JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Den 16de d. M. aabnes den ny Bro over Sitter i Canton St. Gallen, hvis Bygning blev paabegyndt i Aaret 1808. Den fører over en steil Afgrund, er 86 Fod høi, 590 Fod lang og 27 Fodbred. Over samme gaaer den Handelsvei, hvorved det østlige og vestlige Schweiz sættes i Forbindelse med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Amsterdam, d. 22 Oct. Her er bleven bekjendtgjort officielle Efterretninger fra Armeerne i Spanien og Portugal. Af samme sees, at Gen. Quiot og den commanderende Adjutant Forestier har anført en Expedition til Mundingen af Gaabiana, for at rense Egnen fra Ballasteros Bander, der endnu havde 3000 Mand tilbage. Ballasteros reddede sig, efter en Fægtning af liden Betydenhed, i al Jil, og indskibede sig i Ayamonte til Cadix. 200 Spaniere bleve ved dette Foretagende nedsablede, og 78 Ryttere med Heste fratoges dem, General Cassagne besatte med Magt Ronda, og hans mobile Colonner tillod ingen Bande at sætte sig et Øieblik fast i Bjergene. - Hertugen af Bellune fortsætter sine Operationer for Cadix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
General Darmagnac har begivet sig med sin Division til Cuenca, for at understøtte MarchalCoules Optrationer mod Valencia. J en Jndberetning fra Marchal Hertugen af Ragnsa til Prindsen af Wagram, dat. Cindad Nødrig d. 30 Sept. 1811 berettes, at efterat den engelske General var gaaet over Tagus og begivet sig til Coaoverladende Murcia Armeen til sin egen Skjebne, marcherede General Døesenne til Astorga, stog Gal gierne, adspredte dem ud over Villa Franca og istandsatte Astorgas Værker. Da Hertugen først i Sept. erfarer at 7 Divisioner af den engelske Armee vare forenede ved Coa, at de bloquerede Cindad Rodrige, samlede Skandsekurve og Faschiner i Fuento Guinaldo, at Arbeiderne der vare bragte temmelig vidt, og Beleirings Equipagen fra Oporto ankommen, saa forenede Hertugen, sig med en Deel af sin Armee med Gener. Dorsennes, for at ophæve Cindad Rodrigos Beleiring, proviantere det for lang Tid, tage Fiendens forskandsede Leier, Magaziner og Beleiringspark, og endelig at levere ham et Slag, og forfølge ham saavidt, som de almindelige Operationsplaner tillode det. Alting lykkedes. Engellænderne bleve angrebne og forfulgte. Deres Forlis var stort, og først i Leiren ved Fuento Guinaldoophørte deres Flugt. Vi havde den Smerte, siger Hertugen, at see Fiendens Divisioner kaste sig i alle Retninger til den forskandsede Leir. Havde sig kun der havt 15,000 M. ved Haanden, saa havde det været ude med den engelske Armee, og den havde været slaaet Corps for Corps, uden at den nogensinde havde kunne forenet sig igjen. Den engelske Cienergi Coles Division var endnu i Tajo, da General Cramfords lette Division var i Martiago. Men vor Armee ankom først om Natten, og i Dagbrækningen saae vi den forskandsede Jstedet for at Leir ganske besat med Fiender. predie det ham bestemte Angreb den 27de, forlod den engelske General sin Leir om Natten, de hen trak sig tilbage til Alfaygtes og Sabugal. Vi ryk lide 11 Dagbrækningen ind i Fuento Guinaldo. Hertugen lod den fiendtlige Linie tilintetgjøre, Fiendens Tilbagetog skeete i 3 Colonner. General Montbrun forfulgte ham paa Veien fra Ca siller Flores; General Vartien, med Nordarmeens Cavallerie, stødte paa den stendtlige Arriergade i Alden deel Ponte og lod den strax sigende. Da Devisonen Sønham var ankommen