JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-09-18
Margaar, St. Julien, Medde, hod Portviin, Chateau, Larose, Chateau Laflitte, Volnay Bourgogne, Chamber tin, Beanne, Asmanshauser, Langkork, Drey Madeira, Gammel Viin, Sauterne, Graves, Corsica, Champagne, Teneriske, Rhinskviin, Genever, Gammel Rom, Jamaica dito, samt Cognac faaes til billige Priser hos A. B. Friis.
Viborger Samler, 1835-09-18
2 smaa Pigebørn fra Landet, som attraaer Jnstitut Underviisning her i Byen, kunne faae Kost og Logis H. sal. Bars, hos undertegnede. gensgade.
Viborger Samler, 1835-09-18
Hvidt Malt, kan, mod Contant, faaes i det nye Brænderi Nyheder med Dagsposten.
Viborger Samler, 1835-09-18
Storbritannien og Jrland. Den 10de Septbr. sluttede Kongen Parlamentet med en Tale, der, som sædvanligt, skildrer Landets Tilstand, med saa smukke Farver som muligt, og i Øvrigt intet Jnteressant indeholder.
Viborger Samler, 1835-09-18
Spanien. Le Moniteur indeholder to telegraphiske Depescher fra Bayonne af 6te d. M. Den Ene melder, at Madrid var rolig, og at Beleirings standen snart vilde vorde ophævet; den Anden omtaler en den 2den Septbr. ved Sesma mellem Cordova og Jturralde forefalden Træfning, ifølge hvilken Carlisterne skulde have trukket sig tilbage til Estella. – Den 9de Septbr. vare paa Børsen i Paris uhjemlede Rygter i Omløb, at Dronningen af Spanien var flygtet til Burgos. Nogle forsikkrede, at hun vilde forlade Halvøen og søge om Tilflugt i Frankrig, Andre derimod, at hun vilde stille sig i Spidsen for sin Hær (!). – En Forandring i Ministeriet er foretagen. Hertugen af Castro-Torrenoer udnævnt til interimistisk Krigsminister, Don Manuel de la Riva Herrera til Jndenrigsminister og D. Jose Sartorio til Marineminister. Det nye Ministerium begynder med tvende vigtige Skridt: 1) Udstædelsen af et Manifest mod Provindsialjuntaernes revolutionaire Tendents, og 2) Udnævnelsen og Forsættelsen af flere Generalcapitainer. General Quesada beholder Commanden over den kgl. Garde, men bliver tillige Generalcapitain af Nycastilien istedetfor General Latre, der er forsat til Aragonien. Manso, tidligere bestemt til Catalonien, beholder Commanden i Gammelcastilien. Rodil er udnævnt til den vigtige Post i Barcelona. 22 carlistiske Batailloner true atter Bilbao; alle Englænderne ere indskibede til Portugalete, for at undsætte hiin Stad. Juntaen af Saragossa skal have bemægtiget sig 11 Mill. Realer, der fra Frankrig vare afsendte til den spanske Regjering.
Viborger Samler, 1835-09-18
Frankrig. Pairerne have den 9de Septbr. antaget Presseloven med 101 mod 20 Stemmer. Man troer at være kommet paa Spor efter en Sammensværgelse i Versailles. – J Krigsministeriet hersker stor Driftighed; man bringer dette i Forbindelse med Sammenkomsten i Toplitz.
Viborger Samler, 1835-09-18
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-09-18
Kjøbenhavn. Det kongl. danske Cancelli har, som vi erfare, i en Skrivelse antaget, at en Embedsmand, som er dømt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, kan uden Censur indrykke i Bladene de Bekjendtgjørelser, han, i Qvalitet af Embedsmand, skal bringe til offentlig Kundskab. De 32 Mænd have i Forsamlingen den 3die De. fornyet sig ved at vælge til Medlemmer Dhrr. Consul Grosserer Fr. Duntzfelt, Capitain, Viinhandler Fr. Hagen og Lieutenant, Sadelmager Mundt (Broder til Etatsraad Mundt). Vi kjende ikke Hr. Sadelmager Mundt, men for Principets Skyld havde vi ønsket, at et andet Valg var skeet, fordi vi ikke kunne bifalde, at een Broder skal controllere (Kbhp.) den anden.
