JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
J Journal du Commerce ymtes alvorligt om, at Thiers hvil komme til at træde ud af Ministeriet. Den overvægtige Indflydelse, som Guizot og Hertugen af Broglio ere saa ivrige i at søge og som de efterhaanden mere og meere nopnaae i Cabinettet, skal især gjøre Thiers kjed af sin Post. Hans Understatssecretair, en Hr. Gasparin, som nok allerede i blænge har ageret et Slags Opsynsmand hos ham, skal staaer færdig til at indtage hans Plads, og saameget er vist, at denne Mand med største Virksomhed eftersporer Kongemorder=Complottet, et Anliggende, han paa en Maade anseer at være sig personlig vedkommende. Ved Hoffet gjør man meget Væsen af denne Sag, og da Gasparin beholder allede Beretninger, der angaaer den, for sig selv, faaer hans Person derved en Vigtighed, der gjør den værdig til at vise sig ved Siden af Broglio og Guizot. Der tales ogsaa om, at den forhen almægtige Gisquet, Politipræfecten, hvis straalende Glands er bleven noget fordunklet ved de April Anklagedes mageløse Undvigelse, vil komme til at aftrædet sin Post til Franc-Carre, der hidtil har været Generaladvocat ved Hofretten og, nu for Tiden, er Hr. Martins Medhjelper ved den store Proces. Hvad Thiers angaaer, kunde Journal du Commerce dog vel have Uret, thi paa hans Jndflydelse hos Kongen har man nylig seet et Beviis. Han berørte nemlig i Cabinettet Nødvendigheden af, at gjøre dette Aars Julifest ret glimrende, men mødte hos sine Colleger den slemme Jndvending, at der ikke var meget i Kassen at gjøre Blæst med, da de Deputeredes Kammer havde været meget knapt med at bevilge Penge til denne Anvendelse. Er det ikke andet, raabte Thiers, saa lad mig sørge for det." Han ilede derpaa til Kongen med Forestilling om Nødvendigheden af, netop dennegang at juble over Julirevolitionen. Man sporer heri Thiers Fiinhed og skarpe Blik og giver ham fuldkommen Ret, thi jo mere man fjerner sig fra Revolutionens Principer, jo mere maae man føre dem i Munden, og ved Fyrværkerier og Folkefeste lade som man hyldedes dem; det er jo dog i Grunden Folket, der betaler Stadsen, og den Ære, man viser dets Kjæledægge, og det vil snareste troe, endnu at besidde den, naar Regjeringen selv glæder sig saameget over den. Kongen indrømmede denne Forestillings Rigtighed, men blev dog noget alvorlig, da Thiers føiede til, at Kongen maatte gjøre Tilskud af Civillisten, da det, som Nationens Repræsentanter havde bestemt til Festlighederne, ei vilde slaae til. Det lykkedes ham imidlertid saa godt at bevise Nødvendigheden, at Kongen virkelig gav sit Samtykke til denne Udgift.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Blandede Efterretninger. "Af temmelig paalidelige Efterretninger er det nu vist, siger allg. Zeit., at det russiske Armee-Corps, som skal tagen Deel i Lystleiren ved Kalisch, vil opslaae sit Vinterqvarteer i Polen. Som Grund dertil angives, at Keiseren ikke vil udsætte Tropperne for en besværlig Efteraars= og Vintermarschl, til deres langt bortliggende Garnisoner, da mange af dem hertil vilde behøve en Tid af flere Maaneder. Skarpseende Politikere øine imidlertid heri ogsaa en anden Grund, nemlig den: at opstille dette Armee-Corps, som een af Europas Fredspiller. Betænker man, at Østerrig fortiden har overst 100000 Md. mobile i Jtalien og Tyrol, og i kort Tid kan opstille en langt større Hær, at Preussen i en Tid af 3 til 4 Uger kan rykke i Marken med 200000 Md., og at Rusland i ligesaa kort Tid kan støde til dem med sinsk polske Armee, der i Forening med 60,000 Md., som sammendrages ved Kalisch, udgjør over 100000 Mk., saa maatten vel den være baade blind og døv, der ikke agtede paa en Stemme, der saa kraftig udtaler sig for Fredens Bevarelse."J Paris morer man sig i denne Tid over et Par Carricaturer. Den ene forestiller Præsident