JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
J Procuradorernes Kammers Møde Dagen efter forberedtes Valget paa en Præsident, og man lægger nogen Vægt paa, at Hr. Jsturiz formodentlig kommer til at beklæde denne Post, da han ansees for at henhøre til det Parti, der ikke hylder det saakaldte kongelige Statut. - J de franske Blade har Regentindens Tale, i det Hele, fundet bifald, naar man maaske undtager National, som endnu slet ikke har kunnet finde sig i det Mendizabalske Regierings system. - Rygter paa den franske Børs om, at de spanske Deputerede allerede ved Discussionen om Takadressen, skulle have sat sig i fjendtlig Opposition mod Ministeriet, kan man vel med Føie antage for uhjemlede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Holland. Fra Amsterdam skrives under 17de Novbr. Den hollandske Nation er i den senere Tid den eneste, blandt det faste Lands Nationer, som kan glæde sig ved den aarligt fornyede Roes fra Regjeringens Side, at den er gaaet ind i dennes Anskuelser, og ved at opoffre den en stor Deel af sin nærmeste Interesse, har viist Loyalitetens Principer, enthusiastisk Hylding. Man maae nu antage en saadan Roes for hvad man vil, saa er det dog unegteligt, at den ne Enthusiasme opstod under de første Aar af den belgisk Revolution, til Fleres Forundring, som, ved Betragtning at det hollandske Folks Caracteer, kun forenede Begrebet om Phlegma dermed. Enthusiasmen for Regjeringens Forholdsregler havde ingenlunde sin Grund i, at disse Forholdsregleudgik fra Regjeringen, men deri, at det var bleven til en almindelig Anskuelse, at Regjeringen, ved dens vedholdende Modstand mod Rigets frafaldne, sydlige Provindser, havde Nederlandenes sande Vel for Øie, med eet Ord, fordi man troede at gavne Fædrelandet, i det man stræbte at befordre Regjeringens Planer. Heraf kom den Taalmod, hvormed man lod sig paalægge næsten utaalelige Byrder, heraf den Rolighed, hvormed man bar de Tab, som Embargoen ved Antwerpens og Scheldens Forsvar førte med sig. Dog den ne Jllusion er snart forbi; man indseer, at de Offere, der ere blevne bragte Patriotismen, kun ere komne en kortsynet Regierings Politik til Gode, og man begynder at overbevise sig om, at de nærværende, trykkende Forhold kun til stor Skad for Nationen, kunne vedvare. Hvormeget disse Anskuelse nu vinde Overhaand, derom afgive de energiske Protestationer af flere Medlemmer i Generalstaternes andet Kamme Vidnesbyrd, som for kort siden vare et tro Scho af Regieringens Jnspirationer. I det andet Kammer have flere Medlemmer klaget over de umaadelige Udgifter, som anføres det forelagte Budget for 1836; for at formindske de Byrder, der hvile paa Nationen, foreslaaes Afskaffelse og Jndskrænkning af flere Gesandtskabsposter i Sverrig, Danmar- og ved den tyske Forbundsdag, Formindskelse af Embedsmænd i Krigsdepartementet, et Afdrag af 2 Millioner Krigsbudgettet m. m.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Nordamerika. Den bekjendte Pengefordring paa Frankrig beskjæftiger næturligviis Gemytterne i denne Fristat saare meget. Baroni Rothschild, til hvem Commissionen i denne Pengesag fra Amerikas Side er overdraget, har fordret Betaling af Frank riig, men ikke erholdt den, og har i dette Øieblik heller ingen Udsigt til at erholde den. Hans sidste Breve fremstille ikke Sagen i noget beroligende Lys, men med Vished, veed man heller ikke i Amerika noget om Præsidentens egentlige Bestemmelse, da baade han og hans Statssecretairer, ere i Besiddelsaf den diplomatiske Kunst at kunne tie. Efter hans personlige Caracteer, der er energisk og under militairisk Rast hed, maa man dømme, at han ikke vil lade det beroe ved halve Forholdsregler. For en blot Toldkrig vil jeg ikke stemmel, er en Erklæring, man idet mindste lægger ham i Munden. Kaster man et Blik paa hans Cabinet, maa man at dets Sammensætning snarere slutte til Krig, end til Fred Udenrigsministeren Hr. Forsyth er en Mand af heftig Lidenskaber, der dog have et ridderligt Anstrøg. Frankrig Fremfærd har fra Begyndelsen af forekommet