Viborger Samler, 1835-09-18
Den til Udarbeidelsen af et nyt Toldsystem for Hertugd. Slesvig og Holsteen allerhøist anordnede Commission, saavelsom og den for Kongeriget Danmark allerhøist nedsatte Tariscommission, have fuldendt deres Arbeider, og sammes Resultat bliver i disse Dage forelagt det kgl. Statsraad, og vil derefter vorde forelagt Provindsialstænderne til Bedommelse. (H. C.)
Viborger Samler, 1835-09-18
Den 13de Septbr. kom vor Landsmand, Hof bauer, efter Tilendebringelsen af den Confrontation, til hvilken han herfra blev udleveret, tilbage hertil fra Berlin. (Kbhp.)J Jtzehoe forbereder Alt sig paa, værdigen at modtage de Deputerede." Den kongelige Commissarius ventes dertil den 20de d. "To Gange ugentligen giver han Diners, som Hr. Viinhandler Seidel har overtaget, hver Gang til 80 Couverts." Odense. Hovedgaarden Nordskov med Underliggende er i denne Tid solgt til en af Fyens driftigste Kjøbmænd, Hr. Kruse i Nyborg, for 9,500 Rbdlr. r. S. og 47,000 Rbdlr. Sølv. -
Viborger Samler, 1835-09-18
Paa de fleste Steder her i Provindsen skal den nylig saaede Raps være aldeles odelagt af Orme(Hemp. Av.) og Jordlopper.
Viborger Samler, 1835-09-18
Veile den 15de Septbr. Jmorges Kl. 5 udbrød, der Jld i en herværende Kjøbmands-Gaard. Den var formodentlig opkommet ved en Brænderi-Grube, hvis Grund, næst en grundmuret Gavlfod, stod i Berørelse med en Bindingsværks. Ved hurtig Hielp blev Jlden snart slukket. (Vl. Av.)
Viborger Samler, 1835-09-18
Den 30te August ved Dagningen faaes fra Læsø et Barkskib at staae paa Grund nordlig for Øen. Det var paamalet "Lovise af Gefle", og Forre-Mers seil var mærket 1 Nr. 9. Skipperen vilde ikke nævne sit Navn, og efter nogle af Mandskabets Udsagn kom Skibet fra Amerika, efter Andres fra London, med Bomuld og Tobak. Det hialp sig selv af Grund uden at losse noget, og fortsatte Reisen syd efter.
Viborger Samler, 1835-09-18
Tyven, som forleden paa Randers Mark skar Halerne af endeel Heste, er nu opdaget. Det er en forhenværende Dragon, der nu arbeidede i Byen hos en Muurmester.
Viborger Samler, 1835-09-18
Kjøbenhavns Havnepriser, den 12te September: Hvede, holsteenst 5 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s.; sjællandsk 5 Rbd. a 5 Rbd. 2 Mk.; lollandsk 5 Rbd. a 5 Rbd. 1 Mk.; Rug, holst. 4 Rbd. 5 Mk. a 5 Rbd.; fra Provindserne 4 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. 5 Mk.; Byg, rad. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 12 s.; Havre. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk.
Viborger Samler, 1835-09-20
63de Aargang. 1835. No. 117. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger. Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Viborger Samler, 1835-09-20
Søndagen den 20de September.