blev Fægtningen for Hs. Maj. Armee meget heder fuld og Fienden med stort Tab og Forvirring tilbagedreven; vi have taget Prindsen af Oraniens og General Cramfunds Equipager. Forvirringen ved den engelske Armee var saa stor, at General Wellingtons Adjutant, der søgte at komme til ham, kastede sig i vore Geleder. Vi have frataget Fienden 200 Mand. Portugals Armee har 120 Saarede og Døde; Fienden har mistet 7 til 800 M. Vi vilde, slutter Hertugen med, have forfulgt Fienden til Linierne ved Lissabon, dersom vi havde kunnet forene os med Søndens Armeen, der kun havde en Division, som Gener. Hill anførte, for sig, dersom det for Engellændernes Catastrophe bestemte Øieblik var kommen. Efter Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Enkelte historiske Træk og Anecdoter. J Aaret 1768 førtes en Krig, om hvilken Verdenshistorien vel tier, men som dog har sin Mærkværdighed. Munkene i Abbediet Prim nægtede nemlig Domcapitelet i Trier, under Mellemregjeringen, Lydighed, og dette sendte, for at forsvare sin Myndighed, en Militsarmee mod det ulydige Abbedie. Munkene grebe i Nøden til et nyt Vaaben; de nedkastede fra de høie Mure hel stærkt befolkede Bikuber paa de Angribende, og disse Sværme, som derved gjortes rasende, ante tede store Ødelæggelser i Beleiringsarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Den første Tobaksforpagtning i Frankrige indførtes 1764 og blev tilligemed Bortforpagtningen af Tin overladt en vis Jean Breton paa 6 Aar; de første 2 Aar for 500,000 Livres, de fire sidste for 700,000. J Aaret 1770 erholdt det indiske Compagnie den for 1,500,000 Livres; 1771 belodden sig til 27 Millioner. J de sidste Aar af Ludvig XXVI. Regjering skal den have været bragt til 35 Mill. Efter de nyeste Anordninger anslaadenne Jndtægt til 80 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Subskriptionen paa dette Blad modtages ha Bogtrykker Höeckes Enke, store Helliggeiststr. 144
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa Raa RassaOttende Aargang. No. 88. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 2 November 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Udkast til den danske Flaades Historie (Slutningen af andet Stykke.)Med en Flaade, der nu i 40 Aar og derover havde gjordt ligesaamange seierrige Tog var det altsaa intet Under, at Kong Knuds Broder og Efterfølger paa den danske Trone kunne udrette saa store Bedrifter, som han udrettede før sit ulykkelige Fængsel, hvilke og have i Historien skaf sit ham Tilnavnet Seierrig. Thi ene Rigets prægtige og veløvede Flaade skyldte Valdemar den Anden de sine berømte Seiervindinger, som endnu ingen dansk Konge kan eller rimeligt nogensinde vil kunne rose sig af at have erhvervet blot ved sine Landtropper. Absalon var vel allerede død under Kong Knud, men Broderen Esbern Snart levede endnu nogle Aar hen i Valdemar den Andens Regering, og vaagede vist til sidste Aandedræt for den ham som Broder lære Flaade. Alle rede derfor i Aaret 1204 kunne Valdemar, hvis Plan overalt gik ud paa at svække Norges Rige, for at sætte det ud af Stand til at understøtte Oprøreren den slesvigske Biskop Valdemar, gaa tildette Rige med en Flaade af 300 Skibe 15) 15) Suhms Historie af Danmark I. IX. P. 41.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Jeg skylder vor lærde Ordenshistoriograf Abraham Kalle Godhed, at jeg kan anføre denne endnu ikke udkomne deel af Sums Historie. Med denne sin Flaade gjorde og Valdemar sig agtet af de Norske, og hvad mere er frygtet af selve Opslos trodsige Prælat Bisp Niels. Saa vel forsynet med Skibe var og denne Danner konge at Han ved sin Afreise kunne forære Bag lernes Anfører Erling Steinvig 35 Skibe 16).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
