JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
J Sept. f. A. forelagde Financeministeren i Holland vor derværende Minister en uhyre Mængde formeentlige ved Holsteenske og Norske Told steder udstædte Danske Skibspapirer, fundne ombord paa saakaldte neutrale Skibe, der vare mistænkte for at komme fra Engelland. Ved den Undersøgelse, som vor Regjering anmodedes om at lade anstille over en hidsendt betydelig Deel af disse Papirer, fandtes at 56, paa 5 nær, vare falske og forfærdigede i Engelland, hvor et saadant Sæt Skibspapirer sælges for 5 til 20 Guineer!!!(Af Budstikken Nr. 47 og 48.) Til Jndvaanerne i det søndenfieldske Norge. Landsmænd, Høsten er kommet. Jgjennem Farer, Anstrængelser og de med Krigen forbundne Trængsler have vi naaet denne længe attraaede Tidspunct; den tegner til at vorde velsignet og paa de fleste Steder, at opfylde Landets Haab, at J roligen kunne rygte den, at J kunne sikkre Eder selv, Eders Familier og Fædrenelandet den Grøde Eders Agre yde, at ikke Fiender høste hvad Landets Børn saaede, det skylder Norge sine tappre Forsvarere, sin brave Krigshær. At J. naar Jordens Grøde er indsamlet og Laderne fyldte, kunne glæde Eder og roligen see Vinterens Komme imøde, det vil fremdeles skyldes Krigshæren. Jmedens den vaager over Landets Grændser, afdøder hvert fiendtligt Jndbrud, kunne J med Tryghed aabne Jordens Furer for at svangre den for den kommende Høst, og see Huus og Jord og Eiendom sikkrede under Tapperheds og Fædrenelandskjerligheds Varetægt. At forsørge vor brave Armee er altsaa den første og helligste af vore Pligter; den er fælleds for alle, som dertil ved Raad eller Daad kunne virke, fordi den gielder vor Tilværelse som frit og uafhængigt Folk og vor fælleds Sikkerhed. Men denne Pligt er i dette Øieblik dobbelt hellig og ubetinget for Aggershuus Stift, fordi det i den fremfarne Sommer har levet og er bleven næret af det for Krigshæren og til dens Fornødenheder samlede Forraad, Fienden spærrede os Tilførselerne: Magasinerne, bestemte for Hæren, maatte altsaa aabnes for Folket: Hungersnøden, som Fienderne ville skifte, og som de stolede mere paa end paa deres egen Vælde og Kraft, maatte afværges; det er skeet, vor farligste Fiende er overvunden, den critiske Tidspunct er overstaaet, og Landets Mangler skulle, saavidt det staaer i menneskelig Magt, vorde afhjulpne. Men, indtil dette med Tryghed kan skee, indtil vi, uden at underkaste os det dobbelte Onde, at tabe vore Tilførseler, og see dem at berige vore Fiender, kunne bringe dem i Norges Skjød, maa Hæren betrygges for Mangel, Landet for Rov og Undergang, og de medlagne Forraadshuuse, fyldes. Hertil er det, at vi herved indbyde alle det sønden jeldske Norges Landboere, J Tillid til Nordmænds prøvede Fædrenelandskjerlighed, Trofasthed og Hengivenhed for Konge, for Arne og den retfærdige Sag vi forfægte, have vi ikke troet at burde gribe til Udskrivning eller Requisition, men at et Vink vil forslaae, og at Folket, som i den henfarne Sommer er blevet understøttet af Krigshærens Magasiner, nu, ved at fylde disse med hvad det af Høstens Velsignelse og Jordens Grøde kan undvære, vil betrygge vore Forsvareres Underholdning og Landets Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Til den Ende ville vedkommende Øvrigheder foranstalte, at der i hvert Sogn omsendes Lister, paa hvilke samtlige Stifternes Gaardbrugere ville antegne sig for, hvad de, efter deres Avls eller Gaardebrugs