Aalborg Stiftstidende, 1837-09-30
(Af Kjøbenhavnsposten.) Det engelske Blad Globe, indeholder angaaende den i Titelen nævnte Gienstand følgende Opsats: Hvad Reformministeriet har gjort, er et ofte fremsat Spørgsmaal, et Spørgsmaal, der i Publicums Sind vækker Tvivl. Efterstaaende korte Oversigt hover, hvad den liberale Regjering, trods den Modstand, den har havt at kæmpe med, har sat igjennem frembyder en Fortegnelse af et ganske andet Slags, end nogensomhelst, som det mangeaarige Toryherredømme kan fremvise, og Virkningerne deraf ville, istedet for som hos Torverne at gjøre sig følelige ved svære Beskatninger og Elendighed, vise sig i den brittiske Nations tiltagende Velfærd og Velvære. Vi have for det Første Reformministeriet at takke for Reformbillen, det andet Magna Charta; Ophævelsen af Slaveriet; Corporations=Reformer i England og Skotland; Nedsættelse i Avisstempelafgiften; Formildelse Straffelovgivningen; den engelske Tiendereductionsbill; Billen angaaende Registrering af Fødsler, Dødsfald og Giftermaal, Billen, der tillader Arrestanter at lade sig forsvare af Defensorer; Billen angaaende Forbedringer i Fattiglovene; Ordnen af Kongerigets Handelslovgivning; Lovgivningens Reform ved Forbedring i Lovgivningen angaaende urørlig Eiendom, Jndskrænkning i retlige Klager og andre Forholdsregler til at hindre Processer; den engelske Kirkereformbill; Afskaffelse af Kirkeskatterne i Jrland; den nirske Tieendereductionsbill; Grand-Jurybillen for at forebygge Underslæb i Jrland; Jndsættelse af et virksomt Politi i Jrland; Berigtigelse af Bankens Privilegier; Frigivelse af Handelen paa China og Forandringer i det ostindiske Compagnies Privilegier: Forbedring af Aager- og Banklovningen; Sukkertoldens Fastsættelse; den Act, der tillader Dissentere at holde Bryllup, uden at Statskirken der har at indblande sig, og mange andre Love, hvorved Undersaat. ternes Vel er bleven befordret og alle Classers Rettigheder omgjerdede. For det Andet har Reformministeriet nedsat følgende Skatter til efterstaaende Beløb om Aaret: Skatterne paa Kul, Skifer og Tegl til et Beløb af 937,000 Lst., paa Lys og Sæbe, 1,093,000 Lst., paa trykte Kattuner og Lærreder, 1550,000 Lst., paa Hamp, Specerier o. s. v. 140,000 Lst., paa Anmeldelser i Aviserne 75,000 Lst., paa Søassurancer 100,000 Lst., de directe Skatter 440,000 Lst., Avisstemplet 700,000 Lst., i det Hele Nedsættelser til et Beløb af 4,035,000 Lst. For det Tredie har Reformministeriet formindsket Landets Udgifter, med 2,500,000 Lst. om Aaret. J Aaret 1829 beløbe de sig til 49,075, 333 Lst., og nu beløbe de sig kun til 46,572,570 Lst. For det Fierde har Reformministeriet formindsket den til Armeen, Marinen, Artilleriet og de forskjellige Tjenestegrene udfordrende Sum med 4,390,204 Lst. Den i Aaret 1829 til disse Øiemed vorterede Sum beløb sig til 17,182, 187. Ls., og udgjør nu kun 13,392,278 Lst. For den Femte har Reformministeriet nedsat Beløbet af Ga gerne paa 1000 Lst. og derover 296,469 Lst. om Aaret. J 1829 beløb den betalte Sum sig til 494,800 Lst., og i 1836 ikkun til 198,429 Lst. For det Sjette har Reformministeriet nedsat de aarlige Gager for Told- og Accisebetjente, samt for Embedsmændene i Colonierne med 510,000 Lst. om Aaret. For det Syvende har Reformministeriet afskaffet Sinecurer, og indskrænket Patronatsretten til Torvernes store Ærgrelse. For det Ottende har det, til Trods for LordAshburtons og Toryernes Spaadomme om, at det var ganske umuligt at vedligeholde Fred i tre Maaneder, alligevel vidst at bevare den. For det Niende har Englands Handel betydeligt tiltaget under Reformministeriet. Udførelsen af brittiske Producter og Fabrikata udgjorde i 1829 36, 150,379 Lst. og i 1836 53,015,430 Lst., følgelig en Tilvæxt af 17 