JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Paa Justitsraad Molbechs Jndbydelse til adskillige Videnskabsmænd og Embedsmænd i Kjøbenhavn constitueredes den 14de Februar en historisk Forening, til hvis provisoriske Bestyrelse valgtes Justitsraad Molbech, Etatsraad Kolderup-Rosenvinge, Professor Madvig, Pastor Gad og Conferentsraad Engelstoft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
J Dagen findes følgende Vers til den gode, gamle, joviale Landsbypræst: Ukiendt paa Jorden, Du Fromme, men kjendt af vor Fader i Himlen, Røgted Du stille, men ærligt, Dit gudindviede Kald. Jorden forstaaer ei at lønne. Derfore Dig Himmelen skiænkede Glæde, Tilfredshed og Ro! Det er den høieste Løn, Nykjøbing. Fra Bandholms Toldsted og Tolddistrict er i 1838 udført: Kornvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Raps. Hørfrøe. til frem. St. 23,000 Tdr. 1,436 Tdr. 159 Tdr. til inden. St. 21,900 - 730 – 37 til Hertugd. 5,358 i Alt 53,258 Tdr. 2,166 Tdr. 396 Tdr. Desforuden er udført til fremmede Steder: 289 Skpd. Kreaturbeen, og til indenlandske Steder; 125 Tdr. Hvedemeel og 146 Tdr. Kløverfrøe. Til Told stedet er i Aarets Løb indkommen 303 Fartøier af 3,378 Commerce=Læsters Drægtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
J Aaret 1838 er ved Nykjøbing Kjøbstads Forligelsescommission foretaget ialt 66 Sager, af hvilke 47 ere forligte eller hævede, 1 udsat, 18 henviiste og 4 for Retten indstævnte. Ved Politiretten er foretaget offentlige Sager 4 mod 4 Personer, hvoraf 3 ere paadømte og 1 forligt; af private: 23 Sager mod 25 Personer, hvoraf 10 ere forligte eller hævede, 1 udsat og 14 paa kjendte. Ved Extraretten ere behandlede 9 Justitssager mod 10 Personer, af hvilke 8 ere idømte Vand- og Brøds-Straf, en hendømt til Forbedringshuus-Arbeide og 1 idømt Pengemulct. Jalt 36 Sager foruden Forligs=Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Af de hos Assembleemedlemmerne indsamlede Bidrag til de vandlidte Jyder blev igaar Aftes afsendt 150 Rbd. til Cancellieraad, Byfoged Rummelhoff i Nykjøbing paa Mors med Anmodning om, at han i Forening med Borgerrepræsentanterne vilde fordeele denne Sum blandt de meest Trængende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Hvad der videre maatte indkomme af Pengebidrag, samt Revennet af de ikke ubetydelige qvindelige Arbeider, der ere lovede, agtes i sin Tid indsendt til Kjøbenhavn for der at blive inddraget under den hele samlede Sum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Handelsefterretninger. I Kjøbenhavnspostens Oversigt over Kjøbenhavns Handel i Aaret 1838 hedder det blandt Andet: Fragthandelen var upaaklagelig og alle vore Skibe vare beskjæftigede. Af de i Kjøbenhavn hjemmehørende Skibe ere 5 af 262 Com. Læst. Drægtighed forliste, hvorimod Stadens Handelsflaade igjen er bleven forøget med 10 nye Skibe af 685 Com. Læst. Drægtighed. Disse ere deels byggede, for en stor Deel i Finland eller Sverrig for de herværende Handlendes Regning og deels kjøbte. Altsaa er Handelsflaaden her efter Fradrag af de 5 forliste Skibe, bleven forøget med 5 Skibe af 393 Com. Læst. Drægtighed. De samtlige her hjemmehørende Skibe kunne vi antage at være 284 af omtrent 14,800 Com. Læst Drægtighed. Vort Assurance-Compagni og det private Assurance-Selskab udvide med hvert Aar deres Forretninger. De i forrige Aar tegnede Assurance-Summer udgjøre 25 Mill. Mk. hamb. Banco, 2 1/2 Mill. meer end i 1837 og 8 Mill. meer end i 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Reisende fra den 13de til den 20de Februar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Urtekræmmer Jansen; Forvalter Ehrenreich, Kammerjunker, Baron de Selby. Med Pakkeposten, Kammerraad Leth; Sølieutnant Smidth; Skovfoged Anthon. Udenfor Posterne: Kammerraad Fasting; Dhrr. Langsted og Petersen; Møller Rørbye; Greve af Bille-Brahe med Grevinde og Domestiquer. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Justitsraad Sommer. Med Personposten: Dhrr. Bartholin, Jantzen og Ræder. Udenfor Posterne Forv. Dresler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Bekjendtgjørelser. Den danske Hof- og Statscalender for Aaret 1839 er udkommen, og kan i Provindserne erholdes for 3 Rbd. 32 s., naar bestilling desangaaende. skeer paa de respective Postcontoirer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
