JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Man fortæller, at den franske Ambassadeurs Gemalinde i Berlin, skulde for nogle Aar siden, da hun havde sin første Audience hos Hendes Majestæt den regierende Dronning, have forespurgt sig, om det var Mode i Berlin, at Fruentimmeret sminkede sig, i Frankerig, var det en almindelig Mode. Jmidlertid vilde hun rette sig efter Moden i Berlin og efter Hendes Majestæts befaling. Hvorpaa Hendes Majestæt Dronningen skal have givet til Svar, at dette ikke just var Moden i Berlin, dog havde Ambassedricen den fuldkomne Frihed, at rette sig efter den franske Mode endog i Berlin. Denne Tilladelse har Ambassedricen meget vel betient sig af, og har bestandig ladet sig see med skiønne malede Kinder. En stor Deel af Fruentimmeret i Berlin har strax efterfulgt denne Mode, og har ikke meere gjort nogen Hemmelighed af deres Sminken. Jmidlertid sætter man til, at mange sædelige Fruentimmere i Berlin har taget i Betænkning, at antage denne Uforskammenhed, og efter mine Tanker fortiener disse sidste en stor Berømmelse. Foruden mange andre Grunde i Sædelæren, som fordømmer denne Frækhed, synes denne bekiendte Fruentimmernes antagne naturlige Egenskaber at imodstride samme. Man har siden den Tid, alle Tider forekastet dem i Almindelighed, at de mindre bliver bragt i Harnisk, naar man tvivler meere om deres Dyder end om deres Skiønhed. Men et Fruentimmer som sminker sig, og frit tilstaaer det, aflægger derved en offentlig Bekiendelse, at hun selv har i Særdeleshed tvivlraadige Tanker om sin Skiønhed.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Da jeg var i Vien, blev mig en Recept til den ne Talk-Olie overleveret, at jeg skulde sige mine Tanker derom, denne skulle have havt til Opfindere, Enke=Fyrstinden af S. til A. G. om hvilken blev fortalt at hun formedelst Talk-Oliens Kraft i hendes halvfemsindstyvende Aar endnu havde den samme Anseende som en Dame paa fire og tyve Aar. Materialerne i denne mineralske Talk var fornemmelig en besynderlig tilberedet Viinsteen Salt, hvor der var mange andre Jngredienzier tilsadt. Alle disse Materialier skulde staae udi 6 Maaneder i en Jiskiælder og derudi forvandles til en Olie. Jeg sagde forud: Atman af disse Materialier ingen Olie kunde forvente. Jmidlertid raadede jeg dog til Forsøg. Følgen deraf var dog, imod min Formodning, sandt. Uagtet at Materialierne efter Receptens Forskrift, havde staaet i en tillukt Steenflaske i en Jiskielder i 6 Maaneder saa var den dog neppe bleven noget fugtig, meget mindre bleven Olie deraf. Talken, den er en af de utvingeligste Berg=Arter, den stærkeste Smelte Jld virker ikke den ringeste Forandring i den, den bliver ligge saa fettet som forhen Man har sat den i 40 Dage i en Glas=Ovn, og den er kommen, næsten gandske uforandret, ud igien. Den skarpeste Spiritus har ligeledes ingen Magt at opløsnoget af den. Jmidlertid maa man ikke tro at denne Talk aldeles ikke, ved nogen Slags Tilsætning, kunde blive opløst. Paa følgende Maade lader den sig tvinge og forandre til en Olie. Man Man tager een Deel venetiansk Talk og to Deele brændt Borax, begge Deele reven iblant hinanden i et Pulver, og kommer det i en stærk og vel tildækket Steenkrukke og sætter det i Glas=Ovnen eller i en Smedde=Esse. Efter to Timers stærk Jld, seer man i Krukken et grønt guulagtigt Glas. Dette Glas river man til Pulver, og menger det med to Deele Viin. steen Salt, og lader det endnu engang smelte i Krukken. Den beholdene Masse lægges paa en Glas=Tavle eller fortinnet Blik og sættes i en Kielder som er noget nedhængende, og sættes en Glas=Potte derunder; Saa vil alle Ting opløse sig, og der bliver en Olie deraf, hvilken Olie har det gandske Væsen i sig hvoraf Tal ken bestaaer. Troer man nu at denne Talk er saadan et Hielpemiddel for Skiønheden saa har man saadan en Talk-Olie. J Sandhed har ogsaa slig en Talk Olie beviist en herlig Virkning at gjøre en skiøn og hviid Huud. Viinsteen=Olien, af hvilken det meeste af denne Olie bestaaer er desforuden det beste og uskadeligste Middel for Fruentimmerets Skiønhed.