vande rykkede les og drev under Falster, hvorved den skruede saa stærkt, at Jis baadene, som skulde overføre Pakkeposten herfra, saaledes indeklemtes af Jsen, at de først efter 3 1/2 Timers Anstrængelse bragtes tilbage til Gaabense. Under lignende Omstændigheder gik Pakkeposten fra Gaabense igjen i Dag, men det lykkedes dog efter tre Timers Arbeide at bringe Jisbaadene gjennem Jsen, saa at man ved Beretningens Afgang ansaae det sandsynligt at Posten vilde komme over i Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Blandet. J Frankfurt om Main skal være passeret Følgende: Ved en Forestilling af Don Juan blev Stykkets Helt fremkaldt af Publikum endnu for Tæppet var faldet. For største Deelen kom denne smigrende Opfordring fra det øverste Galleri, som kaldes Paradiset." Slip mig, skreg Don Juan, og sled sig løs fra Diævlene, som vilde hente ham til den evige Fordømmelse: "Jkke til Helvede, Hører J ikke man kalder paa mig i Paradiset!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
For nogle Uger siden kom i Paris en fiin klædt Mand i en Boutik, hvor man solgte færdigsyet Linned, og ønskede at kjøbe 12 fine Lærreds-Særker, til sin Kone. Boutikens Eierinde tog nogle af de fineste frem, og de bleve enige om 250 Fr. for Dusinet. Medens Herren talte den akkorderede Sum op paa Bordet, faldt det ham ind at Særkerne maaskee kunde være for smaae; han puttede atter Pengene i Pungen og bad Kræmmersken, dog at trække en af Særkerne over Hovedet, da hans Kone netop var af samme Størrelse som hun, saa kunde han bedre see, om de passede. Konen, som fandt dette meget rimeligt, iførte sig strax Linnedet, hvorpaa Kjøberen traadte nær hen til hende for at see Længden. Ved denne Leilighed befæstede han med den største Behændighed ved en stor Naal Særken, til Klæderne. Da nu Konen vilde trække den af igjen, fulgte Klæderne med, – med Hovedet i Linnedet var hun i den høieste Grad af Forlegenhed for at faae sin Garderobe i Orden igen. Underdisse Operationer tog den elegante Herre de øvrige 11 Særker og begav sig skyndsomst bort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Et Blad gjør opmærksom paa hvormange af Napoleons Marschaller have endt deres Liv ved en naturlig Død. Lannes, Hertug af Montebello, og Bessieres, Hertug af Jstrien, faldt paa Ærens Mark (1809 og 1813), Fyrst Poniatowski fand sin Død i Elsteren efter Slaget ved Leipzig (1813), Dagen efterat han var udnævnt til Marschal; Murat, Konge af Neapel, faldt 1815 ifølge en Krigsretsdom, Ney, Fyrste af Moska, 1815 ved Pairskammerets Dom; Berthier, Fyrste af Neufchatel, aflivede sig selv i Bamburg i et Anfald af Tungsindighed; Brune blev myrdet i Aaret 1815 af en rasende Folkesværn i Avignon, og Mortier, Hertug af Treviso, 1835 ved en Helvedsmaskine, En naturlig Død døde Augereau, Massena, Perignon, Derrurier, Kellermann, Lefebre, Davoust, Suchet, Gouvion St. Cyr og Jourdan. Endnu leve, Moncey, Hertug af Conegliano; Soult, Hertug af Dalmatien, Victor, Hertug af BellunoMacdonald, Hertug af Tarent; Ondinot, Hertug af Reggio; Marmont, Hertug af Ragusa og Bernadotte, der som bekjendt omskiftede Marschalstaven med Scepteret og nu bærer den svenske Krone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