Jacksen og Ludvig 3 Philip, begge overmaade vel trufne. Første holder i den ene Haand en Pose, med Paaskrift: "25 Mill." og i den anden oven opløftet Stok. Nedenunder staaer: "Ved den Evige, (hans Yndlingsted) De har gjort vel i at betale, eller ved den Evigel. Ludvig Philip svarer dertil: "Vær kun rolig, kjære og General! Deres Undskyldning er mig fuldkommen nok. - Den anden forestiller den spanske Grændse, bevogtet af en barsk Kosak, med en lang Landse i Haanden. Han seer er Tog nærme sig, og synes bandende at vise det tilbage. Tonuget bestaaer af: 1) Ludvig Philip; 2) en Marschal, med Kaarden skjult under Overkjolen; 3) Kronprindsen, med et uhyre stort Slagsværd, som han holder bag sin Ryg; 4) den lille Minister Thiers med et Gevær, ligeledes skjult bag ved sig, og 5) en Soldat, der lister sig frem med Hest og Kanon gjemte under Kappen. Kongen siger skjæmtende til Kosakken: "Lad dem dog passere, min Kjære. Det er jo kun Spadserende, Reisende, som ville udgive en pittoresk Beskrivelse. Kosakken troer det ikke, bliver studsig, ærgrer sig; men Toget gaaer dog over Grændsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Det engelskrostindiske Dampskib, Forbes, fort af Capt. Forrel, har paa sin Reise til Sues havt Leilighed til at vise Paschaen af Ægypten en væsentlig Tjeneste. Han forefandt nemlig, ved at anløbe Dschidda, en Effendi fra Paschaens Hær i Bemen, og tog ham med sig til Suez, hvortil han ellers skulde have fragtet et Seilskib, hvormed han alligevel vilde være kommen for sildig; thi han overbringer sin Herre, det Budskab, at hans Tropper ere slagne og omringede i Yemen, men have afsluttet en Vaabenstilstand, der dog er af saa kort Varighed, at de snue Beduiner have beregnet, at der inden Sammes Udløb hverken kan komme Bud tilbage eller Hjælp fra Mehemed Aly. Dampskibets beleilige Ankomst kan maaskee gjøre dem et Skaar i denne Regning. Vor Regjering, siger et fransk Blad har hidtil kun lidet bekymret sig om den tyske Toldforening, og neppe lændset de Forestillinger, som i denne Anledning ere indløbne fra dens Gesandte; nu begynder den at fortryde sin Ligegyldighed, og ønsker i det mindste at afholde Belgien og Schweiz fra at lade sig optage i Samme. Hr. Duchattel har i denne Anledning sendt en meget duelig Mand til Bryssel, for at tilbyde Belgierne Handelsfordeele. Schweiz vil man snart høre nærmere fra Temps, hvis Efterretninger dog ikke altid ere saa ganske paalidelige, fortæller, at Ex=Hertug Carl af Brunswig har faaet en Jndbydelse til Kalisch, og bemærker derhos, at flere lindflydelsesrige Personer allerede forlængst have angivet ham Midlerne til en Restauration; men under Betingelser, som hans Hevngierrighed rigtignok hidtil ikke havde tilladt ham at antage. Hvad der er fortalt om hans Finantsers slette Tilstand, skal være urigtigt; tvertimod paastaaer Temps, at han er pr. Kasse. Det skal være uden for al Tvivl, at Don Carlos's Rettigheder ved den forestaaende Monark=Congres i Toplitz, uvil blive paatalt og et Forsøg til Forlig gjort.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Jstedetfor at Hertug Max af Leusig fra Stockholm til London, for derfra at indskibe sig til Lissabon, ville sydtyske Blade nu vide, at Prinds Oscar i August eller September er ventende til Tyskland, for at besøge sin Svigermoder og bivaane Mandeurerne ved Kalisch, og at Hertug Max formodentlig vil ledsage sin Svoger paa denne Reise.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
