JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-03-23
Placat. Tirsdagen den 28de d. M. om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Proprietair Bloch paa Liselund, formedelst Bortflyttelse, ved Auction Sammesteds bortsælge endeel Løsøre bestaaende af: Borde, Stole, Sophaer, et mahognie Chatol, endeel Sengeklæder m.m. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den 16de Marts 1848. Haxthausen. i Hermed følger Tillæg.) Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-03-23
Deres Majestæt har Selv udtrykt Erkjendelsen af, at Rigets Selvstændighed maa sikkres, at Folket maa udløses til Frihed; men til Udførelsen heraf savne vi klare og bestemte Regjeringshandlinger, der, ved at bringe Regjeringsvillien i Harmonie med Folkestemmen, alene kan skabe den gjensidige Tillid imellem Regjering og Folk. Vi udtale det derfor frit for vor Overbeviisning og for den, som tilkjendegiver sig overalt i Folket, at Danmark kun kan frelses ved uopholdelige Regjeringsskridt til at sikkre Nationalselvstændigheden og styrke Forviisningen om Folkets Frihed; og bringe vi derfor, i Troskab og Kjærlighed til Konge og Fædreland, den Opfordring til Thronen: At Holsteen, hvis politiske og reen nationale Forhold gjøre dets constitutionelle Forbindelse med Danmark ufolkelig og uudførlig, tildeles en særskilt constitutionel Forfatning; at der uopholdeligt gjøres Skridt til at indkalde en Nationalforsamling for Danmark og Slesvig, dannet efter en liberal Valgnorm uden Classehensyn og med fri Valgbarhed, for i Forening med Deres Majestæt at vedtage en fælleds constitutionel Forfatning for Danmark og Slesvig, som tillige sikkrer Slesvig en egen Landdag; at det Udkast til en Forfatning, som forelægges den sammentrædende Nationalforsamling, i sine Grundtræk betinger: En liberal og folkelig Valglov, Fuldstændig statsborgerlig Lighed, Fuldstændig Skattebevillingsret, Fuldstændig Presse, Tale- og Forsamlingsfrihed, Offentlighed i Statstyrelsen, Ansvarlige Ministre, Almindelig Folkevæbning. Folket er overbeviist om at træffe Samstemning i Deres Majestæts Sindelag; men for at de fornødne Skridt kunne fremmes og Folket allerede nu erholde Forviisning om Udførelsen, vil Deres Majestæt finde det sande Middel hertil, ved om Tronen og i Regjerings collegiernes Spidse at stille Mænd, som ved prøvede folkelige og frisindede Grundsætninger give Borgen for, at den almeen udtalte Folkestemme maa finde sin snare og sikkre Fyldestgjørelse.
Viborger Samler, 1848-03-23
Efterat denne Adresse igaar var besluttet, modtage Undertegnede, som endnu idag her ere forsamlede, Budskaber, der deels berette, at Deres Majestæt, sluttende dem til Folkets Sag, har forkyndt Jndsættelsen af et nyt Ministerium, men deels ogsaa, at desværre større og større Farer fra Rigets Sydgrændse true Danmarks nationale Selvstændighed og Tilværelse. Vi opfordre derfor Deres Majestæt til, at lægge største Kraft i de forberedende Foranstaltninger, og til nu om Tronen at samle de meest frisindede kraftige danske Mænd. Folket er villigt paa hver Maade og med hver Opoffrelse at staae Deres Majestæt bi til Rigets Frelse.
