JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Møllesalg. Paa Grund af anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede at sælge mine faste Eiendomme i Mariebo og af disse foreløbig de mig tilhørende 3 hollandske Møller, som ere de eneste her ved Byen og ligge hver ved sin Jndkjørsel til Mariebo. J den ene af disse er 6 Qværne og Hestemølle og i hver af de tvende andre 5 Qværne, samt behørig Sigte og Gryntromle og Blæsekasse, Alt i meget god Orden; de ere opførte i 1828, 1843 og 1846 og assurerede for respective 19,000 Rbd., 12,000 Rbd. og 12,000 Rbd. og udbydes til Salg baade samlede og enkelte og med 1 Tdr. Land Jord til hver. Som bekjendt er Mariebo en særdeles god Mølleplads, navnligen paa Grund af denne Byes store Production af Brændeviin, som drives i 12 ikke betydelige Brænderier, og det betydelige Udsalg af Meel og Gryn til hele Omegnen. Feedning af Sviin har hidtil været en betydelig Jndtægtskilde og hvoraf har sædvanlig været holdt 60 til 80 Stkr., som med Fordeel har kunne afsættes til Byen og Omegnen. Disse Eiendomme ville blive solgte for en i Forhold til den aarlige Jndtægt billig Priis, og fordres ikkun 1/3 af Kjøbesummen strax udbetalt og Tiltrædelsen kan skee efter Overeenskomst. Dersom det ønskes, kan med Handelen, om alle 3 Møller følge enten den af mig beboede Gaard med et Tilliggende af 10 Tdr. Land, eller en af de mindre Eiendomme, som jeg for Tiden eier i Mariebo, med eller uden Jord. – Til at afslutte Handel om disse Eiendomme har jeg givet Hr. Procurator Aagaard paa Bi nitze ved Mariebo Fuldmagt, til hvem Liebhavere ville behage at henvende sig. Mariebo, den 5te Septbr. 1846. J. Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Et Huus paa 11 Fag, i Høiet By, med tilliggende Havelod, samt omtrent 8 Tdr. Land Jord i Marken med et derved værende Engstykke, er at erholde tilkjøbs, naar man henvender sig til Parcellist Mikkel Pedersen i Høiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Ungkarl Anders Jensen af Vester Skjørringe under Grevskabet Christianssædes østre District, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Christianssæde pr. Mariebo, den 7de September 1846. Ferrall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og ved Nykjøbings Bytingsret, ere Alle og Enhver som formene sig at have Noget at fordre i afdøde forhenværende Borgmester og Byfoged i Nykjøbing samt Birkeskriver paa Falster, Cancelliraad Niels Brocks, og senere afdøde Hustrues, Fru Christiane Frederikke Brock fød Thuesen, deres fælleds Bo, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Executores testamenti. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falster og Troelsbygaard paa Lolland, den 7de September 1846. O. T. Schultz. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmandsenke Agt eller Agathe Andersdatter, og dennes tidligere afdøde Mand, Huusmand Rasmus Hansen af Sønder Vedby, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede comiterede Skifteforvalter. Ourupgaard, den 8de September 1846. C. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Christen Knudsen Væver i Halsted indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter paa Baroniet, Juellinge at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge, den 10de September 1846. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Karen Hansdatter, Gaardmand Jens Clausen Skaf tes Kone paa Tvedegaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel, tilfor undertegnede committerede Skifteforvalter paa Baroniet Juellinge at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Juellinge, den 10de September 1846. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Paa Transitoplaget er henliggende følgende Varer: 119 Pakte i Lærred indkommen fra Hamborg over Holnis den 9de Marts 1842 med Skpr. J. Albertsen; C. Malsfeldt i Pakke i Papiir indkommen med Kolding Toldpasseerseddel af 2den Octbr. 