JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-01-05
Fredagen den 16de Januarii førstkommende, om Eftermidi dagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, lader Garver og Feldbereder Hr. Gustav Lund, formedelst forandring af Boepæl ved Auction fierde Gang opbyde og, om antageligt Bud skeer, til den Høistbydende absolut bortsælge hans Gaard No. 107 store Fiolstrædet; hvilken Gaard, i Følge den derover afholdte Vurderingsforretning, er af følgende Beskaffenhed: Gaarden, til Gaden bestaaer af 5 Fag Grundmuur, 3 Etager høi med Qvist over 3 Fag og Heeltag. 1ste Etage bestaaer af en Stue paa 3 Fag, hvorfra er Udgang til Gaden ; der bag ved en Kammer, hvori er anlagt en Trappe til 2den Etage, hvorved er et Kiøkken paa 2 Fag med aaben Skorsteen. 2den Etage bestaaer af en Sal paa 2 Fag og et dito paa 3 Fag; der bag et Kammer og et Kiøkken paa 2 Fag med aaben Skorsteen nok et Kammer paa et Fag. 3die Etage er af samme Beskaffenhed som 2den Etage. J Qvisten en Sal paa 2 Fag ; derved et Kammer paa et Fag, hvori et afdeelt Kammer under Taget. Bag ved er 5 Afdelinger, og i den ene er en aaben Skorsteen. Loftet derover er udi eet. I Gaarden et Side huus, 9 Fag Grundmuur, 3 Etager høit med gebrokken Halvtag, Qvist over et Fag ; Gavlene og Bagsiden Muur= og Bindingsværk. 1ste Etage bestaaer af en Gang paa 2 Fag, hvor Trappen saavel til For som Sidehuset er anlagt; derunder 2 Afdelinger; dernæst en Stue paa 3 Fag og et Kiøkken paa et Fag med aaben Skorsteen. 2den Etage : en Gang paa 2 Fag; dernæst en Stue paa 3 Fag og en dito paa 2 Fag, samt et Kiøkken paa et Fag med aaben Skorsteen. 3die Etage : en Gang paa 2 Fag; derved en Stue paa 3 Fag og en dito paa 2 Fag, samt et Kiøkken med aaben Skorsteen, J Baggaarden et Sidehuus, 7 Fag, 2 Etager høit med Halvtag, Grundmuur i Forsiden, men Gaulene deels Blenværk, deels Grundmuur. 1ste Etage : et Kammer paa et Fag, hvori Trappen til 2den Etage; det øvrige udi et ; i samme en aaben Storsteen. 2den Etage er i 3 Afdelinger. Lofter derover udi et. Et Baghuus, 4 Fag, 2 Etager høit med gebrokken Halvtag, Grundmuur i Forsiden, Resten Muur og Bindingsværk, hvorunder en Kielder paa 2 Fag. 1ste Etage er indrettet til Stald til 2 Heste med Spiltouge, Hækker og Krybber; over Kielderen en Tørrestue paa 2 Fag. 2den Etage er i 2 Afdelinger. Loftet derover udi et. Paa den anden Side i Baggaarden et Sidehuus, en Etage høit, Fag Grundmuur samt Halvtag. Loftet derover udi et. En Baggaard, hvorudi et fælles Springvand med Kasse i Jorden og behørigt Redskab. En Forgaard med Springvand, hvortil behørigt Redskab. Et dobbelt Locum med Kaffe i Jorden. Til Stedet endeel Brandredskab. Overalt i Værelserne, som ere panelede, gibsede, malede og betrukne, findes 11 Jernkakkelovne. Bygningerne ere i Stadens Brandkasse forsikrede for 14300 Rdlr. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere forinden til Eftersyn saavel hos Eieren af Gaarden som hos Landvæsens-Commissair Bay, boende i Frederiksberggaden Nr. 215.