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Formedelst dens alcaliske Egenskab borttager den alUreenligheden og giør en glat og blød Huud. Han nu Talken herudi en extraordinaire Virkning, saa maa denne nu beskrevne Talk=Olie være af desto større Kræfter. Vores Læserinder af det smukke Kiøn, om vi har nogen af dem, seer at vi ved Enden giør det got igien, om vi endskiønt i Begyndelsen har fornærmet nogle af dem. Johan Henrich Gottlob v. Justi III. Bernhard Fontenelles besynderlig Aarsag, hvorfor Oraklerne gik til Grunde. Her møder en Vanskelighed, som jeg ikke vil springe over. Da Kong Pyrehus regierede, var det kommen saa vidt med Apollo, at han gav sine Svar i ubunden Stiil, det er: Orallerne begyndte at falde Jmidlertid bleve Romerne først Mestere af Græken, land længe efter Pyrrhi Tider, og fra Pyrthi Tid til det Romerske Overherskab i Grækenland, var der saamange indvortes Krige og Uroligheder i dette Land. som nogen Tid, og følgelig ligge saa mange vigtige Anledninger at gaae til Delphos. Dette er meget sandt, men i Alexanders Tid, og kort for Pyrthi Tid var der store Secter i Grækenland af Verdslige Vise, som: Cyniker, Peripatetiker, og Epikuræer, hvilke dreve Spot med Oraklerne. J Særdeleshed forlystede Epikuræerne sig over de elendige Vers, som kom fra Delphis. Ofte stødte de an imod Reglerne af Stavelsernes Aspasning: og disse spodske Philosopher toge det meget ilde op, at Apollo, som en Gud for Poesien, maatte see Homerus utallige Gange at overgaae sig; der dog ikkun var et blot Menneske, som Apollo selv havde givet Geist. Det hialp ikke, at man svarede herpaa, at endog de sletteste Vers selv viste fuldkommen, at de maatte være komne fra en Gud, som af en ædel Stormodighed, ikke saa nøye vilde binde sig til Reglerne, eller Skrivemaadens Skiønhed. Philosopherne lode sig ikke dermed afspise, og fortalte ikkun, for at giøre det Svar latterligt, et Exempel paa sin Mahlere, hos hvilken man havde bestilt et Malerie, som skulde forestille en Hest, der veltede sig paa Jorden. Han gjorde en Hest, men som løb i fuld Galop, og da man sagde ham, at man havde forlangt noget gandske andet af ham, saa vendte han billedet om, og sagde: kand J nu see, at Hesten velter sig paa Ryggen. Saaledes dreve de verdslige Vise Spot med dem, som gjorde saadanne Fornuft=Slutninger, der kunde lade sig dreie om: Versene kom fra en Gud, enten de vare saa got eller slet gjorte.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Præsterne i Delphis saae sig nu nødte til, formedelst saadanne lystige Jndfald af alle Folk, at give sig tilfreds med Poesien; i det ringeste naar den blev udtalt af Trefoden. Thi ellers fandtes der Poeter i deres Templer, som naar de havde gode Stunder, satte det paa Vers, som Pythia eller Orakelet havde ikkun svaret i Prosa. Er det ikke pudseerligt, at man ikke har været fornøyet med Orakkelet, saaledes som man har faaet det fra den guddommelige Mund? Men maaskee de Folk, som kom langt borte fra, har skammet sig ved at reyse hiem igien med et Svar, som var prosaisk forfattet. Da man nu saavidt muligt var, søgte at vedligeholde den Skik med Versene, saa skammede Guderne sig ikke ved undertiden at bruge nogle Vers af Homero, som visselig var meget bedre end deres egne. Man finder mange Exempler derpaa; men baade disse laante Vers, saavelsom de besoldede Poeter i Templerne, maa gielde for lige saa mange Beviser, at Oraklernes gamle naturlige Poesie maa være kommen i et meget ondt Udraab.