JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-10-04
For Hansted Strand i Thy, er i Septbr. indstrandet en liden Fanøe-Jagt med Tømmer fra Norge uden Folk. Dagen efter drev en Jolle i Land med 4 døde Mennesker, som var dens Mandskab. Nok en død Mand inddrev til samme Tid for Agger Strand.
Viborger Samler, 1802-10-04
Høsten i Jylland er da nu ganske endt i de sid 1ste 14 Dages gode og tørre Vær. Vinterrugen er næsten overalt ringe; men Vaarrugen god. At enhver har Aarsag til at grue for Udkommet næste Aar, der ikke er bemidlet, er vel uden Tvivl, især naar man betænker alle Fødevahres Stigen i Priis. Gid man dog i Tide ville anlægge Magasiner for de Fattige og afværge Hungersnød ved Jndførsel af fremmed Rug, om det behøves!
Viborger Samler, 1802-10-04
Viborg Torvepriser vare den 2den October: Rug, Tdn. 6 Rdlr. 64 s. til 7 Rdlr. Byg, Tdn. 16 Mk. til 3 Rdl. Havre, Tdn. 1 Rdlr. 64 s. Smør, 18 s. Pundet. Æg, en Snees 16 s.
Viborger Samler, 1802-10-04
J Skive Marked kostede Sæderugen fra 7 til 8 Rdlr. Tdn. og derover.
Viborger Samler, 1802-10-04
Befordringer og Afgang. under det danske Cancellie: den residerende Kapellan for Waale Præstegield, H. H. Nysom confirmeret til Sognepræst for Botne Præstegjæld i Aggershuus Stift.
Viborger Samler, 1802-10-04
Under det tydske Cancellie: Doctor Philosophie A. H. M. Kochen i Altona confirmeret som valgt, Diaconus ved Stadskirken i Glückstadt; Cand. Theol. N. Brodersen ligeledes til Conrector ved latinske Skole i Meldorff.
Viborger Samler, 1802-10-04
under Generalitetet: Capitain ved den langelandske Landeværn-Batallion, Greve af Ablefeldt Laurvig, forundt Characteer som Major af Landeværnet; Bogholderen ved det militaire Uldmanufaktur, Lieuten. p. Lumholtz, og Postmesteren i Aalborg J. D. Frisch, benaadede med virkelig Krigsraads Charakteer.
Viborger Samler, 1802-10-04
Under Admiralitetet: Cadet-Under-Ofsiciererne F. Lous og J. A. Thunboe avancerede til Sec. Lieutenanter.
Viborger Samler, 1802-10-04
Under Rentekammeret: C. v. Krogh udn. til Hof= og Jagt Junier.
Viborger Samler, 1802-10-04
Døde. Kbhn.: Frue Commandeurinde Else Marie Grib, fød Svane, 59 Aar. Grosserer Peter Friderich Hansen, 35 A. Enkemad. Ane Elis. Voigt fød Høvinghoff, 64 A. Oberst v. Wedelfeldt, 60 Aar. Mad. Mette Christensdatter Grav, fød Møller. Carl Gustav Langstrøm, 38 A. Marselisborg Nicolai Maximilian Baron af Gersdorff, Ridder af Elefanten, General af Jnfanteriet, 78 A. Randers: Premiermajor Christian Barthold v. Schwend sen. Dahlsgaard Præsteged ved Viborg: Sogne. præsten for Taarup og Qvols, Jørgen Grøn, 70 A. Viborg. Jens Vendelin Snedkers Datter, Mette Marie, 1/2 Aar. Viborg. S. T. Hr. Biskoppen udreiste i Gaar, for (v. D., samme Dag at visitere i Schaltz, i Morgen den 5te hujus i Uldbierg, den 7de i Giedsted og den 8de i Vesterbølle, hvorfra han haaber at være hiemme den 9de.
Viborger Samler, 1802-10-04
Kopulerede i Viborg; Hr. Malermester Schrøder og Enkemadame Finderup, fød Petersen.