1843, hvortil Eierne ifølge Toldforordningen af 1797 § 64 indvarsles at melde sig inden 3 Maaneder, efter hvilken Tid Varerne eftersees og bortsælges ved offentlig Auction. Nykjøbing paa Falster Toldkammer, den 14de Septbr. 1846. Winding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Nykjøbing Skibsliste fra 12te til 17de September. Jndklarerede, Jagten De 6 Sødskende, H. Jensen, af Faaborg, fra Holnis med Muursteen; Jagten Elisabeth Juul, J. Marquardt, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Marie Lucie, A. W. Schrøder, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Skonnerten Anna Kirstine, A. C. Thurø, af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Sluppen Amalie Sophie, C. F. Olsen, af og fra Feis, ledig; Sluppen Frau Cathrine, J. Eberth, af og fra Kjøbenhavn, ball.; Jagten Treenig, H. Nielsen, af Feiø, fra Bandholm, ledig; Jagten Neptunus, L. H. Fabricius, af Marstall, fra Kiel med Stykgods; Jagten Lykkens Prøve, H. P. Kromann, af Marstall, fra Callundborg, ball. – Udklarerede: Jagten Prøven, H. Holm, af Rønne, til Bornholm med Brænde; Sluppen Frau Cathrine, J. Eberth, af og til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Neptunus, L. H. Fabricius, af Marstall, til Corsøer med Stykgods; Jagten Lykkens Prøve, H. P. Kromann, af Marstall, fra Stubbekjøbing med Korn; Sluppen Amalie Sophie, C. F. Olsen, af Feis, til Nakskov med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-17
Reisende fra 9de til 16de September. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; Jfr. Østrup, Hr. Tidemand, Grosserer Bendix, Mad. Florander, Kammerj. Banner; udenfor Posterne: Fru Saurbrey, Forp. v. Harten med Fam., Fuldm. Wilken, Garver Hørup. - Med Caroline Amalie, til Kbhvn., 3 Studenter Gad, Jfr. Petersen, Fru Jbsen med Fam., Pastor Hass, Fru Fog, Pastor Giessing. -Med Løven, til Kbhvn. Mad. Reimer, Jfr. Ytting, Informator Bjergen; til Kiel, Frøken Tesdorps, Kjøbm. Boy. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten: Grosserer Bendix, Mad. Høyer, Secretair Bagger, Hr. Dentler, Jfr. Eriksen, Propr. Beck, dHrr. Jensen, Langeland og Rathie; udenfor Posterne: dHrr. Erasmi, Benk, Sonne og Bay, Capt. Dreyer, Greve Raben med Familie, Hr. Suhr med Familie. -Med. Caroline Amalie, fra Kbhvn.: dHrr. Heide og Seidel, Fru Engel med 2 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Møller. Aands-Falsters Stiilistidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Løverdagen den 19de September. Sang om Kong Christian. Kong Christian stod i höien Hal. En Skygge hvilte paa hans Pande: Tro i sit kongelige Kald, Han föler tungt, maa dybt det sande, At Kronens Guld og dyre Steen, og Herskerstav og Purpurkaaben, Det Maal for Manges Id og Haaben, Gav tidt kun Hjertesorg og Meen. To Stemmer tale i hans Barm, To Kræfter mod hinanden stride. To Magter mödes der med Harm Een seire maa, een Döden lide! Hvorledes kæmped de Hvad har Enhver for Vaaben vel til Striden, Hvad var vel Drottens Sorg og Liden, Mon Begges Sag retfærdig var: Lad Ham, der kan i Dybet see, Hvor Tankerne sig lönligt röre, Som kjender Sjælens Lyst og Vee, Lad ham det Skjulte kun tilhöre! Men af en Seierstanke gik Et Gjenskin over Drottens Pande, og paa det gamle Danmarks Lande Han fæstede et freidigt Blik: I Danas rige Blomstergrund, Mit Væsen dydt sin Rod har bunden. Mit Barndomshjem, min Ungdomslund, "Mit Haab, min Lyst i Manddomsstunden! "Jeg elsker höit den danske Mand; Hans Moders Maal og Fædres Sæder. "Tilhører ogsaa mig, jeg glæder, "Som han, mig ved vort Fædreland. Din Søn paakalder, Danmark, Du"Jeg staaer alt nær, jeg skuer Faren. Din sidste Stund er ei endnu, "Selv Fjenden falde skal i Snaren. Et fast, et mandigt Løsen gaae Ud over Land, lad Verden høre, Hvad Danmarks Mænd i Skjoldet före, Hvorfor vi rede er at slaae!" og Ordet fløi fra Kongens Mund. Hvor Dansken boer, paa Vang, paa Hede, Det faldt kun i taknemlig Grund, Men Fjenden blegnede i Vrede. Thi Løsnet var hiint Kongeord; Hvor Eidrens Vove stille glider, Hvor Skagens Kyst mod Bølgen strider, "Staaer