Viborger Samler, 1835-09-20
Udenlandske Efterretninger. England. Hr. O'Connell har udstædt en Skrivelse til Hertugen af Wellington, hvori han paa det Bittreste hudfletter Hertugens og hans Excollegers Færd og lover at hilse Sir R. Deel med en lignende Epistel. Han gjør sig lystig over de 100,000 bevæbnede Orangemænd, hvormed man truer de irske Catholiker, da man let kunde stille en Million Mennesker imod dem, der intet ivrigere Ønske have, end at komme til at slaaes, især nu, da en Sammensværgelse, der skulde bevirke en Forandring i Thronfølgen og fortrænge Prindsesse Victoria, er slaaet feil, og den durchlauchtige Stormester har bragt sin graa Knebelsbart til den kronede Forsamling i Kalisch." De engelske Blade gjøre opmærksom paa, at Hertugen af Cumberland har den 1ste Septbr., Dagen efter Bekjendtgjørelsen af Lord Hills Dagsbefaling, fort Forsædet i en Orangeloge i London. De sporge, om han er stillet for en Krigsret, eller om han har renonceret paa sin Rang og Gage som Feldtmarschal. J lignende Tilfælde befinder sig Hertugen af Gordon, Orangelogernes Vicestormester, der som General, Oberst for det 1ste Jnfanterieregiment og Gouverneur over Edinburg Slot aarligt har en Jndtægt af 3 a 4000 Lst. Han har fulgt Hertugen af Cumberland til Kalisch.
Viborger Samler, 1835-09-20
Den engelske Brig Water-Witch er ankommen fra Bilbao til Plymouth. Dette Krigskib var blevet brugt til at bringe den britisk spanske Legion fra Santander til Bilbao, hvilket Carlisterne ansaae som en directe Krigerklæring. Den britiske Marinelieutenant Pike blev afsendt med Ordrer til Bilbao, men underveis opfangen af Carlisterne. Nu afsendte det britiske Krigskib Royalist bevæbnede Baade, for at udvirke Lieutenantens Befrielse; men disse bleve underveis angrebne af Carlisterne, 2 Englændere dræbte og Flere saarede. Jfølge denne Begivenhed er Briggen Water-Witch skyndsomst afsendt til England og dens Chef afreist fra Plymouth til London. Frankrig. Pairsrettens JnstructionsCommission skal nu endeligen være kommen til den Overbeviisning, at Fieschi ved Attentatet den 28de Juli kun har været et Værktøi. Den Mand, om hvem hele Sagen synes at dreie sig, er en vis Morei. Et stort Lys paa denne Gjenstand kastede Opdagelsen af en Forretningsbog, som Morey havde nedkastet i et Privet, og som, efterat den var trukket op, med stor Møie dechiffreredes. Næsten Alt der er skrevet med Blyant og i Chiffre. Den indeholder ogsaa en Angivelse af de Summer, hvilke Morey har erholdt for den 28de Julii. En af disse beløber sig til 21,000 Francs. Den mærkværdigste og meest betydende af de Noticer, man kunde læse, er den: "M. neden Juli vil sætte Frankrig i Skræk."
Viborger Samler, 1835-09-20
Pairskammeret skal have ifinde at udnævne en Committee af 30 Medlemmer til at domme de saakaldte Presseattentater i Mellemrummene mellem Sessionerne. Enhver af Medlemmerne skal have 10,000 Fr., og i Spidsen skal en Præsident træde med 100,000 Fr. Desuden skal der af Kongen udnævnes en Vicepræsident med 60,000 Fr., en Generalprocureur med 50,000 og to Substituter med hver 25,000 Fr. Man troer, at Hr. Bertin de Vaux vil blive Præsident.
Viborger Samler, 1835-09-20
Den parisiske Kjøbm. Bardon har skrevet til Le Courier de la Moselle, at han efter en Denunciation af Underpræfecten i Saargemünd er arresteret af den preussiske Øvrighed i Saarbrück som impliceret i Attentatet den 28de Julii, og at hverken det af ham førte Beviis at han allerede den 23de har forladt Paris, eller den af flere Kjøbmænd tilbudte Caution for ham have formaaet at udfrie ham af Fængslet, hvori han maa vente paa en Kiendelse fra Regjeringen i Coblenz.
Viborger Samler, 1835-09-20
J Dom-Germain, ved Toul, fire Lieus fra Nanci have Uroligheder fundet Sted, ifølge Afsættelsen af en Præst, der havde en stor Deel af Menigheden paa sin Side. Militairet intervenerede og der gaves 8 Døde og 13 Saarede. De franske Blade tilskrive denne sørgelige Begivenhed Regjeringens Rædselsystem, der siden sin Udsoning med Geistligheden har stillet sine Bayonnetter til dennes Disposition. Andre give Under præfecten Skyld for det, og Øvrigheden erklærer derimod, at Landmændene have skudt først. J al Fald have disse opført sig meget oprørsk, oprettet Barricader og kastet med Stene. Flere af Hovedmændene for Opstanden ere hæftede og bragte til Toul.
