JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Wien, den 19 Januarii. Den Armee af 120000 Mand, som siges at skulle staae i Bøhmen og Mähren, bliver samlet under Navn af en Observationsarmee. Den 15de og 16de transporteredes 100 Kanoner didhen, og det er vist, at de Bøhmiske og Mähriske Fæstninger ere alle i god Forsvarstand. De fyrstelige og grevelige Herskaber, hvis Eiendomme ligge i bemeldte Provindser saaog i Schlesien, have Keyserens Ordre til at indkiøbe og paa de anviiste Stæder oplægge al den Forraad af Kornvare, der kan faaes. Det hedder ogsaa, at de Nederlandske Tropper, i alt 17 Batailloner og 10 Escadroner, have Ordre at marchere til Bøhmen, og franske Tropper igien rykke ind i Nederlandene. Uagtet alle disse betænkelige Foranstaltninger skal dog en nyelig har ankommen Preussisk Coureer have faaet en Præsent af 300 Ducater, fordi han havde medbragt behagelige Tidender fra sit Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Keiseren er nu fuldkommen restitueret, besøger næsten dagligen Hoftheatret, og kiører efter Sædvane sin Tour hver Middag. Monarkens Feldtequipage skal i det sildigste være færdig den 15de Februar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Den nye Konge i Spanien skal med mange Undskyldninger have frasagt sig den Fredsmægling imellem de 3 Keyserhoffer, som var begyndt under hans høystsalige Hr. Faders Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Foruden et egenhændigt Brev har Keiseren med en Coureer sendt Oczakows Erobrer, Fyrste Potemkin, tre kostbare Præsenter, nemlig en prægtig Kaarde, en Daase med Brillanter, og Thereste-Ordenen. - Den til det forestaaende Feldttog allerede færdigliggende Operationsplan vil udentvivl lide nogen Forandring, formedelst Oczakows ventede Erobring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
London, den 20 Januarii. Endelig har Ministeren, Hr. William Pitt, i Under huusets Sessioner den 16de og 19de hujus ey allene forelagt Forsamlingen Puncterne angaaende Regentskabets Jndskrænkning, men ogsaa ved en stærk Pluralitet paa sin Side bragt dette Forslag til at gaae igiennem. J Dag bliver det forestillet Overhuuset. Oppositionens Modstand var, som man kunde formodet, meget stor, og man kaldte Ministerens Plan snart en monstrøs Bygning, snart et umandigt Angreb imod Kronen, snart Kronens Rettigheders og Prærogativers Udplyndring, og snart Kongens politiske Mord. Men alle Forsøg vare forgiæves gjorte, og Ministerens vigtige Grunde vandt Seyer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Da vor syge Konge i den hidtil vedholdende strænge Kulde har maattet holde sig bestandig inde i sit Værelse, saa ere Lægerne nu blevne enige om, at det vil være Hs. Majestæt tienligt at kiøre en Tour eengang om Dagen. Hermed gjorde man en Begyndelse den 16de sidstleden, og Kongen lod til at befinde sig ret vel derefter. Gaar Eftermiddags har Dronningen været hele 2 Timer hos Hs. Majestæt. J Løverdags var Han saa vel, at Dronningen kunde spille Piquet med ham. Da denne Omstændighed er gandske tilforladelig, saa har man Aarsag til at haabe en hastigere og lykkeligere Forandring, end man havde ventet. Allerede en stor Forandring i en Tid af 8 Dage, da den authentique Rapport fra Doctor Willis berettede, at han Løverdagen og Søndagen den 10de og 11te havde været nødt til at bruge Tvangsmidler. Regentskabet vil formodentligen endnu i denne Uge komme i Stand. Saasnart Overhuuset ogsaa har antaget Jndskrænkningspuncterne, saa bliver der sendt en Deputation fra begge Huusene til Prindsen af Wallis, for paa disse Vilkaar at tilbyde ham Regentskabet. Tager han imod det, saa faaer han med det samme en meget anseeligere Hofstaat, end han har havt som Tronfølger; og det nye Ministerium, med Hertugen af Portland, de Herrer For, Sheridan, Lord Stormont a. i Spidsen, vil da snart være færdigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