En vel opdragen Dreng af honnette Forældre, som har Lyst til at lære Guldsmed Professionen, kan komme i Lære hos Guldsmed Holm i Nykjøbing til førstkommende Paaske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Af Umyndiges Midler kan strax erholdes tillaads 182 Rbd. 1 Mk. 15 1/3 s. fra Grevskabet Christiansædes østre Districts Overformynderie. Christiansæde den 14de Februar 1839. J. M. Artzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Auctioner. Onsdagen den 6te Marts førstkommende om Formiddagen, Kl. 10, bliver det afgangne Madame Bierfreunds Bo tilhørende Huus, Matr. N 93 Lit. B. paa denne Byes Sønder vestergade, med Tilliggende opbuden til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa mit Contoir. Eiendommen bestaaer af et Forhuus paa 4 Fag, et Halvtag paa 3 Fag, Alt Muur= og Bindingsværk med Tegltag, en liden Gaardsplads og Have, og afgiver en beqvem Beboelse, for en Enke eller en liden Familie. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 14de Februar Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Ifølge Reqvisition af Gaardmand Hans Elholm i Westerborg, bliver den ham tilhørende Arvefæstegaard Sønderborg, kaldet, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr., bortsolgt ved een Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 27 Februar d. A. Kl. 11 Formiddag. Gaarden har et Tilliggende af circa 45 Tdr. Land fortrinlig god Agerjord, Eng, Tørvemose og Skov, hvilke 2de Sidstnævnte afgive meere end den fornødne aarlige Jldebrændsel. J Jorderne er nedlagt circa 9 Tdr. Hvede og Rug, der tilligemed endeel Besætning følger Kjøbet, og af Kjøbesummen formodes 8 a 900 Rbd. at kunne blive indestaaende. De nærmere Conditioner ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lützen paa Pederstrup; hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup den 16de Febr. 1839. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Bierfreund, og tidligere afdøde Mand Toldbetjent Bierfreund heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, Ligeledes ere bemeldte 2de Afdødes Arvinger, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret, og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved yderligere bekjendtgjøres. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 14de Februar. Ravnkilde. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Lollands Falsters Stifts Tivene. No 25. Søndagen den 24 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Udenlandske Nyheder. England. De parlamentariske Forhandlinger, som have fundet Sted i de sidste Dage, kunne kun ansees som Forløbere til de meere alvorlige Kampe, der forestaae, og hvortil fornemmelig de canadiske og irske Anliggender, samt Spørgsmaalet om Kornlovene ville give rigeligt Stof. Uagtet Lord John Russel tidligere har erklæret sig for en Reform af Kornlovene, har han dog nylig nægtet i Underhuset at udtale sig om hvilket Partie han vilde tage, og man mener, at denne nægtelse er foranlediget ved, at der i Ministeriet hersker forskjellige Meninger og dette vigtige Nationalspørgsmaal. J nogle bemærkninger, som et Blad gjør angaaende denne Meningsforskjellighed, anstilles tillige Betragtninger over de andre Resultater, man kan vente af Parlamentet, hvorved yttres Frygt for, at der ligesaalidet i denne Parlamentssession som i den forrige vil blive taget endelig Beslutning, thi om end Underhuset nok saa meget søger at lempe sig efter Overhusets Anskuelser, vil dog dette Sæde for Viisdom, der nedarves fra Fader til Søn, ikke