ham anstøde lig imod, Æren; han vil derfor udentvivl oppuste enhver krigerisk Funke, der opluer hos Præsidenten, til fuld Flamme og være af den Formening, at Landets Ære ei er for dyrt kjøbt med en Krig. Finantsministeren, Hr. Woodburg, er en forsigtig beregnende Mand, der jager efter Folkegunst, men derhos føielig og eftergivende; da nu de forenede Staters Kasser ere fyldte og nærved at flyde over, vil han udentvivl strax være ved Haanden med Mynt, især naar han derved kan erhverve sig Præsidentens bifald. Krigsministeren Hr. Cass er en Hædersmand af en herlig Tænkemaa9de, Kriger af Profession og opdragen i Leirene. Han vil vist være den Sidste i sin Nation, der vægrer sig ved at trække fra Læderet, naar det gjælder om at skaffe sit Fædreneland Fyldestgjørelse for en Fornærmelse - den være nu hvirkelig eller indbildt. Marineministeren, Hr. Dickerson, er en duelig og klog Mand, men eftergivende, fordi han hører til det store Tal af Mænd, der frygte for Ansvar og gjerne ville have Ryggen fri. Som Pebersvend paa over 60 Aar er No blevet hans Afgud og han siger vist ja til alt hvad Præsidenten vil, enten han saa vil Krig eller Fred.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Generalpostmesteren, Hr. Kendall, ellers en Mand af mange Talenter, er saa omtrent den Sidstes Contrafet; han er et af Præsidentens Kreaturer og vil neppe have nogen anden Mening end hans Protector. Vicepræsidenten er ikke Medlem af Cabinettet, men, var han det, vilde ogsaa han, en Hr. van Bukens, ganske vist være Præsidentens Scho. Det er hans Mundheld, at det er ham Ære nok at have tjent under en Mand, som General Jackson." Af saadanne Mænd bestaaer Cabinettet; disse Herrers Jndflydelse vil forene sig med Præsidentens, for at sætte hans Forslag igjennem i Congressen, som nu træder sammen den 6te Decbr. Hvad denne vil gjøre, derom er det vanskeligt at sige noget Bestemt. Den bestaaer af ny valgte, ubekjendte Medlemmer, der tildeels ere fremmede for hinanden, da mange af dem endnu aldrig have bivaanet Kongressen, men en meget stærk Majoritet af denne ny valgte Stænderforsamling bestaaer af Præsidentens varme Venner, og ivrige Tilhængere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Preussen. J en Skrivelse fra Berlin af 26de November hedder det J vor Hovedstads Theaterhistories Annaler vil Aftenen den 123de Nybr. i lang Tid erholde en høist mærkværdig Plads. Tildragelsen, der med Rette forundrede og indigneerte vor Hohvedstads Beboere, var følgende: Directeuren for den Königstadtske Skueplads tillod sig, paa en mere end lidenskabelig Maade, at rettesætte en Tilskuer paa en af de første Pladse - en Søn af en agtet borgerlig Familie her i Staden - da denne, ligesom mange andre Tilstedeværende, ved Stykkets Slutning yttrede, sin Misbilligelse paa en lydelig Maade. Alle Tilstedeværende fandt sig fornærmede ved denne Vilkaarlighed af Directeuren og Hundreder fordrede med lydelig Stemme Fyldestgjørelse herfor. Denne blev givet det forsamlede Publicum paa en tilfredsstillende Maade, da vor hidkaldte Politichef, Geheime=Krigsraad Gerlach, lod den allerede, fra Thalias, Haller emigrerede Directeur opsøge af afsendte Officianter ved Sikkerheds=Authoriteterne, bringe tilbage og gjøre offentlig Afbigt fra Scenen. Da dette var skeet, hvendte Præsidenten sig til den urolig, blevne Forsamling, for med passende, men alvorlige Ord at betyde den, at, et terat den forlangte, billige Satisfaction var given fra Fornærmerens Side, maatte han advare dem om Klokken var allerede 9 1), at Enhver nu rolig forlod Skuespilhuset. hvilket ogsaa med den største Beredvillighed skeete, under en Hurra, der bragtes den ærede Præsident. Dette er en simpel Fremstilling af den sande Sammenhæng med en Tildragelse, der har gjort stor Opsigt hos os og maaske snart paa mange Maader forvansket og forstørret, vil kunne læses i offentlige Blade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Blandede Efterretninger. J en Artikel i allg. Zeit, som omhandler Gjennem farten gjennem Dardanellerne