Viborger Samler, 1835-09-20
En Skrivelse fra Paris i The Courier skildrer Tilstanden i denne Hovedstad som ængsteligere og mere beklumret, end den i de sidste 5 Aar har været. Vel tager Publicum i Almindelighed ingen stor Deel i Jury- og Presselovene (?); men Handel og Professioner ligge ned, og dumpe Rygter om hemmelige Forsamlinger af de endnu stedse i Mørket sig omkring snigende politiske Associationer vare i Omløb, der imidlertid ved de arbeidende Classers Forbittrelse mod Rolighedsforstyrrerne. i Tilfælde af en ny Collision, kun vil føre til blodige Excesser mod Factionsmændene.
Viborger Samler, 1835-09-20
En Oberstlieutenant D. . . . . er arresteret i sin Bolig i Paris, uden at man veed Aarsagen dertil.
Viborger Samler, 1835-09-20
Spanien. Jfølge Beretninger fra Madrid af 3die d. M. havde der i Andalusien dannet sig en Junta i samme Aand som de cataloniske; i Spidsen for Bevægelsen stod General Hore, commanderende General i Leiren ved S. Roque. J Malaga er Constitutionen fra 1812 proclammeret den 23de August, og Gouverneuren, maatte efter en kort Modstand gjøre fælleds Sag med Jnsurgenterne. En dirigrerende Junta har constitueret sig, og den næste Dag droge 1800 Mand ud, for at hielpe Folket i Granada at fordrive sin Generalcapitain. Dronningen havde lovet den 8de at vende tilbage til Madrid, hvis Garnison var forstærket med 4000 Md. – Juntaen i Barcelona har protesteret Finantsministerens Tratter.
Viborger Samler, 1835-09-20
Den store Fleerhed af Kongeriget Murcias Jndvaanere helder til Cataloniernes og Valencianernes Anskuelser; mellem de enkelte Steder danne sig Forbindelser, og der oprettes Juntaer til at befordre Gjenfødelsens Værk. Alle Militser organisere sig, og man vil nok blive nodt til at udlevere dem Vaaben. Forbittrelsen er stegen ved Tilsyneladelsen af en carlistisk Bande, der var bleven udrustet af Kløstrene og havde vovet sig indtil 2 Legaas fra Lorca, hvor den myrdede og plyndrede. J Lorca ere Excesser forefaldne som Følge af Øvrighedens Uvirksomhed. J Carthagena har man kun med Møie forhindret Folket fra at skaffe sig Vaaben; foreløbigen ere mange Carlister hæftede og alle Munke afsendte til de baleariske Øer, hvor de ikke have fundet den venligste Modtagelse. Ogsaa i Almeria vare flere 100 af disse bragte ombord paa Skibe. – Den 18de lukkedes alle Klostre i Cadix, og Munkene erholdt kun 5 Timers Frist til at bortfjerne sig. Alt gik for sig uden Uorden. Hele Garnisonen var traadt under Vaaben, og et Compagnie Borgergarde var opmarscheret udenfor ethvert Kloster. Kun Capuziner- og Franciscaner Klostrene bleve plyndrede af Pøbelhobe, der meest bestode af Qvinder. De indfødte Munke ere vendte tilbage til deres Familier, Andre have faaet Pas, og atter Andre ere førte til Fortet Santa Cataling. Det barcelonesiske Blad el Vapor advarer de insurgeerte Provindser for tre Fjender, Tvedragt, Carlisme og Jntervention. Hvis Nogle forlangte Constitutionen af 1812, Andre Republiken, atter Andre Provindsialuafhængighed, saa var Alles Fordærvelse vis. Frihed og Jsabella 11, maatte være det eneste Losen. Mindst vare Carlisterne at frygte; men muligt var det, at Ludvig Philip, glemmende sit Kongedommes Oprindelse, og vis paa de nordiske Magters bifald, kunde sønde Christinas modereerte Cabinet 70 a 80,000 Mand til Hjælp, hvorimod det ogsaa var muligt, at derkunde gaae Jld i hans eget Huus, medens han var i Færd med at slukke Naboens.