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Disse store philosophiske Secter, som vare Oraklerne imod har uden Tvivl anrettet dem en langt merkeligere Skade, end at de samme ikkun vare nødte til at svare prosaisk. Det er ikke mueligt andet, end at de jo maa have aabnet Øynene paa utallige fornuftige Folk. De har endogsaa gjort Sagen meget tvivlraadigere for Pøbelen og den gemeene Mand, end den har været dem før. Thi da Oraklerne opkom i Verden, var til al Lykke Philosophien endda ikke kommen for Lyset. Og 3.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Her til Staden ere ankomne: Hr. Major Lykken fra Rendsborg, logerer hos Giesler, Hr. Lieutenant Loose fra Rendsborg. Hr. Lieutenant Grambow fra Mekklenborg.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Fra Staden ere bortreyste: Hr. Fendrik Koldt til Holsteen.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Copulerede. Hr. Falentin Peter Falsen, Hørkræmmer, og Jom fru Anna Lindegaard. Sr. Otte Buk, Farver, og Jomfru Anna MargrethaCammermeyer. Hr. Willads Lunge Byskriver i Sorøe, og Jomfru Paulina Sophia Wiwild. Sr. Niels Rønning, Klokker i Kiøge, og Jomfru Susanne Helena Lindegaard. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Dødsfald. Hr. Andreas Baar, Sognepræst for Soline Præstegield i Neder=Tellemarken og Bamle Provstie i Aggerhuus=Stift. Hr. Mag. Ole Bagger, Sognepræst for Farum Menighed, her i Siælland, og tillige Præpositus Honorarius, døde den 17 hujus i sit Alders 88 Aar, og har været Præst i det Kald over 500 Aar. vil.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Skifte=Lysninger. Efter Mad. Agnete Lillienløven foretages Skiftet paa Rendsborg Raadstue d. 9 Jan. 1760. = = = Kongelig Gartner, Peter Ebbisch, hos Borg Rets Præsident Ørtved i Kiøbenhavn, 12 Uger efter Proclamationen af 4 Septembr. Jens Nielsen, Graver, i Glykstad d. 17 Dec. Mad. Barbara Reutze, salig Hr. Ove Guldbiergs Enke. i Syllested Præstegaard i Fyn d. 18. Jan. 1760. i Hans Frederich Barbst, paa Rendsborg Raadstue d. 17 December 1759. . - Mad. Jde Hedevig Møller, salig Mag. Polycarpi Hartmans Enke, i Ørsted Præstegaard. i Siælland d. 15 November 1759. . - - Mad. Margrete Elisabet Loemans, afgangne Jens Croulusses Enke, paa Colding Raadstue d. 22 November 1759. = =Forvalter Holger Rud, paa Assendrup Gaard i Siælland d. 12 Nov. 1759.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Capitain Claus Barfoed, i Holbech d. 28 Nov. Madame Elisabet Bagger, afgangne Klokker Robes Enke. i Stift=Provst Hr. Henrich, Chr. Bytzovs Bolig i Kiøbenhavn d. 30 October 1759. = =Commersraad Falsen, hos Amtmanden Hr. Conferensraad Adeler i Fyn, efter Proclamationen af 24 Jul. 1759. den Tid Loven, determinerer. = Mad. Sophia Amalia Toftegaard, Jacob Hansen Kuur, Degns Hustru, i Skive d. 23. November 1759.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Jndkomne Skippere. den 13 October. Læster, A. Hansen fra Faaborg, Fedevare P. Erlandsen fra Præstøe, 20 Favne Brænde 11 R. Jensen fra ibidem, 16 F. Br. 50 Læste Baand 12 J. Hansen fra Svendborg, Rug, Frugt og Fedev. A. Ulrichsen fra Flensborg, Fedevare og Flytteg. 10 H. T. Palm fra Berg. Salt, Sild, Tran og Fiskev. C. Nielsen fra Svendborg, Rug, Frugt og Fedev. 12 N. Jensen fra Stettin, 42 F. Br. 166 stk. Egeplank. 22 J. Jensen fra Danzig, Egeplanker og Stykgods 12 A. Dettersen fra Bandh. Havre, Fedev. og Stykg. 