J Gaden Alger i Paris er nylig aabnet en Boutik, hvori flere fornemme polske Damer falbyde deres selv forfærdigede Haandarbeider og andre Kunstgienstande, til Fordeel for deres landflygtige og trængende Landsmænd. En bekjendt polsk Artilleri-Officier, Fyrst Eietertynski, er her Bodsvend.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Da Skibe, som kommende søndenfra vare bestemte til Lowestofts Rhed, ikke sjeldent geraadede i Fare fordi de ansaae de oplyste Vinduer i Husene paa Kessingland for Fyret paa Pakkefield, saa er, for at forebygge lignende Feiltagelsen i Fremtiden, føiet den Foranstaltning, at demeldte Fyr fra 14de Mai af viser et rødt istedetfor hidtil et hvidt Skin Lord Stanhope opholder sig for Tiden i Berlin, for at meddele Politiraad Merker alle de Erfaringer, der have foranlediget ham til, fra en lidenskabelig Forsvarer af Caspar Hauser, at træde over til den Tro, at dette Nyenbergs Hititebarn har taget baade ham og Europa ved Næsen. Ved en Jubelfest for Criminaldirecteur Schmidt, har Lorden nylig gjort Politiraad Merker en offentlig Æreserklæring forsk sine tidligere Angreb imod ham. Efter Forlydende ville begyn ge disse Herrer og føie Tid i en Brochure forelægge Publicum Beviserne for Caspar Hausers formeentlige Bedrageri En Fiskerbarke, som nylig udkastede sit Garn i Port en Bassin, ved Kysten af Normandiet, fandt det tilbageholdt af en meget tung Gienstand. Da Fiskerne omsider med megen Besværlighed fik den draget op, saae de, at hindringens var en af Søværter og Muslinger ganske bedækket kegleformig Masse, der siden viste sig at være en stor, omtrent 180 Pd. svær, smukt udarbeidet Klokke, der har meget Sølv i sit Malm. Efter et der i Egnen gængse Sagn maa man formode, at denne Klokke har tilhørt et stort fremmedst Skib, der skal være strandet der i Wilhelm Erobrers Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
En 13aarig Dreng, der for en Skoleforsømmelse havde faaet Bank af sin Fader, skjød sig forleden ihiel i Schweitz, Jstedetfor en Pistol betjente han sig af et Flinteløb, der var gjort fast til et Stykke Træ.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
J Fahlun i Sverrig lever 4 Brødre, som til Hustruer, have hver sin af 4 Søstre. Der har ogsaa været Spørgsmaal om Ægteskab mellem den femte Broder og femte Søster, men det har ikke villet lykkes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Efter den stærke Hede i Mai og Juni er i Slutningen af sidstnævnte Maaned i det sydlige Tyskland indtraadt en saa stærk Kulde, at man maa bære Kappe og lægge Jld i Kakkelovnen. J Bjergegnene er falden en stor Masse Snee endog et Par Miil fra München laae Sneen 1 til 2 Fod dyb, Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Kjøbenhavn, den 27de Juli. Det kgl. danske Cancelli har, under 3die D., ved i Personer, som skulle have dannet og underskrevet en tysk politisk Forening, og den 24de Mai d. A. have feiret den 3die tyske Hambacher=Fest i Mendon ved Paris, tilkjendegivet bemeldte Autoriteter, til fornøden Efterretning og Bekjendtgjørelse for vedkommende Politiøvrigheder, at det er Hs. M. Kongens allerhøieste Villie, at Jngen af de saaledes Navngivne tillades at betræde dette Riges Grændser, og at, saafremt desuagtet Nogen af dem maatte befindes at have taget Ophold i Hs. Mes Lande, han da ufortøvet stilles for get Forhør og efter Omstændighederne belægges med Arrest, i hvilket Tilfælde derom strax bliver at giøre Jndberetning til Cancelliet, som derefter har for Hs. Majestæt at nedlægge allerunderdanigst Forestilling. - Blandt de paa Fortegnelsen navngivne 46 Personer findes Jngen fra Danmark eller Hertugdommerne. Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
