JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Den længe omtalte Ministerforandring er nu virkelig paafulgt, hvorom en telegrafisk Depesche fra Bayonne af følgende Jndhold Aftenen den 20 d. indløb til Paris: Det spanske Ministerium er nylig for enDeel forandret: Hr. Zea er afløst af Hr. Marti nede la Rosa og Justitsministeren (Don Gonzales) af Hr. Gareli, Vasques Figueroa er udnævnt til Søeminister og Hr. Arnalde til Finantsminister, Begge interimistisk. De øvrige Ministre (Zarcodel Valle og Burgos) vedblive." De franske Journaler betragte i Almindelighed denne Forandring, der daterer sig fra den 15 Januar, som, en Overgang fra det stillestaaende til Bevægelses Partiet." Den nuværende Præsident og Udenrigsminister, Hr. Martines de la Rosa, er bekjendt som udmærket Taler, Digter og Skribent. J Aaret 1822 var han ogsaa Udenrigsminister og stod i Spidsen for det maadeholdne liberale Partie, som ønskede en Forandring i Konstitutionen af 1812 og derfor blev givet Øgenavnet "pasteleres, (Postelbagere). Som Flygtning i Frankerig har han udgivet flere dramatiske Skrifter i det franske Sprog og var meget yndet for sin blide Karakteer. Hr. Gareli, en høist agtværdig Mand, var ogsaa Justitsminister under Cortes, og om Begges Hengivenhed for en Repræsentativ=Forfatning er ingen Tvivl. Da Jndenrigsministeren Hr. Burgos hører til de saakaldte Afrancesados, saa kan det egentlig ansees for et Konlitions Ministerium. At den talentfulde de las Amarillas ikke er blevet Chef i det nye Ministerium, forklares, vel bedst deraf, at Man ikke vilde svække Regentskabsraadets Virksomhed, da han her bedre kan virke i Samlang med Ministeriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Det er troligt, at Generalkapitain Llanders Adresse har været den nærmeste Anledning til denne vigtige Forandring, endskjøndt Bladet Messager vil tilskrive den en opdaget carlistisk Sammensværgelse i Madrid, som havde til Hensigt at myrde baade Regentinden og begge hendes Døttre, og for at udføre det, vilde Deeltagerne ad en hemmelig Trappe trænge ind i Dronningens Gemak. Men Forbryderne bleve overraskeede ved deres Sammenkomst, og 2 Statsraader, 2 Domherrer, 1 Abbed og 13 Hellebar derer skulle være fængslede. Følgen af Ministerforandringen ventes at ville blive Stændernes ufortøvede Jndkaldelse og en Udvidelse af Amnestien til flere hidtil udelukte berømte Mænd, saasom Mina, Quiroga, Oberst Valdes og Hr. Galiano. paa nogen egentlig liberal Konstitution er imidlertid for Øieblikket ikke at tænke; thi efter de gamle Stænders Forfatning (por estamentos) hører kun Adelen, Geistligheden og et vist Antal Stæder, men Landdistrikterne slet ikke til Repræsentationen. Temps seer allerede i Aanden Spanien og Frankerig som Brødre. "Befriede - hedder det - fra Despotismens Baand, kunne de begge række hinanden Haanden og deres Forening vil være uadskillelig." Hvad Man allerede befrygter, er at den nye Minister Hr. Martine ikke skulde besidde fornøden Kraft til at være den nærværende Krisis voxen. Jmidlertid skal han for sin Tiltrædelse have betinget sig: 1) Donna Marias Erkjendelse som Dronning i Portugal, 2) Amnestie for Alle uden Undtagelse, 3) Gjenoprettelse af National-Militsen fra 1823 under et andet Navn, og 4) Jndkaldelse af de gamle Cortes og Udkast til en ny Stats-Grundlov. General Mendes Vigo har i Messager ladet indrykke en Gjendrivelse af den Paastand i Journal des Debats, at Ønsket om en Reform i Spanien blot skulde findes i nogle cataloniske Anføreres Hjerne, og forsikrer, at alle oplyste Mænd ere enige om Nationens Modenhed til samme, hvori den vilde have bragt det langt videre, end det af Journal des Debats forestilte Frankerig, naar samme ikke i Aaret 1823 med Magt havde tvunget det til Tilbageskridt, ligesom det i Aaret 1834 