JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Paris d. 22 Julii. Prinds Napoleon, Storhertug af Berg, er i Forgaars ankommen til St. Cloud. Keiseren holdt ham længe i sine Arme. Kom, min Søn!" sagde han, "Jeg skal være din Fader; du skal ikke tabe noget derved. Din Faders Opførsel krænker mit Hjerte, den lader sig kun forklare ved hans Sygdom. Naar du er stor, vil du betale hans og din Gield. Forglem ikke i hvilken Forfatning min Politik og mit Riges Tarv sætte dig; at dine første Pligter ere mod Mig, de andre mod Frankrige. Alle dine øvrige Pligter, selv mod de Folkeslag, jeg anbetroer dig, følge næst efter hine."(Moniteur.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Amsterdam d. 24 Julii. Conscriptionen er nu ogsaa indført hos os. For dette Aar udskrives 30,000 Mand fra 18 til 45 Aar. Der udstedes nu aldeles ingen Passe for Reisende, end ikke i Jndlandet. - Alle af den Hollandske Regjering udstedte Vexler betales, efter en Bekjendtgjørelse fra Financeministeren, rigtig og punctlig til Forfaldstiden. - J vore Havne arbeides nu med Jver paa vore Krigskibes Udrustning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Jllyrien d. 12 Julii. J Servien og Bosnien er Alting i Oprør og Uorden, og de gjennem dragende Soldater agte ingen Eiendomsret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Ungern d. 7 Julii. En Skrivelse fra Temeswar af 6 Julii bekræfter det for Russerne saa ulykkelig udfaldne Slag, med det Tillæg, at de ville behøve endnu en lang Tid, til at agere offensiv, og at i dette Øieblik alle Russernes tilkjæmpe de Fordele i Bulgarien ere tilintetgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Triest d. 13 Julii. Vor Havn bloqueres stærkere end nogensinde før og adskillige Artikler mangle ganske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Bayonne, d. 15 Julii. J Biscaia Bugten er der ankommen 7 Engelske Fregatter og 1 Linieskib. De skulle have lagt sig til Ankers ved den lille Havn Santogno mellem Bilbao og St. Ander. Man formoder, at de Engelskes Hensigt er at gjøre en Diversion, og opvække Opstand i Landet. Men dette vil ikke lykkes dem, da Garnisonerne i Bilbao, St. Ander og Vittoria ere mere end nok til at tilintetgjøre en Landgang, om end Fienden var 8 til 10,000 Mand stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
London, d. 13 Julii. (Over Frankrige.) De i Malaga liggende Franske Tropper befæste Gibralfaro, et Maurisk Castel paa et Bjerg, der behersker Staden og Havnen. Her ere omtrent 1000 Mand Polske Tropper og i Mixac 1500 Mand, Franske. Man opererer mod Martella, der understøttes fra Gibralter af, og desuden af en Engelsk Fregat og nogle Canonbaade. Landeveiene i Grenada ere endnu bestandig usikkre. - Paa Kysten af Peru tillades intet Engelsk Skib at løbe ind. Skibet the Druid fra Liverpool, som var bestemt at gaae om faa Dage under Seil, har faaet Contrabefaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Paris d. 20 Julii. Moniteuren indeholder et Keis. Decret, efter hvilket der skal oprettes 6 Klosterskoler, hvori Børn af de paa Valpladsen, faldne Officierer og Riddere af Æreslegionen skulle optages og kunne forblive til deres 21de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Den af disse Skoler, der oprettes i Paris, skal føre Navn af Maison de la Mere de Dien. Bestyrelsen af denne Indretning er overdraget til Storkantsleren for Æreslegionen. Ogsaa Keiserens Moder vil tage samme under sin særdeles Beskyttelse. Undervisningen vil