En Reisende i Jtalien skriver i Allg. Zeit. Blandt de mærkværdige Folk i Rom saae jeg ogsaa Thorvaldsen, som i sin Alderdom er kraftigere og sundere end han var i sin Ungdom. Denne Mand er en Fader for de unge Kunstnere; han understøtter dem, idet han kjøber deres Arbeider og giør nye Bestillinger. Han besøger Enhver at dem, og meddeler dem, naar de forlange det, sit venskabelige Raad. Men derfor tale de ogsaa om ham med den største Ærefrygt. Jeg traf ham i hans Atelier, arbeidende paa net Marmor=Basrelief til en Nemesis; herved gjendrives vel bedst det Rygte, at han aldrig arbeider i Marmor (?). Denne Nemesis hørte jeg af alle Kunstkjendere og selv af Jtalienerne, som i Almindelighed ikke ere retfærdige mod fremmed Fortjeneste, roses, som et Basrelief, der fortjente at stil fulles ved Siden af den græske Tids bedste Værker. Han agter endnu i denne Sommer at tage til Kjøbenhavn og vil paa sin Reise besøge flere af Tysklands Hovedstæder. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 28de Juli. Hamb. 2 M. - k. S. 2051. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 205 1, solgt til 12 Mk. 51 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrock. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 101 i B. Sp. 182 a 182 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 1011. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 19 1/4 Rbs. Tegn. 101 1/2 i B. 1 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 101 ½ r. S. Rente) 94 a 94 1/2 Rbd. Sd. 14 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 1/2 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 7575 1/2 Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 1021 Rbd. r. S. Oblig. 94 1/2 a 95 i B. Dr. Dr. 101 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Hamborg, den 28de Juli. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 912. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid 461. Cadix 46 1/2. Lissabon 5138. Amsterdam 2 M. 35, 75, k. S. 35, 60. Kjøbenhavn 2042. Species 3 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Kiøbenhavns Havnepriser, den 25de Juli. Holst. Hvede 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Gjell. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 sk. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Holst. Rug 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Dansk Rug, 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Byg, Drad. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, brad. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Ærter. Holst. Smør 44 Rbd. - Mk. - s. a 46 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 36 Rbd. - Mk. - s. a 38 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Blandede Efterretninger. Under 14de Ds. er Kammerherre, Grev Heinrich v. Reventlow Criminil, Deputeret i det slev holst. lauenborgske Cancelli, R. af D., tilladt at anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Preussen tildeelte Johanniter=Orden. J Roskilde har man allerede oprettet et Asyl for smaae Børn, som traadte i Virksomhed den 15de Juli. 12 Børn, hvis Forældre med Glæde have modtaget denne Lettelse i deres Kaar, ere optagne i denne velgiørende Stiftelse; dog holdt de hyppigt grasserende Børnesygdomme i Begyndelsen de fleste Børn hjemme. Ligesom Bidragen, forøges, ville med Tiden flere Børn blive optagne i Stiftelsen. Nr. 45 af Fædrelandet, udgjør heelt en Afhandling i om Kjøbenhavns Almue=Skolevæsen, fornemmelig fra den oeconomiske Standpunkt, hvorved det dog for en stor Deel maa komme an paa Gisninger ved Sammenligninger med det som er nogenlunde kjendt, da en officiel trykt Beretning derom ikke er udkommen siden 1827. Forf. heraf holder sig i det Væsentlige til nogle ældre Betragtninger, over samme Gienstand, der have staaet i Maanedsskr. for Literatur. At der føles stor Trang til Skoler, da mangfoldige - flere hundrede Børn savne Leilighed til Skolegang, - indrømmes; men denne Trang vilde allevegne vorde mindre følelig, dersom ikke Menigmand var, ihenseende til Skolevæsenet, givet den samme Fordring som ved Fattigvæsenet, at Enhver, som mangler Evne, stundom ogsaa Villie, til at underholde sig selv, eller lade sine Børn undervise - skal have Hielp dertil af Staten, c: af sine kun lidet meere formuende Medborgeres Lommer!
