Berlingske Tidende, 1779-05-07
Udtog af Hof=Tidenden, den 20de April. Den 19de huj. om Formiddagen ankom Oberst=Lieutenant Campbell af det 71de Jnfanterie Regiment fra Georgien til London, og overbragte et Brev fra Generalmajor Prevost til Lord Germaine, dateret Hoved=Qvarteeret Ebenezer i Georgien den 5te Martii, af følgende Jndhold: Efterat Generalmajor Prevost var ankommen til Savannah og havde antaget, Hoved=Commandoen, detacherte han, saasnart det var giørligt, Oberstlieutenant Campbell med omtrent 800 Mand udsøgte regulaire Tropper og nogle irregulaire, for at trænge frem til Augusta, hvilket Oberstlieutenanten, uagtet den lange March og de Besværligheder, som mødte, iværksatte uden noget Forliis. For at understøtte ham, eller og i fornøden Fald at agere tilligemed ham, blev Oberstlieutenant Prevost med et anseeligt Detachement afsendt, som posterte sig ved Briar, Creck. Men, saasom det formedelst den store Fraliggenhed var vanskeligt, at forsvare Communicationen saa vidt, gide alle til Hudsons Ferry tilbage, 24 Engelske Miile over for Ebenezer, og Campbell begav sig derpaa til Savannah, for der at giøre, førend han reyste til Engeland, nogle Civil-Jndretninger for Provindsen Georgien, hvortil han havde faaet Forholds=Ordre af de Engelske Commissarier. Udi denne Tiid havde Rebellerne anseeligt forstærket sig. De besatte den Post ved Briar=Creek, 13 Miile fra Hudsons Ferry, og søgte igjen at i Stand sætte de Broer, som OberstlieutenanCampbell paa sin Tilbagereise havde ødelagt, ligesom de vilde paa den Vey avancere mod Engelænderne. Hvorpaa den Post i Hudsons Ferry blev forstærket, og hemmelige Anstalter gjorte, til behørig at modtage dem. Man søgte at lokke dem til at passere Creek, saasom de da med Fordeel kunde have blevet angrebne. Men efterat Engelænderne havde ventet derpaa i 2 Dage, mærkte man, at Rebellerne havde allene i Sinde, at foruroelige Engelænderne i deres Qvarteerer, og afskiære dem fra al Communication med de øvre Provindser. Generalmajor Prevost tænkte altsaa, at det var allene fornødent, at fordrive dem fra denne Post. Han overdrog derfore til Major Mac Pherson at rykke frem mod Broerne med den første Bataillon af det 71de Regiment og nogle Jrregulaire, samt 2 Feldtstykker, for derved at skiule Generalmajorens egentlige Hensigt. Nemlig Oberstlieutenant Prevost maatte med den anden Bataillon af det 71de Regiment, med et Korps let Jnfanterie og 3 Compagnier Grenadeerer af den Brigade Florida tage en Omvey af 50 Mille, for at passere Creek over for Rebellerne, og kom dem i Ryggen, hvilket faldt lykkeligt ud, saasom den Americanske General Lincola blev paa den anden Side amuseret, saa at han paa denne Side intet kunde foretage. Saaledes bleve Rebellerne den 3die Martii overrumplede, slagne og gandske adspredte. De mistede 7 Kanoner, adskillige Fahner, næsten alle deres Vaaben, Ammunition og Bagage. Engelænderne have faaet til Fanger, den anden commanderende General, Brigadeer Herbert, een af de beste Americanske Officierer, adskillige andre af Distinction, i alt 27 Officierer, samt 200 Gemeene; 150 Rebellere ere blev ne. Et langt større Antal af Officierer og Gemeene ere druknede paa Flugten, da de ville sætte over en dyb og stridløbende Kiød. Paa Engelsk Side ere ikkun blevne 5 Mand og 1 Officier, og 10 Gemeene saarede. Efter den Americanske KrigsCommissairs Udsigende, som og er fangen, have Rebellerne været 2500 Mand stærke. Engelænderne have i alt ikke udgjort meere, end omtrent 900 Mand. Generalmajor Prevost slutter sit Brev med følgende Ord: Jeg haaber, at de gode Følger af denne Affaire skal snart vise sig. Rebellerne skal i denne Provinds ikke meere foruroelige os. Vi skal have fri Communication med vore Venner paa den anden Side og med Jndianerne, og endskiønt jeg ikke holder det for raadeligt, at gaae umiddelbar længere fremad, saa forsvare vi dog ikke allene, hvad vi engang have vundet, men ere og færdige til at føre os til Nytte alle tilkommende gunstige Leyligheder efter som de kunde forekomme. Oberstlieutenant Campbell, som overbragte dette Brev, og commanderede for Generalmajor Prevost i Georgien, meddeeler bemeldte Generalmajor den største Berømmelse, som en af de dueligste og virksomste Officierer, som fra begge Siderne meget vel kiender baade de Kongelige og Americanske Troppers Situationer, deres Ressourcer og Forventninger.