J Torsdags begav en stor Deputation fra den Londonske Kiøbmandstand, under Hr. Bearcrofts Anførsel, sig til Premierministeren, for at overlevere ham en Taksigelsesaddresse, og han beæres næsten daglig med ligedanne Deputationer fra Rigets anseeligste Stæder. Commodore Cosby, som hidtil har havt Commandoen paa Gibraltar=Stationen, er med Skibet Trusty ankommen fra Gibraltar til Portsmouth, hvor der ogsaa ere indløbne adskillige Paquetbaade fra Vestindien, Nye-York og Lissabon. C. Sk. J dette Øyeblik fortaltes paa Børsen, at Prindsen af Wallis har skrivtligen erklæret Hr. Pitt, at han ikke vil befatte sig med Regentskabet paa de foreslagne Vilkaar. Skulde dette Sagn nærmere blive bekræftet, saa have alle Sessioner og Debatter været holdt omsonst, og Sagen maa da begyndes gandske forfra, eller og Regentskabet overdrages Dronningen. - Skulde Prindsen derimod antage Regentskabet saaledes som det tilbydes, saa vil det nuværende Parlement snart blive dissolveret; og i dette Fald zittre alle Elskere af Fred og Rolighed for Tumulten ved de nye Valg, især her i Westmünster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Warschau, den 21 Januarii. Man hværver nu her af alle Kræfter. Enhver, der behøver Folk til sin Tieneste, maa fra vedkommende Commission forsyne sig med en Frieseddel for hver Karl, han har i sit Brød. Og allene disse Sedler kan frie dem fra Hvær verne, endskiønt det just ikke altid holder Stik. Med Haandværkssvendene har der allerede været megen Tummel, og de true med at ville vandre bort, dersom man ikke lader dem være i Roe, Projectet til en stedsevarende Rigsdag er virkelig oplæst i den 48de Session, og man taler nu med Vished om Gesandtes Afsendelse til Hofferne i Kiøbenhavn, Stockholm, Dresden og Cassel, hvortil Abbedierne skulle udrede Udgivterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Prag, den 24 Januarii. Det til Ungarn beordrede Mineer-Corps er transporteret herfra paa 25 Slæder. For den til sidste Campagne bestemte Keiserlige Hof=Suite er der bestilt et Antal Voxdugs=Hatte, som skulle være færdige først i Februarii Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Frankfurt ved Mayn, den 24 Januarii. Ved Kehl er den store Broe over Rhinstrømmen til Strassburg bortrevet af Jisgangen. – Den 20de d. M. har man atter i Maynz fornummet en Jordrystelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Det vil formodentlig nu vel vare til Maji og Junii Maaneder, førend man med blotte Øyne vil kunne see den forventende Comet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Viborg, den 12 Januarii. Udi Kirke-Aaret 1788 ere i Viborg Stift copulerte 528 Par, fødte 1758, døde 1551, altsaa 207 flere fødte end døde. De betydeligste Merkværdigheder ved Fødte og Døde ere: J Hornum Sogn 1 Mand paa 60 Aar omkommet ved Vandhiulet i Hornum Mølle, i Ulstrup Sogn, 1 Mand druknet i en Søe; i Blære Sogn 1 Kone død uforløst, i Edrup Sogn født 1 Par Tvillinger; i Skivum Sogn en 3 Aars Dreng druknet i en Kiedel, som stod fuld af Vand; i Flye Sogn en rørig Mand død 96 Aar gammel; i Ferslev Sogn født 1 Par Tvillinger, og 9 Børn døde for Daabens Publication; i Rørbek og Grynnerup Sogne 1 Barn dødfødt og 1 Pige funden død paa Veien; i Selde og Aasted Sogner 1 dødfødt, i Grinderslev Kloster og Grønning Sogner 1 Kone død, som var 94 Aar gammel; i Brøndum Sogn 1 dødfødt i Thorup Sogn født 1 Par Tvillinger og 1 dødfødt, i Lyngbye Sogn født 1 Par Tvillinger; i Schibsted Sogn blev 1 Mand pludselig qvalt og dræbt ved en Tørve=Stak, som styrtede ned over ham; i Lem og Veibye Sogner 1 gl. Mand faldet ned og med eet slog sig til Døde, og 1 Karl hængt sig i Tungsindighed; i Odense Sogn 1 Kone død uforløst med 2 Børn; i Nørholm Sogn 1 Pigebarn af Vaade udfaldet i en Bæk og druknet, og 1 Kone død pludselig efterat hun om Morgenen var opstaaet frisk af sin Seng; i Veggerbye Sogn 1 Mand 79 Aar druknet i en Siig, og 1 dito 72 Aar slaget af Lynild og døde nogle Dage derefter, i Sønderup og Suldrup Sogne 1 dødfødt, og 1 Betler død om Natten, hvor han Aftenen forhen havde laant Huus; i Als Sogn født et Par Tvillinger, som begge blev