J det Badenske ere Hundene blevne talte i denne Tid. En Sognefoged overskrev sin Jndberetning desangaaende. Underdanigst Hunde=Raport og specificerede: "Præsten, en Hund; Degnen, en Hund."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Handelsefterretninger. Christiania. Herværende Kjøbmand H. Larsen har gjort sig skyldig i falske Endossements og, da det opdagedes, absenteret sig. For at skaffe sig Credit paa endeel Vexler, havde han skrevet et falskt Navn for første Endossent, og derved faaet en Anden til ogsaa at endossere i Tillid til den første Endossent og Acceptanten. At Hagen Larsen ikke har tilsigtet at bedrage ved dette Forhold, men kun derved har haabet at vinde Tid, til han kunde faa inddrevet endeel af sine betydelige Restancer, der opløbe til omtrent 60,000 Spd., kan vides deraf, at han selv har accepteret disse tildeels falske Papirer. Da ingen Credit længere var at opdrive og Vexlerne protesteredes, maatte Larsen give disse Endossenter Sikkerhed i sine Eiendomme og Restancer Derved skaffedes Udvei til at dække de Vexler, som havde en ægte Endossent. Men i Disconteringscommissionen var en Vexelobligation paa 2600 Spd. Sølv, hvorpaa intet andet Navn end Larsens eget skal være rigtigt, og da Jngen saaledes vilde tage sig af og indfrie dette forladte Papiir, blev Udstederen anklaget for Falsk. Paa samme Tid reiste Larsen af Byen og Politiet søgte ham forgiæves. Der blev sat efter ham lige til Østerdalen, men hans Spor tabtes i Lenten paa Hedemarken. Nu er hans Boe taget under Behandling af Skifteretten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Ved Tallotteriets 1300de Trækning i Wandsbeck udkom: Gjennemsnit af Nykjøbings Torvepriser. i Ugen fra den 25de Jan. til den 2den Febr. 1839. Hvede 8 Rbd., Rug 30 Mk., Byg 24 Mk., Havre 15 Mk., hvide Erter 30 Mk., graa ditto 24 Mk. Alt pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Capitelstaxt paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift, pro 1838. Aalholm og Halsted Nykjøbing. Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Mariboe Amter. Amt. Sølv. Sølv. Sølv. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Hvede. pr. Td. 8 1 Rug . . . Byg . . . Havre. . Hvide Erter - 4 - 8 4 5 3 II Graae dito – 3 Nykjøbing og Mariboe den 2den Februar 1839. R. Møller. R. v. Jesøen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Tjeneste søges. Et sædeligt ungt Fruentimmer, som har lært at koge, og forstaaer Skræddersyening, taler tydsk med dansk, ønsker sig anbragt i et Huus, hvor hun kunde tage Deel i alle Fruentimmer=Sysler. Anbefalinger kan forevises og Redactionen, giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Skov-Auction. Tirsdagen den 5te d. M. bliver Auction, om Formidd. Kl. 9 1/2 i Aars Skov ved Hamborghuset, iblandt andet, over endeel større og mindre Bøgetræer paa Roden, Ege- og Bøge Vindfælder, Toppe m.v. Sundbye den 2den Febr. 1839. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Ved Proclama af 21de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa heri Byen afdøde Skolelærer og Dannebrogsmand Henrich, Andreas Gielstrups Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre samme; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødby den 24de Januar 1839. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
J Følge allernaadigst Bevilling af 24de Januarii 1839. som idag er læst ved Nyekiøbings Byetingsret, og som bliver læst i den kongelige Landsoverret og Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, blive Creditorerne i Kiøbmand Christian Grand jeans Opbudsboe her i Byen, herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldede med deres Paastand at fremkomme, og inden fornævnte TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 28de Januarii 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Rettelse. J Stiftstidendens Øs 10 under Nykjøbing, staaer anført hvilken Forøgelse hidrører fra forestaaende betydelige Reparatitioner paa Arbeids-Anstalten, istedetfor fra forestaaende betydelige Reparationsarbeider, som det i Bemærkningen under Forsørgelsesplanen hedder, – hvilket herved rettes. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Lollands, Falsters Stifts Tiende. No 13. Tirsdagen den 5 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Udenlandske Nyheder. England. Publicums Opmærksomhed er her fornemmelig henvendt paa tre Gjenstande, nemlig Dronningens propheterede Formæling, Agitationen mod Kornlovene og de belgiske Anliggender. Hvad Dronningens Formæling angaaer, da have de ministerielle Blade med mere eller mindre Bestemthed, modsagt den af the Sun givne Beretning, men da endnu intet Toryblad har omtalt denne Gjenstand, og det er almindeligt bekjendt at Torierne ikke ynde en nøiere Forbindelse med Huset Coburg, saa troe Flere at Efterretningen dog maaskee ikke er aldeles ugrundet. Agitationen mod Kornlovene vinder daglig mere Kraft, og Ministeren John Russel har nu i en offentlig Skrivelse erklæret sig mod dem, hvorimod han vil have indført en bestemt Told. Ogsaa Lorderne Brougham og Durham have erklæret sig forAgitationen, og man kan derfor vente alvorlige Debatter i denne Sag. Skjøndt Belgien vedbliver at ruste sig og truer med at ville forsvare Besiddelsen af Luxemburg og Limburg til det Yderste, troer dog ingen at det er alvorligt med disse Trudsler, og man er derfor spændt paa hvorledes Kong Leopold vil drage sig ud af Sagen. - De engelske Blade ere meget misfornøiede med Frankrigs Opførsel i America, og opfordre Regjeringen til at være opmærksom paa, at der ikke her ligesom i Africa stiftes Colonier. De Canadier, der havde appelleret til Queens Bench have nu faaet deres Dom, der bekræfter den af Canadas Gouverneur tagne Bestemmelse i denne Sag, hvilket har vakt megen Opmærksomhed, da Parlamentet som bekjendt, har i et aldeles lignende Tilfælde erklæret Lord Durhams Forholdsregler for lovstridige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Frankrig. Da de ledige Ministerpladse endnu ikke ere besatte, hersker for Tiden Rolighed i de offentlige Forretninger, og Deputeretkammeret beskjæftiger sig endnu stedse med at debattere om et nyt Reglement for Forretnings Ordenen, dog synes det som Kammeret er meget vel fornøiet med det Gamle; thi hidtil har man forkastet saavel de foreslaaede Forandringer som Amendements. Journalerne beskjæftige sig endnu stedse med Sammensættelsen af et nyt Ministerium, og de meddele i denne Henseende meget samvittighedsfuldt alle de Samtaler, som Kongen har med de præsumtive Candidater. Som den fornemste af disse nævner man endnu stedse Marschal Soult, da Kongen for Tiden ønsker en Mand, der ved sin Anseelse kan tilintetgjøre den Misfornøielse, som overalt hersker i den franske Armee. Ogsaa de udenlandske Forhold ere ikke uden Jndflydelse med Hensyn til Valget af denne navnkundige og populaire Kriger; Marschallen skal imidlertid ikke vise megen Tilbøielighed til at føie sig efter Kongens Ønsker og skal enog temmelig tydelig have tilkjendegivet ham, at Grunden hertil var, at Kongen i Virkeligheden ønskede selv at styre alle Forretninger, og navnligen de udenlandske Anliggender, medens Marschallen derimod kun vil danne et Ministerium, der kommer til at bestaae af parlamentariske Notabiliteter; men da alle disse have udtalt sig meget bestemt mod Kongens Jndblanden i Forretningerne, vil der sikkert endnu hengaae en rum Tid inden Ministeriet bliver besat. – Kongen har nyelig overværet Hertuginden af Würtembergs Begravelse i Dreux, hvor Huset Orleans Familiebegravelse findes, og man paastaaer almindelig at hendes Søn vil blive opdraget under Dronningens Opsigt. - Den ved Nordgrændsen opstillede Armee giver Journalerne Anledning til mange Formodninger, da det i Almindelighed antages at Frankrig ikke vil deeltage i den Tvang, der skal anvendes mod Belgien; og man troer derfor at Armeens egentlige Bestemmelse er at hindre at ikke Franskmændene i Naboprovindserne skulle ile Belgierne til Hjælp, samt at holde Øie