Beskaffenhed, kunne og ville afgive til Magasinerne. Ydelsen forlanges ikke som Skat eller Gave, vi levne Yderne Valget, enten for det afgivende Korn at modtage contant Betaling, hvilken vi med Hensyn til Bestemmelsen, og billighed troe at burde fastsætte saaledes: for i Td. god Rug, 10 Rdlr., for 1 Td. godt Byg, 6 Rdlr. eller, om Yderne ville indlevere det afgivende som Laan, imod, inden Slutningen af Januarii Maaned 1809, at erholde det samme Qvantum igien, som de, efter Maal, have indleveret. Ydelsen maa tage sin Begyndelse saasnart Kornet er aftærsket, og i det seneste inden Udgangen af indeværende Aars September Maaned; den skeer til det hver Bog nærmest liggende Magasin, og Kjørselen eller Transporten betales med 16 Skilling pr. Td. for Milen paa Vognføre og 10 Skilling paa Slædeføre. Skulde – det vi ikke formode – nogen Gaardbruger i den Grad miskjende saavel sin Pligt, som sin Fordeel, at han skulde nægte godvilligen at præstere hvad han til Landets Forsvar maatte kunne afsee, vil Commissionen blive nødsaget, ved Udskrivning at tvinge de Gjenstridige at medvirke til Opnaaelsen, af det lige almeenvigtige Formaal. Nordmænd Trængselstiden er kommet, men som den kom uden Brøde, saa maa den mødes med Kraft: ved Mod, Samdrægtighed og Anstrængelse overvindes de største Farer, ved Sparsomhed og klog Huusholdning øges et ringe Forraad, under Eders Klippers og Trofasthedens Varetægt skal sikkerligen ikke det Folk undergaae, som offrer alt for Frihed og Ære, og den Fiende er halv overvunden, som hans Modstander har aftvunget Agtelse. Christiania, i den Kongelige interimistiske Regjerings commission for Norge, den 26 Augusti 1808. G. Moltke. Rosenkrant, Falsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Række Femte Aargang. No. 102. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 1 October, 1808. Det er høist beundringsværdigt, at see, hvor vidde Gamle have bragt det næsten i alle Slags Videnskaber og Kunster, og, uagtet saa mange af deres bedste Værker ere forkomne deels af Tiden, deels af Voldsomheder, saasom det alerandrinske Bibliotheks Opbrændelse, vise de tilbageblevne dog at de ere værdige at studere og tjenlige til Mønster og Belæring endog for Menneskeslægtens sildigste Afkom. Meget var det derfore at ønske, at Mænd, som havde Kald og Evne til at randsage i de Gamles Skrifter, ikke vilde blot opholde sig ved theoretiske Speculationer, philologiske bemærkninger og ubetydelige historiske Bitting, men især lade Tingen selv være sig magtpaaliggende, og kundgjøre samme ikke alene for andre Lærde, men og for de Ulærde, som maaskee kunde stundom have bedre Leilighed til at gjøre nyttig Anvendelse deraf i det daglige Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Mange af Fortidens Lærdomme, der nu kan ansees som skjulte, fordi ikkuns saa saare saa kjende dem, og kiende dem som oftest uden at meddele andre dem til Anvendelse eller selv gjøre Brug deraf i det daglige Liv, vilde da komme frem for hele Verdens Lys, og mange Ting, som nu ansees for nye, fordi de fremkomme under en ny Form, vilde da befindes at have været længe i Brug hos Videnskabernes og Kunsternes Fædre. Saaledes vil det maaskee ikke forekomme mange af mine Landsmænd, uinteressant at erfare, hvorledes en græsk Skribent, Herodotus, som levede omtrent 450 Aar for Christi Fødsel, taler allerede om Fartøier af Huder og let bøieligt Ved, hvilke, efter Behag, kunde bruges paa Vandet, og