JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gartner Christian Møller af Knabstrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Knadstrup, den 1ste Marts 1836. Lunn.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Margrethe Hansdatter, Enke efter Gaardfæster Lars Madsen af Aarsløv Bye, Sønderup Sogn, under Friherskabet Holberg, i Sorøe Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 27de Februar 1836. J. P. Enkebølle.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ved Proclama, af 16de denne Maaned, som bliver læst vedkommende Overret og Underret, ere Creditorerne i afgangne constituerede Borgmester &c., Candidatus juris Hans Henrik Tybring Fogs Stervboe her i Byen, i Følge Placaten af 2den Juni 1819, med tolv Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldede, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, der som Skifteforvalter, er beordre, til, at overtage dette Stervboes Behandling. Hvilket herved bekjendtgjøres. Den Afdøde døde den 18de Decbr. 1819, og hans Boe har været behandlet af daværende Birkedommer i Falsters Birk, og af Procurator Madsen, som constitueret Skifteforvalter. Nyekjøbing paa Falster, den 16de Februar 1836. Møller.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Durch ein von uns erlassenes und offentlich angeschlagenes Proclam sind auf Ansuchen des Herrn Commerzienraths undRitters Gottfried von Vahl, Bürger und Kaufmann, hieselbst. Alle, welche an denselden oder sein Vermogen Forderungen haben mochten, zur Anmeldung und Nachweisung, derselben, bei Strafe der Praclusion, augefordert, undes ind die Liguidationstermine auf den 8ten Mars, 5ten April und3ten Mai d. J., Morgens 10 Uhr, der Praciusionstermin aber auf den 31sten Mai d. J., Morgens 10 Uhr, bestimme. Von der Liquidation sind jedoch diesenigen ausgenommen, deren Fordeerungen auf den bergebenen Postenzetten richtig bemerkt sind und ubrigens haven Auswartige ihre etwanigen Antrage durch. einen legitimirten Bevollmachtigten anzubringen. Gegeben Greifswald, om 8ten Februar 1836. Der Magistrat,
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Dr. Billroth, Bürgermeister.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Alle De, som formene sig at have Noget 1806 & 8, at fordre i afgangne Skoemagermester Jens Christian Rix, hans Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 25de Februar 1836. Buchwald. Mollerup. Jfølge allernaadigst Bevilling af 23de denne Maaned, der vil blive læst i den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret heri Staden, indkaldes herved sub poena præclus & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte formene sig at have Noget at fordre i islandsk Kjøbmand Ole Peter Christian Møllers Fallitboe, til at fremkomme med deres Paastand og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 27de Februar 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ved Proclama, som den 7de dennes er læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter afgangne Admiral Otto Lutken, Storkors af Dannebroge og Domd., samt forhen afdøde Hustrue Frederikke, fød Selstrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Kjøbenhavn, d. 9de Marts 1836. C. W. Haagen, Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Procurator boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Første Bekjendtgjørelse. Paa Vedkommendes Andrag og i Følge den Kongl. Slesvigske Overrets Auctorisation, blive Alle og Enhver, som af efterstaaende, i Tyrstrup Herreds Skyld- og Pandte Protocoli paa de forrige Besidders Folio af nu sidst Ris Nissen og nu Jacob Olufsen tilhørende Eiendomsgaard i Biert, protocollerede Documente, nemlig: Af et, paa Simon Jensens Navn under 8de December 1750 protocolleret tutorio angaaende et overtager Formynderskab for Diens Jversens Søn, navnlig Truels i Stobbum, og af et, paa Jver Simonsens Navn den 23de Mai 1769 protocolleret tutorio angaaende et Formynderskab for Jes Jørgensens Søn, navnlig Hans i War mark, ligesom ogsaa alle de, som formene at have nogen lovlig Tiltale til bemeldte Eiendomsgaard, herved opfordret og anbefalet, desangaaende forinden 12 Uger efter dette Proclam sidste Bekjendtgjørelse, udi Tyrstrup Herreds Actuariat her i Byen lovformelig at gjøre Angivelse, Original-Documenterne at for revise, deraf at tilbagelade en sidimeret Gjenpart og, saafrem de ere udenfor Jurisdictionen, Procuratores ad acta at bestille, da de imodsat Tilfælde med deres Tiltale pæcluderes da qv. Forskrivelser vil ansees som mortificeret og Protocollata desangaaende i Skyld- og Pandte Protocollen vil vorde deleret. Hvorefter a. a. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 3die Marts E. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ved Proclama, som er læst inden Kjøbenhavns Amts nordre Birketing og ved den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Boet efter afgangne Forvalter paa Dronninggaard Carl Wilhelm Emil Schelbek og senere afdøde Hustrue Johanne Sophie Schelbek, født Hausmann, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte Afdødes senere afgangne eneste Barn Carl Johannes Emil Schelbeks Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 5te Marts F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Jfølge allernaadigst Bevilling, der Ord til andet lyder saaledes Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjør vitterligt: at Vi efter den af Kjøbmand Jens Peter Hammershøi og Procurator Niels Emanuel Schmidt som Opbudsmænd i afgangne Major og Kjøbmand Hans Beck Enke, Os Elskelige Frue Pederikke Beck, fød Nørschou, af Vor Kjøbstad Aarhuus udi Vort Land Nørre Jylland, hendes Opbudsboe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kjøbmand Hammershøi og Procurator Schmidt ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i dette Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Opbudsmændene at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være li ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 3die Marts 1836. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Bevilling for Kjøbmand J. P. Hammershøi og Procurator Schmidt til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afdøde Major og Kjøbmand H. Becks Enke, Pederikke Becks, Opbudsboe Aarhuus, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre hos Enken efter afgangne Major og Kjøbmand Hans Beck navnlig Pede rikke Beck, fød Nørschou, som for Overretten har opgivet sit Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for og underskrevne Opbudsmænd inden Aar og Dag fra den Tid at dette Proclama er lovlig forkyndt, hvorhos vi maae bemærke at Enken har, siden Mandens Død, der indtraf i Aaret 1834, hensat med Boet udeelt, og fortsat Handelen under Firma Hans Becks Enke, saa hans Gjæld, om han maatte have nogen, er overgaaet paa Enken og hendes Opbudsboe hvoraf følger, at de som maatte formene at have Noget tilgode fra hans Tid, ogsaa have at mælde sig, Aarhuus, den 4de Marts 1836. J. P. Hammershøi. R. E. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Tjenestepige Karen Pedersdatter fra Rødbye, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 27de Febr. 1836. Schwensen.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere Creditorerne efter afdøde Huuseier, forhenværende Told- og Consumtions-Underbetjent, Søren Waast af Sæbye og dennes Hustrue Mette Marie Svendsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 2den Marts Heiberg.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Nicoline Kirstine Schmidt, Enke efter Snedker Schmidt her af Byen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes benævnte Afdødes fraværende Arvinger, med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kjøbstæds Skifteret, den 6te Marts 1836. Birch, Sylow. Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Aftægtsmand Christen Larsen af Skjørpinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet, Slagelse, den 6te Marts 1836. Birch.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Creditorer i Dødsboet efter Skytten True Sandberg i Løvskal indkaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Viborg, den 23de Februar 1836. Rod.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Borger og Skoemagermester Frederik Hauch heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, Hillerød, den 28de Februar 1836. v. Hadeln. Badal. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for erne handling. ved Provindsialstænderne for Sjællands, Fyen og Lollands-Falsters Stifter samt for Island og Færøerne.