5 1/2 H. Cramer fra Cappel, Ost, Smør og Gryn 7 12 den 15 October. P. Brus fra Naschou, 244 Tdr. Rug og Erter, 8 H. Thomsen fra Cappel, Ost, Smør og Gryn 11. P. Boch fra ibidem, dito J. Gottender fra Sønderborg, 23000 Muurst. 14. P. Olsen fra Flensborg, 33000 Muur= og Tagst. R. Jepsen fra Coldin, Hiemmegjort= og Fede=Vare, 7 L. Bornholm fra Helsingøer, Brænde og Fedevare 13 S. Pedersen fra Aabenraade, 38 Tdr. Ostere R. Andersen fra Kønigsberg, Hampefrø og Hør, 28 1/ den 16 October. H. Rasmusen fra Aalborg, 482 T. Magazin Rug 11 J. Groth fra Bandholm, 300 Tdr. Hvede 9. S. Mortensen fra Schagen, 16000 Flønder N. Nielsen fra Svendb. Havre, Frugt og Fedev. 6 J. Aagesen fra Findhavn, Tran og Fiskevare 44 C. Pedersen fra Hadsund, 40 Favne Brænde 22 J. Hansen fra Stege, 180 Tønder Æbler  6 Læster, B. Ranle fra Corsøer, 300 Tdr. Magazin Rug 9 O Winther fra ibidem, 300 Tønder dito 9 den 17 October. H. Christensen fra Amsterdam, Stykg. og Viin 22 D. Albertsen fra Nyborg, 60 Favne Brænde 30 J. Conrad fra Stettin, Tømmer og Brænde 52 G. Conrad fra ibidem, dito Udgaaende. den 13 October. M. Koch til Aalborg. P. Knudsen til Rørvig. P. Olsen til Nykiøbing. P. Stubech til Apenrade. H. Niendahl ibidem. Ulrich Olsen til Sønderborg, J. Zachou til Femmern. P. Hartvig til Nykiøbing. J. Hittorf til Heiligenhavn. H. Madsen til Sønderborg. C. Braad til Cappel. H. Pedersen til Gottenborg. M. Lange til Sønderborg. F. Espensen til Bandholm. Lars Jacobsen til Laurvigen. den 15 October. C. Simonsen til Cappel. O. Olsen til Vordingborg. N. Houman til Stege. C. Voigt til Aabenraade. C. Wener til Drammen. P. Gierup til Faaborg. N. Larsen til Kønigsberg. A. Hansen til Aalborg. J. Ramin til Pommern. J. Bour til Corsøer. Erland Rysa til Aarhuus. den 16 October. A. Jargou til Neuenstad. P. Norgaard til Fladstrand. J. Lefoli til Faaborg. R. Dyrberg ibidem. H. Schiøt ibidem. Rasmus Larsen ibidem. C. Gronnov til Volgast. W. Maach til Femmern. Henrich Wulf til Cappel. den 17 October. H. Morch til Flensborg. H. Jacobsen til Amsterd. J. Nieman til Rostok. O. Nielsen til Naschou. P. Clausen til ibidem. D. Jbrantsen til Rørvig. P. Wohler til Lybek. A. Detleysen til Nyborg. Peter Petersen til Nyborg. Skippere, som ligger Seylfærdige.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Capitain Stephen Dirchsen til St. Thomas, ligger paa Christianshavn.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Captain Schmidt til Kysten af Guinea ibid. XII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 19 Oct. London 5 Rdlr. 6 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 pro Cento. Hamborger Banco 13 1/2 a 13 pro Cento.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Rug = Hveede
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Malt = Byg = Havre = Rug Meel = Boghv. Gryn 2 Byg Gryn = I Havre=Gryn Bankebyg = Erter = Smør M. M. Salt Oxekiød dito Lammekiød Kommen = 1 Miød = Oste = Faare=Oste Præste=Oste, 3 Røget Flesk I Grønsaltet dito, Tælle =
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Gaase=Fiær i Honning 1 Fierd. salte Aal. 1 Lpd. røget dito denne Uge. Holst. Sæl. Jydsk, Loll. og Fynsk. Mrk. Mrk. Mrk. Mk. Meel =v. Gryn 40 m. 6 Rdl.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Gryn = 5 a 6 Rdlr. e=Gryn = byg = 15 Rd. er M. M. 131 R. 30 R. 28 R., 30 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Oxekiød sammekiød 247. Rdlr. men = 28 m. 10 a 11 Rdlr. 2 a 2 1/2 mrk. se=Oste ste=Oste, et Flesk - 6 mk. 7 mk. saltet dito, 15 mk. a 58 s. 10 mrk. se=Fiær. a 14 mk. 4 mk. 1, salte Aal. røget dito pr. 1000 a 10 1/2 Rdlr. Store Muursteen. dito Smaa dito 17 Mk. Brænde 5 a 6 Rdlr. Favnen. Elle 27 a 28 Mk. IV.