Viborger Samler, 1848-03-24
Stifts Tidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Fredagen den 24 Marts 1848. Nr. 51. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-03-24
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Om Ementen i Wien d. 13de Marts melder Bresl. Zeit. Denne Dag er den vigtigste i Østerrigs nyeste Historie. Efterat Borgerne og Studenterne havde stormet Stændersalen og ødelagt Alt, ophævede Marschallen Mødet, og Landstænderne gik Arm i Arm, med Grev Montecuculi Spidsen, med Mod imod det Grenadierdetaschement, som spærrede Indgangen til Hofborgen, fra Michaelpladsen. Et Jubelskrig modtog den behjertede Skare, som Generadererne i Begyndelsen ikke vilde tillade at komme nærmere, men Pladscommandanten GeneralMajor Metauschek gav snart efter, og Stænderne kom ind i de keiserlige Gemakker. Man fordrede fremfor Alden med det almindelige Had betyngede Fyrste af Metter nichs Bortfjernelse." Og under den 14de om Morgenen, meldes fremdeles: "Keiserstaden frembyder siden igaar Morges et Billede paa Skræk. En vaabenløs, uhyre stor Mængde trængte frem imod "das Landhaus", for med vilde Raab at understøtte Adresserne fra de forskjellige Corporationer. Stænderne kunde ikke deliberere, og besluttede in corpore at begive sig til Hofborgen, der i Ordets bogstavelige Forstand blokeredes hele Dagen af en rasende Mængde. Der skreges: Ned med Metternich Efter lang Deliberation i Statsraadet, hvor den alderstegne Fyrste (der i sin Tid hilsedes som "Europas Frelser fra Keiser Napoleons Jernaag") endnu engang gjorde sig Umage for at forsvare sit System, afskedigedes Deputationen med trøstelige Forsikkringer. Men dette tilfredsstillede ikke Folket og Raseriet imod Fyrst Metternich, der vilde lade det ellers lykkelige Østerrig udtømme Jammerens fulde Væger, tiltog i den Grad, at Borgerne besluttede at gjøre et nyt Forsøg hos Keiseren. Om Aftenen Kl. 9 begave de sig til Hofborgen, hvor Fyrsten traadte dem imøde med de Ord: "Jeg har i dette Øieblik nedlagt min Demission i Keiserens Hænder. - Borgerne takkede ham, fordi han ved dette Skridt havde reddet Fædrelandet. Destoværre fandt sørgelige Scener Sted, i Gaar. Der blev paa Grund af Proclamationer imod Erkehertug Albrecht afskudt Salver af det opstillede Militair. (Ved Middagstid). Revolutionen organiseredes igaar med Kæmpeskridt, det kom til blodig Kamp. Tyve Jndivider af Folket bleve skudte eller gjennemborede. Det ubevæbnede Folks Raseri tiltog i overordentlig høi Grad man raabte om Vaaben. Borgergarden sluttede sig til Folket og aabnede det borgerlige Arsenal, hvorfra Enhver kunde faae Vaaben. Om Natten organiseredes Folkebatailloner, og om Morgenen var Folkets Stilling truende. Ved Middagstid fandt Keiseren sig bevæget til at tilstaae, Pressefrihed og Oprettelse af en Nationalgarde. Militairet forlader Staden; Nationalgarden drager Omsorg, for Orden og Sikkerhed." – (Om Eftermiddagen.)
Viborger Samler, 1848-03-24
Fyrsten af Metternich er flygtet til Rhinen, hans Gemalinde til Schlesien. (Efter en anden Beretning skulde Fyrsten og Erkehertug Ludvig have passeret Breslau.) Den bevæbnede Borgergarde tæller allerede 40,000 Md.; Hofborgen er besat, halvt med Militair, og halvt med Borgergarde. Det italienske Regiment Palumbini vægrede sig igaar ved at fyre.
Viborger Samler, 1848-03-24
J Prag var Stænderbygningen omgiven med Tropper; Kanoner vare opplantede for at afskrække fra at underskrive den der fremlagte Adresse til Keiseren. J Folkets Paasyn blev der ladet, og Kanonerer stode med brændende Lunter ved Kanonerne. Da droge 8000 Borgere med de adelige Stændermedlemmer i Spidsen til Stænderhuset, og man afstod nu fra at vende imod dem voldsomme Forholdsregler. Adressen undertegnedes.