Viborger Samler, 1802-10-04
Bekiendtgiørelser. Ved Registerings Forretning efter afgangne Peder Sørrensen Hiøllund, forhen Sognedegn for Jkast Menighed i Hammerum Herred, blev af hans efterladte Enke anmeldt, at foruden den afdødes Tilstædeværende Børn og myndige Arvinger, var endnu en Søn ved Navn, Søren Hiøllund, forhen tienende Strømpehandler Mads Tvermoese i Khn., men som i dette Foraar var reist til Jsland og der skulde have nedsat sig som Kiøbmand; thi vorder hans Faders Dødsfald ham herved offentlig anmeldt med Tilkiendegivende, at Skiftet foretages til videre Behandling Onsdagen den 20 October førstkommende Kl. 9 Formiddag udi Jtast Degnebolig, til hvilken Tid og Sted Søren Hiøllund vilde møde eller møde lade. Ligeledes bliver i Følge Placaten af 26 October 1792, Stervboets Creditorer og Debitorer indvarslede, at give Møde til ovennævnte Tid, de første med lovlige Beviser for deres Fordringer, de sidste for at betale hvad de ere skyldige ved Boet. Gielleruplund Præstegaard den 16de Sept. 1802. P. Høst. Provst over Hammerum Herred.
Viborger Samler, 1802-10-04
Fredagen den 29de October førstkommende, bliver Aaberg Hovedgaard i Ringkjøbing Amt, Ved dersøe Sogn, med underliggende Kirke, Tiender, Mølle, Bøndergods og Huse, stillet til offentlig Auction og om antagelig Budskeer bortsolgt. Conditioner og Jordebog foreviises paa Høiriis hos undertegnede Eier, paa Lønborregaard hos Forvalter Lassen, og paa Anberg. For de der ikke inden Auctionen, har Leilighed at eftersee Gaard og Gods, anmeldes: at Aaberg er friHovedgaardstørt, matrikuleret for 45 Tdr. 2 Skp. 2 1/2 Alb. og dens Bygninger, der ere vel vedligeholdt, og bestaaer af 6 Længder i Borgergaarden der ere tæglhængt 7 i Ladegaarden, foruden et Smede og et Haugehuus, ere asseurerede Brandkassen for 13,000 Rdlr. Gaardens Eiendomme af Ager og Eng, indeholder ungefær 5000 Tdr. Land, dens aarlige Udsæd, som mere kan udvides, er 65 til 70 Tdr. Rug 25 til 30 Tdr. Byg og 50 Tdr. Haure. Aarlig aules 500 Stanglæsser meest Mærskhøe. Besætningen er 1000 Staldstude, 70 Fødestude, 10 Væster, og 12 Kjør. Til Gaarden er en god Hauge, med mange Frugttræer og lukkede Aleer og ved samme ligger en stoer Søe, hvori haves ypperlig Fiskeri, og ved hvis Udløb Aaberg har en god Fiskegaarde, hvoraf er svaret i Forpagtning over 40 Rdl. aarlig. Jordene ere indhegnede, ligger rundt omkring Gaarden, ude af ald Felledskab og er bekiendt for sielden gode. Veddersøe Kirke er Hartkorn 9 Tdr. 7 Skpr. 2 3/4 Alb. Dens Tiendeydende Hartkorn er 172 Tdr. Kirken er tækket med Blye, er Qvaddersteens Muur og nem at vedligeholde. Af Stadil Sogns Konge-Korn og Qvægtiende, sælges 38 Tdr. tiendeydende Hartkorn, som tillige med Kirketienden oppebæres til Anberg. Bøndergodset er Hartkorn 15 Tdr. 1 1/2 Alb., beboes af 5 Fæstere, af 10 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., svarer 3 Beboere fuld Hover til Anberg; disse 15 Tdr. Hartkorn er med det bedste af Aaberg Gods; endnu 5 umatrikulerede Huuse, hvoraf 2 svarer hver 25 og een 52 Dages Arbeide, aarlig paa egen Kost. Vedersøe Veirmølle, er under Gaardens Taxt, ligger tet ved Hovedgaarden, har 3 Qværner, er af hollandsk Bygning, med 30 Alens Vindfang, asseureret for 6500 Rdlr., i fuldkommen Stand, har overflødig Søgning og ligger i en ypperlig Kornegn. Aldt forestaaende modtager Kiøberne i Overeensstemmelse med Conditionerne anstundende 1ste Maj.
