JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Hr. Walther paa Riismølle pr. Randers anstiller i Randers Avis nogle Betragtninger over Landeiendommenes nærværende og formeentlige fremtidige Standpunct og kommer derved til det Resultat, at Værdien af Landeiendomme, saavelsom af alt Andet, med de kommende Tider i Danmark endnu vil stige betydeligt i Prisen. Denne Slutning støtter han paa følgende Grunde: 1) J Nabostaterne Holsteen, Mecklenborg, Hannover og Preussen staae Landeiendommene, trods de nærværende gode Conjuncturer i Danmark, dog endnu een Gang saa høit, som hos os; derhos ere Skatterne der større, uagtet Jordbundens physiske Beskaffenhed er den samme som hos os, og Jordmassen, betegnet efter Tøndemaal, 10 Procent mindre. 2) Efter analoge Slutninger vil Danmarks Folkemængde sandsynligviis om 30 Aar have fordobblet sig. Statistiske Beregninpaa lade for Sammes 210 Mk. nesker endnu i kortere Tid vente en lignende Forøgelse. 3)
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Med Hensyn til præventive Forholdsregler imod Pressen, tilføiede han sluttelig følgende historiske bemærkning: Vor forevigede Frederik den Sjette brugte i sine sidste Levedage en Yttring til en Fortrolig, som denne har tilladt mig at benytte. Den Fortrolige, gjorde Kongen opmærksom paa, at Pressen i den senere Tid gjorde sig skyldig i saamange Misbrug, at det vel var paatide at lægge Baand paa den; men Kongen svarede: Da Cholera nærmede sig Rigets Grændser, tog jeg præventive Forholdsregler, men jeg seilede, thi Smitten laae i Luften; men noget Lignende finder Sted med Hensyn til Pressens Udskeielser, de ligge i Tiden, og den vil beseire dem." Roulunds Forsvarsord, for Trykkefriheden vare følgende: Min Mening i den foreliggende Sag er kortelig denne. Behandles Pressen honnet, vil den i Neglen ogsaa handle honnet; men undertrykkes og forfølges den til det Yderste, vil den omsider blive nødt til at indlade sig paa den sidste Kamp, og det turde maaskee da findes undskyldeligt, om den under saadanne Omstændigheder troede, at ethvert Middel var tilladeligt. Til Pressens Brug staaer derhos et Ord, som til enhver Tid udøver en magisk Virkning over ethvert ædelt og ophøiet Gemyt; men under Folkebevægel. ser, og naar det udtales med Begeistringens hele Styrke, virker det umodstaaeligt paa Alle - behøver jeg at sige at Ordet hedder Frihed. Pressens Magt grunder sig i Folkets, hvis Rettigheder den er kaldet til at udvikle og fremme. Hvad vi derfor bidrage til at udvirke Pressens Frihed, bidrage vi til at udvirke vor egen. Et Par Decennier omtrent efterat Enevoldmagten havde taget sin Begyndelse heri Riget, indførtes Trykkefriheden i England. Vil man see, hvad den frie Presse formaaer, og vil man have et klart Begreb om, hvad Folkefrihed og Folkelyksalighed betyde, saa gjøre man en Sammenligning imellem England og Danmark, saaledes som Forholdene da vare. og saaledes som de nu ere. Maae vi da end slaae Øinene, ned, saa er det dog aldrig værd at forsage, og seent er unægtelig bedre end aldrig. Kan den frie Presse altsaa udrette paa store Ting, saa er det let at begribe, hvorfor Kongen har sagt, at han er Trykkefrihedens varmeste Ven: og jeg haaber, at det snart vil være vitterligt for hele Ber den, at Kongens Ord kan der stoles paa.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
J Mødet den 27de Novbr. blev Funders Forslag, til en Petition og Forelæggelsen af et toaarigt Finantsbudget foretaget til endelig Behandling og samtlige Committeens Jndstillinger: 1) At de Normalreglementer, som udarbeides til Regel for den fremtidige Finantsforvaltning, saavelsom et fuldstændigt og detailleret Finantsbudget for Aarene 1841 og 1842, maae blive forelagte i extraordinaire i næste Aars Foraar sammenkaldte Forsamlinger af de danske og Hertug dommernes Stænder, for, efterat være provede af disse, at ophøies til en for det paagjældende Tidsrum forbindende, Lovbestemmelse. 