JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Corfica, den 24de September. Vore over de Franske indlagte Fordeele har man, i den første Hidsighed, tildeels overdrevet; og da vi slet ikke tragte efter at fixere Publicum, ville vi hermed rette de første Beretninger, og først fortælle hvad som har tildraget sig paa Casinca Siden: Strax efter at de Franske havde bemægtiget sig Furiani og Biguglia, erfoer General Paali, at Oberste Buttafuoco havde formaaet et got Antal Almue af Provincen Casinca til at lade sig bruge til at staae de Franske bi Han trækkede derfor sine Tropper fra Provincen Nebbio, og posterede dem i Lenito. Jmidlertid blev hans Broder Clemen Paali, som stod i Loretto, af samme Stads Jndvaanere nødet til at rykke der ud af, og han retirerede sig til St. Antonius. Denne Fortred needslog dog ikke Corficanernes Mood: General Gafforio blev med et Detachement staaendes des i Lenito; og de øvrige Tropper trækkede sig sammen ved Rostino, hvor alle Vaabenføre Jndvaanere i de omliggende Districter ogsaa skulle støde sammen. - Den 11te hujus om Morgenen gik man løs paa Fienden. Man faldt først an paa Penta, som er en af de fasteste Pladser paa Øen, erobrede den med Storm, og gjorte 3 Officiers og 80 Soldater til Fanger. De Franske, hvis udi denne Egn fordeelte Partier kunne tilsammen udgjøre omtrent 2000 Mand, da de saae sig ikke længer i Stand til at holde Corsicanerne Stand, retirerede sig til Vinzolasco, Loretto og Vescovato. De i Vescovato bleve Natten til den 13de overrumplede af Capitain Salicetti, og han havde allerede bemægtiget sig nogle Huse, da han af en Kugle blev saaret, og derudover maaatte retirere sig. Samme Nat trængede Hr. Clemmen Paali ind i Loretto; men, det var hans Folk som intet havde villet høre og Capitulation, da de Franske fore sloge den for dem, og de overiilede sig nu, at sætte Jld paa de Huse, hvorind de Franske havde rettretet sig, hvorudover Jndvaanerne i Staden toge de Franskes Partie, og forsvarede dem stor Jver, saa at Hr. Paali, hvis Munition nesten var gaaet op, maatte give Slip paa denne Fordeel. -
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 8de blev i et Krigs=Raad besluttet at tvinge de Franske til at rømme Casinca. Altsaa marcherede vore Tropper samme Dag imod Occugnano, men de Franske komme dem tilforn, forlode Vinzolasco, Loretto og Vescovato, efterladende sig 4 Kanoner, og rykkede af Guolo Floden, for at gaae over den. Hr. Clemmen Paali havde draget Omsorg for, med 200 Mand at bemægtige sig den Broe del Lago Benedetto, og foruleyligede dem nu meget paa denne Rettrade: Det kostede nogle Mand paa begge Sider; men de Franske komme endelig over Floden, og forenede sig ved Borgo, hvor de have efterladt sig en Garnison paa 600 Mand. Corficanerne forfulgte dem ikke strax, men de have siden rykket imod Borgo, hvilken Plads de nu holde indsluttet. - Man vil sige at de Franske have foreslaget en Vaabenstilstand, og at den er dem nægtet. Jmidlertid have de posteret et Corps ved St. Maria deel Orto, midtves imellem Biguglia og Furiani, for at forsvare sig disse 2 Pladser, dem de ikke, som Ordet gik, have forladt. - Dernest komme vi til hvad som i Provincen Nebbio har tildraget sig. J denne Province havde General de Grand Maison med 2000 Mand bemægtiget sig adskillige Poster, taget sit Hoved Quarteer i Murato, der forskandset sig med nogle