Viborger Samler, 1835-09-20
Nordamerica. Høist beklagelige Efterretninger ere indløbne fra Newyork af 23de Aug. J de forenede Stater vedvarede den af Emancipations-Prædikanterne foranledigede Gjæring.
Viborger Samler, 1835-09-20
J Baltimore ere blodige Uroligheder forefaldne, der varede fra den 8de til den 11te Aug. Trende Mennesker dræbtes og flere anseete Personers Boliger bleve angrebne og meere eller mindre beskadigede. Der synes endnu at have existeret flere Grunde til disse Uroligheder, nemlig den mary landske Banks Jnsolvents=Erklæring. Den største Forvirring herskede i Staden, og den 10de Aug. bleve 2000 Md. kaldte under Vaaben, der endnu en lang Tid skulle vedblive at forrette Tjeneste, for at forebygge en Gjentagelse af lignende Optrin. Baltimores Mayor har nedlagt sit Embede, Borgerne have dannet sig i Compagnier, Sprøitefolkene ere rykkede ud og alle Forretninger standsede. Baltimore var erklæret i Beleiringsstand og den alderstegne General Smith var rykket derind med 1000 Md. Ogsaa i Washington herskede den 12te August stor Gjæring. En Emancipationist var kastet i Fængsel, og man frygtede for et Angreb paa Fængslet, da Folket havde erklæret, at ville hænge ham. Marinesoldaterne vare marscherede op foran Fængselet. Der blev i Stilhed truffet Anstalter til, at opretholde Roligheden, da man frygtede for et almindeligt Udbrud af Folkeraseriet mod Emancipationens Tilhængere. I Nærheden af Lynchburg, er en Englænder, ved Navn Robinson, der skal have prædiket Frihed for Slaverne, bleven gre den af Folket og paa Stedet ophængt, hvilket Emancipationsbladen kalde en frygtelig men retfærdig Straf. J Newyork havde en Jldsvaade fortæret en Kirke og 30 Huse og Magaziner i Fultonand Ann-Street, især have de offentlige Blades Bogtrykkerier lidt, over 20 af disse ere afbrændte. Skaden anslaaes til 800,000 Doll., nogle Personer ere omkomne ved Jlden, og over 1000 Mennesker ere uden Brød. J Charleston, var den 11te August holdt en stor Forsamling af Slaveciere, hvori Majoriteten erklærede, heller at ville befordre Unionens Opløsning, end frigive deres Slaver.
Viborger Samler, 1835-09-20
Blandet. Die neue Züricher-Zeitung opfordrer Schweitz til at sætte sine Forsvarsanstalter paa en respectabel Fod, for at kunne forsvare sin Neutralitet i Tilfælde af en europæisk Krig, til hvilken Udsigterne nu ere sandsynligere end nogensinde. –Et andet Blad, Allg. Zeit., tidligere en høit agtet Tidende, men i de senere Aar bekjendt for sin stedse tiltagende Servilitet, giver i en Skrivelse fra Østerrig af 31te Aug. følgende politiske Oversigt over Europas Tilstand: "Spanien gaaer med raske Skridt frem paa den revolutionaire Bane, uden at vide, hvorhen dette vil fore Alle Cabinetter ere interesserede derved. Om det end i Begyndelsen syntes bestemt, at derved den i Toplitz stedfindende Forsamling, intet Slags politiske Raadslagninger skulde foregaae, saa torde dog de overordentlige Begivenheder i Spanien give Anledning dertil, og gjøre det til en Pligt for Monarcherne, at træffe Aftaler og Foranstaltninger, at Europa ikke skulde komme til at lide ved af den Ulykke, der har hjemsøgt den pyrenæiske Halve. – Efterretningerne