JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands-Overret sam Hof- og Stadsret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i den i Aaret 1814 ved Døden afgangne Vognmandskarl Peter Nicolaii Juuls og efterlevende Enke Ane Cathrine Petersens fælleds Boe, der er bleven reassumeret i Anledning af en Boet formeentlig tilhørende Pengesum, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at fremkomme med deres Paastand og deres havende Krav, inden forberørte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Fremdeles er fornævnte afdøde Mands efterlevende Enke, hvis Opholdsted, ei vides, saavelsom hans Arvinger, indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 10de August 1835. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands 104 – 1834 & 1835. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Frue Jacobine Marie Cornelig Beck, fød Dahl, Secretair og forhenværende Copiist Frederik Wilhelm Becks i Henseende til Bord og Seng separerede Hustrue, inkaldte med tolv Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 11te August 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Ved Proclama, der læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at kræve i Stervboet efter afdøde Fuldmægtig Frederik Andreas Balling af Bidstrupgaard, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldte, med Aar og Dags Varsel, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket herved bekiendtgiøres. Leire Herreds-Contoir i Roeskilde, den 4de August 1835. C. A. de Connick.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, der maatte have noget at kræve i Stervboet efter Tingmand Hans Sørensens afdøde Enke Margrethe Sørensdatter af Gjevninge, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret Hvilket herved bekiendtgiøres. Leire Herreds-Contoir i Roeskilde, den 4de August 1835, C. A. de Coninck. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te i forrige Maaned, der vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre efter min heri Staden afdøde Mand, Skrædermester Georg Johannes Marer, efter hvem jeg hensidder i uskiftet Boe, dog Pantecreditorerne i vor Eiendom Re 228 i store Kongensgade heri Staden herfra undtagne, til for mig, inden Varselstidens Udløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Kiøbenhavn, den 4de August 1835. Caroline Marer, Som Lavværge. A. F. Raasloff, fød Wagner, boende i store Kongensgade No. 220, Procurator. 1ste Sal. vo der maatte have Noget at fordre efter ved Døden afgangne Gaardmand Hans Jensen af Sæbye under Krabbesholms Gods, indkaldes, overeenstemmende med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for Unde tegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Krabbesholm pr. Roeskilde, den 23de Juli 1835. C. Andresen. De Handelsbetient Mickel Jeg her af Byen er ved Døden afgaaet, og hans Boe taget under Behandling af undertegnede Skifteret, ere hans Creditorer efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldte til inden 12 Uger at melde sig, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 30te Juli 1835. Schmidt. Steffensen.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Aar 1835. No. 198. Torsdagen. den 20de August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Paris, den 9de August. – Fra Algier skrives af 23de Juli. J mange Tider har der paa Algiers, ellers saa stille Rhed ikke hersket saa bevægeligt Liv som nu. Kanonernes Torden forkynder os uophørligt Krigskibes Ankomst og Afgang, og for første Gang siden denne gamle Sørøverstads Erobring satte Synet af trende Linieskibe af første Rang vor arabiske Befolkning, der nysgjerrig samlede sig paa Kajerne, i Forundring. J den franske Sømagts overordentlige Virksomhed ligger noget Hemmelighedsfuldt; dog skal den staae i nærmest Forbindelse med Begivenhederne i Spanien; thi alle Skibe synes stærkt forsynede med Krigsmunition og tillige bestemte til at bringe Fremmed-Legionen over til spanske Havne. Hele Legionen er nu samlet i Mustaphas Leier, en lille Miil fra Algier; der er for Batailloner, nemlig fire tydske, een italiensk og een polsk, tilsammen omtrent 1,800 Md., af hvilke dog kun de 4000 i det høieste ere virkelig tjenestegjørende. Antallet af alle siden dette Corpses Oprettelse hvervede Frivillige beløber sig til over 12,000 Mand. En god Trediedeel af disse Eventyrere har fundet sin Grav i africansk Jord mange andre ere med aldeles ødelagt Helbred vendte Hjem igjen.