2) At der for Fremtiden bestandigt ved hver ordinair Stænderforsamlings Aabning maa blive forelagt Samme et lignende Budget for 2 Aar af Gangen, for paa lige Maade, efter af Stænderne at være overveiet, at emanere som en for alle Vedkommende forbindende Lov, og at der derhos maa drages Omsorg for, at de Oplysninger, som med Hensyn til det forelagte Budget maatte kunne ønskes af den til Sammes foreløbige Prøvelse af Stænderforsamlingen nedsatte Committee eller af Forsamlingen selv, uopholdeligen kunne tilveiebringes, saa at den endelige Discussion af Sagen i Plenarforsamlingen ei i den Anledning skal blive udsat, og at, som følge heraf, Budgettet for Aarene 1843 og 1844 maa blive forelagt til Betænkning i de første ordmaire Stænderforsamlinger af det næste Sexennium. 3) At det maa blive foranstaltet, at alle de Collegiers og andre Autoriteters Regnskaber, hvilke en Anvendelse af Statens Jntrader er underlagt, gives en saadan Form, at de nøiagtigen svare til det affattede Finants budget, og at disse Regnskaber for den næstforegaaende Finantsperiode blive den paafølgende Stænderforsamling forelagte til Prøvelse af Budgettets Overholdelse, og som Veiledning ved det næste Budgets Bedømmelse; og endelig 4) At Hs. Majestæt ei vil meddele nogen af nysnævnte Autoriteter allernaadigst Decharge for de aflagte Regnskaber, forinden Stænderforsamlingerne have havt Leilighed til at prove dem med Hensyn til Budgettets Overholdelse. efter under Et at være satte under Afstemning, antagne eenstemmigt med 44 Stemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Handels= og Skibsefterretninger. I der Kornhandel im allgemeinen hedder det under 8de d. fra Hamborg: Af Hvede gik i de sidste 8 Dage Alt til Forbrug kun 50 Læster bleve kjøbte til Forsendelse til Madeira. J Rug er ingen Forandring indtraadt. Med Byg er det meget flaut. Havre er ligeledes gaaet lavere. Ærter fandt nogle Kjøbere til 77 a 79 Rdlr. Cour. pr. Læst. J Raps har i denne Uge ingen Omsætning fundet Sted, Kreaturdeen forblive efterspurgte. J Smør have i den sidste Uge fundet betydelige Salg Sted, iblandt andre ogsaa til Forsendelse til London. Efter al Sandsynlighed vil der til Nytaar være ringe Foraad af Smør og Priserne for gode Varer holde sig høit. - Hvad Uld=Handelen angaaer berettes fra London under 30te November, at de sidste Efterretninger fra Ny Syd=Wales skildre Faarehjordernes Tilstand som særdeles tilfredsstillende og Sammes Forøgelse i alle anstralske Besiddelser som over al Forventning stor, saa at man inden faa Aars Forløb alene derfra kan imodesee tilstrækkelige Uld=Tilforsler for næsten ganske at kunne undvære al anden Tilfor sel af denne Artikel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Frederikshavn, den 10de December. Forbipasserer, den 8de: "Wilhelminer, Capit. Asmussen, f. Flensb. t. England. Tilankers idag under Hirtsholmen: Enigheden, S. Christiansen af og til Svendb. f. England.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Aalborg Torvepriser, d. 12te Decbr. Rug 3 Mk. 4 s.; Kartofler 8 a 12 s. pr. Skp.; Oxekjød 7 a 8 s.; Kalvekjød 10 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmør 28 s., Bøndersmør 21 a 22 s.; pr. Pd. Æg 26 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 8de Decbr. P. Baadsgaard (af Nykjøb. p. Mors) f. Porsgr., best t. Aalb. m. Træl. I. C. Markmann f. Aarh., best. t. Sæby m. Hamp. H. J. Hansen og J. H. Ahlmann ; Begge f. Altona, best. t. Horsens; J. H. Ginge f. Altona, best. t. Aarhuus; Alle m. Stykg. D. 9de: J. M. Sørensen f. Kbhvn. m. Stykg. A. H. Kraiberg f. Christiania, best. t. Aarh. m. Jern og Træl D. 10de : N. Thomsen f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 10de H. Poulsen f. Flensb. t. Hull. - Vinden d. 10de, ostlig, med Døde. Tommersvend J. J. Øx. 78 A., Jfr. Cecilie Marie Hoff, 67 A.; Begge i Kjøbenhavn. Engelsk Sømand Malcolm Willany, 21 A.; i Helsingør. Kleinsmedmester C. A. Fischer, 88 A.; i Odense. Sophie Hedev. Dinesen, f. Kjeldsen, 62 A., paa Volstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Ved Tallotteriets 1380de Trækning i Altona udkom:
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Bekjendtgjørelser. De ærede Herrer, som frivilligen bare min afdøde Hustrue til hendes Hvilested, saavelsom Dem, der fulgte bende didhen, beder jeg om at ville modtage min forbindtligste og hjerteligste Tak for den Agtelse og Velvillie, de derved beviste hendes Minde, som og for den venlige Deeltagelse i min Sorg, der ved denne Leilighed ogsaa ydedes mig. Aalborg, den 11te December 1849. Ærbødigst. A. Morch.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Bekjendtgjørelse fra Aalborg Postkontor. Da de forøgede Embedsforretninger, som i den senere Tid ere paalagte Postkontoret, gjøre en Forandring i de ved Siden heraf hidtil udførte private Forretninger nødvendig, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for det corresponderende og avisholdende Publicum paa Landet heri Postdi. strictet, at denne Forandring vil indtræde fra 1ste Januar 1041. J denne Henseende bemærkes: 1) De, som ikke have truffet særlig Overeenskomst eller Aftale med Postkontoret og Udlevering af deres Brev og Avissager i laasede Posttasker eller forseglede Couverter, anmodes om, at instruere vedkommende Bud saaledes, at det hvergang navnlig opgives til Hvem, hver især, det skal afhente Breve og Aviser, da disse Sager ikke som hidtil ville blive Buden tilbudte; - ligesom de ogsaa inden 1ste Januari næstkommende ville behage, enten at tilstille mig deres skriftlige Tilstaaelse. for at Breve og Aviser til dem maae udleveres til vedkommende Bud, naar det paa foranførte Maade forlanger Samme eller, i manglende Fald, at forsyne Budet med behørig Fuldmagt derhen, at det saaledes Udleverede gaaer paa vedkommende Brev Eieres eget An- og Tilsvar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
2) Breve til Landbeboere her i Postdistrictet ville fra fornævnte Tid ikke, uden særlig Overeenskomst eller Aftale med Postkontoret, af mine Postbudde blive udbragte og aflagte paa Steder her i Byen, uden for saavidt disse findes anført paa Brevenes Adresse. 3) Det er en Selvfølge, at Kongelig Tjeneste, mod Attest frigjorte Breve, til Embedsmænd paa Landet og andre Landbeboere, overeensstemmende med den kongelige Generalpostdirections Circulairskrivelse til Postkontorerne af 17de Marts 1832, ville paa Vedkommendes Forlangende blive udleverede uden at nogen Betaling eller Godtgjørelse herfor bliver at erlægge. Aalborg Postkontor, den 12te December 1810. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Søndagen den 13de December opføres.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Et Eventyr i Rosenborghave,
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Vaudeville i 1 Act af J. L. Heiberg. Derefter: Aprilsnarrene, eller Jntriguen i Skolen,
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Vaudeville af J. L. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Til Slutning: Grethe i Sorgenfri,
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Vaudevillemonolog af Prof. Heiberg. J. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Franske Cathrineblommer, Figener, og Citroner faaes hos J. H. Schibbye & Nielsen. Bogbinder J. C. Bech. er bleven forsynet med en betydelig Samling af forskjellige Spil, saasom: Dominokort, Gravkort, m. m. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Som Julegaver til Born er jeg forsynet med et Parti nye og smukke Billedbøger, hvilke alle sælges uden Forhøielse i den kjøbenhavnske Bogladepriis. Hos mig er endvidere indsat til Salg følgende Bøger for halv Bogladepriis og indb. i smukt fransk Bind: Præsten Hornsyld og de Confirmerede, Prædikener af Schjødte 3 Bind, det farlige Slot, romantisk Fortælling af W. Scott, Grev Robert af Paris, histor, rom. Fortæll. af W. Scott. Ligeledes er jeg bestandig forsynet med godt og stort Regnevelin smukke hvide Damehatte=Pap, grønne og hvide Visitkort, Devis= og Bogstav=Oblater, Alt til billigste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
En ung, eenlig Mandsperson ønsker sig et menbleret Værelse, med Kost og Alt i Huset hos en dannet, selskabelig Familie. En Billet, mærket A. Ø., hvori den nøieste Priis, samt det øvrige Fornødne opgives, bedes snarest muligt indlagt paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Ved Proclama af Daas Dato, som vil blive læst inden vedkommende Under= og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Fæster Enevold Pedersen Wraae af Seilstrup Mølle i Seilstrup Sogn indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 9de December 1840. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
