JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Udlandet. Det engelske Underhuus har nu begyndt Discussionen, over den tredie Oplæsning af Maynooth Billen. Oppositionen imod Billen er ingenlunde bleven svækket ved den lange Pause i Debatterne om den, og gjorde sig ogsaa nu gjældende ved flere Amendementer. Et af disse, som foreslog, at Billen først efter sex Maaneders Forløb skulde oplæses tredie Gang, og som altsaa egentlig gik ud paa absolut Forkastelse af Billen, blev motiveret af G. Bankes i en lang Tale med det høikirkelige Parties Argumenter. Jsærdeleshed søgte han at vise, at den nye Bill ikke, som der fra ministeriel Side er bleven paastaaet, ene og alene adskilte sig fra den Lov, ved hvilken Maynooth-Seminariet blev oprettet i Aaret 1795, ved en forhøiet Dotation, men meget mere derved, at den gav Seminariet en de andre Religions partiers Jnteresser skadende Stilling. Tillige henviste han til den almindelige Agitation imod billen og til Stemningen, der var saa afgjort imod Ministeriet, at hvis Robert Peel i dette Øieblik vilde opløse Parlamentet, vilde de nye Valg visselig ikke give ham Majoriteten i Underhuset, Amendementet kunde den Dag ikke komme til Afstemning. Billen om Oprettelsen af nye Universiteter skal, som Robert Peel har erklæret paa Lord Russels Spørgsmaal, hvile saalænge, indtil Maynooth Billen er bleven definitiv antagen af Underhuset. – Den nye Polar-Expedition for at opsøge en Nordvest=Passage, bestaaende af Skibene Erebus" og "Terror", under Commando af John Franklin og Crozier, er afseilet fra Greensithe til dens Bestemmelse. Hvert af de 2 Skibe har 200 Tincylindret med sig, i hvilke Notitser om Længdeberegning og andet Jnteressant i 6 forskjellige Sprog skulle indesluttes, for at kunne kastes overbord. – En St. Petersborger-Correspondent for Times melder et Rygte om Prinds Alberts forestaaende Reise til det Petersborger Hof. Til hans Ledsager skulde Prinds Georg af Cambringe være bestemt, som ved denne Leilighed skulde gjøre Bekjendtskab med Storfyrstinde Olga. Maaskee forandrer Efterretningen om Kronprindsessen, af Hannovers Svangerskab disse Planer, hvis de ellers ere mere end blotte Rygter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
En ny Handelstractat skal være afsluttet af den neapolitanske Regjering med Englands og Frankrigs-Efandter, og man haaber, at Ratificationen vil paafølge inden 3 Maaneder. Om Tractatens Jndhold er intet Bestemt, bekjendt iblandt Publicum; den skal dog, paastaaer man, meest have Hensyn til Skibsfarten.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Breve fra Rom til München lade neppe mere nogen Tvivl tilbage om, at den nærmeste Fremtid vil bringe en Banstraale. Om de Hundreder eller Tusinder, hvis Hoveder den truer, ville føle meget eller lidet dertil, det kan først Fremtiden lære. Foreløbig veed man, at det gjælder de tydskecatholske Menigheder, og at foruden Banstraalen ethvert andet Middel vil blive prøvet, der kan synes skikket til at sikkre den romersk-catholske Kirke mod de nye Farer.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Det den 13de Mai forsamlede store Raad i Luzern har udsat Fuldbyrdelsen af Dødsdommen over Dr. Steiger. Det blev paalagt Regjeringsraadet at bringe i Forslag, paa hvilken Maade han uden at døe kunde gjøres uskadelig for Cantonnet. Om Steigers Benaadning vare flere Bønskrifter indkomne, et fra 4024 Mænd fra Byen og Landet, et andet fra 1017 Damer af Byen og et tredie fra 435 Tjenestepiger. To Petitioner om almindelig Amnestie imod Løskjøbelse bleve henviste til en Commission.