Viborger Samler, 1848-03-24
Om Ementen i Wien siger Allg. Preus. Zeitung, at Østerrig er nu ogsaa indtraadt i Reformbevægelsens Bane. Vi ville haabe, at dets Forhold saaledes vil blive inderligere saavel med Hensyn til Tydskland som isærdeleshed til Preussen, der allerede forlængst har betraadt Reformens Bane, der conseqvent vil vedblive at skride frem paa denne Bane -, og at for Fremtiden disse tvende tydske Stormagter ville i Forening med deres tydske Forbundsfæller kunne virke til det skjønne ophøiede Formaal: Tydsklands Omformen til en kraftfuld, paa Nationalbevidstheden grundet og støttet Stat.
Viborger Samler, 1848-03-24
Greven af Windisch Grätz, der var udnævnt til Commandant i Wien, er allerede entlediget fra denne Post, der er overdragen den af Wienerne yndede Fyrste Carl af Lichtenstein. Man frygtede nemlig for at Greven vilde erklære Keiserstaden i Beleiringstilstand. - ErkehertuStephan, Palatin af Ungarn er (naar, anføres ikke i Wienerefterretningerne i Brsh.), ledsaget af et Antal Jurater, ankommen til Keiserstaden, hvor han modtoges med uhyre Jubel; Hestene spændtes fra hans Vogn, og denne blev af det jublende Folk trukken ind i Hofborggaarden. Juraterne skulle være rigelig forsynede med Petitioner og Andragender.
Viborger Samler, 1848-03-24
Augsb. Allg. Zeit, melder fra Triest d. 8de Marts, at i de sidste Dage er Centralkassen ligesom formelig beleiret. Alle, der ere i Besiddelse af Banknoter, søge at skille sig af med dem, som om Statsbankerotten var for Døren; i Detailhandelen modtoges Banknoterne kun imod betydelig Afkortning.
Viborger Samler, 1848-03-24
J en Correspondentartikel fra Berlin af 17de Marts hedder det: "Berliner Borgerskabets Kraftløshed og Keitethed have tydelig viist sig i den lille Bevægelse, hvori Staden har befundet sig, og tildeels endnu befinder sig. Allerede under disse lidet vanskelige Omstændigheder hersker overalt Raadvildhed; og hvad vil Enden blive, naar Regjeringen fremtræder med Kraft og Alvor, Da styrter, den hele, af subline Theorier opførte Kortbygning sammen. - Auctoriteterne, og navnlig Ministeren v. Bodelschwingh, sige til Borgerne: "Beskytter Eder selv!" – Borgerne sige: "Derfor betale vi vore svære Skatter og Afgifter, at vi skulle beskyttes af Militairet for rolig at kunne passe vor Dont." – Berlineren har neppe en Spidsborgers, end sige en Statsborgers Aand. Vore Borgeres eneste Udvei er Politiet. De faa energiske Medlemmer i vort Borgerskab og iblandt vore Communalraader, der ved en Borgervæbning vilde gjenoprette Roligheden, og der forlangte, at Militairet skulde trække sig tilbage, erholdt af Stadens høie Auctoriteter det Svar: "At dette kunde umulig gaae an; thi naar det lykkedes Borgerskabet at gjenoprette Roligheden, da vilde dette kaste en Skygge paa det Militaire. - Og hertil kommer, at Kongens Ord og Anskuelser fordreies og fortolkes endnu bestandig af hans Raader, saa at de ikke komme i Udførelse; saaledes skal Et og Andet være udeladt i Talen til Stadens Auctoriteter. Men i det jammerligste Lys staae vore Liberale, som juble over, naar Noget gaaer Regjeringen imod, ret som om Landet ikke lider derved Raadvildhed, og Tactløshed høre til Dagens Orden. – Berliner=Livets høieste Opsving viste sig den 15de, da Bind som Destinctionstegn for de ubevæbnede Beskyttelsescommissioner paabødes; – disse vare uden al Organisation og Commando, og desaarsag kraftløse. Forgjeves forlangte Musesønnerne Vaaben; thi det maatte jo krænke Æresfølelsen, hos det Militaire, naar man viste Jkkemilitaire Tillid. Denne Kræftskade paa vort Statslegeme vil blive dets Ruin." – J en Efterskrift hedder det: "Hvad man forlanger er Reform og skyndsomme Concessioner, for at vi ikke skulle narres April. De lovede frie Jnstitutioner, begyndte igaar med et Forbud imod Avisernes offentlige Forelæsen; flere lignende ventes. En voldsom uendelig Latter, blandet med Udtrykket af den dybeste Jndignation, udbrød, da vor officielle Tidendes Annonce om Wien (see ovenfor) oplæstes.