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Fleertallet af Legionens nuværende Medlemmer bestaaer af tydske og piemontesiske Deserteurer; men Veteranerne fra den franske Svejzergarde, fra det forrige hohenloheske Regiment o. s. v. danne Kjernen; thi disse tjente mange Aar under Frankerigs Fahner og afskedigedes først efter Juli-Revolutionen. Officererne, der ville gaae med paa Toget til Spanien, skal man have gjort meget fordeelagtige Tilbud. 20 Franker ere lovede hver Soldat i Haandpenge. - Leiren ved Buffarik, der til Ære for Gouverneuren, har faaet Navnet Camp d'Erlon, er nu færdig, og en ny er allerede afstukket under Belidas (Blidas) Mure. Camp d'ErlonsBesætning bestaaer af een Bataillon let Jnfanteri, nogle Compagnier Zuaver og Spahierne. Rygtet fortæller, at denne Lejr trues med et Angreb af Hadjuterne; den er dog meget fast og kan let byde et Angreb af 20,000 Beduinere Trods. Kun et Bøsseskud fjernet fra Camp d'Erlon holdes Buffariks store Marked, hvor flere tusinde Arabere, Kabyler, Maurer o. s. v. fra den hele Omegn indtil Medeah og Koleah, hver Mandag bringe deres Varer til Salg. Den uhyre Masse forskjellige vilde Folkestammer, der, alle bevæbnede og beredne, bedække en udstrakt Flade med talløse Kameler, Heste og Æsler, yde Europæerne et nyt og underholdende Skuespil. Nærheden af den franske Leier har hidtil ikke frembragt den ringeste Forstyrrelse paa Markedet ved Buffa rik, men snarere bidraget til, endnu mere at oplive samme, da der opkjøbes en Mængde Levnetsmidler til de franske Troppers Underholdning. Medens de tvende første Batailloner af Fremmed Legionen endnu vare der, for at lægge den sidste Haand paa Opførelsen af Steenbarakkerne, besøgte Gouverneuren, Grev Drouet d'Erlon, Leiren to Gange. Den ene Gang var han ledsaget af den unge Grev Bertrand, en Søn af Generalen. Denne staaer som Lieutenant ved Chasseurs d'Afrique, er en ung Mand af usædvanlig høi og indtagende Skabning, og er den bedste Rytter ved sit Corps. Ham til Ære lod Gouverneuren, hiin gribende Melodi af Bertrands Afskeedsqvad spilles, medens Tropperne defilerede under Vaaben og den trefarvede Fahne slag rede i Luften. Scenen var af ubeskrivelig Virkning. Taarerne løb ned af det iisgraae Skjæg paa mangen en Veteran fra Kejsertiden, og efter det stumme, men almindelige Ønske maatte Sangen gjentages. Der var mange arabiske Shejer af de forbundne Stammer fra Sletten nærværende, der vare komne, for at bevidne Gouverneuren deres Ærefrygt. De lyttede til de usædvanlige Toner fra de krigerske Jnstrumenter, og da man sagde dem, at hiin høje Yngling, paa hvem alle faae, var en Søn af den Mand, der trykkede Øjnene til paa Sultan Kebir (den store Sultan, saaledes kaldes Napoleon, som bekjendt, af Araberne), og som havde været hans troeste Ven indtil Døden, da vendte de alle Blikket fra den gamle Gouverneur og betragtede med Forundring, den smukke, unge Rytter-Officeers Kæmpe-Skabning.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 18de August. – Efter flere af de Deputeredes Ønske i Fyens Stift, agte disse at afholde en foreløbig Samling her i Odense den 28de d. M., for deels at blive personlig bekjendte og deels at vexle nogle gjensidige Anskuelser og slige Gjenstande, som kunne ventes at komme paa Bane i Provindsialstændernes Forsamling. Endvidere have de Deputerede for Stiftets Kjøbstæder sendt Omgangsskrivelser til Repræsentanterne, Bestyrelserne for Kommunalvæsenet og de næringsdrivende Borgere i deres Districter, forderved saavidt muligt at forskaffe sig fornødne Oplysninger om Alt, hvad der maatte ansees at kunne bidrage til Næringsvejenes Opkomst og Kommunernes Velfærd i det Hele. Af de Deputerede for Landet vides lignende Foranstaltninger tildeels at være trufne.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
