JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
En nymodig Jagt Vogn foruden Dække med Berl uske Bommer, Hytter og Pander paa Hjulene og som er saa got som nye og kan forandres til 2 og 4 Personer; En Careth til 3 Personer, En sterk beslagen Reyse=Coffert og nogle Sadler af adskillige Facons; Giver Sadelmager Arentsen nærmere Anviisning paa boendes paa Nyetorv bag Raadstuen.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Hos Gotwaldt i Stormgaden er Holsteens ævret og Vinter Smør til billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
En smuk meget magelig Kareth til 2 Personer med grøn Klæde indvendig betrokken, og heele Speylglas, med Hytter paa Huulene og 2 Bihiul, er at faae tilkjøbs for billig Priis, som herfra anvises. En Holsteensk let Post=Vogn er tilkjøbs og staaer paa Amalienborg i Geheime=Raad Wedels Gaard; Om Kiøbet accorderes med Hr. Apotheker Clar fra Rendsborg, logerende i Sr. NordborgsGaard ved gl. Strand lige for Veyerboden. En meget smuk og let Chalse til 4 Personer med Berlinske Bommer, som er saa got som nye; En Kareth til 3 Personer, med Speylglas i; En nye sterk Reyse Koffert, og nogle smukke Sadle af adskillige Fassons, giver Sadelmager Arentsen nærmere Anviisning paa boendes paa Nye Torv bag Raadstuen. Et smukt fuldstæmmig Clavicembal med dobbelt Claveer, til billig Priis anvises herfra.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Hos Skipper Reinert Reinertsen fra Mandahl i Norge ligger ved Christianshavns Broe, er tilkjøbs levende Cabliau 8 a 14 Pd. 10 a 12 s. Pd. saa og røget Lax for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Fisker=Skibet Prøven er i Dag ankommen fra Nord=Søen, med levende og grønsaltede Cabliau, som udsælges ved Christianshavns Broe, de levende til 16 s. Pd. og friske Saltsprengte 6 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Capitaler som anbydes. 300 Rdlr. er at faae i første Prioritet til 11 Junii. Nærmere Efterretning gives herfra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Tienestsøgende. Et honet Fruentimmer søger Stue=Pige=Plads hos honette Folk, hun kan got sye og toe med videre, er tillige vant i Huusholdnings Sager; Nærmere Anviisning gives hos Meelmanden, Sr. Krag i Christenbernico=Strædet. Undvigte.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Da en Friemand af det Kongel. Danske Liv=Regiment, og Hr. Major von Nansens Compagnie navnlig Christen Andersen, ikke efter Ordre har indfundet sig ved Compagniet, mens er gaaet bort fra det Sted hvorhen han her i Sælland par permitteret og ladet sit Pas og Tornister ligge i Ballerop Kroe. Saa ombedes alle og enhver, som hannem maatte forefinde, at de ville lade ham arrestere og melde det til Regimente, da de derpaa anvendte Omkostninger strax skal blive betalte. Samme er fød i Jylland, 66 Tommer høy, temmelig før af Lemmer, og gaaer formodentlig i en gl. Regiments Mondering.