Berlingske Tidende, 1830-11-27
Paris, den 18de November. De siden den sidste Revolution paa flere Punkter i Frankrige udbrudte Uroligheder ere af saare forskjellig Natur: J Norden, politiske, i Nismes religiøse, i en stor Deel af det sydlige Frankrige ere de blot anledigede af reensmaterielle Jnteresser. Til disse sidste høre de efter en længe undertrykt Gjæring udbrudte Uroeligheder i Viinegnene, der nu synes bilagte, skjøndt ingenlunde endte. Efter Restaurationen besværede Viingaardsejerne sig forgjæves over, at Regjeringen, ved sit Probibitivsystem tvang fremmede Lande, der gjerne vilde forskrive franske Vine, til Repressalier. Vistnok var ogsaa under Keiserperioden ingen Handels friehed, men Staten var større. Vort Viinsalg, klagedes i Viin egnene, er nu saa forringet, fordi vi Intet kunde kjøbe fra fremmede Lande, thi vore Douaner staae under Vaaben, for at hindre fremmede Produkters Indførsel. Lothringen, Elsas, Burgund, Champagne ere saaledes forarmede. Bayonne udførte før Aaret 1789 aarlig 27,500 Oxehoveder Viin. J 1827 derimod ikkun 1,560. Marseille leverede før Viin til Sardinien, men nu ikke meer; til de forenede Stater i Aaret 1825 udførtes fra denne Bye : 4 Mill. 319,128 Litres; i Aaret 1828 ikkun 1 Mill. 601,122 Litres; til Rusland i Aaret 1820: een Mill. 344,206 L.; men i 1824 ikkun 386,676 Litres. Et lignende Forhold fandt Sted i Bourdeaux, hvis Udførsel i Aaret 1827. omsider var sjunket til een og firesindstyve Litres!! Forgiæves begave de meest anseete Mænd fra Viinegnene sig til Paris, for at foredrage de forskjellige Ministerier deres Klager over en af Frankriges vigtigste Erhvervskilders, Viinhandelens, ulykkelige Tilstand; de bade Regjeringen og at forunde Jndførselen, især at Jern og Sukker større Frihed, at Udlandet kunde ophæve de fremmede Repressalier; de indgave deres beskedne Klager til begge Kamrene; men Oppositionen var dem gunstig : en tilstrækkelig Grund til at Ministerierne vare deres Andragende ugunstige. Nuda Oppositionen er kommen til en vis Vælde og en liberal Regjering syntes at ville tage sig af Viindyrkningen, have de saalænge Forulempede troet, at Øjeblikket var kommet til paa eengang at befrie sig fra det Tryk, der saa længe havde hvilet paa den; Anledningen til de Uroligheder, som Nationalgaden og Regieringens kloge Forholdsregler nu synes at have bilagt. Dagens Samtaler dreie sig nu tildeels om Belgiens formodede Deling og Antverpens fremtidige Skjæbne; hvilken Stad, som man troer, i yderste Fald, efter Englands Forslag skal vorde en uafhængig Fristad. I de politiske Kredse paastaaes, nemlig at Hertugen af Wellingtons Tale og Jnterventionen i Belgien især sigter til Scheldeflødens Munding, hvorfra Napoleon vilde undersytte sit Sortog mod England og kland. J Hmsende i dette Anliggende vil man ikke uden Jnteresse læse et hidtil utrykt Brev fra Napoleon til Greve Decres, der er bekjendtgjort i et Skrift imod Bourrienne (af Generalerne Belliard, Gourgando. fl.), som i disse Dage er udkommet. J Brevet, som er dateret St. Cloud den 25de Juli 1811, siger Nap.: "Antwerpen, Boulogne og Cherbourg ere de tre Havne, hvorfra vore Hære bør true England og Jrland. Fra den 15de Sept. 1811 skulle disse tre Expeditioner forurolige Englænderne; den 15de Sept. 1812 skulle de forstærkes og den 15de Sept. 1813 begynde Hovedangrebet.