JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Fædrelandet. Fra Consul Kolb i Rom er indløbet Brev til Gross. Puggaard, dateret den 6te Mai, hvori det hedder: "Maaskee vil De ogsaa have hørt om det almindelig udbredte Rygte, at Thorvaldsen skulde have forandret sin Plan, og ikke længere være tilsinds at reise til Kjøbenhavn. Dette Rygte har alene sin Oprindelse fra Opsættelsen af vor Reise til Slutningen af indeværende Maaned; og dersom De ogsaa skulde have hørt derom, glæder det mig at kunne berette Dem, at Thorvaldsen har givet sit Ord paa, ikke at lade mig vente længere efter sig end til den ovennævnte Tid. Skulde det imidlertid endogsaa først blive i Juni, at vi begive og paa Reisen, saa mener jeg, at De og Deres Venner ville have Fordeel deraf, thi jo senere Reisen bliver foretagen, desto mindre vil han kunne tænke paa at vende tilbage til næste Sommer. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Den af Finantsdepartementet, paa den norske Statskasses Vegne, mod Etatsraad og Generalfiskal Treschow for formeentlig Overtrædelse af Stempel papirs=Lovgivningen, anlagte Sag, hvorved der var Spørgsmaal om en Mulct af 45,000 Spd.,er nu paadømt ved Underretten, og Etatsraaden frifunden for Departementets Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Foruden den i Nr. 61 ommeldte Bekjendtgjørelse fra Nationalbanken om Opbrændelsen af nogle af den udstædte Papiirspenge og Obligationer, findes i Kjøbenhavns Adresseaviis tillige et uunderskrevet Avertissement af følgende Jndhold: Ligesom der flere Gange forhen er bleven brændt de efterhaanden af Statsgjeldsdirectionen i dens Bestyrelsestid. udstædte Obligationer m. m., saaledes er ogsaa ved denne Leilighed af bemeldte Direction foranstaltet opbrændt et betydeligt Beløb af senere indfriede og pagni. af ombyttede Obligationer." Ved Gjennemlæsningen heraf paatrænge sig uvilkaarlig de Spørgsmaale: hvo har udstædt denne Bekjendtgjørelse og hvad er Meningen af den thi, mirabile dict, kan denne ikke fattes af selve Bekjendtgjørelsen. Kjøbenhavnsposten mener vel, at Bekjendtgjørelsen, skal være officiel, deels fordi det er tydeligt, og deels fordi Redacteur Jetsmark skal være en altfor forsigtig Mand til, at han paa egen Haand skulde indrykke saadanne Avertissementer; men vi maae tilstaae, at vi ikke kunne deele denne Anskuelse, thi det er saalangt fra at Avertissementet med et eneste Ord tyder hen paa nogen officiel Charakteer, at man meget mere af dets Meningsløshed maa antage det sammenskrevet af Een, der hændelsesviis har hørt, at nogle Statspapirer ved den ommeldte Leilighed ere blevne brændte, og nu har været begjærlig efter at meddele Publicum denne vigtige Nyhed. At
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Hr. Jetsmark viser Forsigtighed i sit saare vanskelige Kald som Blad=Redacteur betvivles ingenlunde, men dette udelukker jo dog ikke Muligheden i, at ogsaa han kunde være bleven mystificeret. Skulde imidlertid Kjøbenhavnspostens Mening være den rigtige og Bekjendtgjørelsen altsaa være officiel, kan man ikke andet end beklage, at Vedkommende have været saa uheldige i at concipere den. Den fortæller nemlig kun, at de af Statsgieldsdirectionen efterhaanden udstædte Obligationer tidligere ere blevne brændte, og altsaa ikke kunne have været udgivne, samt endvidere, at der denne Gang er bleven brændt et betydeligt Beløb (altsaa dog ei alle af senere (?) indfriede og af ombyttede Obligationer. Skal dette være en Forsmag paa den Offentlighed man kan vente i Finantserne, da behøver man i Sandhed ingen Spaadomsgave for at forudsige, at den ikke vil tilfredsstille Nationens billige Forventninger i denne Henseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Administrationen for Musikforeningen har udsat en Præmie af 20 Species Ducater for Compositionen af 6 danske Sange for een Stemme med Claveer Accompagnement under følgende Betingelser: 1) kun danske eller i Danmark og Hertugdømmerne levende Componister kunne concurrere, 2) den kronede Samling bliver Foreningens