J Aalbeks Bugten tæt sønden for Aalbek, er paa circa 4 Favne Vand fundet et Skibsanker med Træstok, nyt Bøiereeb og en Træklods, samt omtrent 16 Favne Ankertoug 5 a 6 Tommer tyk. Paa Ankeret findes intet Mærke. Vandspaanerne paa begge Sider af Ankeret er paaklinket. Eieren heraf indkaldes til inden 2 Maaneder fra denne Bekjendtgjørelses Datum at bevise sin Eiendomsret, da Ankeret eller tilfalder Finderen. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 10de December 1840. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Fredagen den 18de dennes bliver ifølge Vedkommendes Begjæring, afholdt Auction paa Stranden ved Lønstrup, henved 1 1/2 Miil vestlig fra denne Kjøbstad, over omtrent 6 Skpd. Hamp og 200 Skpd. Hør, der i meer og mindre havareret Tilstand er bjerget fra den ovennævnte Sted Natten imellem den 1ste og 2den dennes indstrandede Brig Impartial Hiørring, den 10de December 1820. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
For vedkommende Assurandeurers Regning sælges ved Auction paa Toldboden Formiddagen Kl. 10 den 16de Dennes: 11 Stkr. glatte og figurerte Thibets og 24 Stkr. Jrich Linen og Shirting, hertil indført i beskaadiget Tilstand med Skipper N. J. Warrer fra Altona. Aalborg, den 8de December 1810. F. J. Koefoed, Mægler. For saavidt Salget, ved den den 16de dennes paa Toldboden over Tobaksblade berammede Auction angaaer, biver Samme, efter Vedkommendes Ordre herved tilbagekaldt. F. J. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Ved Auctionen, som afholdes paa Toldboden den 16de dennes, bortsælges endvidere 11 Stk. tørre og gode Mahogni=Planker.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Blandt uindløste Breve for November Maaned henligge paa Kjøbenhavns Postcomptoir, fra Aalborg, Adr. C. Busch, Bomuldsvæver C. F. Hansen og F. C. Nielsen, fra Frederikshavn: Adr. Fram, juris Foss, og
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Dagspostens Efterretninger. Efterretninger fra China af Begyndelsen af August Maaned melde, at Øen Tschusand (en Ø af samme Størrelse som den engelske Ø Wight) den 5te Juli er blevet erobret af den engelske Flaade. Det første Skud mod Mandarinens Bopæl, efter at en Opfordring til Overgivelse, ikke var efterkommen, besvaredes af de foran Staden opstillede Junker Krigskibe, og Strandbatterierne. De brittiske Krigskibe gave derpaa det glatte Lag og i 2 Minuttet bleve Junkerne, Kanonerne og Fæstningsværkerne forladte og de chinesiske Tropper flygtede til alle Sider. Der blev derpaa gjort Landgang med 4 Stykker Skyts, og nogle Kugler og Bomber kastede ind i Hovedstaden. Da man den følgende Morgen forberedede sig paa at storme denne, fandt man den forladt af de chinesiske Tropper og besatte den anden Modstand. Det Sidste vil ikke forekomme saa forunderligt, thi efter Beretningen vare alle Hovedstadens 40,000 Jndvaanere tilhobe flygtede ved Synet af de britiske Krigsskibe. (Beretningen klinger, som man hører, noget Münchhausensk). J Staden har man forefundet et stort Korn magazin, der skal indeholde 30 Millioner Maunds Korn Man troer, at Øen er et Entrepot for Kysthandelen. Endvidere berettes om Expeditionen, at en Baad med Parlamentairflag, som fra Fregatten Blonde, blev sendt til Amor blev beskudt og at Fregatten derpaa besvarede Jlden og nedskjød alle Fæstningsværkerne. Den 3die August seilede 6 britiske Krigskibe til Bocca Tigtis for at ødelægge de det opplantede Batterier og frigjøre Gjennemfarten til Canton; de bleve imidlertid nødte til at vende tilbage, da de i Nærheden af Bocca Tigris fandt Reveret tilstoppet med Kjæder og Steen. Ningpo bliver blokeret og en 4de Flaadeafdeling er afsendt til at blokere Tangtseking, der ligger paa Veien til Manking.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
En officiel Beretning fra den franske Consul i Alexandrien af 26de November melder, at den engelske Flaade var ankommen til Alexandrien, at Commodore Napier havde som Parlamentair begivet sig ind i Havnen og at Vicekongen, efter en lang Conference mellem Napier og Udenrigs=Ministeren, havde besluttet at antage Arveligheden over Ægypten alene, at udlevere Flaaden og rømme Syrien. Fra Beirut har man Efterretninger indtil den 18de Novbr. Jbrahim stod dengang endnu med 12,000 Mand ved Zahle og Englænderne gjorde Forberedelser til at angribe ham.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