(Jndsendt.) Aprilsløben efter Billetter. Tirsdagen den 29 October indbødes Publikum, ved de sædvanlige Plakater, at bivaane den, i Anledning af Hendes Majestæt Dronningens og Hendes Kongelige Høyhed Kronprindsessens høje Fødselsdag, givne Forestilling paa det Kongelige Theater, hvortil billetter til 2de hele Loger, til Pladsloger, Galleriet, Parkettet og Parterret kunde afhentes i Comoediehusets Forsahl samme Dags Formiddag Kl. 10. - Mængden, begierlig efter at tage Deel i denne Høitids Fryd, ændsede ikke det slette Veir eller den Ubehagelighed, der i Almindelighed er forbunden med at hente Billetter til deslige Forestillinger; Nogle, og ikke endda saa Faa, havde troligen lagttaget det gamle, hidtil sandrue Ordsprog: Morgenstund, har Guld i Mund; men Theater=Direktionen, eller hvilke somhelst Andre ved Billet Uddelingen Autoriserede beviste paa den Dag i Gierning, at det ikke altid og i alting staaer tiltroende; thi da Indgangs Døren aabnedes vare billetterne til de hele Loger og til Plads logerne allerede borte, de havde alle behaget, at lade sig gjøre usynlige for Mængdens Øine. Med denne Billetternes Passivitet kan Publikum ingenlunde være tjent, da det er aabenbare at holde det for Nar; hvilken Adfærd ikke sømmer sig i nogen, og allermindst i en saa festlig Anledning som den, i hvilken Forestillingen gaves, der ikke bør gives udelukkende for dem, der kjende anden Indgang til Billetkontoret end den Hr. Capitain Schneider i sin Bekjendtgjørelse vide Publikum ifjor. - Mange have ikke kunnet beqvemme sig til at tro, at dette Uvæsen er foregaaet imod, men meget mere med Directionens Vidende og Villie, thi dens underordnede Betiente turde neppe vise den mageløse Dristighed at uddele alle Pladsloge Billetterne til andre end dem, der attraaede Billetter paa den eneste lovlige Maade, man ønsker, til Gavn for Publikum, at deres Tro maatte være falsk, at Directionen vilde retfærdiggjøre sig og at man fik Leilighed til at forsvare denne Anke, thi da turde man give Publikum Haab om for Fremtiden, ved slige festlige Anledninger, at vorde behandlet med lidt mere Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Enkelte historiske Træk og Anecdoter. Under Konge og Churførste Friedrich August I. holdtes 1731 den bekiendte Lystleir i Zaithavn, hvor, foruden Kongen og Kronprindsen af Preussen, 47 Førster vare tilstede. Lystleiren kostede den Gang Landet 1 Million Rigsdaler. samme blev for det Kongelige Taffel, foruden andet mere, fremtrukken en Kage af 14 Alens Længde og 6 Alens Tykkelse paa en Vogn af 10 Alens Brede, med 8 Heste for, og her afbrændte ved et Fyrvæckerie 2000 Træstammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Ved det osterrigske Tilbaget og fra Salsburg udgjorde Corporal Ladeslaas Janos, af det 9de Husar-Regiment Frimont med 6 Mand Bagtropperne For at spærre Veien havde man paa et snævert Pas ved St. Michael omstyrtet en uflyttelig Krudt vogn, hvorved en Deel af Veien tilfældigviis blev bestrøet med Krudt. Corporal Janos laae i Nærheden af denne Krudtvogn og saae et stort AntalCavallerister ankomme, der stege af Hestene og