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Fredagen den 11te Marts. No 9697 No 51.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Sagen angaaende Offentligheden af Stændernes Forhandlinger. (See denne Tidende Nr. 7374 og 80.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Kongen har forudsat, at mulige Misbrug, fra Forsamlingens Side kunde medføre ubodelig Skade for selve Jnstitutionen, hvis Forhandlingen var offentlig, og han har villet frede om det kostbare Træ, som han forplantede til Danmarks Have, men da i Drivhuset den Stamme vantrives, der i sig selv bærer Spiren til en frodigere og kraftigere Natur, vil han, naar Træet har fæstet Rod, selv nedbryde den Muur, som nu omgiver det. Herfor afgiver den Aand, der udtaler sig i Jnstitutionens Grundlov, tilstrækkelig Borgen. Naar det i Præmisserne til Forordningen af 28de Mai 1831 hedder, at Kongen ved Jndførelsen af Provindsialstænderne vil sætte Sig og Efterkommerne paa Thronen istand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme Folkets Tarv, knytte det Baand desto fastere, som forener Kongehuset med Folket, og bidrage til Almeenaandens Oplivelse, saa maa det forudsættes begrundet i hans høie Villie, at vække og nære Borgernes Sands for Statslivet, og at anvende ethvert Middel, hvorved Folket kan gives Jnteresse for Jnstitutionen og bringes til klarere Bevidsthed om, hvad der kan gjøres, og hvorledes der bør virkes til Fødelandets Tarv, og saavist som Offentlighed i alle Statens indre Anliggender vil give en stor og mægtig Jn puls til Opnaaelsen af disse Øiemed, saa vist maa det ogsaa antages, at Kongen vil give Stændernes Forhandlinger Offentlighed; men idet han vil føre sit Folk Tidens Oplysning imode, antager han det fornødent, at Stændernes aandige Kraft og Folkets Sands for Forretningslivet lidt efter lidt maa uddannes og udvilles, og at Giennemførelsen af Offentlighedsprincipet forberedes saaledes, at Folket og dets Deputerede kunne paa en til det Heles Tarv gavnlig Maade sættes i Vexelvirken til hinanden. Den ærede Forsamling bør ikke forudsætte, at den allerede i sit første Møde skulde have viist sig sit store Kald fuldkommen moden og voxen; den kan ikke antage, at have samlet den Erfaring, som er nødvendig for at bedømme, hvorvidt Offentlighed for Tiden er gavnlig for Jnstitutionens Tarv, og en bestemt Yttring herom vilde, efter Committeens Formening, bære Præg af ubeskeden Selvtilfredshed med sit eget Værk. Committeen maa derfor antage, at Forsamlingen ikke bor indgaae til Hans Majestæt med et bestemt Andragende i den omtalte Henseende; men da Ønsket om Offentlighed er levende udtalt af vægtige Stemmer, saavel i som udenfor Forsamlingen, og da man ikke paa nogen værdigere Maade kan lægge sin Taknemmelighed mod Giveren forDagen, end ved i hans Aand at bringe Jnstitutionen en meere fuldendt Form imode, maa Committeen, der ikke kan forudsætte, at politiske Hensyn kunde afholde Kongen fra at raade i sit eget Rige til sine kjære og troe Undersaatters Tarv, være af den Formening, at Forsamlingen ikke bor afvise de indkomne Andragender, men ved allerunderdanigst at indsende samme til Hans Majestæt, i Almindelighed udtale sig for Principets Gavnlighed, og iøvrigt henstille til hans Viisdom, hvorvidt det nu maatte ansees hensigtsmæssigt for Jnstitutionen, at dens Forhandlinger gives Offentlighed.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
J Henhold til alt Anførte tillader Committeen sig at henstille. 1) At de indkomne Petitioner og Offentlighed i Stændernes Forhandlinger tilstilles Hans Majestæt, og at Forsamlingen deraf tager Anledning til at udtale sig for Principet i Almindelighed, og allerunderdanigst at henstille, om hvorvidt det efter Omstændighederne maatte være tilraadeligt, nu at opfylde Ønsket i saa Henseende. 2) At Forsamlingen allerunderdanigst bør henlede Hans Majestæts Opmærksomhed, paa, at nogle af Forhandlingerne mindre end andre egne sig til Offentlighed, og at den in Specie bør udhæve, at der kunde fremføres Grunde for, at de i §. 78 i Fdn. af 15de Mai 1834 omtalte Discussioner ikke blive offentlige, samt at dette nødvendigviis maa antages om Afstemningen og de enkelte Tilfælde, hvor Forsamlingen, paa Grund af Sagens Gjenstand, ikke fandt offentlig Forhandling tilraadelig. 