JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 12te Julii førstkommende, om Formid H. B. dagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Silke= og andre Sorter Baand, ostindiske, engelske og danske Sirtser og Sirtskatuner, fine blegede og ublegede hiemmegjorte Hørlærreder, Silke= Bomulds= og Traadstrømper, extra fine Betilliser, Nettelduger, Sukkerduner, Musseliner, Tørklæder, Atlasser, Satiner, Portesøier, Jllystringer, Tafter, Nanqviner, hollandske, griffenberger og 7 Qvart. bredt Lagenlerreder, Ederduun, Huusblas, Lakmus, Jndigo, Porcelainer, spansk Chokolade, Hamborger Oxebryster, lybske Pølser, Congotheer, Kaneel, Klæde, sort Embs, Damaster, Hørgarn, Knapper, Anchois, og adskillige Sorter Jsenkramvare, m.m., item Guld, Sølv, engelsk Plet, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Bliktøy og Glas, Møbler af Speyle, Lampeter, Chatoller, Dragkister, Commoder, Sophaer, Stole, Canapeer, Ottomaner, Sengesteder med og uden Omhænge, deriblant en Topseng med grønt Møbeldamastes Omhæng, Matratser og Sengeklæder, Stueuhre og adskillige andre Sorter Trævare, Linned, Gang og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, saa og Kareter, Seletøier og Sadeler, Lysekroner, engelske Gulvtepper, 2 Telte og en stor Theekiedel, med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget (især af Ubekiendte, eller saasnart paafordres, af bemeldte Hr. Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Kiøbenhavns Aar No. Døulle naa Manu oman, Post-Tidender, Maal. li Mandagen, den 12 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Aranjues, den 10 Junii. Den 5te hujus gav det Kongelige Ministerium den Engelske Minister, Hr. Fraser, et vidtløftigt Svar paa de af ham gjorte Forestillinger, og dette Svar blev samme Dag communiceret de fleste europæiske Hoffer, især de i Petersburg og Wien, som man synes at giøre størst Regning paa. Man tilstaaer, at der er optaget Engelske Skibe i Nootka-Sund, og at disse ey allene bør tilbagegives, men at billigheden endog fordrer, at Engeland i dette Fald holdes skadesløs, kun forlanger man, at ligesom Spanien beqvemme sig til Satisfaction, ifald det har Uret, saa bør Engeland i lige Tilfælde giøre det samme. Hr. Filherbert er endelig ankommet her. Det vil nu vise sig, hvormeget han kan udrette. Saameget er vist, at vore Udrustninger drives med overordentlig Jver, og at der i Ferrol arbeydes paa Mexicaneren, der fører 112 Kanoner, saaog paa 3 andre Skibe paa 74 Kanoner hvert Fra Jtalien, den 19 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
De nyeligen i Livorno udbrudte Uroeligheder have udbredet sig over hele det Toscanske, og vise, at den nu herskende Nyeheds og Revolutionssyge ogsaa kan finde Stæd i et Land, som hidtil formedelst sin lykkelige Rolighed og milde Regiering har været et Mønster for andre Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
J Livorno var, som bekiendt, Anledningen til Oprøret, at Folket med Magt fordrede nogle tillukte Kirker aabnede, hvilket da ogsaa skeede. J een af disse Kirker, hvor der var indrettet et Cassacontoir, begik Pøbelen de groveste Udsvævelser, sønderreve Papirerne og Bøgerne, kastede alting paa Gaden, og Betientene kunde med Nød faae Pengene reddet. Hos Jøderne bleve Vinduerne indslagne; ja man truede at ruinere Synagogen, hvilket Jøderne dog første Gang afværgede med 3000, men sidste Gang med ikke mindre end 30000 Piastres Uddeling. Oprørerne havde en hvid og rød Kokarde til Tegn, som biskoppen af Pistoja ogsaa maatte anlægge, for at tilfredsstille Gemytterne, men aflagde den siden, da det igien var blevet roeligt, og Oprørerne havde faaet deres Villie frem. - J Hovedstaden Florenz, hvor Allarmen den 9de hujus begyndte, saa det endnu farligere ud, da der var gjort Complot til at plyndre det Kongelige Skatkammer, Palaiet, Assistentshuusene &c., og opbrænde Skuespilhuusene, Pøbelen havde 19 Anførere, plyndrede virkelig endeel adelige Huuse, og tvang Regieringen til at tilstaae dem hvad de forlangede. Jøderne slap ey heller frie. Dog har Regieringen siden truffet gode Anstalter, og