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Over den Udstilling af indenlandske Jndustriproducter som i Kbhvn. fandt Sted i September 1834, er af den Commission, der havde besørget Udstillingen, udgivet for nogen Tid siden en Udsigt, som læses af enhver Fædrenelands ven med Jnteresse. Til Udstillingen, som varede fra Septbr. Maaned, havde 190 Fabrikanter og Haandværkere indsendt 572 Arbeider. Ved Bortlodningen, hvori der blev afsa2600 Lodsedler a 5 Rbd., saae Committeen sig istand til for de indkomne 13,000 Rbd. Sølv, at afkjøbe Fabrikan, terne og Haandværkerne Varer for et saadant Beløb. Commissionen har ladet en Medaille præge af Hr. Medailleur Krohn, til Anvendelse som Præmie for de meest udmærkede indenlandske Jndustrifrembringelser. En Kirkeeier har andraget paa : 1) at maatte fritages for at oplægge Loft over Kirkens Vaabenhuus, og 2) om at eet Sæt Kalk og Disk maatte være fælles for Pastoratets 3 Kirker, paa Grund af, at Vaabenhuset ei forhen havde havt Loft og Pastoratets Kirker hidtil kun havde havt er Sæt Kalk, hvorhos han antog, at en Kirkeeiers Forpligtelse nikke kan udstrækkes videre end til Vedligeholdelse af hvad der forhen har været i og ved Kirken. Cancelliet lod i Skrivelse af 14de Juli Kirkeeieren tilkjendegive, 1) at uagtet det ikke udtrykkeligt er bestemt i Lovgivningen, at der skal være Loft over Vaabenhuset i Kirken, maa Cancelliet dog ansee sammes Jkketilværelse for en Mangel, eftersom Vaabenhuset er det Sted, hvor Kirkegangs=Koner mangengang i Kulde og Storm maa vente indtil deres Jndladelse i Kirken finder Sted og Opholdet i Vaabenhuset maa under saadanne Omstændigheder nødvendigen svække Andagten; 2 at enhver Kirke bør have sit eget Sæt Kalk og Disk, hvilket ikke alene maa antages at være bestemt i Lovgivningen see Lovens 2-22-11), men, hvis dette ikke var Tilfældet, maatte antages, fordi det ei kan gjøres til Pligt for Sognepræsten, der endog ofte er ridende, at føre Kalk og Disk med sig fra det ene Sted til det andet. Det blev derhos betydet Kirkeeieren at han seilede ved at antage, at en Kirkeeier blot er forpligtet til at vedligeholde det Bestaanende; thi, skjøndt det er et Princip for Kirkernes Vedligeholdelse, at det, som eengang hører til en Kirke, vedbørligen skal vedligeholdes, kan det dog derfor ikke ansees for det eneste gieldende Princip, saa at det omvendt skulde være Regel, at Jntet kan fordres, som ikke har været ved en Kirke fra gammel Tid; thi til hvad der enten efter udtrykkeligt Lovbud bør findes i en Kirke eller som i sig selv er fornødent for nat Gudstjenesten der kan holdes med Sømmelighed, uden saadan Ubeqvemmelighed for Menigheden, som aabenbar vilde giøre Kirkebesøget eller den andagtsfulde Følelse, hvoraf Menigheden bør være gjennemtrængt, Afbræk, hører vistno- ogsaa det, som Menigheden kan fordre tilveiebragt og vedligeholdt af den, der oppebærer Kirkens Tiende og øvrige Indtægter, om end en Mangel i saa Henseende forhen har fundet Sted og er hengaaet upaatalt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Natten imellem den 22de og 23de f. M. udbrød Jld hos Bager Siemsen i Sorø. Luen slog allerede igjennem Taget, da Anskrig skeete. Til Lykke var det