Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-10-28
Den Tid nærmer sig nu, da Landcommunal-Anordningen skal træde i Kraft. Efter hvad vi have erfaret ere Forarbeiderne her i Stiftet allerede saavidt fremmede, at Valgbestyrelserne ere udnævnte og det er bestemt, hvor stort et Antal der i ethvert Sognedistrict skal vælges til Sogneforstanderskabet, som desuden bestaaer af Sognepræsten og den eller de Lodseiere, der af Sognedistrictets Hartkorn eie idetmindste 32 Tønder. Nu staaer for Beboerne det store og vigtige Hverv tilbage, at udfinde og vælge de Mænd, som de med fuld Tillid kunne betroe Bestyrelsen af mangfoldige Anliggender, som have en væsentlig Jndflydelse saavel paa hver Enkelts som paa det hele Samfunds Velvære og Lykke Jfølge Anordningens § 3 udkræves det, for at Nogen skal kunne deeltage i Valget af Sogneforstandere og vælges i denne Egenskab, at han, foruden at have opnaaet 26 Aars Alderen, maa eie eller have i Arve- eller Livfæste idetmindste 1 Tønde Hartkorn Ager og Eng eller 2 Tønder Skov- eller Mølleskyld i Sognedistrictet. Lige med disse ansees og de, der som Beneficiarier eller iøvrigt ifølge deres Bestilling, bruge Embeds- eller Tjenestejord af ovennævnte Størrelse, saa tilkommer og Valgret og Valgbarhed, dem, der i Sognedistrictet eie eller med en Arvefæsterettighed, der er forbunden med Ret til at sælge og pantsætte, besidde Bygninger, som i Overeensstemmelse med Frd. 1ste Octbr. 1802 ere undergivne Arealskat, til en Assuranceværdi af 1000 Rbd. Sølv. Fremdeles er og Enhver, der ifølge tinglæst Contract har et Avlsbrug i Districtet i Forpagtning eller Leie paa 6 Tdr. Hartkorn, hvortil og Skovskyld kan regnes, men kun med sit halve Beløb, ligeledes valgberettiget og valgbar, dog kun, naar hans Forpagtning er gjældende for den Aarrække, hvorfor Valget skeer. Flere forskjellige i een Mands Besiddelse værende Eiendomme, i samme Sognedistrict, hvoraf Jngen hver for sig begrunder Valgret eller Valgbarhed, kunne lægges sammen forved den sammenlagte Værdi eller det sammenlagte Hartkorn at begrunde disse Rettigheder; og naar en Eiendom, som efter sin Beskaffenhed giver Valgret og Valgbarhed, besiddes af Flere i Fælleskab, kunne disse Rettigheder udøves af den iblandt Med interessenterne, til hvem de øvrige forene sig om at overlade samme og som har de dertil fornødne Egenskaber. – Vi betvivle ikke, at jo dette Stifts Landboere, som i det Hele viste en saa priselig Jnteresse for de sidste Stændervalg, ogsaa erkjende Vigtigheden af de nu forestaaende Communalvalg. Vel har Valget af Stænderdeputerede en langt høiere. Betydning for det store Samfund, men da Stændernes Virkekreds endnu er saa indskrænket og den Vægt, der paa høiere Stæder tillægges deres Raadslagninger, saa tvivlsom, er det ikke mindre vigtigt vel at overveie, Hvem man skal give sin Stemme til Sogneforstander, hvis Virksomhed nærmest berører den Enkeltes Jnteresse, og hvor nogle saa Stemmer let kunne gjøre Udslaget. Det kan derfor ikke ofte nok gjentages, at Enhver, som ønsker at den nye Jndretning skal udvikle sig til Held og Velsignelse for Landboerne, bør henvende al mulig Opmærksomhed paa de nu forestaaende Valg, bør prøve og overveie hos sig selv, drøfte og raadslaae med Naboer og Bekjendtere, en Raadslagning, hvori ogsaa de, som ikke besidde den Eiendom, der begrunder Valgret (f. Ex. Skolelærere og Professionister). meget vel kunne deeltage. Den første Fordring, der maa gjøres til en Sogneforstander, er naturligviis at han er en retskaffen Mand. Om En i nok saa høi Grad besidder alle andre ønskelige Egenskaber, bor han dog ikke vælges, dersom der i denne Henseende er den mindste Plet paa hans Characteer, dersom han ikke er en aldeles velsindet, ærlig og uegennyttig Mand, uden dette bliver alt Andet kun et lydende Malm og en klingende Bjælde. Vi forudsætte altsaa, at enhver vælger kun har de retskafne og redelige Mænd for Øie; men disse ere, Gud være lovet, ikke saa sjeldne, at Valget mellem dem ikke kan blive vanskeligt nok endda. Selvstændighed og Frimodighed er vel egentlig nøie forbunden med hiin Characterens Reenhed, men mange retskafne Mennesker have dog en naturlig eller tilvant Ængstelighed og Forsagthed, saa at de let af Meneskefrygt eller endog blot af Mangel paa hurtigt Overblik og tilbørlig Tillid til egen Overbeviisning lade sig imponere og ligesom i et Øieblik forbløffe til at samtykke i Noget, som de siden maae fortryde. Selvstændighed og Fasthed, der dog ikke maa udarte til Stivsindethed, er derfor den næste Egenskab, som maa fordres hos en Sogneforstander. Derefter kommer Erfaring og Jndsigt i de Anliggender, som ville blive Gjenstand for Sogneforstanderskabernes Virksomhed, ogsaa almindelige Kundskaber og Oplysning, at man faaer Mænd, som med Lethed og Klarhed kunne tænke og i Skrift og Tale udtrykke deres Tanker. Af Vigtighed er det ogsaa, at Sogne forstanderne have den Anseelse i Sognet, som giver deres Ord og Meninger Vægt, forsaavidt en saadan Autoritet ikke er andet end almindelig Agtelse, vil den ikke udeblive, hvor de allerede nævnte Egenskaber findes, men ofte kan En have mindre Anseelse end en Anden, blot fordi han er mindre bekjendt, fordi han i kortere Tid har boet i Sognet, er mindre formuende osv. Denne sidste Omstændighed bør visselig allermindst komme i Betragtning, og vi troe det endog nødvendigt, alvorligt at advare imod den Jndflydelse, som den deraf følgende Anseelse saa let ubevidst udøver over Vælgerne. – Naar da Beboerne have valgt retskafne, selvstændige og oplyste Mænd, paaligger det vel nærmest disse at pleie og videre udvikle den nye Communalforfatning; men vælgerne vilde meget feile, naar de troede, at de nu intet videre havde at bekymre sig om, indtil de om 3 Aar atter skulle vælge. Kun derved, at alle Districtets Beboere, med varm og varig Jnteresse følge Forstanderskabets Forhandlinger og Beslutninger, kan Kongens Hensigt med denne Anordning opnaaes: ved en fri og velordnet Communalforfatning at give sine Undersaatter en forøget Betryggelse for en paalidelig og hensigtsmæssig Bestyrelse af de Anliggender, der vedkomme det Samfund, hvortil de nærmest høre, og at udøve en gavnlig Jndflydelse paa at nære Jver og rigtig Sands for det almindelige Vel.