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Priser paa Adskilligt i Kiøbenhavn, Løverdagen den 6te Mai 1769. Kornvahre. Tran, 15 a 16 Rdlr. Kalkunske Høns, Gamle Par. 13 mk. Rug, Holst. 19, den. Salt. Capuner, fede, 8 mk. 8 s. tønd. Dansk 17 a 19 Norsk, 16 mk. 8 s. 19 mk. et Par. Høns, gl. 2 mk. 12. tønden. mk. tønden. Holsteensk Hvede Lyneb. 24 mk. 10 s. s. a 3 mk. 8 s. Par. 32 mk. t. Spansk 15 mk. 11 s. Kyllinger, 2 mrk. Viin. Parret.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Laalandsk 28 En Ahme Rhinsk Ender, 2 mk. 8 s. mk. 8 s. t. Byg 9 i 10 mark Viin 6818 Rd. 4 mk. Parret. tønden. Et Orsehrød Viin Duer, 1 mk. 8 s. P. Gryn ord. 2 mk.d. 65 a 80 Rdlr. Æg, en Snees, Malt 13 mk. td. Et Oxsehv. Fransk 11 sk. (Havre 5 mrk. 4 s. Viin 40158 Rd. Brød= og Kiød a 6 mk. 8 s.td. Et Oxehv. Fransk Taxt. Brændeviin 76 i Raspede Brød for Boghvede=Gryn, 2 s. skal veye 8 Lod, 5 Rdlr. 2 mk. td., 80 Rdlr. Humle, Fransk Brød for Erter 14 a 16 mk. Brunsviger 45 og 2 s. 12 et h. Lod. den.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Fede=Vahre. Garleber, 37 138 Hvede=Brød for Rdlr. Skpd. 1 s. 7 Lod. Jslands saltet Lammekjød 10 a 11 Rd. Norsk Jern, 11 i Hvede=Simler for 12 Rd. Skpd. 1 s. 5 Lod. Flesk, røget 6 mk. 8 sk. 17 mk. Lpd. Tiære, 21 a 24 mk. Runde sigtet skiøn, Oste, Fynske 10. Roggen=Brød, Reen Hamp 244, for 1 s. 9 Lod, rd. Skpd. 26 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Holstenske 13. Kavringer for 1 s. Hør, 20 a 38 Rdl. 6 Lod, 14 Rdlr. Skpd.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Smør, Fynsk 26. Skpd. Rug=Brød for 2 s.a 30 Rdlr. t. Brænde: skal veye 38 Lod, Tælle, 13 a 14 mk. Pomm. Fyr, 17. for 1 s. 19 Lod. a 18 mk. Fav. Grove Kavringer Grøn Sæbe 13 mk. Bøg 23, 25126. eller Skofter for 8 s. Ottingen. mk. Favn. 1 s. 25 Lod. Fiske=Vahre. Holst. 25 a 26 mk. Oxe=Kiød, de beste Bergens Fisk, 2 Favn. Stykker, saa og rd. Skpd. Jydsk enkelt, 22, Brystet, 7 s. Pd. 25826 mk.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Graasey saltet En heel Fierding, mk. d. tør Fyensk, Elle, 194. 6 s. Pd. = d. Skp. 22 mk. Smaae= huggen.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Kiøbenhavns Klipfisk, 14 a 16d. Kiød, 6 s. Pd. Norsk Torsk saltet Torve=Kiøb. Kalve=Kiød, BagEt Bonde=Læs, Fierd. 10 s. Pd. mk. t. Jslandsk 5 Rdlr. Brænde 5 a 6 mk. Forfierd. 9 s. Pd.,a 6 Rdlr. t. Et Læs Torv, 4 a 7 Lamme=Kiød, det Islandsk tør Fisk, beste s. Pd. 12 a 13d. Skp. Kul, 1 mk. 12 s. t. det ringere s. Dansk Vaar=Sild Hør, et stort Læs Svine=Kiød færsk, 15 a 18 mk. t. 7 s. Pd. 18 mk.