gjorde sig al muelig Umage for at rydde denne hindring af Veien. Lykkedes dette, saa var den største Deel af Bagagen, der havde et for lidet Forspring, tabt. At angribe Fienderne og drive dem tilbage, var umueligt, thi den omstyrtede Vogn spærrede Veien. Hans Beslutning var fattet. Med en mageløs Selvfornægtelse befoel han det Mandskab, der ledsagede ham, at ride tilbage, sprang selv med opspændt Pistol midt iblandt Fienderne, og affyrede den paa det Krudt, der laae strøet paa Jorden. Med et bedøvende Knald fløi hele Krudt, vognen i Luften, og over 30 Mand og Heste fand derved en græsselig Død, Efter nogen Tids Forløb kom Janos til sig selv igien; halv forbrændt saae han sig ligge blandt de anrettede Ødelægge ser; men han havde dog endnu saa megen Kraft, at slæbe sig til Hospitalet i Leben, hvorfra han efter 6 Maaneders Cur ankom helbredet igien til Regimentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Jndenlandske Efterretninger. Politie-Placat. Politiemesteren i den Kongel. Residentsstad Kjøbenhavn, gjor vitterligt: at uagtet det ved Forordningen af 26de Nov 1709 er Stadens Jndvaanere forbuden at holde Sviin, fordi den dermed forbundne Ureenlighed og Stank ikke alene er ubehagelig, men endog skadelig for Sundheden, har Politiet dog bragt i Erfaring, at dette Forbud i den seenere Tid jevnligen overtrædet, og at endog mange vil undskylde sig med Qvidenhed om samme. – J Følge heraf, bliver denne Anordning, til nøiagtig Efterlevelse, herved paa ny bragt alle Vedkommende i Erindring og vil, i Overeensstemmelse dermed, alle de, som herefter befindes at holde løse Sviin længere end tre Dage i deres Gaarde, eller at have samme paa Stie, saa ofte de dermed betrædes, blive straffede med Svinenes Konfiskation og Mulkt af 10 Rdlr., af hvilken Mulkt den halve Deel tilfalder Angiveren. Hvorefter enhver sig ville vide at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Kjøbenhavns Politiecammer d. 28 Oct. 1811. Bagger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
En af de betydeligste medicinske Bogsamlinger, saavel med Hensyn til Bøgernes Antal, som indvortes Værd, der i senere Aar ere offentlig afhændede i Kjøbenhavn, var den afdøde Stadsphysicus Dr. Scheels efterladte Samling, der i forrige Uge ved Auction blev solgt. Ogsaa den var et Vidne om Mandens videnskabelige Aand, Lærdom og Arbeidsomhed. Thi at Scheel ikke var af dem, der sanke store Bogsamlinger til Bram og Prunk, eller som andet Yppighedsgods, vidste enhver, som kjendte hans beskedne Flid, ligesom det og viiste sig efter hans Død ved en betydelig Samling af Excerpter og Collectanea til forskjellige Skrifter, som fandtes blandt hans Bøger. Denne Samling, Frugten af mange Aars Arbeide, var nær ved at blive solgt som Maculatur, da den i Catalogen var anført imellem andre Bundter; men dog blev den i Tide opdaget, og kjøbt til det Kongelige Bibliothek, som desuden allene ved denne Auction blev beriget med over 300 Bind medicinske Skrifter, hvoriblandt endeel saavel her tillands, som i Tydskland sjeldne italienske og spanske Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