undlade saaledes at mishandle Underhusets Lovforslag, at disse ville blive uden al reel Nytte. At Folket imidlertid ikke længe vil finde sig i denne Tilstand, kan med temmelig Vished forudsees, og man venter derfor, at naar Folket viser, at det er dets alvorlige Villie at gjennemføre de Reformer, der nu i flere Aar ere blevne debatterede, vil ogsaa Overhuset see sig nødt til at give efter, og derfor tilraades Folket paa en afgjørende Maade at udtale sig for en Forandring af Kornlovene. – Efterretningerne fra Canada vedblive stedse at lyde foruroligende, da man daglig overbevises om at Stemningen ingenlunde er gunstig hverken hos Canadierne eller de nordamericanske Grændsebeboere, hvorfor man og stedse frygter for fornyede Uroligheder. – Fra Jndien vedbliver man at faae krigerske Efterretninger, men da Parterne endnu ruste sig, vil der hengaae nogen Tid førend Krigen bliver erklæret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
J China er Admiral Maitland blen modtaget meget koldt, og det skal endog være forbudt de Jndfødte at bringe hans Eskadre Vand og Levnetsmidler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Frankrig. Uagtet de Forberedelser, der gaae forud for de parlamentariske Kampe, ere lidet interessante for Uvedkommende, maa man dog, forikke at tabe Overblikket over det Hele, og for nogenlunde at kunne bedømme de Handlendes Karakteer, nødvendigvis ogsaa følge disse, især hvor, som nu i Frankrig, næsten alle de parlamentariske Notabiliteter tage Deel i Valgkampen. Saaledes er nu ogsaa Er-Ministeren Villele, en af Legitimisternes Anførere, optraadt mod Ministeriet Mole i en Broschure, hvori han opfordrer sine Tilhængere til, dersom de ikke kunne faae deres egne Candidater valgte, da at understøtte Oppositionens. Næsten alle Bladene ere ligeledes optraadte fjendtlige mod Ministeriet og ere ivrige i at bekjendtgjøre de ulovlige Midler, hvoraf det tidligere har betjent sig, forat faae ministerielle Candidater valgte, for derved at nedsætte Ministeriet i Vælgernes Mening. Ogsaa skulle flere Præfecter og andre Embedsmænd have valgt at resignere, for ikke at blive tvungne til at understøtte Ministrene, et Exempel, Flere maaskee ville følge, da det ministerielle Blad la presse har erklæret, at Coalitionen vil, naar den seirer, anklage Kabinettet for Pairsretten. Den Deputerede Martin har bekjendtgjort en Samling Breve fra en Mængde anseelige Borgere og Embedsmænd, hvorved en Mængde Jntriquer oplyses, der gik forud for Emil Gerardins Valg, saa at der kun er liden Udsigt til at denne Moles Factotum vil blive valgt paanye. – Fra Mexico faaer man fuldstændige Beretninger og Tilstanden, der af de fleste skildres som meget ugunstig for de derværende Franskmænd, da Admiral Baudin formedelst Mangel paa Landtropper ikke formaaer at yde dem den fornødne Bistand. Blandt de flere Forfremmelser, som have fundet Sted i Anledning af Jndtagelsen af Fortet St. Juan d'Ullon, hører ogsaa Prindsen af Joinvilles til Flaadecapitain og Ridder af Æreslegionen; en Udnævnelse der ikke vinder Bladenes Bifald, da de gjøre opmærksomme paa, at ved Affairen ved Vera Cruz var den af Prindsen anførte Colonne den eneste der forfeilede sit Maal. Heller ikke skal Admiralen have andraget paa nogen Forfremmelse for Prindsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Belgien. De meest modsigende Efterretninger blive endnu stedse bekjendtgjorte af Bladene, saa at det snart hedder, at Kongen har besluttet sig til at antage de 24 Artikler, snart at han alvorlig tænker paa Krig. Det Virkelige er imidlertid, at Tilstanden er uforandret, og at de politiske Underhandlinger, som drives, forblive aldeles ubekjendte for Publicum. Da Kamrene atter ere sammenkaldte til den 19de dennes for at modtage en Bekjendtgjørelse fra Regjeringen, saa venter man til den Tid en Ende paa denne Usikkerhed. Efter et Rygte skal Hertugen af Orleans have besøgt Kongen Jncognito