foruden Religion indskrænke sig til Læsning, Skriven, Regning og Arbeider, saa at Lærlingene, som det hedder i Decretet, naar de engang forlade Huset, kunne erhverve sig deres Underhold. Dette Jnstitut skal være for Æreslegionens afdøde Officierers og Ridderes efterladte Pigebørn hvad Lycæerne og Prytanæerne er for deres efterladte Drengebørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Mariboe, d. 30 Julii. Til Nysted er den 27de dennes indbragt af en af Caperne et Smakskib, kaldet Antonette. Det kom fra Colberg og var bestemt til Embden. Det skal være lastet med Potaske. - Ligeledes er til Nakskov opbragt den 27de 2de Galeaser. Den ene er lastet med Hvede, den anden med østersøisk Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Christiansand d. 19. Julii. J Gaar have fem af vore Cutterbrigger taget en Convoy af 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Skibe fra Østersøen med Ladninger, convoyerede af en Engelsk Cutterbrig. Hyrden forlod Faarene, da den faae Overmagten. Vore mødte den 7 4 8 Mile paa Søen. Cutterbriggen fik de ikke, men allene den hele Flaade. Det var tildeels stille, saa at den ikke kunde undkomme. Canonbaadene have assisteret ved Boxeringen, og endeel fik Havn i Aftes ved Flekkerøen, Hellesund og de øvrige Havne vester for. Resten kommer vel in salvo i Dag. Der er ingen af Skibene under Engelsk Flag, men Americanere, Preussere, Kniphausere, Svenske og allehaande andre. Vi faae Havnen fuld naar denne Flaade kommer ind. Denne Efterretning er tilforladelig, da jeg i Aftes har været ombord paa nogle af de tagne Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Efterat Cancelliet har foredraget Hs. Maj. et af Professor Begtrup indsendt Forslag om, ved passende Midler at fremme de oeconomiske Videnskabers Dyrkning blandt de theologiske Candidater, har det behaget Hs. Maj., under 2 Junii d. A., allernaadigst at resolvere saaledes: "Professor Begtrup tilkiendegives, at, endskjøndt det ikke, som en absolut Pligt, kan paalægges de theologiske eller juridiske Candidater at bivaane Forelæsningerne over Landoeconomien, saa ville Vi dog, ved Besættelsen, af theologiske og juridiske Embeder paa Landet, tage allernaadigst Hensyn paa de Attester, han maatte meddele de ansøgende Candidater om de Fremskridt, de have gjort i Landoeconomiens Studium."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Ved Rescript af 30 Julii d. A. har Hs. Maj. befalet følgende: "J Betragtning af de forandrede Omstændigheder ville Vi allernaadigst have tilladt, at alle fra Sverrig ankommende samt dertil afgaaende Breve fra nu af maae være fritagne for det siden Krigens Udbrud med Engelland befalede Eftersyn, saavel i Kjøbenhavn og Helsingøer, som i Frederikshald. Som en Følge heraf bortfalder ogsaa fra nu af aldeles Eftersynet af de indenlandske Breve, som ere bestemte til eller fra Helsingøer, eller de norske Grændsestæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
J Dag noteredes Spec. Coursen 456, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 53 s. D. C. Rettelse. J nogle faa Aftryk af No. 84 S. 1341 Lin. 44 er efter Ordet udleverede, udeglemt: "bleve hentede tilbage, Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Naar man har seet Frodehøi ved Værebro, og Solen kun har en Times Tid at løbe paa, før den byder vor Halvklode Godnat, og et frygteligt Tordenveir trækker op i Sydost, og man endnu før Mørket vil naae Kirke Værløse - hvad man da giør, behøver jeg ikke at sige Dig, og