Danmarks Skjæl i Syd og Nord. og Fjenden var hiin tydske Flok Hvo kjender ei dens List, dens Rænker, Dens frække Plan, forvoven nok: Det Drømmeland, hvorpaa den tænker, Nu larme höit de vrede Mænd, For Christian ei sig lod besnære; De raabe lydt paa krænket Ære, og true os med Sværd ved Lænd. Men over Danmarks Sletter gaaer En Glædesklang; en Tillid sænker, I Folkets Bryst sig, Drotten staaer Blandt Mænd, og hver Mand lige tænker: Slut Dig til os, vor Christian, Til Danmarks Folk, og Sol skal stige Paa Danmarks Himmel, Stormen vige og Herren signe Drot og Land! Kong Christian staaer i höien Hal, og Glæden troner paa hans Pande; Tro i sit kongelige Kald, Han föler glad, maa dybt det sande At Kronens Guld og dyre Steen, og Herskerstav og Purpursmykke, For Den, der skaber Folkelykke, Har fuldt saa megen Fryd som Meen! Den 18de September 1846. Chr. Jörgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Folkefesten paa Ravnsborg Slotsbakke. III.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Nykjøbing, den 19de September. Som det var at vente, har den almindelige Glæde over Hs. Majestæt Kongens energiske Optræden ligeoverfor det statsopløsende schleswig-holsteinske Parti, hans kongelige Bestræbelser til Opretholdelsen af det gamle Riges Uddelelighed og Eenhed, han fik i Arv fra sine Fædre, ret levende yttret sig igaar paa Hs. Majestæts Fødselsdag. J alle vort Stifts Kjøbstæder have Festligheder været foranstaltede Her i Nykjøbing bebudedes Høitidsdagen i den tidlige Morgenstund ved Kanonsalut. Om Aftenen var foranstaltet et Bal, hvori mange af Byens og Omegnens Jndvaanere deeltoge, og hvor man i den festligt smykkede Balsal saae Kongens Brystbillede, omgivet af en Egekrands, og i Spisesalen Hs. Majestæts Navnetræk i Transparent, Ved Bordet blev afsunget en smuk Sang, efter hvis Slutningsvers (der hentyder til det alle Danske bekjendte "Kongelige Ord). Og derfor er der Fest Idag ved Belt og Sunde, Og der er Dansken Gjæst. Vi juble her som trindt i Land Vor Konges Fest imøde: Hil Danmarks Christiania. Hs. Majestæts Skaal tømtes med Jubel; derefter fulgte Skaaler for Dronningen, Kronprindsen, Stiftamtmanden, Byen og Byfogden, Fædrelandet, samt Damerne. En hjertelig, utvungen Munterhed herskede under Festen, som neppe nogen Deeltager har forladt uden at medtage et oplivende Jndtryk. - Ogsaa i flere Bønderbyer her paa Falster er Hs. Majestæts Fødselsdag bleven feiret saaledes, ligesom de foregaaende Aar, af en Deel Beboere af Horrebye, der om Middagen indfandt sig i NørreØrsløv hos Parcellist Lars Aage, hvor man først nød et festligt Middagsmaaltid, efter hvilket Forsamlingen morede sig med Dands og Musik indtil Aftensmaaltidet, hvor der under Kanonsalver og mange Gange gjentaget Hurra udbragtes Skaaler for Kongen, Dronningen, Kronprindsen osv. Gudstjeneste. Jmorgen, da Gudstjenesten begynder i Nykjøbing Kirke Kl. 1, vil der blive afholdt Høj prædiken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Avertissements. De mange Uindbudne, der ledsagede min Kones afsjælede Legeme til dets Grav, föler jeg mig særdeles bevæget til at tilsige min taknemmelige Erindring. Hr. Pastor Bindesbøll takker jeg og for den ved Graven holdte Tale. Nakskov, den 15. Septbr. 1846. Bertelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Aar 1846, den 8de September, blev i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i Sagen: No. 18 1/2 Procurator Nyholm som Actor, contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Morgenposten, Handelsfuldmægtig N. Larsen, og derved saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Bladet Morgenposten, Handelsfuldmægtig N. Larsen, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 400 Rbd., samt være den i Frdn. 27de September 1799 § 20 anordnede Censur undergiven i 4 Aar. Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Proc. Nyholm, 5 Rbd. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, den 8de September 1846. Mangor
