Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Det ny franske Ministerium. Den nuværende franske Finantsminister, Hr. Villele, er født 1773, og traadte først i Kongel. Søtjeneste. Under Viceadmiral St. Felix gik han til Jndien, og opholdt sig i de første Aar af Revolutionen paa Jsle de France, hvor han syntes at tage Deel i Øens Forvaltning. Da han 1807 kom tilbage, nedsatte han sig i Toulouse. Her blev han 1815 udnævnt til Medlem af Communeraadet. Hertugen af Angouleme ophøiede ham til denne Stads Maire, og snart derefter valgtes han til Deputeret i det lovgivende Corps, i hvilken Egenskab han snart udmærkede sig ved sit royalistiske Sindelav, sine Talegaver og mange administrative Jndsigter. J forrige Aar indtraadte han som Minister uden Portesenille i Conseilet, og afgik efter Mødets Slutning igjen til de Deputeredes Kammer. - Justitsministeren Corbie res Navn er ikke blevet offentligen nævnt førend 1815. Den Gang var han Advocat i Renne og Decanus ved det derværende juridiske Facultet. Nu blev han udnævnt til Medlem af de Deputeredes Kammer, og viste sig i samme Aar som en ivrig Tilhænger af det legitime Monarkie, og fra den Tid af stedse i Opposition af Decazes og de Efterfølgendes Ministerium, indtil han forrige Aar, endskjøndt uden Portesenille, paa kort Tid blev optaget i Ministeriet. Han traadte derpaa, tillige med Hr. Villele, ud af Ministeriet, men holdt sig med samme i dette Aars første Mødes heftige Debatter neutral. Marquis ClermontTonnere, Marineminister, kom 1799 i den polytechniske Skole, og tog derpaa, under Napoleon, Deel i Feldttogen i Tydskland, Jtalien og Spanien, under Kongen blev han først Lieutenant ved de graae Musqueterer, derpaa Ridder af St. Ludvigsordenen, Officier af Æreslegionen, og Pair af Frankrig. J denne Egenskab holdt han, blandt andre, en Forsvarstale for Recruteringsloven. J Discussionerne angaaende Hr. Barthelems Forslag om Valgloven, erklærede han sig for samme. - Krigsministeren, MarchalVictor, Hertug af Bellune, er født 1767, og kom 1788 i Krigstjeneste. J den første italienske Armee blev han 1792 Bataillonschef; ved Toulons Beleiring blev han, i Spidsen for Grenadererne, to Gange saaret, og udnævntes derfor paa Valpladsen til Brigadegeneral. Han deeltog under Bonaparte i Feldttogene i Jtalien, og maatte ved Marengo ene, med et ringe Antal Mandskab, i Begyndelsen af Slaget kæmpe mod Østerrigerne. Derpaa kom han til den bataviske Armee, og snart derefter som Minister til Danmark. J Feldttoget 1806 commanderede han den femte Division, og i Slaget ved Jeng et eget Armeecorps. Snart derefter blev han tagen til Fange af et preussisk Streicorps. Efter hans Udvexling commanderede han Grandens's Beleiring, og var med i Slaget ved Friedland. Siden blev han Gouverneur i Berlin, og efter Freden i Tilsit Marchal. Han tjente 1808 ved Armeen i Spanien, udmærkede sig ved adskillige Leiligheder, men tabte Slaget ved Talavera. Beleiringen af Cadix blev ham overdraget, men det lykkedes ham ikke at indtage det. Herfra blev han kaldet til det russiske Feldttog. Han bidrog meget til at redde Resten af den franske Armee ved Berisina, deeltog i Slaget ved Leipzig, og blev, efter Fægtningen ved Hahnau, sendt til Strasburg, for der at forsvare Grændserne. 1814 fægtede han med Bonaparte i Egnen af Paris, men hvor han tildrog sig den Bebreidelse, ved Forsømmelse at have forfeilet Montreau-Broens bemægtigelse. Efter Restaurationen fulgte han Hertugen af Bourbon, til Gent. Fra den Tid af stod han altid i stor Anseelse, ikke allene ved Hoffet, men ogsaa hos Royalisterne af alle Partier. (Slutn. følger.) Prinds Friedrich af Hessen, en eneste Søn af Churfyrsten, og præsumtiv Tronarving, var den 31 Jan. d. A. paa Masquerade i Cassel, og havde sin Tjener, navnlig Bechstadt, med sig. Begge vare klædte i Domino, og ingen syntes at kjende dem. For at blive desmere ukjendelig, havde Prindsen byttet Domino med Bechstadt. Omsider nærmede en Masque i Munkedragt sig, og præsenterede Tieneren, efter at have spøget lidt med ham, et Glas Grog, som denne drak. Munken forsvandt, og hverken Prindsen eller hans Tjener blev ham siden vaer igjen. Et Korteer derefter fik Bechstadt Ondt, og maatte gaae hjem. Næste Dag var han død, og ved Ligets Aabning befandtes, at han havde faaet Gift. Man har hidtil ikke kunnet komme paa Spor efter Gierningsmanden. Fra Politiets Side ere alle de, der have været paa Masqueraden, blevne opfordrede til personligen at indfinde sig, inden 48 Timers Forløb, under Straf af at blive arresterede som Mistænkelige.