Viborger Samler, 1802-10-04
Ligesom baade Hovedgaard og underliggende samlet opraabes, saa bliver ogsaa, om det forlanges prøvet separat Opraab over hver enkelt Bondegaard og Huus, Møllen, Kirken og Stadild Tiende. Hovedgaarden er udsadt i mange smaae Parceller, hvoraf hver kan føde sin Mand, og hvortil kan faaes fornøden og god Bygning, af Egebindingsværk, endeel Eng parceller faaes desuden særskildt. Enhver af Gaardens Parceller modtages til Majdag med Aul, ligesaa Hovedparcellen der beholder de nærmeste Jorder og kan faaes af den Størrelse og Godhed, at derpaa kan holdes 100 Stude, og i saa Fald følger dermed alle Gaardens regulære Bygninger. Auctionen begyndes paa Anberg benævnte Dags Formiddag Kl. 10. Hoyriis den 16de September 1802. Møller.
Viborger Samler, 1802-10-04
Tirsdagen den 5te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver efter Begiæring af Hr. Forvalter Tryde paa Fonssingøe, paa Hendes Naade Frue Geheime-Conferenceraadinde Scheel Plessens Vegne, i Foussingøe Skov foretaget offentlig Auction over en Deel Eege og Bøge Træer hvilket herved til Liebhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Viborg den 15de September 1802. Styhr.
Viborger Samler, 1802-10-04
Rinske Møllestene er hiemkommen til Raadmand Hübertz, hvor tillige et stort Qvantum af skaanske og norske Mølle og Qværnstene samt engelske Gryn=Pillestene kan bekommes af alle Størrelser, saavelsom allerfedeste hollandske Ost, bedste Dansk Korn Brendeviin, Lægt- og Loftsom, Kork til Fiskevaadde &c. En udflyttet og velbygget Bondegaard, paa ungefær 5 Tdr. Hartkorn hvortil er meget og god Kornjord, Eng Skov og Tørveskiær, i Nærheden af Viborg, er underhaanden at faae tilkiøbs og kan tiltrædes næstkommende 1ste Mai, Nærmere Underretning faaes hos Hr. Boghandler Just i Viborg.
Viborger Samler, 1802-10-04
For en ugift Smedesvend der forstaaer at beslaae Heste og Vogne, er en Tieneste ledig til forestaaende November eller Majdag paa en Herregaard, naar han tillige vil giøre andet Arbeide. Nermere Anviisning giver Bogtrykkeriet. En Jomfrue søger Condition som Huus-Jomfrue, Frue eller Frøkenpige, anvises fra Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1802-10-04
Dersom nogen har 3 aarige upodede Æble eller Pærestammer at sælge, som ere optrukne af Kierner, da kiøbes de af undertegnede. Man behager saasnart muligt derom at give Underretning. A. F. Just. i Viborg. De sædvanlige trykte Lister til Sessions Lægdsruller og Af og Tilgangslister. faaes for 32 s. Bogen paa got Skrivpapiir, naar de snart bestilles. Arkviis koste de altid 2 s. Just.
Viborger Samler, 1802-10-04
Fra Pressen er udkommen: Naturhistorie om Dyrene. Et Udtog, til Nytte for Begyndere og Menigmand. Ved Anton Frants Just. 28 Ark stor. Bogen er forsynet med 107 Afbildninger paa de sieldneste Pattedyr, Fugle, Fiske og Kreboer, og indrettet efter systematisk Orden. Hvad sær Mærkværdigt der findes hos Dyrene, deres Opholdsteder og den Nytte og Skade de foraarsage Mennesket, findes tilføiet deres Beskrivelser. Prisen er 5 Mk. 4 s., indbunden i Velskbind 1 Rdlr. 10 s. simplere Bind 1 Rdlr. 4 s. Subskribenterne faae den, efter Løvte simpelt indbundet for Materiens Priis, 84 s. og behage at modtage de forlangte Exempl. hos mine sædvanlige Commissionærer i Jylland, Fyen og Norge. A. F. Just.
Viborger Samler, 1802-10-04
Følgende nye Bøger: Lafontaines Eventyr og smaa Fortællinger h. 84 s.
Viborger Samler, 1802-10-04
Dr. J. Blochs Udtog af bibelske Fortællinger for Ungdommen h. 68 s. Bruels Bidrag til den praktiske Forstvidenskab h. 38 s. Bruels Abhandlungen for Freunde der, praktischen Forstwissenschaft geheftet 42 s. Bartons Midler mod Væggeluus og Møl h. 18 s. Laubenders Nød og Hielpebog for Lungesvindsottige h. 38 s. Pihls Anviisning til at anlægge Teglværk paa ny og forbedret Maade, m. K., V. 68 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1802-10-11
No. 41.