Berlingske Tidende, 1807-01-05
For en Møllersvend der som Mestersvend kan paa C. D. tage sig Bestyrelsen af en hollandsk Mølle samt 2de Drenge der maatte være Confirmeret og have Lyst at LærreMølleriet, er til 1ste Maji Tieneste ledig, naar de jo før jo heller melder dem hos C. Bastland. Nyeraad pr. Wordingborg, den 1ste Januarii 1807. Weserven Søren Johansen Færgehuuset af Præstøe Amts Al 65de Lægd No. 9 der uden behørig Rigtighed har forladt Lægdet og hvis Opholdsted ikke vides, efterlyses herved med Tilhold uopholdelig at begive sig tilbage i Lægde, eller at forsyne sig med Amts-Pas, da han i andet Fald efter Anordningerne bliver at ansee og straffet som en Rømningsmand. Eieren til een under foret i Ballerup Kirke her paa Amtet værende og gandske forfalden aaben Begravelse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, at indfinde sig og for Undertegnede at legitimere sin Eiendomsret dertil, samt derefter at istandsætte og for Fremtiden at vedligeholde samme da denne Begravelse ellers i Mangel heraf og som en Følge af Forordningen af 22de Februarii 1805, og det Kongelige Rentekammers Ordre af 20de hujus, bliver tilkastet og tillukt. Kiøbenhavns Amtstue, den 30te December 1806. Bierg.
Berlingske Tidende, 1807-01-05
Herregaarde og andre der behøve Bødker=Arbeide, kan bekomme samme hos Bødkermester Hemmert i Slagelse, der Herrer Kiøbmænd og Brændeviinsbrændere som til nyt Værks Anlæg eller Gammelt at reparere, kan samme hos mig blive istandsat, at mit Arbeide kan svare for sig er jeg forvisset, og efter Accordt blive fuldført.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Boston den 1ste Decbr. General Caton, der nu opholder sig her, har givet følgende nærmere Efterretning om den nordamericanske Rebel den forrige Vicepræsident Burk: J afvigte Vinter var Burr i Staden Washington og aabenbarede sit Project, at revolutionere de vestlige Egne af America, for General Caton. Bures Plan var, at adskille det fra Anionen, stifte et Monarke, som han selv vilde være Hovedet for, forganiseve en bevæbnet Magt ved Missisippi og udvide fine Erobringer til Mexico. Han vilde overdrage General Caton en Hovedcommando. Denne fulgte sin Harme, for fuldkommen at erfare Burts Arslag. Bur havde kort forud giort en Reise igiennem de vestlige Egne, forskaffet sig nøiagtige Korter over alle Positioner ved Missisippi og om Egnene lige til Mexico og sluttet Forbindelser med de fornemste Personer ved Ohio og Missisippi. Han beklagede sig for Caton, at Regieringen nægtede ham Erstatning far de Forskud, han havde gjort paa den africanske Kyst, og erklærede, at der nu var kommet en gunstig Tidspunkt til at forskaffe sig selv Erstatning. - Strax efter denne Samtale begav General Caton sig til Præsidenten og foreflog Buer som en Person, der var meget vel skikke til at forestaae vore Underhandlinger i London eller Madrid, i den Tanke, at naar Burr fik en slig Æres Post, vilde han blive Fædrelandet tro og opgive sine strafværdige Anslag. Præsidenten forstod ikke dette Vink, hvorpaa General Caton udtrykkede sig tydeligere og sagde, at dersom Burr ikke blev ansat, vilde vi inden 1 1/2 Aar faae en Jnsurrection om ikke Rebellion ved Missisippl. Men Præsidenten agtede ikke paa denne Forestilling. Adskillige Medlemmer af Congressen, som Burr yttrede noget om Sagen for, erklærede, at han foriente, at hænges, med troede imidlertid ikke, at Anslaget kunde udføres. Gene ral Caton talede nu ikke mere derom, førend han hørte om Burts Udrustninger ved Ohio.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