Eiendom og udgives for dennes Regning, og 3) Compositionerne maae være indleverede inden August Maaneds Udgang d. A. til Formanden Collin. Foreningen har ved Digterne Heiberg og Herz besørget et Udvalg af 28 danske lyriske Digte, som man troede bedst egnede sig til musikalsk Behandling, hvorhos dog bemærkes, at Componisten ikke er pligtig at holde sig til disse, men kan vælge efter eget Skjønnende. Til at bedømme Compositionerne, der maae være forsynede med en Devise, som ogsaa findes paa en forseglet Seddel med Componistens Navn, ere udvalgte: Professor Weyse, Concertmester Frøhlich, Dr. philos. E. Bojesen, Professor Heiberg og Cand. juris C. Weis. Af det nu bekjendtgjorte Regnskab for Sparekassen for Ringsted og Omegn sees det, at ved ved Regnskabets Afslutning den 9de f. M. beløb de paa Jnteressenternes Conti anførte Summer 45,737 Rbd. 4 s. r. S. og 127,367 Rbd. 71 s. Repr., hvoraf i den kongelige Kasse indestaaer 12,000 Rbd. r. S. og 36,200 Rbd. Sedl. Kasse beholdningen var 23 Rbd. 24 s. r. S. og 20 Rbd. 16 s. S. og T., hvorimod de øvrige 32,813 Rbd. 76 s. r. S. og 91, 147 Rbd. 55 s. S. og T. ere udlaante mod anden og betryggende Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Kjøbenhavnsposten indeholder atter en Klageover dansk Folkeblad og, ret ligesom for at vise Publicum, at den ikke er ugrundet, indeholder det sidst udkomne Nr. af Folkebladet et Stykke, betitlet en Episode af en Sommerreise i Jylland, der for største Deelen bestaaer af en Samtale, mellem nogle jydske Bønder, hvilken Forfatteren selv kalder Snak, den mildeste Benævnelse man virkelig ogsaa kan give hiint Stykke, saa at det vilde være meget interessant at see Skriftcommitteens Grunde for dets Optagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
J Roeskilde blev for 2 Aar siden oprettet et Asyll, der efter det nu aflagte Regnskab har havt god Fremgang. Det begyndte med 12 Børn, og har nu 30, ligesom stedse flere og flere søge at faae deres Børn optagne deri. Ved April Maaneds Udgang udgik 10 Børn, hvoraf 7 bleve optagne i Borgerskolen og 3 i Friskolen. For at de, der udgaae fra Asylet, ei skulle være ganske overladte til dem selv, er der truffen den Foranstaltning, at nogle Damer lade Børnene komme til sig for at have Tilsyn med deres Haandarbeide og Fremgang, i Skolen, samt opfriske hvad de have lært i Asylet, og denne Foranstaltning, som synes meget hensigtmæssig, vil rimeligviis ogsaa blive truffet med de Børn, som for Fremtiden forlade Asylet. J Asylet giver Pastor Jørgensen Børnene ugentlig en Times Underviisning i Religion og Organist Hansen i Sang, medens Adjunct Agerup ved Cathedralskolen har paataget sig hver Søndag at give de Børn, der ere udgaaede fra Asylet, nogen Underviisning i Religion. Opsynet i Asylet føres af nogle af de contribuerende Damer, der skifteviis indfinde sig der. Omkostningerne for et Barn kunne anslaaes til 7 a 8 Rbd. aarlig. Af den ovenstaaende Fremstilling sees det, at det her, som de fleste andre Steder. fornemmelig er Damerne, der have antaget sig disse gavnlige Indretninger. Man har vel indvendt mod Asylerne, at den Omsorg og Opmærksomhed, der anvendes for de derværende Børn, skulde bibringe disse altfor store Tanker og dem selv, men ligesom denne Jndvending ganske taber sin Kraft, naar man sørger for at Tilsynet med Børnene føres paa en fornuftig og hensigtsvarende Maade, saaledes er det vistnok, at den Omhue, Arbeidsmanden seer de mere Dannede vise hans Børn, ikke alene betydelig vil forøge hans egen Omhue for dem, men og hæve ham til et høiere Standpunkt paa samme Tid som den udfylder en Deel af det Svælg, der er mellem ham og den Dannede. Bladet Fædrelandet, hvoraf Ovenstaaende er taget, gjør sluttelig opmærksom paa, at man ikke maa tabe Øiemedet med Asylerne af Sigte og saaledes gjøre dem til egentlige Dannelses=Anstalter, istedetfor, at de kun bør være Bevarelses-Anstalter, og raader til ikke, af Frygt for at Barnet skal forfalde til Ligegyldighed for Menneskets vigtigste Anliggende, at ville fremtvinge