stille Veir og omtrent efter en Times Forløb vare Brandfolkene Herrer, hover Jlden, der dog havde begyndt at angribe Nabohusene, Bagerens For= og Sidehuus brændte, men Bageriet blev staaende, da det var i Baghuset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Det saakaldte gamle Stjernholms Slot, der er beliggende udenfor Horsens, og er et Fæstested til Bygholms Gods, er i disse Dage kjøbt af Hr. Kammerjunker, Ritmester v. Thinen ved det slesvigske Curasseer-Regiment. Af de nuværende Bygninger er ingen som bærer Præg af noget fordums Slot, ligesom ei heller findes Spor af Slots ruiner, kun en muret Kielder og, efter Forlydende, en Løngang skal være det eneste der øiensynligen vidner om Slottets Tilværelse. Dets beqvemmelige og behagelige Beliggenhed giver grundet Haab om, at Hr. Kammerjunkeren vil dreise denne gamle Slotsplads et vær der at lade opføre en ny og ziirlig Bygning, der vil forøeHorsens Byes øvrige Forskjønnelser, og være en undsletteligt Amindelse for Eieren. (Horsens Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Kieler=Correspondensblatt siger i Anledning af Cancellieraad Lornsens Sygdom. I det hele Land vil denne Efterretning gjøre et dybt Jndtryk. Han, der nærer den reneste, Glod for Fædrelandet, ligger døende i et fremmed Land medens den forlængst intenderede stænderske Forfatning hans Hjem netop er i Begreb med at træde til Live!"
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Reisende omtale Hr. Etatsraad Rambusch's Have i Korsøer som et af de skjønneste og rigeste Anlæg, den nyerHavekunst i Danmark har at opvise. Jsær skal den indeholde en sielden Samling af nyhollandske Planter. I denne Tid seer man der en meget pragtfuld Flor, Nattens Dronning vil om nogen Tid udfolde sig. Man kan ikke nok rose den sjeldne Humanitet, hvormed Hr. Etatsr. ladet Haven staae aaben for de Reisende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Grønlandsfarer Naaden, Poussen, af Flensborg, er kom men hjem med 5900 Robber; Flora, Stockfleth, af Elmshorn, med 6500; kleine Heinrich, Kettels, af Glückstadt, med 5000, og en af Neuenkirchen, Ept. Dirck, med 1500 sk. Robber. Til Kbhvn. var ogsaa hjemkommen 2, den ene med 1000, den anden med 1350 Robber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Rønne paa Bornholm har mistet sin høitagtede, retsindige Byfoged, Cancellieraad Jacob Claudius Pingel, som tillige var Herredsfoged i Vesterherred. Da hans for diske Levninger den 3die Juli bragtes til deres Hvilested, og gik Ligtoget, hvori befandtes Landets første Embedsmænd, Størstedelen af Byens Borgere og endeel Landmænd fra Omegnen, først til Kirken, hvor en Tale holdtes af Pastor Garde, før og efter hvilken nogle Palmer bleve afsungne Nu sluttede endeel af Byens unge Damer sig til Toget, og ved Indgangen til Kirkegaarden ogsaa et Musikcorps Veien bestrøedes med Blomster, ligesaa Graven, efter at Liget var nedsat. Privilegiers, Monopolers og Forrettigheders Tid er ommes hvad Mangfoldige have sukket efter i lang Tid, hvad enkelte Lykkelige have opnaaet, dog uden videre Følge i Fremtiden, det Gode er nu bleven en større Mængde til Deels - - Det er befalet de Gemene i Artillericorpset og Kongens Regiment at anlægge Knebelsbart, og det er tilladte Officererne. (Vib. S. so Efter Folketællingen af 1ste Febr. sidstl. var der i Hertugdømmet Holsten paa et Fladerum af 153 1/2 Miil 435,528, og i Hertugdømmet Slesvig paa et Fladerumiaf 164 1/2 Miil) 332866 Jndv. J Aaret 1803 talte i man hist 325,743 og her 231,930 Sjæle. Begge Hertugdommernes Befolkning er altsaa herefter i 32 Aar voxet i fra 557,673 til 768394, eller 210721. Af