Københavns Adresseavis, 1769-05-09
Høste=Sild 24. Dito mindre 9 Fri=Slagterne skal a 30 mk. t. 11 mk. sælge foranførste. Norsk Sild, 24 Halm, et Læs, 6 Slags Kiød, Pd. 22 mk. t. 49 mrk. Terringere.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Om Biergverks=Haandteringer, (Af Svensk.) Nød, Fornødenhed og Beqvemmelighed har først drevet Mennesket til at opsøge og bearbeyde Metaller. Tubal cains Exempel, som anføres i Skriften, viser, at man allerede for Syndfloden har havt Kundskab om Kobber= og Jern=Arbeyde, hvilket synes end mere at bestyrkes af Stædernes saavelsom af Arkens Bygning. Men vi har ingen Kundskab om, hvorledes Metallerne oparbeydedes af Jorden. Efter Syndfloden fik Jorden en anden Udseende, og alle Nødvendigheder maatte anskaffes med større Møye. Nogen Tid efter Syndfloden findes, at Menneskene har vel og kunstigt kundet arbeyde i Guld og Sølv, samt Kobber og Jern. Særdeles maae den Kunst være stegen høyt i Egypten; men i Kong Salomons Tid synes den at være stegen til det høyeste. De grædske Historieskrivere har efterladt sig mange Underretninger om deres kunstige Arbeyder; ligeledes de Østerlandske Historier. Ved det Romerske Folksvildtstrakte Seiervindinger, kom Kunsten til Rom, hvor der, som Mindemerker af støbt Arbeyde, findes adskillige Monumenter. Om Grube=Brydninger findes dog ingen Underretninger for disse forrige Tider, meere, end at de Canaans Land og særdeles i Davids Tid har været i Brug, Guld er blevet søgt og vasket i Strømme, men hvorledes Biergverks=Arbeydet er drevet i Ophir, er ligesaa uvist, som hvad Land det egentlig har været. Vist nok er det, at de Gamle har kiendt fiint og følgeligen ogsaa grov Guld, og saaledes havt Jndsigt i Smeltnings=Kunsten. At Chemien ey har været dem ubekiendt, kan med Vished, sluttes, endskiønt vi ikke har nogle Levninger deraf, undtagen nogle ældgamle Alchymiske Skrifter, som dog ere mystiske. Under Jødelands første Forstyrring, og Monarchiernes Omskiftelse, synes Bierqverks=Videnskaben ey at være bleven handthævet meere end andre Videnskaber, undtagen i Grækenland. Men upaatvivleligt dreves Bierg verks Haandteringer med meere Orden under de Rømeres Tilvext, hvorpaa findes merkværdige Beviser ved Biergverkerne i Ungern, hvilke den Svenske Bierg=Raad DettofHerkenskold selv har besert, og derefter beskrevet. J den saa kaldede Barbariske Tid, er Bierqvers=Videnskaben eller Arbeyde ved Biergverker ikke meget blevet drevet i Europa.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
om ey i Spanien. Af Jern=Arbeyde i Tydskland har det, som er skeet med smaa Ovne, været den ældste Arbeyds Maade. Siden Christendommen blev indført, de Barbariske Tider aftoge, Ungern, Bøhmen og Tydskland kom i nogenledes Orden, saa begyndte Næringer og Haandte. ringer at forbedres, og tillige med dem Bierqverks=Væsenet, De Over=Ungerske, Bøhmiske og Tydske Biergverker har begyndt at drives og bearbeydes i det 9de eller 11te Hundred, aar. De Svenske Biergverkers Alder synes vist at gaae tilbage til den Tid, thi det findes af prigingle Handlinger, at Kobber=Biergets gamle og forrige Konge=Privilegier ere forkomne og borteblevne allerede midt i det 14 Seculo, saa at de da fornyedes, da og samme Tid Privilegier og