forsøger det ved Jntrigner,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Saavidt Man erfarer, har General Llanders Skridt, virkelig fundet Efterligning, da baade General Castannon og General Sarsfeld have gjort fælleds Sag med ham. General Llander havde ladet alle Generalkapitainer saavelsom Regjeringsraadet tilstille Afskrift af sin Adresse. Overhovedet skal en betænkelig Aand have yttret sig i den spanske Armee, og Stemningen udtalt sig høit imod det Zeaske Ministerium. Man taler ogsaa om en Centralkommittee i Hovedstaden, hvorfra Bevægelsen udgik til Provindserne. J hele Catalonien herskede vel stor Gjæring, men samme havde dog intetsteds antaget Karakteer af en Rebellion. Kun skal General Llander have vægret sig ved at indsætte de nye Præfekter i deres Poster og beordret Vaabensmedene fra hele Provindsen til Barcellona, for at arbeide i Tøihuset sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Frankerig. Temps vedbliver at forudsige den doktrinaire Deel af Ministeriets Fald, som uudebliveligt, og maaskee turde den nu indtrufne spanske Ministerforandring paaskynde samme. Lovudkastet om Armeens Reserve kommer Krigsministeren formodentlig til at tage tilbage, da Kommissionen i de Deputeredes Kammer har forkastet det som uforstaaeligt og ødselt." Alle andre Budgets=Forøgelser for 1835 have ligeledes fundet en slet Modtagelse i Bureauerne, og selv de meest maadeholdne Medlemmer have udtalt sig imod samme. Jblandt flere fremkomne Bønskrifter var et fra en Gensd'arme, som forlangte Æreslegionens Kors, iblandt andet paa den Grund, at det var lovet ham af Carl X i Rambouillet. Under Latter gik Man over til Dagens Orden, idet Hr. Corcelles spøgende raabte: Opsat indtil Carl X kommer tilbage!" Ved et politisk Gjæstebud, som den 14 d. holdtes i Nærheden af det Pariser Raadhuus, vare omtrent 100 Personer af sytten forskjellige Nationer tilstæde, deriblandt ogsaa den gamle LaFayette, som ønskede, at Pohlen, nemlig det ældre store Pohlen, maatte blive oprettet igjen. Tillige omtaltes Tydskland og de større Magters Forhold til de mindre Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Minister=Konferentserne med Kongen i Anledning af Parlamentets forestaaende Aabning har givet især Torv=Bladene en kostelig Leilighed, til at fornye Rygterne om en forestaaende Ministerforandring. Den 24de fattedes alle Poster fra Fastlandet i London, hvor desaarsag alle Nyhedskilder vare udtørrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger, Kapitelstaxten for Siellands Stift er sat saaledes: Rug 3 Rbd. 1 Mk. 5 s., Byg 1 Rbd. 5 Mk. 5 s. og Havre 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. Sølv pr. Tønde. - J Nye Sorøe Amt er Kirke kjøbet: Rug 2 Rbd. 5 Mk. 12 1/2 s., Byg 1 Rbd. 4 Mk. 11 s., Havre 1 Rbd. 1 Mk. 14 s., Ærter 2 Rbd. 5 Mk. 12 s. og Boghvedegryn 5 Rbd. 2 Mk. 14 1/4 s. Alt Sølv pr. Tønde. Blandinger. Som en Mærkelighed fortjener at anføres, at det ved Bekjendtgjørelse i Kjøbenhavns AdresseAvis nylig er bragt til offentlig Kundskab, at ved Politierettens anden Protokol ere til Eftersyn ikke mindre end 1248 forskjellige Sager, der sandsynligviis ere fremkomne under een Tyvssag og som have de forskjelligste Mærker. (Kbhpst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Fra Lolland klages ogsaa over den langvarige Storm og Regn. Landets Ældste - hedder det i Stiftsavisen fra Maribo - mindes ikke en saa regnfuld Vinter. Paa mange Steder have store Strækninger Udseende af at være Jnd søer. Hvor Vandet saaledes staaer over Jorden, er Vinterkornet naturligviis aldeles ødelagt og paa alle andre Steder, seer det forsvækket ud, Spekulanterne, som have betydelige Oplag af Korn, nære grundet Haab om Prisernes Stigen; men den største Deel af Landmændene, som have udsolgt, tænke med Bekymring paa den kommende Tid, der især vil blive trykkende, dersom Misvært følger ovenpaa sidstafvigte Aars lave Priser."