Berlingske Tidende, 1759-04-13
J Jylland paa Bryschesborg Gods udi Stiernholms Amt, Dan gaard Sogn og Bye, er Jndesideren Laurs Jensen den 25 Februar sidst ved Døden afg. uden Livsarvinger, og skiønt hans Efterladenskaber ikke kan strække til den Dødes allerede anmeldede Gield, saa dog herved giøres samme Dødsfald bekiendt, for de af hans Arvingers Skyld, som endnu ikke vides hvem og hvor ere, som ey til Dato haver anmeldet sig, det der inden den i Loven fastsatte Tid behagelig vilde anmelde, hvorefter enhver kan vente dem ald lovlig Behandling. Thyrsbech den 30 Mart. 1759. Som Fuldmægtig C. L. Rosborg, Broder Brorson Provst i Jerslew Herredt og Sognepræst for Dronninglunds Menighed, lader herved 3 Gange i de danske Aviser, ligesom forhen skeet er til Oberretterne i Stiftet og Underretterne i Herredet ved mit lovlige udstædte Proclama efter Velædle, Velbr. og Høylærde Hr. Peder Kieldsen Paludan, fordum Deres Kongl. Majests. Assessor i Consistorio, Provst over Jerslef Herreds og Sognepræst for Hellevad, Ørum og Hellum Menigheder i Wendsyssel og Aalborg Stift, som ved Døden afgik den 24 Januar. a. p. indkalde og indvarsle saavel til Enke-Fruens og Medarvingers Sikkerhed og Securitet, som til Underretning, Oplysning og Forsikring for mig, som Successor i Provste-Embedet, i Fremtiden, en allene alle dem, som ved den geistlige Skifteret havt oppebaaret nogen Arvepart, eller annammet nogen Betaling for deres Fordringer, men endnu ingen lovlig Afkald eller Qvittering givet haver, men endog alle og enhver, myndige og umyndige med deres fødte Værger og Formyndere, Enker med deres Lavværger, Mindreaa ringer med deres Curatores, og alle andre, være sig hvo det være vil som kunde have noget at fordre, paastaa eller erindre i henseende til Provste-Embedets Administration og de geistlige publiqve Ting Behandling i Jerslev Herredt siden Aar 1734. til mit Provste-Embedes Antagelse at møde eller mode lade for mig og tiltagne Assessores i en Provste=Ret paa Roeslund den 26 Nov. 1759, som i Følge det udstædte Proclama er og bliver terminus peremptorius, for d. paa bem. Sted og Tid at angive, gjøre og bevise deres formeente Fordringer, Paastand og Erindringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Derimod maa de Udeblivende tilskrive dem selv alt den Skade og Uleilighed som kan flyde af deres Taushed og Udeblivelse. Lunderager den 31 Mart. 1759. Broder Brorson. Da forrige Borger og Feldbereder i Ringsted afg. Christen Pedersen, hans Enke Kirsten Jensdatter, for kort Tid siden er død i Schee Mølle udi Ringsted Amt og Herred, paa det Kongl. Kiøbenhavnske Universitets Gods, hos hendes Datter som er gift med Mølleren Sr. Thomas Juul sammesteds, saa er Boet derefter strax taget under Registering og Vurdering. Men da der skal være eendeel fraværende Arvinger, og Stervboet ikkun befindes ringe, saa lader Skifteforvalteren dennem saavelsom Credi- og Debitorer herved indkalde med 6 Ugers Varsel, at møde ved Skiftet, som er berammet at foretages i fornevnte Schee Mølle den 28 Mai førstkommende, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Orgelbyggeren Hartwig Müller udi Kiøbenhavn, gjører alle Organister, Kirke=Patroner, samt alle Liel habere af Orgelbygger Kunsten bekiendt, at han opbygger et nyt Orgelverk udi Kiøbenhavn, og derfor erbyder sig siden sielden saadant Arbeide forefalder, at vise alle de som ey allene ere Liebhabere, men endog de udi sær som saadant Arbeide, eller Orgelverk undertiden bliver betroed at spille og at besigtige, hvorledes retskaffen og got Orgelbygger Arbede seer ud og bør være, forinden det samme bliver sammensat, hvor ved det Bedrag som af Omløbere og selvgjorte Orgelbyggere, ved mange Kirker udi Provincerne, formedelst ukyndighed er skeet, og endnu skeer, maatte formodentlig forekommes og hemmes. Fra værende erbyder han sig ved Skrivelse at give Underretning, hvad og hvorledes de bør at eftersee saadant Arbeide og hvad egentlig Hovedtingen er ved et Orgelverk, som meest bør eftersees til Kirkernes Nytte udi Fremtiden.