J No. 66 af den Vestsjællandske Avis findes følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for Juli Maaned, Vejrliget havde i den første og i den sidste Halvdeel af denne Maaned en meget forskjellig Characteer. J den første havde de sydlige, i den sidste de nordlige Vinde Overvægten; i hiin var Luften fuld af Torden og Regn, i denne varm og tør. Veiret var virkeligt mærkværdigt, i Maanedens første sexten Dage indtraf hver anden eller tredie Dag et Tordenvejr, i Alt sex Gange, som medbragte stærkere eller svagere Regnskyl. Tordenen var ikke stærk og vedholdende, man hørte kun nogle enkelte Skrald; men Luften blev ikke renset og var fuld af Electricitet; den havde den besynderlige Beskaffenhed ved sig, at det i de Dage, som hengik imellem Tordenens Udbrud, kunde være ganske koldt, og det blev først varmt, naar den var nærved at udbryde. Barometret stod i denne Periode meget lavt Aftenen førend den sidste Torden gik Solen ned som en blodrød Jldkugle. – Fra den 17de have man megen nordlig Vind, først fra Nordost og siden fra Nordvest, megen klar og tør Luft. J Begyndelsen var det i denne Maanedens anden Halvdeel meget hedt, men fra den 21de af blev det bestandig kjøligere, og endtes tilsidst med Kulde. Den 24de var Luften diset; man sporede en Røglugt og det faae udtil Tørke, denne blev meget stor, og den kolde Torhed i Luften var ikke god for Sæden; alene den 29de faldt nogle stærke Bygen om Natten. Vindene vare svage, og næsten hver Aften havde man aldeles stille Vejr, men den 29de og 31te reiste sig Storme af Nordvest; disse bragte Barometret til at falde, som var steget meget højt, saadanne Storme imod den Tid, naar Sæden skal modnes, ere meget skadelige. Maaneden var meget klar og man saae Solens Lys hver Dag, paa en Dag nær, Luften var dog af og til bedækket i Maanedens første Halvdeel. Der herskede en stor Ballance mellem Vindene; de blæste nitten Gange af Vesten, sytten af Norden, sexten af Østen og af Sønden. Denne Julimaaned kan ikke sammenlignes med den brændende hede og tørre Juli i Fjor, som bevirkede at Høsten dengang var halvt fuldført ved Maanedens Udgang, imedens den i Aar var ikke paabegyndt.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
J det engelske Underhuses Møde den 11te d. M. spurgte Hr. Robinson, om den portugisiske Regjering havde indberettet til den engelske, at Handelstractaten mellem Portugal og England fra 1820 var suspenderet, Lord Palmerston beigede det og tilføiede, at den engelske Regjering havde forlangt Tractatens Fornyelse, og erklærede sig beredt til at forelægge Huset Correspondentsen desangaaende. "Morning-Herald melder, at de sydamericanske Fristater nu ville blive anerkjendte af Spanien. Senor Santa Maria, havde af den spanske Minister allerede faaet et Pas som Republikken Mexicos befuldmægtigede Minister, og vilde som saadan i disse Dage begive sig til Madrid, for i Forening med den der indtrufne Minister fra Venezucla at undertegne AnerkjendelsesActen. Hertugen af Wellingtons Søn, Marqvis Douro, vil, efter engelske Blades Udsigende, bivaane Manøvren ved Kalisch. J en Dags befaling af General Evans, dateret 8de August, forbydes det, at optage engelske Deserteurer i den spanske Legion.