J den ualmindelig stærke Storm, som rasede i Onsdags og Torsdags, skal een, og efter nogle Efterretninger to af vore Capere være forlist med Mand og Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Kjøbenhavns Vexelcours d. 1 Novbr. 2 M. 185, k. S. 790.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Udenlandske Efterretninger. Wien d. 12 Oct. Udvexlingen af Banksidler mod Jndløsningsbeviser gaaer uafbrudt roligen for sig. Man har allerede vant sig til at modtage for 50 Gylden 10, og ligesaa igjen at give dem ud. Kun Landmændene kunne endnu ikke begribe denne Udvexling, og give derfor hellere, fortil faae samme Banksedler, en liden Opgield. Da endnu i denne Maaned 10 og 6 Gyldenssedlerne, skulle sættes ud af Circulation, saa frygter man, at den allerede nu mærkelige Pengemangel vil blive endnu føleligere. Af Vexler paa de solideste Huse, betales endnu 30 PC. Disconto. - Man taler meget om en saakaldt Luxusskat, der skal indføres i dette Keiserrige. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
London, d. 12 Oct. En heftig Sydvestvind har tvunget vor Escadre for Cherbourg den 6te at seile til St. Helen. - J Følge de sidste Efterretninger fra Portugal hersker der endnu bestandig mange Sygdomme. - Paa Sicilien er stor Gjæring. Det hedder, at Lord Bentinck har foreslaaet, at sende 10,000 Sicilianere til Spanien, at give ham Commanden over Armeen, udnævne ham til Medlem af Geheimeconseilet, og lade Palermo faae en engelsk Garnison. – Fra Flaaden i Middelhavet haves Efterretninger af 17 Sept. Adskillige Skibe vare sendte til Mahon, for at udbedres, andre vare udygtige til videre Tjeneste. Med den endnu for Toulon liggende Flaade af 16 Linieskibe agter Sir Edv. Pelew at bloquere Toulons Rhed hele Vinteren igjennem, da vor Flaade uden al Fare kan blive liggende for Anker i den Bugt, der dannes af de Hieriske Øer. - J Østersøen have vore Skibe Tartar og Ethalien fra d. 1 til d. 26 Junii taget 17 Skibe, ladede med Proviant eller Munition for de russiske Tropper i Finland, og i Cronstadt. En Brig, der laae for Anker under et Batterie, med 50 Soldater ombord, er bleven tagen ved Entring fra Tartars og Ethaliens Chalouper. - Efter Privatbreve fra Lissabon har Marmont siden Augusti Maaned faaet megen Forstærkning; ogsaa for vor Armee er der paa Tagus ankommen Forstærkning. - Cindad-Rodrigos Blocade vedvarer. Marmont havde trukket sig selv tilbage og forenet al sin Magt omkring sit Hovedqvarteer i Palencia. Vor Armees Sundhedstilstand, var bedre end man havde troet. – Adskillige Tropper ere ilsomst afgaaede til Guernsey, hvor det hedder, at Fienden vil iværksætte sin Landgang med Chalouper. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Petersborg, d. 8 Oct. Hoftidenden leverer i et Bilag Fortsættelsen af Journalen over den Moldaniske Armees Krigsoperationer, indeholdende 2 Jndberetninger fra denne Armees Overanfører af 1 Sept. gl. St. J den første berettes, at den lige for Kloden Lom liggende De, som Fienden havde besat med stærk Magt, er bleven tagen d. 26 Aug. gl. St. med Storm og fuldkommen renset. Fienden har ved denne Leilighed havt en stor Mængde Døde og mistet hele sit Artillerie. Vort Tab af Døde og Saarede var kun 100 Mand. J den anden Jndberetning: at Oberst, Greve Orurk, der blev detacheret med en Deel Cosakker og Serviertil Florentino, for at opdage Fienden mellem Widdin og Temok, har havt en Fægtning, som varede i 3 Timer, hvori Fienden blev fuldkommen slaaet og forfulgt lige til Fæstningen Widdin, Vort Tab bestod i nogle saarede Cosakker og 10 dræbte Ser vier. Fienden havde derimod over 200 Mand døde, og 9 M. bleve tagne til Fanger. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Storbritannien. (Af londonske Tidender fra 22de Sept.) En Skrivelse fra Madras af 2den Junii i londonske Blade mælder om 2 Araber af fornem Byrd, ved Navn Abdallah og Sahat, der vare gaaede over til Christendommen. Begge indbyrdes forbundne ved det nøieste Venskab, iøvrigt ivrige Mahomedanere, forlod Arabien for at see fremmede Lande. J Cabul i Persien skiltes de, Sahat reiste videre til Tartariet, Abdellah blev tilbage i Cabul. Her faldt en Bibel, som tilhørte en armeniansk Christen, ham ihænde, og han blev en Christen i Løndom. Men da der i de mahomedanske Stater staaer Livsstraf paa, naar en Mand af fornem Fødsel bekjender sig til den christelige Tro, flygtede han forklædt. J Bochara i Tartariet mødte han sin Ven Sahat paa Gaden, og tilstod ham sin Troesforandring. Denne, fuld af Nidkjærhed for Mahomeds Lære, overanvordede ham til Landets Fyrste. Man førte ham til Døden, men paa Retterstedet lovede ham Livet, naar han vilde fornægte Christus. Han vægrede sig; man hug begge Hænderne af ham, han blev standhaftig. Endnu vilde man skjænke ham Livet, naar han vilde fornægte; men han strakte med et tilgivende Blik til sin Ven, der havde ført ham i Døden, sit Hoved Bøddeløxen imøde. Sahat flygtede i Fortvivlelse, og fandt ingensteds Rolighed. Saaledes kom han omsider til Jndien, hvor den engelske Regjering udnævnte ham til Musti eller mahomedansk Lovfortolker. Engang faldt et arabisk Exemplar af det ny Testament ham ihænde. Han læste det opmærksom, sammenlignede det med sin Koran, og lod sig i sit 27de Aar døbe i Madras. Herpaa opgav han sit Embede, besluttet at hellige Christendommen sin øvrige Levetid. Nu oversatte han den hellige Skrivt paa perfisk, men sit Hovedkald finder han i at oversætte det ny Testament paa arabisk. (Alg. Zeit.) Glornale italiano giver, under Opskriften Neapel d. 29 Maji 1811, en meget omstændelig Beretning om Fremgangen af de i Pompeji gjorte Opdagelser, hvoriblandt Udbyttet d. 6te f. M. sk. kerlig fortjener en fortrinlig omtale, saavel formedelst Mængden af de forskjellige Konstgjenstande, som man fandt, som og den forskjellige Materie, som Marmor, Metal, Bly og Kride, hvoraf de ere forfærdigede. Det første, man den Dag fandt, var en liden Statue af Bronge, omtrent 3 Palmer høi. Den forestiller en nogen Yngling, der i den høire Haand holder et lidet Jnstrument, hvormed de Gamle spillede deres Lyra, og i den venske en Lyra, paa hvilken, hvo skulde troe det, endnu 3 af Strængene vare ganske ubeskadigede. Man veed ikke om denne Statue er en Apollo eller Orphens eller om den er en ant que Fenzi eller Festa (megeberømte Skuespillere ved Theatret i Neapel. Endvidere fandt man samme Dag en skjøn Kande lader, ligeledes af Bronze, endskjønt man hyppigen finder deslige Kar i Pompeii, saa træffer mandog sjelden saa store og sindrig prydede som denne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Det vil maaskee ikke være vore Læsere ubehageligt, naar vi sige, at dette Slags Kar blev hos Romerne forfærdiget i Manufacturer. Plinius siger, at de fortrinligste Kandelader Manufacturer vare i Staden Tarent. Blandt de betydelige Gjenstande, som man den Dag fandt, fortjene endnu af nævnes 2 Theatermasker, en Laas, prydet med et prægtigt Hoved, og en Nøgle, samt 5 Vaser, blandt hvilke een har Formen af en Cylinder, og fordum synes at have været brugt som Kulbækken. Denne Vase staaer paa 3 Griffødder og har indvendig et Jernkors, som maaskee har været bestemt til at holde Jlden og Asken