optages uden stor Umags og bæres paa Landjorden. Her er ikke Plads til at sammenholde alle de andre Steder, hvor de Gamle tale om sammensyelige og let adskillelige Hudefartøier, kuns troede jeg at dette ene Capitel ikke vilde vorde upassende anbragt i et offentligt Blad, fordi det derved lettest kunde falde i Hænde hos saadanne Folk, som har bedst Leilighed til at tænke videre herover, og hvorvidt der, ved en eller anden Leilighed, kunde gjøres Anvendelse heraf. Men jeg kommer nu til at fortælle det, som af Alt synes mig meest beundringsværdigt næst efter Byen Babylon. Jndvaanernes Fartøier, som føres ned af Floden til Babylon, ere runde og alle af Huder); thi hos Armenierne, som boe ovenfor Assyrierne, fældes Piletræer, hvoraf de gjøre Knæer, som de bedække, ligt et Gipsloft, med Huder til Skjul om dem. Men hverken give de dem nogen særskilt Bagstavn eller tilføje dem nogen Forstavn, men bygge dem runde i Form af et Skjold. Naar de herpaa har fyldt saadant et Fartøi med Foer og tilladet det med Vahre, lade de det føres ned af Floden. Som oftest nedføre de store Dunker, fulde af Palmeviin. Fartøjet regjeres af 2 Aarer og 2 Mand, som maae staae op, thi den Ene arbeider indad, den Anden udad med sin Aare. Disse *) Af disse de Gamles Fartøier af Huder har upaatvivlelig den Talemaade sin Oprindelse, at et Fartøi siges at være forhudet, endskjønt det nu omstunder egentlig er Kobber, som det er belagt med. Fartøier bygges snart store, snart mindre, men de største af dem kan endog bære en Vægt af 5000 Talenter *). J ethvert Fartøi er et levende Æsel, og i de store flere. Naar man nu, paa denne Sejlads, er kommen ned til Babylon og har udlosset Fragten, sælger man Fartøiets Knæer og alt Forret; men Huderne lægge man paa Æslerne, og drive dem derpaa op ad til Armenien igien; thi op af Floden kan man paa ingen Maade seile, formedelst Strømmens voldsomme Fart. Armenierne bygge altsaa ikke deres Fartøier af Træ, men af Huder, og, naar de nu, ved at drive Æslerne, ere komne tilbage til Armenien, saa indrette de andre Fartøier paa samme Maade. Saaledes ere da dette Folkes Fartøier. Jens Frechland. 2) En attisk Talent er 55 Pd. 21 Lod. *) Herodot. 1, 194. En mørk Tale. Ved Hedegaard, Justitsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
En af vore Danmarks store Konger bød Mig blive, og jeg blev, man talte om Min Skjønhed lige fra Paris til Rom, Og ofte jeg udmerket Ære nød: Thi da jeg stod i hæderfulde Rygte, Selv Keisere og Konger mig besøgte. Hvis hungrig Du om Dagen til mig kommer Da, naar kun Penge er i Dine Lommer, Du ved min Fod kan Hungren stillet faae Mit Hoved kneiser stolt til visse Tider, Mod det saa mange Øine vendte staae, Og paa mit Ord enhver med Tryghed lider; Og Viisdoms ædle Dyrker yder Jeg ædle Glæder, thi jeg byder Ham huld og venlig mangen sjelden Skat, Ja, selv i mørke, kolde Vinternat, Naar Kieledæggen under Dynen hviler, Den vise, kloge, Mand han til mig iler. Min Helbred den er god, og jeg har naaet En Alder, der er høi. Jeg mangen Broders Død Oplevede; men har end Farer, Nød, Heel ofte Undergang mig spaaet, Jeg trodsed Farer, Stød, og mellem Brødres Liig, Som faldt, jeg stod, og staaer urokkelig. Til min Ven Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
