Aalborg Stiftstidende, 1833-06-12
J Anledning af de portugisiske Anliggender har i Overhuset Debatter fundet Sted. Hertugen af Vellington androge paa, at man maatte i en underdanig Adresse bede Kongens at udstæde saadanne befalinger, som ansaaes nødvendige forat tilholde hans Undersaatter at iagttage Neutraliteten med Hensyn til Striden i Portugal. Han bebreidede Ministrene at de altfor meget havde begunstiget D. Pedros Sag, og roligen seet paa, at Hvervingen til Fordeel for ham havde fundet Sted i England. Desuden, sluttede Hertugen, havde Ministrene heller ikke holdt Spanien det givne Løfte om Neutralitet, medens de dog af dette Land havde fordret samme. Fra Begyndelsen af indtil nu havde Rustninger vedvaret i de engelske Havne, og nylig var endogsaa en Expedition, ledet af en anseet engelsk Officeer, afgaaet til Douero, om hvilken Grev Grey vel paastod, at han kun havden læst i Aviserne. Men hvoraf kom det da, at han ikke var bedre underrettet, da dog Flaaden havde forsamlet sig i Spithead midt imellem den engelske Flaade, og et Mytterisk havde fundet Sted der, hvorved flere Personer, som ikkes havde Lyst til at gaae med som Frivillige og derfor havdes forladt Skibet, vare gaaet under med deres Baad, uden at der blev ydet dem Bistand. Hvad vilde Følgen heraf blive, dersom et Foretagende, saaledes ledet, lykkedes: Intet andet end en Borgerkrig, og det ikke alene i Portugal, men ogsaa i Spanien. Kongen havde i sin Trontale lovet Neutralitet, Ministrene ofte gientaget dette Løfte; man burde derfor tilbagekalde de brittiske Undersaatter, som tage Deel i Krigen i Portugal, og snart vilde man da see et Lands Lykke fremblomstre, med hvilket England var saa nær forbunden. - Grev Grey svarede, at han stemmede overeens med Hertugen i, at hvormeget man end havde med sine egne indre Anliggender at gjøre, maatte man dog ogsaa skjænket de Udenlandske Opmærksomhed. Hertugen kunde ikke meret alvorlig, end han var det, være betænkt paa at opretholdes Portugals Jnteresse, og han haabede, at overtyde Huset om, at Hertugens Andragende var overflødigt, og at deringen Grund var til at dadle Ministrene i denne Henseende. D. Miguel havde under brittisk Flag gjort sin Reise til Portugal, men med det høitidelige Løfte, at opretholde Forfatningen, og kun føre Regjeringen for den umyndige Dronning Maria. Dog havde han brudt dette Lofte, og de eugropæiske Magter havde ikke undladt at misbillige dette Skridt. i Hvilken Tractat, hvilken Lov forpligtede nu vel de engelske Ministre til at optræde imod en umyndig Fyrstinde for en Usurpator. Hvad Hvervingerne angik, saa maatte han bemærke, at store Retslærde, som Puffendorf og Vattel, havde hanseet saadanne i et fremmed Land til Fordeel for udenlandske krigførende Magter for ikke stridende mod Folkeretten. Saaledes havde Frankrig stedse hvervet i Schveiz, og Frihedskampene i Sydamerica og i Grækenland havde fundet Understøttelse ved mange brittiske Tappre. Men at en fuldkommen Upartiskhed fra Regjeringens Side havde været iagttaget, beviiste den Omstændighed, at der i hele den miguelistiske Hær ikke saaes noget Gevær, som jo var ført derover fra England, og at selv den store Mørser, Joao Paa Fla, som for kort siden havde anrettet saa megen Skade i Oporto, var bleven kjøbt i England. D. Miguel havde ogsaa i en erfaren brittisk Officeer, Sir Campbell, en Hjel rer, der ikke alene i Feldten understøttede ham, men ogsaa ved Breve og Taler. Ei heller var der bleven handlet imod Hvervingsloven. Hvad Spanien angik, saa vilde det bedre have passet sig for Hertugen at tænke sig om, førend han fremtraadte med Bebreidelser. England havde intet at bebreide sig i sit Forhold mod dette Land, og han haabede, at Jngen vilde være istand til at beskylde Ministeriet for, hat det havde besmittet Englands Ære. Han bad Huset at tilbagevise Andragendet. - Efter en længere Tids Forhandling fandtes ved Afstemningen 80 Stemmer for og 68 imod Ministrene.