for at tilraade ham at underkaste sig, og efter Andre skal endog Kong Leopold have aflagt sin Svigerfader, de Franskes Konge, et Besøg i Fontainebleau, hvor han fik samme Raad, dog med Løvte om, at man vilde søge at skaffe Skibsfarten paa Schelde-Floden billigere betingelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Tydskland. Preussen vedbliver endnu stedse at sammentrække sine Tropper ved Rhinen, og har alt der samlet et Armeecorps, der antages at være den paa Frankrigs Nordgrændse dannede Hær overlegent; dog vedbliver man fra Berlin at skrive, at der aldeles ingen Udsigter ere til Krig. Præsten Becker, for hvis Skyld den sidste Tumult opstod i Cöln, er nu bleven idømt 2 Aars Arrest, hvorhos Regjeringen tillige har erklæret hans Defensor, at den ikke ansaae det passende at han offentliggjorde sit Defensionsskrift, og at man af hans Loyalitet ventede, at han heller ikke meddeelte fremmede Blade det. - Den hannoverske Stænderforsamling, der skulde samles den 15de dennes, kunde, da den ikke var fuldtallig, (kun 27 Medlemmer havde indfundet sig) ikke fatte nogen gyldig Beslutning. Kongen af Hannover har nu udstædt en vidtløftig Proclamation, der indeholde Grundene, som have bevæget ham til at ophæve Forfatningen af 1833.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Efter denne Proclamation er det ikke alene fordi Kongen ikke som Agnat er tiltraadt Forfatningen af 1833 at han har ophævet den, men denne Ophævelse søges og retfærdiggjort ved Retsgrunde i det det nemlig hedder, at Forandringerne som foregik i den bestaaende Forfatning af 1819 og hvorefter den af 1833 traadte i Kraft, ikke ere skeete paa en lovmedholdelig Maade, og at derfor den, efter den nye Forfatning, sammenkaldte Stænderforsamling ikke havde nogen fast lovlig Grund. Som et andet Motiv til Ophævelsen anføres, at Forfatningen af 1833 i flere væsentlige Henseender indskrænkede Kongens soveraine Magt, hvilket ansees stridende mod § 57 af der Wiener Schlus=Acte, der vil, at i Forbundsstaterne skal den samlede Statsmagt forblive forenet hos Statens Overhoved, hvortil endelig kommer den tidligere anførte Grund, 20de at Kongen ikke som nærmeste Agnat er tilraadt Forfatningen. J en anden Skrivelse til Stænderne forbydes det tillige at discutere over Forfatningen, da Kongens Villie med Hensyn til den skete Forandring staaer urokkelig fast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Tyrkiet. J Constantinopel har der for nylig været en Jldebrand, hvorved den høie Ports Pallads er aldeles afbrændt, saa at den der boende Premierminister kun formaaede at frelse sig og sit Serail med megen Besværligheb. Archivet der opbevares i Nærheden, blev dog frelst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Fædrelandet. J Ordenssagen N. 37 Procurator Bonnezen som Mandatarius for Statsraad Conrad Heinrich Donner og for Handelshuset Jselin & Comp. (Blechingberg) contra Apotheker Lauriz Schmidt (Guldberg), betræffende en af Citanten i fornævnte hans Egenskab reqvireret Skiftebehandling af Jndstævntes Bo, der senere er ham til fri Raadighed extraderet, blev Torsdagen den 21 Februar i Høiesteret afsagt følgende Dom: Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstævnte med 100 Rbd. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. Ved Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom er den af Nakskov Kjøbstads Skifteret afsagte Kiendelse, hvorved den reqvirerede Skiftebehandling af Jndstævntes Bo er kjendt at burde nyde sin lovlige Fremme, kjendt uefterrettelig at være, og Procurator Bonnezen som Mandatarius for Etatsraad Donner, tilfunden at betale Jndstævnte saa meget i Erstatning for den tilføiede Tort, Skade og Creditspilde, som villige inden Retten udmeldte Mænd, maatte skjønne at være passende, ligesom ogsaa Processens Omkostninger med 30 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Aftonbladet af 9de dennes meddeler et Resumaf den i