(Jævnfør Gunderslev Skov i Prosa og Poeste, i Skilderiet af Kiøbenhavn No. 100 og 10 Jeg seer i det herlige MindeEn Levning fra kraftfulde Old; Og aldrig af Siælen skal svinde Hvad ikke jeg skuede kold. Jeg seer i de mosklædte Stene, Som stande i Kredsen saa tæt, Omhvælvet af Egenes Grene, Et Tempel for Asernes Æt. Men selv paa de helligste Steder, Hvor henrykt Du skiælver af Lyst, Ei Asernes Glands jeg tilbeder. Ei Andagt opfylder mit Bryst Nedsiunken er Gudernes Vrimmel J Tusindaars evige Grav, Og Valhal var ikke den Himmel, Som Mennesket Sallighed gav. Men om end ei mere med Vælde De Aser fra skinnende Sal. Saa høit over kneisende Fielde Nedskue til Jorderigs Dal: Saa har dog end ikke fra Norden, Alfader bortdraget sin Haand; Saa er dog ei veget fra Jorden. Den Uskabtes hellige Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
J Stiernernes straalende Bue, J Jordens livsalige Pragt, J Himmelens blussende Lue, Jeg aner den Eviges Magt; Naturen jeg skuer saa kiærligt At favne med moderhuld Arm Hver Skabning, og smilende herligt At vinke til signende Barm! Chr. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Efter General-Extracten af Brandforsikkringens Regnskab fra 11 Sept. 1806 til 10 Sept. 1807 var dens Beholdning til d. 10 Sept. 1807. a) paa Prioriteter efter 403 Obligationer udsatte Capitaler 2,001,875 Rdlr.; b) Contanter pr. Casse. 4,632 Rdlr. 23750 s., og i de Cassen tilhørende Annuiteter 719,610 Rdlr. 78750 s., altsaa Cassens virkelige Eiende 2,726, 118 Rdlr. 6 1/2 s. Foruden til samme Tid resterede: Tilskud 11,130 Rdlr. 76 1/2 s., Præmie til nye Fond 5,446 Rdlr. 325 s., Contoirafgivt 1, 134 Rdlr. 62 3/4 s., og Renter af udlaante Capitaler 3,952 Rdlr. 48 s.; altsaa tilsammen 2,747,782 Rdlr. 33775 s. Cassen skylder derimod a) af indlaante Capitaler efter udstædte Obligationer 1,804,608 Rdlr., samt indestaaende Renter fra forrige Termin af dito Obligationer og til Deposito-Cassen 150,000 Rdlr.; b) efter udfærdigede Annuitet Beviser, 1,876,045 Rdlr. 6916 s. samt indestaaende Annuitet=Renter fra forrige Terminer 1,911 Rdlr. 66 1/2 s. Under balance 688,830 Rdlr. 41158 s. - Jldebrand skade i det anførte Aar beløb sig til 10, 195 Rdlr. 44 s. - Cassens Risico for 2,954 Eiendomme er 27,656,300 Rdlr. Caperen Tordenskjold skal have taget et rig ladt Skib ved Fladstrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Ved Pl. af 27de f. M. er Medicinal-Provideringscommissionen bleven bemyndiget til at oprette almindelige Medicinalvare-Depots, hvorfra samtlige Apotheker i Dannemark skulle forsynes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
En Engelsk Kjøbmandsflaade af omtrent 100 Skibe er i Fredags passeret forbi Taars til Østersøen. Vor Roerflotille gjorde strax Forsøg paa at afskjære nogle af dem, men hindredes ved en opkommen Blæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Frue Taarn, som forrige Aar afbrændte formedelst det fiendtlige Bombardement, skal nu istandsættes igien; Tømmerværket dertil tilhugges og af bindes paa Frue Kirkegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Man veed med Vished at Kammerherre von Eyben kun har overbragt een Elefantorden til Kongen af Holland, og ikke to, samt to Dannebrogordener, som der læses i Hamborger Correspondent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Nogle Studenter, som havde ansøgt om, i Stedet for Græsk at angive Statistik til Examen Philosophicum, have af Universitetets Decanus faaet den skrivtlige Resolution, at efter en Skrivelse fra den Kongel. Direction for Universitetet og de lærde Skoler af 26 d. M. denne Dispensation ikke kunde tilstaaes dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