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Regjeringsraadet i Bern har den 9de Mai aldeles vilkaarligt afsat Professor Snell, Lærer i Jurisprudentsen i Bern, fra hans Embede og senere ogsaa besluttet hans Forviisning fra Cantonnet. Snell har altid taget virksom Deel i Folkebevægelsen imod Jesuiterne og bidraget meget til Stiftelsen af Anti-Jesuiter-Foreningerne, men i Friskaretoget tog han ikke Deel, ja advarede endog Studenterne derimod. Da den rystende Efterretning om Friskaretogets tragiske Skjebne den 1ste April om Aftenen kom til Bern, var Staden i en almindelig Bevægelse; Snell naturligviis ogsaa, saameget mere, som han havde det Skrækkeligste at befrygte for sine tre Svigersønner, der uden hans Vidende vare fulgte med Toget, og hvis Skjebne nu var ham ubekjendt. Han begav sig derfor hen i 2 Gjæstgivergaarde, for at erfare Noget om Toget. Her yttrede han sig frimodigt om Førernes Feil og om det, som nu var at gjøre, uden alligevel at overskride det Lovlige i mindste Maade. Men Regjeringen, der efter det uheldige Udfald af Toget havde slaaet sig til Reactionen, for at nægte sin passive og active Begunstigelse af Toget, afsluttede et hemmeligt Pactum med det aristokratiske Burgdorferparti, der altid har hadet Snell for hans Bestræbelser for at opretholde den republikanske Statsform i dens Reenhed, og lovede det at lade den forhadte Mand falde. Strax blev indledet en Undersøgelse imod Snells Yttringer hiin Aften, der i Monstrositet overgik alle Justitsbarbarier, og, da alligevel Jntet kom ud deraf, blev Snell ved en Vilkaarlighedsact, der endog i Raahed overgaaer den nu brugelig Statspraxis i Luzern, afsat fra sit Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Den yngste Søn af Kong Hieronymus Napoleon er med Regjeringens Tilladelse ankommen til Paris og steget af hos sin Svoger, Grev Demidow. – Virtuosen Fran List har af de Franskes Konge faaet Æreslegionens Ridderkors.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Den regierende Fyrste af Waldeck er i Arolsen afgaaet ved Døden. Hans Efterfølger er kun 14 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Det kaspiske Hav skal endnu i dette Aar befares af 3 i Astrachan byggede Dampskibe, hvert paa 100 Hestes Kraft. Dette nye Communicationsmiddel vil ualmindelig udvide og fremme Ruslands Handelsforbindelser med de transkaukasiske Lande, med Persien og Mellemasien, der hidtil altid have været svage og ubetydelige.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Under Overskriften, Colonisterne paa St. Thomas læser man i Impartial de Bruges: "For omtrent 2 Aar siden begyndte Robert Macairerne fra Brussel at deportere belgiere, til Colonien St. Thomas. Tallet af de Deporterede beløb sig til omtrent 900 – Vil man vide, hvormange af disse 900 Ulykkelige, der endnu ere i Live, Velan! Der er i det Høieste kun 150 tilovers! – Og naar man venter til næste Saison, saa vil ikke en eneste være tilbage, Vi have forfulgt Colonisations=Selskabets afskyelige Plan, vi opfordre dette Selskab til at give os et retligt Dementi over denne saa vigtige Kjendsgierning, som vi paastaae i dette Øieblik." Jfølge.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