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Odense. Enhver af Ugens Dage har været Vidne til vor hjertelige Fryd, vore taknemmelige Følelser og vore inderligste Bønner for den fra Borgen til Hytten elskede og velsignede Landets Fader. Til de flere Maader, hvorpaa Vi have lagt denne vor Hengivenhed for Dagen, hører Borgervæbningens Musik, som i Morgenstunden mindede om Dagens Frembrud, der skjænkede Landet den eiegode, for dets Held og Lykke utrættelig virkende Monark. Om Formiddagen var stor Parade af Regimentet og samtlige Borgerkorps. Paa Gymnasiet tolkede Hr. Adjunkt, Kand. Theol. Rasmussen, i en Tale, som fandt dyb Gjenklang i den talrige Forsamlings Hjerter: "de barnlige Følelser, som bessele hver dansk Borger paa den elskede Landsfaders Fødselsdag, og sluttede med en inderlig Bøn for Konge og Fødeland. Uagtet Mange fra Landet af Vei og Veir forhindredes fra at bivaane det sædvanlige Folkebal paa Raadstuen, havde her dog indfundet sig henved 400 Deeltagende, og Bestyrelsen fortjente sig almindelig Tak for de anbragte nye og særdeles skjønne Dekorationer. J den vestre Ende af Salen, saaes nemlig et smukt Tempel, prydet med Hs. Majestæts Buste. Ovenfor læstes: Oplysning og Borgerfrihed. helliget. Paa hver Side af Templet var anbragt tvende høie Obelisker, oplyste med kouleurte Lamper, og paa den til venstre Side stod Aarstallet, MDCCLXXXIV. indfattet i en Stjernekrands, og med Symboler paa Fri Blandt de første hed, Retfærd og Oplysning. saaes, foruden endeel Agerdyrkningsredskaber, et Palmetræe, hvori hang den brudte Jernkjæde og ved Foden laae Aaget og Pisken. Derunder læstes: O Frederik, Vi signe dig Ei bøier Stavnsbaand længer, Men Retfærds Vægtskaal hænger. For Alle lige. Negren sig Ved brudte Lænke fryder. Oplysnings Soel frembryder. Paa Obelisken til høire Side stod Aarstallet, MDCCIXXXIV omslynget af en Rosenkrands og derunder Symboler paa Videnskab og Kunst, Handel og Haandværker, samt Stænde=Forfatningen: et 1 med Krone over og en Ephen=Krands. De 4 Stænder vare betegnede med en tændt Lampe for Videnskabsdyrkerne, en Merkurstav for Borgerstanden, et Sværd for Krigstanden og en Ploug for Bondestanden, samt 4 sammenbundne Pile, som Symbol paa Enighed. Derunder læstes: Om Videnskab du værner, Fra Handel, Driftighed. Du Omsorg ikke fjerner. Om Kronen du til Fred Bød Stænderne at samle sig. O, Frederik, Gud signe dig, Det Hele udtrykkes og saa skjønt i tredie Strofe af den afsjungne Takkesang paa Melodien: "Kong Christian stod &c. Snart halve Seculum har han Trindt bredet ud Velsignelse i Danmarks Land. Stavnsbaandet ædelt løste han Og Negerlænken brast paa Stand, Alt paa hans Bud. Oplysnings Goder Alle naae; Nær Kronen alle Stænder staae Og takke Gud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Onsdag Aften feiredes Dagen paa Theatret ved en skjøn Prolog, der fremsagdes med varm Følelse af Hr. Skuespiller Sørensen, og ved hvis Slutning Hs. Høivelb. Stiftamtmanden udbragte et: "Kongen leve!" hvori hele Huset istemte med et trefoldigt jublende Hurra. Derefter opførtes Anekdotsamlingen" og Vaudevillen DeDanske i Paris" samt til Slutning en tyrkisk Entree, dandset i Costume.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
