JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
I følge Efterretninger fra Nantes, er Charette, som nu har baade Repræsentanternes og Folkets Fortrolighed, sysselsat med at organisere et Korps paa 3000 Mand Fodkolk og 2000 Rytterie, og i Forening med General Canclaux, at gaae imod Stoflet, der holder Boecage besat, som er den frugthareste og utilgjængeligste Deel af Departementet Neder=Loire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Charette vil ved denne Expedition være nyttig, da han og hans Tropper kjende Desileerne, som gjøre Stoflets Position saa fordeelagtig. Stof let er ubevægelig, og maa tvinges med Magt, han søger at foreene sig med de Chouans; men de republikanske Tropper holde Lotren saavel besat, at man haaber at hindre denne Forening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Fra Guiana i Amerika skrives, at Jndvaanerne der, have faaet Efterretninger fra Frankerig, og især det Dekret, der afskaffer Slaveriet, og at alt, baade Kolonister, Søemænd, Afrikaner, Kjøbmænd og Slavehandlere ere tilfreds dermed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Fra Genua og Livorno ere svære Korntransporter ankomne til Marseille og Toulon og meete ventes, saa Nøden i de sydlige Provinsser, kan fuldkommen afhielpes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Man er endnu i Paris meget mistroisk imod Vender=Freden, og er bange, at der stik ker Bedragerie under; dog har Konventen er kiæret, at den var fornøiet med dens Kommissariers og Generalers Opførsel i Vender. Den største Deel af de ivrigste og uroligste Jakobinere sidde nu i Fængslerne i deres Sted, som de under Skreksystemmet havde indsluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Blandede Efterretninger. Endelig er da virkeligen en Søetrening, forefalden den 13de Martii imellem Admiral Ho tham og Toulonerflaaden; men Udfaldet vides endnu ikke. Man har fra Livornos Fyrtaarn kunne see den, og uden Seerør tællet 13 Engelske Linieskibe og 7 Fregatter; den Franske Flaade derimod bestod af 15 Linieskibe og 9 Fregatter. Nogle Dage i Forvejen var det Engelske Linieskib Berwick der kom fra Kørstka og ville støde til Hothams Flode, som laae i Livorno, falden i de Franskes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Den Spanske Statsgjæld er under nærværende Krig voxet fra 360 til 502 Millioner Paster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Kongen har af hans pavelige Hellighed faaet Tilladelse at hæve af den samtlige Geistlighed i Spanien 36, og i Amerika 30 Millioner. Og alle Geistlige Embeder, som blive ledige, skal til Fordeel for det Kongelige Skatkammer staae ubesatte, til National=Gielden, er afbetalt. Ligeledes maa Regieringen tage det overflødige Sølv af Kirkerne og slaae Mynter af. Fra Bilboo allene er indkommen 25000 Unzer saadant Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Fra Holland meldes, at den Franske Armee setter sig i Bevægelse. En Armee gaaer under General Moreaus Kommando giennem Overyssel til Vestfalen: En 2den under Jourdan søger at trænge ind igiennem Grønningen, i Ostfriesland og afskiere de Allierede Kommukation med Havet. En 3die gaaer giennem det Gelderske langs med Rhinen til Wesel. Armeerne under Morean og Jourdan skal have deres Magaziner i Grønningen og Overyssel, og den 3die under General Le Fevre sin paa Skibe, i Rhinen. Ligeledes meldes, at nogle Holland, ske Regimenter snart skal gaae til Grændserne for at støde til de Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Jblant Statholdernes Efterladenskab have de Franske fundet, den berømte Admiral Ruyters Kaarde, Admiral Tromps Kommandostav, et Begger, hvoraf den Bataviske Republiks Stiftere have drukket, og en Kugle, i hvilken enhver af disse har slaaet et Søm til Tegn paa Enighed. Alt dette overleverede