Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-17
De forenede Staters Landmagt er det uordentligste Korps i Amerika, selv Præsidenten Adam kalder det: et Legemes adsplittede Lemmer. Hvad den staaende Hær angaaer, saa bemærker Krigssekretairen, Vore Loves baade Sekonomie og Aand fordre, at de maa blive indskrænkede til det ringeste Tal, som en rigtig Bedømmelse af den nuværende Krigstilstand vil tillade. Og det bestaaer da af General-Staben, Medicinal- og Regnskabsvæsenets Betiente, Kommissariatet, Ingenieur-Korpset, fire Regimenter Artillerie og syv Regimenter Infanterie. Der ere ansatte forpligtede Officierer.... 572. ikke forpligtede, Musikantere, osv... 5642. Samtlige Omkostninger, det hele militaire Departement iberegnet, udgjør kun 5,270,254 Dollars. (3. fur K. W. u. G. des Krieges 2 H. Kolonien ved Svanefloden. Breve af 26 Novbr., som man har erholdt i England, modsige de ugunstige Rygter, som vare i Omløb angaaende denne Kolonies Tilstand. De ved Floden anlagte tre Stæder, Porth, Frenmantle og Guilfort befandt sig dengang i bedste Fremvært, de Jndfødte viste sig venskabelige; paa fortræffelige Fiske og Fuglevildt havde man Overflod; Landet paa begge Sider af Bjerget var skovrigt med det skjønneste Bygningstømmer; ved det vedholdende skjønne Vejr lykkedes det de Udvandredes Flid og Foretagelsesaand lidt efter lidt at overvinde alle Hindringer. (Ausland 19 Jun. 1830.)- J dette Aars Promenade de Longchamp gjøre frem for alle øvrige tre Lykkelige stor Opsigt: 1. Den tydske Banquier Baron Rothschild med 4 Graaskimler, og 2 Jockeis, blaa med Guld. 2. Den spanske Banquier, Aguado, Marquis, med fire andalusiske Skimler, to Jockey's, Kudsk og Jæger, lyseblaa med Sølv. 3. Den engelske Boomfield med fire hvidspættede Heste, Jockeys osv.,med blaa og hvidt stribet. Alle tre ere af jødisk Herkomst. - Stenbane i London. Da Handelsvejen i London udgjør en Forbindelseslinie imellem de Ost- og Vestindiske Værfter og Landingspladser (East & West-India-Docks) og de store Magaziner i den østlige Deel af London, saa blive naturligvis svære Byrder hyppigere kjørte paa denne Vei end paa nogen af de andre i London. Det overordentlige denne Vei derved lider, og de uhyre Omkostninger som de idelige Vei-Reparationer her udfordre, foranledigede Eierne til for tre Aar siden at anlægge en Steenbane, paa saadan Maade som de gamle Romerveje vare, og efter de Levninger, som den Dag i Dag sees af dem i Majland, Florentz, Siena og flere italienske Stæder. Der skulde nemlig anlægges en Kjørevei, med to Rækker af store Stenblokke, paa hvilke Hjulene løbe, og imellem dem en for Hestene besteen. Sandvei. Foruden de store Fordele man lovede sig af en saadan Vei i Henseende til Varigheden, lovede man sig ogsaa andre Fordele i Henseende til Letheden af Trækket for Hestene, saa at Fragt udgivterne derved betydeligen skulde kunne nedsættes. Værft-Selskabernes Direktører fandt derfor Planen god, og virkede nidkjert til dens Udførelse. Stenbanen skulde, for saavidt Løbet er fladt og lige med Landeveien, være hvad man i England kalder Tram way, et Ord man i Tydskland, vel kan, siger Dingler, give i Henseende til første Deel, Borgerret; altsaa kalde Trampej. Vel ogsaa rigtigt i det danske Sprog. Det er en Vel hvis Fordele bestaae i, den være af Jern eller Steen, at man kan kjøre den med Vogne af alle Slags, med Hjul af enhver Art, at man kan fare frem og tilbage, og forlade den, naar og hvor man vil. Man foretrak Steen for Jern, fordi Sten er mindre slibrig ved vaadt og koldt Veir, og følgelig mindre udsætter for Ulæmpe. Denne Fordeel blev dog agtet for højt, og kjøbt for dyrt. Sten er i London, der ikke har Steenbrud i Nærheden, og da Sten ligesaa let afslides som Jern, mindre varig. En anden Fordeel ved Jern-Skinner eller Plader frem for Steenplader er fremdeles, at de første beskyttende dække de derunder liggende Stenplader; og naar de omsider afslides lettere kunne omvexles med nye, istedet for at Stenen maa slides til en Dybde af flere Jernplader, førend man kan tænke paa dens Ombytning, og naar Stenen engang er slidt saa dybt, at den er under Vejens Høide, da er Tramvejens Fordel ophørt. J Pompeji ere Levninger tilbage af en saadan romersk Stenvej, hvor Stenen var slidt til det Halve af dens oprindelige Tykkelse. Tramveje, de maa være af Steen eller Jern, have den Mislighed, at de mere ere udsatte for Rivning end de egentlige Jernbaner (edgerails) og at de snarere vorde belagte med Støv og Skarn; imidlertid har saadant ikke meget at betyde, da det her kommer mindre an paa Hurtighed end paa Lethed i Trækket; og Vejens Strækning er kort. Man tænkte først at anlægge to Baner, den ene frem, den anden tilbage; men da de sværeste Byrder især gaae fra Værfterne til Staden, saa lod man det første Forsøg beroe ved en Bane paa en Strækning af to engelske Mile. Udførelsen blev overdraget Hr. Jacob Walker; og Bannen er nu aabnet. Stenen er af Granit, og tilført fra Aberdeen, 75 tydske Mile fra London. Man læser udførlig Beretning, ledsaget med Afbildning af den anlagte Vei, i Dinglers polyt. Journal d. A. 36 B. 4 H. - Dampskibsfart. Allerede i Aaret 1786 tog en vis Hr. Fitch i Ny-York et Patent paa Bygning og Anvendelse af alle Slags Skibe og Fartoier, som i alle Farvande, Fjorder og Floder kunde fremdrives ved Kraft af Jld eller Damp. Da han ikke bragte sit Patent i Udførelse, saa blev det i Aaret 1798 inddraget, men under visse Vilkaar givet en Hr. Robert Livingston. Denne bragte det dog ikke til Udførelse førend han i April 1803 forenede sig med Robert Fulton, og nu fik et Patent for dem begge udstædt paa 30 Aar. J Aaret 1808 foer Fulton paa Hudsons-Floden, imellem Nye-York og Albany, første Gang med et Dampskib af over 20 Tons Drægtighed op af Strømmen; og med en Gesvindighed af fire engelske Mile i en Time. Saaledes behøvedes et Tidsløb af 22 Aar førend den nyere Tids ypperligste Opfindelse kom til Fuldendelse. (Dingler 36 B. H. H.)