JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Nürnberg, den 3 Nov. En Fremmed, ved Navn Provst, har som privat Person været her i nogle Aar, og logeret hos en Kiøbmand, men nu er mistænkt for, at han er en Emissair fra Pariser N.C. Han er derfor for omtrent 4 Maaneder siden arresteret, af det keis. Hof= og, sluttet i en Karet, ført til Wien. Man veed endnu ikke hvad han har bekiendt i Forhøret, men imidlertid er nu Kiøbmanden arresteret, og hans Handelsbetient tilligemed en Magister bragt paa Fæstningen, hvor de endnu sidde. Man frygter for at flere ville blive arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Lemberg, den 14 Octbr. For kort siden er Hertugen af Poligaae med sin Søster, 2 Sønner, 2 Døttre og et Følge af 25 Personer reist herigjennem til Petersborg. Man siger, at Hertugen har været saa lykkelig ved sin Flugt fra Frankerige i Begyndelsen af Revolutionen endnu at have reddet 20 Mill., hvoraf han har nedlagt 10 i Venedig, og de øvrige i Rom og Genua. Han skal af den russiske Keiserinde have faaet en heel Colonie af 34 Landsbyer i Krimm, og vil nu tage dem i Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Madrid, den 10 Octbr. Man vil just ikke ophæve alle Geistlige Ordener, men allene indskrænke Munkene i Klosterne og Conventerne til det Tal, som de skulle være efter den første Stiftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Hertugen af Alcudia, der nu har Titel af Fredsfyrste, skal herefter have Titel af Hs. Høihed isteden for Hs. Excellence. - En Escadre er gaaet ud af vore Havne i den Middellandske Søe for vore Amerikanske Besiddelsers Skyld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Skrivelse fra Overrhinen, den 3 Nov. En af de Aarsager, hvorfor den franske Beleringsarmee saa hastig retirerede fra Maynz, var og, fordi Soldaterne troede, at Wurmsers Armee ved Mannheim, var gaaet over Rhinen, og kom dem i Ryggen. Just derfor retirerede de Franske ikke over Worms til Egnen ved Manheim, paa hiin Side Rhinen, men til Egnen ved Luxemborg. Vare de Franske ikke uformodentlig blevne overfaldne, havde man vanskelig skuldet fordrive dem fra deres Forskandsninger ved Maynz, da disse i en Omkreds af 3 Mile dannede næsten 50 smaa Fæstninger, ved tredobbelte Grave, Ulvegrave, Pallisader og slige Anlæg, og bag ved udgjorde 3 Leire af Jordhytter. Jgaar ere endnu 800 Heste bestilte, for at føre det Bytte, som den keis. Gen. Nauendorff har faaet siden den 15. i Budenheim, Jngelheim &c., til Maynz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Wesel, den 5 Novbr. De franske Tropper i Colln fik den 2 s. paa eengang Ordre at afmarschere, og vare allerede komne til Neus, da de fik Contraordre, trak derfor tilbage til Cølln, og marscherede i største Hast den følgende Dag til Remagen, 20000 M., som kom fra Düsseldorf, droge og igjennem Colln. De skulde forragere i Bonn &c., og derpaa marschere strax henimod Coblenz. J Collin og deromkring er da nu alt i Bevægelse. Meget Artillerie og næsten alt Skyd set er igaar afgaaet derfra til Coblenz. Aarsagen dertil er, fordi man frygter for at Østerrigerne skulde trænge frem til Coblenz. J Søndags stode de ved Keren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Skrivelse fra Münster, den 6 Nov. De Franske have mestendeels forladt Düsseldorff. Jgaar vare der kuns 3 Batailloner der. Det samtlige franske Artillerie er bragt derfra til den anden Side af Rhinen; men det psalziske er bleven der. - Da de Franske bleve nødte til at forlade Tete du Pont ved Neumied, skulle endeel af Østerrigerne der være gangne over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Frankfurt, den 7 Nov. Ved Rheindurkheim har nu i 2 Dage staaet en keiserl. Skibbroe, over hvilken igaar 15000 M. af Wurmsers Armee, meest Cavallerie, skulle være passerede til at forstærke Clairfats Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Da General Pichegru har trukket alle Tropperne til si fra Elsas, og tænker dermed at udføre en Hovedstreg, saa venter man