Viborger Samler, 1802-10-11
London den 21de September. Man siger der imellem den franske og vor Regiering, ere i denne Tid vexlede nogle Noter angaaende de franske Prindsers Ophold i England. Som en Følge heraf anseer man det, at Hertugen af Orleans har forladt Brighton, og er reist til de andre franske Prindser i Skotland. Man erindrer i denne Anledning, at den franske Regiering 1748 lod arrestere den engelske Kronprætendent Karl Edvard paa Komoedien i Paris og forviste ham til Avignon.
Viborger Samler, 1802-10-11
Fregatten Pomona paa 44 Kanoner er strandet og sunken ved Øen Jersen. Mandskabet flød.
Viborger Samler, 1802-10-11
De urolige ostindiske Polygarer have nu ganske yde myget sig for vore Militære, der nu give dem en almindelig Pardon.
Viborger Samler, 1802-10-11
Man siger Bonaparte vil forære General Hutchinson et kostbart Taffelservice af den Sever Porcellinfabrik for hans artige Opførsel mod de Franske i Ægypten, efterat de havde kapituleret. De sidste af vore Trop rer ere nu ganske ude af Ægypten, undtagen et af de ostindiske Seapoy Regimenter, der maatte blive, fordi Pesten yttrede sig blant nogle af Soldaterne. General Stuart havde af den engelske Regiering den Kommission at besørge Troppernes Afmarsch - Englænderne vare nødte til altid i den sidste Tid at være i Beredskab til Kamp, da Tyrkerne ikke troede de ville forlade Ægypten og derfor ikke begegnede dem got. Den engelske Generals eftertrykkelige Erklæring desangaaende til den tyrkiske, tilligemed et Regiment han lod lægge i Leir i Alexandrien, afhialp dog dette for en Deel. Ellers skriver en engelsk Officeer fra Alexandrien, at den største Deel af Ægypten er plaget af Pesten og bærer sørgelige Mærker af den foregaaende megen Elendighed og Blodsudgydelse, ligesom og Mamelukerne i Overægypten kiempe med Tyrkerne og trykke dem tilbage.
Viborger Samler, 1802-10-11
De sidste 6 hiemkomne Kinaskibe have medbragt og ver 8 Millioner Pund The og endeel raa Silke. Hr. Pitt skranter bestandig.
Viborger Samler, 1802-10-11
Hertugen af Kent, Gouvernør i Gibraltar, umager sig for ved alvorlige Børst og Sperringer af Krohusene (hvoraf han dog kunne faae anseelig Skat af Værterne) at sætte Grændser for de engelske Soldaters Fæiskhed og Liderlighed.
Viborger Samler, 1802-10-11
Her i London dømmes og mange Forbrydere til Botanubay. En Ladning af slige Kandidater, der nu snart skal seile af, indeholder allene 170 af Qvindetiønnet, hvoraf mange ikke ere 20 Aar gamle. J Besynderlighed har der i disse Dage været en stor Uro blant Pøbelen, der ved fordoblede Vagter maatte af skrækkes fra at mishandle en forhørt Qvinde, der havde gjort sig det til Næringsvei, at afklæde Børn, som spøgte paa Gaderne, ligge til Skindet og derpaa lade dem staae. Hun lokkede dem til sig ved Slikkeri og bragte dem derpaa til en afsides ensom Plads, hvor hun plyndrede dem, under Trudsel, at rive dem Øjne og Tunge af Hovedet, om de skreeg. Klæderne solgte hun siden. Til de senere Tyvehistorier hører og den, at man i Gaar maatte lade være at holde en berammet Auction over Sølvtøi og Prætioser for 18000 Rdlr. fordi det der skulle sælges, Natten tilforn var stiaalen bort.
Viborger Samler, 1802-10-11
Kongen har udsat Parlementssessionerne til Novbr. Paris den 24de September.
Viborger Samler, 1802-10-11
I Gaar var stor Audients i Anledning af Festen for Republikens Grunding. Dagen før besaae Konsulerne de i Louvre udsatte Konststykker i 100 Afdelinger. Bonaparte kiøbte de 3 skiønneste Malerier. Da Paris helligholder de 5 Skuddage til den franske Tidsregning i disse Dage, saa ere 20 Ægtepar viede paa offentlig Bekostning og paa Republikens Fest var tillige befalet, at ingen Oxe maatte komme ind i Staden.