da jeg maa ile lige saa stærkt til Enden med dette fortællende Brev, som vi dengang ilede fra Uveiret: maa Du, jeg tænker med Lethed, finde Dig i, at jeg nu en Stund forlader Dig, hvorved Du i det høieste mister et Par Reiseeventyrer, en morsom Aften og en hed Formiddag; thi Mellemtiden, som adskilte disse, har Du allerede deelt med mig. Du finder mig altsaa ikke igien før om Eftermiddagen paa en ret behagelig Vei imellem Kirke Vær løse og Kollekolle; men i en gloende Hede, som jeg synes endnu at føle medens jeg skriver om den, og derfor vil skynde mig fra Kiærligt modtoges jeg af svalende Skygger i Skoven ved Kollekolle, hvis Beliggenhed ved Foden af en Bankestrækning, med venlige, skiøndt begrændsede Udsigter og rolig Ensomhed, er saa behagelig og indtagende, som den uden Vand kan være det. Hastig gik Skovveien, og længe før jeg ventede det, var jeg i Bagsværd. Her fandt jeg ikke dem hiemme, som jeg søgte; men Naturen holdt mig skadesløs for dette Tab, og i en sød Nydelse henrandt de Øieblik, jeg offrede til Hvile, medens jeg aandede kvægende Blomsterduft fra den friske Eng, og mættede mit Syn med en Udsigt, som er en af de live ligste og yndigste, jeg kiender i Nærheden af Kiøbenhavn. Roligen glider Øiet hen over Agre og Enge, til det i Synskredsen møder de skiønne Frederiksdalske Skove, hvor de muntre, ziirlige Landhuse, liig hvide Blomster i en grøn Løvkrands, danne en oplivende Modsætning til den mørke, alvorlige Skov, ved hvis Ende nogle røde Huse titte frem, lignende en pyntelig Landsby. Til Høire, hvor Skoven slipper, er Udsigten over Markerne, hvor vi i Stedet for hine pragtfulde Lyststeder kun finde enkelte Huse og Bøndergaarde, ikke saa rig; men den fornøier ved Contrasten af en simplere Natur. Jmellem Skoven og de Bagsværd nærliggende Marker synes et Stykke af Frederiksdals Sø, den trækker sig hen af Høire, og i det den forsvinder imellem de sig høinende Marker, skuffer den Øiet paa en kjær Maade og frembyder en Deel af det afvexlende Liv, som en Flod kan give et Landskab. Den blide, livfulde Ynde, der er udbredt over denne Egn, helst naar den oplyses af den dalende Sol, glæder Øiet altid med en lige frisk Nydelse; den vækker vel ingen stærke Følelser; men uden at trætte ved Ennsformighed, sætter den Beskueren i en Stemning, ligesaa blid som Naturens - og i denne Stemning, min kjære Ven! vil jeg her forlade Dig, førend ublidere Anelser mørkne den, førend det skiønne billede, som Naturen her viiste mig i sit klare Speil, omtaages af Livets Skyer - med det stille Ønske vil jeg forlade Dig: gid Dit Livs Aften blive som denne C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Politisk Oversigt. (Sluttet.) Ruslands seierrige Hære kjæmpe nu med samme Tapperhed i Østen som de for to Aar siden kjæmpede i Norden. Ligesom Provindsen Finland, den Gang var Maalet for Kampen, saaledes synes nu Donaus Bestemmelse til begge Rigers Grændseskjæl at være den eneste betingelse, under hvilken det Russiske Hof agter at tilstaae Porten Fred. Kammensky den yngre gaaer allevegne frem med Seier mod Tyrkerne, og hvor blodigen denne Krig føres skjønnes deraf, at ved Fæstningen Bazartscheks Jndtagelse med Storm bleve 8000 Tyrker nedsablede af Russerne. Den ene Tyrkiske Fæstning falder efter den anden, og Storherren befinder sig i stor Forlegenhed. Den Engelske Gesandt Adairs Afreise fra Constantinopel, under det Paaskud, at hans svage Helbred nøder ham dertil, synes at røbe, at hans Jndflydelse paa dette Hof har