Københavns Adresseavis, 1798-05-03
Da der findes paa mange Steder Moser og vand syge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar. c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som haver arbeidet i Selskabet, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 50 Rdlr. For det næste 200 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. I Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Gravningen, og om de alle deri haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskiellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet. ligeledes: d. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning i Island især til Befordring af Agerdyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin største Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden December Maaneds Udgang 1799. c. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar, tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 8. For den, som efter Hr. Prof. Strøm Underretning om den islandske Mose eller Field græsset, Mariegræsset og Geitnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, indsamler den største og bedste Mængde af disse tre Mosarteer, og deraf, efter Fornødenhed, giør den største Brug i Huusholdningen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier: For den største Mængde 200 Rdlr. For næste Mængde 10 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æskningerne maae geleides med paalidelige Attester, ei allene om den indsamlede Mængde, men og om sammes Brug og Anvendelse i Huusholdningen. Selskabet vil tillige paa en passende Maade ud merke dem, som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Mosarter til spiselige Levnetsmidler. Ligeledes vil de, som deraf have ladet indsamle, og, med eller uden Blanding, tillave Grød, eller Brød, for dermed at bespise Fattige fra Field bøigderne, som gaae omkring og tigge, og paa denne Maade give dem Smag derpaa, særskilt blive er lønnede. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1799 og Premierne vorde udsatte for flere Aar. 9. For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekiendtgiørelse indtil 1ste Nov. 1799, ved Grøftning og Rydning m. v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbek= og tilgrændsende Amter beliggende Aarmose, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Giødnings eller tienlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne askes inden sidste December 1799. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved færskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne 10. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gierder, opførte i Aaret 1798, udsættes for Dannemark. For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre danske Alen, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den næste Mængde ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige færskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn, taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden den 1ste November 1802. Der meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste fire Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed, vil et levende Gierdes Hoved=Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gierder opføres af adskillige Vexter. Hage= eller Hvid=Tornen (Cratægus Oxyncantha) som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er stærk, skyder ei for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsverten, og et særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gierder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Planteskole i Nærværelsen. Slagen=Tornen giver og et godt levende Gierde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder, løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græs verter til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Fiinhed. Stik=Palme Ilex aquifor lium, giver et ypperligt Gierde, men er langsom af Vext. Hassels= og Pille Træets Nytte til levende Gierder er og bekiendt. Berberisser ere i Samling med andre af de her benævnte Planter, ligeledes tienlige til levende Hegn. Det vilde Æbletræe hører og herhen, et at tale og flere. En god Anviisning til levende Gierders Plantning. findes i Høegh Anviisning til et velindrettet Landbrug. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid Torn Gierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gjerder, Stik Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden er tillod Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilket Premien søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige Danske Provindser. b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier: For største Mængde, ikke mindre end 150 Favne, levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr., for den største Mængde levende Gierder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden sidste December 1802. 11. Da Tornen er den bedst fredende Plante i levende Gierder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde; saa udsættes trende Premier for Torne=Plantnings=Anlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gierder. For den største Torne=Plantnings=Anlæg 300 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr., og For det dernæst 10 Rdlr. Premierne æskes inden December Maaneds Udgang. 1802 og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne=Træe=Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmon, som dertil er anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gierder. 12. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besvarelse, og tillige, saavidt mueligt en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, fiin der Selskabet det tienlig at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengierder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets første Sølv=Medaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Guld=Medaille eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis: For den største Mængde af gode Steengierder sette af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For 60 Favne 8 Rdlr. 40 Favne 6 Rdlr. For - For 30 Favne 5 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og øvrigt saa jevne paa Siderne som muligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved en renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skie gjerder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes forat svare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør de medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gier derne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofgste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gier ders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1799. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier, særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde ei mindre en 100 Favne, 200 Rdlr. For næste ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner, og Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1799. Og da nogle tusinde Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for en kelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder for Ex, paa Bornholm, opsættes enkelte Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. (Fortsættelsen følger).