oprettet et Cavalleriecorps, til hvilket Adelen har leveret Hestene. Saa har man og bevæbnet 1000 Mand, for med disse at forstærke Portvagterne, og man har i nogle Nætter grebet 32 af Hovedmændene for Oprøret i deres Huuse. Den 10de hujus havde man allerede faaet 6000 Frievillige samlet, for gandske at dæmpe Uroelighederne; og der er nyeligen to Geistlige arresterte. – J Pistoja og Prato har man ogsaa begyndt at giøre Mine til Selvraadighed, og paastaaet de nyere, i sig selv vise Indretninger, igien afskaffede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Fra det Østerrigske, den 26 Junii. Da Kongen fik Efterretning om den ubehagelige Affaire ved Giurgieva, skal han have sagt: "Endskiøndt dette Slag ikke er afgiørende, saa giør det mig dog inderlig ondt for de brave Folk, jeg derved har mistet. Kun en eneste Omstændighed er mig heel ubegribelig. – Efter private Beretninger har Heeden været saa stærk, at Tyrkerne næsten gandske nøgne have gjort Attaquen. De have taget 24, deels Kanoner, deels Mørsere til Bytte, og General Lauers hele Bagage gik i Løbet. Vort Forliis vilde blevet langt større, hvis den brave Oberst Kienmayer ikke med sine Husarer og Dragoner var tilet til Hielp, og havde jaget Tyrkerne tilbage til Fæstningen, hvorved endeel af dem bleve nedsablede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Wien, den 26 Junii. Fra Statsreferendarius von Spielmann er der ey endnu indløbet nogen Depeche fra Schlessien; man kan altsaa ey melde noget tilforladeligt om, hvorledes Sagerne staae imellem os og Preussen. Jmidlertid er der dog Haab om Fred, og det er af blotte politiske Aarsager, at WiddinsBeleyring er contramanderet, for ikke at give nye Anledning til Misforstand. Efter vel underrettede Folks Forsikkring, er det Prindsen af Coburg trufne Uheld ved Giurgieva fornemmelig foraarsaget derved, at man paa vor Side har været alt for sikker, og ikke tiltroede Tyrkerne Mod og Færdighed nok til at angribe Batterierne og Transcheerne; hvortil ogsaa kom, at vor Hovedleyr var for langt borte, til med den fornødne Kraft og hastig nok at understøtte Løbegravene. Desuden har der vist nok været Forræderie med i Spillet, siden Tyrkerne saa just, uagtet Natten, vidste at giøre Angrebet paa de Stæder, hvor vort Artillerie, Cassen, og Munitionerne vare. Egentligen var det kun nogle hundrede Bravi, der med Sabelen i Munden og deres Hangars i begge Hænder trængede sig ind i Løbegravene; thi først da dette var lykkedes dem, fulgte den hele tyrkiske Besætning bag efter, tilligemed den fra Ryssuck ankomne Forstærkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Landdagen i Ungarn har sin uafbrudte Gang, endskiønt man af og til hører een og anden Adelsmand giøre Forslage, der vise, at man i Ungarn læser den franske Nationalforsamlings Decreter. Saaledes foreslog man f. Ex. nyeligen, at den geistlige Stand ey længer burde være nogen særskilt Rigsstand; at alle geistlige Godser burde forvaltes af Nationen; og at biskopperne, Prælaterne og Præsterne skulde have en vis aarlig Jndkomst. Men dette har da havt den Følge, at Geistligheden har forenet sig med Magnatstanden, hvilket igien kan blive til Fordeel baade for Kongen og Landmanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Efter Sigende skal de i det Florentinske opkomne Uroeligheder ved Monarkens høimodige Eftergivenhed igien være fuldkommen stillede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Den i Affairen ved Giurgeima blevne Greve von Thurn bliver almindelig beklaget. Man siger, at vi have foruden bemeldte Greve, mistet 28 kjække Officerer, hvor iblandt 8 Stabsofficerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Rygtet vil, at Østerrige, med Ruslands Samtykke, slutter sin separate Fred med Porten og Preussen, og tilstaaer Rusland blot den tractatmæssige Hielp af 30000 Mand Defensivtropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