en religiøs Sands hos Barnet i en altfor ung Alder. Man vil ved en saadan Bestræbelse kun forfeile sit Maal, i det man enten skaber Heldører, eller Jndifferentister ved at fremtvinge den religiøse Tro i en Alder, hvori der endnu slet ikke kan være Tale om Overbeviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Blandet. J England har man begyndt at lænke Katte i Nærheden af Jordbærbede, Viinranker og andre Planter, som man ønsker at beskytte mod Fugle. Midlet skal have viist sig probat, da Fuglene ikke driste sig til at komme til de Steder, der paa denne Maade bevogtes af deres naturlige Fjende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Man har beregnet at Spillehusene i Paris aarlig bringe 2600 Personer i Fængsel, paa Galleierne og under Guilotinen, foranledige 230 Selvmord, men indbringe derimod Regjeringen en aarlig Forpagtningsafgivt af 6,500,000 Fres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
J Sydamerika vil man have fundet et Dyr, der skal høre til Musenes Slægt, men af Størrelse som en Elephant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Man gjør herved den bemærkning, at Jndbildningskraften ikke godt formaaer at tænke sig Menneskeslægtens Tilværelse paa en Tid, da Musene vare saa store som Elephanter, og Fiirbeen gaves paa 100, og endog 150 Fods Længde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
J Berlin, hvor enhver Forfatter, der skriver for det derværende Theater, erholder Honorar for sit Arbeide, fik Grev Redern ved Trediemand tilstillet Stykket Lige und Wahrheit af en Ubekjendt i Dresden. Da Stykket vandt bifald, leverede Greven den, der havde indleveret Stykket, 10 Fridericksd'ors til Forfatteren, og erholdt nu kort efter en Skrivelse fra Prindsesse Amalia i Dresden, hvori hun særdeles meget takker Greven for de tilsendte 10 Frideriksd'ors, der vare det første Honorar, hun havde erholdt for sine Aandsproducter. Tillige erklærede hun, at da hun vilde anvende det, hun fremtidigen maatte erhverve paa denne Maade, til en Stiftelse for fattige Piger, saa skulde hiin Sum danne det første Fond, hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Skibsefterretninger. Læsøe. Den 11te f. M. faaes en Brig at staae paa Grund paa Kobbergrunden. Da de Baade, som fra Østerbye vare udseilede til dens Assistance, om Aftenen vendte tilbage, forklarede de, at BriggensFører paa ingen Maade havde villet modtage Hjelp; at han selv, efter at have udført et Anker, havde hivet Briggen af Grund; og at han ikke engang havde villet besvare Strandingscommissairens Spørgsmaal om Briggens Navn, – som ikke var den paamalet, Hjemsted, Ladning, Bestemmelse m. v. Jkkun en af Folkene der ombord havde, paa given Anledning, svaret, at de kom fra Memel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Reisende fra den 24de til den 31te Mai 1837. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfruerne Feilberg og Madschner; Madam Torm; Madam Müller. Med Personposten: Madam Lorange. Udenfor Posterne: Forligelsescommissair Kornerup med Familie, Kjøbmand Wrigth; Grosserer Switzer; Capitain Larsen; Hofjægermester, Overførster, Baron Wedell-Wedellsborg med Følge; Pastor Clausen Bagge med Familie, Pastor Gallschiøt med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Gran; Frøken Bergen; Candidat Nannested; Jomfruerne Berg og Schytz. Med Personposten, Frue Treschow. Udenfor Posterne: Baronesse Rosenørn-Lehn med Følge; Kammerjunker Classen og Frue, Kniplingshandler Jørgensen; Grosserer Switzer, Capitain Larsen; Tømmermester Jbsen; Pastor Sørensen, Kjøbmand Petersen; Landmaaler Semsen; Brændeviinsbrænder Holm; Examinatus juris Bay; Assessor Aagaard med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Gudstieneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 9 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Bekjendtgjörelser. Et Par unge Mennesker der skulle freqventere Nykjøbing Cathedralskole, tilbydes fra förstkommende October Kost og Logis. Det Nærmere aftales med Bogtrykker Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Fra Udlandet er der skeet Forespørgsel om et Ægteskab, der sluttedes den 12te Septbr. 