med Metz, hvor Stemningen ikke skal være meget god mod Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Spanien. Regjeringen har nu erklæret forCortesforsamlingen at dens Bestræbelser for at gjøre en Ende paa de Blodsudgydelser, som Repressaillesystemet havde fremkaldt, have været aldeles frugtesløse, hvorfor den agter at henvende sig til Frankrig og England, for ved disse Magters Understøttelse at naae Maalet. Jmidlertid er det vanskeligt at indsee hvorledes disse Magter kunne udrette noget i denne Henseende, uden ved en bevæbnet Jntervention, der dog i de Franskes Konge, har en afgjort Modstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
J Melilla, en spansk Besiddelse paa den africanske Kyst, have de carlistiske Fanger gjort Oprør, og bemægtiget sig Byen. Da her forefindes en betydelig Mængde Kanoner og Ammunition, saa er denne Begivenhed af Vigtighed, hvorfor og Regjeringen strax har afsendt tvende Fregatter for at blokere Byen, dog frygtede man meget for at en lignende Skjæbne forestod en anden spansk Besiddelse, Penon de la Gommera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Belgien. Forholdene her ere endnu uforandrede, og Troppebevægelser vedvare, saa at alt tyder paa Krig, medens det overalt fra Udlandet hedder at det ikke er Regjeringens Alvor med disse krigerske Demonstrationer. Ministeriet erklærede nylig at det havde en Meddelelse at gjøre Deputeretkammeret, men foreslog det at modtage den i en hemmelig Forsamling for at den ikke skulde fremkalde Urolighed paa Tilhører Tribunen. Ligeledes erklærede Ministeriet at Bladet Jndependant, der raader til Eftergivenhed, ikke var noget Organ for Regjeringen, og at denne kun havde Moniteur belge, der ligesom de fleste andre Journaler stemmer for Krig. - Hollænderne have gjennemstukket Digerne mellem Bouchante og St. Laurent, og derved sat Polder under Vand, hvilken Forholdsregel har bragt de derværende Jndvaanere til Fortvivlelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Fædrelandet. J det sidste udkomne Dobbelthefte (10-11te 1838) af Have-Tidende læses følgende Opfordring. til her i Landet at oprette Foreninger til Forskjønnelse af Kjøbstædernes Omegn. J flere Byer i Udlandet har allerede i mange Aar bestaaet Foreninger, hvis Formaal er at bidrage til at forskjønnede nærmeste Omgivelser af den By, hvor de ere stiftede. Grundlæggelsen og Tilværten af saadanne Forskjønnelsesforeninger fortjener vor fulde Deeltagelse; de meere eller mindre lykkede Anlæg, som omkrandse Frankfurt om Main, Frankfurt an der Oder, Stettin, Wittenberg, Breslau, Leipzig, Hamborg, Braunschweig og andre Byer og geraade disse til Prydelse og Beboerne til Gavn og Lyst, have saadanne Foreninger forstørstedelen at takke for deres Fremkomst og Vedligeholdelse. Ogsaa til Beboernes Velstand bidrage slige Anlæg væsentligen, da velhavende Capitalister i Valget af deres Opholdsted vel altid ville give en By, hvis Omgivelser ere smukke og prydede med smagfulde vel vedligeholdte Haveanlæg, Fortrinet for andre Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-05
Det er os ikke bekjendt, om saadanne Foreninger bestaae andre Steder her i Landet end i Roeskilde; (i Aalborg og Stege paa Møen er Omegnen særdeles forskjønnet, men vi vide ikke, om de derværende Anlæg skylde Foreninger eller enkelte Hædersmænd deres Tilværelse); men vist er det, at naar den bedre Deel af Borgerne i Kjøbstæderne ville forene sig til dette Øiemed og virke med saamegen Smag og en saa uegennyttig Jver til dets Opnaaelse, som Tilfældet har været i Roeskilde, hvor afdøde Johannes Hage gav Jmpulsen til dette som til saa mange andre gavnlige Foretagender da ville Kjøbstædernes Omgivelser inden faa Aar erholde et andet og skjønnere Udseende.