daglig Efterretning om en vigtig Træfning imelem Worms og Hardgebirge, hvoraf Manheims og Landaus Skjebne vil hænge. Det store franske Magazin Levnetsmidler, som General Nauendorf fik ved Alzen, udfordrer saa mange Vogne til at bortføres med, at man allene i det Darmstadtske har reqvireret 200 Vogne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Nederelven, den 12 Nov. De Franske have forsaavidt opgivet at forsvare Disse dorf, at de med den største Deel af deres Tropper og hele Artillerie ere gangne tilbage over Rhinen, og den 5 s. var der endnu kuns 3 Franske Batailloner i Staden. - 12 til 14000 Md. Franske, kommende fra fransk Flandern, ere desilerede igiennem Egnen ved Brüssel, for at begive sig til Coblenz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Haag, den 7 Nov. Fra Brüssel meldes, at i Naboeskovene ved Sognes er det virkelig kommet til en Fægtning imellem de franske Tropper og de belgiske Chouans, hvorved paa begge Sider mang ere dræbte og saarede. Da saadanne bevæbnede Røverhaander just have været Begyndelsen til den hele Venderkrig, saa vil man anvende alt mueligt for at qvæle dette belgiske Vende i Fødselen. - J Amsterdam er Natten til den 5 Oct, og derpaa følgende Morgen begaaet store Excesser; man har de endog bemægtiget sig den Plads, hvor Nøglerne til Port ne og Træerne laae; men nogle faa Menneskers Mod reddede Staden for denne Gang fra større Ulykke. Anledningen dertil var et Brev, hvori yttres den Bekymring, at Holland torde nok blive Kiøbesummen for Frankeriges Fred med Engelland, og Preussen skulle understytte det oraniske Partie Skrivelse fra Maynz, d. 7 Nov. Jgaar Middags skeete her den Ulykke, at Rhinbroen, blev reven i Stykker af den stærke Storm, hvorved 14 Mennesker, tilligemed det keis. Regimentscancellie, og meget Qvæg blev et Rov for Bølgerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Skrivelse fra Heidelberg, d. 6 Nov. Alle Anstalter, som fra keiserl. Side giøres mod Manheim, lade med allerførste formode et afgiørende Foretagende. Jgaar ere 14 Batailloner under Wurmser ved Lamportsheim og Worms gangne over Rhinen, og det svære Skyts er idag indtruffen for Manheim. Saasnart det er ankommet, skal Fæstningen sidste Gang opfordres, og hvis den ikke overgiver sig, strax beskydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Frankfurt, den 7 Nov. General Nauendorf rykte den 2den mod Monsheim og Kirchheim, for at recognoscere Generalerne Pichegruus og Schalls Korps. Han traf paa Avantgarden, som maatte trække sig tilbage. En Sergeant og 45 Md. bleve fangne. Men Dagen derpaa blev Fienden tilbageslagen, og fik meere end 200 Døde, og mistede 15 Heste, som faldt i Østerrigernes Hænder. Herpaa besatte General Nauendorf Oberflorsheim, og forfulgte ham indtil Prim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Den 3die kom General Beaulien til Maynz og strax blev der holdte Krigsraad, som skal have angaaet ManheimUnderstueeris. - Et andet stærkt Kanne 300 sk. været ævres ter AnStillinrereresretten. . ved Nah for at passe paa Jourdans Armee, som efter Forlydende, vil begive sig hen mod Kreutnach. - Den 5te er den keis. Armee rykt videre frem ad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Paris, den 2 Nov. J det sidste Decret af Conventet over Marinen ere Brest, Toulon, Rochesort og Orient erklærede for store Militairhavne; Dunkirchen, Havre, Cherbourg, St. Malo Nantes, Bordeaux, Bayonne og Marseille for Havne af anden Rang. Som en Tilsætning til Belgiens, Lüttichs- og Luxemborgs Forening med Frankerige blev endnu decreteret af Conventet, at det imellem de 3 Lande og Ardennedepartementet liggende Fyrstendom, Bouillon, skal ligeledes indlemmes Frankerige. - Sieyes skal ikke have modtaget Valget, men det er ikke rimeligt, da alle Stemmesædlerne ere allerede opbrændte, og man ikke havde gjort det, hvis man havde ikke været viis paa Modtagelsen. Royalisterne ere overmaade nedslagne over dette Valg, og synes nu at have opgivet alt Haab til for det første at