Kanoner; i Klosteret tæt ved Byen, havde han anlagt sit Hospital, Krigs=Cassen, og der forvaret endeel af Bagagen. - Det Detachement som vi havde enito, efter at det fra Niolo var bleven forstærket med 500 Mand, satte sig den 15de i Marche, og faldt saa heftig an paa de Franske, at det strax fratog dem adskillige Poster; en stærk Regn forsinkede dette Corps i dets Operationer, ellers var der Anseelse til at det strax med det samme havde blevet Fiendens ganske Leyer mægtigt. Denne Handel kostede er lers mange Folk paa begge Sider. Regnen, som havde nødet vore Folk til at retirere sig, forhindrede dog ikke et stort Corps Tropper fra Balagna at komme anmarcherendes til vores Forstærkning. De Franske, som herom finge Underretning, forlode deres Leyer om Natten, og vore Folk fore funde der den 16de om Morgenen en god Deel Telter og 3 Kanoner. Endeel af vore Tropper satte efter Fienden, imedens de øvrige rykkede imod Klosteret ved Murato, hvor Fienden havde kuns efterladt sig 50 Mand til at vogte Hospitalet. Det var snart gjort at bringe dem til at overgive sig, tilligemed 6 Officiers, alle de Syge, deres Generals Bagage, og, som det siges, henimod 60000 Livres, som udgjorte endeel af Krigs=Cassen. - Ved denne lykkelige Fremgang ere vi igien vorden Mestere nesten af hele Nebbio, Oletta allene undtagen, hvor Hr. de Grand=Maison nu forskandser sig. Man giver de Franske intet Pusterum, og drager i sær Omsorg for at hindre dem fra Streiferier i det platte Land.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Rom, den 16de September. Cardinal Torreggiani har nu endelig ladet foreslaae Ministerio at nedlegge sit Embede, som Stats Minister; Paven afslog det i Begyndelsen, men endelig beqvemmede han sig til ved Cardinal Rezonico at lade tilskrive det Bourbonske Huses Ministre, at ikke erkiende anden end Cardinal Negro ni for hans Minister. Jmidlertid beholder dog Cardinal Torreggiani sin Caracteer som Statsminister i Henseende til de andre Hoffer. Det Neapolitanske Hoffes Minister Cardinal Orsini har indberettet det hellige Collegio, at Kongen nu havde fattet den alvorlige Beslutning, inden 2 Maaneder at forenede Hertugdømmerne Castro og Ronciglioneigien under sine Lande. Angaaende Indtagelsen af Ferrara, da har et Hof, som Hertugen af Modena bærer megen Agtelse for, raadet ham derfra; imidlertid har man lagt 2000 Mand ind i Byen Ferrara, for at forstærke den, og Fortet Urbani er ogsaa sat i god Forsvarings Stand. - Heden begynder her at formindskes lidt, dog holder man endnu ved med offentlige Bønner og Regn. - Lediggængerne og Landstrygerne have aldrig været os saa meget til Besvær, som nu, derfore har Hr. Casali, Gouverneur her, og Vice=Cammereer, efter Pavelig befaling ladet opslaae en Forordning, hvorved det betydes alle Jndenlandske, som intet have noget at tage sig til, inden 5 Dage, og Udenlandske, inden 3 Dage at rømme Landet under Straf af Galeerne. - Pøbelen, der saavel her, som andre Steder tiltroe Jesuiterne at være Skyld i de Fortrædeligheder, som den Pavelige Stoel nu er indviklet i, er derfor meget forbittret paa dem; og til Faenza have nylig de Soldaters Koner, som maae marchere af Ferrara, begyndt en Slags Opstand, det de rottede sig sammen, og i fuld Forbittring gik løs paa Jesuiter=Collegiet der, og truede at stikke det i Brand.