General Dumoncean i Spidsen af en Deputation til Generalstaternes Præsident, og holdt en Tale, hvori han viiste, at disse kostbare Mindes merker og Batavisk Tapperhed, som Statholderen havde begravet i Mørke, burde igjen drages for Lyset og skjenkes de hollandske Repræsentantere, som et Beviis paa de Franskes Højagtelse og Venskab. Man takkede ham i gjen ved en Tale, og besluttede at forære ham en skjøn eqviperet Hest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Altona. Med en Expres er den Tidende ankommen fra Basel, at Freden er undertegnet mellem Preussen og det Tydske Rige paa den ene, og Frankerig paa den anden Side og mangler blot Ratifikation, som kan følge om 6 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Bekiendtgiørelser. Jnsdagen den 15de April agter jeg ved offentlig Auction i min iboende Gaard, at bortsælge endeel Meubler, bestaaende af Stole, Borde, Dragkister, en Kareth, Vognredskaber, Vogne, Hestetøi, Heste og Bøger, som alt nærmere ved Trommeslag skal blive bekiendtgjort. Fridericia, den 10de April 1795. M. H. Sal. Claussons.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Onsdagen den 29de dennes bliver paa Stokholm ved Weile (herefter Sophien Minde, kaldet) om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction bortsolgt: et Par Heste, endeel Faar og Lam, Landredskaber, saasom Ploug, Harre og deslige, en god Postvogn, en megen smuk Caleche=Chaige med videre. Til hvilken Tid og Sted Liebhaberne altsaa behagen vilde indfinde sig. sk Paa min meget ærværdige 85 Augs i gamle Svigermoders Enkefrue Bispinde, Brorsons, samt min Kones egne Vegne, maa jeg herved med hiertelig Bedrø, 1 velse melde fraværende Paarörende og Venner. Det behagede Forsynet Onsdagen den 1ste hujus om Morgenen Kl. 6 1/2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
efter 14 Ugers smertelige Sygdom, at J at bortkalde min elskværdige Svoger Hr. Christian Carl Brorson, Sogne. præst her i Kiøbstæden, udi hans Alders 50de Aar, forsikkret, at Enhver, som kiendte denne sieldne Menneskevens store Fuldkommenheder i og uden for Embedet, föler vort store Tab, og fölgeligen, uden skrivtlig Bevidnelse, billiger vores alt for grundede Sorg! Varde, den 3die April 1795. L. Fogtmann, Byfoged etc.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Fortegnelse over de uindløste Breve ved FriJ dericia Post=Contoir, i de 3 Maaneder, Januarii, Februarii og Martii 1795. 1. Hr. Capitain Voigt fra Flensborg efter Cartha af 3die Januarii, Porto 4 Ls. 2. Christen Jacobsen, fra Kiøbenhavn efter Cartha af 3die Febr. Porto 6 Ls. 3. Hr. Capitain Voigt, fra Flensborg efter Cartha af 25de Febr. Porto 4 Ls. 4. Skipper Andreas Mortensen i Stevelt, fra Flensborg efter Cartha af 25de Febr. Porto 2 Ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Coffardie Capitain Friderich GustanBruns, fra Helsingøer efter Cartha af 28de Martii, Porto 7 Ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Promemoria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Det Kongelige Finantz=Collegium har under 21de i d. M. tilskrevet mig saaledes: Da de Aarsager, som gjorde det betænkeligt, at lade en offentlig Bekiendtgjørelse udgaae angaaende de falske 100 Rdlrs Courant Banko=Sedler af Aaret 1788, hvorom man under 27de Decemb. f. A. har tilskreven Hr. Stiftamtmanden, nu ikke meere finder Sted, og man derfor lader en Bekiendtgjørelse desangaaende her indrykke i de offentlige Tidender; saa bliver Hr. Stiftamtmanden herved anmodet, at lade udi de Provincial=Blade, som udgaae i Riber=Stift bekiendtgiøre den Beskrivelse, man under ovenmeldte Dato har meddeelt falske Banko=Sedler, saaledes lydende: "