J forrige Maaned udsagde Generalfiskalen i Kentur, edelig : "At han havde de meest overtydende Beviser paaat Aaron Buer, forhen Vicepræsident for de forenede Stater, havde dannet en Conføderation, for at falde ind i Mexico og skifte et Rige i de vestlige Egne; han hvervede Folk og samlede Proviant og Munition." Derpaa foreslog han, at arrestere Burr. Denne var dengang i Løgingtøn, fik 3 Timer efter at vide, hvad der foregik og undkom ved Flugten.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Thomas Payne er nu en af vor nærværende Præsidemsfornemste Forsvarere i vore offentlige Tidender.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Philladelpia, den 2de Novbr. Her i Landet er man for nærværende Tid beskjæftiget med at vælge nye Representanter til næste Congres, som den 1ste i næste Maaned vil møde i Washington. Den nye Storbrittaniske Minister Hr. Eskine er i disse Dage ankommen til Annapolis. Spanierne har nu tilbagetaget den Post paa denne Side Sabine=Floden, hvorfra de i forrige Aar bleve fordrevne af Nordamerikanerne. Staden Nye=Orleans blev den 16de i forrige Maaaned hiemsøgt af en skrækkelig Orkan, der varede i 5 Timer, gjorde stor Skade paa Huse og Sukker=Møller i Nærheden af Staden, brækkede Sukker=Rørene og drev paa Grundmange i Havnen liggende Skibe, hvoraf nogle sank med deres Ladninger. J de sidste 13 Aar har der paa Stedet er raset en saa voldsom Orkan. Heftige Storme og Orkanen har i dette Efteraar været almindelige saavel paa den hele Kyst af Nordamerika, som og i Vestindien, hvor især den brittiske Øe Domtnichar liidt meget. Efter Avisernes Beretning skal en dansk Skonnert fra St. Thomas være forliist paa Kysten af Syd Carolina, paa Mandskabet nær, som er bleven reddet.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Capitainerne Lewis og Clarck, som for 2 1/2 Aar siden begave sig for den nordamerikanske Regierings Regning paa en Opdagelses Reise, vare den 28de September paa deres Tilhøpreise ankomne til St. Ligt. De har igiennem hidtil bekiendte Egne trængt frem lige til det stille Hav, undersøgt Løbet af Missour, og andre Fløder, og gjort mange inerreffante Jagttagelser.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Neapel, den 5te Decbr. Marskal Masseng har endnu sit Hovedqvarteer i Monte Kone, og giør Anstalter til gandske at fordrive Engellænderne fra Calabrien. For nærværende Tid synes man ikke at tænke paa Steilsens Erobring. Oprøret i det ulykkelige Caladrien er nu snart endt. Jndvaanerne i Kongeriget Neapel længes efter Ro, og Engellændernes to sidste Forsøg paa endnu engang at vække en almindelig Opstand blandt Folket, ere gandske mislykkede. Vor ny Regiering giør sig daglig mere og mere elsket ved sine vise Anordninger.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Mayland den 12te Decbr. Antallet af de Tropper, som ere commanderende fra Øvre, Jtalien til Preussen, skal beløbe sig til 20000 Mand. Derimod ankomme talrige Transporter Conscriberede fra Frankerig, for at complettere de Regimenter, som blive tilbage i Jtalien. Desuden er et stærkt Troppecorps paa Marschen fra det sydlige Frankerig, for at besætte Kysten ved det adriatiske Hav fra Venedig ned til det Neapolitanske. Skrivelse fra Barcellona, den 14de Decbr. Vi faae her Tid efter anden Efterretninger fra Sicilien. De seneste melde, at Kong Ferdinand har ved et Edet laqvestreret alle Sicilianeres Godser, som opholde sig uden for Steilien, i Jtalien og Frankerig. Fuldbyrdelsen af dette Eiet er overdraget til Hr. Speciali, der for 5 Aar siden stod i Spidsen af den Ret, som dømte Prindserne Pignatelti=Strongoli og Colonna Stigliano Admiral CaraccioloLægen Corillo og flere udmærkede Mænd til Døden. Han har iblant andet confiskeret Hertug Ferrandinas Godser i Siellien, hvis Jndtægter beløbe sig til 30000 Rdlr. aarlig. Hertugen er en Spanier og Hertugen af Albas ældste Søn Skrivelse fra Triest, den 18de Decbr.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