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 26de Septbr. Cardinal Darini, Biskop til Pavia, har tilskrevet Keiserinde Dronningen i Anledning at Forbudet af den Bulle in Cæna Domini, i det Østerrigske Lombardie, hvori han blant andet udtrykker sig saaledes: at han ikke endnu vilde bringe denne gruelige Overtrædelse frem for Guds Domstoel." Paa Grævens af Firmian Circulair=Brev om denne Sag, har han givet følgende Svar: Efterat jeg alvorligen har overveyet Eders Excellences Brev til mig angaaende den Bulle In Cæno Domini har jeg befunden, at den er givet Kirken af en Efterfølger af St. Peder, til hvem vor Frelsere Jesus Christus har sagt: Duest Petrus, og paa denne Steen vil jeg bygge min Kirke, og alt hvad du binder paa Jorden, skal ogsaa være bunden i Himmelen. Sandelig har Frelseren der ikke villet tale omde Christnes virkelige Synder mod de Ti Guds Bud, efter som disse i og af sig selv ere bundne i Himmelen. Han har da villet tale om alle de Ting, som ved ham og hans Efterfølgere ere blevne bundne paa Jorden for Religionens Beste efter Tidernes og Verdens Omstændigheder. Jeg betragter end ydermere at denne Bulle er kommen paa Jorden fra en hellig Pave, og at den er forkyndet i Provincen Mayland ved en hellig Erkebisp der, som begge ere canoniserede, og hvilke saavel vor Souveraine, som E C., og alle sande Christne, som erkiende Bispen af Rom for Kirkens synlige Hoved sat paa Jorden ved vor Forløsere, give den Ære og Dyrkelse, som Helgene. Naar saaer, er det vanskelig at troe, at der kunde findes nogen Bisp, som tog sig den Frihed at tilintetgiøre, eller i nogen Maade forandre de Love, som indeholdes i denne Bulle, uden det til at være berettiget af Paven i Rom, som har givet den. Jeg underkaster disse Betragtninger C. C. Omdømme, haabende, at ved at lade dem gaae til Wien, skal de kunde forandre Maaden at behandle denne Sag paa, i Tilfælde, at Ophævelsen af nogen Artikel i denne Bulle skulle være, efter Hs. Msts. vise Hensigter, fornøden til det almindelige Beste. Man har nu saaet Svar paa de Pavelige Breve om nogle Kirkens Landes Tagende i Besiddelse fra det Franske, Spanske og Neapolitanske Hoffer, men deres Jndhold er ikke saa gunstig, som man havde ønsket. Alle 3 Hoffet tillegge den Pavelige Stoel Skylden; dog føye de til, at de ikke ville være føyelige til at være behielpelige til en Forening, og erklære, at deres Ministre allerede ere forsynede med tilstrækkelige Forholds=Ordres til at træde i Underhandling derom. Det synes og, at al Frygt er forsvunden i Henseende til Hertugdømmerne Castro og Ronciglione; de Reapolitanske Tropper synes nu at have nogen anden Bestemmelse. De Tropper, som Paven havde sendt til Ferrara, ere kaldte De til Forsendelse med Posten alene pritilbage, og man har kuns ladt den sædvanlige Garnison der tilbage.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den 29de September. Den Forordning om de geistlige Ordener, som det Venetianske Raad har udgivet, giø her megen Opsigt; allerhelst da, i Fal det det derved forbliver, saa ere disse Ordener unddragne fra at staae under deres Generaler, ja Pavens egen Jurisdiction, og underlagde de ordentlige Bisper. Jmidlertid fornemmer man fra Venedig, at fast alle Forstanderne for Ordenerne have underkastet sig Patriarchen, og erkiendt ham for deres øverste Forstander. - De Spanske Jesuiter, som have været paa Corfica, ere nu snart alle ankomne i Kirkestaten; men da de nu fast ere blottede fra al menneskelig Hielp, saa ere de i meget bedrøvelige Omstændigheder, og til at bestride deres Udgifter maa de nu sælge og giøre til Penge indtil deres Præsteklæder og Kirkekar, saa det kuns har liden Anseende til at de skulle besidde umaadelige Rigdomme.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