J Aftes var Klubbal, hvorved en smuk patriotisk Sang blev afsjunget over Borde, og ved den i Aften forestaaende Koncert opføres en Kantate i Dagens Anledning, sat i Musik af Hr. Hausen. Anmelderen slutter med de herlige Ord af ovenmeldte paa Klubben afsjungne Sang: Egens Brag og Havets Torden! Bækkens Rislen, Lærkens Slag "Alt hvad Tunge har i Norden. "Prise Danmarks bedste Dag."(De flere indsendte Artikler kunne næste Gang ventes optagne.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Kjøbenhavns Børs-Kours den 28 Januar 1834. Hamb. 2 M. - k. S. 207, 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 207, solgt til 12 Mk. 6 1/4 s. Oblig. 101 a 101 1 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 1/103. Sp. - 4 - Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 100 - Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 45 1/2 - s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 100 a - r. S. (u. Rente) 90 1/2 a - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - 4 - Rd. Bco. Dito. dito 87 1/2 a - Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1. Nationd. Obl. (af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 70 14-L. St. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Dito 105 a 105 1/2 Rbd. Sedl. Bank Disconto.. 4 pCt. er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Kapitelstaxten. paa 1833 Aars Afgrøde for Fyens Stift: Rug 1 Td. 3 Rbd. - Mk. 4 s. Sølv. Byg 1 Td. 1 Rbd. 5 Mk. - s. Havre 1 Td. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. der efter nærværende Qvartalskours udgjør i Sedler og Tegn: 1 Td. 3 Rbd. - Mk. 13 s. Rug 1 Td. 1 Rbd. 5 Mk. 5 1/2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Byg Havre 1 Td. 1 Rbd. 1 Mk. 15 1/2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
AVERTISSEMENTS. Jndbydelse et Gravminde over Biskop Dr. Frederik Plum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Jfølge de hjertelige Yttringer, som flere have udtalt, troe vi, ved nærværende Jndbydelse, at komme et almindeligt Ønske imøde. Stiftets forevigede Biskop Dr. Plum, Commandor af Dannebrog, havde beklædt sit hvie Embede i næsten 25 Aar, hans Retsindighed og Lærdom vare saa almindeligen agtede, hans Humanitet saa elsket, at det vil være en glædende Trøst, at kunne hædre hans Navn ved et Gravminde, der ogsaa for sildigere Slægter kunde vidne om Samtidens Paaskjønnelse af Mandens Værd. Det er til et saadant Mindes Oprettelse ved velvillige Bidrag, at vi herved indbyde vore geistlige Medbrødre, og vi ere villige til at modtage, hvad enhver af disse til dette skjønne Øiemeeds Opnaaelse vil yde. Af det indkomne, Beløbs Størrelse vil Gravmindets Beskaffenhed afhænge, ligesom Valget af denne vil blive overdraget de competenteste Kunstdommere. For det Hele skal i sin Tid blive aflagt offentligt Regnskab. Odense, Skamby og Særslev den 31 Jan. 1834. Sidenius. Jeuthen. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Med Hensyn paa den foranstaaende Jndbydelse er Undertegnede saa fri at tilføie, at den over den bortgangne Biskop holdne Mindetale vil udkomme i Trykken, og at Jndtægten for Samme bestemmes til formeldte Øiemeed, hvorfor det, som Nogen i Betragtning heraf vil yde meere end Bogladeprisen, med Taknemmelighed vil blive modtaget, og er saavel Hr. Cancellieraad Hempel, som Undertegnede villig til strax at modtage de foreløbige Anmeldelser og deslige Bidrag. J. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Jfølge en i det litterære Selskabs Møde den 10 Juni 1825. tagen Bestemmelse, bliver herved indbudet til et extraordinært Møde, som afholdes Mandagen den 17 Febr. d. A., Kl. 12, paa Kathedralskolen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
For de Vedkommende, der henhøre til det sluttede Selskab, bekjendtgjøres herved, at det attraaede Maskeradebal afholdes paa Odense Raadstue Søndagen den 9 Februar førstkommende, om Aftenen Kl. 6, hvortil Entrebilletter 2 Dage forud kunne afhentes hos Kiemmerkasserer Haugsted for 3 Mk. Stykket, ligesom og Tilskuerbilletter til samme Tid og Sted er at erholde for 4 Mk. Stykket. Committeen. Odense den 30 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