3) At Forsamlingen andrager paa, at Forordningens §. 87 forandres derhen, at Stændernes Tidende meddeler de kongelige Propositioner og Proponenternes Andragender, naar de ere oplæste, samt at Talernes Navne kunne blive anførte i Tidenden, uden Hensyn til om de stille Amendements. Saaledes overlader Committeen denne Sag til Forsamlingens nærmere Overveielse. Viinhandler Hansens dissentierende Votum lyder saaledes: "Da jeg har den Ære at være Medlem af den Committee, som af den høitærede Forsamling er udnævnt til at afgive Betænkning over nogle indleverede Andragender om Provindsialstændernes Offentlighed, saa tillader jeg mig herved at bemærke, at jeg ikke kan være enig med Committeens øvrige Medlemmer deri, at Forsamlingen ikke skulde indgaae til Hans Majestæt med et bestemt Andragende om Provindsialstændernes fuldstændige Offentlighed, men, ved allerunderdanigst at indsende de ommeldte Andragender, kun i Almindelighed udtale sig for Principets Gavnlighed.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Hvad nu først de indkomne Andragender angaaer, da kan jeg ikke Andet end formene, at det ligger i Sagens Natur, at jo mere den nye Jnstitution, som Kongens Kjærlighed gav sit Folk, udvikler sig, destomere maa ogsaa den almindelige Jnteresse hos Folket stige, for at kjende og følge alle dens Skridt, og man maa finde det ikke allene ganske naturligt, men tør vel ogsaa betragte det som noget ret ønskeligt og glædeligt, at den Almeenaand, som det var Kongens landsfaderlige Hensigt ved Jnstitutionen at oplive, ikke alene opstod inden for denne Forsamlings Vægge, men og reiste sig ret levende og virksom udenfor samme. De indkomne Andragender fra saa mange agtede og hædrede Mænd, som baade Rutid og Fremtid ikke vil tage i Betænkning at kalde Danmarks gode Borgere, ere et glædeligt Beviis for den stigende Jnteresse, hvormed man betragter Jnstitutionen. Naar jeg dernæst erklæret mig afvigende fra Committeens øvrige Medlemmer, forsaavidt som jeg formener, at Forsamlingen bør indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hans Majestæt Kongen og fuldstændig Offentlighed, da skal jeg ikke trætte den ærede Forsamling med Gjentagelse af, hvad der allerede saa ofte og paa saa mange Steder er sagt baade for og imod en saadan. Jeg er med Committeens øvrige Medlemmer enig om Principets Gavnlighed. Kun der er jeg ikke enig med dem, at det maaskee turde være rigtigst først med Tiden og ikke strax at bringe dette Princip til Anvendelse; thi hvor Livet skal blive kraftigt og sundt, der maa Livsprincipet være ved Fødslen. Jeg erkjender gjerne, og allersnarest hvad mig selv angaaer, at den ærede Forsamling ikke bør forudsætte, at den allerede i sit første Møde skulde have viist sig sit store Kald fuldkommen voxen og moden, men jeg kan derfor dog ikke komme til den Slutning, af Offentlighed ikke for Øieblikket skulde være til Jnstitutionens Tarv, tvertimod forekommer det mig, at Forsamlingens Medlemmer, der vel maae ansee sig som kaldte i Nationens Tjeneste, og der have fundet det gavnligt ved saa mange Leiligheder at anbefale Offentlighed i Statens Anliggender, og saa bør antage, at Offentlighed for dem selv vilde være et Middel meere til at fremme Jnstitutionens Udvikling.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Det var unægteligt et stort Gode, Kongen gav sit Folk, da han tillod det, selv umiddelbart at vælge de Mænd, ved hvilke det vilde repræsenteres, og som skulle være de Organer, hvorved han vilde sættes istand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme hans kjære og trofaste Folks Tarv, men det forekommer mig, at det vil lægge en ikke ringe Vægt til denne store kongelige Gaves betydning, naar ingen Vægge skille Folket fra dets saaledes Udvalgte, og at det da først kan sætte sig i den meest umiddelbare Forbindelse med disse, naar det tillades det at overvære deres Forhandlinger, samt at det maaskee kunde hænde sig, at uden en fuldstændig Offentlighed vil Provindsialstændernes Forsamling blive ikkun et Collegium mere, der afgiver sine Betænkninger over de det forelagte Sager, i hvorvel jeg ikke overseer eller kan undlade at paaskjønne, hvormeget der ved den Liberalitet, hvormed den høiagtede kongelige Commissarius indvilliger i, at Forhandlingerne igjennem Stændertidenden komme til offentlig Kundskab, allerede er virket.