1743 mellem en ungarsk Adelsmand og Anna Chatarina Banner, en Datter af Thim Banner til Tøistrup og Helvig Elisabeth Urne. Uagtet dette Ægteskab virkelig blev sluttet, har det dog hidindtil ikke været muligt juridisk at bevise det. Derfor udloves herved en Præmie af 100 Rigsbankdaler til den, der skaffer saa fuldstændige Oplysninger i denne Sag, enten af Kirkebøger, Archiver eller private Breve, at derpaa kan bygges en af en Præst lovmæssig udstædt Vielsesattest. De, som mundtlig eller skriftlig maatte kunne meddeele nogen Oplysning denne Sag, ville behage snarest muligt at henvende dem til Th. Becher, Fiolstrædet Nr. 200 i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Da det er en Sag af megen Vigtighed, anmodes alle Avisredacteurer i Danmark om godhedsfuldt at optage denne
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Bekjendtgjørelse. Jfølge Vedtagelse i Fattigcommissionen ere Priserne forde af Vedkommende der maatte ønske at erholde Materalier, spundne nedsatte saaledes: Hør til 3/4 s. pr. Knik, Blaar efter Fiinhed fra 8 til 10 s. pr. Pd., Uld ligeledes efter Fiinhed 20, 22 a 24 s. pr. Pd., Hamp 6 a 8 s. pr. Pd. Kartning og Strikning i Forhold ligeledes nedsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Bestyrelsen for Nyekjøbings Arbeids=Anstalt, den 26de Mai 1837. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Hos Kiøbmand Schmidt i Nykiøbing kan bekommes tilkiøbs godt Malt, saavel Tønde, som Skieppeviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Auctioner. J Følge passeret Jndførsel for Procurator-Sallair og Omkostninger for Skattesager, bliver efter Stiftamtets Ordre det Niels Clemmensen tilhørende og i Lille=Løietofte i Lollands Nørre Herred beliggende Huus med tilliggende Jorder af Hartkorn 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Re
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Tirsdagen den 27de Juni, 11te og 25de Juli d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekiendtgjøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 20de Mai 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
J Følge passeret Jndførsel for Procurator-Sallair og Omkostninger for Skattesager, bliver efter Stiftamtets Ordre det Ditlev Hansen Fei tilhørende og paa Tjørnebye Nakke i Lollands Nørre Herred beliggende Sted med tilliggende Jorder af Hartkorn 7 Skpr. 2 1/2 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 27de Juni, 11te og 25de Juli d. A. Formiddag Kl. 11. - Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 20de Mai 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
J Følge passeret Indførsel for Procurator Sallair og Omkostninger for Skattesager, bliver efter Stiftamtets Ordre den Jacob Hansen Fei tilhørende og i Uttersløv Bye i Lollands Nørre Herred beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 1/5 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen heri Byen Tirsdagen den 27de Juni, 11te og 25de Juli d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorerne og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Rakskov den 20de Mai 1837. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Under= og Overret, ere Creditorerne i afdøde Smedemester Jb Berrig Pedersens Stervboe med 12 Ugers Varsel, og den Afdødes Arvinger med Aars og Dags Varsel indkaldte til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav paa bemeldte Boe, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Stubbekjøbings Byefoged Comptoir den 23de Mai 1837. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
Creditorerne i Stervboet efter forrige Huusholderste Mariane Hassen paa Pederstrup, indkaldes herved mod 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Grevskabet Christiansæder, vestre District. Pederstrup den 25de Mai 1837. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-02