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Journal de Paris meddeler en telegraphisk Depesche fra Barcelona, ifølge hvilken Øvrigheden der havde sat sig paa en saadan Fod, at den vilde være istand til at forebygge Urolighedernes Gjentagelse. Om Morgenen den 6te d. M. foretoges flere Fængslinger. Øvrigheden havde desuden forenet sig med nogle Deputerede fra Folkets Side, for at udkaste en Adresse til Regjeringen. – Gazette de France, vil vide, at den spanske Regiering er blevet saa forfærdet over Urolighederne i Barcelona, at den strax har ladet Cortes indkalde, nemlig til den 1ste September.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Messager fremstiller Den Carlos's Stilling som hver Dag værre, men tilføjer dog, at man nylig har opdaget en Sammensværgelse, der havde intet rigere til Hensigt, end ved Gift at skaffe den hele regjerende Familie af Veien. Den 3de d. M. stod Prætendenten endnu ved Estella. Journalen meddeler desuden et Rygte om, at der i Valencia og Murcia var udbrudt Uroligheder, lig de i Catalonien.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Fra Hs. M. Keiser Ferdinands Side ere alle regjerende Fyrster af det tydske Forbund indbudte til Teplitz, og navnlig have, foruden Kongen af Preussen, ogsaa Kongerne af Bajern, Würtemborg og Sachsen, Storhertugerne af Baden og Weimar, modtaget Jndbydelsen; fra den 27de September af holdes Qvartererne i Beredskab for disse sidste. En overordentlig Gesandt vil fra England blive sendt derhen.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Den 9de d. M. Kl. 2 om Eftermiddagen kjørte den franske Konge tilbage til Neuilly med sin Familie. Kongens Vogn ledsagedes af tvende Detaschementer Nationalgarde og Chasseurs; Officererne rede ved Vogndørren.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Den 31te f. M. afgik fire Batailloner af Fremmed-Legionen, 2,700 Mand, næsten alle Tydskere, paa flere franske Krigskibe fra Algier til Spanien; Jtalienerne og Polakkerne skulle følge efter. Formodentlig lande de i Barcelona.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Fra Ægypten erfares, at der den 11te Juni kun døde 46 Personer i Kahiro, de 20 af Pesten, og disse vare for det meste Pillegrimme fra Over-Ægypten og Suez, der halvt døde ankom til Staden.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Den 16de d. M. bragtes Underofficererne fra Luneville, der ere Medanklagede i den store Complot-Proces, fra deres hidtilværende Fængsel i Abbediet til St. Pelagie. Journal des Debats uddrager heraf den Slutning, at Pairs=Retten, da den dog nu, i Anledning af Mordforsøget maa blive samlet, vil benytte Tiden indtil Processens Aabning af dette sidste til at afgjøre Sagen mod de Anklagede fra Paris og Luneville.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Med Hensyn til Fieschi yttrede Journal de Paris sig i Gaar paa følgende Maade: "Det kan ikke være undgaaet Nogen, hvor begjærligt alle republikanske Blade have villet tillægge Carlismen Fleschis Forbrydelse. Da de nu mærke, at denne deres Taktik ikke fører til noget, have de betaadt en anden Vej, og kastet sig paa Bonapartisterne, hvorved de da prægtigt blive understøttede af den constitutionelle Oppositions=Presse, hvilken overhovedet stemmer overeens med den anarkiske Presse deri, at af alle Partier, der i de sidste fem Aar præke Oprør og Had mod Kongen, kun det republikkanske Parti er hævet over al Mistanke, for at være Fleschis Medskyldige. Men, hvor skarpsindig ogsaa den Hypothese maatte være, der af vore hidtil gjorte Yttringer uddrages, at det var Bonapartisterne, paa hvilken vi i vor nyeste Meddelelse vilde hentyde, saa bør vi dog ikke tillade, at denne Hypothese vinder i Tiltro ved vor Tanshed. Vi erklære derfor paa det utvetydigste, at den største Mistanke hidindtil treffer det anarkiske Parti, repræsenteret af de republikkanske Klubber, og vi have ej at frygte for, at Udfaldet skal kunne straffe os for Løgn. Uden at ville forraade Retfærdighedens Hemmeligheder, og uden at ville fordriste os til, at afgjøre noget Jndivids Skyld eller Jkke-Skyld, tør vi sige saameget, at alle de, der hidindtil ere mistænkte for Deelagtighed, notorisk helde til de republikkanske Anskuelser.