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Da falske Sedler, som hidtil ere forekomne, ere alle paa 100 Rdlr af Aaret. 1780, og underskrevne af Wilkens, Mann, Bertelsen, Not. Olivarius. Reg. Laoppidan, og i Randen Contr. Not. Th. Jensen. Den i Kobber stukne Texaf Seddelen tilligemed Vignetten er aldeles liig de ægte, og selv de Bogstaver og Træk, som i Papiret selv paa disse ere anbragte findes ligeledes ved de falske, i det mindste ved de fleste af dem. Derimod ere Underskrivterne ikke fuldkommen lige de Ægte, Sedlerne ere lidet, omtrent en fierdendeel Tomme korte, re, nemlig fra Vignetten af og indtil Enden af Skrivten, end de Ægte, og ligeledes er Randen paa de tvende ovenstaaende Stempler noget grovere end paa de ægte, ligesom og Sedlernes Nummere ere skrevne med Tal af et andet Slags, end her i Landet i Almindelighed ere brugelige, og ligne meere en engelsk Haand. Alle disse Skiælnemærker kunne dog først ved nøje Undersøgelse og Sammenligning. med ægte Sedler opdages, men derimod falde følgende Kjendetegn meere i Øinene, Papiiret ved disse falske Sedler er nemlig tykkere og stivere end ved de ægte. Papirets Farve falder noget i det blaae istedet for at samme ved de ægte er meere guulagtig, og Sverten hvormed Sedlen er aftrykt, er ikke ganske sort, men noget guulagtig. Navnet Olivarius, som paa de ægte Sedler altid er skrevet med grønt Blæk, er paa endeel af de falske Sedler, skrevet med sort, og hvor det er skrevet med grønt er Farven meget mørkere, ligesom det ikke heller paa alle er skrevet rigtigt, men istedet for det næst sidste Bogstav i staaer et a. Og maatte til de i denne Beskrivelse anmærkede Kiendetegn, behagelig endnu tilføies dette: At det Kongelige Navnetræk med Krone over, som i Papiret selv i de fire Hiørner, af Sedlen er anbragt, og som paa de falske Sedler overalt er temmelig ukiendeligt, er gandske forskielligt fra dette Navnetræk paa de ægte Sedler deri, at paa de falske er Navnet ikke bredere end den nederste Deel af Kronen, da derimod paa de ægte Navnet gaaer et Stykke frem paa begge Sider af Kronen. Ved at bekiendtgjøre ovenmeldte samt de under 27de December f. A. opgivne Kiendemærker paa meerbemeldee falske Bankosedler, ville Hr. Stiftamtmanden da behage at advare enhver for at modtage samme, for at undgaae det deraf forModtagerne flydende Tab, siden Banqven ikee modtager eller omvexler dette Slags falske Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
en allernaadigst anordnede nye Confirmations=Bøn er at faae tilkjøbs paa AdresseContoiret for 2 Skilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
J allerunderdanigst Følge allernaadigst Bevilling af 6te Februarii sidstleden, og derefter udtagen Landstings Stevning af 16de i denne Maaned, indkaldes herved med Aar og Dags Vatsel den eller de, som maatte have een af Borger og Dagleier Jens Dukke til Søren Tang Degn i Hveissel under 13de April 1769. for den Summa 30 Rdlr., udstædt PanteForskrivning, der i Colding Byes Pantebogfindes undslettet, ihænde, dermed at fremkomme for Nørre Jyllands Landstings=Ret udi næste Aars Julii Maaned og deres lovlige Adkomst dertil at bevise, da, saafremt ingen inden forskrevne Tids Forløb dermed skulle indfinde sig, bliver paa bemeldte Obligation afsagt Mortifications Dom, og samme derefter af Pantebogen udslettet og annulleret; Hvorefter de vedkommende sig haver at rette, og for Skade at tage vare. Colding Raadstue, den 21de Martii 1795. H. Deichmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Der herske overordentlige Gjæringer saavel i Pariis som over heele Landet. Dyrtiden enten frembringer eller vedligeholder disse. Ja kobinerne glemme ikke at bestyrke dem, og maaskee at Fredsunderhandlingerne vel ogsaa give Anledning til at saae Uenigheds=Sæd i Landet, og bestikke nogle meget formaaende Hoveder i og uden for Konventen. Man veed idetmindste ei anden Aarsag, hvorfor der viges fra den eengang antagne Grundsetning at