JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Jndsendt. Alt Hoveriet til Hovedgaarden Sæbyholm under Grevskabet Hardenberg Reventlow, som hidtil har været forrettet af 16 hoverigjørende Bønder, er nu ved en under 26de dennes indgaaet Forening, bestemt at skulle ophøre fra 1ste Mai 1841. imod en aarlig Pengegodtgjørelse, bestemt for hver Gaard til Værdien af 5 1/2 Tønde Hvede og 5 1/2 Tønde Byg efter hvert Aars Capitelstaxt. Et længe, hidtil forgiæves, næret Ønske hos Bønderne er saaledes opnaaet, og om end Enkelte af disse ville, fornemmelig i de første Aar, have Vanskelighed ved at udrede det nævnte Vederlag, saa maa det dog erkjendes, at Foreningen fra Herskabets Side er bygget paa billighed, ligesom og enhver ærekjær og fornuftig Bonde maa føle sig vel tilmode ved at see sig løst fra et nedværdigende, hans Selvstændighed og Udvikling lammende, Hoveriebaand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Grevinde J. Holck Hardenberg Reventlow, der, som det ovennævnte Grevskabs nye Besidderinde, har, navnlig paa Sæbyholms Gods, aabnet sin Tiltrædelse paa en for Bønderne saa forønsket Maade, har Krav paa disses Taknemmelighed, som jeg, deels paa egne, deels paa flere af Bøndernes Vegne, herved offentlig yder hende, og ledsager vor Tak med det Ønske: at hun i rigeligt Maal i mange Aar maa nyde den Løn og Selvtilfredshed, som for Magthaveren stedse er en Følge af et mildt Regimente mod de Undergivne. Ogsaa bringer jeg, og flere med mig, vor Tak, saavel tilden Mand, der, som befuldmægtiget for Grevinden, har afsluttet Foreningen med Bønderne, og som i denne Sag har stadfæstet, at han, som Bondeven, nærer den samme Aand, der besjællede hans forevigede Fader, som til de flere, der have bidraget til Foreningens Jstandbringelse, navnlig til ham, der oprindelig stemmede Bønderne til at fremkomme med Forslag, og af hvem dette senere blev understøttet ved en mæglende Stemme. - At disse Mænd ikke yderligere nævnes offentlig er fordi det ikke vides, om saadant maaskee vilde være dem ubehageligt, eller dog saare deres Beskedenhed. Vester Nordlunde den 29de October 1840. L. Klinke, Sognefoged. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Dersom Hr. Titchen vilde aabne et nyt Abonnement paa en Række af Forestillinger, som enten ikke tilforn have været givne her i Nykjøbing, eller dog for længere Tid siden: troer man ganske vist, at saadant vilde finde almindeligt bifald, og Deeltagelse. Man tillader sig ved denne Leilighed at henlede Opmærksomheden paa Dronningen paa sexten Aar, et Eventyr i Rosenborg Hauge, Kjøge Huuskors, Kammeraderne og Feiltagelserne", som Stykker, der upaatvivleligt vilde modtages med megen Fornøielse. At Paul Clifford ogsaa indlemmedes i Rækken af disse Abonnements=Forestillinger, anseer man imidlertid, saavel paa Grund af det Bifald, hvormed det er modtaget her, som den særdeles heldige Udførelse, at være et almindeligt Ønske; men da dette Stykke er for kort til at udfylde en heel Aften, troer man, at det burde gives tilsidst, for at det behagelige Indtryk, det efterlader, ikke strax igjen forjages. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
AVERTISSEMENTS. Et Fruentimmer, der til Fuldkommenhed forstaaer Madlavning, kan strax faae en Condition som Huusholderske. - En billet mærket F., som giver Underretning om den Søgendes Forhold, bedes afgivet paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Sparekassen i Nykjøbing modtager Jndskud og gjør Udbetalinger den 6te og 20de November 1840, Eftermiddag imellem Kl. 5 og 7. Laanekassen sammesteds er hver Dag aaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben kjøbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. L. Wilcken og J. N. - J. Gottschalck Lunddahl i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i -J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Nysted. H. P. Ditzel i Vor B. H. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Paa Veien mellem Sæddinge og Holeby er fundet og til mig afleveret en Oxehud, som af Eieren kan afhentes. Rødbye den 31te October 1840. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Skuespil i Nykjøbing. Onsdagen den 4de November opføres: Preciosa, lyrisk Drama i 4 Acter af Wolff, med Musik af C. M. v. Weber, oversat af C. J. Boye. Med tilhørende Zigenner- og Bondedands. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Auction. Torsdagen den 12te dennes, Formiddag Kl. 11 Slet, bliver i Nykjøbing i Hospital ved offentlig Auction, paa nærmere Approbation af Hospitals-Directionen, bortsolgt circa 25 Tdr. Hvede, 50 Tdr. Rug, 260 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre, og 20 Tdr. graae Erter af Stiftelsens Landgilde- og Tiende Korn for indeværende Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne forinden Auctionen erfares hos Forstander Grønbek. Nykjøbing Auctions=Contoir den 2den November 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Ved Proclama af 27de d. M., som bliver læst i Overretten og ved Nyekjøbings Byetingsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa min her i Byen afgangne Mand, Cancellieraad og Districtschirurg, Jacob Severin Matzen, med lovlige tolv Ugers Varsel, indkaldede dog Prioritetshaverne i Boets faste Eiendomme derfra undtagne – til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, enten for undertegnede hans Enke, som i Medhold af allerhøieste Bevilling af 11te April d. A. hensidder i uskiftet Boe, eller for min Laugværge, Landvæsenscommissair Nyeholm paa Corselitze, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nyekjøbing den 29de October 1840. A. Matzen. Som Laugværge, B. J. Nyholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Lollands Falsters ge Tidende. Grise, Fredagen den 6 November. No 130.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Jndenlandske Efterretninger. Vi have allerede i vore foregaaende Artikler, yttret den Formodning, at der fra den Slesvigske Stænderforsamling, ligesom fra den Holsteenske, vilde udgaae et Andragende om en Forening af begge Hertugdømmernes Stænderforsamlinger. Vor Formodning er allerede gaaet i Opfyldelse, da den Deputerede Henningsen er indkommen med et saadant Forslag. Kun 7 Medlemmer udtalte sig derimod, og skjøndt dette er et slaaende Beviis for, at det slesvig-holsteenske Parti har Overvægten i Forsamlingen, saa er det dog ogsaa et Beviis for, at den danske, eller om man hellere vil, selvstændige slesvigske Tendents er i Fremskriden, i forrige Diæt stemte nemlig ved dette Spørgsmaals Forhandling kun to Medlemmer, Senatorerne Nielsen og Jensen fra Flensborg, mod Foreningen; i denne Forsamling have 5 af de danske Deputerede forenet sig med dem, og at de øvrige 3 danske Deputerede ikke have gjort fælleds Sag med disse er meget forklarlig, da Todsen og Steenholdt exe blevne reent besatte af Tydskhed, og Klestrup, Repræsentanten for Ærø, er en indfødt Holstener, og i det Hele taget en høist ubetydelig Person. - Vi see os iøvrigt istand til at meddele høist interessante Oplysninger og de indkomne Petitioner, angaaende Ophævelsen af Rescriptet og Sprogforholdene. Den er indkomne i Alt 4 Petitioner og dette Anliggende, nemlig fra Sognet Rinkenis, fra Lundtofte Herred, fra Lygom=Kloster Amt og fra Sattrup Sogn, Vi skulle betragte dem hver for sig. Sognet Rinkenis bestaaer nemlig for en ikke ringe Deel af hertugelig, augustenborgske Fæstere, og skjøndt vi slet ikke ville antyde, at Hs. Durchlauchtighed har indvirket, eller ladet indvirke paa Undertegnerne, saa er det dog meget begribeligt, at Fæstebønder gjerne ville staae paa en god Fod med deres Herskab, og naar man nu forelægger dem en Petition i et Anliggende, for hvilket de vide, at deres Herskab er særdeles stemt, og at de i høi Grad ville vinde dets Bevaagenhed ved at underskrive Petitionen, saa ville vist kun Faa nægte en saa ubetydelig Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Med Hensyn til Petitionen fra Lundtofte Herred, (hvoraf forøvrigt