Viborger Samler, 1848-03-24
Efter en Skrivelse fra München af 13de Marts fandt paa denne Dag Folkets Glædesyttringer Sted, begunstigede af det skjønneste Veirlig. Paa Slotspladsen vare Borgergarden og Studenterfricorpset opstillede. Samme Dags Aften skulde Sangforeningerne bringe Kongen en Serenade, og hele Staden skulde illumineres. Overalt hvor Kongen lod sig see, gjenlød Folkets Jubel. – Siden igaar Aftes circulerer det Rygte, at Grevinde Lands feld er skudt af en Gendarm, enten fordi hun har gjort et Forsøg paa at flygte (hvad enten ud eller ind over Grændsen, anføres ikke), eller fordi hun har truet Gendarmen. Det er vist, at Grevinden var for flere Dage siden vendt tilbage til München, hvorfra hun efter en Dags og Nats Ophold blev paany transporteret til Lindau.
Viborger Samler, 1848-03-24
Fra Würzburg skrives under 14de Marts, at Urolighederne i Odenwald og i nogle Districter af Spes fart have paa Grund af Regjeringens energiske Forholdsregler og Jndbyggernes Beredvillighed i hiin Egn at understøtte Regjeringen, allerede ophørt paa de fleste Puncter. Mere end 40 Arresterede ere førte til Aschaffenburg. – Ogsaa i nogle Egne af Overfranken have Bondexcesser fundet Sted. J fem Byer ere de Adelen og Jøderne tilhørende Huse deels ødelagte deels udplyndrede.
Viborger Samler, 1848-03-24
J en Skrivelse fra Karlsruhe meldes, at Hofraad Karl Welcker er udnævnt til Badens Forbundsgesandt i Frankfurt, fremdeles har Storhertugen, efter den af Forbundsdagen under 10de Marts udtalte Beslutning, besluttet at afsende til Forbundsdagen den hæderlig bekjendte Frederik Bassermann – for, i Overeensstemmelse med denne Forbundsdagsbeslutning, i Forening med den ovenfornævnte Gesandt at medvirke ved Revisionen af Forbundsforfatningen paa nationale Grundlag.
Viborger Samler, 1848-03-24
J det andet badenske Kammers Møde den 13de Marts yttrede Welcker, at Nationalrepræsenteringen ved Forbundsdagen var af den største Vigtighed. Han oplæste, for at godtgjøre sin Paastand, flere Steder af et Brev fra Overlandet, hvori der anførtes, at Stemningen i hele det badenske Overland var frygtelig. Løsningsordet: "Tydsk Fristat var udtalt. Regjeringen maatte ile; vi ere, udraabte han, ikke eet Minut sikkre paa, at Bevægelsen jo vil voxe os over Hovedet. Ordet Tydsk Republik kan bevirke Massernes Frafald og berede uoverskuelige Onder. Monarchiet har undergaaet og undergaaer Rystelser, over hvilke enhver Fædrelandsven maa forfærdes. Jeg beklager, at Ministrene endnu ikke kunne indsee, at kun de dristigste, meest energiske Forholdsregler kunne bringe Redning. Ligeoverfor de republicanske Ønsker udtaler jeg ganske aabenhiertig min Overbeviisning. Jeg veed, at Monarchiet kun er en Form, andet er Republiken heller ikke; men Hovedsagen er Ret, Frihed, Moralitet. HvorAlmeenvillien har udtalt sig for Republiken, der vilde det være Uret i den ikke at ville virke for Fædrelandet. Men efter 40 Aars Studier og Bestræbelser hylder jeg af Overbeviisning Monarchiet, ei paa Grund af dets historiske Værd, men fordi jeg anseer det for den bedste Form, naar det forenes med en fri Forfatning. Fyrsterne maa holde Ord, de maae være ærlige Mænd, naar Monarchiet skal bestaae. Fra dette Sted – da jeg ikke kan tale i et tydsk Parlement - besværger jeg mine tydske Medborgere i Preussen og Østerrig at vaage over, at dette Ord holdes.