denne sørgelige Beretning gjør Impartial et Opraab til den offentlige Medlidenhed og opfordrer Pressen til at aabne Subskriptioner for at dække Omkostningerne ved en Expedition, som er bestemt til at hente disse ulykkelige Colonister tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Til en Censors Post i Königsberg kan man ikke finde noget dueligt Subject, og Besættelsen af Posten vil blive saameget vanskeligere, som der ifølge et Rescript fra Ministeren for det Jndre ikke paaligger Administrativembedsmændene nogen Tvangspligt til Antagelsen af den, men der kun af deres Patriotisme bliver forudsat Beredvillighed dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de Mai. Expeditionen med Corvetten Galathea skal fra Kjøbenhavn gaae til Tranquebar og Serampore, og derfra til Bali, hvor flere Danske have etableret sig, Batavia, Sincapore, de chinesiske for den europæiske Søfart aabnede Havne og Manilla, samt derefter fortsætte Seiladsen gjennem det stille Hav for at besøge Ny Seeland, Ny=Holland og flere Ø-Grupper, som ved deres Beliggenhed for Handel og Hvalfangst og i naturvidenskabelig Henseende maatte ansees for de vigtigste og interessanteste. Endvidere skal Corvetten paa sin Jord=Omseiling anløbe Havnene paa Syd=Amerikas Vestkyst, gaae om Cap Horn, anløbe Rio de la Plata og Rio de Janeiro, hvorfra Expeditionen ventes at retournere i Sommeren 1847. Fire Naturkyndige skulle medfølge, blandt hvilke Prof. Behn som Zoolog. Galathea (paa 32 Kanoner) faaer, efter Forlydende, en Hytte (eller øverste Kahyt) paa Skandsen, til større Beqvemmelighed i Hensyn til Logiet ombord. (Aftenbl.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
For nogen Tid siden - hedder det i Fædrel." blev der fra Frederiksværk indberettet til General-Commissariats-Collegiet, at en Bygning trængte til Reparation, og at Overslaget over denne beløb – vi troe det var – omtrent 30 Rbd. Dette syntes Collegiet var for meget og hvad gjorde det saa? Det sendte en Jngenieurofficeer derud, han maatte ligge der i nogen Tid, vi vide ikke bestemt, om han maatte gjøre endnu en Reise derud, men vi troe det. Resultatet blev, at Omkostningerne ved Officerens Reise beløb sig til meer end den Sum, hvorpaa Overslaget lød, saa det er temmelig ligegyldigt, om man ogsaa opnaaede at faae Reparationen udført nogle Rigsdaler billigere. – Dog, dette er langt fra den eneste Historie af det Slags fra benævnte Collegiums Administration; her er en anden ganske frisk. Man har i disse Dage seet endeel Dragoner paa Kjøbenhavns Gader; de ere komne for at aflevere Udsætterheste fra Cavalleriregimenterne til Artilleriet. Blandt disse Dragoner ere nogle fra Randers, som, anførte af en Officeer, have bragt deres Heste over Aarhuus og Kallundborg. Hvorledes sendes nu disse Dragoner tilbage? Jmorgen med "Jris over Aarhuus, Ja, hvis saa var, kunde de i al Mag naaet Randers Søndag Middag. Men vore Collegier ynde, som bekjendt, ikke Bevægelse, og endnu mindre hurtig Bevægelse, Altsaa de hestløse Dragoner gaae ikke med "Jris" imorgen den hurtigste, den ligeste og den billigste Vei, men de tradskede igaar af af Landeveien til Kallundborg; deres Officeer, kjørte naturligviis. Til Kallundborg er der 14 Mile, det er 3 Dages Marsch, og da Cavallerister jo marschere daarligt, saa behøves vel en Rastdag; med Hjelme, Sabler og Sporer vilde det være umenneskeligt at lade dem marschere, altsaa maa der foruden Officerens Vogn vel nok en Bagagevogn til, naar de komme til Kallundborg maae de heller ikke benytte Dampskibet, men skulle atter over med Smakken, hvis Overfartstid afhænger af Vind og Veir og i Gjennemsnit medtager 24 Timer. Summa summarum, istedetfor at lade den afsendte Commando transportere til sit Standqvarteer paa 1 1/2 Dag med en Udgift af en Snees Daler, lader man den tilbringe 5 a 6 Dage paa Reisen, og udgiver i Diæter og Marschenge lige saa meget som den hurtigere Befordring vilde koste, uden engang at regne Sli