En gammel ærlig Luxemburger ønskede forleden, at van der Noot, van Eupen, Frankenberg og Abbeden fra Tongerlod maatte trække Leopolds Statsvogn til Jndtoget i Brüssel, og at han da maatte blive Kudsk, saa vilde han siden med Glæde døe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Paris, den 28 Junii. J Gaar gjorde Kongen med sin Gemalinde, Søn, Datter, Broder og Søster atter en Reyse til St. Clond, men ventes tilbage i Morgen imod Middag. – Decretet om Adelskabets, Vaabeners og Livreers Afskaffelse er ey endnu sanctioneret, men bliver dog allerede stærkt fulgt, da man paa en stor Deel Karretdørre finder de prægtige Vaabener udslettede. Hr. de Fayette havde forhen ikkun brugt sit Navn i Træk, med Krone over; men han har nu ladet Kronen borttage. Hertugen af Aumont, Chef for en Division af Nationalgarde, har paa sin Vogn blot ladet male en med Laurbær omvunden Kaarde, paa hvis Spidse Friehedshuen hænger, og disse Ord: "for Fædrelandet, Lovene og Kongen, Prindsen af Conty kiører uden baade Vaaben og Livree, og en stor Deel Livreer ere allerede aflagte. Mange af Aristoraterne, som ikke lide denne Skik, ey heller skiøtte om at forblive her den 14de Julii for at tvinges til at aflægge Borgereeden, begynde efterhaanden at liste sig bort, og man forsikkrer, at Hertugen, af Panthiere, een af vore ældste Generallieutenanter vil følge deres Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Da den Nationalforsamlingens Præsident, som den 3die Julii bliver valgt, skal nyde den store Ære at tage Plads ved Ludvig XVI Side, saa bestemmer allerede den ældre Riquetti, hidtil Greve Mirabeau, for hans bekiendte store Talenter, til denne Værdighed. Jmidlertid vil han faae en vigtig Reval i Exhertugen af Rochefaucauld, som ogsaa er bragt i Forslag til Præsidentvalget, og det vil altsaa komme an paa de fleste Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
J Forgaars tog Nationalforsamlingen følgende Beslutninger i Henseende til Søemagten: 1) Kongen er Søe magtens høyeste Overhoved; 2) Søemagten er væsentligen bestemt til Fædrelandets Forsvar imod udenrigske Fiender, især til Søefartens og Nationaleiendommenes Beskyttelse i de andre Verdens Deele; 3) Uden et af Kongen formeligen sanctioneret Decret maa ingen fremmed Flaade kaldes eller bruges til Statens Tieneste; 4) Ligeledes maa ey heller, uden et saadant Decret, fremmede Tropper transporteres til Kongerigets eller Coloniernes Havne; 5) De til Søemagtens Vedligeholdelse, Havnene, Arsenalerne &c. udfordrende fornødne Summer vil Nationalforsamligen hvert Aar bestemme; 6) Alle Borgere have lige Adgang til alle civile og militaire Betieninger i Søetaten, og hverken den executive eller lovgivende Magt kan giøre noget Jndgreb i denne Rettighed; 7) Jmellem Søemagtens civile og militaire Betieninger skal der ikke være anden Forskiæl end den, Graderne i Tienesten fører med sig; og skulle alle kunne avancere; 8) Enhver, som giør Tieneste ved Søemagten, beholder, uagtet han nødes til at være Fraværende, ligefuldt sit Domicilium, og nyder en virkelig Borgers Rettigheder, naar han forresten handler som han bør, 9) Enhver, som i sex Aar har tient paa Krigskibene, eller i sexten Aar har været ansat ved Havnene, Arsenalerne &c., skal nyde samme Ret som en virkelig Borger, og dispenseres for de sædvanlige Afgivter af Formue, ligesom og for den patriotiske Contribution; 10) Hvert Aars 14de Julii skulle alle ved Søemagten Tienstgiørende fornye deres Eed; 11) Ligesaa skal Skibsmandskabet ved hver nye Udrustning eller ved Ankomsten til en fransk Havn, aflægge Eden paa nye; 12) Søeministeren og alle Søe magtens Agenter skulle efter de allerede bestemte eller nærmere bestemmende Tilfælde og Forskrivter drages til Ansvar for deres Forhold, 13) Søemagtens militaire og civile Betiente maa uden foregaaende Krigsret ikke afsættes; 14) Alle Reglements og Ordonancer, Søevæsenet betræffende, gielde ikke, uden efter Nationalforsamlingens foregaaende og af Kongen sanctionerte Decret; 15) Tilkommer det Nationalforsamlingen at bestemme Udgivterne tilSøemagtens, Havnenes, Arsenalernes &c. Jstandholdelse, saaog de udrustende Skibes Antal, Besætningens Styrke o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Kongens Broder, Monsieur, har i Forgaars erklæret sig for en patriotisk Contribution af 500000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
De 4 Avignonske Deputerede have samme Dag, med al den Ære, der tilkommer dem, havt Adgang til Nationalforsamlingen. De erklærede, at de allerede længe havde ønsket at blive forenet med deres Brødre, Franskmændene. Saa ofte de af Frankerige vare blevne erobrede, havde de gjort sig dette Haab, men nu vilde de for evig indlemmes det fælles Fædreneland, og aldrig meere skilles fra det Præsidenten svarede, at deres Andragende skulle blive taget i nærmere Overveielse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
I Gaar blev det endeel Nationaldeputerede nægtet at reyse herfra, siden det var nødvendigt, at Forsamlingen var saa fuldstændig som mueligt til forestaaende Høytidelighed den 14de Julii, da der i det mindste vilde komme 400000 Mennesker til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Leipzig, den 30 Junii. Vel er den østerrigske Statsreferendarius von Spiel mann ankommet til Schlesien, for at arbeyde med paa de beyndte Underhandlinger; men, efter Beretningerne fra Berlin, skal den Preussiske Monark fast have besluttet, at afbryde Kongressen og gribe til Vaabenet, dersom man ikke gjør Ende paa Sagen. Til den Ende er det indtil videre strængeligen forbudet Undersaatterne i Preussk-Schlesen at tillade nogen at komme over Grændsen fra nogen af Siderne. - Efter andre Beretninger fra Schlesien, skal den østerrigske Armee af Mangel paa adskillige Fornødenheder have maattet trække sig tilbage fra Grændsen og dybere ind i Bøhmen, Ligesom og, at der i Schlesien skal være stor Mangel paa Vand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Altona, den 6 Julii. Efter en med den sidste Rigspost indløben authentisk Liste fra Wien, bestaaer Østerrigernes Forliis ved Giurgiewa i følgende: Døde: 1 General, 11 Officeer og 282 Gemeene; Saarede: 1 General, 1 Staabs-Officeer, 11 andre Officerer og 383 Gemeene; Fangne: 1 Capitain og 1 Husar. Desuden savnes 34 Mand og 37 Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Kiøbenhavn, den 12 Julii. I Dag var paa Christiansborg Slot Galla ved Hoffet, hvortil Hs. Majestæt Dronningen Aftenen forhen, og Hs. Majestæt Kongen, samt Hs. Kongel. Høyhed Arveprindsen med høye Gemal samme Dags Formiddag vare indkomne fra Landet. Efterat samtlige Cavalerer og Damer, samt de fremmede Ministre Kl. 1 Eftermiddag vare forsamlede i Hs. Majestæt Kongens Forgemak, blev Statsraadet Kl. 1 1/2 indkaldet til Hs. Majestæt, da samme kom ud igien, tilkiendegav Statsminister Hr. Greve af Bernstorff alle Tilstædeværende, at Hs. Majestæt nu modtog Lykønskningerne over Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsens forestaaende Formæling med Hs. Høyfyrstel. Durchl. Prindsesse Maria Sophia Friderica af Hessen-Cassel. Herpaa blev den Svenske Ambassadeur, og efter ham Hs. Durchl. Prindsen af Würtemberg, indladt til Audience hos Hs. Majestæt, hvorefter samtlige Kongel. Herskaber begave Sig ud i Forgemakket til den forsamlede Cour. Efter samme spistes i Billed Galleriet ved et Kongel. Bundterads-Taffel paa 58 Couverts. Under Taflet tilbragte Hs. Majestæt Dronningen Hs. Majestæt Kongen, Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsens og forlovede Bruds Sundhed, hvorved af Stadens Volde bleve løste 27 Kanonskud. Marechals-Taflet bestod af 108 Couverts. Efter Taflet begav Sig Hs. Majestæt Kongen Kl. 5 1/2 ud igien til Sommer=Residentsen Frederichsberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Den 16de Junii d. A. er Claus Boye, beskikket til Sognefoged i Eddelack, i Landskabet Syderditmarsken, udi afdøde Sognefoged Dührsens Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Under Dato Christiansborg Slot den 25de Junii er udgaaet en Fororordning, angaaende skadeligt Vands Afledning, til Agres, Enges og Mosers Forbedring i Danmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