Viborger Samler, 1848-03-24
Vi ile med at meddele om Kampen i Berlin den 18de og 19de følgende Details: "Berlin, den 18de Marts (Kl. 1 Middag). - Ved at indrømme Forsamlingsretten og Talefrihed i Staden Berlins 102 Districter havde Regjeringen givet de saa kaldte Beskyttelsescommissioner de vigtigste Vaaben imod sig. Allerede den 17de om Aftenen vare flere Districter rede til at skride til en Demonstration for ved en af Folkemasser foretaget Overrækning af bestemte Ønsker saameget som muligt at imponere Kongen. Denne Beslutning vakte Magistraten af sin Slummer: en Deputation af Magistraten og Districterne skulde forestille Kongen, at Gjæringen var saa betydelig, at man, for at dæmpe den, maatte have bestemte Concessioner. Ved Middagstid bekjendtgjorte Magistraten, at den var officielt underrettet om, at en meget liberal Pressefrihedslov var nigienkaldelig affattet, og at Kongen var sysselsat med Udstedelsen af flere Beslutninger, der skulde sikkre Fædrelandets Vel. Berlin, Kl. 2. Kongen viser sig paa Balconen, og bevilger Alt. Stor Jubel, hele Staden er paa Færde, og midt under Jubelen hugger Cavalleriet ind, og Flinteskud strække Mennesker til Jorden. Staden er nu i Opstand; Skrig om Vaaben; enkelte Soldater og Officierer, mishandles. Stemningen er frygtelig; Alt er at befrygte. Scenen er forandret: hidtil kæmpede kun Pøbelen; idag er hele Borgerskabet i Oprør. Uden Militairets Brutalitet vilde Berlinerrevolten være endt. Nu derimod synes det, at den først vil udbryde, med mindre at Kongen vil nedlade sig til ydmyggende Concessioner. Kl. 4 1/2. Artilleriet iler til Slottet. Jdag - Løverdag – er det Afregningsdag for Arbeiderne. Kl. 4 1/2. Paa Kurfyrstebroen vaier en hvid Fane med Jndskrift: "Misforstaaelser."J Kongensgade og Bischoffsstrasse er ved hvert 100 Skridt en Barricade, hvortil afbenyttes Vogne, Droschker, Bræder. Ogsaa paa Hjørnet af Frederiksgaden ere Barricader opførte. Kl. 4 3/4. Barricader opføres; der skriges og larmes; overalt Militair, intet Angreb er endnu begyndt.