Rinkenis Sogn udgjør en Deel, da er den vel udgaaet fra Bønderne, skjøndt vi ikke vide fra hvormange; men der er en væsenlig Omstændighed, som man vel bør mærke, og det er, at Herredsfogden i dette Herred, (den tydske latinske Jurist Thomsen er en ivrig Slesvig=Holstener, og staaer i et nøie og personligt Afhængighedsforhold til Hertugen af Augustenborg, hvis Justitiarius han er, og af hvem han desuden har faaet Titel af Hofraad. (Hertugerne af Augustenborg have nemlig Ret til at udnævne Hofraader.) Den Lygom Klosterske Petitions Historie er endnu mærkeligere. Den er skrevet af Ultraslesvigholsteneren, Advocat Storm i Husum, Deputeret ved den Slesvigske Stænderforsamling, og af ham sendt til en gammel Universitetsven i Lygom Kloster, hvem vi ikke ville nævne, men som staaer i en saadan Stilling, at han udøver en betydelig Jndflydelse paa Bønderne. Sattrup Sogn hører under Grevskabet Reventlow Sandberg, hvor Hr. Hofraad Thomsen ligeledes er Justitiarius; (man seer heraf, at denne Mand har gjort det gamle Ordsprog til Skamme, at Jngen kan tjene to Herrer; foruden de nævnte Embeder er han tillige kgl. Birkefoged paa Warnis og Justitiarius paa det adelige Gods Laigaard. Hvad der endvidere ikke turde være uden Jndflydelse, er, at Besidderen af Grevskabet Sandberg, for hvem vi nære den meest uskrømtede Høiagtelse, har en Brodersøn der i Nabolaget, som hører til de meest enragerede Slesvig-Holstenere. Den Deputerede Alerandersen er iøvrigt fra Sattrup, men han har ingen Deel i Petitionen. Vi have saaledes efter Evne givet disse Petitioners Charakteristik, Commentaren overlade vi til Enhver selv. Naturligviis søger Modpartiet at bringe Contrapetitioner tilveie, og flere skulle allerede være i Circulation. Skjøndt vi maae bifalde dette, kunne vi dog ikke andet end beklage, at en vigtig Folkesag ikke skal afgjøres efter Sandhed og Ret, men ved Partiekampe. Dog, vi leve i den Fortrøstning, at Regjeringen vil vise en fast Villie og ikke lade sig vildlede ved alskens Machinationer. Efter hvad vi senere have erfaret, skal Hertugen, af Augustenborg ikke have ifinde personlig at indlevere nogen Petition og Sprog=Rescriptets Ophævelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
En i Viborg Amt iværksat Skattebevillingspetition menes i Jyllandsposten at ville erholde en Mængde Underskrifter, eftersom den endog fra 2 smaa Sogne har erholdt 90. Forøvrigt har ogsaa Mag. Lindberg i den sydlige Deel af Viborg Stift (der alt flere Gange, paa Grund af hans Slægtskab sammesteds er bleven lyksaliggjort med hans Nærværelse) havt sine Garn ude for at fange Anti=Skattebevillings-Mennesker. Dog er det kuni et Par enkelte Sogne lykket ham at bevirke Protestationer mod Petitionens Underskrift og det endda langtfra ikke eenstemmigen. Et Møde for de mindre Landeiendomsbesiddere i Aarhuus Stift og Amt, var berammet til den 31te f. M. for at underskrive en Petition om Skattebevillingsret. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Handels- og Jndustri-Tid." gjør opmærksom paa en ny Kilde til Afsætning for en af Danmarks vigtigste Producter, nemlig Kartoffelmeel. J England har man nemlig begyndt med megen Held at anvende Kartoffelstivelse eller Kartoffelmeel til Brændeviin, ved tilstrækkelig Gjæring giver det meget velsmagende Brændeviin. J London er allerede anlagt 3 Brænderier til paa saadan Maade at forædle Kartoffelmelet. Vanskelig skjælnes dette Slags Brændeviin fra Franskbrændeviin, ved Tilsætninger har man endog vidst at give det Cognaes Viin lugt. Hidtil har man i England erholdt Kartoffel stivelse eller Meel fra Udlandet, især fra Frankrig, da Anordningerne forbyde at tilberede det i England. Et af de ovennævnte Brænderier skal i de sidste 2 a 3 Maaneder have ladet komme fra Frankrig 2000 Tons Kartoffelmeel, hvorfor Eieren tilligemed de Øvrige, der benytte Kartoffelmeel, ere i megen Frygt for et Brud med dette Rige, hvorved Jndførselen derfra vilde vanskeliggjøres. - Her er en ny Afsætningskilde