Forordninger udstædes og Jern=Biergverkerne. Grube Arbeydet har i forrige Tider været mere uordentligt, og har i Særdeleshed manglet meget i Matheematiske og Mechaniske Videnskabers Tillempning og Anvendelse ved GrubeMaalinger og Bygninger. Disse Kundskaber ere seent komne til Sverrig, og det formedelst de Papiistiske Præsters Kneb og Snildhed. Kong Gustav Adolph, som var stor i alle sine Gierninger, lagde omsider Grunden til den rette Biergverks Drift i Sverrig, endskiønt Anstalterne siden ere blevne forhindrede, til imod Slutningen af Dronning Christines Regiering. Under Kong Carl Kl. fredelige og med mange Huusholdnings=Anstalter prydede Regiering, kom Biergverks=Huusholdningen i Stand, og siden har Chemie, Mineralogie, Bierqvers= og Grube=BygningsKunsteen, Markscheideriet, med flere hidhørende Videnskaber, været et behageligt og for Sverrig nyttigt Arbeyds Æmne.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Adskilligt Nyt. Bayern. J Egnen ved Cham har man den 3die April havt et paa denne Aarets Tid usædvanligt Tordenveyr. Lynilden var nophørlig, og den derved faldende Torden og Hagel saa forskrækkelig, at ingen der kunde erindre sig saadant tilforn. I Kirke=Taarnet til Cham slog Lynilden ned 3 Gange, saa at de, som efter den der brugelige Maade i saadant Veyr ringede med Klokkerne, maatte formedelst den sterke Hede og svovlagtige Damp tage Flugten. Kirke=Taarnet til Cham=Munster, har den ligeledes 3de Gange slaget ned, dog uden synderlig Skade, og i KirkeTaarnet til Vilzing 4re Gange, hvorved Kobbelet er bleven knuset i mange Stykker, Muur=Gesimserne nedslagne, og Kirken her og der beskadiget, uden at blive antændt. KirkeTaarnet ved Lamberg blev af Lynilden antændt og opbrændt. En Klokke smeltede gandske bort, og de andre bleve ubrugelige. Kirken blev antændt paa 2 Steder, men Jlden dog slukket. Til Katzberg blev Kirken ligeledes af Lynilden beskadiget, et Alter sønderslaget, og noget af Muuren nedrevet. Straalen har ligeledes antændt Kirke=Taarnet til Mosbach, som gandske blev opbrændt og 3 Klokker smeltede. Det forunderligste herved er, at Lynilden af dette paa adskillige Steder indfaldende Uveyr, allene har truffet Kirker og Taarne. J Regensborg har man ligeledes fornummet dette Uveyr, dog uden Skades Foraarsagelse. Bath. Følgende Commiske Tildragelse er for nylig her passeret. Et stort Selskab af Sirs og Ladys, vare til en offentlig Lystighed forsamlede, og kom i Uenighed formedelst Rang=Strid, da en Sir henviste en Lad som var kommet for sildig til en Plads, som allerede af en anden var besat, der ey vilde cedere. Den fornærmede stødte herover den anden ned af Sædet, hvilket blev betalt med en par Øresigen. Herpaa kom det til Trefning. Fontanger, Muffer og Palantiner bedækkede Jorden, og de Respectuense, bleve ikke meere respecterede; Cavalliererne søgte at komme disse stridende Heltinder til Hielp, men slog og blev slaget, og saae man tilsidst alle Canopeerne opfyldte med afmægtige Damer.