fra England ere ligeledes lidet glædelige. Med Bekymring seer man den Splid, der er indtruffen mellem hiint Lands lovgivende Statslegemer. Der torde høre mere end almindelig Duelighed til, forat finde en Udvei og frelse England for de Faret, der true det. Saa vidt det var Continentalmagterne tilladt at blande sig i fremmede Landes indre Anliggender, og saa vidt de troede sig berettigede til, at gaae den engelske Regjering tilhaande med venskabelige Raad, have de med Samvittighedsfuldhed opbudt Alt, for at man itide skulde dreie af og ikke lidenskabeligen forfølge et misforstaaet liberalt System, der desværre maatte fore England derhen, hvor det nu staaer. Men Ministrene forbleve dove mød alle Formaninger. (Sørgeligt!) Nei det franske Cabinet forstod bedre end det engelske sin Jnteresse; det søgte venskabeligt at nærme sig til den Politik, der skal sikkre det Fred med Udlandet og Rolighed hjemmel!)." – Hannov. Zeit, meddeler følgende Skrivelse fra Berlin af 10de September: "De forskjellige Uroligheder og politiske Forbrydelser i den nyere Tid have overalt gjort nogle Forsigtighedsregler nødvendige, til hvilke det og synes at høre, at der under Hs. Maj. og de Kgl. Prindsers Fraværelse ikke tilstædes Nogen Adgang til disses Palladser. Ogsaa i Kalisch anvendes store Forsigtighedsforholdsregler, og ved de store Feste ere Spiserne, der ere bestemte for de allerhøieste Herskaber, underkastede en meget nøiagtig Opsigt. J Tider, som vore, hvor Ondskabens Haand er saa færdig til at begaae de meest uhyre Forbrydelser, er det viist, ved Forsigtighed at afvende enhver ogsaa kun mulig Fare. – Et Forsøg paa at opbrænde Thorner Broen har her givet Anledning til mangeslags Rygter, og det er en almindelig Tro, at een eller anden kaad eller ondskabsfuld Hensigt har ligget til Grund herved; det er i det Mindste vist, og mange anstillede Forsøg have bekræftet det, at Branden ikke er foranlediget ved et tilfældigviis derpaa faldende brændende Stykke Svamp.
Viborger Samler, 1835-09-20
- De høie Personers Forhandlinger i Toplitz og den diplomatiske Congres, der forberedes der, fortjene maaskee meere end Leiren ved Kalisch Enropas Opmærksomhed. Hvis det er sandt, at man her paa en glimrende Maade vilde vise det urolige Vesten, over hvilken Masse af exalteerte Stridsmænd Legitimiteten ved første Vink kunde disponere, saa ville derimod de gan delige Kræfter udfolde deres Virksomhed i Töplitz og tilbagekalde en Fornyelse af Forbundet. fra 1815, af de hellige Grundsætninger, der dengang forkyndte Verdensfreden. – Det er muligt, at efter de sidste Tildragelser i Frankrig en Mægling mellem de tilsyneladende saa fjendtlige Extremer er nærmere, end man troer, vist er det, at de høie Monarcher betragte den franske Regjerings Skridt og Antagelsen af Presseloven som et Tegn til Fred og Udsyning, og at det ikke vil være de høie Hoveders Skyld, om ikke Europas Rolighed for stedse bliver sikkret."
Viborger Samler, 1835-09-20
Ved Revuen i Slesien skal især Prindsen af Wasa ved sit behagelige Væsen have vundet dehøie Herskabers Yndest. Hertugerne af Holsten Sønderburg-Glücksburg vare den 2den Septbr. indtrufne i Leiren ved Kalisch.