omstyrte Republiken. - Da det den 31te blev bekiendt, at Kammeret for de 500 ville forsamle sig angaaende Finanterne, havde det saa gunstig en Jndflydelse for Assignaterne, at Louisdøren paa eengang faldt 1600 Livres. En Aagerkarl tabte derfor i 12 Timer for 2 Mill. - De Deputerede i det 500 Lemmer have en lang hvid Klædes Robe med blaat Skierf og Skarlagens Kappe. De Gamles en blaa villet Robe med Skarlagens Skiers- og hvid Kappe, alt af Klæde og Robe og Kappe couleurt broderede. De 5 Directorer bære som sædvanlig Uniform en nacarnatrød hvidtforet Kappeklædning med riig Guldbroderie, en lang hvid Vest med Guld broderet, et blaat Silkeskiers med Guldfryndser, hvide silke Pantalons, en sort rund paa den ene Side nedslagen Hat med en trefarvet Fiederbusk, Kaarden i en rød Bandelier over Vesten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Man har for kort siden nedlagt 3 mærkværdige Stykker, i Nationens Medaillesamling, der ere fundne i en Stad i Norddepartementet. Portraiterne derpaa ere: Marie Antoinettes, Paaskrifterne følgende: Marie Antoinette, ulykkelig Dronning; paa den anden, hvorpaa der staaer en Vægt og en Fakkel: jeg anklager, jeg dømmer, jeg udrydder; paa den tredie, hvor der staaer en Øxe og en Fakkel: andet Offer af et kongemordersk Folk. - Et Brev fra den bekiendte Simon fra Nantes af 21 Oct. melder, at man ikke veed, hvad der er bleven af Charette. Endeel af hans Folk, omtrent 6000 Mk., ere adspredte i en langt fra værende Skov, uden Brød, uden Anfører, uden Munition. Frue v. Stael vil, saalænge hun ikke beslutter sig til, for bestandig at forlade Frankerige, blive et Maal for de republikanske Journalisters Pile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Kiøbenhavn, den 13de Nov. Arveprinds Friderich har nu allerede efter sin Sygdom igien bivaanet det Kongel. Statsraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Den 9 Sept. d. A. er Ober=Told og Consumtionsbetienten i Varde, Chr. Fogh, allern. udnævnt til Toldcasserer i Hietting, og Chr. Linde Haunstrup til Ober=Told- og Consumtions Betient i Varde. Den 16 Sept. ligeledes forrige Regimentsqvarteermester og Auditeur Ole Aug. Fremming til Obervisiteur ved Maleverkets Consumtion i Kiøbenhavn med Navn af Controlleur. Den 23de f. M. har Hs. Majest. allern, behaget at udnævne Conferentsraad Henr. Frid. von Eggers, hidtil værende Vicecantsler i Glückstad, til Administrator for Grevskabet Ranzou, og Jntendant ved Herskaberne Herzhorn, Sommer= og Grønland. Den 14 Oct. er Fuldmægtigen paa Amtstuen i Bordesholm, Joh. Math. Nasser, allernaadigst beskikket til Huusfoged i Amtet Bordesholm. Den 16 ei. er Sognep. Hr. Joh. Mich. Keyser (en af det norske topographiske Selskabs Stiftere, og som har under Arbeide en Beskrivelse over Ullensagers Præstegield i Aggersh. Stift,) beskikket til Slotspræst paa Aggershuus og Sognepræst til Aggers Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Avertissements. Jandagen d. 16 Nov opføres en stor komisk pantommisk Ballet, kaldet Skorsteensfegerne; i Forveien et Lystspil i 2 Optog, kaldet Maske for Maske, af Jünger. - Formedelst et uformodentlig Tilfælde kan den til næste Onsdag d. 18de Novbr. anmeldte Oper ikke gives, men udsættes til Fredagen den 20de ; derimod bliver bemeldte 18 Nov. efter manges Begiering igien opført det sidst med saamegen bifald optagne Lystspil Peber svendene. Heusser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Handagen den 23de Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 9. I og følgende Dage, bortsælges hos Hr. Boghandler Malling, ved offentlig Auction, i hans tilhørende Gaard i Springgaden Nr. 34, en Samling af gode og velconditionerede danske Kobberstykker, Portraiter, Prospecter af danske og norske Steder, Slotter og Monumenter, Stamtavler, endeel Landkarter m.v., samt endeel vare Manuskripter, nogle Musicalier, tilligemed endeel gode og velconditionerede Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber. Trykt Fortegnelse over samme, faaes paa Adressecomtoiret i Odense. Kbhavn d. 14 Nov. 1795.