En Seminarist, som vil assistere en Skolelærer og NB. Kirkesanger i Odense Herred, kan erholde nærmere Underretning, hvor Pladsen er, hos Hr. Boghandler Milo i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Hos Fattigkommissionen i Faaborg ere 200 Rbdlr. Sølv strax at erholde til Laans mod anordningsmæssig Sikkerhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
2 gibsede Værelser og Kjøkken er ledig til Paaske Flyttetid, Dannesboe. i Vestergade hos er Sæ Theatret i Odense. Andet Abonnement tager sin Begyndelse Søndagen den 2 Februar og gives da Christen og Christine, Jdyl i 1 Act, derefter: Christens Hjemkomst, Fortsættelse heraf, og til Slutning: De 7 militaire Piger, Vaudeville af Heiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
De Ærede af det musikalske Selskab, som ved deres godheds fulde Assistence hialp mig at feire Kongens Fødselsdag, aflæg Ærbødigst ges herved min forbindtligste Taksigelse. A. Werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Ugentlig Skibsleilighed. At jeg, saasnart Nogen melder sig om at benytte den af mig ifjor averterede og paabegyndte ugentlige Skibsfart imellem Faaborg og Kiel, agter at fortsætte denne Fart, det tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Fra Kiel modtager jeg Gods til samtlige Fyens Kjøbstæder, og lader det besørge Vedkommende tilstillet paa sikkreste, hurtigste og billigste Maade. Fragten skal saavel for Gods som Passagerer blive billig. For Reisende er min Jagt, der er godt udstyret, beqvemt indrettet. Vedkommende behager at henvende sig til Dhrr. Consul Ploug eller Commissionair Larsen her i Byen eller og til Ole Christensen, Faaborg den 28 Jan. 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Skibsfører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Fortrinlig god grøn Sæbe fra mit Sæbesyderie bekommes til Kjøbenhavns Fabrikkers kontante laveste Priser: 22 Rbdlr. Sedler pr. Tønde, og anbefales af N. Møller. Odense den 31 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Engelsk Raigræsfrøe. P. Petersen jun. kjøbes af
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Odense Vestergade. Undertegnede er bleven forsynet med et Oplag af Hr. Handskemager Langes Fabrikat, der bestaar af alle mulige Farver Dame= og Herre=Handsker, dito med Pelsværk, hvide AllundsHandsker, som alt sælges til Fabrik=Priis. Og da dette Fabrikat i alle Henseender bør foretrækkes de udenlandske, anbefaler jeg samme til det ærede Publikum J. H. David.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
J Gaarden No. 427 paa Nørregade er flere Værelser, enten strax eller til Paaske Flyttetid, at faae til Leie, saavel til Gaden, som inde i Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Under Cathrinebierg pr. Middelfart er et Huus med 4 Skpr. Land at erholde i Fæste for en duelig og skikkelig Arbeidsmand, som efter truffen Overeenskomst med Eieren paa bemeldte Sted, strax kan tiltrædes. Paa fordeelagtige Vilkaar for Kjøberen, har Undertegnede i Kommission at afhænde en for Handel, Brænderie, Bagerie eller andet Næringsbrug beqvemt beliggende Gaard, der bestaaer af 10 Fag Stuehuus med Qvist, 11 Fag nyt, stort og godt Baghuus og 12 Fag Sidehuus, en rummelig Gaardsplads og en god Frugthauge. Gaarden, som kan tiltrædes næstkommende 1 Mai, er beliggende udi en af Stiftets Kjøbstæder; hvilket, saavelsom at det Halve eller Deele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden, herved bekjendtgjøres. Svendborg den 25 Januar 1834. M. J. Pasbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Jfølge Proclama af 27 dennes, som læses inden Odense Byetingsret og ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle de, som maatte have noget at fordre i afg. Frøken Louise Elisa Browns Stervboe, til inden ovennævnte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue den 28 Januar 1834. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-31