slutte Vaabenstilstand, før Freden endnu er vis: hvorfor man sender en Pichegru, der kjender de nordlige Egne, og har Armeens Fortrolighed, til Rhiinegnene: hvorfor man setter en Kellermann, hvis Republikanisme ikke er saa gandske umistænkelig, til at kommandere en Hovedarmee, Ved den sluttede Vaabenstilstand berøve de sexerrige Nordarmeer sig mange Fordeele. De stode ferdige til at agere med Eftertryk, isteden for de allierede mangle Magasiner og alt: Nu faae disse Tid at ruste sig, og tilintetgjøre de Franskes Fordeel. Nu saae disse Tid at ruste sig, og tilintetgjøre de Franskes Fordeele. Roialistisk Tænkemaade synes nu meer end nogen finde at yttre sig, og her kjender man den gamle Franske Letsindighed igjen i sit fulde Lys.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Mange ere i Paris selv mistroiske imod Fredsunderhandlingerne, og paastaae, at Charette i Vender er en af Prindserne, der nu organiserer en Armee, for at gaae løs paa Paris selv; dog maaske er alt dette Mistanker, som Tiden nærmere vil opklare. Efter Beretninger fra Livorno have de Franske tabt et Søeslag i Middelhavet, og de Engelske frataget dem 2 Linieskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Fra Brussel have de Franske ført 200 Vogne ladte med Bomber og Kugler, til at bombardere Luxemburg med. Venedig har sendt en Gesandt til Paris, og den i Venedig værende Franske Minister har erklæret, at den Franske Armee havde Ordre at trænge ind i Jtalien, men tillige at respektere det Venezianske Gebet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
J Toulon have Jakobinerne gjort et formeligt Oprør og myrdet 11 fornemme Emigranter, som vare fundne paa et Skib, der gik fra Barcelona til Malaga, men var optaget af de Franske. Man havde just raadslaaet i Konventen, hvorledes man skulle behandle disse Emigranter, da de ei vare fangne med Vaaben i Hænderne, ikke heller frivilligen, men nødtvungne vare komne tilbage til Frankerig. Lecointre har holdt en Tale, der varede i 2 Timer, hvori han foreslog at forganisere den demokratiske Konstitution af 1793. Hovedpunkterne, som han foreslog, vare disse : at afskaffe Revolutionsregieringen: at bringe uden Ophør den demokratiske Konstitution, saasom den i Aaret 1790 er antaget, i Udøvelse: at lade Konventen blive paa sin Post, til den har fuldendt de organiserende Love, at forsikkre den offentlige og personlige Frihed ved nye Indretninger: at lade Sikkerheds=Udskuddet aflegge Regnskab for dens beføiede Arresteringer: et at lade arrestere nogen Borger paa længere Tid end 24 Timer, da han efter den Tid enten bør settes i Frihed eller stilles for et Tribunall: ei at arrestere nogen Borger for Skrivter, Meeninger eller Handlinger, naar samme ikke stride imod Lovens Bogstav, at sende de i Paris værende unge Menneskeer af første Reqvision til Armeerne o. s. v. Dette Forslag blev henvist til de 3 Udskud. Under Talen kom han ofte i heftig Affekt og anraabte den henrettede Camille Desmouling Skygge, beklagede, at hans berømmelige Blod var udgydet, og lovede ham en evig Plads i Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Monitøren udtrykker sig angaaende Freden, saaledes: "Skal vi faae Fred, Det Franske Folk ønsker den, Europa behøver den, Menneskeligheden byder dem. Freden allene kan ende vore Revolutionsbevægelser og Anarkiet bringe igien Ligevægt mellem Jndtægt og Udgivt: fortrænge det hidtilværende Revolutions tyrannie og skienke os igien Retfærdighed og Love. De Sørge=Sypresser, hvormed Frankerig er tilhyllet, ere gjennemflettede med tilstrekkelige Sejers=Lavrbær. Det er Tid, at Freden læger de endnu blødende Saar, hvis Ar maaskee endnu i mange Aar vil bevidne vor følte Smerte. Denne Fred er ligesaa nødvendig for Europa som for vor Republik; thi vi maa tilstaae den frygtelige Sandhed, at