givet i Daaben det Navn Anders; i Langaae og Vinge Sogner 1 Karl slaget ihiel i en Liim grav, i Vammen og Annexer født 2 Par Tvillinger; i Kornum og Løgsted Sogner født 3 Par Tvillinger og 3 dødfødte, i Næsborg, Salling og Ondrup Sogner en Kone druknet i en Brønd af Vaade; i Alstrup Sogn en Mand falden ned ved sit Møllehjul, i det han ville hisse, det og druknet; i Thiele og Vinge Sogner er død 1 par Ægtefolk, af hvilke Konen var fød 24 Uger for Manden og død 24 Timer efter ham, levede i Ægteskab sammen i 48 Aar, og en Qvinde død i sit 20de Aar, som havde været blind fra hendes 6te Aar, i Vorning og Annexer fød 4 Par Tvillinger og et Barn født med 2 Tænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Kiøbenhavn, den 6 Februarii. Sidstafvigte Løverdag den 31te Januarii, blev i Anledning af Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag, i Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsens og Hs. Durchl. Arveprindsens af Augustenborg høyeste Nærværelse, paa Universitetets øverste Høresal holdt en Tale af dets nuværende Rector, Hr. Conferentsraad Colbiørnsen, som handlede om "Folkets Frihed under en monarkisk Regiering. For og efter Talen blev opført et Cantate. Det til denne Høytidelighed udgivne Programma handler om den naturlige Kiærlighed til Fædrenelandet", og er forfattet af Hr. Professor Baden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Den 9de Januarii d. A. er Studiosus, Preben Wandal Schyth, confirmeret som Capellan pro Persona i Porsgrund. Studiosus, Frederich Christian Hjorth, ligesaa til Sognepræst for Hyllested og Rosmos Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 16de er Studiosus, Christian Lu nov Ferslev, beskikket til Catechet ved St. Nicolai Meenighed i Kiøbenhavn. Præst, Hr. Ove Steenberg, ligesaa til Sognepræst for Knebel og Roelsøe Meenigheder i Aarhuus Stift. Capellan, Hr. Christopher Munthe, ligesaa til Sognepræst for Soggendals Præstegield i Christiansands Stift. Den 23de er Professor, Peter Mein, beskikket til Stads Bygmester i Kiøbenhavn, Professor og Doctor Theologi, Hr. Hector Frederich Janson, ligesaa til Biskop over Aarhuus Stift. Justitsraad, Michael von Essen, ligesaa til Medlem af General-Vey-Commissionen. Kammerjunker og Laugmand, Peter Tønder von Koss, ligesaa til Justitiarius i Ober=Hof-Retten i Norge, Assessor, Envold de Falsen, ligesaa til Laugmand i Nordlandene og Finmarken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
J Tallotteriets 394de Trækning i Wandsbeck den 29de Januarii udkom følgende Numere: Fredagen den 27de Februarii næstkommende, om Middagen imellem Klokken 12 og 1 Slet, foretages i det Kongelige General Post-Amt Licitation angaaende den Kongelige Norske Postes Befordring imellem Kongelf og Svinesund fra tilstundende 1ste April, og hvorover Conditionerne forinden kan nærmere i General-Post-Amtet fornemmes. General=Post-Amtet, den 6te Februarii 1789.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-06
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet bliver Jnteressenterne udi Livrente-Societeterne af Ao. 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede, at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning at indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv-Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv Renter paa Post-Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det PostContoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post Contoir er beordret, disse Attester samlede og paa eengang til General-PostAmtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herudi skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, Jsær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve-Attester paa det Post Contoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv-Renter ikke der blive betalte, men maae her udi General-Post-Amtet ved Commissionairer affordre dem; eftersom slige Liv Renter allene eengang om Aaret og ikke oftere paa Post-Contoirerne til Betaling blive anviste. General-Post-Amtet, den 30 Januarii 1789. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes-Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Kiøbenhavns No. Aar an, Plan Post-Tidender. mun mulig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Mandagen, den 9 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