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Under Indsendt læses i Randers Avis: "Paa Grundlinaf stedfundne Vanskeligheder, med at faae Nedenstaaende indrykket i Thisted Amts Avis, anmodes Redactionen af Randers Avis at optage det: At min Anke over Fattigbestyrelsen hersteds fik en større Offentlighed end jeg havde formodet, og at jeg offentligen gjentager disse mine Anker oftere, 6te send jeg havde bestemt at gjøre det af denne Vei, er foraarsaget ved Fattigcommissionens Feilgreb og underlige Manoeuvre, som, efter min Mening, ikke tyde paa den rene Sag. Da jeg først fremtraadte, ønskede man mig straffet for Overtrædelse af Trykkefrihedssanordningerne, og spændte derved Opmærksomheden paa denne Gjenstand høiere, end den vilde have blevet, om man havde ladet Tingen gaae sin vante Gang. Jeg havde haabet, at Commissionen, istedetfor at contravertere, havde draget mig til Ansvar for de gjorte Beskyldninger, og Udfaldet bestemme, om jeg skulde staae eller falde med min Sag; men i det Sted expectoreret den sig i Avisen i den bekjendte Replik; herefter sender den sin Agent ud blandt Publicum, for at erhverve skriftlig Tilstaaelse om Tilfredshed med Bestyrelsen, og da dette glipper, producerer den endelig et Vidnesbyrd fra det høie Amt hersteds, og er nu saa reen som Snee. Af Agentens Bestræbelser kunde jeg lee, men ikke saa af Amtets Vidnesbyrd; thi dette giver Commissionens Handlemaade et vist Anstrøg af Rigtighed, og stempler følgelig mig som Bagvasker. - Da jeg, om jeg ikke vil see Sagen glemmes over Aviskjævlerier, fremtidig ikke har Andet at gjøre, end at formaae Commissionen til, enten at fralægge sig de gjorte beskyldnineger eller ændre det Paaankede, og jeg ikke gjennem nogensomhelst Avis lader høre fra mig, førend et af disse Resultater er tilveiebragt, saa er min venlige Begjæring til Enhver, som denne Sag maatte interessere, at tilbageholde sin Dom indtil da. Herfra undtages Redactionen af Aalborg Avis, som, efter den Sufficance, hvormed den i Nr. 113 har dømt mig, maa have et Monopol, ingen Anmodning kan afvende den fra at bruge. - Vi have seet en Fattigcommission - som paa en lignende Opfordring geraadede i en lignende furchterlich Vrede, og som ligeledes vilde dræbe Opfordreren med Haanblik og Stridsord - betænke sig, og indrømme det Attraaede. Skulle Fattigcommissionen i Thisted da ikke ogsaa blive at formaae til at betænke sig i den omskrevne Sag. - Thisted, den 27de Juli 1835. Dahlerup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Staden Flensborg har, efter den sidste Folketælling, 12438 Jndvaanere, hvoriblandt kun 67 fremmede Religilonsbekjendere og 861 Jndivider, som nyde Understøttelse af Fattigvæsenet. 1769 havde Flensborg kun 6842 Jndvaanere; 1803 allerede 10666.