Viborger Samler, 1802-10-11
Bonaparte har befalet, at alle de franske Vaabenforraad som findes i den italienske Republiks Fæstninger, skal sælges til den italienske Republik. Artilleristykkerne koste 4 Mill. Franker. J Mantua og Pizighettone skal være Tøihuse, Kanonerne skulle i næste Aar omstøbes til 6, 12, 18 og 24 Pundinger; 15000 Flinter, 12000 Karabiner og 2000 Pistoler, giøres af ny, samt 2 fuldstændige Skibsbroer til Overgang ved Oglio og Etsch i Krigstilfælde.
Viborger Samler, 1802-10-11
J Rouen have 2 Spitsbuber, der ville stiæle fra 2 velhavende ugifte Brødre, faaet fortient Løn. Efterat de Natten før havde stiaalet Lænkehunden, kom de næste Nat for at stiæle indvendig. Men de 2 Brødre vare paa deres Post; de skiød den ene Gavtyv og fangede den anden, hvorpaa de til videre bandt ham og lod ham slutte i Hundelænken i Bindehundens Sted.
Viborger Samler, 1802-10-11
Helvetisk Republik den 24de September. Et Korps bestaaende af nogle Tusende Jnsurgentere, der deels bestaaer af Emigrantkorpser, Schveitsere, Berner, Tropper, helvetiske Deserteurer, hver med sin særskildte og forrige Uniform, mange gamle og unge Bønder, ja endog Fruentimmer med, bevæbnede meest med Morgenstjerner og Knipler, som alle kommanderes af General Erlach, har nu og i Bern fremmet vigtige Ting. Tildragelserne ere disse fra den 17de September af, da Regieringen i Bern fornam, at Jnsurgenterne rykkede mod Bern og Soluthurn den 16 og 17de September, bleve Berns Porte lukkede. Alt i Byen, selve Regieringens Betiente væbnede sig og Senatet og Raadet vare bestandig forsamlede. Den 18de om Efterm. rykkede et Jnsurg. Korps med deres sorte og røde Fahner og Kokarder ind for een af Berns Porte. General Erlach tilbød Kapitulation, som Regieringen afslog og strax derpaa begyndte man at kanonere paa begge Sider. J Bern blev en Husar derved dræbt og nogle Soldater saarede og inden 2 Timer underhandlede man og Jlden ophørte. En Hr. Emanuel von Wattewille, der nogle Dage for afslog, at vælges til Landdamman, var paa Jnsurg. Side tilstede for at slutte en Convention. Den kom istand og indeholdt foruden Fiendtlighedens giensidige Ophør. "At de helvetiske Tropper inden 24 Timer skulle overgive Jnsurg. Staden Bern. Jnsurg, indgik derimod at give saavel Regieringens Lemmer, som og de fremmede Gesandtere sikre Reisepasse til Grændsen af Canton Wadt. og Freyburg, skaffe dem de nødvendige Vogne og Heste og lade dem endog tage 20 Kancier og Kugler og Krudt, med sig. General Andermatt med hans Underhavende Tropper fik og Tilladelse til at støde til Regjeringen og Jnsurgenterne ville skaffe ham nødvendige Vogne m.v. Man gav gjensidig 2 Ofacerer til Gidsler for Conventionens Opfyldelse. Da Jnsurrections=Tropperne den 19de rykkede ind i Bern, forlod den franske Gesandt Verninge Staden, og baade han og den fra Bern forviiste Regjering som til Lausanne den 20de om Aftenen, hvor de bleve modtagne af nogle Eli ter og omtr. 12 Kanonskud. De demokratiske Smaa kantoner indbyde nu de andre til at gjøre fælleds Sag med dem og møde den 26de i Schveitz for at organisere en Armee paa 20,000 Mand. Schafhausen, Basel og Zürich skal være paa Jnsurgenternes Side. J Zrich er Præsten Schultes død af sin Blesspr. Man anmærker, at det Sted hvor han fik sit Bane saar, omtrent var det samme hvor Lavater fik sit, af den franske Soldat.