Viborger Samler, 1835-09-20
Hertugen af Modenas Militaircommission har dømt 16 Deeltagere i la giovine Ialia til mere eller mindre strenge Straffe. Af disse er kun Carlo Tamburini, Professor i Mathematik, derhar tilstaaet sin Hensigt, at ville revolutionere Hertugdommet, dømt til at hænges, og hans Eiendomme at confiskeres. De sex Andre, samtlige videnskabeligt dannede Mænd, blandt dem Grev Giudelli, Kammerherre og Brigadeer ved Æresgarden, have vedblevet at benægte, men ere dog idømte Galeie eller Fængselstraf fra 10 til 3 Aar. Blandt Motiverne til Dommen hører ogsaa den umoralske Opførsel, der pleier at være uadskillelig fra Liberalisme." Hertugen har viist den overordentlige Naade, at formilde Professor Tamburinis Dødsdom til 15 Aars Galeistraf, men stadfæstet de Andres Dom. Paganini skal i Genua være død af Cholera.
Viborger Samler, 1835-09-20
Lægerne i Jtalien synes at være mere bestyrtsede over Choleraen, end den meest uvidende Bonde. Præsterne ere ligesaa bange. De vove sig ikke ind i de Syges Værelser; de blive staaende i Døren, for at høre dem skrifte, og række den Doende Sacrammenterne med lange Tænger. Den franske Geistlighed har sig dog under lignende Omstændigheder ulige værdigere ad. – Formedelst den almindelige Skræk, som Cholera voldte i St. Trope; (Var-Departement), blev der Mangel paa Gravere. Mairen i den lille By, Hr. Guerrin, gik selv hen paa Kirkegaarden, for at opmuntre den Mand, der var antaget til at grave, som han dog nødig vilde til. Guerrin tog da selv fat paa Hakken og Spaden, begyndte at kaste en Grav og sagde: "Som Maire i Trope; er jeg den første Graver i Byen. Du er den anden. Nu rask til Dit Arbeid!"Der er nu i London, Hamborg og Lybek aabnet Subskription til Anlæggelsen af en Jernbane fra Altona og Hamborg til Lybek. Man antager, at dertil vil udfordres en Sum af 300,000 Pd. Sterl. Af de 32 Eiendomsbesiddere, over hvis Grund Linien skulde gaae, have de 29 allerede givet deres Jndvilgelse.
Viborger Samler, 1835-09-20
Redacteuren af den vestlandske Tidende" Hr. Aalholm har nylig været i Paris, og der aflagt et Besøg hos P. A. Heiberg. Denne frisindede Olding, som i 3 Aar har været Synet berøvet, yttrede i denne Anledning følgende: "Jeg fører, kan De troe, et trist Liv, i tre Aar har jeg ikke kunne læse i en Bog eller skrive et Ord. Jeg gaaer sjelden eller aldrig ud, thi jeg kan ikke gaae udenfor Døren uden Ledsager. Mine Øine have ogsaa tvungen mig til at afbryde al Correspondence undtagen med min Søn." Med ham, den vittige J. L. Heiberg, corresponderer han paa Fransk ved Hjælp af en Ecrivain public. "Jeg venter ham," sagde han, til Paris om et Par Maaneder, og ønsker meget, at han kommer, for at jeg kan faae ordnet mine Sager, thi jeg maa jo snart foretage den store Reise."– Da jeg efter nogle Gange at have besøgt den elskværdige Olding - siger Hr. Aalholm endelig sagde ham Farvel; yttrede han, idet han rakte mig Haanden: "Bring min Hilsen til Norge, til Alle dem, der endnu erindre mig!" Det er dette Hverv; jeg herved opfylder, det er den blinde Oldings sidste Hilsen, til hans Fædreneland og til hans Venner, jeg bringer mine Landsmænd. Med Glæde og Veemod ville de modtage den, der kjendte og elskede Manden, og de, der tilbragte nydelsesrige Timer ved at læse hans Værker, ville paany mindes den ædle Landsforviste, der blev et Offer for det Frihedssind, som han aldrig fornægtede.
Viborger Samler, 1835-09-20
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-09-20
Kjøbenhavn. Cancelliet har tilkjendegivet samtlige Skoledirectioner udenfor Kjøbenhavn, at det ansees for ønskeligt, at der for de specielle Skolekassers Regning, naar disse dertil have Evne, anskaffes til Brug i Landsbyeskolerne en lille Bog, som er foranstaltet udgivet af det Kongl. Landhuusholdningselskab, under Titel: "Kortfattet Underviisning i Agerdyrkning."¬