London, den 20 Januarii. (Brevene fra den 23de ere udeblevne.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Blandt saamange andre vigtige Debatter og Erklæringer, i Underhuusets Gaars=Session gjorde især følgende Erklæring af den bekiendte Hr. Rolle (der for saavidt kan kaldes uafhængig og upartisk, som han ikke har noget offentligt Embede, eller Pension, eller andet Emolument; men med alt dette dog er een af Ministerens ivrigste Tilhængere) megen Opsigt: "at han nemlig havde givet sit Stemme til Regentskabets Overdragelse til Prindsen af Wallis under den Betingelse, at Prindsen ikke er formælet med Mistress Fitzherbert, og at han i denne Anledning vilde ved allerførste Leylighed bringe en Clausul i Forslag." Da Kongen første Gang efter den strænge Kulde kiørte sin første Tour, havde Doctor Willis maget det saaledes, at han underveys fik Dronningen og Prindsesserne at see. Jmidlertid har Doctor Warren formeligen erklæret for Underhuusets sidste Examinations-Committee, at han i høyeste Grad misbilligede, at Doctor Willis saaledes og saa ofte lod Kongen og Dronningen mødes og komme sammen, da dette kun tiente til at irritere Sygdommen i en høy Grad, hvilket han søgte at bevise deraf, at Kongen efter den første Sammenkomst, han havde havt med Dronningen, var bleven sat i saa skræksom en Uroelighed, at man havde seet sig nødsaget til at bruge Tvangsmidler imod ham. Næsten alle de andre Livlæger ere af samme Meening som Warren, og klage stærkt over den store Fortroelighed, som Dronningen og Ministrene skiænke Doctor Willis, og som gaaer saa vidt, at ingen af de andre Læger maa uden Willis's Tilladelse og i hans Nærværelse besøge Kongen. - Doctor Willis behandler ofte sine Patienter, der laborere af Fornuftens Svækkelse med større eller mindre Strænghed, alt ligesom Omstændighederne kræve det; men i yderste Nødsfald tager han sin Tilslugt til en vis Habit, som med eet binder Patientens Hænder og holder næsten hele Legemet i en ubebægelig Stilling; og denne Habit frygte de altid for, naar de blot eengang have prøvet den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Stockholm, den 20 Januarii. Rigsdagens Aabning er udsat til den 2den Februarii hvorved Rigsdagsmændene vinde 8 Dage til deres Hidrey se. For Upsala Stift ere valgte: Doctor Domey, Provsterne Moman og Montelius, og Præsten Hambræus; for Kopingsstad, Raadmand Brander, for Allingsaas, Factor Pentz, for Boraas Kiøbmand Carling; for Ulricaham, Raadmand Hammerstrand; for Søderkoping: Borgemester de la Rose, for Wennersborg: Borgemester Lindqvist, og for Gefle, Kiøbmand Valley.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Efter et Rygte, skal et Corps af 6000 Dalekarle være beordret at marchere herhid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Carlscrona-Flaaden vil i dette Aar, ifald Freden ikke kommer i Stand, blive meget stærkere i Søen, end den var i forrige Aar. - Kongen har givet den her værende Krigs-Commission Ordre til at have Munderingerne for 51000 Mand i Beredskab inden 1ste Martii. Den 23de Januarii. Paa Godset Varsebeck i Skaane døde den 29de December den Kongelige Feldtmarechal, Greve Gustav David Hamilton, i sit 90de Aar. Han kom 1716 i Svensk og 1719 i Fransk Tieneste, da han bivaanede Campagnerne ved Rhinstrømmen fra 1733 til 1735. J Aaret 1740 kom han tilbage til Sverrig, blev Oberst, og tiente 1745 tilligemed andre Svenske Officerer som Volontair ved den Preussiske Armee i Bøhmen. Aar 1757 blev han udnævnt til commanderende General over den Svenske Armee i Pommern, og tog 1758 sin Afskeed. Videre ere til Rigsdagsmænd valgte for Helsingfors: Kiøbmand Sederholm, for Strømstad. Borgemester Grundel, for Carlsham: Kiøbmand Duwel; for Carlscrona Laugmand Hakanseri og for Addewalla: Borgemester Aeberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Warschau, den 21 Januarii. Rigsdagens Operationer, som hidtil have fornemmeligen gaaet ud paa at bringe Conseil permanent saavidt mueligt ud af Virksomhed, bleve i Fredags, i den 52de Session, derved kronede, at man med en stor Pluralitet fik besluttet, formelig at afskaffe dette 15 Aar gamle vigtige Collegium. Da denne Beslutning blev taget, havde mange forladt Sessionen, og over 30 nærværende Lemmer, hvoriblant Fyrste Primas, have viist sig gandske neutrale.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Et andet vigtigt Project har Rigsforsamlingen endnu tilbage, nemlig: at reclamere de store Starostier, som paa Rigsdagen 1775 bleve Staaten berøvede, og forandrede fra Lehns til Arve-Godser. Feldtherre Branickys Starostie Bialoczerkie, der indbringer aarligen 30000 Ducater, er et saadant arveligt Gods.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Den 24de Januarii. J Dubno har man til Republikens Tieneste villet optage et Laan til 5 Procent Rente, men det har ikke synderligen villet lykkes. Derimod har Kronstorskatmesteren Poninsky givet Anviisning paa et Laan af en Million Ducater her i Staden. – Det er aldeles falskt, at Republiken skulde have paalagt Staden Danzig en Afgivt af 100000 Ducater til Armeens Jndretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Man fortæller, at der for Rigsdagssessionen, hvori Conseil permanent blev ophævet, skal være sendt store Summer til Kirkerne og Messerne, med Ønske, at denne Ophævelse maatte gaae lykkeligen for sig; da man derved troede bedst at hindre Ruslands Jndflydelse paa de Pohlske Statssager. Paa andre Stæder har man, til et Triumphstegn, ringet med Liigklokken, ligesom man vilde sige: Nu begrave vi den Russiske Jndflydelse paa vor Regiering. Saavidt gaaer allerede Enthusiasmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Det paa nye udspredte Rygte, at General Kammenskyhavde overrumplet et anseeligt Corps Tyrker ved Bender, slaget det gandske, og taget to Pachaer til Fanger, er ey endnu blevet bekræftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Paris, den 23 Januarii. Hr. Neckers Modpartie er utrætteligt, og bliver hver Dag stærkere, ja dristigere og meere uforskammet i sine Angreb imod denne retskafne Mand. Hans troeste Beskytter imod disse virkelig farlige Fiender er eene den Agtelse, den Tillid, og især den gode Troe, den mægtige Borgerstand har til ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Brüssel, den 23 Januarii. Siden den 19de d. M. er her paa alle Hiørner og Gader opslaaet en Bekiendtgiørelse fra Erkehertuginde Christine og hendes Gemaal, hvori tilkendegives og erklæres Keyserens Vrede over alt det, der i de sidste 18 Maaneder er foregaaet i Brabant, især over den sidste Vægring ved at erlægge de paabudne Subsidier, Keyseren erklærer videre, at han herved tager den ædelmodige Act af 27de Maji 1788 tilbage, hvori han skiænkede Brabanterne sin forrige gamle Naade, og glemte hvad der var skeet; at der skal anstilles stræng Undersøgelse imod de Personer, som have været indvikklede i de sidste Uroeligheder, og at alle oprørske og for Gouvernementet fornærmelige Samtaler skal, ligesom al Opsætsighed, exemplariter straffes J Henseende til den for Monarken saa ubehagelige Omstændighed, at Brabanterne, og siden Hennegauerne og Mechelnerne, have nægtet Subsidierne, beraaber man sig paa Landets gamle Statut (Joyense Entree, og erklærer, at man vil vedblive at nægte Subsidierne, indtil alt det, der er foretaget imod den Nederlandske Constitution, (hvortil da ogsaa kan regnes det Lowenske Universitets Forflyttelse) bliver sat i sin forrige Stand igien. Naturligviis giør formeldte Hoffets nye Skridt stor Opsigt over hele Landet, og man er overmaade længselfuld efter Følgerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Wien, den 24 Januarii. Naar Keiserens forestaaende Bøhmiske Reyse til