det paa Klæder og Sko eller de 6 unyttigen brugte Ægtvogne, Bøndernes spildte Tid og Hestekraft, Befordring. Foranlediget ved et Semicolons urigtige Anbringelse i den herlingske Tidende, staaer ogsaa i Nr. 98 af Aalborg Avis: at Geheime-Legationsraad Carstensen er udnævnt til Conferentsraad og Charge d'Affaires ved de forenede nordamericanske Stater, hvorimod Sætningen maa læses saaledes: Under 10de Mai er General Consul i Marokko, Geheime-Legationsraad Carstensen, udnævnt til Conferentsraad; og Charge d'Affaires ved de forenede nordamericanske Stater, Auditeur Steen Bille, til Geheime-Legationsraad m.R. i 3die Cl. Nr. 3.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Hs. K. H. Kronprindsen ventedes i Onsdags til Kbhvn. over Land fra Roeskilde. – "Hamb. Corresp." fortæller, at Kronprindsessen af Danmark og Storhertuginden af Mecklenburg-Strelitz i næste Maaned ville besøge Badene i Pyrmont.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Private Efterretninger fra Kjøbenhavn hedder det i "Dannevirke" – stadfæste meer og meer, at de Foranstaltninger, som Hs. M. Kongen i hans landsfaderlige Jver for Monarchiets Sammenholdelse i en skjæbnesvanger Fremtid har truffet, ere enten afsluttede eller ganske nær derved, saaledes at en kongl. Kundgjørelse herom i Sommerens Løb kan forventes at ville udkomme til Beroligelse for Beboerne i alle Monarchiets Deele.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Prof. Dr. Behn i Kiel bekjendtgjør i tydske Blade, at Hs. Maj. Kongen af Danmark agter i næste Juni Maaned at udsende et af den kgl. Marines Skibe paa en Reise omkring Jorden, paa hvilken det underveis skal anløbe mangfoldige Puncter og hvorfra det ventes at ville retournere i Aaret 1847. Da det er Hs. Majestæts Ønske, ved dette Foretagende saa meget som muligt at fremme Naturvidenskaberne, saa skulle ogsaa Naturforskere, der tepræsentere Videnskabernes Hovedafdelinger, deeltage i Expeditionen, og Prof. Dr. Behn har til den Ende faaet det hædrende Hverv at lade udgaae den Opfordring til Naturforskere i alle Stater: snarest muligt, og senest inden Midten af Juni Maaned, at indsende til ham i Kiel saadanne, videnskabelige Spørgsmaale og Hverv, hvis Besvarelse og Udførelse nærværende Expedition maatte frembyde Leilighed til.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Maleren Adolph Carl er den 29de April død i Rom af et Hjerteende, hvoraf han allerede længe havde lidt. Han var født 1814 eller 15 i Cassel, kom med sine Forældre ganske ung til Holsteen og freqventerede siden Academiet i Kjøbenhavn, hvor den nuværende Konge af Danmark kjøbte flere af ham malede Landskaber. Et af hans seneste Arbeider, et Prospect af Ætna, har vakt almindelig Beundring, i Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Et Par Ægtefolk i Haderslev, som levede i et lykkeligt og kjærligt Forhold til hinanden, fattede i Torsdags, drevne af indtraadt Pengenød, den Beslutning, begge at overgive sig til Døden ved Strikken. Medens Kræverne vare i Vente skikkede de deres Børn, for under Dødsacten at være dem quit, i Ærinder i Byen, omfavnede og kyssede dem med Taarer ved Bortgangen. Nu nærmede sig en frygtet Creditor Huset. Mand og Kone trak sig derfor ind i Sovekammeret og afspærrede Døren efter sig. Kræveren, en Bonde fra Simmersted, opholdt sig en Stund i den tilstødende Dagligstue; Børnene vendte omsider hjem fra Byen og erklærede, at deres Forældre maatte være i Sovekammeret. Bonden stødte da Døren op med Magt, men foer forskrækket tilbage, da baade Manden og Konen havde hængt sig i deres Seng. Manden havde ventet indtil Konen var død, derpaa havde han nedløst hende og hængt sig i samme Strikke. Paa Bordet i Sovekammeret fandtes af Konen fremlagt en reen Skjorte og Hue for hendes Mands Liig og for hendes eget en Særk, Hovedtøi m. m. Begge de ulykkelige Ægtefolk have ladet sig henrive af en sværmerisk Fortvivlelse, men have, ved i Forening at kaste sig i Dødens Favn dog bevaret en Rolighed og koldblodig Beregningsevne, som om deres Bortgang havde været en almindelig Undvigelse fra en efterstræbende Person. (Do.