og de med samme i Forbindelse staaende Tractater, omtales ogsaa en Notte, som den engelske Udenrigsminister skal have tilstillet den russiske, disse Tractater angaaende. Noten ender med den bemærke ning, at den engelske Regjering agter at handle, som om slige Tractater slet ikke existerede. Den russiske Minister skal have endt sit Svar med, at Rusland agter at handler som om hiin Note aldrig havde været skrevet." Franske Aviser tale afgjort om en Alliancetractat imellem Rusland og de nordamerikanske Fristater, der især skal være rettet mod England, for i Krigstilfælde at forskaffRusland en Tilvæxt i Marinen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Kongen af Belgien har havt det Uheld, at falde ned af en Trappe i Tuillerierne, ved at faae sin Spore indvikler i et Gulvteppe; han maatte strax bringes tilsengs, sættet Blodigler o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Stænderforsamlingen i Itzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Nr. 9 af Jtzehoer Stændertidende leverer den holstenske Stænderforsamlings Forhandlinger ved Møderne den 3die og 5te Nybr., og bestode disse i det Væsentlige i følgende: 1) Præsidenten anmeldte, at følgende Sager vare indløbne: a) Skrivelse fra en Kjøbmand i Kiel, betræffende Toldudkastet (henvistes til vedk. Committee); b) Propositioner af Kammer, d'Aubert og Grev v. Baudissin, i Anledning af den offentliggjorte Udsigt over Statens Jndtægter og Udgifter og Finantsernes Tilstand, saaledes som den deraf viser sig at være; c) Petitition fra Skrædderlauget i Meldorf om Opretholdelse af deres Rettigheder, og d) kgl. Proposition om et Lovudkast angaaende Handelen og Skibsfarten paa Jsland; 2) det kgl. Lovudkast og Bissekræmmeri udenfor Markederne, blev endeligen discuteret. Forsamlingen vedtog flere Amendements, efter Forslag, deels af Committeen, deels af enkelte Medlemmer, saaledes om nogle Undtagelser fra Forbudet; at de i Holsten værende Kobber= og Messingøller skulde indrømmes samme Ret til at lade deres Varer forhandle ved Kobberførere, som Kobberværkerne ved Flensborg og i Danmark ; at Bestemmelsen om Slagternes og Bagernes Frihed til at lade deres Varer, gombære til Salg, ei maatte indskrænke de næringsfrie Districters Rettigheder eller de hidtil gjældende Politibestemmelser og Laugsartikler; at Bønderne, uden den i Lovforslaget ommeldte Øvrighedsattest, kunde afhænde deres Varer i Kjøbstæderne og Flækkerne ; at Sognefogderne tillige skulde tillægges Tilsyn med Bissekræmmerne, og disses og deres Varers Herbergering straffes med Mulct &c. Endeel andre foreslagne Amendements bleve forkastede. Afstemningen fandt først Sted efter Discussioner ning og efterat den kgl. Commissair med den ham cuteret. Forsamlingen vedtog følgende Amendements og Forandringer: at Nævnelsen af de til Krigstanden henhørende, den danske Ret undergivne Personer, skulde bortfalde i 8 1, at Lovudkastet skulde omfatte de mosaiske Troesbekiendere, saa at ogsaa disse bleve myndige med det 21de Aar; at Forlængelsen af Mindreaarigheden, ifølge Forældrenes Dispositioner, skulde indskrænkes til det Tilfælde, at disse ere Forældrenes sidste Villie, at Trediemands Rettigheder, paa hvilke Terminens Forandring, kunde have Jndflydelse, skulde betrygges ved en almindelig Reservation, at der udtrykkeligen skulde tilføies, at den hidtil gjældende Ret med Hensyn til venia ætatis forbliver i Kraft og at Overformyndernes Ret til at forlænge Mindreaarigheden af andre end de ellers lovlige Grunde for Fremtiden maatte bortfalde. - De øvrige Forhandlinger ved Mødet den 5te Nybr. loves meddeelte i et følgende Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Kjøbenhavn, den 1ste Decbr. Proceduren for Høiesteret i den af Generalfiskalen paa Embedsvegne mod Professor, Doctor philosophie David indankede Sag begyndte igaar (Mandag) Formiddags Kl. 9. Generalfiskalen, Hr. Etatsraad Treschow, deducerede mundtligen Sagen, og derpaa begyndte Documentationen af Sagens Acter, der dog ikke var aldeles tilendebragt ved Rettens Ophør, Kl. 