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Da Madame Wemmehøy, Enke efter Sal. Hr. Morten Wemmehøy, Sognepræst til Uggersløv og Nørre=Høyrup i Fyens Stift, den 13de Nov 1795 ved Døden afgik i sin Svigersøns Skarpretter Stengels Huus, blev Boet af mig taget under lovmæssig Skiftebehandling; Og indkaldes derfor trende Gange i begge de fyenske Aviser samtlige Arvinger at møde hos Skarpretter Stengel uden for Vesterport i Odense den 12te December 1795. for at overvære Boets Registering og Vurdering. Ligeledes indkaldes til samme Tid og Sted alle Boets Credi= og Debitorer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Anordningerne. Odense den 14 Nov. 1795. L. Ancher, som Skifteforvalter. Det bekiendtgiøres herved: at Onsdagen den 900 C. R. December om Eftermiddagen Klokken 1 Slet bliver i S. T. Hr. Professor Sibberns paaboende Gaard i Odense holdes offentlig Auction over en ham pro officio tilliggende Gaard No. 7 i Over Kiærbye Drigstrup Sogn, som beboes af Fæstebonden, Christen Andersen, til Bortsælgelse efter dertil erhvervet Kongel. Bevilling af 10de October sidstleden, og staaer denne Gaard for contribuabel Hartkorn 8 Tdr. 6 Skpr., og er beliggende i en af Byens bedste Korn-Egne. Auctions=Conditionerne kan foringen Auctions=Dagen bekommes til Eftersyn saavel hos Hr. Professor Sib. been i Odene som og hos mig her i Biscops=Taarup, og ellers paa Auctionsstedet til Liebhaverne Efterretning skal vorde beriendtgjort. den 10de Novbr. 1795. J. Jarsen, Giscops=Taarup Auctions-Directeur. Jvor en Mandspæls af stribet Nankin, underfoeret med Ræ" veskind, er at faae til Kiøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
J Hr. Fabers Avis No. 86 og Hr. Jversens No. 87 har jeg efter min Hiemkomst fra Jylland læst Fortegnelse paa godvillige Gaver til de Brandlidte i Kiøbenhavn, hvor det hedder: fra Bogense er endnu intet indkommet, dette Udtryk samt dets Aarsag kan vel ikke af nogen Fornuftig, der ei er besielet af den Fordom at nedrig Egennytte er undskillelig fra Fattigdom - ansees for nogen himmelraabende Forbrydelse; thi har en Giver Lov til at sige ja eller net, saa er det ham vel og tilladt i første Tilfælde, at tillægge: Naar jeg kan. Dette er altsaa ikke Aarsagen til dette Avertissement; men de mundtlige og skrivtlige, nanstændige og slettænkende Bebreidelser jeg i Anledning heraf maa modtage, især af Kristen Jørgensen, Handskemager i Bogense, der et P. M. til mig at 2 Nov. først tilregnede dette Avertissement som en paa mig hvilende slet Renomie, og dernæst melder: at have leveret mig 2 Rd. til det afbrændte Slot, men som han ikke veed enten de ere eller nogen Tid blive afsendte, saa paastaaer han fine 2 Rd. igien, og i Mangel deraf fordrer han mig til at møde og lade mig dømme for Commissionen - er Aarsaa i at jeg offentlig bekiendtgiør : a) ved Kollekebogens Ombærelse for de Brandlidte gik, jeg med for, om mueligt, at opmuntre til Gavmildhed; en 7 a 8 Stykker lode sig tegne uden strax at betale ; dog maa jeg tilstaae, at Kristen Jørgensen Handskemager i Bogense rigtig betalte sine 3 Mk. som var det høieste, vi kunde overtale ham til at give. Det hele Forskrevne beløb sig til 101 Rd. 2 Mk. 68 ; og ved Kirkens Dør 2 Rd. 5 Mk. 5s. Efter given Tilladelse reiste jeg til Jylland den 24 September; uagtet en af disse 8tes belovede Save ikke da var og hidindtil ei endnu er indkommen saa kom pletterede jeg dog Summen af min egen komme paa een Givers Gave nær og leverte samme til Hs. Velærværdighed Hr. Carstensen, for min Afreise den 23 Sept. 1795, som jeg dog troer kompetent til Modtagelsen, siden Kollektbogen var ham tilsendt fra Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Bloch, og Pengen der skulle betales; jeg opgav ham hvem denne ubekiendte Giver var, og som han formodentlig, fordi de er alle vare indkomne har tilbageholdt det af mig leverte, indtil han fik dennes med, endog ved tilgiveligt, b) Hvad Gaver til Slottet de Børgere, der