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Det Müller-Orlamundtske Selskab har nu sluttet sine Forestillinger i Haderslev.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Ved en i Fredags i Landsbyen Hjulby ved Nyborg opkommen Jldløs skal være afbrændt 3 Gaarde og 2 Huse. Tillige skal en Karl være temmelig forbrændt. (Hp. Av.) Ved Viborg Landsoverret er endvidere afsagt følgende Domme: Peder Pedersen, Jens Chr. Pedersen, Peder Chr. Sodberg eller Steenkløver og Anne Bunk Thomasdatter, tiltalte deels for bedrageligt Forhold og deels for Tyveri og Hæleri og ved Han-Herredernes Extraret dømte, P. Pedersen, J. Pedersen og A. Thomasdatter til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, de 2de første hver i 2 Aar og den Sidste i 1 Aar, samt Sod berg til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Ved Landsoverretten ere P. Pedersen og J. Pedersen dømte til Forbedringshuusarbeide, Første i 2 og Sidste i 1 1/2 Aar, P. Chr. Sødberg eller Steenkløver til Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage og Ane Bunk Thomasdatter til simpelt Fængsel i 8 Dage. – Gaardmand Mads Eriksen Spang toft, tiltalt for enten selv at have efterskrevet eller ved en Anden falskeligen ladet skrive Niels Christensen Østergaards Navn under en Paategning af 6te Juli 1843 paa en af Tiltalte til bemeldte Østergaard den 26de Febr. 1840 udstedt Panteobligation for 60 Rbd. med Prioritet i Tiltaltes Gaard næstefter 3000 Rbd. er, ligesom ved Morss Herreders Extraret, frifunden for Actors Tiltale. – Simon Christensen, tiltalt for at have gjort sig skyldig i Tyveri og ulovlig Omgang med Hittegods, og ved Læss Birks Extraret dømt til at hensættes til Arbeide som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar og 6 Maaneder, er ved Landsoverretten dømt i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. – Niels Christian Thomsen, tiltalt for Tyveri, og ved Kjær Herreds Extrarer dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage, er ved Landsoverretten idømt Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. – Anders Mortensen Provst og Jens Jensen Madam, tiltalte for at have gjort sig skyldige i Bedrageri, ved paa forskjellige Steder, som Arrestanterne i Forening besøgte paa en Reise i Efteraaret 1843 i det nordlige Jylland, at have benyttet deels urigtige Navne deels andre falske Foregivender som Middel til at faae Handeler afsluttet paa Credit om Kreaturer og andre Gjenstande, som de ikke agtede at betale, ere ved Dronninglund Herreds Extraret dømte til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, Førstnævnte i 1 Aar og Sidstnævnte i 2 Aar. Ved Landsoverretten er kjendt for Ret: Med Hensyn til Arrestanten Anders Mortensen, med Tilnavn Provst, bør Underretsdommen ved Magt at stande. Derimod bør Arrestanten Jens Jensen, med Tilnavn Madam, for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. (Vib. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Copulerede. I Veile den 24de Mai. Hr. Hans Bang, Lassen og Enkemad. Schjønsted.