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Priis=Materier. Vlisingen. Det her oprettede Societet for Kunster og Videnskabernes Opkomst under Arve=Statholderens Beskyttelse, agter med det første at udgive den første Deel af dets Memoires. I denne første Deel skal der gives Efterretning om Societetets Jndretning, Beskaffenhed og Hensigt. Jmidlertid har det forud gjort bekiendt, at det fra nu af aarlig vil opgive nogle Spørsmaale og uddeele en Pris der skal bestaae i en Guld Medallie, hvorpaa skal sees Forfatterens Navn til den antagne Afhandling, og Aarstallet og tillige inviterer alle og enhver, som dertil maatte være oplagt, ved sine Afhandlinger at befordre og komme, dets Hensigt til Hielp. For Aaret 1770 opgiver det følgende Pris=Spørsmaal. Hvem der vare Jndvaanere i Zeeland indtil det 15de Aarhundrede? Hvad for Sæder og Gudstieneste havde de, og hvad Begyndelse og Fortgang havde de skiønne og høye Videnskaber og Kunster under dem, Afhandlingen maae for Maji Maaned Franco indsendes til Societetets Secretair M. Juste Tjeenk. Samme maae være læselig skreven i det Flamsche, Franske eller Latinske Sprog. Forfatteren skriver ikke sit Navn under, men setter ved Afhandlingen en Devise og sit Navn, og sit Opholds=Sted i en forseglet Billet; og maae den, som erholder Prisen ikke lade sin Afhandling trykke hverken gandske eller Udtog deraf, uden Societetets Tilladelse. For Aaret 1771 fremsetter det ligeledes følgende Spørsmaal. Hvad er Aarsag til Vand=Dæmningernes mangfoldige Jndfald, besynderlig i Provincen Zeeland, og hvilket er det beste Middel til at forekomme samme, eller hvorledes kan man, naar nu dette engang er skeet, faae samme paa den hastigste og mindst bekosteligste Maade repareret? Afhandlingen maae, under ovenanførte Betingelser, for Maji 1771 være indsendt. Endelig giør Socictetet ogsaa bekiendt, at det med Fornøyelse imodtager alle indsendte Afhandlinger, naar de enten indeholder en nye Opdagelse eller Forbedring i det gamle, eller nogle Observationer i henseende til Kunsternes og Videnskabernes adskillige Grene, eller med et Ord, naar Jndholden er saadan, at den paa en slags Maade kan nytte dets Hensigt, og af disse bliver den uddeelt til enhver af de 2 beste Aarlig en Sølv=Medallie.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
London. Det her værende Socictet til Kunsternes, Manufacturernes og Haandværkernes Opkomst, har tilkiendt Hr. Arthur Young Esg. den Guld=Medallie, som der var udsat for den beste Afhandling om at opelske og giøde Sviin, som Forfatter af Farmes Lettres, WeeksTour &c. og adskillige andre Skrifter.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Det Nedre=Østerrigske Oeconomiske Selskab har, foruden dets aarlige bestemte Priis=Spørsmaal paa hvis Opløsning er sat en Guld=Medalle paa 150 Fl., ogsaa denne Gang destineret en Præmie paa 50 Ducater for den, der best besvarer følgende Qvæstion; Hvorledes de tilstundende, separerede almindelige Græsgange og Marker i Nedre Østerrige, med Hensigt til deres Beliggende, Jordens Beskaffenhed og den øvrige Ager=Dyrkning, paa det letteste og hastigste kan forbedres Frankerig. Videnskabernes Academie i Rouen, har udsat for den store Præmie af Videnskabernes Classe dette Spørgsmaal af Natur=Historien: Gives der tydelige og nopagtige Grændser imellem Dyre=Plante= og Mineral=Riget, eller ere disse 3 Riger bundne til hverandre formedelst en uafbrudt Klæde, som giør dem til en virkelig Eenhed, Prisen er en Guld=Medaille. Man maae frankere