AVERTISSEMENS. Fra Pressen er nu udkommen: Det andet forbedrede Oplag af Hr. Capitain F. L. Hellige Opmuntringer i mødige og tand. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. kefulde Stunder; og da det første Oplag med megen Berømmelse den Tid blev antaget og recenseret, baade i de lærde Tidender saavel som i Fortgesetzte Nachrichten von dem Zustande der Wissen, schaften und Künste a., ligesom det og for rum Tid siden er bortsolgt; saa venter man ey mindre bifald og Liebhabere til dette nye forbedrede Oplag; samme er til Kiøbs hos Forlæggeren, HofBogtrykker Nicolaus Møller, i Frederichsberggaden, saa og paa alle Stadens Boglader, paa Post=Papiir for 5 Mk. og Tryk=Papiir. 3 Mark.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Den Engelske Philosophs, eller Clevelands Cromvels naturlige Søns Historie, femte Bog, oversat af det Franske, har nu forladt Pressen, Prænumeranterne til samme vilde derfor behage at lade afhente deres Exemplarer imod 2 Mk. 8 s. Prænumeration til 6te Bog, som snarest skal følge, paa Post=Papiir, og 1 Mk. 8 s. paa Tryk=Papiir, hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nr. colaus Møller, boende i Frederichsberggaden; De som ellers vil kiøbe dette i sit Slags ypperlige Skrift, kan bekomme disse som udkomne Bøger paa Postpapiir for 2 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir, for 1 Rdlr. 4 Mk., og ellers hver af de sidste Bøger paa beste Papiir for 3 Mk. og ordinair Papiir for 2 Mk., hos Forlæggeren saavel som i Hr. Pelts, Rothes og den Mummiske Boghandling paa Børsen, som og hos Kanneworff i Silkegaden. Korn. Rug Holstensk Td. 3 Rd. 1 a 4 Mk. Dansk Td. 3 Rd. 1 a 4 Mk. 8 s. Holstensk Hvede Td. 4 Rd. 4 Mk. Laalandsk Td., 4 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Byg Tønden 1 Rdlr. 5 Mk. a 2 Rd. 12 s. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. a 8 Rd. Malt Tønden, 2 Rdlr. 2 Mk. Havre Td. 1 Rd. 8 s. a 1 Rd. 1 Mk. 4 s. Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. Boghvede=Gryn Tønd. 6 Rdlr. 4 Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Jslands salted Lammekjød Tønden Fleskrøget Lispd. 1 R. Mk. 8 s. 10 Rdlr. Oste Fynske Skpd. - Holsteenske Skpd. 12 a 13 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Smør Fynsk Td. 28 a 32 Rdlr. Tælle Lisp.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Sællandsk Td. Rdlr. 2 Rd. 2 Mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Bergens Fisk Skpd. 10 a 11 Rdlr. Graasey salted Td. 2 Rdlr. a 2 Rd. 3 M. tør Skippd. . 7 a 8 Rdlr. Klipsisk Skippd. 14 a 16 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Norsk Torsk salted Td. Jslandsk Td. 5 Rd. 3 Mk. 6 a 7 Rd.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 12 a 13 Rdlr. M. Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Holstensk. 4 Rdlr. 2 a 3 Mk. Høste Sild Td. 6 a 7 Rd. Jydskenkelt Norsk Sild Td. 4 Rd. 2 a 4 Mk. 4 Rd. 1 a 4 Mk. 6 a 7 Rd. Fyensk Tran Tønden 17 a 18 Rdlr. Elle 3 Rdlr. 1 a 2 Mk. Norsk Tønd.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Lyneborger, Td. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. 4 Rd. 5 Mk. Kiøbenhavns Salt. Birke . Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1768-10-01