aabnet for vore Kartoffelmeelfabriker og for vor Kartoffelproduction i Almindelighed; at forsøge den, vilde upaatvivleligt være at anbefale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Søndagen den 11te f. M. ventede man at Stænderpræsident Schouw skulde ankomme med Dampbaaden til Aarhuus; han kom imidlertid ikke førend Dagen efter til Aarhuus og passerede saaledes hurtigst denne By. At han ikke efter Forventning ankom om Søndagen, forhindrede Aarhusianerne i, offentligen at lægge den Hyldest for Dagen, som man overalt følte Trang til at yttre, idet den Hædersmand, som saa aabent og uforbeholdent havde udtalt Folkets Ønske i Forfatningssagen, havde erhvervet sig en saadan Plads i Folkets kjærligste Erindring, at man ikke vilde kunne see denne Ædle betræde Jyllands Strandbredde, uden at tiljuble ham det bifald, hvorpaa hans Daad har saa retmæssigt Krav. Dog denne Modtagelse havde ei været den eneste; en stor Deel Deeltagere havde bestemt, i Tilfælde han var ankommen om Søndagen, at bringe ham et Fakkeltog om Aftenen udenfor hans Logis, som vilde være blevet ledsaget med en af Byens Musikkorps udført Velkomstsang, der nærmest vilde have udtrykt det Ønske, at han med den ledende Stemme i den viborger By, som i den roeskilder, vilde angive lignende Folkelyd, som den, der ifølge Ussings Ord, opveiede over 10,000 Stemmer. Dog Tilfældet vilde nu have det saaledes, at denne Fest skulde opsættes - mulig indtil den end mere forstærket vil kunne bringes i Udførelse. (Jyllpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Hoftandlæge Moresco har opfundet en ny, original Maade at anbefale sig Publicum paa. Han har nemlig i Adresseavisen, ladet aftrykke, i Træsnit, Huset No 98 paa Ulfeltsplads, hvor han boer, med alle 5 Etager, og paa Foden af Huset læses hans Navn og Metier. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
101 medicinske Studenter ved Kjøbenhavns Universitet have ved en Comitee tilsendt det academiske Senat en Skrivelse, hvori de med megen Bestemthed udtale sig mod Hr. Scharlings Udnævnelse til Lector ved Universitetet, og anbefaler Sagen til Senatets Opmærksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Hr Kammerraad Drewsen har i Kjøbenhavnsposten, med megen Bestemthed udtalt sig modden ofte omtalte Karrikatur af en Stænderdeputeret, hvilken Karrikatur han erklærer, at have hos mange agtværdige Mænd, kun vækket Uvillie og Modbydelighed mod dens Forfatter, der ikke engang har den Fortjeneste at have viist sig vittig. Kjøbenhavnsposten tager Forfatteren i Forsvar, men anfører dog kun, at det er Brug i andre Lande at tegen Karrikaturer, en Grund vi finde høist maadelig, men der gives vel neppe nogen bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Det hedder sig, at de paatænkte Besparelser, for Finantserne i Henseende til det kgl. Theater skulle andrage 20,000 Rbd., saa at den kgl. Kasse for Fremtiden kun giver Theatret et Tilskud af 30,000 Rbd. aarlig: det øvrige til sin Existents Nødvendige maa dette da erhverve sig ved et godt Repertoire. (Aarh. Av.) Ove Thomsens Avis beretter følgende: Hr. Skuespildirecteur Titchen, (der paa eengang i dette Efteraar synes at ventes til Helsingør, Odense og Horsens, har nu difinitivt antaget de ham af Bestyrelsen for Theatret i Odense stillede Betingelser for dets Afbenyttelse i Vinter, og agter bestemt at aabne sine Forestillinger der Søndagen den 22de November. Efter Forlydende vil Selskabet, som i denne Tid giver Forestillinger i Nykjøbing paa Falster og i Stubbekjøbing, forinden Ankomsten dertil blive forøget med flere nye duelige Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
