Københavns Adresseavis, 1774-09-07
Fra Amerika har vi faaet Soelblommen, Passions Blommen, og den skiønne Amarillis, hvilken sidste en Læge i Sevilien først 1593 fik fra det sydlige Amerika. Den store Korsurt, flos miravilis, har hiemme i MexicoLevcoyen og Narcissen stammer fra Jtalien, den stolte Lilie fra Syrien og Palæstina; den prægtige Tuberose fra Java og Ceylon; Negliken fra Jtalien; Anemonen fra Drienten; Viola Matronalis fra Jtalien, de prægtigste Gorania eller Storkenæb fra Afrika; Rosenpoppel fra Østerland; den egentlige After har hiemme i China. He benstret bragte den først fra Paris til Tydskland, hvor den har saaledes udbredt sig, at mange nu anseer den som en indenlandsk Plante. Adskillige smukke Arter deraf ere ogsaa blevne bragte til os fra Amerika. Cardinalsblommen er kommen fra Virginien i Nordamerika, og Amarantheneller Tusindskiøn fra Ostindien, ikke at melde og flere Blomster, som alle ere udenlandske, og fra Tid til anden ere blevne indførte i vore Haver. Endogsaa vore fleste Frugttræer ere først blevne bragte fra Orienten til Grækenland, derfra til Jtalien, og fra Jtalien til de øvrige Europæiske Lande. De beste Æbler og Pærer stammer fra Egypten, Syrien, Numidien og Grækenland. Sextus Papinianus plantede de første Æbletræer. ved Rom. Apricoser ere komne fra Armenien og den grædske Øe Epirus, og bleve først 40 Aar efter Christi Fødsel hyppigere i Rom. Ogsaa Blommer ere først komne fra Syrien til Jtalien, og derfra til Tydskland. Cathrine og Damaseen=Blommer bleve ved Korstogene bekiendte hos os. Kirsebærtræet fik Romerne fra en Stad i Kongeriget Pontus, som den Gang heed Cerasum, hvoraf denne Frugt endnu har sit Navn. Lucullus bragte den til Rom 73 Aar for Christi Fødsel, efter hans Seyer over Mithridates; og i mindre end hundrede Aar havde Kirsebærtræerne saaledes udbredet sig, at de ved Rømerne allerede vare komne til Brittannien. Citrontræerne stammer fra Medien, hvorover Latinerne og kalder dem mala Medica. Nogle Perser bragte de første Planter deraf til Athenen, og derfra kom de til Jtalien. J Virgilii Tider vare Citrontræerne i Rom endnu meget vare, og i Plinii Tider vidste Romerne endnu ikke at optrekke dem af Kiernerne, men hentede Planterne fra fremmede Lande. Olietræet har ligeledes hiemme i Asien. Derfra kom det til Cypern, fra Cypern til Grækenland, hvor Hercules først plantede det paa Olym pus. Endelig bragte man det til Jtalien, hvor det først ved Aar 690 blev almindeligt ved Staden Rom. Fra Jtalien fik Spanierne og Franzoserne det. Lige saaledes gik det med Figentræer. Vi finder det i de ældste Tider i Asien, hvorfra Grækerne og Jtalienerne fik det. Under Keyser Julian bleve Figentræerne først bekiendte i det nu værende Frankerig. Valdnødder ere en Persisk Frugt. De bleve i de Romerske Kongers Tid, altsaa meget tidlig, bragte til Jtalien, og sammesteds forplantede. De gamle Romere lode endog de beste Hasselnødder komme fra Pontus. Den saftige Bergammotpære er først i de nyere Tider kommet til os fra Tyrkiet. Dens Navn er Tyrkisk, og betyder saa meget som Pærernes Fyrstinde. Sina=Æbletræet har hiemme i China, og er først kommet derfra til Portugal, og blevet forplantet derfra til Reapolis. Det skiønne Kastanietræe, voxer i Tartariet, og blev først 1550 bragt til Europa ved den berømte Clusius. Pferskenernes. Fæderneland er endnu ubekiendt. Jmidlertid have vi faaet dem fra Jtalien. Kirsebær=Laurbærtræet kom 1576 fra Trapezunt. Qvædetræet har hiemme ved Donaustrømmens Bredde, og Morbærtræet i China. Hvor meget vilde vi ikke miste, dersom vi skulde give vore Naboer det igien, som tilhører dem. Viinstokken har hiemme i Assyriens biergefulde Egne, og Nøgh kiendte den allerede, da han kom udaf Arken. Den Viin fra Ascalon, fra Gaza og Sarepta i det forjettede Land var allerede i de ældste Tider berømt iblant de længst borte liggende Folk. De tørrede Druer fra Damascus, som under Navn af Rosiner bliver bragte til os, ere et Beviis paa, at der endnu gives fortreffelige Viinstokke i disse Egne, i hvor meget endog Viinavlen bliver forsømt iblant Tyrkerne. Fra Assyrien kom Viinstokken til Palæstina, lille Asien og Grækenland. Derfra bragte man den til Jtalien, hvor den i Begyndelsen ikkun blev anseet som en stor Sieldenhed. Først 600 Aar efter Roms Opbyggelse udbredede Viinstokken sig i alle Jtaliens Deele. Da Rom allerede stod i sin beste Flor, lærte det nu værende Frankerig, at kiende Vinen. En Schweitzer gav nogle fornemme Gallier Viin at smage, som han havde ladet komme fra Rom, og dette gjorde dem saa lystende, at de med en stor Armee gik over Alperne og beleyrede Rom, men bleve slagne tilbage af Camillus. Først 270 Aar derefter blev Viinstokken forplantet til Gallien, hvor den har siden saaledes udbredet sig, at den nu synes at have hiemme sammesteds. Næsten ved den samme Tid blev Viinstokken ogsaa forplantet i Ungarn. I Tydskland blev den sildigere bekiendt, og de første Viinstokke ved Rhin= og Moselstrømmen skal være blevne plantede i Probi Tider. Nyheder.