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Anmeldelser. J Madam Rothes Boglade sælges paa Dansk, som nyelig er kommen fra Pressen. Den franske Erspitsbube Cartouche og hans Kammeraters Liv og Levnets Beskrivelse, ziret med hans Portrait, som er meget net stukken efter et fra Paris hid forskreven Originalstykke, koster tilsammen 16 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Af det Vers over salig Hr. Friderich Bøye, er endnu nogle at bekomme hos Andersen og Holk pr. 4 Skilling. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
J. Extra gode Martiniqve Caffebønner, PunT. . det 2 Mark og 2 Skilling, tages 25 Pund og derover 30 Skilling. En Sort finere dito 2 Mar og 4 Skilling, tages 25 Pund og derover 2 Mar gode Vestindiske dito 26 a 28 Skilling Pundet.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Extra god og oprigtig The Bohe 4 Mark og 8 Skil Pundet, tages 50 Pund og derover 4 Mark og 4 Sk. meget god Congo The 5 Mark og 8 Skill. tages 5 Pund og derover 5 Mark og 4 Skill. finere dito 5 Mk. 12 Skill. a 6 Mark og 8 Skill, til 7 Mark og 8 Skil god grøn Thee 7 Mark. Extra gode friske Anchiovis 3 Mark og 8 Skilling Glasset. Nyelig hiemkommer chinesisk Soya, en Pot 3 Mark, tages 5 Potter og derover da 2 Mk. 12 Skill. Asia Bombas 4 Mar og 8 Skill. Pundet, tages 5 Pund a 4 Mark, og hvide Bønner Lispundet 4 Mrk. er at bekomme i Viin, kjælderen under Comoedichuset. 3 Jesuiternes Republik eller det omstyrtede Paraguar, hvilket indeholder en rigtig Fortæling om den Krig, som disse Geistlige have vovet sig til at føre imod Spaniens og Portugals Monarker. Efter begge kongelige Comissariers og de tvende Kroners Fuldmægtige deres Secretariats Opsætninger og paa det portugisiske Hoffes udtrykkelige befaling ved Trykken udgivet, nu oversadt i Dansk, er at bekomme hos Andersen og Holk pro 12 Skilling. Sammesteds er go endnu nogle Exemplarier af den europæiske Stats Sandsiger at bekomme pr. 20 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Nogle tusinde udvalgte gode Tulipan Zwiebler af adskillige Couleurer ere indlagte til Forhandling paa Adresse=Contoiret og kand bekommes i Hundredeviis, pr. 2 Mark hundrede.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
En Capital stor 1100 a 1200 Rixdaler kand bekommes til førstkommende 11 December imod godt og forsvarligt Huuspandt. Anviisningen skeer paa Stadens Adresse=Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Mandagen d. 22 October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 slet, begyndes med Auctionen over Hans Excellence, salig Hr. Geheime-Raad, Græve von Berkentins efterladte Bibliothek i det Grævelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad, i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Holsteens Evret Smør i halve Tønder, Holsteenske Honning og Miød i heele Tønder, og gode fiine Bankebyg, er i Commission indsat til Forhandling hos Andersen og Holk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Et fornemme Herskab her i Staden er forlangende en habil Huusholderske, som perfect forstaaer at kaage, sylte og bage, tillige med andre Huusholdnings Sager. Hvo saadan en Tieneste vil antage, kand melde sig paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Justiceraad Holmsted lader herved bekiendtgiøre, at af de sædvanlige og bekiendte Vare, bestaaende udi trykkede Cattuner skildrede Sitser linnede Vare i Sorter, som paa hans salig Faders og hans Fabriqver, pleyer at forarbeydes haves et tilstrækkelig Forraad, og at samme fremdeles hos ham kand bekommes udi Sr. Albrecht Petersens Gaard i Vimmelskaftet, ligefor Helliggeistes Kirke.