tabt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Engelland fortsætter endnu bestandig sin uretfærdige Kamp mod Fastlandet. Men dets Tropper og Flaader yde det kun saare liden Tieneste; ja, selv deres Guineer begynde at tabe deres Troldomskraft. J Portugal staaer Wellington, med en Armee, som, for feig til at vove noget Slag, kun venter paa et beleiligt Øieblik til at indskibe sig igien; i Spanien fegte de Engelske Soldater i Forening med Jnsurgenterne, men selv de Engelske Avieskrivere, der dog ellers ere saa tilbøielige til at støde i Basunen, naar Engellænderne have havt den mindste Fordeel over deres Fiender, tale i den senere Tid intet om deres Landsmænd Bedrivter. J Østersøen driver Saumares endnu bestandig ørkesløs omkring, uden at nogen kan indsee hans Flaades egentlige Bestemmelse. Ved Scilla kunde nylig en heel Engelsk Escadre ikke engang formene en Convoy at løbe ind, og maatte, slagen af den Neapolitanske Flotille, trække sig beskjæmmet tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Sverrig har nu jordet sin Kronprinds og skrevet paa hans Gravminde: "at det ikke fik ham givet en Trone, men blot en Grav." en Sandhed, som Nutiden begræder og den sildigste Efterslægt med Veemod vil erindre. Resultatet af de anstillede Undersøgelser angaaende Aarsagen til Rygtet om Prindsens Forgivelse, har ikke været andet, end at man ei har kunnet opdage nogen grundet Aarsag. J den myrdede Grev Fersens Papirer, som, efter hans Broders Forlangende, bleve tagne under Forsegling, fandtes intet, der kunde give Oplysning i denne Sag, og Grevinde Piper, hans Søster, som søgte et Tilflugtsted i Waxholm, har anraabt Kongen om Beskyttelse. Den udsatte Belønning af 20,000 Rdlr. Banco er hidtil ikke bleven vundet, og vil rimeligviis, da den nu allerede saa længe har været udsat, heller ikke blive vunden. Europas Opmærksomhed er nu henvendt paa Rigsdagen i Ørebro, hvor en ny Tronfølger skal vælges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
De forenede Staters Forhold til Fastlandet begynde at blive alt mere og meere betænkelige. Fra Preussen afvises nu alle Americanske Skibe, og i Moniteuren er officiel bekjendtgjort, at alle de Oprindelses Certificater, som Americanerne føre, ere falske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Patent, angaaende Mortifikation paa Kongelige Obligationer, Annuiteter, transportable Statsfonds, consignable Bankfonds, og Actier i de octroierede Banker samt Handelsselskaber, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. - Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, &c &c., Giøre vitterligt: At Vi for at sikkre de offentlige Obligationers, Pengebeviisers og Actiers Credit i tvivlsomme Tilfælde, have allernaadigst fundet for godt at fastsette følgende: I. Obligationer som af Os, eller af Vort Finanz-Collegium, paa Grund af Vor Resolution eller Reskript, eller paa andre Maader under Vort allerhøieste Guarantie ere udstædte, ligeledes de af Os quaranterede Annuitets=Beviiser, transportable Statsfonds- og consignable Bankfands=Beviser, saa og Actier i de af Os octroierede Banker og Handelselskaber, kunne ikke paa anden Maade mortificeres end ved Vores Over-Ret ters Dom. 2. Dersom saadanne offentlige Papirer ikke lyde paa Navn, men paa Jhændehaver; eller dersom den, paa hvis Navn de lyde, har transporteret dem til Jhændehaver, eller endosseret dem in blanco, saa finder i Henseende til saadanne Dokumenter aldeles ingen Mortisikation Sted, hvad enten de ere aldeles tilintetgjorte, eller ødelagte, eller tabte, eller ulovligen borttagne. 