Afhandlingerne. Abbe Bossut af det Kongelige Videnskabers Akademie i Paris, har vundet den Præmie, som det Kongelige Videnskabers Akademie i Toulouse havde udsat for Aaret 1768, som havde til Formaal, at fastsette Reglerne for det Ophold, som skeer flydende Ting i alle Slags Rør. Dette Æmne kan, endskiønt det var ret vel behandlet i det kronede Priis=Skrift, ansees fra saa mange Sider, at Akademiet i Toulonse har besluttet at fremsette det endnu engang for Priisen af Aaret 1771. Sveitz. Det Occonomiske Societet i Bern, har for nogle Aar siden funderet en aarlig Præmie for det trykte Skrift i Europa, som Sælskabet dømmer, at være meest beqvem til at udbrede saadanne Sandheder, som ere Mennesket nyttige. Prisen for Aaret 1768 er tildømt et Værk som hedder Efterretning og Giødnings Egenskab og Brug, Forfatteren er Mr. de Massae.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Copulerede. Helsingøer. Hr. Christian Ferslev, Forpagter paa Kronborg Ladegaard, og Jfr. Anne Baildøn, copuleret den 19 April.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Dødsfald. Kiøbenhavn. Hr. Caspar Frederich de Fontenay, Amiral og Deputered i Amiralitets Collegio omvexlede Tiden med Evigheden den 9 Mai i hans Alders 76de Aar. Den Sallige Herre havde været Capitain=Liutnant ved Søe Cadet=Compagniet og blev Capitain ved samme 1728 den 19 April. 1732 den 31 Dec. Commandeur=Capitain 1744 den 10 April Commandeur. 1751 den 31 Martii Schoutbynacht. 1754 den 30 Martii Vice=Admiral og Deputeret i Amiralitets og General=Commissariats Collegio. 1759 Amiral. 1760 den 16 Oct. Ridder af Dannebrog=Ordenen. 1766 den 10 Septbr. Deputeret i Amiralitets Collegio. Hr. Schoutbynacht Jacob Nicolai Holstes Ære=Trin(Sce Nr. 69) har været: "1732 den 31 Dec. blev han Second=Lieutnant i Søe=Etaten. 1740 den 2 Januarii Premier=Lieutnant og derefter Capitain=Lieutnant. 1746 den 22 Sept. Capitain. 1756 den 16 Sept. CommandeurCapitain. 1764 den 22 Nov. Chef for Enroulleringen i Lolland og Falster, 1767 den 2 Septbr. demitteret med Characteer af Schoutbynacht. Efterretn for de Handlende og Søefarende. Søe=Skade.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
London den 14 April. I et Brev ankommen med en Skipper fra Wales, har man den Efterretning at et med Hør=Frøe og Planker ladet Skib i Nærværelsen af Set. Asaph for nyelig er forulykket, og at Kister Merket G. F. og C. O. her og der ere inddrevne paa Strandbredden, Fra Dublin har man og, at Ladningen af Skibet Janet von Liverpool, der for kort Tid siden, imellem de Nordlige og Sydlige Klipper i Grevskabet Down er forulykket, skatteres for 12000 L., hvoraf den mestendeel skal være for foren.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Seylfærdige Skippere. Skipper Christen Kaabbelgaard agter at afseile til Dramen strax efter Hellig Dagene, da han indtager Fragtgods og Passagerer; Vedkommende behager at melde sig i det forgyldte Lam ved Nyehavn hvor lige ud for Skibet er beliggende. Skipper Ole Olsen liggende med sit Fahrtøn ved Hovedet i Nyehavn, indtager Fragtgods og Passageerer til Frederichshald, Sogn, Mos, og vedliggende Steder, og behager Vedkommende at melde sig enten hos Skipperen, eller hos Sr. Fallenkamp i Toldbodgaden. Ved Christianshavn