J Aar har man i Sjælland havt saa faa Æbler, at en Skjæppe deraf betales med 15 Mk. Men mærkeligt er det, at man i Hirschholms Egnen har været meget heldig med denne Frugt art. En Bonde i denne Egn havde paa et eneste Træ for 63 Rdlr. Æbler. Men Aarsagen dertil ligger formodentlig deri, at Hirschholmegnens Bønder i de senere Tider tilbørlig have benyttet sig af den Kongel. Planteskole og ivrigere end nogen anden Egns Bønder lagt sig efter Havevæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Grosserer Fiedler har solgt sin Gaard paa Kjøbmagergaden til Hr. Kjøbmand Jensen for 32000 Rdlr. - Ved Jndkjøbet for adskillige Decennier siden har den kun kostet 9000 Rdlr. Ved egen Uforsigtighed eller Uvidenhed eller og ved andres Skjødesløshed eller Uvidenhed have alt ofte mange tilsat Livet. Paa denne Maade ere nyelig tre Børn i en Landsbye paa Øen Fehmern, hvoraf det ældste var fem Aar gammel, omkomne. Moderen til disse Børn bragte dem om Aftenen tidlig i Seng og satte et Trækar med Gløder i Stuen, deels for derved at varme den, deels ogsaa for at tørre nogle af Børnenes Klæder og adskilligt andet Linned, som var ophængt i Værelset. Derpaa gik hun til Naboen, for i hendes Mands Fraværelse at spare paa Lys. Ved hendes Tilbagekomst fandt hun Stuen fuld af Damp, Linnedet tildeels brændt og hendes 3 Børn qvalte. Da, som bekjendt, Kuldamp og Dunsterne af vaadt antændt Linned have samme Virkning som Opium eller andre bedøvende Giftarter, saa afgiver ovenanførte et nyt Beviis paa, at Uforsigtighed i denne Henseende kan drage de skrækkeligste Følger efter sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Den siden nogen Tid i Amtet Tøndern grasserende Blodgang, som dog i denne Egn mærkeligen har aftaget ved den nu herskende koldere Luft, er nu og sporet i Amtet Hadersleben. Præsten von Brinke til Wansbek, og flere Personer i dette Amt, ere blevne et Offer for samme. Man har ellers villet bemærke, at de som bruge spiritusse og bittere Sager derved bedst præservere sig for denne Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Efter den hidtil gjeldende Folkeret paastaaer jeg kun, at fra det Øieblik af, at en almindelig Krigsstand mellem begge Stater indtraadte, var det Engellands uforanderlige Ret, at ansee al Dansk Eiendom, der var i dets Magt, for confiscabel, paa hvilken Maade den end maatte være kommen i vor Besiddelse. Naar et Jndividum ved en Krigs Udbrud mellem begge Stater havde en Gield udestaaende, kunde da nogen, om denne Gield ogsaa var contraheret i Fredstider, paastaae, at dette Jndividuum ikke tabte sin Ret dertil, og at Gielden blev Kronens Eiendom, J Følge heraf ere efter Krigs lovene, hvad enten Fiendtlighederne ere at undskylde eller ei, ikke allene Fiendens Kronskibe men ogsaa hans Privatskibe confiscable, hvor haarde end de enkelte Tilfælde maatte være. Jeg haaber derfor, at D. H. ikke vil bifalde den ædle Viscounts Forholdsregler; thi de ere ikke berettigede til at blande sig i noget, som aldeles er forbeholdt Kronens Godtbefindende. Der er ikke mødt Dannemark andet en hvad Spanien, Holland, Preussen maatte lide. Ved tidligere Tilfælde indtraadte samme Praxis, og selv i Tider, da nogle af dem, der nu stride imod samme, vare Ministere. Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Postefterretninger. Mange Regimenter afgaae endnu fra Paris paa Vogne til den Spanske Armee. Keiserens Afreise, hedder det fra Paris under d. 1 Septbr., synes bestemt til de første Dage i næste Uge. Prindsen af Benevent, Prindsen af Neuschatel, Minister Statssecretairen og Overmarchal Hertugen af Friaul, ledsage Monarken. Foruden en Mængde Sølvtøi medtages ogsaa mange Haandheste, og i Porcellainsfabriken i Sevre indpakkes det for den Russiske Keiser bestemte Service. Den 25 vil Keiseren, som man troer, aabne Lovgivningscorpset, og derpaa afreise til Bayonne til Storarmeen. Ogsaa hedder det, at Prindsen af Neuschatel ufortøvet begiver sig til Armeen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Kongen af begge Sicilierne skal d. 6 Septbr. være ankommen til Neapel. - Publicisten indeholder et Stykke om Krigen i Spanien, hvori Munkesneedighed og Overtro anføres som Hovedaarsag til dette Riges Ulykke. Den Spanske store Hob, siger Publicisten, har som det første Løsen paa sit Raserie, næsten paa alle Puncter af en vidtløftig Landstrækning udøvet i Mængde saadanne Myrderier, som Folket i vor ulykkelige Revolution først udøvede, da dets Afsindighed fik Overhaand; men fra nu af indtil Januarii Maaned vil Oprøret i Spanien være undertrykket. – J Bilbao er d. 26, 27 og 28 Aug. blevet holdt en overordentlig Junta, hvori Præsidenten blandt andet sagde i en Tale, at Keiser Napoleon ikke vil opgive sit Forsæt, at gjøre Ende paa det skrækkelige Anarchie i Spanien. Paa Spørgsmaalet, om de Deputerede bifaldt Optrinene i Bilbao &c., tilkjendegave de alle deres Afsky for Oprøret og deres Hengivenhed for Kong Joseph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-01
Kongerne af Bayern og Würtemberg ere af den Franske Regjering blevne indbudne til at sende deres Troppe-Undsætning til Frankrige. Bayern stiller 10,000 Mand og Würtemberg 6000. De øvrige Smaaførster af Rhinforbundet ere ligeledes blevne indbudne hertil. - Der tales atter om en Russisk Storførstindes Formæling med en Østerrigsk Erkehertug. - Den Franske Armee i Spanien har følgende Stilling: Hovedcorpset, hvorved Kongen er, holder begge Bredder af Ebro og alle Bjerge i Biscaia besatte. Hovedqvarteret er i Miranda. Marchal Bessiers Corps strækker sig fra Pontocord til Burgos, og Marchallens Hovedqvarteer er i Santa Maria. J Bjergegnene har man opdaget hidtil ubekiendte Defileer, som kunne være nyttige for Armeens videre Bevægelser. Ministerne og Juntaens Medlemmer er hos Kongen eller og i Vittoria. Jmellem Oprørs-Høvdingerne hersker stor Uenighed. Man har foreslaaet at oprette en almindelig Junta og udnævne en General-Capitain i Kongeriget, men man har ikke kunnet blive enig om Vilkaarene. Paa nogle Steder have Militairpersoner stillet sig i Spidsen for Oprørerne, paa andre civile Embedsmænd, og paa mange Steder Munke og Folk af de laveste Classer. Man har forsøgt at bevæbne alle Folk fra 16 til 45 Aar, men man mangler Vaaben og Krigsfornødenheder. - Henimod d. 25 Sept. skulde Rhinforbundets Medlemmer forsamles i Frankfurt. – J Sicilien lide de Engelske Tropper meget af Øiensyge. - Den Russiske Hoftidende leverer en Beretning om en hæderfuld Fægtning ved Baltisk Port, i hvilken den Russiske Adm. Chanikowefter 8 Timers Kamp maatte overlade den Engelske Admir. Hvod Linieskibet Wewolod. Engellænderne, som fandt det aldeles umueligt at gjøre Skibet flot, stak det i Brand, efterat de havde borttaget det levnede Mandskab, hvoraf Admir. Hood d. 15 Aug. sendte Adm. Chanokow 37 Saarede til Udvexling. Da det