3. Naar de Papirer (S. 1), som lyde paa Navn, skulle transporteres til Jhændehaver (§. 2), da bør saadan Transport anmerkes i de Bøger, som holdes over dette Slags Dokumenter; og dersom det er Obligationer, da bør det tillige antegnes paa Dokumentet selv. 4. Derimod kunne Papirer som lyde paa, eller transporteres til Jhændehaver, eller ere endosserede in blanco (§. 2) mortificeres paa samme Maade, som de der lyde paa Navn, saafremt den værende Eieres Navn er anmærket i de Bøger, som holdes over slige Dokumenter samt, forsaavidt Obligationer angaaer, ligeledes er paategnet Dokumentet. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet paa Vort Slot Fredrichsberg, den 27de Julii 1810. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Aalborg, den 2den Augusti. Sidste Mandag den 30 Julii var en Rædselsdag for vor Bye, da et Tordenveir pludselig trak op om Eftermiddagen Kl. 5, og øiebliklig slog ned i Vesterlabeggand, samt angreb Bygningerne med saadan Heftighed, at de i faa Minuter alle laae i Aske, undtagen en Længde af Vaaningshuset, som dog blev meget ruineret. Lidet eller intet af Gaardens Besætning og Udboe blev reddet, dog var det en Lykke for Eierne, at Kreaturene vare i Marken, undtagen 2 Heste, 4 Spiin, samt en tam Hjort og en Hind, der indebrændte. - Den vestlige Vind med Blæst og Hvirvelvinde udbredte Skræk i Buen, thi Jldflunkerne fløi langt over Gaderne, ja man fandt endog af disse ved Stranden og Skibene, men den tillige nedfaldende stærke Regn, forekom nogen Skade af den flyvende Jld, og i Slutningen af Jldebranden forandrede Vinden sig til østlig, og saaledes afvente al Fare for Byen. Dog har man ikke uden Grund været angest for skadelig Virkning af det desværre saa nær Byen og Vesterladegaard liggende Krudttaarn, hvori skal være en Beholdning af 100 Centner Krudt, og ikke bemærkede man nogen virksom Vagt, eller anden Sikkerheds Anstalt føiet, til at bevare dette farlige Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Hans Høigrevelige Excellence Hr. G. v. Moltke har tilladt vor Clemens at stikke med Gravstikken i Kobber et Malerie af Raphael Mengs, som han er Eier af, og som forestiller Artemise, der kommer i Scopas's Værksted, for at bestille hendes afdøde Mands Mausole's Monument. Hendes Ansigtstræk, fulde af Ynde, blandet med Bedrøvelse, saavel som hendes Stilling giver tydelig hendes Ærende tilkiende. Konstneren sidder, med den ene Haand hvilende paa en Model til et Monument, og betragter hende med Opmærksomhed. Paa det Publicum i Forveien kan see hvad deraf kan ventes, agter Hr. Clemens at gjøre en udførlig Tegning, af samme Størrelse som Kobberet bliver, og som, saasnart den er færdig, vil vorde opstilt ved Siden af Originalerne, nemlig Artemises Figur næsten i naturlig Størrelse, og en mindre Skilse af det Hele, som hænger i Grevens Gallerie, der staaer aabent hver Onsdag fra Kl. 11 til 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Paa dette Kobber agter Konstneren at indbyde til Subscription. Prisen vil nærmere blive bestemt, og paa Arbeidet begyndes, saasnart Hr. Conferentsraad Mallings Portrait og Homer, et Sidestykke til Ossian, som Hr. Clemens nu arbeider paa, ere færdige fra hans Haand. - Historien siger, at denne Artemise, Enke efter Mousoles, Konge af Carie, har foreviget sig ved sin ægteskabelige Omhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Da hendes Ægtefælle