Ved Tallotteriets 1213 Trækning i Wandsbeck udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-02-03
63 Aargang. tikts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-02-03
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, Mandagen. 3 Februar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-02-03
Jndhold. Almindelig Politik (Vedvarende Strid om en Deel af Luxemburgs Aftrædelse til Belgien). Spanien (Om de formodede Friheder. Den pavelige Nuntius bortviist. Bevægelser i Barcellona). Frankerig (Bønskriftet for Pohlakkerne forkastet. Minister=Forslag om Udraaberne af Flyveblade og den Deputerede Cabets Tiltale. Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-02-03
Jndtil den 22 Januar havde Wiener=Kongressen, endnu ikke holdt sit andet Møde, hvortil angives som Aarsag Ministrenes foreløbige Kommunicationer med deres Hof. fer. Jmidlertid forsamledes de næsten dagtig til private Samtaler hos Forbundsdagens Præsidialgesandt og den bayerske Minister. J Paris tales om en Note, som Lord Palmerston skulde have tilstillet de nordiske Hoffer, for at protestere imod ethvert muligt Jndgreb af Kongressen, paa Traktaternes Aand eller Bogstav fra 1815, og som tillige skulde være meddeelt det franske Kabinet, for om samme vilde følge Exemplet. Men den høist forekommende Modtagelse, som Marskal Maison har fundet i Peters burg, hedder det, har saaledes henrykt Regjeringen, at den neppe beqvemmer sig til at give de fremmede Magter nyt Anstød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-02-03
Over Berlin meldes, at Resultatet af den østerrigske Mægling imellem Hofferne i St. James i Petersburg skal have været en Note fra det engelske Ministerium af 22 Decbr. hvori det erklærer Anledningen til Rustningerne i Middelhavet at have været de foruroligende Rygter fra Konstantinopel om Ruslands Rustninger, og at det heri har maattet give efter for den almindelige Stemning, da de europæiske Journaler især paa nogen Tid havde skildret Ruslands Hensigter som farlige; men siden hine Efterretninger fra Konstantinopel vare befundne overdrevne, har det givet befaling til at holde inde med Rustningerne &c. - Det belgiske Anliggende har endnu ikke opklaret sig. Tvertimod har Militairgouvernementet i Forbundfæstningen Luxemburg ved et Cirkulaire af 19 Januar tilkjendegivet sin Forundring over den fornyede Milits=Udskrivning i den tydske Deel af Storhertugdømmet, med Tilføiende: at Jngen maae følge bemeldte Opfordring til "Jnsurrektionens Militairtjeneste, men Enhver, som desuagtet gjør det, har forbrudt sin Ret til at vende tilbage m.m. Over Holland meldes ligeledes om vedvarende Søerustninger i de engelske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-02-03
Fra de baskiske Provindser erfares blot, at General Valde, den 14 Januar var afgaaet med alle sine Stridskræfter fra Vittoria til Salvatierra, for i Forening med General Lorenzo at angribe Rebellerne i Navarra. JGuipuscoa har General Butron faaet Kommanden istedet for Castannon, som er afreist til Madrid. Da Carlisterne undvige enhver Hovedtræfning, forefalde kun ubetydelige Fægtninger. Efter sin Tilbagekomst fra Madrid til Barcellona blev Oberst Sanz modtaget i Triumph, og Man traf strax Forholdsregler til nye Batailloners Oprettelse samt 80,000 Mands Bevæbning, Rygtet om General Llanders (eller, som han egentlig skal hedde Llauders) Afsættelse, ja endog Hæftelse, da han den 13de Sle. Ses vilde foretage en Jnspektionsreise, foranledigede en stor Folkestimmel, som det dog lykkedes Øvrigheden igjen at faae adskilt uden Excesser, og alt den næste Dag vendte han tilbage til Barcellona, hvor Efterretningen om det fuldbragte Ministerskifte den 18de feiredes med almindelig Jubel. Frankerig.