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Stænderanordningen har heller ikke ligefrem forbudt Offentligheden, men forudsætter kun, at den ikke finder Sted, hvorfor den ærede Forsamling, naar den finder sig overbeviist om Offentlighedens Gavnlighed, ikke fra denne Side maatte kunne finde nogen Betænkelighed ved at indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hans Majestæt Kongen om at bevilge Stænderforsamlingens fuldstændige Offentlighed, som er et Ønske, der ved saamange Leiligheder har viist sig at være levende i Folket.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Med disse korte bemærkninger tillader jeg mig saaledes at indstille: at Forsamlingen indgaaer med en aller"underdanigst Petition til Hans Majestæt Kongen om, at Provindsialstænderne for Fremtiden maae erholde fuldstændig Offentlighed.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
den nærværende Forsamling har Enhver frit udtalt sig, og dersom undertiden en eller anden Yttring har været mindre overlagt, et eller andet Udtryk mindre vel valgt, da har dette ikke været af nogen Betydning i en mere indskrænket, indbyrdes nøie bekjendt, Kreds, og saaledes har der her efterhaanden dannet sig en vis Tone af Fortrolighed, som uden Tvivl har havt meget gavnlig Jndflydelse paa Forhandlingerne. Anderledes vilde det blive, naar man var omringet af blandede Tilhørere; mange Yttringer vilde da ikke blot blive optagne anderledes, end de vare meente, men de vilde da endog ofte virkeligt forvandle sig til Beskyldninger, som det vilde være lige vanskeligt at lade hengaae og at paatale; og neppe vilde Nogen ønske, at Præsidenten skulde nødes til strax at standse ethvert saadant Udbrud. Saaledes vilde ved en større Offentlighed Medlemmernes Yttringer, langt fra at vinde i Frihed, tvertimod blive meere hindrede og tvungne. Det Eneste, Taleren i den omhandlede Henseende for Øieblikket fandt at ønske, var, at enhver Talendes Navn maatte anføres i Tidenden. Han fandt dette ønskeligt, ikke for at tilfredsstille Nysgierrigheden, paa hvilken der saa lidet som muligt bør tages Hensyn, men fordi enhver ærekjær Mand gjerne vedkjender sig, hvad han har sagt, men ikke ønsker, at hans Yttring forvexles med Andres. Jdet Taleren, saaledes erklærede, at han, med Undtagelse af det Nysnævnte, vilde stemme for, at Forsamlingen for nærværende Tid, og indtil hele Jnstitutionen havde naaet en høiere Uddannelse, ikke indgik med nogen Petition om større Offentlighed, holdt han sig forvisset om, at Jngen i Forsamlingen vilde antage, at hans Formening fremgik af nogensomhelst Slags Servilitet. Ligesom han for sin Deel aldeles Jntet kunde have imod, at hele Folket var Vidne til Alt, hvad han her sagde og foretog, saaledes kunde han aldeles ikke tænke sig noget Hensyn, der kunde afholde ham fra at yttre den modsatte Mening, dersom denne var hans Overbeviisning. Tvertimod kunde der paa den modsatte Side tænkes Hensyn til dem, som nu eengang have gjort den nærværende Sag ligesom til et Schibolet, hvoraf Enhvers Tænkemaade skal kjendes, og som, idet de kalde sig Frihedens Venner, ved enhver Frygt, som de formaae at indgyde, søge at tvinge Alle til at tiltræde deres Mening. Men Taleren var aldeles enig med en Mand, hvem Alle tælle iblandt Forsamlingens hæderligste Medlemmer, og som saa ofte har viist den, hvori den sande Veltalenhed bestaaer: et sundt Hoveds klare Tanker og et retskaffent Hjertes rene og faste Bevidsthed om det Sande og Gode, – aldeles enig i, hvad denne Mand nyligen har sagt, at det: ved Roes og Dadel at lade sig lede til at stemme anderledes end efter sin Overbeviisning, var ligesaa sand en Bestikkelse som nogen anden. (Fortsættes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-03-12
il forsen. se. mi
Berlingske Tidende, 1836-03-12
Brevposter ri leede den Berlingske politiske pertissements er de. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. No 62.
Berlingske Tidende, 1836-03-12
Løverdagen den 12te Marts.
Berlingske Tidende, 1836-03-12
Udenlandske Efterretninger.