døde henimod 350 Aar for Christi Fødsel, lod hun ham opreise et prægtigt Monument, som taltes blandt Verdens syv Underværker. Gravmæler, som man siden vilde lægge Berømmelse paa, kaldtes efter samme Mousoleer. Artemise lod i hele Grækenland udlove anseelige Belønninger for dem, som forfattede den bedste Sørgetale over hendes Mand. Hun tog af hans Aske og blandede den i sin Drik, for paa en vis Maade selv at tiene til dens Grav. Artemise overlevede ikke længe hendes dyrebare Mousole; hun saae ikke det prægtige Monument fuldendt, som hun lod ham opreise og som opvakte Verdens Beundring. Man tilskriver især Scopas fra Øen Paros, Billedhugger og Architect, Æren for dette Værk. Udentvivl hørte Hovedplanen ham til, men til at udføre den blev han understøttet af tre Medarbeidere, som vare ham værdige: Briaxis, Timothee og Leokhares, ligeledes Billedhuggere og Architecter. Dette Mindemærke blev opført i Halicarnasse, Hovedstaden af Carie, imellem Kongens Pallads og Venus's Tempel. Plinius den Ældre gjør følgende Beskrivelse derover. Dette Mindemærke har 163 Fod i Længden, saavel mod Syd som mod Nord, dets tvende andre Sider ere af mindre Udstrækning, saa at dets hele Omkreds indbefatter II Fod, og 25 Condees i Høiden; den er omringet af 36 Colonner. Den østlige Deel var udhuggen af Scopas, den nordlige af Bryaxis, den sydlige af Thimothee og den vestlige af Leekhares. Artemises Død standsede ikke dette fortræffelige Arbeide. Artisterne troede at skylde deres egen Navnkundighed saavelsom Konstens Ære at fuldføre det. Man er endnu til denne Dag i Uvished om, hvilken af disse 4 Konstnere Palmen tilkommer, og Striden, om disse berømte Rivaler vedvarer endnu. Selv en femte billedhugger havde den Ære at krone Værket; han opførte en Pyramide paa Mousolet, af samme Høide som Bygningen, sammensat af 24 Grader, i bestandig aftagende Længde, paa hvis Yderste han plantede en Triumphvogn af Marmor med 4 forspændte Heste, efter billedhugger Pythis's Maade, som giver hele Bygningen 140 Fods Høide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Følgende er den hertil indsendte Liste over de ved Norge sidst tagne 47 Skibe, efter deres Drægtighed og indehavende Ladninger: General Wrangel, 125, Læster (Træe og Jern); the Hope, 239 Tons (Hamp, Jern og Seildug); Solide, 134 T. (Hvede) Polly, 165 T. (Hamp og Manufacturvare); Sophia, 180 T. (Planker og Jern); Elisabeth, 217, T. (Seil, Hamp, Jern og Manufacturvarer); Elige, 187 T. (Træe); Eliza, 109 T. (Træe og Planker), Passager, 236. L. (Hamp og Hør); Freundschaft, (Talg, Vox, Hamp og Jern); Minerva, 214 T. (Seil og Manufacturvarer); Annacteon, 299 T. (Hamp, Jern og Manufacturvarer), la Conjuncture, 83 L. (Jern, Bjelker og Planker); Ceres, 82 1/2 L. (Planker og Skibstømmer); Amphion, 99 1/4 L. (Planker og Bielker); Mary, 189 1/2 T. (Hamp, Jern og Manufacturvarer); Courier, 336 L. (Hvede); Catharina Frederika, 31. L. (Rug); Copernicus, 114 Commerce L. (Hvede); Succes, 124 C. L. (Tømmer); Johannes, 130 C. L. (Tømmer og Jern); Charlotta Carolina, 94 Svenske L. (Planker og Jern); Helena (Planker og Jern); Volunteer, 273, (Tømmer og Jern); Jris, 80 T. (Jern og Kobber); Margrit, 193 T. (Planker); Maria, 65 C. L. (Jern, Tømmer og Hvede); August, 111 1/2 L. (Planker); Berthit Lucas, 57 C. L. (Tømmer); Hesper 308 T. (Manufacturvarer og Jern); Te tis, 65 C. L. (Potaske og Tømmer); Elisabeth, 94 1/2 S. L. (Talg og Hvede); Jomf. Maria Dorthea, (Tømmer); Frederica, 70 S. L. (Jern og Tømmer); Janus 243 T. (Jern og Tømmer); Hoop, 147 T. (Manufacturvarer, Jern og Hamp; Lovise, 54 S. L. (Hvede); Rebecca, 77 T. (Jern og Glas); Maria, 43 S. L. (Rug); Maria Sophia, 94 S. L. (Hvede); Fortuna, 63 S. L. (Rug), Aaaneta, 9 C. L. (Tømmer); Vermont, 312 T. (Jern); Anna Margaretha, 52 S. L. (Hvede); Jomf. Frederica, 29 S. L. (Hør og Hamp; Julia, 108 C. L. (Talg); Eliza, 275 T. (Hvede og Tømmer).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