J følgende Boer, der ere under Behandling ved Fug sang og Prierskov Godsers Skifteret, nemlig: efter Huusmand Peder Poulsen Væver af Thorebye - død i Januar d. A. Gaardmand Hans Olsen Friis af Nagelstie - død den 1ste Febr. d. A. ere Kreditorerne eller Enhver der maatte have noget at fordre, ved Proclama af Dags Dato, som saasnart skee kan læses ved Over og Underretten, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for benævnte Skifteret at anmelde og bevise deres Krav, hvilket herved, ifølge Anordningerne, endvidere bekjendtgjøres; hvorhos tilføies, at i førstmeldte Boe afholdes en Skiftesamling hos undertegnede committerede Skifteforvalter Torsdagen den 22de dennes, Formiddag Kl. 9, blandt andet for at afhandle hvorvidt en Fordring skal indtales ved Søgsmaal, hvortil Arvingerne og in specie Huusmand Jens Mortensen i Slemminge, som Værge for nogle af de Umyndige, derfor herved i Medfor af Plakaten 21de April 1824 indkaldes at give Møde. Sundby den 1ste Junii 1837. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
Lollands-Falsters No 63 31te Aargang. Freda- og Tidende. Stifts som rönnemstallem de. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. de Redigeret, forlagt, og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i lilhelm Aands Offen i Nykiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Skjøndt man skulde troe, at de saakaldte store Magter ingen Jndblanden taalte Sageraf reen indenlandsk Jnteresse, har dog Amnestie=Decretet foranlediget en Noteverling mellem det østerrigske og franske Hof. Denne er nu endelig endt, i det man fra østerrigsk Side har erklæret, at man, skjøndt ikke uden Frygt, dog nærede det Haab, at denne store Forholdsregel i det Hele vilde bære den ønskede Frugt. Det Ceremonielle ved Prindsessens Vielse i Fontaineblenu foraarsager endnu en Deel Vanskeligheder, og navnligen giver Dupin, der som Deputeret Kammerets Præsident skal overvære Høitideligheden, Anledning til mange Bryderier. Han skal saaledes ingenlunde være at formaae til at hænge en blaa Silkekappe, om sig, da han formener, at han vilde tage sig meget latterlig ud i dette Costume, der temmelig meget ligner Pairernes. Da man søgte at overtale ham til at vise nogen mere Føielighed, pegede han paa sine jernbeslaaede Skoe, og sagde: til en spansk Kappe hører absolut atlasses Skoe, og mine Brødre, Bønderne, vilde aldrig tilgive mig, at jeg iførte mig dem." Gaaer det saaledes til ved Borger=Kongens Hof, kan man i Sandhed ikke undre sig over, at Knæfald, Haandkys og andre Latterligheder ere aldeles nødvendige Ting for dem, de ere Konger af Guds Naade. – J Deputeret Kammeret har Lovudkastet om at beskatte de indenlandske Runkelroe=Sukkerfabrikker givet Anledning til lange og hæftige Debatter, og da ikke alene Kammeret og Ministrene ere uenige, men de Sidste endog indbyrdes ere af forskjellig Mening, venter man i Almindelighed at Kamrene ville blive opløste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
i Det engelske Hof anstrænger sig i denne Tid særdeles meget for at bevæge, det franske Kabinet Søndagen den 4de Juni 1837. til paa en kraftigere Maade at understøtte den spanske Dronnings Sag. Uagtet det engelske Hof i denne Henseende har gjort flere gode Tilbud, har Ludvig Philip dog endnu ikke antaget noget, da han aldeles ikke ønsker, at det democratiske Partie skal faae Overvægten enten i Spanien, eller andetsteds, og ønsker langt hellere at see Don Carlos som Konge af Guds Naade, end Dronning Christine ifølge Folkets Villie paa den spanske Throne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
England. Her ere alle Bladene opfyldte med Efterretninger og Festen i Anledning af Prindsesse Victorias Fuldmyndighed, og som et Beviis paa hvor magert det forøvrigt for Tiden er her i Politiken, kan det vistnok ansees, at Bladene have fyldt deres Spalter med en Beskrivelse over Prindsessens og hendes Damers Paaklædning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
