Viborger Samler, 1847-03-06
(Jndsendt.) Til bemærkningerne i Berlingske Tidende af 20de f. M., i Anledning af min Erklæring af 11te f. M. angaaende Motiverne i Collegial-Tidende til den Bestemmelse i den nye Læge Anordning, at Gagen for Stadsphysicus i Helsingør er efter Lovudkastet fastsat til 100 Rbd., og ikke, saaledes som foreslaaet af Østifternes Forsamling, forhøiet til 250 Rbd., skal jeg svare dette: Comiteen i den Jydske Forsamling har udtalt en bestemt Anskuelse om dette Forhold, den nemlig, at den formeente, at uagtet de 150 Rbd. pro qvota ogsaa vilde falde Jylland til Last, burde Forsamlingen dog ikke indlade sig paa at yttre nogen Mening om denne Gageforhøielse, da Spørgsmaalet saa specielt vedkom en enkelt Commune i Østifterne, og da den Sum, hvorom der for Jyllands Vedkommende kunde være Tale, var høist ubetydelig. Berlingske Tidende skalder den anførte Grund ganske incorret; hvilken Jncorrecthed der er tilstede i Argumentationen, veed jeg dog ikke. Det fremgaaer tydeligt af Comiteebetænkningen, at det vel, stringent taget, paa Grund af Ligningen tilkom den Jydske Forsamling at afgive Erklæring over Spørgsmaalet, men at det dog paa den anden Side af de anførte Grunde var rettest, at undlade at yttre sig derover. Comiteen har saaledes ikke lagt Skjul paa, eller været uopmærksom for nogen Side af Sagen, men den er, ved at veie Grunde og Modgrunde imod hinanden, kommen til det anførte Resultat. Dette Resultat, denne motiveret udtalte Anskuelse, mødte ikke nogen Modsigelse, eller fremkaldte nogen bemærkning, enten fra Forsamlingens eller den kgl. Commissarii Side; og i denne Taushed, mener jeg, ligger en Erkjendelse af Rigtigheden af Comiteens Anskuelse. Berlingske Tidende mener derimod, at der ingen Anledning var for den kongl. Commissarius, eller for Nogen af Forsamlingens Medlemmer til at gjøre nogen bemærkning ved den omhandlede Passus i Comiteens Betænkning, naar de ikke vilde have den omhandlede Embedsmand tilstaaet nogen Gageforhøielse. Jeg skal hertil svare, at ligesom jeg er aldeles overbeviist om, at den kgl. Commissarius ikke paa en saadan Maade, ved en saadan Taktik, hvilket vilde være at snildløbe Comiteen paa en Maade, der er ukjendt i vore parlementariske Forhandlinger, vilde virke til det omhandlede Resultat, saaledes maa Enhver, der kjender Etatsraad Bangs aabne Færd og omhygge lige Behandling af alle Sager i Stænderforsamlingen, føle sig overbeviist om, at han alene af den Grund Jntet har erindret imod den omhandlede af Comiteen udtalte Anskuelse, at han billigede samme, de, at han erkjendte, at Spørgsmaalet i sin Tid vilde være at afgjøre af Regjeringen, som en Østifterne vedkommende Sag efter den af disses Stænderforsamling udtalte Anskuelse, og naturligviis forøvrigt efter de Grunde, der fra Regjeringens Standpunct maatte være de afgjørende, uden at den jydske Forsamlings Taushed vilde blive paaberaabt som en Grund imod det i Østifternes Forsamling antagne Resultat. Efter Sagens Beskaffenhed fandt jeg som Referent det ikke fornødent, i Forsamlingens Betænkning at optage nogen Passus, svarende til hvad der herom findes i Comitee-Betænkningen; og ved at udarbeide Forsamlingens Betænkning, fremsatte jeg derfor heller intet Forslag i denne Retning. Det er en Misforstaaelse, naar det i Berlingske anføres, at jeg har forudsat det som en afgjort Sag, at Forslaget i Realiteten vilde være gaaet igjennem i den jydske Forsamling. Derom har jeg ikke talt et Ord. Jeg har blot sagt, at dersom man havde indvendt Noget imod Comiteens Anskuelse fra den formelle Side, vilde den have fremsat et Forslag til Forsamlingen. Sagens Realitet have vi her ikke Noget at gjøre med, men da Berlingske imidlertid berører samme, skal jeg dog udtale min Formening, som er denne, at det havde været ligegyldigt, om der og i Viborg var bleven Majoritet for det i Østifternes Forsamling antagne Resultat; thi Cancelliets vægtige Anskuelse var nok ligefuldt gaaet igjennem. T. M. Jespersen. Viborg, d. 4de Marts 1847.