Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-11-27
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavnsposten Nr. 324 indeholder en interessant Artikel om Kjøbstæd Regulativerne, af hvilken vi uddrage nogle Afsnit. "Communal-Anordningen bestemmer selv, med Hensyn til at den ikke kan komme til Anvendelse, forinden dette særlige Regulativ er givet, at der uopholdelig fra enhver Kjøbstad skal indleveres Forslag til samme, og i den Circulairskrivelse fra det danske Cancelli af 4de d. M., hvorved Anordningen fremsendtes, hedder det ligeledes, at Øvrigheden og de eligerede Borgere i enhver Kjøbstad snarest muligt skulle udarbeide de i saa Henseende fornødne Forslag. Man seer saaledes, at det er Regjeringens eget Ønske, hvad der jo heller ikke kan betvivles, at Anordningen det Allersnareste skal træde i Virksomhed, og dette Ønske bør Communerne, hvem Sagen nærmest angaaer, med alle deres Kræfter komme imode. Det er netop af Vigtighed, at man kraftigt benytter de faa Uger, der endnu ere tilbage af dette Aar, for at de nye Repræsentant Valg derefter kunne finde Sted ved Begyndelsen af næste Aar, og den 1ste Januar 1838 saaledes blive det Tidspunkt, fra hvilket et nyt og friskere Liv i Kjøbstædcommunerne kan tage sin Begyndelse. Som allerede bemærket træder den nye Anordning ikke i Kraft i nogen Kjøbstad, forinden Regulativet for samme er givet ( 27), og der foregaaer intet nyt Valg af Repræsentanter, forinden Anordningen er traadt i Kraft. Men disse nye Valg skulle, efter Anordningens § 9, finde Sted Dagen eller nogle Dage efter næste Nytaar, efterat Anordningen er traadt i Kraft, hvoraf da atter følger, at naar Regulativet for den vedkommende Kjøbstad ikke kan blive givet saa betimeligt, at det Fornødne i Anledning af de nye Valg kan være foretaget inden Udgangen af indeværende Aar, vil Anordningen ikke kunne træde i Kraft førend ved Begyndelsen af Aaret 1839. Der vil under denne Forudsætning endnu forløbe et heelt Aar, hvori denne vigtige Anordning ikke vil komme til Anvendelse, og, hvad der er endnu vigtigere, den Jnteresse for Sagen, som altid i Begyndelsen er mere levende, vil, ved denne lange Henhvilen, kølnes og slappes. Vi maae derfor ansee det for særdeles ønskeligt, hvad der vistnok ogsaa er Cancelliets Mening, da ellers Begjæringen omRegulativernes snarest mulige Udarbeidelse var lidet fornøden, at Forslagene til disse blive saa tidligt udarbeidede og indsendte, at de, inden Midten af næste Maaned, kunne være sauctionerede. – Det har været os kjært, af Helsingørs Efterretninger for 20de d. M. at see, at man i denne By har indseet Vigtigheden af strax at indgaae med Forslag til et provisorisk Regulativ for denne Kjøbstad. Man erfarer nemlig af denne Tidende, at Magistraten og de eligerede Borgere i disse Dage have i Forening gjort Jndstilling om hiint Regulativ. - At navnligen Helsingør maa kunne vente at erholde 2 borgerlige Raadmænd, kan vel efter denne Byes Størrelse og øvrige Betydenhed ikke drages i Tvivl. Skulde vi opstille nogen Regel i denne Henseende, da skulde vi mene, at alle Kjøbstæder af første Rang, hvortil vi henregne dem, der, efter den sidste Folketælling, have over 4000 Jndvaanere, med Føie kunne gjøre Regning paa at erholde tvende borgerlige Raadmænd. Disse ere Odense (8709), Helsing er 7122), Aalborg (7048), Aarhuus (6765), Randers (6407), Horsens (1846) og Fredericia (4141. Byerne af anden Rang, det er dem, som have over 2000 men ikke over 4000 Jndvaanere, kunne uden Tvivl vente at erholde een borgerlig Raadmand. Disse ere Rønne (3897), Viborg (3119), Svendborg (3358), Slagelse (2915), Nyborg (2873), Roeskilde (2828), Veile (2109), Ribe (2365), Assens (2313), Kolding (2309), Nestved (2279), Nakskov (2201), Faaborg (2111), og Kallundborg, (2082. Med Hensyn til Byerne af tredie Rang, det er dem, som have under 2000 Jndvaanere, kan det vel være tvivlsomt, om i disse for Tiden nogen borgerlig Raadmand vil blive indrømmet Plads i Magistraten.