Fransk Td. 2 Rd. 1 Mk. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Viin. Brænde. En Ahme Rhinsk Viin. 68 a 88 Rdlr. Et Bonde Læs 5 Mk. a 1 Rbd. 43 a 63 Rdlr. Et Læs Torv 4 Mk. 8 s. a 1 Rd. 1 a 2 Mk. uden Rigs Et Oxsehv. rød Viin 70 a 84 Rdlr. Kul Tønden, 2 Mk. s. uden Rigs Et Oxsehv. Fransk Viin. 52 a 60 Rdlr. 44 a 64 Rdlr. 26 a 46 Rdlr. Høe et stort Læs. Forring. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin Dito mindre 1 Rd. 4 a 5 Mk. 8 s. 84 a 90 Rdlr. Halm et Læs 1 Rd. a 1 Rd. 4 Mk. den Rigs 44 a 50 Rdlr. Humle. Høns og Fiederværk. Brunswiger, Skpd. 20 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. 1 Mk. Garleb 600 Rdlr. - unge Parret 1 Rdlr. 1 Mk. Norsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner sæde et Par Tiære Tønden 3 Rdlr. 3 Mk. a 4 Rd. mavre et Par 2 Mk. 4 a 8 sk. Hør Skipd. 20 a 40 Rd. efter dens Høns gamle Parret 2 Mk. 4 a 8 s. Reen Hamp Skpd. 26 a 27 Rdlr.) Bonite. - unge Parret Kyllinger et Par 1 Mk. 4 a 8 sk. Brænde. Favnen. Ænder et Par 2 Mk. 8 a 12 s. Pommersk Fyr. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. Duer et Par 1 Mk. 4 sk. i Pommersk Bøg 4 Rdlr. 3 a 4 Mk. Æg en Snees 1 Mk. Æg
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Constantinopel, den 19de Julii. Pesten har nu begyndt at yttre sig her i en Jtaliensk Conditors Huus, hvor 3 Mennesker deraf ere døde paa een 14 Dages Tid. De fleeste af dem, som dertil have Leylighed, begive sig derudover paa Landet. - Paa nogle Dage har man her for Seraillets Porte offentlig udsat Hovederne af 4 Beys fra Cairo, hvilke, da de af den fornemmeste Bei Egypten, Aly Bey, Scheick Beled, formedelst nogle oprøriske Bevægelser vare blevne fordrevne, igien havde forsøgt med Magt at trænge sig ind i deres Pladser, men blev overvundne i deres Foretagende. - For nogen Tid siden er her ankommen en Scheick fra Bengalen, for at søge Porten paa Haande og Hielp og Beskyttelse mod det Jndiske Compagnie af Engelland, i Henseende til nogle dets Fordringer; men Porten har henviist ham til den Engelske Ambassadeur her, som skal undersøge Sagen, og skaffe ham Ret. - Storsultanen er bleven fortørnet over den ubillige lette Maade, (for ikke at give den et værre Navn,) paa hvilken man hidtil har tilladt Folk at øve Medicinen, og har forbuden under haard Straf, at tilstæde nogen til Grad af Læge, uden en foregaaende skarp Exammen; erklærende tillige, at det er bedre at døe uden Læge, end at lad sig slaae ihiel ved dem. - Man begynder ogsaa her i Landet at sætte Politiet paa en bedre Fod, hvorom udgaaet adskillige Anordninger; blant andre er udkommen en skarp Klæde=Forordning, hvorved forbydes alle Tyrker, men i sær Christne, under Livs Straf, at bære Hermeliner og andre kostbare Foerværker, item gule Tøfler og Sokker; Fruentimmernes Hoved=Pynt indskrænkes ogsaa, og de maa ikke gaae med Klæder, som ere besatte med Guld eller Sølv Hefter.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Lissabon, den 5te Augusti. Ved Forordningen af 21de Junii 1766 havde Kongen forordnet, af Compagniernes af Maragnon, Fernambu- og Doure, deres Actier skulle i Handelen gaae for red Penge; og at de skulle ansees som Eiendomme af første Classe; udi denne Forordning har Hs. M. nu gjort den Forandring, at ingen Fremmed skal efterdags være forbunden til at antage disse Actierti Betaling for Gield eller for Kiøbmands Godser. - Man siger at Hertugen af Cumberland, paa sin Reyse i den Middellandske Søe, vil ogsaa besøge denne Stad.