Viborger Samler, 1848-03-24
J en anden Skrivelse fra Berlin af 18de siges, at Borgerne vare forsamlede Kl. 3 foran Slottet og ventede paa Concessioner, til Ex. Systemsforandring, Ministrenes Entledigelse, tydsk Parlement. Alle jublede, svingede med Hatteene, udbragte Vivats; 2 Gange hilsedes fra Balconen Mængden. Men pludselig saae man Soldater marschere ud fra Slottet og besætte Fronten foran Slottet; Dragoner besætte den anden Side af Pladsen. Jngen tænkte paa et Overfald, pludselig fyrer Linien og Cavalleriet hugger ind. Frygtelige Raab om Hevn gjenlyde; de flygtende Masser forlange Vaaben, der raabes: Til Vaaben, til Vaaben, vi ville ikke være ringere end Wienerne. - Alt griber til Vaaben; Borgerne rive Distinctionstegnene af Armen, og træde dem under Fødder. J dette Øieblik fortælles, at Kølnerdeputationen har omtalt for Kongen Muligheden af Republikens Proclamering i Rhin preussen. - Om hvad der fremdeles passerede den 18de melde Reisende med Jernbanetoget fra Berlin den 19de (Kl. 7. om Morgenen) til Hamborg, hvor Toget ankom samme Dag Kl. 3 om Eftermiddagen, – at Aarsagen til den pludselige Skyden og til Cavalleriets Angreb paa Masserne foran Slottet bevirkedes enten ved tilfældig Affyren af et Gevær (hertil sigtes i Kongens Proclamation), eller ved Misforstaaelse, foranlediget ved Borgernes stærke Hurraraab i Anledning af Kongens Concessioner, - eller fordi Folket havde forlangt, at Militairet skulde forlade Slottet. Mange ere faldne; endnu flere ere saarede saavel af Militairet som af Borgerne. Hele Natten igjennem rasede Kampen, og først den 19de om Morgenen indtraadte en Pause, foranlediget af Udmattelse. Men denne Vaabenhvile er kun temporair, da ingen af Parterne vil give efter. Neuschateller-Jægerne og, efter Rygtet, en anden Troppeafdeling have med Bestemthed vægret sig ved at fyre paa Folket. Under denne frygtelige Kamp ere det kgl. Jernstøberi, Cadethuset og - som der siges – alle Exerceerhusene ødelagte. - De Berliner-Hamborger Jernbaneselskabet tilhørende Kasser og værdifulde Papirer ere bragte fra Berlin til Hamborg. Hovedkamppladserne vare Slotspladsen, Lysthaven og Gaden under den Linden." Berlin, den 19de Marts (Kl. 1 1/2 om Eftermiddagen.)- J Formiddags Kl. 10 er det lykket Borgermester Nau nyn at overbevise Kongen om, at det kun ved ufortøvet at trække Militairet tilbage var muligt at forebygge videre Blodsudgydelse og uberegnelige Ulykker. Den kgl. Proclamation gjorde ikke den tilsigtede Virkning. Kl. 11 trak Tropperne sig tilbage; de staae i Nærheden af Staden. Mange Saarede ere førte til La Charite; mange Døde føres paa Baarer igjennem Slottet, og Vagterne tvinges til at udvise Honneurs til Ære for de Faldne.
Viborger Samler, 1848-03-24
Berlin, den 19de Marts. Eftermiddag Kl. 3). Hvad der maaskee meest indvirkede paa Forandringen i Kongens Sindstemning var en Garde-Bataillons Overgang til Folket. Skyttegildet havde fanget General v. Møllendorf, om hvem der siges, at han var den første, der commanderede at hugge løs paa Folket, og afsendt en Deputation til Ministeren v. Bodelschwing og underrettet denne om, at de vilde skyde Generalen, saafremt Kongen ikke vilde give efter og befale Militairet at forlade Byen. En Borgerforsamling afholdtes i den kgl. Lysthave; man vil forlange Organisationen af en væbnet Borgergarde.
Viborger Samler, 1848-03-24
J en anden Correspondentskrivelse fra Berlin af 19de Marts hedder det, at den 18de Kl. 6 om Eftermiddagen rykkede 7 Bat. Jnfanterie fra Halle ind i Byen, og at fra dette Øieblik tiltog saavel Geværilden som Kanontordenen i Jntensivitet, navnlig i Retningen af Slottet, hvor hele den kgl. Familie var samlet. En Deputation fra Magistraten bad Kongen om at standse Jlden; forgjeves. J Alt Berlin overrumpledes Hovedvagten; Vagterne ved Gouvernementshotellet bleve gjennemborede; de to Poster ved Banken afvæbnedes; Hansvogte stormedes. Henved Kl. 8 om Aftenen blev Kardeskilden svagere, efterat Kardeskerne havde anrettet en grændseløs Ødelæggelse men kort derefter indfandt sig nogle hundrede Arbeidere fra Borsigs Fabrik bevæbnede paa Kamppladsen, og Kardeskilden aabnedes paa ny. Om Natten ankom 3 nye Regimenter fra Potsdam. Skyttegildet i Forening med Studenterne gjorde en haardnakket Modstand. Flere Huse, hvorfra der blev skudt paa Militairet, bleve haardt medtagne, fra en Jødeklub i Kongensgaden, hvorfra der var bleven skudt, havde man ført alle Jøderne, koblede 2 og 2 sammen, til Spandau, til hvilken Fæstning omtrent i Alt 300 Mennesker ere transporterede.