Kjøbenhavnsposten No. 32 og 33 indførte Artikel: "Det sande Deficit, og indleder samme med følgende bemærkning: At en politisk Regeneration i Danmark har begyndt sit forberedende Værk, har længe kunnet spores; at den lidt efter lidt fremskrider, røber sig dagligen. Langvarige Ulykker, hvoriblandt Nationalvelstandens flere end een Gang indtrufne Bankerot, med deraf følgende Forgjeldning og Svaghed, have ladet Danmarks Folk føle Trangen til Forbedringer. Tiden, andre Landes Exempel og Yttringsrettens Udvidelse have udviklet denne Følelse til Tanke og Handling for Tran gens Afhielpning. Tegnene til en saadan Regeneration ere deciderede, og hvis den, som man bør ønske og haabe, faaer Lov til at udvikle sig i uafbrudt Roe, vil den for os blive heelt lærerig. Vore Venner hiinsides Sundet begynde dette Værk sildigere end vi, men det er sandsynligt nok, at de ile forbi os, og hurtigere end vi faae deres store Vær fuldbyrdet. Jngen Revolution, ingen Fjende ved Grændsen tvinge til overilede Forholdsregler, og ingen sekelgammel Corruptionskonst lægger sine Snarer for de Mænd, som skulde give Udkastet til en forbedret Statsbygning. Danmarks Throne beklædes af en gammel Regentslægt, der, om den end skulde nære Hengivenhed for forældede Synsmaader, dog ved et mere end almindeligen samiliairt Forhold til Folket, er bleven vant til at betragte sig meere som dets Medlem, end som dets Hersker, og ikke lægger nogen Vægt paa at faae Ord forat have med sin kraftfulde Arm gjenerobret Landets Ære." Det danske Folk, om end tilsyneladende udelukket fra Deeltagelse i de offentlige Anliggender, har derimod fremfor mangt andet eiet den Fordeel, at dets Moralitet og Fædrelandskjærlighed ere blevne mindre enerverede af Corruptionen og de naadige eller underdanige Taleres Crem. Dets ringere Antal, dets Sammentrængthed, dets literaire og sociale Samqvem, og dets nysnævnte samiliaire Forhold til Regentslægten have imidlertid tilladt det at følge, om end ei at deeltage i de offentlige Anliggender, og da nu Regjeringen har seet sig foranlediget til at søge dets Raad, har den fundet dets Kræfter stærkere end man efter deres indskrænkede Virkekreds kunde haabe. Danmark kan derfor give sig en rationel Statsforfatning, om ikke paa een Gang, saa i det mindste efterhaanden, ved at indlægge et rationelt Princip, en paa en uafbrudt Udvikling henvendt Retning i de Reformer, Landet beslutter."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Aalb. Avis fortæller følgende Anecdote om Thorvaldsen, i et privat Selskab, hvor han var tilstede, kom Talen paa Museet og Christansborg Slots Anvendelse til Samme. Thorvaldsen hørte stiltiende til, reiste sig op fra sit Sæde og stillede sig uformærket bag en ung Dame, der med Jver forsvarede den Mening, som nogle af Committeen og navnligen Professor Høyen havde antaget, at Slottet ikke egnede sig til at anvendes til Museet. Da hun med stor Veltalenhed havde udfægtet sin Mening, udraabte Thorvaldsen, idet det sædvanlige venlige Smiil spillede om hans Mund: "See, see, der har Høgen (Høyen) atter faaet en Due!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Onsdagen den 30te f. M. sammentraadte en Committee i Randers under Forsæde af Kammerherre, Amtmand Lorenz i Anledning af det paatænkte Minde for N. Ebbesen. Efter flere Timers Discussion denne Gjenstand betræffende, hvori ventileredes de forskjellige Synspuncter, fra hvilke Drabet kunde betragtes, og som flere holsteenske Historieskrivere ei alene frakiende et Værd, men endog have betegnet som Forræderi og Snigmord blev man omsider enig om, da Æresmindet burde Be opreises af Bidragydende over hele Landet, forinden man indbød til Subskription, at udbede sig at det ærede Trykkefrihedsselskab i Kbhvn, herom ved en offentlig Fremstilling vilde udtale sig, hvilket formeentlig ogsaa i enhver Henseende vil stemme med det almene Ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