dersom Krigen endnu længere blotter Landene for Folk og dræber Handelen, saa er ikke blot Frankerig, truet med Hungersnød; men dette gyselige Spøgelse vil udbrede sin nordiske Magt over hele Evropa. Franske Republik, Dig kommer det til efter 6 Aars Opoffringer og 18 Maaneders Seiervindinger, endeligen at anhøre Menneskelighedens Stemme, som raaber til dig, at at alle Mennesker ere Brødre, at din Frihed, behøver ingen videre Blodnæring, og den Uafhængighed har Borgen nok i dine vedvarende Seiervindinger og dine 12 Armeers Mod. At jeg haaber, at denne Stemme ei skal have raabt forgieves. Vist nok maa Freden være ligesaa ærefuld som varig. Men kan de seierige Hollands Befriere eller Erobrere vel slutte en van ærende Fred, maatte sammes Betingelser og saa være, som de ville, blot de hyldede vor republikanske Frihed, Naar et af de krigførende Partier skal give efter, anstaaer det da ikke Overvinderen smukt at vise Høimodighed, Jeg er saa langtfra at troe, at vor ubegribelige Fremgang skulle giøre os uvilligere til at handle om Fred, at jeg meget meere paastaaer, den maa for os være en Kilde, hvoraf vi bør øse Moderatisme og Klogskab, som kan sikkre imod Vandheld, der næsten stedse følge paa Lykkens Ruus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Fra det Brandenborgske, den 4de April. En fra Grev Hardenberg i Basel til Berlin igaar ankommen Expres har bragt den glædelig Efterretning, at der er sluttet en Vaabenstilstand paa 6 Uger mellem Preussen og Frankerig. Han har ogsaa bragt sammes Betingelser med. Den 29de skulle denne Vaabenstilstand fra Preussisk Side være allerede nogle Dage i Forveien bekiendtgjort i Tanten og paa andre Steder, samt Fiendtlighederne forbudne under Livstraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Skrivelse fra det Oldenborgske, d. 29 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Her indløbe bittre Klager over de engelske Troppers Uordener, der ere marscherede her igjennem. De have plyndret adskillige Bøndergaarde, bundet og mishandlet Jndvaanerne. Mange af de leverede Forspandsheste og Bønderne ere med Magt slæbte over Grændserne og ei komne tilbage igien. Frem. Avisrelation fra Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
De 4 Linieskibe og 5 Fregatter som nu i Foraaret skulle udrustes ere nu bestemte, og deres Commandeurer udnævnte, som ere Vileugel, Fasting, Ramshart, R. Tønder, Capitainer. ne ere: Grib, Aboe, Steen bilde, Bagge, Berger. Rygtet siger nu at Hs. K. H. Kronprinsen i Sommer reiser til Skaane for at seden svenske Leir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Commanden over den danske og svenske Eskadre skal i Aar først skee fra svensk Side, som man siger under Oberst og Commandeur, Christjern. En dansk Fregat paa 40 Kanoner, skal efter Forlydende afgaae til Vestindien under Generaladjutant Koefod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Som Udgivere af det periodiske Skrift Vækkeren, vare Bogtrykkerenken Mad. Svare og hendes Svigersøn Studiosus Winding (der i Mangel af at angive Autor traadte i hans Sted, ved Hof= og Stads=Retten i Kiøbenhavn tildømte at bøde 200 Rdlr., og til Generalfisca len i Salarium 30 Rdlr., ere derpaa efter det Danske Cancellies Ordre indstevnede til Høieste Ret, hvor Sagen blev foretaget Mandagen den 30 Martii Kl. 9, og varede indtil Kl. 2 den følgende Dag; Onsdagen den 1 April votere des fra Kl. 9 til halv 2, da Høieste=Ret decderede: at Hof= og Stadsrettens Dom, bør i alle Maader ved Magt at stande; til Fiskalen betales i Salarium 50 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Fridericia. J Trinitatis Kirke, blev confirmeret 12 Drenge og 18 Piger. J Michaelis Kirke, blev confirmeret 15 Drenge og 15 Piger. (Tilsammen 60.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