sønderskudte Skib var bedækket med Liig reddede 66 Mand Russer sig ved at svømme. Den fiendtlige Flaade bestod af 13 Linieskibe og 5 store Fregatter, og den Russiske kun af 9 Linieskibe og 9 Fregatter. - Under Adm. Hood og Saumarez befinde sig nu ialt 2 Engelske Linieskibe i Østersøen. Viceadmiral Keats er med Skibene Brunsvick og Edgar blevne tilbage i Beltet. – Til Stockholm er der ankommen 18 Skibe med Fødevarer. - Det hedder, at Leiren ved Bauzen og Pirna skulde d. 24 f. M. støde til det 5te Franske Armee-Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
J en Stad som Kjøbenhavn, hvor selv Achiller ansee det for klogere at have Friseerstuer, end at slaaes med Hector og Trojaner, ja hvor Homer selv med alt sit Digtertalent havde seet sig nødsaget til at følge sin Helts Exempel, og Virgiler og Horatser maatte døe af Sult, gives der for en Mand i min Stilling, der har lært at aaare med sit Pund, ikke med sine Penge, neppe en bedre Næringsvei end en Rygtefabrik. Jeg giver mig paa Grund af ovenanførte den Frihed at indbyde alle de Herrer Snyltegjester, Støvslikkere, Nyhedsstøvere og Angivere, som ere vante til at fabrikere Rygter, til at melde sig i min Fabrik, hvor de kunne faae saa meget Arbeide, de ønske. Ved samme Leilighed anbefaler jeg mig paa det bedste til alle og enhver, som vil have politiske litteraire mercantiske Rygter udspredte. Til Gjestebudde, Assembleer &c. kunne de faaes ganske varme, naar der forud subskriberes paa dem som omtrent paa Billetter til Comoedie loger, og der gives min Casserer en liden Gratification. Jeg smigrer mig ligeledes med at faae Leverancer til vore Klubber, Viinkieldere og Restaurateurer. Paa 10 Exemplarer gives det 11te Deres forbundne &c. gratis. Ogsaa en mørk Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
J Anledning af Hr. Justitsraad Hedegaards i No. 102 indrykkede. Jeg samlet er af fire Led Naar man vil modens stave; Thi ellers maa det femte med At sætte mig ilave. At jeg urokkelig kan staae, Jeg takke maa min Hale; Kap den, – jeg flyder, men kan saa Dog mangen Mand husvale. Men mister jeg endnu et Led Jeg tjener Folk til Stytte, Naar de fra et til andet Sted Paa Kloden sig vil flytte. Det Dage tal tre Hundrede Og fem og tredsinstyve, Kan klygtig Læser i mig see, Jeg vil det ikke lyve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
J mig er ogsaa det, hvorved Lord Cannings Trop herinde Har stiftet sig og hannem med Et evigt Skjendselsminde. En nu behøves Mærker fleer, Jeg kan da dette spare Om Den, der tidt kan spørge meer, End Vise 7 kan svare. Af mig er to i denne By Som ere uden Mage. Hvoraf og udenlands gaaer Ry. Hvor let mig at opdage! R. Nyerup. Svar til min Ven Molbech. (Se Københavns Skilderi No. 102.) Du stander midt i Guders Lund Med Varme, som hos hver Kærminde; Thi Du i gamle Norden kun En mærkelig Ruin vil finde. Du knæler ei, thi Asers Magt Er Dig kun Fantasiens Pragt. Dit Syn forvilder sig min Ven Jmellem Gudenavnes Vrimmel, Og stedse stivt Du stirrer hen Paa Valhal, som paa Nordens HimmelJgennem Ragnaroke ei Dit Øie end har fundet Vei Kan Nogen skue høie Strid, Som føres mellem Lys og Mørke, Og Lyset fra den svundne Tid, Og Nordens Aser ikke dyrke? O! saa Du Lysets Herlighed, Du ved min Side knæled ned. Jeg skuer, sidste hede Damp Som stiger og fra Tidens Lue. Jeg glædes, endt er store Kamp Men Aser faldt, og jeg maa grue; J Skælven klæder sig den Lyst, Som da indstrømmer i mit Bryst.