En engelsk Fregat og en Kutter, som i nogle Maaneder, have krydset uden for vor Havn og strengt visiteret alle Skri be, bleve i Morges i Dagbrækningen, en Miil fra Havnen, andredne af 7 store Kanoneerchalupper, som ere udrustere i Venedig. Trefningen varede til i Middags Kl. 11, da Kanontordenen efterhaanden trak sig bort. Man veed ikke, hvad Udfald Trefningen har havt, da det taagede Ver betog os Udsigten. Der skete henimod 1500 Kanon, skul; tillige var Geværilden heftig, da Kanoneerchalup, perne formodentlig have havt stærke Besætninger. J Morgen faae vi formodentlig nærmere Efterretninger om Trefningens Udfald.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Baade Cattars og Castel Nusvo ere endnu i Russernes og Montenar nernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Wien, den 20de Decbr. Du kelser. franske Kammerherre Montesquion er ankommen hertil som Coureer. Hans Mission skal være af stor Vigtighed. Den franske Ambassadene General Ardresssys hyppige Communicationer med vort Cabinet ere af 3 det venskabeligste Jndhold. General Vinent er bleven i udnævnt til Gesandt i Paris.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Warschau, den 25de Decbr. I Tirsdags Morges Kl. 5 reiste Keiseren herfra til Forposterne. Han tilbragde Natten i Jablonna i Prinds Joseph Poniatowskys Huus. Samme Dag slog man en Broe over Wkra ved dens Munding i Bug. Man forcerede 2 Øer, hvor Russerne havde forskandset sig. Keiseren tilbragde Natten i Okunien. Følgende Dag, den 24de: bleve Russerne fordrevne fra deres Positioner ved Famikowo- og Carnow. De have trukket sig tilbage til et Corps paa 10 til 12000 Mand, der stod ved Nasielsk. Dette Corps blev slaget. Man fik nogle Fanger og tog 3 Kanoner fra Fienden. Keiseren tilbragde Natten i Nasielsk. Østerrigerne lade allehaande Levnetsmidler, som den franske Armee vil trække fra deres Territorium, passere frie og uhindrede.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Baron Jacobi kom den 30te Septbr. til Engelland, men var ikke hos ham førend den 11te Octbr., altsaa kun 3 Dage, før Slaget. J Petersburg blev Preussens Hensigter først erklærede den 30te Septbr. ved Oberst Krusemark, uagtet Hertugen af Braunschweig selv havde været der faa Maaneder i Forveien.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Statssecretair Lord Howick erklærede end videre i sit Talle : at den forevigede For havde skrevet sit første Brev til Ministeren Talleyrand i Anledning af Snigmordet uden Hensigt til Underhandling, men blot som en Privat Jntimation. J øvrigt fandt han slet intet uanstændigt i, først at giøre Fredeyttringer. Skulde han nogensinde see er gunstig Leilighed til at slutte en ærefuld og sikker Fred, saa vilde han slet ikke tage i Betænkning strax at giøre Forslag, dertil.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Hr. Canning dadlede skarpt Ministrenes Forhold i Henseende til Preussen og sagde, at intet var saa jammerligt, som vor Diplomatik. Man havde ventet store diplommatiske Forandringer; men alt bestod i, at Hr. Adair kom til Wien stedet for Sir Arthur Paget. Da Preussen trak i Feldten bestod vore Anstrængelser i et Fyrværkerie i Boulogne og en Jndskibning i Paddington=Canal. Den Hielp, man endte Preussen, var Lord Morpeth, 2 Secretairer og hans Capellan, en skiøn Bistand for at standse den franske Armee. Han paastod tillige, at den kongelige Talle snarere vilde net slaae end opmuntre : dog maatte man i denne frygtelige Kriis ikke fortvivle; Engelland hovde Hielpekilder nok til at møde alle Vanskeligheder.