Miil, lioner. Jndførselen udgjorde i 1829 43,536,187 Lst. og i 1836 55,133,418 Lst., altsaa en Tilvæxt af 12,200,000 Lst. Beløbet af de i Sparebankerne indskudte Summer udgjorde i 1829 14,434,921 Lst. og i 1835 16,456,104 Lst., altsaa et Plus af over 5 Mill. Lst., hvilket afgiver et klart Beviis paa de næringsdrivende Classers forbedrede Kaar. Fattigskat terne udgjorde i 1836 over 4 Mill. Lst. mindre end i 1829, medens Arbeidslønnen var steget i hele Landet. Svaret paa det fremsatte Spørgsmaal maa altsaa lyde saaledes: Reformministeriet har, ved at give gode Love til Befordring af borgerlig og religios Frihed, gjort meere for Folkets Velfærd og Lykke i 7 Aar, end Toryerne i 70; det har i samme Tid formindsket Landets Skatter flere Millioner og Aaret; det har i Landets Udgifter indsparet halvtredie, Million om Aaret; det har afskaffet Sinecurer og unyttige Embeder, og indført Sparsommelighed i alle Grene af Statshuusholdningen; det har vedligeholdt udvortes Fred, forøget Udførselen med 17 og Jndførselen med 12 Millioner, og fremfor Alt hold Toryerne fjernt fra Bestyrelsen, undertrykket Torver, nes orangistiske Sammensværgelse og bevaret for Storbrittanniens Trone en dydig og velopdragen Dronning. istedetfor Torhovedet - nu Konge af Hannover. Gyldne Ord. (Efter S. 229. 231 i Erzahlungen von Friedrich Jacobs, 7de Bind.) Blandt alle de onde Aander, der hige efter at ja lige Mennesket ud af Tilfredshedens Paradiis, er Mislundelsen een af dem, der have det travlest. Haand i Haand med den gaaer Bagvaskelsen. Den Ene udpeger det kaarede Offer, medens den Anden sniger sig i Skumringen til at spye sin Gift ud hover det, en Gift, mod hvis Virkninger intet Beskyttelsesmiddel dækker, aller mindst en Krone, men selv neppe nok Afkrogslivet. Det sagteligen hvidskede Ord løber fra Mund til Mund og støder sjeldent paa et Øre, der findes luk sket for det; ikke heller for tidt paa Mennesker, som drage det itvivl, men dog sjeldnere endnu paa Den, der søger at afvende det og gribe til Forsvar for Vedkommende, og selv ham finde disse maaske først, naar de stedes for Efterverdenens Domstol. Bagvaskelsen morer; Retfærdiggjørelsen kjeder; desaarsag sees Løgnen begavet med et seigt Liv, at den kan kildre Publicums umættelige Slugenhed ved, med en Travlhed uden Ophold, at sælge sig selv sunder Tusinde forskjellige Skikkelser. Hvor mangfoldige ere ikke og de, baade politiske og litteraire Løgne, der allerede have slaaet deres Bopæl op inden Historiens Enemærker. Som fripostilige Tiggere, eller som ublue Tøiter, trænge de sig ind af den ene Dør, naar de vises af ved den anden; og ret saa uforskammede trække de om, at man kunde ordentligen forledes til at mene, at de aldrig endnu havde forsøgt, hvad det er at stryges til Kagen. Det er og ganske anderledes let, blindt hen at troe, hvad der fortælles, end at undersøge Sandheden af det. Derfor maa, ifald forresten han vil hedde en ærlig Mand, nødvendigviis Enhver, som bare har tænkt løseligen over, hvor saare lidet den store Hob bryder sig om reen skjær Sandhed, gyse for at tillægge en offentlig Caracteer Noget, der kunde kaste Skygge paa den. Men, reent lud at gjøre sig Umage for at opdigte Sligt og udbrede det i Verden som Sandhed, det vilde derimod ikke tykkes den mindste Smule værre, end i Mulm og Mørke at jage den Forbigaaende Kniven i Ryggen. Til det Sidste hører dog en hvis Art af Dristighed; men til det Første forslaae Lumskhed og Lift meer end fuldeligen. Sees nu imidlertid Bagvaskelsen selv stumdom at betjene sig af Dristighedens Maske, da betyder det intet Videre, end at den vil afskrække Alle, der kunne falde paa at tvivle, og saaledes blive istand til med en større Tryghed at skuffe under Sandhedens Klædebon. (Meddeelt til Dagen.)