J Constantinopel har Kanonernes Torden den 11te og 12te Novbr., 5 Gange om Dagen, nemlig paa de Tider Koran=Bønnerne holdes, forkyndt St. Jean d'Acres Jndtagelse. Om Aftenerne var Hovedstaden illumineret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Commandeuren for den tyrkiske Flaade, Commodore Walker, er ankommen til Constantinopel for at overlevere Sultanen St. Jean d'Acres Fane. Den hele tyrkiske Flotille ventes ogsaa til Constantinopel for at overvintte. Commandanten paa en af Fregatterne, der bragte 1000 ægyptiske Fanger til Constantinopel, havde, af Mangel paa drikkeligt Vand, tvunget Fangerne til at drikke Søvand. Allerede underveis døde henimod 100 af dem. J Constantinopel maatte den halve Deel af dem bringes i Hospitalerne, hvor daglig nogle af dem udaande. Commandanten blev af en Krigsret dømt til livsvarig Galeistraf. - Den syriske Stad Antakiah ide Gamles Antiochia Epidaphnes, Seleucidernes Residents, er ogsaa erobret af den syriske Expeditions Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
J det franske Deputeretkammer er Adresseudkastet nu med stor Majoritet (247 mod 161) blevet antaget. Thiers havde under Slutnings-Debatten med Eftertryk og Uvillie og under levende bifald fra Oppositions=Siden tilbageviist de krænkende Sigtelser for smudsige Børspeculationer, som ere fremkomne imod ham og som en Hr. Desmousseaux de Givre, der havde arbeidet under Thiers, end ikke undsaae sig ved at bringe paa Bane i Kammeret. Ogsaa flere Deputerede af forskjellig Farve havde begivet sig til Hr. Thiers for personlig at bevidne ham deres Uvillie over de paa hans tidligere Stilling gjorte hadefulde Angreb.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
J Mødet den 7de forlangte Finantsministeren overordentlige Crediter til Beløb af 240 Millioner Franker for Tjenesten i 1810 paa Grund af Utilstrækkeligheden af de hidtil bevilgede Summer, navnlig i Krigs-, de offentlige Arbeiders og Marineministeriet. Af hans Fremstilling viser sig, at de forudseete ordinaire Udgifter for 184, ville beløbe sig til 1 Milliarde og 200 Millioner, og Jndtægterne kun til 1 Milliard og 155 Millioner, altsaa en Officit af 45 Millioner, og at det, hvis Rustningerne ogsaa i 1841 skulle forblive i samme Stand, vil være et definitivt Deficit af 832 Millioner, der ved Skatkammerets forskjellige Hjælpekilder kan bringes ned paa 675 Millioner.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Keiser Napoleons Liigbegjængelse er ansat til den 15de December imorgen, Sørgetoget vil gaae forsig paa følgende Maade. J Spidsen Musik og alle Regimenter af den hele første Division, derpaa hele Hovedstadens Clerus og alle gamle Soldater i Reiserrigets Uniform. Derpaa Keiserrigets Marschallet, som Escorte for det keiserlige Sværd, Æreslegionens Ordensinsignier og de 5 med Guldbogstaver trykte Codices. Herpaa følge den keiserlige Gardes Pelotoner, Militair=Deputationernes Faner fra hver Division, de 40 Departementers Bannere, Borger= og Militairskolerne, det diplomatiske Corps, Pairs= og Deputeret kamrene, Stats, og Municipalegadet, Magistraturen, alle Paris's Rets-Embedsmænd og Advocater, alle Lærde op General Bertrand, siges at skulle udnævnes til fransk Pair. Den samme Udmærkelse venter, ifølge National, ogsaa General Gourgand og Baron las Cases. General Montholon har fra sit Fængsel i Citadellet Ham tilskrevet Marschal Soult et Brev, hvori han som Fange udbeder sig den Naade, at turde følge Napoleons Liig Keiseren har sagt Frankrig - hedder det i Brevet, at mine Tjenester imod ham paa St. Helen har været liig en Søns Omhu for ham; han har udnævnt mig til den første af sine Testamentsexecutoret; han har gjort endnu mere; han har villet, at der skulde blive mig den udmærkede Ære tildeel, at modtage hans sidste Suk og lukke hans Øine." Tilstaae mig, Hr. Marschall, min ærefrygtsfulde og indstændige Bøn; tillad De mig at opfylde denne fromme og barnlige Pligt, og - den Eed nedlægger jeg i Deres Haand og den samme Ærens og Troskabens Følelse, som der fængslede mig, saa længe Keiseren levede, og som førte mig til Boulognes Strand, den skal ogsaa føre mig tilbage indenfor Hams Mure, saasnart jeg har forladt Sørgetoget."