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Parlamentet har i Forgaars begyndt sine Juleser er, som vedvare til den 29de. En Modstander af Ministeren, Hr. Bidulph, fremstod den 24de i Underhuset og erklærede, at den i Kongens Aabningstale saa faderlig anbefalede Sparsomhed maatte ikke være noget koldt Bogstav i de kongelige Ministres Mund; men man maatte vise Publicum, et man vilde paasee enhver Besparelse, der kunde giøres. I Gaar Eftermiddags Kl. 2 1/2 satte en pludselig indtrædende høi Flod de laver Gader ved Themsen saa hastig under Vand, at Jndvaanerne neppe kunde redde sig. I TooleiGaden seilede man med Baade.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
I Gaar er Sir Sammel hos endelig afseilet fra Spihead med Linieskibet Centaur og Fregatten Polpphem. Admira Murray, som ligeledes afseilede til Buenos=Ayres, blev ved Mødvind nørt til at gaae tilbage med fine 4 Krigsskibe.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
I Grevskabet Limerrick er formedelst de sammesteds herskende Uroligheder nedsat en Commission af 7 anseete Prisoner, som skal tage de tientag, hver oprørsk Bevægelse. pe Fregatten Athenienne, som førliste imellem Tunis og Maltha, havde 10000 Pd. Strl. klingende Mynt ombord. Det er ugrundet, at Expeditionen under General Crawfurd ved Stormen skal være dreven tilbage til Jrland. Man troer, at den allerede har tilbagelagt Halvveien til MarAnique.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Rygtet gaaer her i Engelland, at den spanske Regiering, skal have afsigaet Øen Cuba til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Det hollandske Linieskib Terrible paa 68 Kanoner er fortift Østen for Pullotiong paa Øen Java.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
J Nordamerica hersker Fordittvelse mod Engelland hos eet Partie; derimod synes Forbittrelsen mod Spanien at være alle Partiers. De offentlige Blade opmuntrede nordamericanske Tropper at marschere lige til Mexico Skrivelse fra Paris, den 29de Decbr.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Den store Armes 41de Bulletin, dat. Posen, den 14de Decbr.: "Brigadegeneral Belair af Marschal Reys Corps gik den 9de d. M. fra Thorn og marscherede mod GalupDen 6te Bataillon let Jnfanterie og Escadronschef Schoensmed 60 Mand af 3die Husarregiment stødte paaet fiendtlige Parti af 400 Ryttere, saa at begge Forposter paa eengang kom i Haandgemæng sammen. Preusserne mistede en Officier og 10 Dragoner, som bleve Krigsfanger, og 30 Døde, hvis Heste faldt i vore Hænder. Marschal Ney rosen Escadronschef Schoeni. - Den 11te, om Morgenen, Kl. 6, hørte man en Kanonade i Egnen af Bug. Marschal Davousk havde beordret Brigadegeneral Gauthier, at sætte over denne Flød ved Mundingen af Skra, lige over for Byen Okumin. Da det 25de og 89de Regiment vare komne over, vare de allerede beskyttede af et Brohoved og rykkede en halv Miil frem mod Byen Pomikawo, da en russisk Division viste sig, for at bemestre sig Byen. Al dens Anstrengelsk var imidlertid forgieves ; den blev slagen og mistede mange Folk. Vi fik 20 Døde og Saarede. - Broen i Thorn, der staaer paa Pæle, er igien istandsat, og managter, igjen at reparere denne Stads FæstningsværAn. Skibsbroen i Førstaden Pragaer færdig. Man ind ætter en forskandse Lur ved denne Forstad. - Den 10de satte Marschal Augerean over Weichsel imellem Zaktøym og Urata. Hans Detaschements forskandse sig paa den høire Bred af denne Flod. Russerne synes at have en Krigsmagt i Pultusk. - Marschal Bessieres er marschenet fra Thørn med det 2det Kavallerie-Reservecorps.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