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Præsteconventet for Lollands-Falsters Stift, holder, i Overeensstemmelse med Lovene, Onsdagen den 30te September i Mariebo et Mode, hvor, blandt Mere, vil blive at afgjøre, hvorvidt Conventet skal vedblive at bestaae som Stiftsconvent. Skulde Medlemmerne ikke møde i saa stort Antal, som ifølge Lovene behoves for at en gyldig Beslutning kan fattes, ansee Conventets Embedsmænd sig derved for Fremtiden for løste fra deres Functioner. Forhandlingerne tage deres Begyndelse Kl. 11 Formiddag. Nakskov, den 13de September 1846. Bindesbøll, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
At jeg i Kjøbenhavn har gjort mig bekjendt med Forfærdigelsen af det nu der saameget brugte pløkede Fodtøi, skal jeg ikke undlade at bekjendtgjøre, saavel formine ærede Kunder, som for Andre, der kunne ønske at gjøre Brug af dette Slags Fodtøi, Nykjøbing, den 19de September 1846. Knudsen, Skomager. Cursus i Dands. Først i October Maaned agter Undertegnede at indtræffe til Nykjøbing for at give Underviisning i Dands, efter den circulerende Jndbydelse. R. W. Selmer. Fyrværker, & wauxhall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Med Øvrighedens Tilladelse bliver, i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag, Søndagen, den 20de dennes af Undertegnede afbrændt et brillant Fyrværkeri i Hr. Gjæstgiver Thomsens Have udenfor Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Efter Fyrværkeriets Slutning vil Haven blive smukt oplyst. Billetter a 2 Mk. for Voxne og 16 Sk. for Börn erholdes ved Indgangen, der aabnes Kl. 7. Begyndelsen, som skeer Kl. 8 1/2, vil blive tilkjendegivet ved Kanonskud. L. F. T. Truelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Kjøbenhavns Øl a 4 s. Flasken faaes hos L. J. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-19
Extra god Sæde=Rug kan bekommes paa Christiansminde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Maa trykkes. Møller. Aduands-Falsters Sidtidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 21de September. No 118.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Jndenlandske Efterretninger. Hs. kgl. Høihed Kronprindsen foretager i disse Dage en Reise i Jylland, for at inspicere i Garnisons stæderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Den afgaaede Cancellipræsident, Grev J. Reventlow Criminil, er udnævnt til Overpræsident i Altona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Fra Kiel skrives af 14de Septbr. i kieler Correspl.: Den til idag berammede Forsamling i Nortorfvar besøgt af en overordentlig Mængde Menneskeer fra alle Egne af Landet. Allerede om Morgenen Kl. 8, da det rendsborgske Banetog ankom i Nortorf, vare mange Folk forsamlede der. Men en Militairmagt af omtrent 800 Mand var ogsaa allerede opstillet i Nærheden af Banegaarden. En heel Bataillon Jnfanteri fra Rendsborg og en Eskadron Dragoner fra Jtzeho vare opbudte af Politi øvrigheden. De fra Rendsborg Ankomme begave sig in med en Deel af de alt i Nortorf Tilstedeværende videre med Banetoget til Neuminster, hvor de traf sammen med Tusinder, som vare komne med Togene fra Altona og Kiel og ad andre Veie. Comiteen traadte her sammen og erklærede: man maatte afgjort holde sig inden Lovens Grændser, men dog begive sig derfra til Nortorf, man havde tilsigtet at forelægge Folket en Adresse til den slesvigske Stænderforsamling til Underskrift, som man her foreløbig vilde meddeele. Derpaa blev Adressen forelæst og optoges med vældige bifaldsraad. Med Toget Kl. 10 begav sig derpaa den hele Forsamling, vel 3000 Mennesker, til Nortorf. Den Forsamling, der her dannede sig i Banegaarden, bestod vel af 56000 Mennesker. Comiteen udtalte sig nu derhen, at man, for at undgaae Collisioner, holdt det for det Raadeligste, ikke at fortsætte Forsamlingen videre, Comiteen vilde ikke overtage Ansvaret for de farlige Følger, dens Fortsættelse mulig kunde medføre. De Tilstedeværendes Masse lod sig bevæge til rolig at gaae fra