De Herrer M. Bendixen & Davidsen have kjøbt Hr. Overkrigscommissair Winthers Gaard No. 37 i Kronprindsensgade for 60,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Kjøbenhavns Vexelcours d. 7de Augusti. Tre Maaneder fra 418 til 423. - Spec. 430 1/2, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 29 s. D. C. Hamb. Cours 430 to M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren indeholder en Jndberetning fra Prindsen af Esslingen (Massen) til Prindsen af Neukehattel, angaaende Cindad Rodrigos Jndtagelse, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Jlden begyndte Kl. 4 om Morgenen med 45 Canoner, Mørsere og Haubitser, saavel paa Brecherne som paa de af de Beleirede begyndte Værker, og fortsattes til Kl. 4 om Eftermiddagen, da GeneralRuty, og Bataillonscheferne Couche og Pelet, bleve udsendte for at anstille en desinitiv Undersøgelse af Brechen. Tre Frivillige bleve opfordrede til at forsøge, om den var practicabel. Grenadeercorporalen, Therion, Carabinererne Bombois og Billeret traadte strax frem, og efterat de i faa Øieblik vare komne over Brechen og havde naaet den anden Vold, fyrede de med Udraabet: Keiseren leve, paa Fienden og stege ligesaa koldsindigen ned igjen. 300 Mand Voltigeurer og ligesaa mange Grenaderer naaede Foden af Brechen og vilde løbe Storm, da de Beleirede heisede det hvide Flag og overgave sig paa Naade og Unaade. Divisions-General Grev Loison, der commanderede Angrebet, tog, i Spidsen, af Brigaden Simon, Staden i Besiddelse i det han marcherede igjennem Brechen. Den Spanske Garnison bestaar af 6 til 7000 Mand og skal i 3 Colonner sendes til Bayonne. J Hospitalerne fandtes et stort Antal Saarede, og i Fæstningen 125 Jldsvælg, meget Krudt, Kugler &c. Efter den Spanske Gouverneurs Udsigende har Garnisonen, Borgerne og Bønderne lidt meget under Beleiringen; han anslaaer de faldne Soldaters Tal til 1000 og Borgernes og Bøndernes er endnu større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Denne Jndberetning er vedføiet en anden fra Marchal Massen, hvori det hedder, at denne Plads, der var een af Jnsurrectionens sidste Bolværker, er falden, efter et haardnakket Forsvar og 16 Dages frygtelig Jld, i Engellændernes Paasyn, der ikke have bidraget noget til dens Undsætning; at man ikke kan gjøre sig noget Begreb om Tilstanden i Cindad Rodrigo, at Alting er ødelagt der og ikke et Huus blevet ubeskadiget. Hertugen af Abrantes, der anfører begge de Corps, der vare opstillede paa venstre Bredde af Agueda, har føiet de bedste Anstalter til at have Øie med Wellingtons Armee, og holde den i Ave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
En Engelsk Baad med 18 Mand har havt Leilighed om Natten til at hente den ubemandede og aftaklede Franske Caper Wagram og tre Danske Fartøier ud af Stralsunds Havn. De have nu udrustet Wagram.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Engellænderne ville nu forøge Antallet af deres Canonbaade med 20 nye. De sige, at Krigen med de Danske især har lært dem, at de have for faa.