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Handels og Skibsefterretninger. Den 16de de indstrandede ved Skagen Stettiner Briggen "Hennig, med en Ladning Kul. Paa Grund af læk Skib skal Capitainen have seet sig nødsaget til dette Skridt, som den eneste Udvei til at redde sig og Mandskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Hals Skibslifte. Jndk. D. 23de Mai. C. Nielsen, N. F. Larsen og N. Petersen; Alle f. Rudkjøb, m. Hvede, Hvedemeel og Planker. I. Jeffsen f. Grenaa m. Brænde. H. Jensen f. Callundb. m. Stykg. S. Willumsen og P. Toft f. Kbhavn m. do. D. 24de: P. Lass f. Cappeln m. Fedev. N. C. Skovgaard f. Kbh. m. Stykg. L. Nisted f. Hartlen, (sidst fra Sæby) m Steenkul. D. 25de: C. Jensen f. Rand.; L. Johansen og J. Holm f. Kbhvn.; Alle m. Stykg. C. S. Madsen t. England. Cinders. D. 26de: A. Jngebretsen f. Dramm. m. Træl. L. Andersen f. Østerr, m. do. C. N. Eriksen f. Marstall, ball. H. J. Mørck f. Flensb. m. Stykg. - Udg. D. 23de: P. Nilsson i Halmstad, ball. B. Tancke t. Aarh. m. Stykg. D. 24de: J. Christensen og J. Theilmann m. Muurst, og Havre; "Ny Prove, m. Kartofler og N. A. Frost m. Havre; Alle til Kbhvn. D. 25de: A. M. Schjønning t. Skaag, m. MuurstH. Thiis, B. Olsen, A. Gunuldsen og E. Knudsen; Alle t. Østerr.; C. Simonsen, S. Torjesen og T. Thorsen t. Tvedestr.; Alle m. Korn og Fedev. O. Pettersson t. Drammen, ball. P. J. Petersen t. Kbh. m. do. C. Davidsen, t. do. m. Tagsteen. D. 26de: A. Juul t. Drammen m. Kridt (L. C. Nielsen og B. Geneske ligge her for Udg.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Vinden den 26de: Omløbende med ustadig Kuling, klar Reisende. Ankomne. Med Liimfjorden igaar fra Thisted, Komd. Hartmann, 2 Dæksp.; fra Nykjøb., Komd. Oluf Christensen, Hr. Levring, Propr. Voss, Komdene. Dige og Lund, Consul Friis, Hr. Schrøder m. Søster og 2 Børn, fra Løgstør, Frøken Westenholtz, Jfr. Jensen og Haach, Slagter Bøylon, Handelscom. Nisted, 1 Dæksp. (19 Pass.). Med Dagvognen igaar: fra Aarhuus: Jfr. Leth, Propr. Søltoft, fra Randers: Dhrr. Marcussen og Philipson; fra Hobro, Propr. Holm. Jfr. Nielsen. Døde. Høker Nielsens Hustru, 44 A.; Enke eft. Kobbersmed Petersen, Christine, f. Dahl; Enke eft. Bogbinder Lymann, Ane Marie, 20 A.; J Christensens Hustru, Anine Marie, f. Larsen, 26 A. (dennes Moder: Enke eft. Fyrbøder Lassen, Marie Elisabeth, f. Halm, 61 A. (døde kort for de bare Datterens Liig til Graven); Hofpletterer William Hougthon, 80 A.; Boghandler Tikjøbs Enke, Frederikke, 65 A.; Alle i Kjøbenhavn. Premierlieutn. Hans Heinrich v. Rømeling, i Helsingør. Kjøbmand A. Falkenbergs Kone, Vilhelmine, f. Jensen, 29 A., i Randers Chr. Skovs Hustru, Cathrine Marie, f. Ravn, 63 A., paa Baadsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Ved det broderlige Skyttelaugs" Skiveskydning Mandagen den 26de dennes bleve Præmierne vundne saaledes: 1ste Præmie: i Sølv=Flødekande, Consul Wibroe, ved Kjøbmand A. Hassing, paa 48 Point; 2den Pr.: 1 Sølv-Kage skee, Capit. Galthen, ved Guldsmed Ørsness, paa 48 P.; 3die Pr. 1 Sølv=Punscheskee, Skolelærer Christensen i Romdrup, ved Bøssemager Løbnitz, paa 48 P.; 4de Pr.: 1 Sølv. Ragoutskee, Fuldmægtig Brorson, ved Bager Ravnkilde, paa 48 P.; 5te Pr.: 1 Sølv=Theeske, Viinhandler Krebs, ved Guldsmedsv. Qvist, paa 47 P.; 6te Pr.: 1 Sølv=Fløde skee, Vognmand Poul Jensen, ved Garver P. Smith, paa Jndsendt.