- De Herrer Luchefini og Jastrow, Kongen af Preussens Befuldmægtigede, ere reiste til deres Hiere. - hele den preussiske Bataillon von Klock er desertetil fra Byen, Brok og ankommen til vore Poster. Den bestaaer deels af Preussere, deels af Polakker. - Tienden har afbrændt Breslaus skiønne Forstæder, hvorved mange Fruentimre og Børn ere omkomne. Prinds rome har sendt disse ulykkelige Jndvaanere Understøttelse. Menneskeligheden har her faaet Overhaand meer Krigslovene, der befale, at drive en beleiret Sted til tet yderste. - General Gouvion er bleven udnævnt til Gouverneur i Warschau." - 42de Bulletin, dat. Polen, den 15de Decbr.: "Broen over Narew er færdig; Broehovedet er besat med Kanoner. Broen over Weichsel imellem Zikrozym og Utrata er ligeledes færdig ; Brohovedet, der er forsynet med et stort Batterie, er et meget frygteligt Værk. - Derussiske Armeer komme fra Grodno og Biels- og trække sig langs med Narew og Bug. Den 10de var en at deres Divisioners Hovedqvarteer i Pultuek. - GeneralDulauloy er bleven udnævnt til Gouverneur i Thorn. -
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Keiseren har befalet, at der skal hverves et Regiment i de preussiske Stater paa hiin Side af Elben. Prindsen af Hohenzollerne Sigmaringen er bleven udnævnt til Oberst for dette Corps. - Det er blevet alle sachsiske Førster tilladt, at tiltræde Rhin Conføderationen. Keiseren har misbilliget Contributionernes Udskrivning i Staterne Sachsen Gotha og Sachsen Meiningen og befalet, at tilbagebetale alt, hvad der allerede var hævet. Da disse Førster ikke have været i Krig med Frankerig og heller ikke leveret no et Contingent til Preussen, kunne de heller ikke underkastes nogen Contribution. - Armeen har taget det Mecklenburgske i Besiddelse. Dette er en Følge af den i Schweriden 25de October 1805 imellem Hr. Alopæus og Grev vonBassewitz sluttede Tractat, hvori Hertugen af Meck enburg, orpligter sig til at tillade de russiske Tropper under GeneralTolskops Commando fri Passage paa hans Territorium. - Aarstiden sætter Polakkerne i Forundring, da vi ingen Frost have, Solen skinner hver Dag og det er endnu Høst veir.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Storhertugen af Berg har den 1ste d. M. udstedten Forordning i Warschau, hvorved en Commission er bleven nedsat til at sørge for den franske Armees Proviantering.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Iblant sammes Medlemmer er ogsaa Prinds Louis af Radgivil.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Iblant de preussiske Krigsfanger i Naney fandtes 380, Schweitzere, som Obersten for det 4de Schweizer=Regiment har hvervet og sendt til Depoter. Andre 13 til 1400 preussiske Krigsfanger have ladet sig hverve til forskellige nye Legioner.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
En Convor af 80 Kystfarere, som den 14de d. M. løs ud fra Royan ved Bordeaux under Eskorte af en Corvette, er bleven adspredt ved en stærk Storm og nogle af Skibene ere strandede. Corvetten selv har liidt meget og mister Anker og Toug.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Dørsten, den 29de Decbr. Generalouverneur Rison har ved en Proclamation befalet, at Provindserne Münster, Mark, Osnabrück, Tockienburg og Lingen skulle afvæbnes og deres Vaaben bringes til Wesel. De, der efter Afvæbningen endnu beholde Vaaben, skulle arresteres, stilles for en Militaircommission og straffes med Døden. Herfra undtages Officierer, som have Tilladelse, at bære Vaaben, i offentlige Authoriteter og de Jndbyggere i Stæderne Münster, Ham og Osnabrück, der giøre Tieneste som Nationalgarder. Revolten i Grevskabet Lingemer ellersnart blevin dæmpet.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