J Reformeert Kirke, 7 Drenge og 2 Piger,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Bekiendtgiørelser. Digesom i forrige Aaringer indbydes herved de virkelige Skolelærere, hvad heller en Skole er dem betroet, eller de tiene som Medhielpere og Underlærere, i denne og andre Rigets Provintser, som maatte føle sig trængende og skikkede til at modtage Underviisning, at melde sig hos Undertegnede, hvis Forelæsninger atter, om Gud vil, begynde den 1ste Juni førstkommende. Nu, da allerede tvende Kongelige Seminarier for saadanne Lærere ere i Gang, maatte erhvert veltænkende ungt Menneske, som har opofret sig til dette Fag, bedrøves over de Hindringer fra at lodtage i disse veldædige Anstalters Underviisning, som enten hans Kaar eller Foraindelse med andre legge ham i Veien, og da med Glæde betiene sig af en Jndretning, hvorved han dog kunne lære Noget, og, skiønt han i mange Poster maatte staae tilbage for heldigere Brødre, dog ikke være Barbar og Fremmet i de uundværlige Kundskaber, som Hiine havde erhvervet sig. Og at tilveiebringe dette Gode for mange af dem, der ellers maatte savne Alt, er mit Arbeides og mine Ønskers Maal. Men dette maae jeg erindre: at Enhver, som saaledes melder sig, bør have afgjort det med sig selv, at han kan og vil lære, og formaaer at underholde sig selv, i Underviisningens 13. Uger, samt bekoste sig et Par smaae Vøger og de fornødne Skrive Materialier; thi Andet end Underviisningen, maae Jngen vente omsonst af mig. Jeg havde her i Fior atter tolv Personer, der alle ere saavidt placerede, at det beroer allene paa dem selv, at blive fordeelagtig bekiendte; hvorfore jeg anseer det overflødigt at lade deres Revne og Opholdsteder trykke. Assens den 31te Martii 1795. P. Chr. Steenvinkel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Professor Theolonie og Sognepræst til Assens og Kierum Meenigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Topographie over Wium Præstekald har forladt Bogtrykker Pressen i Viborg. Den har følgende Jndhold: første Afdeling Sognenes Geographiske, anden Afdeeling deres Physiske, tredie deres Okonomiske, og fierde deres Politiske Beskaffenhed og Merkværdigheder. Tilsidst et Anhang hvori anføres Præsterne i Wium siden Reformationen, og især de 4 sidstes korte Biographie. Prisen er 3 Skl. Arket fordem, som ikke have subskriberet. Skrivtet bestaaer af 20 Ark, de som ville tage partieviis, bekomme hvert ellevte Exemplar for intet. I Odense bliver Skrivtet til fals hos Milo Bogbinder, i Aarhuus hos Bogtrykker Lund, i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Viborg, hos Klokker Randrup, og i Vium Præstegaard, ved Viborg hos Forfatteren. N. Blicher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Onsdagen den 29de dennes bliver paa Stokholm ved Weile (herefter Sophien Minde, kaldet) om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction bortsolgt: et Par Heste, endeel Faar og Lam, Landredskaber, saasom Ploug, Harre og deslige, en god Postvogn, en megen smuk Caleche=Chaige med videre. Til hvilken Tid og Sted Liebhaberne altsaa behagen vilde indfinde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-17
Promemoria. et Kongelige Finantz=Collegium har under 21de i d. M. tilskrevet mig saaledes: Da de Aarsager, som gjorde det betænkeligt, at lade en offentlig Bekiendtgjørelse udgaae angaaende de falske 100 Rdlr Courant Banko=Sedler af Aaret 1788, hvorom man under 27de Decemb. f. A. har tilskreven Hr. Stiftamtmanden, nu ikke meere finder Sted, og man derfor lader en Bekiendtgjørelse desangaaende her indrykke i de offentlige Tidender; saa bliver Hr. Stiftamtmanden herved anmodet, at lade udi de Provincial=Blade, som udgaae i Riber=Stift bekiendtgiøre den Beskrivelse, man under ovenmeldte Dato har meddeelt falske Banko=Sedler, saaledes lydende: "