Københavns Adresseavis, 1759-10-19
Flamske Sild af en særdeles extraordinair Fedhed og Størrelse, er nyelig ankommen, og faaes tilkiøbs pr. 6 Skilling Stykket udi Viinkiælderen under ComoediehusetHvem som behøver tvende smukke Boe=Dørre med Karmer og behørig Beslag, vilde mælde sig paa AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
I Dag blev gjort Begyndelse med Siette Kongelige Lotteries femte Classes Trækning, da følgende store Gevinster udkom, nemlig: J Sr. Poul Haslevs Collection i Christiania, No. 21545, fik Præmie for første Lod 400 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
J Sr. Caspar Holms Collection i Bragernæs, falt Gevinst paa No. 4186. 200 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
J Hr. Christian Henrich Lunds Collection her i Staden paa No. 22080. 500 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
J Hr. Bogholder Zedlers Collection, ligeledes her i Staden, paa No. 3806. 200 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Dødsfald. Hr. Justitz Raad Lindes Frue her i Staden. Cancellie Raad Alstrup fra Norge, er i Dag pludselig ved Døden afgaaen. III.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
J Fredags Eftermiddag ankom her paa Kiøbenhavns Rehd et Africansk Compagniets Skib, PrinChristian kaldet, førende af Capit. Hansted, fra Sale i Barbariet, med en Ladning Uld. Skippere som ligger Seylfærdige. Niels Wid til Mariager, i Nyehavn ved Charlottenborg Siden. Jens Rasmusen, til Steege, sammestæds. C. H. Beck, til Sønderborg, i Nyehavn paa Byens Side. Peter Stedt, til Aarhuus, sammesteds. Friderich Hansen, til Drammen, sammesteds. Peter Krempin til Rostok, ved Børsen. Jens Høeg, til Randers, ved Proviantgaarden. Wichmann, til Rostok, ved Børsen. Jens Bendixsen, til Horsens, sammesteds. Johan Groth, til Mariboe, ibid. Anders Andersen, til Saxkøbing, ibid. Jep Skomager, til Colding, ibid. Knud Nielsen, til Odensee, ved det Jslandske Pakh. Jørgen Jansen, til Hamborg, ved det forrige Jsl. Compagnie. Jens Jørgensen, til Aarhuus, i Nyehavn. Peder Madsen, til Sønderborg, ibid. 100 Franske og Engelske Alen gjor 100 Hamborger og Frankfurter, 100 Breslauer, 100 Danziger 100 Norske 100 Svenske 100 St. Galler Lærrets Alen 100 dito Klæde Alen 100 Genfer. 100 Cannen til Marseillies og Montpeillier, 100 Toulosen Cannen 100 Genueser Cannen = 100 Romerske Cannen, 100 Engelske Verges eller Vards100 Spanske Barras og Verger 100 Portugisiske Barras 100 Portugisiske Cavidos 100 Venetianske Brassen, 100 Berganiske Brassen, 100 Florent og Livorn Brassen.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
180 Venlandske Brassen. 100 Franske og Engelske Alvl giør 100 Hamborger og Frankfulde 100 Breslauer, 100 Danziger. 100 Norske = 100 Svenske 100 St. Gallen Lærrets Alen 100 dito Klædes Alen 100 Genfer. 100 Cannen til Marseill. og Montpeill. 100 Toulouser Cannen, 100 Genueser Cannen, 100 Romerske Cannen, 100 Engelske Verges eller Yards = 100 Spanske Barras og Berges. 100 Portugisiske Barras 100 Portugisiske Cavidas100 Venetianske Brassen, 100 Bergamiske Brassen, 100 Florenzer og Livorner Brassen = 100 Meylandske Brassen, 100 Franske og Engelske Alen gjor 100 Hamborger og Frankfurter, etc..... 100 Danziger 100 Norske disse 100 St. Galler Lærrets Alen 1 dito Klæde. A. Cadia, til Maasilias og MaskerailligeClasse....... . sig C..... * sk. Classen. at Nr. 3 eller Va 100 Spanske Barras og Verger 1 mk.....iesk. M..... . . paa Mantninisiske Coninaa- Repetianske C.... Gisk. M...... 100 Florent og Livorn Brassen. Mansandsk Maal.