Viborger Samler, 1802-10-11
London den 28de Septbr. og 1ste October. Man er meget opmærksom her paa Tildragelserne i Tydskland angaaende Erstatningsplanen. Jmens man i Parlementet paa nogen Tid har fattet den Tro, at England maatte afholde sig fra det faste Lands Magter i Politiken, saa paastaae adskillige Oppositionsblade det Modsatte. "Man seer tydelig, sige de, at Frankrigs Plan har gaaet ud paa under hele Revolutionen at skille England ved sin Forbindelse med Fastlands Magterne. De have med Magt sat denne, som alle deres store Planer, igjennem. Vi staae nu næsten ene uden Allierede og uden Jndflydelse; selv med Østerrig synes vi ingen Forstaaelse at være i. Det er Englands Jnteresse, saavidt muligt, at forhindre Frankrigs Storhed. Dette kan allene skee ved Alliancer med de Landmagter der have samme Hensigt. Thi dersom England afdrager sig ganske fra Fastlandets Magter, saa frasiger den sig den store Værdighed og Magt, som Forsynet har tildeelt den til Menneskenes almene Vel! (?) Frankrigs nuværende Storhed er en følge af at vi ikke have gjort Noget, eller gjort vore Sager slet. Frankrig er nu den frygteligste militære Magt, den er en farlig Nabo for handlende og rigere Nationer. Den har faaet sin gamle Myndighed over Tyrkerne, og er allieret med en anden Magt (Rusland) hvilke to Alliancer Frankrigs gamle Statsmænd holdte for umuligt. Men den franske Regjerings Virksomhed og Kundskab om Kabinetternes Hemmeligheder overvinder alle Vanskeligheder og giver andre et følgværdigt Mønster o. s. v. Dersom vi vedblive at beregne vor Nations Storhed efter dens Handelshuse; saa vil den franske Soldater Nation undertvinge den engelske Handels Nation."
Viborger Samler, 1802-10-11
Foruden den sidt meldte betydelige Brand i Liverpool have Assurands Kompagnierne endnu tabt meget betydeligt. Saaledes ere atter brændte nogle vigtige Magasiner med Øl, Malt og Humle, Bryggerne Combe og Shum tilhørede i Storestreer, Skaden regnes for 30 til 40, og Pd. Sterl.; det var asseureret for 60,000 Pd. og man reddede 1000 Sække Humle. Men førend Spronerne kunne komme, faldt det midterste Pakhuses Tag og der og blev Branden almindelig og et nyere stort Fad, der holdt 20000 Oxhovder Øll (Porter) antændtes. Pog en var saa fæisk, at drikke sig fulde i Øllet og de gaae radeviis fulde som slagtede Sviin. Bag Ressel, Square er brændt det ny Forsamlingshuus og i Hull Hr. Bow dens Sennepsmagasin. Ved den Liverpools Jldebrand tabde Ejerne en 200,000 Pd. St. som en vare asseurerede.
Viborger Samler, 1802-10-11
Paris den 27de September. J Gaar var den første Cour hos Bonaparte i St. Cloud. Trefter modtager Førstekonsulen hver Søndag alle de første Statsbetiente der. Disse Møder ere ikke tomme og kjedende stive ceremonielle Besøg; men de give altid Anledning til vigtige Samtaler, hvoraf Bonaparte faaer vigtige Underretninger, som han ellers ej fik, og de ere altsaa en Meddelelsesmaade mell. Staten og dens Ogshoved.
Viborger Samler, 1802-10-11
Jblant de udsatte Konststykker i Louvre (Konsternes National-Palæ) satte en fattig Kone om Aftenen sit gaarige Barn og forlod det. Politiet har nu taget Barnet til sig.
Viborger Samler, 1802-10-11
Een af Toussaints Betjente er under stærk Bedækning skildt fra sin Herre i Slottet Jour og ført til Fængslet i Diion.
Viborger Samler, 1802-10-11
Hr. Bertrand har oprettet en Lære-Anstalt for unge Blinde. Han lærer dem at læse, skrive og regne.
Viborger Samler, 1802-10-11
De opførte og for Bonapartes Moder og endeel andre Damer en Concert og bleve rigelig belønnede. Høsten er falden meget got ud; og da Regieringen ved de i For skeede Oversvømmelser, lod komme Korn baade fra Østersøen, Nordamerika og Levanten; saa ere desuden mange Magasiner fulde, der hindre ald Forprang og utidig Opkiøb af denne uundværlige Artikel.