(Jyllandsp.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
J Jyllandsposten har en oprigtig Beundrer, af den gamle Landsbypræst indrykket en Artikkel, hvori han – hvad Magtfuldkommenheden angaaer sætter Amtsforvaltermagten jevnsides Provste magten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Det hedder fra Kiel den 11te Februar, Professor Chalybæns i Dresden er bleven kaldt til ordentlig Professor i Philosophien ved vort Universitet, og har, som det hedder, erklæret sig beredt til at modtage Tilbudet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Blandet. En nylig udkommen engelsk Carricatur fremstiller den unge Dronning som Schæfferinde, førende et gammelt Faar i Ledebaand. Det gamle Faar ligner paa en Prik Lord Melbourne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Den svenske Digter Nikander er død den 7de dennes i en Alder af nogle og fyrgetyve Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Ved Tallotteriets 1301 Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbings Torvepriser den 23de Februar. Hvede efter Qvalitet fra 7 til 7 1/2 Rbd. Rug 25 - 27 Mk. Byg Alt pr. Tønde. Havre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Hvide Erter - Graae dito
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Bekjendtgjørelser. To Psalmer, til Brug ved Opmuntringen fra Prædikestolen til Goddædighed mod vore vandlidte jydske Landsmænd, ere mig igaar tilsendte fra en høiærværdig Geistlig i Nabostiftet, for at befordres trykte til Brug for hans Menighed. Efter Anmodning bekjendtgjøres dette for Dhrr. Præster her i Stiftet, der muligen maatte ønske et Antal af disse Palmer, og hvorom de i saa Fald snarest muligt ville behage at underrette mig. Af det Oplag, som foreløbig trykkes, vil fra Fredagen den 1ste Marts Exemplarer være at erholde for 2 s. Det bemærkes, at det Overskud, som ved Salget af ovennævnte Psalmer muligen maatte tilveiebringes, er bestemt til Fordeel for vore vandlidte Landsmænd. Nykjøbing den 24de Febr. 1839. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
At Ligningen over Bidragene til Nykjøbing Kjøbstads Commune-Udgivter for Sognets Landdistrict vedkommende, erbenlagt paa det kongl. Postcomptoir her i Byen til behagelig Eftersyn for Yderne; bekiendtgjøres herved. Da jeg underhaanden har solgt min Gaard, saa aflyses herved den over samme berammede Auction den 27de dennes. Sønderborg, Westerborg Sogn den 21de Febr. 1839. Hans Elholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Landeindom tilkjøbs. En Landeiendom med et Areal af 70 a 100 Tdr Land ønskes strax tilkjøbs. Man ville desangaaSeende, enten i portofrie Breve, eller mundtlig henvende sig til Kjøbmand Lyman i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-24
Kjøbmandsgaard til Salg. Afdøde Kjøbmand J. C. Jensens her i Byen beliggende og velvedligeholdte Kjøbmandsgaard, der en betydelig Række af Aar er brugt til gros- og detail Handel og meget fordeelagtigt beliggende, samt beqvemt indrettet, er at faae til kjøbs paa billige Conditioner. Med Hensyn til Kjøbesummen, da kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen. Eiendommen bestaaer af følgende Bygninger: Hoved Bygningen til Gaden, som er 21 Fag stor, 2 Etager, med en paa Søiler hvilende Udbygning, over Hoved-Jndgangen, er til Gaden, indretttet til Forstue 3 Fag, Boutil Stue 3 Fag, med Reoler og Disk, Skjænkestue 5 Fag, Storstue 4 Fag, og til Gaarden: en Dagligstue 3 Fag, et Værelse paa 2 og et paa 3 Fag, et stort rummeligt Kiøkken og et derved værende Kammer. J 2den Etage til Gaden er indrettet en Sal paa 4 Fag, et Værelse paa 3 Fag, et dito paa 3 Fag. J Udbygningen over Boutikken, og Jndgangen: et Værelse beqvemt for Boutik-Folkene 2de Pakkamre a 4 Fag, og en Garderobe. Til Gaden i samme Bygning er endvidere en temmelig stor Pakleilighed til forskiellige grove Vare. En Sidebygning paa 7 Fag, indrettet til Pakhuus 3 Fag, Kulhuus til 300 Tdr. og en Rullestue.