J Münster er den lagt Beslag naade engelske Varer Skrivelse fra Nürnberg, den 29de Decbr. Vore Tidender melde, at Erkehertug Ferdinand af terrig, Keiserens Broder, er død i Wien. Belgrad skal være bleven erobret af Servierne.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Der skal være forefaldet nogle Uroligheder i Cracau kan angiver Studenterne sammesteds som Ophavsmænd, Skrivelse fra Manheim, den 30te Decbr. Fra Stettin meldes, at en preussisk Streif=Commando af til. 80 Mand fra Fæstningen Colberg stødte den 8de d. M. paa en Patrouille af Storhertugen af Badens Tropper paa 42 Mand, der var i en Bye, som Preusserne strax omringede og angrebe. Preusserne mistede 8 Døde og 3 Fanger. Af Storhertugen af Badens Tropper bleve 11 Soldater fangne Fdræbte og en Officier let saaret. En lignende Tildtagelse indtraf den 27de November, hvorved 10 Mand af StorHertugen af Badens Tropper bleve fangne af Preusserne.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Leirza, den 31te Decbr. Kongen har udnævnt Overkammerherre Grev von Bose, der har sluttet Freden i Posen, til Cabinetsminister og udenlandsk Statssecretair.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Efterat den fra Maynz ankomne Nordlegion havde opholdt sig her 8 Dage og var bleven forsynet med Sko og Kapper, marscherede den videre til Armeen den 25de og 26de.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Cassel, den 31te Decbr. Generalgoverneur Lagrange udstadte den 28de følgende Proclamation : Indvaanere i Hessen i De hessiske Soldater, som alle ere Eders Sønner, Frender og Venner, ere endnu stedse i den Vildfarelse, hvori Jldesindede hav bragt dem, uagtet jeg har givet dem den formeligste Forsikkring, at ingen skal tvinges med Magt til Tienesten. Eder, I dette Lands Jndvaanere, maae det være magt paaliggende, at bringe disse daarlige Mennesker tilbage til deres Fornuft ved at giøre dem begribeligt, at det er dem, som drage at Krigens Ulykke over Eders Personer, Familie og alt hvad der er Eder kiært. Jndvaanere i Hessen, Sknide, hvilket jeg ikke troer, alle Eders Forsøg være unyttige, saa betænker i det mindste, hvor høit det er Eder magtpaaliggende at ikke lader Eder henrive af dem i den Afgrund, hvori de ville styrte Eders Fædreneland. Her, Jndvaanere og Soldater i Hessen, her faae J den sidste Advarsel af mig. Skrivelse fra Berlin, den 3die Januar.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Journalen Telegraphen melder, at Breslau har overgivet sig til de Franske.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Den 26de Decbr. blev Woywodskabet Posens Ridderskabsfane formelig indviet i Domkirken i Posen til Fædrelandets almindelige Forsvar.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse fra Nedre=Elden, den 4de Januar. En Skrivelse fra Anclam i en offentlig Tidende melder iblandt andet følgende: "Mar cha Mortier, der hidtil kuns har ventet paa Forstærkning, vil nurykke ind i SvenskPommern med sit Corps og indslutte Stralsund. De Svenske synes at være fuldkommen brlavede derpaa. Man regner, at de svenske Tropper i Stralsund ere lige saa stærke, som den fremrykkende Armee, men Marschal Mortier faaes endnu stedse Forstærkning fra Jtalien, Frankerig og Holland og trænger især til Artillerie. Et Corps af 5000 Mand Svenske har besat Øen Rügen.
Berlingske Tidende, 1807-01-09
Blandede Efterretninger. Frænkerig. Eskadronschef Monistrol, der var ansat ved Storhertugen af Bergs Generalstab, er bleven afsat. Han havde henvendt sig til Keiseren med en skriftlig Ansøgning om Belønning for en udmærket Handling, og for Saar, som han i Følge deraf havde faaet ved Angrebet paa Fienden ved Demmin i det Mecklenburgske; men Krigsministeren lod en Undersøgelse anstille, som udviste, at han ingen Deel havde havt i Angrebet, men var bleven saaret ved at flytte med Hesten, da ham forfulgte en Bonde, der havde en smuk Hest.