2. Justitsraad Sporons Defension vil saaledes først komme til til at begynde i Formiddag, omtrent Kl. 10; og efter al Sandsynlighed vil der først imorgen falde Dom i Sagen. Da En af de Deputerede for Sædegaardseiernes Valgelasse i Sjællands Stift, Hofjægermester Grev Danneskjold Samsøe, i Familieanliggender er reist til England, vil, som en Følge deraf, den første Suppleant for denne Valgclasse, Commandeurcapitain Wulff til Petersgaard, indtræde som Deputeret ved Stænderforsamlingen i Roeskilde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Den 12te Nybr. har Handelshuset Gram & Søn erholdt dets til Skiftebehandling opgivne Bo igjen extraderet til fri Raadighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
J forrige Uge ere her i Staden fødte 75 og død 87, altsaa 12 flere døde end fødte. Af Kopper døde 25.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Kiøbenhavns Havnepriser, den 28de November. Sjell. Hvede 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Holst. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. Dansk Rug 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 2rad. 3 Rbd. 1 Mk. 6 s. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 4 s. Fyensk Smør 42 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Holst. Ditto 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 1ste December. Hamb. 2 M. - k. S. 202 1. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 203, solgt til - Mk. - s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrok, Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 178a 178 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100 a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1834, 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 100 a 101 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 100 a 101 r. S. Rente) - a - Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Dr. Dr. - . - i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasser, 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 93 a 93 1/2 i B. Do. Do. - . - i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sed Hamborg, den 1ste December. Bordeaux 1891. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 s.; k. S. 13 Mr. 110 s. Madrid 45. Cadix 451. Lissabon 50. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 202. Species, 1/3 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Hadersleben, den 15de Novbr. J vor Egn bliver for nærværende Tid holdt en stor Jagt fest til Ære for D. Durchlauchtigheder Hertugen og Prindsen af Augustenborg. I hele forrige Uge har det i Haderslev Amt, Jægernes Paradiis, særdeles talrige JagtPersonale samt Dilettanter og øvrige Tilbehør været i uafladelig Bevægelse og det synes, at denne Herlighed endnu ikke er tilende. At Bønderne have været sammenkaldte paa sædvanlig Viis, behøver næsten ikke at bemærkes, da det desværre synes at være antaget som Regel, at en uoverskuelig Tros af Mennesker er fornøden til at give en saadan Fest den tilbørlige Glands. - Men det Sørgeligste ved Sagen er, at Bonderne ved saadan Leilighed blive personligt mishandlede paa den afskyeligste Maade, saa at man næsten skulde troe, at Livegenskabets Tid er vendt tilbage. Vel hedder det, at der for Begyndelsen af den sid 1ste Jagtfest var bleven uddeelt den Parolbefaling, at Jngen maatte understaae sig, at prygle Bønderne !!; men, hvorlidet man bryder sig om deslige Ordrer, fordi man maaskee troer, at det ikke dermed er saa nøie meent, viiste desværre Følgerne af den første Dags Klapjagt. Blandt den Mængde, som Hunde, opstillede Bønder, befandt sig et Par, som vare traadte ud af Geledet, for at banke deres Hænder, eftersom det just var meget koldt. Dette maa have opvakt nogle Jægeres Mishag, thi der kom strax et Par af dem sprængende hid. Men, istedetfor at straffe de Skyldige, faldt de, formodentlig i Tjenestever, over en Tredie, som stod ganske rolig, og mishandlede ham med Hundepidsken, saalænge indtil han laae blodig paa Jorden. Og muligt havde han maattet opgive Aanden under disse Uhyrers Nævehug og Pidskeslag, hvis ikke hans Sidemænd havde befriet ham af deres Kløer. Jlde tilredt blev han bragt hjem og ligger endnu tilsengs. Denne skjændige Begivenhed gjorde ikke noget Skaar i den glimrende Fest, men over By og Land raabes høit af Uvillie derover, og sandelig, det er paa høie Tid, at dette Uvæsen standses.