sammen. Dette Kar kunde nu til Dags pryde en moderne LucullasVærelse, saa elegant er dens Form og saa net i hver liden Deel deraf udarbeidet. J de forhen opkastede Grubber har man fundet et meget fiint udarbeidet Bestik eller Futteral af Jern, som formodentlig har tilhørt en Saarlæge. Et lignende fandt man d. 5 April. Blandt Marmor Gjenstandene fortjene især at nævnes en Hind, som giver sine Unger Nryst i det den med moderlig Ømhed seer ned paa dem. Fremdeles en Dreng, med et Slags Kabuts paa, med en liden Kaabe, der hænger ham ned ligge til Knæerne. Hans Lemmer hænge dorske ned. J den ene Haand holder han en liden Kurv, af hvilken en liden Muus frygtsom og langsom vil smutte ud. Af Bly blev blandt andet fundet en cylinderformig Vase, der fuldkommen lignede en anden Vase, som man formange Aar siden har fundet i Pompei. Man fandt ligeledes mange saavel couleurte som andre Vaser og fortrinlige Kar af brændt Leer. - Men ingensteds saae man een af de Vaser, som man efter 20 Aarhundreder endnu traf saa hyppige og velbevarede i Dødes fredelige Boliger, og hvoraf Samos, Korinth og Sizion havde saa prægtige Fabriker. Endelig fandt man endnu en prægtig Lampe af Kride, i Form af en Cirkel og omtrent 2 Palmer høi. J Midten af samme er et Basrelief, der forestiller en Jupiter, ved hvilken Ørne staaer med udbredte Vinger og Lynilden i Kløerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Moniteur Westphalen.) Ved Kings Bench i London forekom nyligen en besynderlig Proces. Maleren Dabonsk udskillede offentligen sine Konstværker og blandt andet een af en bekjendt Operette laant Gjenstand, den Skjønne og Bjørnen. Den 6te Udstillingsdag indfandt ogsaa Hr. Beresford sig blandt Tilskuerne, betalte sin Adgangsbillet, dvælede noget ved hiint Malerie, tog derpaa en Kniv op af Lommen, sønderskjor det, indskjønt nogle Tilskuere vilde forhindre ham deri, og gik sin Vei, førend de Rets betjentere, man lod kalde, ankom. Konstnerens Advocater forstillede Retten denne Adfærd som en Fornærmelse mod den Agtelse, man skylder Talentet. Derpaa tog Hr. Beresfords Sagfører Ordet og skildrede Malerens Fremfærd som fornærmelig mod den offentlige Anstændighed og Landets Love. Daboust, som var meget fattig, havde fundet hos Bankier Hope en meget gjestfri Optagelse, og foret Malerie, der udgjorde hans hele Rigdom, faaet 800 Pd. Sterl., som var langt meer end det var værd. Fremdeles havde Hope bestilt hos ham sin Kones Portrait for 400 Guineer, hvoraf det Halve skulde betales strax, og den anden Halvdeel naar Værket var færdigt. Men Daboust kom siden med flere Fordringer, og da Hope ikke vilde tilstaae ham dem, skiltes begge af som Uvenner. Af Hevngjerrighed forfærdigede Maleren Maleriet den Skjønne og Bjørnen. Det forestiller Madame Hove temmelig træffende, og i Bjørnens Træk troer man at finde Lighed med Hr. Hope. Af Venskab mod denne hans Svoger tilintetgjorde Hr. Beresford Stykket. General Procuratoren gjorde den Bemærtning, at Jury formodentlig ikke vil sætte stor Værdie paa et Værk, der ikke tjener til andet end til offentlig at forhaane en agtværdig Borger, og at den vil beregne det sønderskaarne Malerie blot efter hvad Lærredet og Farverne have koster Maleren. Overdommeren, Lord Ellenborough, bifaldt denne Mening, og Jury tilkiendte nu Maleren en Erstatning af 6 Pd. Sterl. Hele den talrige Forsamling yttrede stor Tilfredshed med denne Dom. (Af allg. Just. u. Polizer-Blatter.)