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Etatsraadinde Benedicte Marie Thorlacius, fød Kall. Den 14de August, 1835. Etatsraadinde Benedicte Marie Thorlacius, fød Kall. Den 14de August, 1835. Smerten tier; svunden er al Trængsel; Lune Kammer gjemmer brustne Leer; Hvilens Maal har endt hver jordisk Længsel; Jngen Sky forbunkler Synet meer. Du gik ind til Fred; Dig Lysets Glæder Samlede med ham, som var Dig Alt, Lærde Børges hulde Vivl hist Eder Har til Gud jer fromme Veldaad kaldt. Vi dog græde, borte er vor Moder! Bort med Dig, ach, af vor Himmelsvandt Trøst og Glæde, Raadets, Hielpens Goder, Dem hos Dig i Trangens Tid vi fandt, Men saa trøster Mindets Takketaare; Frog hed letter kiærlig Sorgens Vægt; Dyd og Veldaad end paa Jord udkaare Deres Bolig i Din ædle Slægt. Hviil da salig født, Velgiørerinde! Signende Du skue til os ned! Saa vor Vandelære skal Dit Minde, ch – b. - Jlende i Dydens lyse Fied, iteratur.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Fra Begyndelsen af indeværende Aars October Qvartal vil Lollands og Falsters Stifts Addresse-Contoirs Efterretninger, til hvis Udgivelse Undertegnede er meddeelt allernaadigst Privilegium, udkomme tvende Gange ugentlig i Nykjøbing paa Falster, nemlig hver Mandag og hver Torsdag, hver Gang, for det første med et halvt Ark, under Benævnelse af Lollands-Falsters Stifts-Tidende. De, som ønske fra ovennævnte Tid at holde dette Blad, anmodes at tegne sig, enten hos mig, eller ved refrective Postcontoirer, inden Medio September d. A., og udbeder jeg mig i sidste Fald snarest mueligt af Dhrr. Postmestere behageligst underrettet om, hvor mange Exemplarer de, efter Abonnenternes Antal fordres oversendte. Forsaavidt Bladet forsendes med Posterne, erlægges den aarlige Betaling som hidtil, med 4 Rbd. 14 s. Sølv af Abonnenterne i Lollands-Falsters Stift, og med 4 Rbd. 28 s. Sølv af Abonnenterne udenfor dette Stift.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Bidrag af almeennyttigt Indhold, som egner sig til Optagelse, i et Ugeblad som nærværende, modtages af Redactionen, portofrit tilsendt. Nykjøbing paa Falster, den 15de August 1835. C. Tidemand, Procurator.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
AVERTISSEMENT. Endeel skikkelige Tyender, i forskiellige Fag, saasom: Kammer, Huus- og Svejomfruer, Kokke-, Stue- og Opvartningspiger; ligeledes: Avlsforvaltere, Kudske og Tienere, en duelig Skytte, som forstaaer Skovplantning, og Havedyrkning, og en duelig Havekarl, ønske sig, i Provindserne, Tienester strax eller til 1ste November, og anbefales honette Familier af Stadens Fæstemand, Døring, boende i Badstuestræde No. 120 i Kiøbenhavn. Hollandsk Mølle tilkjøbs og Boutik-Leilighed tilleie. Den mig tilhørende og paa Callundborg Kiøbstæds Møllebakke beliggende ny hollandske Veirmølle, der af solide Materialier er opført og indrettet for en fuldstændig Mølle Næringsvei, er, tilligemed det ved Samme beliggende Vaaningshuus, der er indrettet til Beboelse og Magazin-Leilighed, underhaanden paa billige Vilkaar at erholde tilkiøbs. Ligeledes er en god Boutik-Leilighed i bemeldte Kiøbstæds nærsomste Gade og hvortil hører Beboelses-Leilighed, Pakhuse, Kielder, Kornlofter, Tømmerplads, Gaards- og Staldrum, m. m., paa favorable Vilkaar at erholde tilleie paa kortere eller længere Tid. Man henvender sig i portofrie Breve til Eieren, Kiøbmand N. Jensen i Callundborg. Resolution af 3die Septbr. 1828 den, der maatte være i Besiddelse af samme, med 12 Ugers Varsel at melde sig hos Undertegnede, da Contrabogen ellers vil blive mortificeret.