erejGaardseje (thi disse have sendt for sig selv) have skrevet sig for, var 87 Rdlr. 1 Mk., da har jeg deponeret alt det Jndkomme i Odense, Amtstue, hvor Kristen Jørgensen Handskemager i Bogense kan henvende sig om han oftere vil fordre sin Gave tilbage, og vil han endelig have mig for Forligelses Commissionen, saa veed han hvem jeg er, hvilket er alt det Svar, jeg agter at give ham og enhver der er ligesaa mistroisk og lavtænkende, som han endog for denne Gang har vust at være imod mig. Bogense den 9 Nov. 1795. N. Bang Byefoged i Bogense, hos mig kan faaes Grøvte Spader med Staal indlagte for billig Priis. Stige den 15 Nov 1795. E. Nielsen Smed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Et violet Stokkebaand med en vedhængende Qvast af Staal perler, er i Torsdags tabt her paa Gaden, omtrent fra Skjolden til hen over Torvet. Finderen ville have den Godhed imod billig Findeløn, at aflevere den paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
til Brobyegaard er ankommen en fremmed Han=Hønsehund, som 2. Eieren imod dette Avertissements Betaling kan lade afhente. aa særdeles godt Jordegods=Pant og Prioritet, søges til 11te J Juni en Capital af 2000 Rdlr. Nærmere Anviisning gives Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Et Stykke Pløieland tæt ved Odense, saa stort, at man med Græsset deraf kan forre et Par Heste paa Stalden om Sommeren, og endda have noget tiløvers til Høe, er at faae til Kiøbs, og anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
En god ny Rytterbraqve anvises til Salg fra Adressecomtoiret. Nin iboende Gaard paa Overgade under No. 54 tilligemed min Øl eiende Gaard i Nedergade under No. 676 kan formedelst Forandring af Boepæl underhaanden bekommes til Kiøbs eller Leie og tiltrædes førstkommende Paaske naar Vedkommende betids derom accordere med Harder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Tirsdagen den 24de November førstkommende bliver Skiftet 2 efter forrige Sognepræst for Tved Menighed, afgangne HerTharald Ross Høyer foretaget til endelig Slutning udi Tved Præstegaard ved Svendborg Kl. 10 Slet Formiddag, og da de indkomne Fordringer vidt overstige Stervboets Jndtægt, bliver saadant tillige til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Svendborg, den 3die November 1795. F. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Ja den Kongelige allernaadigst anordnede Commission for de publique Stiftelser for Fyens Stift hidindtil har henhvilet formedelst en Qvæstion, der ved høieste Ret er bleven paakiendt; saa bliver herved bekiendtgjort til fornøden Efterretning for alle de vedkommende Directeurer. Jnspecteurer og Regnskabsfører for Byens Stifts publique Midler, som allerede forhen under 27de Decbr. 1788 i de offentlige Tidender af os som allernaadigst beskikkede Commissairer have været indkaldede, at Commissionen nu igjen foretages paa Odense Raadstue Torsdagen den 26de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet da Commissionen derefter hver anden Torsdag cominuerer indtil samme kan blive tilendebragt. Odense de 4 Nov 1795. H. Koefoed L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Efter Forlangende fra de Herrer Magistrater udi Fridericia som Skifteforvaltere i afgangne Justitsraad og Tolder von Westens og hans derefter afdøde Enkefrues Stervboe ibidem, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Trøstrupkorup Kirke under dito Sogn Ravneberg Herred og Odense Amt, her i Fyen beliggende, med Jure Patronarus er vocandi, Korn og Qvæg-Tiende, tilliggende Jorde og Huuse med Fæste Rettighed. Landgilde og Afgivter, samt alle andre Rettigheder og Herligheder i Følge Lov og Forordninger som dertil henhører og med rette tilligge bør nillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction udi Ravneberg Herreds Tingstue i Odense Raadhuus, 1ste Gang Fredagen den 27de Nov førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, og forinden hos mig blive at bekomme til Eftersyn; thi ville de Lysthavende forbemelte Tid behagentlig ved Auctionen dem indfinde. Odense J J. Mylius, den 14de Octbr. 1795. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