Fæstningerne Pless og Theresienstadt engang gaae for sig, saa vil man faae at see, hvorvidt Rygtet om en Sammenkomst med den Preussiske Monark og nogle Pohlske Magnater har havt nogen Grund eller ikke. At Keiseren derfra skulde gaae videre til Gallizien, ja lige til Choczim, synes urimeligt, baade for de i Pohlen herskende Uroeligheders og det nye tyrkiske Feldttogs Aabnings Skyld. – Fyrste Carl von Lichtenstein giør, efter eget Forlangende, det nye Feldttog med. – De fra Armeen permitterede Officerer have Ordre til strax at forføye sig til deres Stationer. Vor Hovedstad betaler allene (12 Procent af alle Gager) to Millioner og 130000 Gylden i Krigstyr, af hvilken Sum Halvdelen skal være paa rede Haand først i Februarii. Natural=Leverancerne for Militair=Etaterne ere høyst betydelige, hvilket sees deraf, at blot Kongeriget Ungarn med dets incorporeerte Lande har allerede leveret 4 Millioner Metzen Korn og Havre. Regimenternes Complettering gaaer, formedelst Recruteringens gode Fremgang og de Syges Opkomst, saa herligen fra Haanden, at man, foruden et betydeligt Corps i Bøhmen og Gallizien, vil blive i Stand til at stille en Armee af 300000 Mand imod Tyrkerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Frankfurt ved Mayn, den 27 Januarii. Som et Exempel paa Jntolerance i denne ellers saa tolerante Periode fortiener at anmærkes: at en velhavende Jndvaaner i Dunkelspuhl lod nyeligen til de Fattige uddeele Brænde, men befalede derhos, ikke at give nogen Lutheraner den ringeste Pind deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Fra det Hannoverske, den 31 Januarii. Man er her gandske vis paa at faae den Efterretning fra London, at der endnu for denne Maaneds Udgang er foregaaet en total Revolution i det Brittiske Ministerium. Dette er saa meget rimeligere, som de nærværende Stats betiente have overladt til Prindsen af Wallis, som Vice-Regent, ey allene at vælge sig Ministre, men og at dissolvere det nu værende Parlement. Som Lemmer af den nye Administration under Regentskabet nævner man: Hertugen af York, Fyrstbiskoppen af Osnabrück, som tillige bliver Commandeur en Chef over den Brittiske Landmagt; Greve Fitzwilliam første Admiralitets=Lord; og Admiralerne Rodney og Pigot Lord Commissarier under ham; Lord John Cavendish Skatkammer Canzler; Hr. Sheridan Skatmester for Søemagten; Lorderne Stormont og For Statssecretairer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
De øvrige nye Statsbetiente ere endnu ey bekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Som det hedder, saa vil Storcanzleren, Lord Thurlow, tage Afsked, og hans Embede herefter blive forvaltet af dertil udnævnende Commissarier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Fra Nederelven, den 3 Februarii. Den i Gaar ankomne Petersburgske Post af 16de Januarii har ey endnu leveret den omstændelige Beretning om Oczakows Erobring, endskiønt Generalmajor Rach manof dog, efter private Efterretninger, allerede den 9de f. M. har overbragt samme. Foruden bemeldte General Rachmanof ere Prindsen af Nassau-Siegen og Contreadmiral Paul Jones ankomne fra den Potemkinske Armee til Petersburg. - Russernes Tab af Døde og Saarede beregnes til 2779, hvoriblant 106 døde og 43 blesseerte Officerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Kiøbenhavn, den 9 Februarii. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-02-09
Barom. O. S. O. Febr. Kulde. Varme. Uvis. Kulde. Uvis. Varme. 27. 11. 4. 1 1/4 Kulde. Uvis. Udi afvigte Uge fra den 31te Jan. til den 7de Febr. ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 51. Piger 30. Tilsammen fødte 81. Døde Mænd 46. Qvinder 21. Drenge 19. Piger 18, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Apoplexie 1. Barselseng 1. Blodgang 1. Brystsyge 11. Forraadnelses=Feber 13. Gicht 1. Hidsig Feber 2. Koldfyr 1. Kopper 7. Mave Krampe 1. Slag 19. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 14. Uangivne Svagheder 22. Vattersoet 3. Tilsammen døde 104. Altsaa 23 fleere døde end fødte.