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 22 Oct. London 5 Rdlr. 6 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 1/2 a 13 1/4 pro Cento. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Jndkomne Skippere. den 19 October. Læster, C. Handrop, fra Nyst. 134 T. Rug, Haure og Hv. 100 N. Groth, fra Svendborg, Korn og fede Vare H. Hans fra Faaborg, Frugt og fede Vare, R. Dyrborg, fra ibid. dito H. Horne, fra Faaborg, Korn, Frugt og fede Vare 103 A. Jens. fra Borvig, 450 T. Magazin Byg 12 Carl Dardune, fra Naschou, 320 T. Byg og Erter, 9 J. Hans. f. Hors Træskoe, samt adskill. Sort. f. V. A. Anders. fra Bandholm, 300 T. Hvede. P. Tarcheel, fra Cappel, Ost, Smør og Gryn, P. Tønnes. fra Rudkiøbing, Korn og fede Vare S. Ols fra Samsøe, 468 T. Byg og Erter, Mogen Jens fra Prestøe, Brende og Staver, M. Pechman, fra St. Ubes, 216 Moyen Sp. Salt 67. Jac. Ronne, fra Strat David i Grønl. Sælhunde Spæk og Skindvare. N. Hans fra Hadsund Br. Haure og fede Vare 36 VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Udgaaende. den 19 October. Asmus Græve til Eckernf. Ch. Nicobens til Svendb. Mads Saltvig, til Nysted. Hans Tarcheel, til Cappel. P. Erlands til Præstøe. Siegfred Rehder, til Sønderb. Lorenz Hans til Dantzig. Niels Riis, til Nykiøbing. AsmusUlrichs til Flensb. Cornel. Jens til Aarhuus. Jens Monster, til Aalborg.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Til Helsingøers Sund ere følgende Skippere ankomne: den 16 October. Mads Michelsen Holm, af Aalborg, fra Danzig, til Aalborg, med Bræder. V. Af disse Efterretninger udgives hver Tirsd. Contoirs Efterretninger. Matthias Peickman, af Sønderborg, fra St. Ubes, til Kiøbenhavn med Salt. Christopher Weger, af Sandefiord, fra Kiøbenhavn, til Laurvigen, med Støkgods. den 16 October. Lars Jacobsen, af Laurvig, fra Kiøbenhavn, til Laurvig, med Støkgods. Hans Pedersen, af Dragøe, fra Kiøbenhavn, til Gottenborg, med Baglast.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Anmeldelser. J Madam Rothes Boglade sælges paa Dansk, som nyelig er kommen fra Pressen. Den franske Erspitsbube Cartouche og hans Kammeraters Liv og Levnets Beskrivelse, ziret med hans Portrait, som er meget net stukken efter et fra Paris hid forskreven Originalstykke, koster tilsammen 16 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Justiceraad Holmsted lader herved bekiendtgiøre, at af de sædvanlige og bekiendte Vare, bestaaende udtrykkede Cattuner, skildrede Sitser linnede Vare i Sorter, som paa hans salig Faders og hans Fabriqver, pleyer at forarbeydes haves et tilstrækkeligt Forraad, og at samme fremdeles hos ham kand bekommes ud Sr. Albrecht Petersens Gaard i Vimmelskaftet, ligefor Helliggeistes Kirke.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Flamske Sild af en særdeles extraordinair Fedhed og Størrelse, er nyelig ankommen, og faaes tilkiøbs pr. 6 Skilling Stykket udi Viinkiælderen under Comoediehuset:
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
En Capital stor 1100 a 1200 Rixdaler kand bekommes til førstkommende 11 December imod godt og forsvarligt Huuspandt. Anviisningen skeer paa Stadens Adresse=Contoir. N. Joh. Fruest. Gunneri, Episcop. & Profess.
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Theol. P. Institutiones Metaphyner Scholis Academicis potissimum adcommodate, er at bekomme for 4 Mark og 8 Skill. hos Bogtrykker Lars Nielsen Svare, boende i Skindergaden.