Viborger Samler, 1802-10-11
Et Linieskib er kommet fra Domingo med Efterretninger til August. Smitten har standset noget. Jngen at de vigtige Generaler vare syge, Leelere var og i stelig Velgaaende. Den 8 August kom Admiral Commanoir dertil fra Toulon med de paa hans Eskadre oversendte Troppeforstærkninger.
Viborger Samler, 1802-10-11
fra Genua var og et Skib kommet med Tropper. Da Residentsslottet i St. Cloud er saa prægtig istandsat udog indvendig, saa venter man og den gamle gothiske og skrøbelige Slotsbro ombyttes med en smagfuld ny.
Viborger Samler, 1802-10-11
J een i Sommer udtørret Arm af Saonefloden, havde man begyndt at opgrave nogle store Muurstene. Man har ved denne Leilighed faa en nogle meget skiønne Stumper Marmor, ibosrigtrumenter, Medallier af Bronze fra romerske ejsere og en overmaade skiønt udarbeidet Bronzesigur af 10 Tommers Længde, der forestiller et Fruentimmer.
Viborger Samler, 1802-10-11
Wien den 25de September. For at føje Bonapartes yttrede Ønsker og forikke at besværliggjøre den til Toskangs forrige Storhertug fordrede Erstatning, har Keiseren tilladt, at de ofterigske Tropper igien maae forlade Staden Pas saa og Fæstningen Obernburg. Derimod er efter langt Statsraad Prinds Carl. af Aucrsberg, Kapitain i den tydske adelige Garde, sendt af Keiseren til Paris, for at forestille Bonaparte Utilstrækkeligheden af den Storhertugen for Toskang givne Erstatning.
Viborger Samler, 1802-10-11
Blandede Efterretninger. Prinds Ludvig af Anhalt=Cothen, 24 Aar gl., er død den 16 September. Den 19 f. M. døde Storhertugen af Toskanas Gemahlinde i Wien, en Søster, af Keiserinden, i Barselseng, 29 Aar gl.
Viborger Samler, 1802-10-11
Kejseren har optaget Digteren Schiller i den tydske Rigs-Adelstand.
Viborger Samler, 1802-10-11
Nu har da den franske Regiering laat sig imell. Fjendtlighederne i Schveith. 2 franske Halvbrigaden ere marscherede ind til Biel og Mürten; ubeskrivelig er den Elendighed Anarchiet foraarsager og mange see ingen anden Udvej til Forsyning, end at Bon parte vælges til Præsident for den helvetiske Republik. Vel er Landdamman Dolder i Spidsen af Regieringen i Bern, og har en 800 Mand Tropper, under sin Kommando; men Bern er saa got som ganske beleiret af de mange fremryktende Bønderkorps der an øres af de forrige Generaler Erlach, Bachman, og Steiner. (Den er deres efter senere Beretninger.
Viborger Samler, 1802-10-11
Den 20 September begyndte Bonaparte at residere paa Slottet St. Cloud. Vesen fra Paris derhen besættes med Lygter paa Pæle.
Viborger Samler, 1802-10-11
Rigsdeputationen i Regensburg holder lange Protocollationer, uforstaaelige Noter, Dyrtid, og det som endnu er værre, næsten Hunger, der dog nu afhielpes, da Kurfyrsten af Bayern har tilladt Rugs og anden Korn, uldførsel dertil.
Viborger Samler, 1802-10-11
Kongen af Etruriens Sygdom var saa alvorlig, at man vad offentlig for ham i 3 Dage og udsatte de undergjørende Helgenbilleder.
Viborger Samler, 1802-10-11
Storherren i Konstantinopel har nu ganske benaadet Pasvan Oglu og givet ham Widdins Star holderskab med det Vilkaar, at han skal udrydde de derværende Røverbander. Den til Siebenbyrgen flygtede Hospodar af Wallachiet er skienket Livet og forviist til Øen Kalchi. Hospodaren af Moldan, Fyrst Sutzo beholder sin Post. Fyrst Ypstlanti kommer til Wallachiet som Hospodar. En russisk Fyrste er paa russisk Reqvisition arresteret i Leipzig og bragt under Vagt, i en Vogn paa Veie til Petersborg. Han beskyldes for at have forsalsket Vexler