J Tallotteriets 479de Trækning i Altona, den 8de Julii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Barom. S. O. 27. 11. O. 14 3/4 Varme. 5 Julii. N. O. N. V. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Udi afvigte Uge, fra den 3die Julii, til den 10de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 26 Par. Fødte Drenge 34. Piger 37. Tilsammen fødte 71. Døde Mænd 19. Qvinder 10. Drenge 15. Piger 10, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Beenbrud 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 5. Forraadnelses=Feber 2. Gicht 1. Hastig Død 1. Koldbrand 2. Kopper 3 Kræft 1. Slag 13. Svindsoet 1. Tærendesyge 11. Uangivne Svagheder 7. Vattersoet 3. Tilsammen døde 54. Altsaa 17 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-12
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
Kiøbenhavns J No. Aar. er Huun. man, tilstunPost-Tidender, at til laus at Fredagen, den 16 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. al Petersburg, den 25 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
I Dagens Hoftidende bekiendtgiøres en Rapport fra Greve Soltikow, angaaende et af de Svenske foretaget, men mislykket, Angreb paa Øen Uransari. General Buxhafden havde, for at beskytte den Deel af den Russiske Galeyflaade, der laae i Tranesund ved Wyburg, imod Fienden, ladet et Corps Tropper sætte i Land paa Øen, og tog sin Hovedstilling paa bemeldte Øes Forbierg, ved Landsbyen Piatis. Fra dette snævre Forbierg, der rækker omtrent 2 Werster ud i Havet, opdagede man den 17de tidlig om Morgenen 60 fiendtlige Kanoneerschalupper, nogle Galleyer og andre Fartøyer, som omringede Forbierget paa alle Sider, og aabnede en hæftig Kanonade. General Buxhafden ansaae det for rigtigst at lade Fienden komme i Land, og lod derfor som han af Frygt trak sig tilbage. De Svenske besteege Den meget hurtigen, rykkede endnu samme Aften ved 9 Slet imod vore Tropper, og giorde ved Midnat et Angreb med endeel af deres bedste Mandskab, nemlig den Kongel. Livgarde, og Regimenterne Upland og Abo, foruden Reservetropper og Volontairs. Jlden var fra begge Sider hæftig, men Fienderne bleve drevne tilbage, maatte tilsidst hovedkulds tage Flugten, bleve forfulgte ligge til deres Kanoneerchalupper, hvori de sprang i den største Uorden, og efterlode os 4 Faner til Bytte. Fiendens Forliis maa være betydeligt; thi vi have paa Stædet begravet 254 Døde og taget i Officeer og 45 Mand til Fanger. Vi mistede 1 Officeer og 18 Mand, og havde 5 Officerer og 66 Mand Saarede. Til Belønning have General Buxhofden og Fyrste Mestscherskoy faaet Wladimir-Ordenen, og hver Underofficeer og Gemeen 1 Rubel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
St. Clond, den 1 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
Jblandt Gesandtene indbyrdes er alting i fuld Bevægelse. Greverne Fernan Nune og Mercy d'Argenteau, og Baronerne Goltz og Stael von Holstein ere næsten dagligen forsamlede i Statsminister Montmorins Cabinet, men skilles meget muntre ad, og leve, som det lader, i den bedste Forstaaelse. Adskillige Store forsamle sig ogsaa hos Greve d'Estning, som af sine Uvenner har faaet Tilnavnet: moinsque rien (mindre end Jntet.) Sidstmeldte Forsamling har man fundet for godt at kalde den Østerrigske Club. Kongen og hans Broder ere meget muntre, og deres Suite er saa ubetydelig, at man neppe ulde troe, de vare her, naar man ey vidste det. Derimod ere Damerne ved Hoffet overmaade ilde tilmode, fordi Decretet af 19de f. M. har forbudet dem at forsyne Verden, med flere Prindser, Hertuger, Grever, Vicomter, Marquier, Baroner &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
Stockholm, den 2 Julii. Den nyeste her i Dag fra Finnland ankomne Coureer har fra vor Landarmee medbragt den behagelige Tidende, at General Meyerfeldt har den 26de Junii angrebet Russerne i Kymenegaard, efter tre Timers Træfning tvunget dem til at trække sig tilbage, forfulgt dem til Högfors, og bemægtiget sig saavel sidstmeldte Post som den ved Suttula. Derefter havde han trænget sig endnu længer ind paa Russisk Grund. Til Högforses Erobring var han blevet understøttet af Hr. von Cederstrøms Chaluppe-Division. Kort for denne Affaire havde han, efter den ham fra Flaaden indløbne Kongel. Ordre, forladt det forhen erobrede Broby. - Fra begge Flaaderne, under Kongens og Hertugens Commando, erfarer man blot, at de endnu den 19de Junii vare i god Stand, Kongen havde med Skjærgaardsflaaden taget sin Station næsten under Wyburgs Muure, men vedholdende Modvind havde hindret ham fra at angribe den fiendtlige Skjærslaade. Indgangen til den Wyburgske Havbugt havde Hs. Majestæt besat med Kanoneerbaade, og gjort andre fornødne Anstalter, for fra Søesiden at være sikker for Angreb af den Russiske Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