hinanden. Der fandtes ingen Anledning til Militairmagtens Jndskriden. Kun een Gang lod Ritmesteren for den tilstedeværende Eskadron 20 Dragoner sprænge ind paa en lille Menneskehob, uden at dog nogen Beskadigelse af Betydenhed derved forekom. Om Eftermiddagen mellem Kl. 2 og 3 adspredte de Forsamlede sig da igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Allerede af ovenstaaende Efterretning fra Kiel fremgaaer uagtet Contenancen er godt holdt i den, hvad de hamborgske Blade nødes til ligefrem at tilstaae, at den pompense Folkedemonstration, der skulde finde Sted i Nortorf den 14de, er totalt mislykket, og faldet ud til en Faree, som Schleswigholsteinerne ikke uden Grund befrygte ved sin Latterlighed vil virke kjolende paa Enthoustasmen i Tydskland. Der kan ikke let tænkes en større Mangel paa Holdning og Conduite, end den ledende Comitee har viist, idet den, uagtet den i Forveien vidste, at Forsamlingen var forbudt og fornøden Militairstyrke sammentrukken til at forhindre den, dog hverken aflyste Mødet eller lod Mængden forblive i Neuminster, hvor den først var samlet, og der adskilles, men slæbte Allemand ned til Nortorf, blot for at see paa det opmarscherede Militair, og for at høre, at der ingen Forsamling kunde blive af. Alt hvad Comiteen kan undskylde sig med er, at den har stolet paa, at vedkommende Antoritet vilde blive bange for Mængden, eller paa god Schleswigholsteinsk i det Mindste lade, som han var det. Paa den anden Side er det ogsaa klart, at den sammenstrømmede Mængde langt mere er kommen der af Nysgjerrighed og tom Demonstrationslyst, end af virkelig Begeistring for en formeentlig god Sag, thi man vidste jo, som sagt, baade at Forsamlingen var forbudt, og at forbudet vilde blive opretholdt med Magt, og er dog kommen, ikke for at trodse Magten, men for at vende hjem igjen, mumlende Forbandelser over Committeens Forknythed, og røbende sin egen ved sine lange Ansigter. – Som Supplement til ovenstaaende Efterretning kan af de hamborgske Blade tilføies, at Tiedemann i Nortorf underhandlede med Amtmand Cossel, som Stedets Politi øvrighed, og da Underhandlingen ikke førte til Andet end den bestemte Erklæring, at, hvis man forsøgte paa at holde Forsamling, vilde den væbnede Magt blive brugt, saa maatte Tiedemann, noget stammende, som det synes, i Comiteens Navn tilraade at adskilles. J Neumünster forsøgte Advocat Wiggers fra Rendsborg, ogsaa Medlem af Comiteen, at udføre hvad der forgiæves var tilsigtet i Nortorf og begyndte fra Balconen paa et Hotel at udvikle den Adresse til de slesvigske Stænder, der skulde været underskrevet. Men neppe havde han begyndt, før Amtmand Heinze fra Bordesholm lagde sin Haand paa hans Skulder og forklarede, at han aldeles ingen Forhandling kunde tilstede. Han havde ingen Militairmagt reqvireret, men han stolede paa Folk sunde Fornuft og loyale Sind. Wiggers fandtes øieblikkelig villig til at afstaae fra sit Forehavende. Den ufortrødne Tiedemann, synes derpaa at have gjenvundet sin storpralende Dristighed, thi han tilbød, hvis 500 Mand vilde følge ham, at drage til Pløen for at forestille Kongen deres Sag; men der blev Jntet af, hvilket unegtelig var en Lykke, ikke for Hs. Majestæt, som vel neppe havde risqveret noget Ondt, men for Schleswigholsteinerne selv, thi Kongen var den Dag ikke i Pløen, men paa Panker, saa at den projecterede Copi af Versaillestoget vilde bleven et fuldkomment saa parodisk Efterspil til Nortorf(Fædrel.) modet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Jgaar Aftes efter Jernbanetogets Tilbagekomst, hedder det fra Kiel af 15de de i Correspdbl.", "strømmede igjen en betydelig Menneskemasse igjennem Gaderne og fang Sangen "Scheligholstein. Hos Universitetets Curator Jensen og Politimester Wittrock bleve Vinduerne slaaede ind. Vagten var alt om Eftermiddagen forstærket. De i Exerceerhuset consignerede Soldater rykkede mellem Kl. 8 og 9 i stærke Afdelinger ud i Gaderne og besatte det hele Torv. J Forstaden, hvor Soldaterne med op plantede Bajonetter forsøgte at adsplitte en Menneskehob, ere, som vi høre, to lette Saar tilføiede, dog vel meere tilfældig end af ond Hensigt. Henimod Kl. 11 adskiltes Massen."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