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Aarhuus, den 3die Decbr. Hr. Skuespildirecteur Müller har meldt hertil fra Hel singer, at han agter med sit Selskab at indtræffe hertil ved Nytaarstid. Godset Marselisborg, her tæt udenfor Byen, er af Hr. Oberst og Overadjutant v. Rothe solgt til Hr. Procurator Jngerslew hersteds (det var Oberstens Medinteressent) for 55,000 Rbd. Sølv og 65,000 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Capt. Wippel, førende Briggen, Charlottes herfra Byen, ankommen paa Weseren den 21de Novbr. fra Bahia, har tilmeldt sit Rhederi, at han den 13de Octbr. paa 32 a 380 N. Br. og 32 a 300 Længde var bleven i 4 Timer forfulgt af en fordægtig Brig med Polacre-Takkelage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Vi holdt - skriver Capt. - Charlotte bestandig paa Vindsiden og forcerede stærkt med Seilene; derved og at vi ved det indfaldende Mørke med Regn styrede en anden Cours, undkom vi lykkelig. Bemeldte Brig viste intet Flag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Der er kommet Efterretning hertil fra Samso, at der nærved samme har siden i Søndags staaet et stort, tremastet Skib paa Grund. Nogle Fartøier ere i Gaar afgaalede herfra med Mandskab for, om muligt, at staae det bi Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Det vil være en stor Deel af denne Byes og Omegne Beboere en meget uvelkommen Tidende, at Hr. Regimentschirug Vahl er forflyttet her fra Regimentet i lige Egenskab til det kongelige Artilleri=Corps i Kjøbenhavn. Den lallerhøieste Resolution indtraf igaar her til Regimentet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Søndagen den 29de Rybr. gaves her paa det dramatiske Selskabs Theater, af Dilettanter, en Forestilling af 2 Een acts=Stykker, hvis Jndtægt var bestemt til Anvendelse for det Plantageanlæg ved den saakaldte Blegkilde, der hidtil lot skylder privat Opoffrelse sin Opkomst og Fremme Ved denne Leilighed fremsagdes følgende Epilog, i en til Anlægget selv svarende Decoration og Costume: J mange Aar jeg podet, plantet har Og tjent mit Brød hos mangen Herre. Da denne Plads nu ledig var, Jeg tog imod den, - ak, desværre Thi, havde jeg kun vidst, hvad nu jeg veed, Og kjendt til Stedet, paa min Ære! Jeg havde givet kort Besked, Og ladt det hele Arbeid være; Men jeg er ei af det Slags Folk, Som strænge Arbeid bort kan skrække, Min Herre valgte mig til Tolk, Maa blot jeg nu ei Halsen brække! Jeg en Forsamling seer af alle Stænder, Som baade mig og Herren kjender, Tilgiv, jeg nævned Herren sidst, (Det er en Feil, det veed jeg vist ) Og at jeg kom lidt langt fra Sagen. Det var den første Ret, nu kommer Kagen Der var en Tid, da trindt mit Øie saae Kun nogne Bakker her, ei noget Træ Var plantet, og ingen yndig Blomst. Fortrylled med sin Duft den glade Vandrer; Da vaktes Lysten, thi jeg saae utrættet Flid At vinke frem af golde Jord, en yndig Lund, Og i dens Skygger mange sig at fryde, Hvor for et Chans laae Da greb jeg Spade, Skovl og Hakke, Hvor Kilden risler sølverklar, Og banede ujevne Bakke, Og planted, thi min Attraa var :At see en yngre Søster staae, J frodig Væxt og venlig da den ældre hilse, Naar Solen i sin Morgenglands, Sødt fryded Øiet og hver Sands. - Og, hvis nu Herren ved min Flid, Engang i Livet nod den Glæde, At see i Somrens faare Tid. Veninder, Venner tage Sæde. J venlig Lund, ved Kildens Fod, Da har jeg Jntet derimod. Og, at det fryde vil min Herre, Forsikkres Logen og Parterre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