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Det spanske Regentskab har ved Decret af 30te November udstedt en Amneste for alle siden 19de Juli begaaede politiske Forbrydelser og Forseelser. De carlistiske Flygtninge dog for Øieblikket med Undtagelse af Civil og Militair=Cheferne, Officererne og de Geistlige - have, paa den Betingelse, at de aflægge Eden til Regjeringen, erholdt Tilladelse til at reise tilbage til Spanien. En anden Regentskabs-Ordonnants decreterer samtlige Hjælpejuntaers Ophævelse. Seirshertugen siges at omgive sin Person, og Bopæl med særegne Forsigtighedsforholdsregler. Man forsikkrer, at der for faa Dage siden er gjort et Attentaimod hans Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 9de December. Jgaar Aftes Kl. 8 var tilsagt Cour paa Christiansborg Slot for de 3de første Classer i Rangen, i Anledning af H. K. H. Kronprindsens høie Forlovelse med Hs. Høihed Hertuginde Caroline Charlotte Mariane til Meklenborg-Strelitz, Cavalererne klædte en galla, Ridderne af Elephanten og Storkorsene af Dannebroge med Baandet over Kjolen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
- Til den Fest, som igaar Aftes i Anledning af Kronprindsens Forlovelse fandt Sted paa Christiansborg, Slot, vare, foruden de tre første Classer i Rangen, tillige alle Officererne ved Kjøbenhavns Garnison, Borgervæbningen, Brandcorpset, Livcorpset, endeel af Geistligheden samt andre anseete Personer indbudne. Salene vare glimrende oplyste og Synet af de mange brillante og brogede Uniformer, der blandede sig med de pragtfuldt smykkede Damers hvide Baldragter, ydede et særdeles smukt Skue. En stor Frihed og Munterhed herskede overalt, og Kongen og den kongelige Familie blandede sig utvungne blandt Mængden, der mennes at have talt henved 1100 Personer. Med den største Mildhed indlod Hs. Majestæt sig i Samtale med Officerer af de forskjellige Corpser og havde for hver et venligt Ord. J flere Sale blev der dandset, men der var en temmelig Mangel paa Damer, da kun de tre første Classer vare indbudne. J nogle Sale blev der spillet, og De tes Majestæter deeltage ogsaa i Spillepartier. Overalt var opsat Buffeter med Forfriskninger, som Enhver utvungen, kunde nyde af. Klokken 12 1/2 blev der givet Signal til at gaae tiltaffels. For den kongelige Familie var Taffelet, i Forbindelse med et Marschalstaffel, dækket imedens der for de andre til Festen Jndbudne var dækket i Mezaninetagen, hvor der serveredes koldt Kjøkken. Omtrent Kl. 4 1/2 forlode Deres Majestæter Slottet og gave derved Signal til Festens Ophør, som sikkert Faa af de Jnd budne forlode utilfredsstillede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-14
Jgaar holdt Selskabet,28de Mai, et Prøvevalg paa Stænderdeputerede for Hovedstaden, hvori 105 af dets Medlemmer deeltage. Det blev vedtaget, at de Mænd, der erholdt over Halvdelen af de tilstedeværende Stemmer, skulle nævnes som dem, paa hvilket Selskabet ønsker at henlede Vælgernes Opmærksomhed. Disse Mænd ere: Grosserer H. P. Hansen 104, Etatsr. L. N. Hvidt 103, Prof. Algreen-Ussing 102, Grosserer A. Hansen 99, Brygger Bjerre 98, Bager Sager 96, Grosserer N. S. Meinert 91, Bogholder Herforth 9, Prof. Dr. phill. David 89, Grosserer Prætorius 70, Jernstøber P. F. Lunde 68, Dr. phill. N. B. Krarup 64 og Proc. B. Christensen 60. (Berl. T.)