J et Forsvar for Adressecomptoirets Privilegium har Hr. Kraft foreslaaet, at naar Adressecomptoirets Contract med Regjeringen, hvorefter nu svares til samme en aarlig Afgift af 3725 Rbd., i Aaret 1834 er udløben, Eneretten til at have at saadant Comptoir og udgive en Adresseavis bortsælges ved Auction til den Høistbydende. Det falder næsten i det utrolige, naar man i sidste Nummer af Politivennen, finder paaanket, at Krudt fra Donde og Frederiksværk føres til Hovedstaden paa aabne Vogne uden Dæksel. Da disse holde ved Kroerne imellem andre Vogne, som Mange nærme sig med tændte Tobakspiber og Cigarer, saa er det vistnok et Guds Under, at man hidindtil ikke har erfaret nogen Ulykke af hiin, hvis det Anførte forholder sig rigtigt, utilgivelige Uforsigtighed. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Hans Majestæt er i denne Uge tagen paa Jagt i det nordlige Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Landsoverrettens Dom mod Procurator Christensen, Redacteur af Fædrelandet, bliver ifølge Cancelliets Resolution appelleret til Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Den 14de October er det Patent udfærdiget, hvorved Kammerherre Mylius med ægte Descendenter er optagen i den danske Adelstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Cancellie-Circulairet, angaaende Gjendøberne, har ikke indjaget mere Skræk i dem, end at de, efter hvad et Rygte forsikkrer, i forrige Uge skal have holdt Communion i Aabenraa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Blandinger. Dampskibet Victoria, der afgik den 17de October fra Hamborg, ankom først den 22de f. M. om Aftenen til Antwerpen. Af de 83 Heste, det havde inde, maatte de 81 i den stærke Storm mellem den 19de og 20de kastes overbord. 56 stode paa Dækket, hvorved enhver Manoeuvrering med Skibet gjordes umulig. Da nu Stormen var stegen til det Høieste og Bølgerne afbrudt skyllede over Dækket, befalede Capitainen for at frelse Skibet at klare Dækket og ligeledes kaste Hestene overbord. Det var et i Sandhed sørgeligt Syn at see disse stakkels, tildeels haardt saarede Dyr at svømme bag efter Skibet, indtil de havde udtømt deres sidste Kræfter og sank ned i Dybet. Da Hjulene og Maskinerne paa Skibet vare stærkt beskadigede, besluttedes at gaae tilankers under Eg mond, vesten for Texel. Søerne gik saa høie som Huse over Skibet, der arbeidede saa stærkt, at de endnu nede i Lasten tilbageværende Heste ved saaledes at kastes frem og tilbage lede frygteligt og bleve saarede; 20 vare døde og bleve tilligemed de øvrige saarede heisede op og kastede overbord, kun to skaanedes. - Capitain Minter og hans Styrmand lagde, ligesom hele Mandskabet, medens Stormen stod paa, den største Uforfærdethed for Dagen, og kun denne og Capitainens Duelighed skyldes Skibets Frelse, hvilket de otte ombord værende Passagerer med den varmeste Taknemmelighed have bevidnet i en Capitainen tilstillet Skrivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Paa sin Reise til Kønigsberg modtoges den nye Konge af Preussen i en Landsby ikke langt fra Landsburg af en Skolemester og hans Børn for at bringe Majestæten deres allerunderdanigste Hyldest. Skolemesteren havde i denne Anledning ladet sig sye en ny Frakke, som dog ikke var betalt, og vilde hilse Kongen med en vel indstuderet Tale og et Digt, som han under megen Ansigtsved havde bragt i Stand. Saaledes stod han da med sit Digt i hele fire Timer, men Kongen vilde ikke komme. Sulten blev ham for mægtig, han skyndte sig indi Huset, for at faae sig en Bid Brød og en Hjertestyrkning. For at skaane den nye Frakke trak han den af. Pludselig skriges der: Kongen kommer!" Han iler ud og kommer tidsnok til at kunne holde Talen. Derpaa griber han i Lommen efter Digtet, Kongen læser det, smiller og siger til sin Adjutant, idet han rækker ham Papiret: Vil De betale det. Af lutter Hastværk havde Skolemesteren trukken sin gamle Frakke paa og overrakt istedetfor Digtet sin Skræderregning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Reisende fra den 28de Octbr. til den 4de Novbr. 