Viborger Samler, 1848-03-24
Berlin, den 20de Marts. Grev Schwerin er udnævnt til Cultusminister, Bornemann til Justitsminister og Camphausen til Finantsminister.
Viborger Samler, 1848-03-24
Af Kongens Proclamation af 20de Marts udhæves: "Jeg forkynder Tilgivelse for alle de Jndivider, der ere anklagede og domfældte paa Grund af politiske eller igjennem Pressen forøvede Forseelser og Forbrydelser. De polske Fanger i Berlin ere satte paa fri Fod. Man spændte Hestene fra den Vogn, hvori Mieroslawski sad; Toget gik over Slotspladsen, Kongen viste sig paa Balconen. Stemningen er frygtelig imod Prindsen af Preussen; man vilde demolere hans Palais, men da der paa et Brædt, læstes Ordet Nationaleiendom" blev det skaanet. Prindsen er afreist.
Viborger Samler, 1848-03-24
Den 19de om Aftenen var Staden illumineret. Ved Stormen paa Barricaderne i Breitenstrasse ere 300 Mr. Jnfanteri faldne. Tyve Studenter skulle være faldne. To hundrede Jndivider, der vare tagne tilfange af Tropperne, ere satte paa fri Fod. Gen. Møllendorf er sat paa fri Fod, efterat han har givet den Erklæring fra sig, ei at ville bruge sine Vaaden imod Borgerne. Kongen har sagt til en Deputation, der forebragte ham Ønsket om en Nationalbevæbning: "Jeg har vundet den Overbeviisning, at Stadens Rolighed bedst forsvares af Borgerne. Om Eftermiddagen den 20de drog Skyttegildet igjennem Slottet. Glædessalver affyredes.
Viborger Samler, 1848-03-24
Fra München skrives under 17de Marts, at det i Staden almindelig udbredte Rygte om Grevinde Lands felds Ophold i München har foranlediget en Tumult, som først ophørte, da Prinds Carl gav sit Æresord paa, at Grevinden ikke var i Baiern. Senere har Magistraten ladet bekjendtgjøre, at Grevinden havde over Karlsrube, og Heidelberg begivet sig til Frankfurt am Main.
Viborger Samler, 1848-03-24
Fra denne Stad meldes under 16de Marts, at de sydtydske Regjeringer ikke ville deeltage i den til Dresden udskrevne Fyrstecongres.
Viborger Samler, 1848-03-24
Fra Hanover meldes, at Politidirecteur Heinze i Gøttingen er afsat.
Viborger Samler, 1848-03-24
Hanover, den 20de Marts. Kongen har besluttet ganske at give efter for sit Folks Ønsker. Concessionerne ere: 1) de nuværende Ministre afskediges; det nye Ministerium bliver ansvarligt; 2) Kasserne forenes; 3) Politiet indføres paa ny i Stæderne. 4) Kongen vil med Stænderne fuldføre Folkets andre Bønner.
Viborger Samler, 1848-03-24
Hamborg, den 21de Marts. Fra Berlin meldes den 21de, om Morgenen, at Alt har været roligt om Natten. Kongen af Preussen har besluttet at alle Panter, paa 5 Rthlr. og derunder, uden Betaling skulle gives tilbage. Den 22de jordes de i Kampen faldne Jndivider. J Wien den 18de) er det roligt. Presb. 3. af 17de melder, at Rigspalatinus Stephan er udnævnt til Keiserens Alter Ego i Ungarn, og at følgende Ministre ere udnævnte for Ungarn: Grev Bathyani, Deak, Kossuth og Szechenyi.
Viborger Samler, 1848-03-24
Rusland. Efter en Privat-Skrivelse fra St. Petersborg skal en Hær af 400,000 Md. rykke frem imod de vestlige Grændser.