ligger: 1 til Amsterdam, 1 til Vestindien, 1 til Flensborg, 1 til Grønland, 1 til Finmarken. Ved Børsen: 1 til Porsgrund, 1 til Præstøe, 1 til Stege, 1 til Aarhuus, 1 til Odense, 2 til Helliggenhavn, 1 til Fehmern, 2 til Nachschou, 1 til Nerøe, 1 til Rønne, 2 til Colding. Slots=Pladsen; 2 til Svendborg, 2 til Faaborg, 2 til Ruskibing, 1 til Marstall, 1 til Erøeskiøbing, 1 til Nyborg, 1 til Bogense, 1 til Assens. Ved gl. Strand; 2 til Aalborg, 2 til Fladstrand, 1 til Schagen, 2 til Cappel. Ved de gl. Tømmer Pladse og i Nyehavns Canal, 1 til Flensborg, 1 til Weyle, 8 til Sønderborg, 1 til Greenaae, 1 til Bandholm, 5 til Colding, 1 til Laurvig, 1 til Riga, 1 til Frederichshald, 1 til Gulland, 1 til Ekkernforde. Ind= og Udseglede Skippere.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Helsingøer. Den 8 May er passeret Sundet følgende Skippere: Capitain Jacob Cornelius fra Holmstrand til Kiøbenhavn med Tommer. Lorenz Cleef fra Friderichsh. til Kiøbenhavn med Bræder. Lars Christophersen fra ibid. til Kiøge med Dito. Niels Christensen fra Stavanger til Kiøbenhavn med Sild. Aalborg, fra den 20 til 27 April Jndkomne: J. Lassen af Aalborg fra St. Ubes med Salt. K. Schrøder af Eroeskiøbing fra Helsingøer med lidet Hvede. H. K. Møller af Aalborg, K. Møller af ibid. og J. Lassen af Odense fra Kiøbenh. med Tobak og andre Vahre. H. O. Sandgaard af Sandefiord fra ibid. med Tømmerlast. R. Davidsen af Neucastel fra ibid, med Steenkull. Udgangne: T. Ellingsen af Redeneslehn og J. Sørensen, af Kiøbenhavn til Khvn, med Landets Producter. G. Gundersen, af Nedeneslehn og R. Davidsen af Naucastel til Oster=Riisøer, med Ballast. L. Dam af Aalborg til Langesund med Kornvahre. L. Pedersen af Nachschou til ibid, med saltet Sild og Brænde. Th. Larsen af Westhoe til Friderichshald med Land. Product.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Bergen, den 17 April Jndkomne: S. Anchis af Frisland, fra St. Ubes med Salt. C. Koper af Oldenborg fra Altona m. Korn=Brændeviin, Rug og Havre, P. Hansen af Bergen fra Lissabon med Salt og Frugt. H. Poulsen af Ærøe fra Rudkiøbing, med Byg, Malt, Erter, Havre og Ost. C. Larsen af Ærøe fra Rudkiøbing, O. Jacobsen af og fra Corsøer, N. Stephensen af Blokhusene fra Hiøring med Byg og Malt. W. Scot, A. Prylp af og fra Skotland med Stry. B. Floger af Oldenborg fra Altona med Korn=Brændeviin. J. Meyer af Rostock fra Petersborg med Hamp, Lin og Stry. M. Findsen af og fra Odense med Bog, Malt, Havre, Erter, Gryn og Mind. H. Gerdes af og fra Rostock med Rug, Hvede og Malt. R. Jensen af og fra Rudkiøbing med Byg, Erter og Malt. A. J. Prest af Dragøe, fra Kallundborg med Byg. C. Jørgensen af og fra Rudkiøbing, H. Rasmusen af og fra Aalborg, N. Prest af Dragøe fra Rorvigmed Bye, Malt og Havre. A. Jensen af og fra Flensborg med Rug, Malt, Gryn, Miød og Korn Brændeviin. A. Jensen af Odense fra Dantzig med Rug og Erter. H. Pedersen af og fra Flensborg med Rug, Gryn, Korn=Brændeviin og Kramvahrer. P. L. Langebek af og fra Kiøbenhavn med Sukker, Sirup og Krammerie. C. Jansen af Oldenborg fra Stockholm med Tiære. P. Kierting af og fra Odense med Byg, Malt, Erter og Gryn. J. Erichsen af Jørgensby fra Flensborg med Malt, Gryn, KornBrændeviin og Kramvahrer. Udgangne: J. Overhagen af Bergen til Petersborg, B. Larsen af og til Nyborg. D. Frik af Bergen til Riga, R. Svarre af Corsøer til Danmark, S. Tronstad af Christiansand til Øster=Søen alle med Sild. S. Knudsen af Brekkestøe=Øster paa Norge med Bord. J. Wilde af Bergen til Bremen med Fisk, Tran og Skind=Vahrer. N. Spur, H. Spur, N. Krog af Vordingborg, L. Brandt af Nykiøbing til Danmark med Sild og Fisk. C. H. Becker af Sønderborg til Danmark baglasted med Sild. H. S. Dyrhauge, af Nykiøbing til Danmark med Ballast. C. C. Budde af Bergen til Skotland med Trælast.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer er fra den 1 May til den 6 ejusdem indført: Hvede 3261 Td. Rug 6915 Td. Byg 831 Td. Havre, 2486 Td. Erter 242 og 1 hald Td. Gryn 495 Td. Meel 215, og 1 halv Td. Hvedemeel 19 Skpd. 9 Lpd. Korn=Brændeviin, 300 Td. Flæsk 225 Skpd. 6 Lpd. Skinkker 76 Stk. Pølser, 292 Stk. Kiød 84 Td. Smør 256 Td. 12 halve Td. 10 Fierdinger 22 Skpd. 7 Lpd. og 47 Bøtter. Oste 4290 Stk. Stivelse, 28 Fustagier, Sæbe 8 Td. Olie 22 Oxhovder. Aal 9 Skpd. 10 Lpd. Vikker 5 Td. Sild 515 Td. Tør Sild 24 Td. Sal. 2109 Td. Kuller 11 og 1 halv Td. Glas 77 Kurve. Metal Kanoner 6 Pd. lødige. Jernstænger 1824. Jern 1023 Skpd. 10 Lpd. Kobber 46 Skpd. Slibesteene 550 Stk. Calder Steenkull 184. Møyer Salt 250, Commen 2296 Pd. Muursteen 274000. Tagsteene 17000. Baandstager 92200. Baand 40 Læster. Bord 3500, Fyrre Tømmer 68 Stk. Ege Huustømmer, 30 Stk. Endeel Hiultømmer, 2de Ladninger Bord og Tømmer. Bog=Birck. Elle og Fyrre Brænde 1155 Favner. Endeel hiem gjorte Vahre. Endeel Sendingsgods og Stykgods, samt Endeel Tobak. Udført: Hvede 20 Td. Rug 32 Td. Byg 154 Td. Havre 90 Td. Erter 500 Td. Malt 95 Td. Flæsk 5 Skpd. 7 Lpd. Salt 13 Læster 6 Td. Steenkull 39 Læster 5 Td. Tiære 57 Td. Muursteen 500, Slibesteener 25 Stk.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Bekiendtgiørelse. Syge=Cassens Fundatz er nu anden Gang ved Trykken oplagt, saa at de Jnteressentere som paa nogen Tid har savnet den i deres Afskrivnings=Bøger kan nu blive dermed forsynede. De som ellers vilde have den kan faa de ligeledes Gratis, i Følge, samme betales af den der vil indtræde i Syge=Cassen, som bestaaer af 2de Classer. 1ste Classe. 2de Classe. Jndskrivnings=Penge 1 Mk. Ugentlig. Qvartaliter = = 4 sk.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Hvorimod en Jnteressent af første Classe bliver tilbragt i Sygdoms Tid 3 Mk. og i 2den Classe 2 Mk. de øvrige Vilkaar findes i Fundatzen. Cassens Jnteressentere bestaaer nu omtrent af 400. Adresse=Contoiret den 25 April 1769. M. Tybring.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
De som have noget at fordre ved det Kongelige Danske Comoedie=Huus fra ultimp April næst afvigte Aar til undertegnede Datum, være sig enten efter Contracter, eller Regninger, vilde dermed melde sig inden denne Maaneds Udgang hos Cassa=Dire cteuren Hans Christian Bech. Kiøbenhavn den 6 Mai 1769.
Københavns Adresseavis, 1769-05-10
Hos Andreas Samuel Jansen privil, Farver og Trykker i Flensborg, er at bekomme alle Sorter trykkede Lærreder, Cattuner og Sirtzer, alle Sorter Engelske og Preussiske Tørklæder, for billig Priis imod contant Betaling, og gaaer samme Told fre med Attester.