1840, Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Jomf Clausen, Petersen, Bøgvad og Almgreen; Hr. Ross; Exam. juris, Fibiger; Snedkermester Suhr. Med Personposten: Skibscapitain Schrøder; Jomfru Gylche, Gartner Genz; Handelsbetjent Petersen. Udenfor Posterne: Hr. Tesdorff med Kone, Tjener og Pige; Fru Classen med Familie, Kammerraad Ladehoff, Forpagter Hansen med Familie; Handelsfuldmægtigerne Melchior og Trier, Pastor Winding med Familie; Handelsfuldmægtig Bruun; Cand. pharm. Friis, Portraitmaler Hansen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Madam Meincke; Hr. Petersen; Fuldmægtig Jespersen. Med Personposten. Jomf Rousing; Madam Wraae. Med Dagvognen: Jomfruerne Jock, Petersen, Wittus og Bjerregaard, Kjøbmand Kock; Hr. Brocatto. Udenfor Posterne: Forpagter Hørup; Forvalter Jacobsen; Forp. Jespersen; Forv. Tutein; Jomf. Gielstrup. Hr. Michelsen og Kone; Hr. Hansen; Saddelmager Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Jndsendt. Lidt Alvor og lidt Spog fra en god Ven til P. West. Omendskjøndt Du har, i Lollands-Falsters Stifts-Tidende",a 124, forsøgt at godtgjøre, at Du i Egenskab som Deputeret, iselge Stænderanordningen, ikke staaer dine vælgere eller Nogensomhelst til Ansvar for Dit Forhold i Stænderforsamlingen, og i en næsten triumpherende Tone sagt, at Dine Resensenter havde forglemt at medgive Dig Jnstrux, ifald de kunde, – saa, hvorvel jeg i juridisk Henseende indrømmer denne Sætnings Rigtighed, kan jeg dog ikke fravige den Formening, at Du i nævnte Egenskab stod, ikke alene under Din Samvittigheds, – hvilket Du jo ogsaa selv, i det Mindste i Aviserne, har erkjendt - men endogsaa under den offentlige Menings Domstol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
P. West stod i Stændersalen som Repræsentant for omtrent 18,000 Mennesker. Moses stod for Pharao, han stod som Talsmand for sit Folk, han stod som sit Folks Befrier, han bragte dets Ønsker for Kongen; giv Folket - siger han - "Forlov i 3 Dage at drage ud i Ørken. P. West modsatte sig af yderste Evne at det danske Folks Ønsker og Bønner ikke skulde komme for dets Konges Throne. Læg ikke. - siger han for megen Vægt paa Petitionens Underskrifter; – og da en anden Deputeret, hvis hæderlige Forhold er Publikum bekjendt, erindrede ham om, at han havde selv underskrevet Petitionen, snoede han sig ligesaa mildt derfra, som Peder i den Ypperstepræstes Sal, da han fornægtede sin Herre og Mester. See nu, min kjære P. Westl nu er jeg da færdig med den Deel af Dit Brev til H. R., som jeg kan forstaae. Den øvrige Deel af Din Skrivelse forstaaer jeg saamænd ikke, og som jeg kan tænke er den vel kun skreven for de Høilærde; men imidlertid havde Din høitravende Skrivemaade nær bragt mig i en bansat Knibe. Min Kone, som hørte at jeg læste Dit Brev i Aviserne, blev opmærksom derpaa, og udbrød strax, Hvilket allerkjæreste Brev, hvem har dog vel skrevet dette? J hvem Andre - svarede jeg - end vor Deputerede P. West. Ja, raabte hun, det kan jeg begribe, det er et Brev, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. som der baade er Saft og Kraft i. Men Fatter - siger hun forklar mig dog dette nysselige Brev. Der stod jeg; men imidlertid vilde jeg dog ikke gjerne lade min Kone troe om mig at jeg var en Dosmer. Jeg begyndte da strax, ligesom Troels Ladefoged, da han forklarede de tydske Aviser: Ja seer du, Mutter, Manden med Jernhaanden betyder en Smed; Juno betyder en Smedekone; Jcarus betyder den store Stud, som Hylsen kjøbte af Sidenius og Mimers Brønd betydes Ørsløv Gadekjær. Men i det Samme faldt min Kone mig om Halsen og udbrød: Du er mig dog en pokkers Mand, du er jo næsten ligesaa klog som vor Deputerede P. West. Men Fatter - siger hun i en rolig Tone, - der fik ellers H. R. høvlet sig dygtig; men det skader ham saamænd heller ikke; thi baade han og de Andre med kunde lade P. Westraade i Stændersalen, saa gik Alting meget bedre, og han er jo da ogsaa den Mand, der holder paa vor gode gamle Troe, som han og Lindberg veed allerbedst Beskeed om.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-06
Skuespil i Nykjøbing. Søndagen den 8de November opføres Debutantindens Fader, nyt Lynspil i 5 Acter, frit efter det Franske, af Bayard og Theaulon. P. J. Titchen.