J Udlandet, endskjøndt fornemmelig i Tydskland, absorbere de schleswig-holsteinske Affairer, næsten ganske den politiske Jnteresse. Jsær er Kongen af Baiern i sympathetisk Begeistring for Schleswig=Holsteinismen kommen i saa stærk Affect, at det næsten kunde blive skadende for hans Helbred. Saaledes hedder det atter i Leipz. allg. Zeit." fra Nürnberg, at Kongen, efter at have gjennemlæst Augsburg Adresse til SchleswigHolstein, havde givet befaling til at lade den aftrykke i "Allg. Zeit." for at man skulde see, hvorledes han i dette Anliggende var sindet. Ved Fakkeltoget lod han derpaa Forstanderne for Sangforeningerne kalde for sig, takkede og forsikkrede, at han holdt meget af tydsk Sang og Sangforeningerne, at Sangen forædlede og forenede de tydske Stammer, at det stedse havde været hans Bestræbelse at befordre den tydske Eenhed og at han fremtidigt vilde gjøre endnu meere for Sangen. Da derpaa Adressens Forfatter udtrykte sin Glæde over, at Hs. Maj. havde været tilfreds med Adressens Affattelse, udbrød Kongen i Sanger-Begeistring: "Den er ganske som skreven ud af min Sjæl, der er tilføiet Schleswig-Holsteinerne en himmelskrigende Uret. Men jeg vil ikke taale det. Nei, der kan, der tor ikke meer afrives det mindste Stykke Land fra Tydskland. Jeg vil paa ingen Maade taale det. Derhos var Hs. Majestæt bleven ganske varm og havde med Kaarden stampet imod Gulvet. Formodentlig ville vi nu snart i "Collegialtidenden, eller "Berl. Tid." blive underrettede om, hvilke Skridt vort Diplomatie har foretaget i Anledning af disse Yttringer. At vor Regjering, som det hedder i Berliner Nachrichten", skulde have, som tydsk Forbundstat paa Holsteen-Lauenburgs Vegne, beklaget sig over de eensurerede tydske Blades fornærmelige Angreb paa den og fordret Beskyttelse herimod, kunne vi mindre antage, end at Regjeringen vil forlange Forklaringer over en tydsk med forbunden regjerende Fyrstes anførte Yttringer i hans eget Lands stærkteensurerede Blade. Udenfor Tydskland er Schleswig-Holsteinismen meget forlegen for at finde Sympathie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Englands og Frankrigs Overeensstemmelse med vor Regjering synes man allerede at kjende, og hvad Rusland angaaer, hvorom forskjellige Meninger have verseret, hedder det selv i Augsb. allg. Zeit." at Cabinettet i Kjøbenhavn af den russiske Charge d'Affaires i Danmark, Hofraad v. Ewers, har modtaget Meddelelser, hvorefter det kgl. aabne Brev, i St. Petersborg har mødt en meer end gunstig Bedømmelse, idet Rusland fuldkomment billiger det af Kongen gjorte Skridt, da dette ikke blot er egnet til at indlede Løsningen og Ophævelsen af alle hidtil nærede Tvivl, men ogsaa giver Midler ihænde til at sætte en Dæmning for den tidligere Agitation, af hvilken endog de Bedresindede have ladet sig henrive, og igjen føre Partierne tilbage paa den rette Vei. (Aalb. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-21
Bladet "Corsaren, skal, ifølge Aarhuus Avis, fra October Maaned gaae over i Tylograph Flinchs Hænder, der har tilkjøbt sig samme for en forholdsviis billig Priis. Aarsagen til Afhændelsen er den, at "CorsarensUdgiver, Candidat Goldschmidt, agter at foretage en Reise paa flere Aar. (J "Corfaren, hedder det: "Corsarens" Redaction takker de Blade, der have udtalt det naragtige Rygte, at vi skulde have til Hensigt at lade Corfaren, gaae ind – thi det giver os dog Leilighed til at modsige Rygtet. Alt, hvad der er afgjort med Hensyn til "Corsarens" Fremtid, og som kan vedkomme Publicum, er, at der er truffet et Arrangement, hvorved Redactionen kommer til at raade over flere kunstneriske Kræfter, og saaledes, naar det gjøres Behov, kan levere flere og større Tegninger, Tillægsblade o. s. v.).