Berlingske Tidende, 1785-08-15
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier. og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1785. (See Tillægget No. 64.) For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling om Krap Rodens hele og beste DyrkningsMaade, Tørring, Maling og Jndpakning med videre. J Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger, f. Ex. de af du Hamel, d'Ambournai og Lidbek med fine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingerne, som i endeel Aar er ønsket, indsendes inden 1ste October 1785. 20. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, udsætter Selskabet atter sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1785. 21. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøiagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør een eller flere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør Hamp, Rapsat, Krap, Vald, Vau, Safran m.v., deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn-Sorter, Hvede, Rug, Byg eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Landalmuen, udsættes Selskabets tredie GuldMedalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Premien, forhen udsat, æskes inden 1ste October 1785. 22. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyr=Riger, ere i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af PlanteRiget, ligesom det paa den anden Side og er bekjendt, at algod Agerbrug maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning og fra Beregningen over Gjødningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strækning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nylig meldte Maade viser Fordelen af de saa kaldede naturlige (hjemme voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg-Avlen, i Ligning med den sædvanlige Kornavl. F. Ex. Fordelen af Qvægavlen, af Kiør, Faar, og Heste, tillagte ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græs=Arter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af Fremmedes Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festuenovina) m.v., sammenlignet mod de Fordele, som Avlen af Korn-Sorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets tredie Guld Medalje eller 25 Rdlr. For den næst derefter dets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinterforing. F. Ex. af gule Rødder, Pastinakel, den Engelske Turnip (Brassico rapa), Kaalrøddder med mere. Det for staaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning med en lav eller mod en meget høi Kornpriis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning om slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Landalmuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen, alle rede i forrige Aars Lister forlangt, indsendes inden 1ste October 1785. 23. Da Selskabet indseer, at det til Fædriftens Forbedringer, især i disse Lande, meget vigtigt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Foer og det tillige har Aarsag at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordele, som ikke ere almindelig nok bekjendte saa udsætter det atter sin anden Medalje i Guld: For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribenter, maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde.