JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Østerrig. Ogsaa i Wien er de franske Prindsers Reise og Ankomst dertil Dagens Thema. Begge ere paa deres Moders Side nærmere beslægtede med Keiserhuset, end den fortiden i Prag levende ældre Green af den bourbønske Slægt. De Franskes nuværende Dronning er kjødelig Tante til den nu regjerende Green af Keiserhuset og har, da Neapel var occuveret af Franskmændene, i Aarene 179821802 opholdt sig Wien med sin Moder, den daværende Dronning af Neapel, Det er altsaa Nærdeslægtedes aabne Arme, der i Wien ville, modtage de franske Prindser, og denne Modtagelse vil ved blive saameget varmere og venligere, som man allerede af den Tale, den østerrigske Gesandt, Grev Appony, holdt i Paris paa de Franskes Konges Navnefest, har lagt Mærke til Udtryk, der vidne om den stedse stigende Tillid hos Europas Souverainer til Ludvig Philips Talenter og Klogskab.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Nyeste Postefterretninger. Skrivelse fra den russiske Grændse af 5te Mai. Der er vel ingen Tvivl om, at de Reductioner, som for Dieblikket iværksættes ved den østerrigske Armee, maae være den Følge af Overeenskomster med de øvrige forbundne store Magter og altsaa ogsaa med Cabinettet i St. Petersborg. Ruslands eiendommelige Stilling, og selv dets særegne militaire Indretninger, tillade derimod ikke denne Stat at giøre lignende Indskrænkninger. Alt hvad der fra dens Side kan skee, vil vel bestaae i, at den tilfældige Afgang ved Hæren ikke vil blive erstattet ved ny Udskrivning, hvilket, efter troværdige Forsikkringer, iaar heller ikke vil skee. Paa den anden Side vil man ligeledes, ved de Troppe-Dislocationer, som sædvanligt om Sommeren finde Sted, tage saadanne oeconomiske Hensyn, at de falde Statskassen og Gouvernementerne saalidet til Byrde som muligt. Ved Marinen vil derimod de samme Summer blive anvendte til dens etatsmæssige Forstørrelse, som eengang dertil ere bestemte.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Fædrenelandet. Aalborg, den 25de Mai. Idag Middags stededes til Hvile i Jordens Skjød, de jordiske Levninger af Fru Kammerherreinde, Stiftamtmand inde v. Castenschiold. Til en Sorgehøitidelighed som denne, hvor en saa almindelig Deeltagelse og Erkiendelse af den Afdødes Værd udtalte sig i alle Classer, har vort Samfund længe ikke været Vidne. Paa det skjønne Fjord Bassin lige ud for Slottet havde en af Byens CoffardiBrigger lagt sig, ziret med Flag paa Sømandsviis. Fra Havnen fyredes Minutskud, saalænge Processionen var underveis. Byens Borgercorps med tilhørende Jægercorps paraderede udenfor Slottet, da Liget blev udbaaren, siden efter ved Kirken, da Sørgetoget ankom der og endelig paa Kirkegaarden. Paa begge de sidste Steder paraderede tillige det her garnisonerende Regiments Underofficeercorps. Liget bares hele Veien af Officerer af vore Borgercorpser. Som Marschaller fungerede den forhenværende og den nuværende Chef for det borgerlige Jægercorps, de Herrer Capitainer Wigelsen og Schytte. En uoverseelig Række af Sørgepar, sammensat af Mænd af alle Stænder og Stillinger, blandt dem Regimentets samtlige Officerer, sluttede sig til de Slægtninge af den salige Afdøde, som fra deres fjerne Opholdsteder, paa Sørgebudskabet om deres Tab, vare ilede hid. - Af Stiftets Geistlige norden; Fjorden og Omegnens Geistlige af Viborg Stift, saavelsom af alle andre Classer af Samfundet fra Omegnen havde et stort Antal indfundet sig, for at vise den Afdøde den sidste Ære. Alle de til Sørgehøitiden trufne Foranstaltninger skyldtes, uden Opfordring, de Vedkommende, hver i sine Kreds, og det hele Ligfølge bestod af Uindbudne. Regimentets Musikcorps aabnede Ligtoget med Sørgemusik, som istemmedes af Orgelet, da Liget med hele Ligskaaren indtraf i Frue Kirke. J en skjøn Tale udviklede Hs. Velærværdighed Hr. Lic. theol. Pastor Hald den Afdødes agtværdige og elskværdige Egenskaber som Hustru, Moder, Huusmoder, Frænde og Veninde. I den Stemning Sørgescenen i Kirken havde vakt, begav nu Ligskaren sig til Kirkegaarden, - - - under hvis Blomsterhøie, der er Fred for Jordens Kamp og Møie! Til denne Fred indgik hun, den Sallige, hvis Jordefærd vil her have skildret. J de Forhold, i hvilke Forsynet havde sat hende, vidste hun at sætte forstandig Priis paa de Goder, der vare faldne i hendes Lod og at erhverve sig Bevidst, heden om, i alle sine Forhold troligen at have opfyldt sin Pligter. Denne Bevidsthed har fulgt hende did, hvor hun nu nedbeder Kraft og Styrke for sine sørgende Efterladte At hendes priisværdige Egenskaber vare erkjendte i en viid Kreds, har vort Samfund, ved hendes Jordefærd lagt for Dagen og Fred med hendes Støvl lyder fra Tusindes Læber.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Jmellem den danske og franske Regjering er truffen den gjensidige Overeenskomst, at naar en dansk Mand døer i Frankrig, eller en Franskmand i Danmark, skal en lovformelig udfærdiget Dødsattest derom strax meddeles vedkommende Gesandtskab.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Maanedsskrift for Literatur leverer i 4de Hæfte Anmeldelser af Danske Almuebladel, saasom Dansk Folkeblad, Udvalgte Fortællinger af J. P. Hebel, Dansk Almeenlæsning af D. G. F. Ursin m. fl., samt af Møllers og Boisens Stridsskrifter, om Skriften og Troesbekjendelsen. Den første Anmeldelse indeholder Drøftning af de Fordringer, som kunne gjøres til gode Almueskrifter, f. Ex. at de ikke blot indeholde nyttig Underviisning, men ogsaa ere underholdende og populaire, ikke blot i Sproget eller Stilen, men fornemmelig i Stoffets særegne Behandling. Hebels Udralgte Fortællinger" finder Anmelderen sig ikke saa fornøiet med, da mange af de deri fortalte Anecdoter ere flaae Hverdagshistorier, som hverken kunne tjene til at oplyse Forstanden eller forædle Hjertet eller forbedre Smaægen, og tilføier: "Af det Selskab (for Trykkefrihedens rette Brug), som i saa høi Grad har vakt Nationens Forventning, ventede man, vist ikke uden Grund, noget Bedre, men undskylder det med, at da det havde den Bestemmelse, ogsaa at virke ved almeennyttige Skrifter, maatte det - især da det ikke savnede pecuniaire Midler dertil - snarest muligt begynde paa at udgive saadanne Skrifter; men i en Green af Literaturen, som egentligen først skal skabes (sic) var det ikke let at finde Noget, &c. - Vi tør - vedbliver Anmelderen - derfor med Sikkerhed haabe, at de Skrifter, som Selskabet i Fremtiden vil udgive, ville blive meer almeennyttige og et Selskab af en Deel af Nationens i literair Henseende første Mænd meere værdige."
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Det Roeskilder Asyl, som aabnedes den 15de Juni 1835 med 12 Børn, er siden udvidet til 20 Børn. Fire af de Contribuerende have overtaget Bestyrelsen af Asylet. En Paapasserinde er ansat med en ugentlig Løn af 1 Rbd. 3 Amt, foruden den til en Pige bestemte Løn af 5 Rbd. qvartaliter, da hun selv besørger Pigens Gjerning udfort. Fran April 1835 til April 1830 har Jndtægten været 234 Rbd. 4 Mk. og Udgifter til Inventarium, Huusleie, Paapasserinden, Brænde, Lys &c. 101 Rbd. 6 s. - eller omtrent 5 Rbd. for Tilsynet med hvert Barn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
J Kbhposten Nr. 123 meddeles, En kort Beretning om de Engelske Asylers Oprindelse og Fremskridt. Efter samme have disse deres første Oprindelse fra et stort Bomulds traads=Fabrik i Skotland, hvis Bestyrer, for at raade Bod paa den ulykkelige Skjebne, Arbeidernes Børn ved hans Fabrik vare underkastede, lod indrette et beqvemt stort Locale, hvor Arbeiderne kunde sende deres Børn fra 2 til 6 Aar hen, imedens de selv vare vi deres Arbeide, for at de der kunde være i Beskyttelse mod de forskjellige Farer, som ellers truede dem, under en dertil udvalgt duelig Mands Opsyn. - Ønskelig vilde en upartisk Undersøgelse være over, hvorvidt disse Jndretninger, der nærmest passe sig for Fabrik=Stater, ogsaa ere anvendelige i vort Fædreland, J Nr. 146 af Kbhvnspst. findes slutteligen følgende Underretning til Abonnenterne: Gaarsnummeret har endnu ei kunnet omdeles, da Politiet har ladet samme forsegle.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Hals Skibsliste. Jndk. D. 21de Mai. D. Pedersen f. Østerr. m. Træl. B. Geneske f. Hurup m. Brænde. D. 22de: H. Johnsen f. Drammen m. Træl. H. B. Brock f. Aarh., ball. - Udg. D. 20de : J. M. Andresen t. Korsør og N. Anthonisen t. Østersøen, ball. F. C. Sørensen t. Restved m. Kalk. D. 21de: M. Nielsen t. Østerr. m. Korn. D. 22de: H. A. Breum t. Kbhvn. m. Havre. P. Robert t. Kbh. m. Leerkar. S. Willumsen til Kbh. m. salt. Sild. D. 23de: G. Føjen t. Tonsb. m. Kridt, N. Erichsen t. Kragers, ball. S. Toriesen t. Østerr. m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Vekjendtgjørelser. Tungt ramte Skjæbnens Slag os den 23de Mai 1827, da vor elskede Fader, Stiftsprovst. Ridder Schierup, blev os ved Döden berövet; men ligesaa tungt ramte den os det den idag Kl. 10, rev vor ömme og kjærlige Moder Anne Fedder Schierup, födt Munch. bort fra os, efter noget over tre Dages Sygeleie i hendes Alders 77de Aar. Vort Tab er uerstatteligt; men kun Forrisningen om en salig Gjenforening med hende tröster og styrker os i vor nuværende store Sorg, Dette bekjendtgjöres herved for fraværende Slægt og Venner, frabedende os al Condolence, Sæby, ben 20de Mai 1836. Paa egne og 6 Sødskendes Vegne. L. G. Schierup.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Min inderlig elskede Mand Jørgen Møller, Forpagter paa Birkelse, endte i Dag sit virksomme Liv efter Forsynets urandsagelige Tilskikkelse, i sin faureste 31te Aars Alder. 2 smaae Børn, som endnu ei kunne skjønne Tabet af deres Fader og Forsørger, seer jeg med dybeste Beemodved min Side, idet jeg begræder min tabte Ven, med hvem jeg i 4 Aar var saa lykkelig at leve det kjærligste Ægte skab. Gud give mig Styrke til at bære Skjæbnens haar deste Slag. Birkelse, den 24de Mai 1836. Caroline Agnese sal. Møllers, fød Andersen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Torsdagen den 2den Juni, om Eftermiddagen Kl. 2 afholdes Generalforsamling af Skydeselskabet i dets og Locale. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Torsdagen den 26de Mai 1836 opføres, til Benefifor Mad. Lewini, efter Fleres Forlangende: Guldkoset, nyt Lystspil i 2 Acter; derefter: AprilsnarrenVaudeville i 1 Act, af Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Birectionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Flere Sorter nylig hjemkomne hollandsk Rögtobakker udsælges af J. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Gode Christiania=Ansioser faaes billig hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
En Landeiendom, uhelst med Aalborg til nærmeste Kjøbstad, ønskes tilkjøbs Prisen kan være under, men ikke gjerne meget over 20,000 Rbd., hvoraf 1/2, naar forlanges, kan udbetales strax Breve med nærmere Underretning ville Sælgende behag at indlevere paa Adresse-Contoiret med Udskrift: Ti kjøbs.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Creditorer i Stervboet efter Proprietair Christian Christen Nielsen og Hustru Ane Marie Henriksdatter af Aastrup indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjørring, den 21de Mai 1836. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Creditorer i Stervboet efter Bager Peder Jensen Høygaard og Hustru Helene Thomasdatteaf Hjørring indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjoruderes Fordringer. Hjørring, den 21de Mai 1836. Køefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Løverdagen den 4de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, af holdt 4de Auction over de Kjøbmand Thomas v. Sprechelsens Fallitbo tilhørende Gaarde Nr. 193, 194 og 19. paa Gammel-Torv her i Byen; hvilken Auction afholdes i Gaarden selv, og i Forbindelse med de over samme Ejendomme tidligere afholdte 3de Auctioner. Saadant bliver herved bekjendtgjort. Aalborg, den 24de Mai 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Tirsdagen den 31te Maj, Kl. 10 slet, bliver i Stervboet efter afdøde Amtprovst, Ridder P. C. Bendix, paa Thinghuset i Vestervig Sogn, holdet Skiftesamling, for at bortrydde nogle for Skiftets endelige Slutning end tilbagestaaende hindringer. Derefter bliver, Tirsdagen den 28de Juni 1836, om Formiddagen Klokken 9, samme Bo og paa samme Sted, atter holdet Samling, ved hvilken Repartition vil vorde fremlagt og Skifteslutning om muligt finde Sted. Dette tjener til Efterretning for Arvingerne og andre Vedkommende, som indbydes til Møde. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 13de Mai 1836. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Blandede Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra Oran af 23de April anlægge de franske Tropper Fæstningsværker og en forskandset Leir, ved den maroccanske Grændse. Den 15de April blev den, under General d'Arlanges, fra Oran udrykkede Garnison, angreben af Abdel=Kader med henved 5000 Md.; men, understøttet med megen Tapperhed af de indfødte Hjælpetropper, lykkedes det efter en heftig Kamp at tilbagedrive Emiren med betydeligt Tab. Den 17de var den lille Hær ivrig beskjæftiget med at opkaste to Redouter paa begge Bredderne af Tafna. Endskjøndt Abdel=Kader siges atter at være forladt af de fleste af sine Folk, saa skal han dog have tilsendt General d'Arlanges et uforskammet Brev, hvori han truer med, at hans Floders Vande skulle stig ved det franske Blod, han vil udgyde."
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Fra Frankfurt meldes, at der snart vil finde Underhandlinger Sted, om at bortdrage de som Besætning i denne Stad og Omegn liggende Forbundstropper.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Underhandlingerne mellem den brittiske Gesandt Hr. Ellis, og det persiske Hof om Afslutningen af en Handelstractat have aldeles ikke ført til noget Resultat. Kjed af de Vanskeligheder, man har lagt ham iveien, vil Hr. Ellis, saa snart Omstændighederne tillade det, vende tilbage til London. Hans Secretair, Hr. Rupell, en udmærket Orientalist, ere død i Schiras. Den strænge Vinter i Persien har forhindret alle militaire Operationer, og man kjender derfor slet ikke Provindsernes Tilstand. Jmidlertid har Schachen efter de Beretninger, han nylig meddeelte det diplomatiske Corpi Teheran, ingen Grund mere til at frygte for at see sin Magt rystet; thi næsten alle de Partier, der bragte de fjernere Provindser i Oprør, existere enten ikke meere eller have ingen Magt til at skade ham. Sultanens Gesandt, hvis Ankomst til Persien er af saa stor politisk Vigtighed for begge Magter, befinder sig endnu stedse i Erzerum, da den frygtelige Kulde har forhindret ham i at fortsætte sin Reise Hver Dag hører man om nye Ulykkestilfælde, og den stræng Kulde kræver næsten ligesaa mange Offre, som ellers Pest og Cholera. Næsten alle Landeiendomme ere ruinerede, og Landmændene ved Tabet af deres Hjorder bragte i den største Elendighed. Ved Nedstyrtningen af Laviner ere mange Mennesker omkomne, blandt Andre Cadien af Eindschminn, dertilligemed 40 Ledsagere blev begraven under en Lavine. -J Erzerum, saavelsom i alle Tyrkiets Stæder, ja selv i Hovedstaden, har der hersket en usædvanlig Kulde, der i det bjergige Armenien er stegen til 250 Reaumur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Der forestaaer en stor Folkeudvandring fra Hardanger i Norge. Breve fra nogle i Nordamerika nedsatte Normænd af Bondeclassen have foranlediget, at Mange gjøre sig reisefærdige for at drage did. Fra en lille Coloni af 16 norske Familier er der nylig hjemkommen en Normand, som har stadfæstet alle disse Efterretninger, og vil, saasnart han har solgt sin Odelsgaard, reise tilbage til Amerika igjen og tage sine gamle Forældre med sig; han skal være saa enthusiastisk stemt for Amerika, at han har yttret, ikke at ville blive i Norge, om han saa fik den bedste Gaard i Landet. Fra Hardanger reise saavel Gamle som Unge, saavel Ugifte som Gifte med deres Familier. Ogsaa i Nyfylke og somliggende Egne gjøre Mange sig reisefærdige og bortsælge i Alt, baade Løst og Fast. J Stavanger laae to Skibe seilfærdige, for at afgaae til Amerika med 300 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
De italienske Blade ere endnu opfyldte med Beretninger som sidste Vinters usædvanlige Strænghed over hele Jtalien, og om de mange Ulykkes Tilfælde ved de fra de uhyre Sne masser bevirkede Laviner. (Det Samme har været Tilfældet i Schweitz, især i det sidste Foraar, hvor endnu for ikke ret længe siden en stor Lavine begrov en Landsby ved Navn Gicualo, hvorved 80 Mennesker skulle være omkomne.) Paa nogle Steder i Jtalien var Sneen falden uhyre dybt, f. Ex. mellem Agordo og Belund, hvor Communicationen ikke paa anden Maade kunde tilveiebringes, end ved at udhule en Passage igjennem Sneen, der endnu laae 10 Fod høi derovenover. Paa andre Steder var Sneen bleven perpendiculair gjennemskaaren, saa at man paa begge Sider af Veien havde en 15 til 20 Fod høi Sneemuur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Endnu fra de første Dage af Mai klages over Kulde i Over=Italien. J Madrid sneede det den 1ste Mai, og Guadarrama=Bjergene vare indhyllede i en hvid Peltsklædning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Kjøbenhavn, den 24de Mai. J Løverdags Morges afreiste Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertuginden af Anhalt Bernburg herfra til Eckernforde med det kgl. Dampskib. Hs. M. Kongen og D. K. Høiheder Prindsesserne Caroline og Vilhelmine behagede at ledsage Høisamme til Drags. Det kgl. Dampskib ankom igjen hertil igaar Eftermiddags, og afgik i Morges ganske tid lig, for at føre D. K. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline over fra Kallundborg til Aarhuus. D. K. Høiheder afreise herfra til Kallundborg paa Torsdag om Morgenen tidlig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Det har under 11te Mai behaget Hs. M. Kongen at benaade de ved den kgl. Livgarde til Fods staaende Hoboister Johan Frederik Saudter og Frederik Aabye med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Til Stiftelsen for gamle trængende Haandværksmestere og deres Enker her i Staden har Hs. Majestæt skjænket 500 Rbd. J Begyndelsen af forrige Aar udsatte nu afdøde Geheimelegationsraad M. Classen en Præmie af 100 Rbd. for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: "Hvilke ere de Feil og Misgreb, hvori for nærværende Tid Forældre af Middelstanden, hyppigt gjøre sig skyldige ved deres Børns Opdragelse, og hvilke ere de Grundsætninger, efter hvilke Ungdommens Opdragelse i denne Stand, med Hensyn til det private og offentlige Vel bør ledes og indrettes, 17 Forsøg vare indkomne til Priisspørgsmaalets Besvarelse. Præmien tilkjendtes Hr. J. Jensen, Lærer ved Seminariet paa Joenstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Kjøbenhavnsposten skal have indeholdt en Beretning om en Poblitisag og om det hos Præsidenten ved den slesvigske Stænderforsamling afholdte Festmaaltid, Grunden til Beslaget vides ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Pastor Grundtvig bar i forrige Uge udgivet et interessant lille Skrift om Stænderforsamlingens Betydning for Fædrene blandet, hvori han isærdeleshed udvikler, af hvad Vigtighed Opgrettelse af en fædrenelandsk Høiskole, hvor de Mænd, som i Tiden kunne blive Vælgere og Valgbare, fik en dertil nødvendig national Dannelse, under disse Omstændigheder vil være. Skriftets Titel er: Det danske Fiir=Kløver, Jfølge den kongl. svenske Regjerings Bekjendtgjørelse af 7de De, er Forpligtelsen at medbringe Sundhedspas hævet for alle Skibe, som ankomme fra nogensomhelst fremmed Havn i Østersøen, fra Norge, fra danske Havne ved Nordsøen, samt fra Havnene ved Elben. (Handels-Tidenden.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Den 19de Dennes opbrændtes kasserede Rigsbanksedler for 5339,000 Rbd. og indfriede Obligationer for 287,500 Rbd. r. S., 31,610 Rbd. Sedl. og 9000 Mk. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
J forrige Uge ere her i Staden fødte 91, døde 88, altsaa ere 6 flere fødte end døde. Af Kopper døde 2.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 24de Mai. Hamb. 2 M. - k. S. 203. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 202, solgt til - Mk. - s. Oblig. 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambroe. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1823. - 1 B. Sp. 1812 181 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100; a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 2 pCt. nyk norske Oblig. af 1832. 48 2 a 19 1/4 Rbs. Tegn. . 101a 101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 10 a 101 1 r. S. Rente) 90 a 91 Rbd. Sd. 3 pCt. nye dsk. Obt. 75 a 75 1/2 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 2 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 Rbd. r. S. Oblig. Naa 9 i B.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Kjøbenhavns Havnepriser, den 21de Mai. Sjell. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Holst. Hvede 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Sjell. Rug 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Rug 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, Lad. 3 Rbd. - Mk. 4 s. a 3 Rbd. - Mk. 12 s. Byg, brad. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre Ærter 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 2 s. Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Smør 42 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 4 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Blandede Efterretninger. Under 5te April er meddeelt allerhøieste Confirmation for trængende Enker. Com Fond hertil er bestemt, det oplagte Overskud af den ene Procent, som Veile Kjøbstads og Amts Sparekasse modtager mere i Rente af endeel af dens Capitaler, end den tilsvarer dem, der have gjort Indskud i Samme. Stiftelsen skal føre Navn af Sparekassens Stiftelse i Veile.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Districtschirurg, Krigsraad Rosendahl i Kolding har bekjendtgjort følgende Underretning om de af ham anbefalede Ratenanske Horemaskiner: "Maskinen selv er en Blikdaase (1 Tom. bred, 2 Tom. høi) af Form som en Snuustobaksdaase med hvælvet Bund, over hvilken svæver en Messinghjelm, der tragtformig ender sig i et lidet RørJndvendig er Maskinen lakeret, udvendig betrukken med sort Silketøi. Daasen er tilsluttet med et dobbelt Lag Flor Med Maskinen følge tvende elastiske Rør af spiralformig vunden Jerntraad, nøiagtig omviklet med Blære og indsyer i Silketøi. Hele Maskinen med det mindste Rør (af en halv Alens Længde), kan rummes i enhver Kjolelomme et ler Sypose, da derimod det længere (21 Alen) optager mere Plads, men er iøvrigt let og smukt. Begge Rø ende i en smal Cylinder, omgivet af blodt Skind, og denne indbringes under Brugen i Øregangen, Maskinen paaskrues og den Talende holder sin Mund tæt til Floret. Stemmen forstærkes betydeligt, som Følge deraf maa man vogte sig for at anvende en voldsom Lyd, der vilde være istand til at beskadige Trommehinden. Alle Tunghøre ville sikker, finde Behag i denne Maskine, der giver dem Leilighed til at høre Forelæsningen af en Bog, med alle Stemmens Modulationer, og hvorved tillige opnaaes det Gode, itiden lettere at forstaae de daglig Omgivende, uden Maskinen, naar disse hyppig tale gjennem den. For Aldrende, meget tung hørige, der tillige lide af et svagt Syn, er det en herlig Opfindelse, som sætter dem istand til at nyde en Aandsunderholdning, de ellers maatte savne. Da Maskinen kun forplanter den Lyd, der anbringes tæt ved Floret, er den ubrugbar i Skuespilhuset eller lignende Steder, men formedelst det længere Rør, brugelig over Bordet, fra een Sen til en anden, ja, ved Forlængelse, udog gjennem flere Værelser. - Bestillinger, til Hr. Kbud. Frederichsen i Kolding, ville snarest muligt blive expederede, ligesom har besørger indtræffende Beskadigelser reparerede."
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-26
Organist Foersom i Odense har componeret en Reformations-Cantate, som især er beregnet for Stæder, hvor kun liden Assistence haves, saavel af Sangere som Jnstrumentalmufik, hvorfor den er sat saa let som muligt, for 3 Syngestemmer med Accompagnement af 2 Violiner og Viholonell. J Mangel af Violiner kan og bruges Klarinet ter eller Fløiter. Sangen kan ogsaa udføres af Børn. De, der ønske denne Musik, kunne opgive, for hvilke af ovennævnte Instrumenter de ønske den udsat, da den saa kan erholdes hos Componisten for 3 Rbd. Udflytter=Huusmand Lars Madsen af Midskov i Fyen har paa jevn, forhen udyrket, Overdrevsjord fundet to Urner af Bronce med ualmindelige Zirater, 6 Spydblade, og adskillige andre mærkværdige gamle Sager som ere indsendte til det kgl. Museum.