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Det er offentligen bleven fremført, foranlediget af den stedfindende Vacance i Hjørring Amtstue-District, at en særegen Amtstue for endeel af Amtet burde oprettes i Sæby eller endog i Frederikshavn, men det er aabenbart, at naar nogen Deel af Amtet burde gives nogen Lettelse i saa Henseende, da maa det være Øster=Han Herred, hvor Mange have 10 Miil til Hjørring, som forresten er en By, hvortil der ikke fra Herredet er nogen directe Postgang og hvormed Jngen, formedelst Afstanden, kan have nogen Forbindelse, eller videre Jnteresse i at Amtstuen er der, end at Amtmanden boer sammesteds. Følgen heraf er ogsaa ikke alene den Ulempe og Bekostning for Beboerne, at de sogneviis flere Gange om Aaret maae leie en Mand til at gaae til Hjørring, uden andet Ærinde end med Skattebøger, og Skattebeløbene, men det er tillige forbunden med stor Risico saaledes at afsende betydelige Summer med et leiet gaaende Bud saa lang en Vei, saameget meere som Budet ialmindelighed er en fattig Huusmand, da de Fleste helst ville vælge den der vil gaae for den mindste Betaling. Fra Løgstør By og Sogneforstanderskaberne der i Omegnen skal ogsaa være indgivet en Ansøgning om Oprettelsen af en Amtstue i Løgstor for Aars og Sleth Herreder, med Undtagelse af nogle faa Sogne, for Øster=Han Herred og for endeel af Vester-Han Herred, idet man, forsaavidt Aalborg Amtstue derved vilde lide nogen Afgang, har foreslaaet, at noget af den sydlige Deel af Hjørring Amt, hvis Handelsstad Aalborg fornemmeligen er, kunde underlægges Aalborg Amtstue. En Amtstue i Løgstør vilde unægtelig langt bedre convenere Beboerne i Øster-Han Herred og i en stor Deel af Vester=Han Herred, end i Hjørring og i Thisted, hvorunder det sidstnævnte Herred hører, isærdeleshed naar, som nu vel kan ventes, en Færgebro og i det Hele en bedre Færgeindretning bliver etableret ved Aggersund.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Bekjendtgjørelser. I det vi bringe deeltagende Slægt og Venner det Sorgens Budskab, at vort yngste fromme Barn, Mouritz Andreas, den 23de d. M. ved Døden blev os berøvet, er det vor Trost, at Herren har friet ham fra alt Ondt og frelst ham til sit himmelske Rige. Næsborg Præstegaard, den 25de Mai 1845. E. S. Haar. F. C. G. Haar.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Tanker ved Skolelærer Jacobsens Død. Et Led udaf vor lille Kjæde, med Dig blev taget bort; Dit Liv var virksomt, desværre alt for kort, Naar Modgangsstorme trued, Du hialp med meer end Raad, Og dog Du aldrig brammede udaf Din vakkre Daad. Du savnes af os alle, Du var en trofast Ven, J Himlen, hisset, Herre! Du samle os igjen. N. B. W. At Dampskibet "Iris" fra Torsdagen den 29de d. M. og fremdeles indtil September Maaneds Udgang, istedetfor Kl. 6, afgaaer herfra bemeldte Dags Eftermiddag Kl. 4, bekjendtgjöres herved, med Tilføiende: at Sager, der udfordreToldclarering, maa være anmeldte paa Expeditionscontoiret bemeldte Dags Formiddag inden Kl. 12. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 16de Mai 1845. N. Östenfeldt. F. Wulff. F. Simoni. Erik Bruun. Da det har viist sig, at Dampbaadene Liimfjorden, og Hedes Fart paa Branden i Fuursund aldeles ikke benyttes, vil denne Fart ophøre ved denne Maaneds Udgang.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-27
Som Følge af Dampskibet "Iris"s tidligere Afgang fra Aalborg, vil den fra Thisted hver Torsdag til Aalborg bestemte Baad afgaae en Time tidligere, nemlig Kl. 6 Morgen, og tager denne Forandring sin Begyndelse Torsdagen den 29de dennes. Fra samme Tid vil den Dampbaad, som hidtil er afgaaet fra Thisted til Struer, og Lemvig, om Tirsdag Morgen Kl. 6, først afgaae Kl. 7. bemeldte Dags Morgen. Thisted, i Committeen for Dampskibet "Hebe", den 18de Mai 1845.