Rusland. Den tidligere nedsatte Commission til at udarbeide et Forslag om at hæve Livegenskabet for Kronbønderne, er nu kommen saavidt med dens Arbeide, at samme kan forelægges Keiseren. Efter Forslaget skal Kronbønderne have samme Rettigheder som Bønderne i Schlesien, og man venter sig i det Hele af denne Foranstaltning de herligste Følger for Fremtiden, da det er at formode, at Adelen vil følge Keiserens Exempel, og saaledes lægge den bedste Grundvold til Culturens Fremskridt i dette umaadelige Rige. Tvende videnskabelige Foretagender forberedes i denne Tid af hvilke det ene har til Hensigt paa det nøieste at undersøge det baltiske Hav, og at optage Korter over hele den russiske Kyst fra den svenske til den preussiske Grændse. Det andet Foretagende skal bestaae i en videnskabelig Expedition til NovaiaSemla for at fuldstændiggjøre den hyperboræiske Flora og Fauna. - Fra Odessa ere 5 Linieskibe, 3 Fregatter og 2 Corvetter udseilede med saa mange 4 Si Soldater som kunde finde Plads paa Skibene. Efter den officielle Meddelelse skal denne Flaade gaae til Sebastopol, men det antages almindeligt, at den er bestemt til Kysterne af Abacien for at forsvare Ruslands der gjorte Erobringer forinden England kan hindre dette. At den engelske Consul pludselig har forladt Odessa vækker megen Sensation i England og synes at bestyrke Meningen om, at heller ikke Lord Durham er vel anseet i St. Petersborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
Portugal. Ministeriet er opløst og man frygter for at det vil være meget vanskeligt at faae et nyt sammensat, da de, der besidde Dygtighed ikke ønske at indtræde. Hovedvanskeligheden synes at ligge i, at intet Cortes Medlem kan uden Forsamlingens Samtykke modtage noget Embede, og at vælge Jkke=Cortes=Medlemmer vilde neppe være hensigtsmæssigt, da der for Tiden ingen Udsigt er til at saa saadanne valgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
Tyrkiet. Skjøndt det er uvist om Sultanen, kommer til Belgrad, træffes dog der alle Foranstaltninger til hans Modtagelse og det ikke alene fra tyrkisk men ogsaa fra østerrigsk Side. Paa hele den tyrkiske Side af Donaufloden er Alt i Bevægelse. Christne, Tyrker og Jøder strømme til Widdin, Rutschuck, Nikopolis og Silistria og Veiene til disse Byer, skal frembyde det livligste Skuespil af en Folkevandring, da alle ere begjærlige efter at see Sultanen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-04
Fædrelandet. Ligesom Udlandets Blade ere opfyldte med Efterretninger og militaire Parader, Baller og andre slige Høitideligheder, saaledes ere vore egne Blade heller ikke fyldt meget Andet, Aarhuus Avis indeholder saaledes en Fortælling om Høitidelighederne ved Prinds Ferdinands Ankomst dertil, og efter Hempels Avis, søger Odense Borgerskab med en sjælden Jver og vistnok ikke uden betydelig Opoffrelse af Tid, at gjøre deres tidligere Forsømmelse god igjen, og det paraderer derfor nu ved enhver Leilighed. Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline Amalia, der er en varm Beskytterinde af Asylerne, har ogsaa henvendt sin Opmærksomhed paa det i Odense værende Asyl. Hun har saaledes ikke blot oftere besøgt Asylet, for at overtyde sig om sammes hensigtsmæssige Indretning, men endog under sit Præsidium ladet afholde en Generalforsamling, hvori det blev besluttet, at Udkastet til Lovene skulde, forinden det endelig antoges, circulere mellem hende og Bestyrelsens øvrige Medlemmer. Til at grundlægge et fast Fond for Asylet, har General=Krigscommissair Abrahamson skjænket en kongelig Obligation paa 100 Rbd. Ogsaa en Maifest har Odense havt, i det nemlig nogle af Fyens Deputerede, flere saavel militaire som civile Embedsmænd samt nogle til 218. Honoratiores (hvem der kan henregnes hertil, bliver efter den stedfundne Classification vanskeligt at sige) og Borgere havde indfunden sig paa Postgaarden. Festen, der synes at have været temmelig ceremoniel, da nemlig Præsidenten har ringet med en liden Sølvklokke (?) hver Gang en Skaal proponeredes, frembyder tillige den Mærkelighed, at hverken Byens eller flere af Omegnens Deputerede havde indfundet sig uagtet de vare inviterede.