Blandede Efterretninger. J Nr. 32 af Bladet Fædrelandet har i en Afhandling, m Told- og Consumtionsvæsenet været anført: at i Kjøb laden Saxkjøbing har Afgiften af Korn til Meel i et eelt Aar ikkun udgjort 10 a 20 Rbd., medens den samme fgift derimod i Roeskilde har beløbet sig til omtrent 360 Rbd. I denne Anledning oplyses nu i Nr. 49 af Collegial=Tidenden: at dette Misforhold hidrører fra locale Forhold, navnligen Møllernes fjernere Beliggenhed fra Saxjøbing, der gjør det ubeqvemt for Jndvaanerne at lade eres Brødkorn formale efter forud paa Hoved=Consumnonscontoiret løst Formalingsseddel, saa at de hellere væle at lade det indføre som Meel, Gryn &c., hvoraf de da ed Indførselen svare den anordnede Jndførsels=Consumtion, ed Portene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
I dansk Ugeskrift, Nr. 193 findes en interessant Afhandling om Danmarks Finantsvæsen, hvori til Finantsernes Forbedring foreslaaes: 1) et mindre aarligt Afdrag fra Finantserne til Banken, saaledes, at der istedetfor 820,000 Rbd. kun betales Halvparten eller 410,000 Rbd.; 2) Salg : af de Godser, Statsgjælden har maattet overtage; 3) Brug af de fra Sparekasserne, Overformynderierne og Skifterne indkommende Summer. Denne Afhandling gjennemgaaer Fædrelandets Red. i dette Blads Nr. 60.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
En Landmand, der formedelst Svagelighed har været nødsaget til at frasige sig det Valg, der var faldet paa ham, som en af Folkets secundaire Repræsentanter i Stænderforsamlingen, har med Cancelliets Tilladelse udsat 3 Præmier, paa 300, 200 og 100 Rbd., for de tre bedste Besvarelser af nedenstaaende Spørgsmaal: "1) Hvad kan en Landsbycommune selv ved fælles Anstrængelse og ved Hjælp af sine formuende Medlemmers Bistand - selv under Bi behold af nærværende kgl. Anordninger - bidrage til sin egen borgerlige Lyksalighed, 2) Hvilke Modificationer i de bestaaende kgl. Anordninger maatte en slig Landsbycommune, helst ønske foretagne, eller ved hvilke Midler formenes Regjeringen bedst at kunne fremhjælpe den Landsbycommunes Virksomhed, der ikke savner Villie til at hjælpe sig selv; 3) Hvad formeenes endelig Regjeringen at kunne gjøre, selv for den Landsbycommune, der hverken viser Lyst eller har Kraft til at fremme sit eget Bedste Censorerne, som skulle bedømme Afhandlingerne, blive udnævnte af det patriotiske Selskab i Fyen, og til dette Selskabs Secretair, Hr. Pastor Wiberg i Odense, maae de concurrerende, Afhandlinger inden 1ste Mai 1836 paa sædvanlig Maade være indsendte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-05
J Aarh. Avis læses: "J Anledning af hvad i flere offentlige Blade er anført om Bataillen den 2den April 1801, foranlediget ved Beretningen om Viceadmiral Risbrichs Død, tillader Undertegnede, der er iblandt de faa endnu Levende, der nød den Ære - paa den nu ellers nok forglemte 2den April - at slaaes paa Vagrien" som Høistcommanderende af et Detaschement af 3die jydske Jnf. Regiment, at bemærke: Det er en Umulighed at angive alle de engelske Skibe, hvis Jld Vagrien" udholdt, thi da Vagrien" laae nærmest Renden, gjennem hvilken den engelske Flaade kom, saa gav næsten ethvert Skib af den engelske Flaade, naar det gik nedfor at beskyde den danske Defensionslinie, Vagrien" først det glatte Lag. Efter egen Fortælling til Undertegnede at den engelske Fregatcapitain, der commanderede den forreste engelske Fregat, der var i Spidsen af Avantgarden, faldt der paa samme ved Vagriens underste Batteries glatte Lag 10 Mand Døde. Jeg troer og Vagrien havde flere Døde end de i Avisen angivne, og iblandt Soldatesken af 3die jydske Ins=Reg. vare 17 Mand skudte til Kryblinger. Vi antoge engang, at det engelske Orlogskib, Isis" strog; men vi kunde jo ei komme til samme, og Orlogskibet Bellona kom derpaa Isisk til Hjælp, hvorpaa sidste igjen heiste sit Flag. "agrien, derimod strøg aldrig; men vort Flag blev nedskudt. - Hogholm, den 1ste Novbr. 1835. J. E. Baron af Adeler, Oberstlieutenant. Dhrr. Reimuth, Westengaard, Ørnstrup og Haugsted, have i Odense forenet sig om at oprette et Borgerbibliothek, hvorfra der skal udlaanes gode og nyttige Bøger og Journaler for den billige Betaling 1 Rbd. aarlig.