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Den 9de Augusti. Med Breve haves den Efterretning fra Rom, at Jesuiter=Ordenens Ophævelse er der saagot som besluttet. - Mohrerne have bemægtiget sig et riig Portugisisk Skib, som kom fra Goa, og opbragt det til Fedal.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Den 26de Augusti. Tvende Kiøbmænd her have af Kongen erholdet Tilladelse at sende et Skib til Maccao, hvilket de have besluttet at lade gaae af i Januarii Maaned, dersom de til den Tid, i Følge en Plan til et Societet, som de have ladet udgaae, kunne bringe en Fond af 400000 Crusader tilveye; de skyder selv 80000 Crusader til, Prisen paa Actierne er ikke bestemt, men hver kan skyde indsaa meget ham lyster. De blive selv baade Directeurer og Casserere, og forbinde sig ikke til at giøre Regnskab førend 6 Maaneder efter Skibets Hiemkomst.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Cadix, den 30te Augusti. Til Saffy venter man 2 Portugisiske Krigskibe, for at indløse de Slaver af deres Nation, som befinde sig i Marocco, og for hvilke hver Keiseren forlanger 1000 Piastre.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Den 3die Septbr. Et Dansk Skib, kaldet Emanuel, kommende fra Hamborg, med Lerret, Vox og andre Vahre, er den 16de sidstl. strandet paa en Klippe, 4 Miile herfra. Folkene ere biergede, men Ladningen forloren, paa nogle Kister nær, som Søen har kastet paa Land.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Fra Grændserne af Jtalien, den 14de Aug. Den Tilstand, som Corficanerne nu befinde sig udi, bringer dem til Beslutninger, som man ikke uden Forskrækkelse kan forestille sig. Deres Mandighed, som begynder at helde til Fortvivlelse, driver dem til at overtræde Krigs Sædvaner: Af deres Smuthuller skyde de uden Skaansel paa de Franske Officiers, for at bringe Soldaterne i Uorden. Qvinderne ladde Bøsserne for deres Mænd, og formane dem, at de ikke frygte for en berømmelig Død til Forsvar for deres Fæderneland, af hvilket man forlanger de skal slaae Haanden efter 24 Timers Advarsel, under Straf at springe over Klingen som Rebellere.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Livorno, den 10de Augusti. Den 8de huj. løb den Engelske Fregatte Aqvild, kommende fra Corfica, her ind. Denne gik for nogen Tid siden, efterat den havde geleydet Hertugen af Toscana hid fra Neapolis, herfra til Genua, hvor den indtog Ridder Murren, og førte ham til Corfica, biede ham, indtil han der havde forrettet sit Ærinde hos Paali, tog ham saa igien om Bord, og bragte ham hid; saasnart han var kommen i Land, gik Reysen hurtig for sig i en Caleche til Florenz, og Dagen derpaa stak Fregatten igien i Søen, uden at man veed hvorhen. - Communicationen imellem S. Fiorenzo og Bastia har kostet de Franske meget; ligesom og Corficanerne derved have lidt stort Tab. Førend de Franske kunne sige sig at være Cap=Corse mægtige, maa de endnu erobre Furiani og Oletta; men disse 2 Poster ere stærk befæstede, og Corficanerne forsvare sig der saa tapperlig, at det vil være fornødent formelig at beleyre dem. General Paalis Broder, med 5000 Mand, staaer saaledes posteret, at han kan undsætte begge Pladser. - Jmidlertid forefalde jevnlig Skarmydsler, hvorved de Franske mestendeels komme til kort; thi Corficanerne kiende Landet, og vide at forstikke sig, fra hvilke deres Smuthuller de dræbe mangen Fransk mand: De Franske falde desuden meget hen af Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Den 13de Augusti. Af et Dansk og et Ragusisk Koffardieskib, som paa 3 Dage ere hidkomne fra Bastia, erfares, at de paa Corsica havde hørt en stærk Kanonade, som vedvarede Nat og Dag, og endnu da de afseglede. Siden gaaer her den Tale, at de Franske, efter 3 haardnakkede Trefninger, skulle have erobret Furiani, og at Corficaner, ne, som vare svagere af Mængde, havde efter et stort Bod bad retireret sig. - Disse have vel forøget Antallet af deres Capere, men samme løbe ogsaa stor Fare, i det alle Spanske, Franske og Neapolitanske Skibe nu have Ordre, at angribe dem overalt.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Den 26de Augusti. Et Dansk Kiøbmandskib, Haabet, som gik herfra af Marseille, er bleven forfulgt af en Fransk Chebekke, som har indhentet og visiteret det. Tre Engelske Herrer, som var der om Bord, maatte komme over paa det Franske Skib; Men efter 4 Timers Undersøgning, lod den Skibet igien uden videre Hinder fortsætte sin Reyse.
Berlingske Tidende, 1768-10-03
Af Brev fra London, den 20de Septbr. Udi de Dage fra den 13de indtil den 16de huj. har Hs. K. M. af Danmark gjort en Reyse udi nogle omkring den ne Hoved=Stad beliggende Provincer. Hs. M. har besøgt Slottet Windsor, hvor Hs. K. H. Hertugen af Glocester, imodtog Ham med megen Magnificence; Lyststederne Blenhem og Stow, hvis Eyere, Hertugen af Marlborough og Græve Temple, have haft den Ære at beværte Hs. M. til Middags; Dichley, tilhørende Græven af Lichfeld; og Newnham, til hørende Græven af Harcourt, hvor dog Hs. M. ikke længe har opholdt Sig; men i sær den navnkundige Stad Orford. - J Oxford har Hs. M. næsten tilbragt en heel Dag med at besee dette navnkundige Academies prægtige Bygninger og Bibliotheker, samt de Alderdommens Monumenter, som der ere i stor Mængde samlede sammen. Og har Hs. M. behaget at give Universitetet et offentlig Tegn paa den Agt Han bærer for Videnskaberne, i det at Hs. M., efter Kongernes Wilhelmi III. og Georgii L. Exempel, har imodtaget Doctor Graden i det Juridiske Facultet, hvilken Grad med stor Solennitet blev consereret Hs. M. af Vice Cancelleren, udi det ganske Academiske Corpses Nærværelse. - Den 16de om Aftenen kom Hs. M. hid tilbage igien; og begav Sig i Gaar til Museum Britannicum, hvor Hs. M. blev imodtaget at alle Betienterne i dette berømmelige Establissement, samt at Præsidenten for det K. Societet, Græven af Morton, som havde den Ære at tilkiendegive Hs. M., at Høystsamme, udi en overordentlig sammenkaldet General=Forsamling var eenstemmig udvalgt til Medlem af bemeldte Societet, og derhos fremlagte for Hs. M. den Bog, som indbefattet Liste paa dets Lemmer, udi hvilken Bog Hs. M. havde den Godhed at indskrive sit Navn. - Til Aftens gav Kongen af Storbrittannien for Hs. K. Danske Mst. et store Festin med Bal paa Dronningens Pallads, hvis Pragt var saa stor, at man intet prægtigere kan forestille sig. Man formoder, at Hs. Msts. Afreise herfra gaaer for sig den 10de Octobr. førstkommende. London, den 23de Septbr.