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Directionen for Viborg Byes og Omegrs Sparekasse, den 14de August 1835. En dannet Pige af god Familie ønsker sig i Huset hos en agtet Familie, hvor hun kunde deeltage i Husets Sysler, og tillige undervise Børn i alle nu brugelige Skolekundskaber, enten i Byen eller paa Landet. Man behage at henvende sig paa Vestergade No. 58, første Sal, eller i en billet, mrkt. F. R. No. 119, aflagt paa dette Blads Contoir, Pilestræde No. 118.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Skifte-Jndkaldelse. Fredagen den 4de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes i Krummerup Præstegaard en Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Sognepræst til Krummerup og Fugleberg Menigheder, Lauriz Johansen Svendsen og efterlevende Hustrue; hvilket herved til samtlige Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Oster Flakkeberg Herreds-Contoir i Forsløv, den 15de August 1835. Leuning.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Bortforpagtning. kjoldenæsholm og Svenstrups Fiskerie i Haraldsted, Allindemagle, Giørløy, Kimmersløv og Dalbye med flere Søer og Aaer, kan strax erholdes i Forpagtning. Forpagteren vil tillige kunne erholde Bopæl. Lysthavende ville melde sig til Eieren paa Skjoldenæsholm pr. Ringsted. Skioldenæsholm, den 15de August 1835. icitation.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Jnsdagen den 26de August førstkommende, Kl. 12 Middag, bliver paa Fredriks værks Tingstue afholdt offentlig Licitation over Leveransen af 280 Tdr. Rug til det herværende Kongelige Raketcorps og Artilleridetaschement. Conditionerne ere til Eftersyn paa Undertegnedes Comptoir. Fredriksværk, den 14de August 1835. Hiort.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Auctioner. Mandagen den 24de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Huset No. 127 i Badstuestrædet ved Auction bortsolgt en Deel Løsøre, bestaaende af: Sølv, Plet, Kobber, Tin, Messing og Jerntøi, Porcellain og Glas, nogle næsten ny Mahogni Meubler, et ovalt Speil i forgyldt Ramme, et figureret Gulvtæppe, Dækketøi, Linned, Gang= og Sengeklæder m. m., tilhørende afgangne Frue Jacobine Maria Cornelia Bechs Boe. Ligeledes bortsælges ved denne Auction endeel Kunstdreier-Arbeide af: Elfenbeen, Perle moer, Rav, Skildpade, Cocus, Ibenholdt, Buxdom, Bambus og Pæretræe, m. m. Betalingen erlægges til Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 20 & 27, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser ville være at erholde.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Torsdagen den 27de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg for Skatter, ved Auction 2den Gang opbuden til Bortsælgelse: Huset No. 120 paa Hiørnet af Overgade neden Vandet og lille Sophiegade paa Christianshavn, med Hauge, hvori er endeel gode Frugttræer og 2de Keglebaner, en lukket og en aaben. Huset, der er indrettet til Tracteurhold, som der i mange Aar har været drevet, er assureret for 11000 Rbd. Sølv. Tredie Auction afholdes Torsdagen den 10de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. - Conditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38. Bredagen den 28de August 1835, om Formiddagen Kl. 9, afholdes e) paa Kiøbenhavns Toldkammer Auction over Manufacturvarer efter Forordningen af 2den April 1814. Tillige bortsælges nogle confiscerede Varer. Trykte Fortegnelser faaes paa Stemplingscontoiret Dagen førend Auctionen.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Tormedelst indtrufne Omstændigheder, blive de over Møllerne Matr. No. 203, a 205, tilhørende Møller Mads Andersen Møller herved Byen, til 14de og 28de dennes samt 11te September førstkommende berammede Auctioner ikke afholdte, hvorimod disse, i Henhold til de derom i denne Tidende Nr. 178, 129 og 180 indførte Bekiendtgiørelser, ville blive afholdte den 28de d. M. samt 11te og 25de September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11; de tvende første Auctioner paa Byens Raadstue og den sidste paa selve Stedet, hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Korsøer, den 15de August 1835. B. Bentsen.