En stor og anseelig Gaard i Odense med Hauge, beqvem foret Herskab, er at faae til Kiøbs, hvorom Anviisning gives Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
At Skiftet efter afgangne Jens Madsen Huusmand i Sallinger El under Grevskabet Muckadell, er optaget til endelig Slutning. Fragen den 27de Novbr. førstkommende, bliver herved 3de Gange bekiendtgjort til Efterretning saavel for Arvingerne, som Crdi- og Dibitorerne. Broybgaard den 21de Octbr. 1795. Paa den høie Skiteforvalters Vegne Hardt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Fra Rønningesøegaards Jagt er for nogle Dage siden NB. bortkommen en rødbroget velbehængt Støver med co de Ører og en Plet oven i Hovedet; de som samme maatte være fore kommen ombedes at melde det enten til Adressecomtoiret eller hertil Gaarden imod Uleilighedens Betaling og en billig Douceur. Man formoder ikke, at den eller de, i hvis Værge Hunden er, skulle fordølge den, da de i saa Fald, saa hastig Kundskab derom kan faaes, kan vente at blive anseete efter Loven, og desaarsag skal enhver, som kan opgive hans Opholdsted, derfor til Takke blive forskyldt, samt, om forlanges, hans Navn fortiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Paa Veien imellem Friderichslund og Brylle er den 23de Octbr. tabt en Spanskrørs Stok med en Guldknap; Finderen loves en raisonabel Douceur, naar han melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-16
Af den Gunst endeel Herskaber og mange andre Velyndere i lang TidA have vist, ved at lade kiøbe de behøvende hele Ablatet hos mig, opmuntres jeg hermed, at bekiendtgiøre, jeg fremdeles agter at holde samme, som og Kirkebrød, samt røde og hvide Brevablater, der kan bekommes i Gaarden No. 296 paa Vestergade lige for Lind Bøssemager og Mide Sadelmager. Odense den 31te Octbr. 1795. J. L. Hullerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Odense, den 20 Novbr. J Wissenberg Veirmølle her i Fyen, tildrog sig i Mandags det bedrøveligste og ynkværdigste Tilfælde med Eieren af Møllen Jeppe Schiødz sammesteds. Hans Kjortelflig hængte hændelsesviis fast paa en Knak og førte ham saa ulykkel. omkring Hiulet, at han i Øieblikket ganske blev knuset, endskiønt Møllersvenden strax paa hans Raab med største Hurtighed satte Qværnen. Han døde strax, og blev saaledes tilreedt, at man maatte bære ham hiem i et Lagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Af de jydske Efterretninger, den 13 Novbr. Den 11te Nov. blev det første Liig fra Hospitalet i Aalborg begravet paa sammes ny indrettede Kirkegaard uden Byens Vesterport, og blev Kirkegaarden tillige efter den høie Stifts-Øvrigheds befaling indviet til sin kristelige Bestemmelse af Hospitalspræsten Hr. Klauen, ved en kort gudelig Tale og Bøn. Talen handlede om Begravelsers Skadelighed i Byerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 10 Nop.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Den franske Minister Hr. Gronvelle har overgivet følgende Note til Greven af Bernstorff: "Efter Kongen af Danmarks meget vise befaling skulle alle Priserne af de adskillige bevæbnede Kaperskibe, som komme i den Omstændighed at blive bragte til Norge, ved Lotserne føres ind i Havnene, især de befæstede; men denne Disposition bliver etuderet ved Lotsernes Connivenz med Naboe=SmaaStæderne, hvorved den franske Capitaine lider betydelig Skade, især formedelst den Umuelighed, som Republikens Consuler befinder sig i, at forføie sig det Sted, for at før ge for Prisernes Erholdelse og andre nødvendige Ting. Undertegnede befuldmægtigede Minister for den franske Republik er overbeviist om, at Erindringen om denne Misbrug er tilstrækkelig til at bevæge Hr. Grev v. Bernstorff at give de meest passende befalinger til at vedligeholde den Kongelige befaling og der nødvendig at fastsætte nye Reglements, som sikkrere garantere denne væsentl. Gienstand."