En fra Berlin ankommen Cabinetscoureer skal have bragt Dronningen vigtige Depecher, men hvis Jndhold endnu er en Hemmelighed. – J Gaar reyste Hs. Majestæt med Kronprindsen til Sommer=Residencen Ulrichs dal. – De vacant blevne Regimenter Ostbothnien og Aboere confererte Obersterne Ehrenroth og von Essen. Commanden i Kernakosky har Oberst von Wreede faaet i den saarede tappre Baron Armfeldts Sted, som selv den Russiske General Jagerstrøm efter Affairen ved Savitaipel har i et meget høfligt Brev sammenlignet med den berømte Ridder Bayard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
Wien, den 3 Julii. J Gaar reyste Baron Herbert herfra til Bucharest, og havde et talrigt følge af Secretairer, Tolke og andre, i alt 5 Vogne fulde. Fra Bucharest gaaer han videre til det Sted, som Tyrkerne, ifald de ikke imidlertid faae et andet Sind, foreslaae til Kongressen. Efter Sandsynlighed ville de først vove en Hoveddyst, og man har Aarsag at troe, at Underhandlingerne i Schlesien ville komme an paa Udfaldet deraf. De i Forgaars fra Baron Spielmann indløbne Depecher synes at bestyrke denne Tanke, thi ved hans allerførste Audience hos den Preussiske Monark var han i Hensigt til det, der videre maatte blive foretaget, blevet eengang for alle henvist til Greve von Hersberg. Under disse tvetydige Omstændigheder lader det altsaa som det skulde være Prindsen af Coburg forbeholdet at have den Ære, at indlægge sig en afgiørende Seier over den tyrkiske Hovedarmee. Han har virkeligen udgivet den Ordre, at alle endnu i Wallachiet værende Tropper, som ikke umiddelbar udfordres til at besætte de vigtigste Poster, skulle støde til hans Armee. Han har videre anmodet den Russiske General Suwarow om en Understøttelse af 10000 Mand, for at sættes i fuldkommen Stand til at tage en saadan Stilling, at Bucharest kan dækkes, og Tyrkerne hindres at komme længer frem, førend man kan angribe dem med Fordeel. Prindsen har endog forbundet sig til at forsyne de Russiske Hielpetropper med tilstrækkelig Pleye. – Man har her længe, og det med Grund, forundret sig over de Russiste Troppers Uvirksomhed saavel i Moldau som i Wallachiet, og man har hidtil ey kunnet komme efter de sande Aarsager dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
Kongen har ladet sig forelægge en noyagtig Fortegnelse over alle ved hans Armee i Tieneste staaende Staabs-Officerer, tilligemed deres Rang og Fædreneland. – Det udspredte Rygte, at Jøderne igien vare blevne befriede fra Krigstienesten, er saameget vissere falskt, som Monarken, paa Forestilling, at de idelige Hværvinger have næsten blottet Landet for christne Undersaatter, har approberet, at der maa antages langt flere Jøder end forhen til Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
Fra Triest er den 21de Junii den der liggende Russiske Escadre, under Oberstlieutenant Guglielmis Commando, afseilet til Levante, for at understøtte den deels adsplittede deels ødelagte Lambro Cazzionis Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-16
J Gaar tiltraadde den Churbøhmiske Valg Gesandt, Fyrstbiskoppen af Omütz, sin Reyse til Frankfurt af Mayn til Keiservalget. Vel bliver allerede føyet Anstalt til Kongens, Dronningens, og nogle af Erkehertugernes Afreise til Osen; men det er hidtil uvist, naar Kroningen skal gaae for sig. Hs. Majestæt har ladet Nationens Repræsentante betyde, at de for alting ikke maatte overile sig, da det var tidsnok med Kroningen, indtil alle Beslutninger havde faaet den behørige Fasthed, og vare af ham samtykte og vedbørligen sanctionerte.