JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Uagtet Mangfoldige klage over Høeslettens Ringhed, saa gives her dog ved Mariboe en Eng, hvor der i nogle Aar ikke har været saa meget og saa godt Høe som i Aar. Hvor usædvanlig mildt det har været i afvigte Vinter kan sluttes deraf, at i et Haugehed, der f. A. var beplantet med Agurker, fremspirer i Aar hist og her Agurkeplanter af de Kjærner, som have lagt i Jorden Vinteren over. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Odense, d. 29 Junii. J visse Egne af Sielland, som mellem Holbek og Kallundborg, og Slagelse og Kallundborg, har man ei haft Regn i 14 Uger, undtagen ifald det er skeet i forrige Uge. Det samme har ogsaa næsten været Tilfældet paa nogle Egne i Fyen, og flere i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Her omkring Odense have vi siden SoelhvervsDagen haft en velsignet Bløde, som kiendeligen har fremmet Korn og Græs. Det gik, som man ventede, at vi ikke fik Væde førend med Soelhverv, men det var dog endnu allene Følge af hver Dags Tordenluft, og da det ikke var Landregn, der faldt paa Syvsoverdagen, saa er vel heller ikke at frygte for de 7 Ugers Regn, som gammel Erfaring ellers bebuder naar det regner paa denne Dag. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Nyborg. Onsdagen den 23 d. M. kulseilede en Jolle, som var gaaet ud fra Kongenshøi for at seile til Nyborg, 2 Mænd, som befandt sig i samme, bleve, ved Hielp fra Landet, tilligemed Jollen bjergede, efter at have været udsat for største Fare i næsten 1 Time. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Odense, d. 29 Junii. Afvigte Fredag Eftermiddag holdtes her Mønstring over den hele Borgervæbning tilfods og tilhest, under Hr. Stadthauptmand Kellinghuusens Anførsel, for Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmanden, hvorved Alt udførtes til fuldkomneste Tilfredshed, og om Aftenen lød Borgerkompagniernes skjønne Musik igjennem Byens Gader. - Af Terminen veed Man her næsten intet at sige, eller med andre Ord den har endnu aldrig været slettere. De Fleste, som skulle have Penge ind, raabe Ak og Vee, medens deres Skyldnere lade Fem være lige. Omsider vænnes Man da til, at det skal saa være. Gammel Redelighed synes snart landflygtig, og seent ville Troe og Love efter sligt et Knæk vende tilbage. Maatte der dog for det Heles Vel tænkes paa at sætte det overhaandtagende Bedrager-System Skranker, Glædeligere har det været at erfare hvorledes enkelte Navneværdie Kreditorer have fundet sig i en billig Overeenskomst, og ved betydelig Afslag paa deres lovlige Tilgodehavende lettet Debitorernes Stilling og sat dem istand til at virke forsig og Familie. Slige Træk af velvillig Selvopoffrelse ere dobbelt Hæder værd, jo mere Man maatte ønske dem efterlignede af Mange. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Randers, den 22de Junii. J Søndags Aften kom Hs. Høihed Prinds Ferdinand hertil fra Aarhuus. J Gaar mynstrede det her garnisonerede Regiment jydske lette Dragoner, og 10de Artilleriecompagnie, til Hs. Høiheds særdeles Tilfredshed. Om Eftermiddagen spiste Høistsamme hos Regimentets Chef, Hr. Oberst v. Simonsen, Ridder af Dannebrogen, som dertil tillige havde indbudet Regimentets samtlige Herrer Officerer, Byens øvrige Honoratiores og begge Borgercapitainerne. Samme Dags Aften Kl. 7, reiste Hs. Høihed igjen herfra til Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Aalborg, d. 26de Junii. Det her garnisonerende 2det jydske Jnfanterie-Regiment, passerede sidste Onsdag Eftermiddag Revne, for dets høie Chef Hr. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen, og ved dets udførte Manøvres, vandt Hans Durchlauchtigheds fuldkomne Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Ved det i disse Dage holdte Dronninglunds Marked, solgtes Smørret for 14 a 16 s. Pundet, Hørlærred for 3 Mk. Alen, og Blaarlærred for 2 Mk. 8 s. Alen. - Af Handlende var der en stor Mængde, ligesom der og vare Kjøbere nok: men det indfaldende Regnveir, og den almindelige Pengemangel, gjorde, at paa Markedet skal kuns have været ringe Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Aarhuus, d. 29 Junii. Natten imellem d. 16de og 17de Juni sidst rasede et hæftigt Tordenveir over Lyngbye Sogn ved Greenaae. Omtrent Kl. 2 om Morgenen hørtes især et frygteligt Skrald i Lyngbye, som om Lynilden kunde have slaaet ned der i Byen; men da intetsteds sporedes Tegn til Jld, blev man rolig. - Først Kl. henimod tre og en halv, da Uveiret havde lagt sig og Luften igien var opklaret, opdagedes, at paa Kirketaarnets nordre Side var den over Bly tagets Ryg fremragende Muurtinde nedstyrtet, og ved nærmere Undersøgelse opdagedes nu tillige, at omtrent midt paa den fra Byen vendende østre Side af Taarnet fremglimtede en Jld lige under Blytaget. Men uagtet denne Jld efter al Sandsynlighed var tændt for fuldelig en Time siden, havde den kun angrebet Yderenden af et Spændetræ samt den Egeblok, hvorpaa samme hvilede, og som af Lynstraalen var aldeles giennemspaltet, tilligemed den Planke, som er anbragt imellem Muren og Taget, og Alt dette var endnu saa lemfældigen angrebet, at Jlden ved hastig tililende Hielp snart blev slukket, uden at foraarsage videre Skade. - Ved anstillet Eftersyn inde i Kirken saaes nu og et Par smaae Steder bag Prædikestolen, hvor Kalken var afskallet, og ligeledes Rammen om Døren op til Prædikestolen nedentil at være splintet i flere Stykker, men uden at end det mindste enten brændte eller svedne Sted videre kunde opdages. - Vi saae da med Forfærdelse Almagtens Virkning og vi skuede med Beundring og Tilbedelse Forsynets Varetægt, og den pludselige Skræk overgik snart til den inderligste Glæde ved at see den saa nær truende Fare afvendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Kjøbenhavn, d. 3 Juli. Hr. Louis Boehner da Gotha, bekjendt i den musikalske Verden som et stort Genie, af hvem man med Grund tør vente sig en anden Mozart, og som har mødt Yndest og bifald paa de betydeligste Stæder i Europa, er nu, paa sin musikalske Reise, ankommen hertil, og vil maaskee ved en Concert, forskaffe Musikyndere en overordentlig Nydelse, saavel ved sine Compositioner, som ved sin Virtusitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Blandede Efterretninger. Norge. Paa de ved Loven af 14de Juni 1816 paabudne 2 Mill. i Jndskud til den nye Norske Bank, skulle hos Yderne nu ikke indestaae Mere end omtrent 330,000 Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Den Kongel. Norske Regjerings Finants Handels- og Told=Departement har under 12te Juni d. A. bekjendtgjort følgende: "J Forbindelse med Departementets Bekjendtgjørelse af 5te September f. A., tilkjendegives Vedkommende herved, at Departementet til Rente-Terminen 11 Juni d. A. har anviist Renter af de i bemeldte Bekjendtgjørelse under Litr. a. No. 1, 2 og 3 omhandlede, til det forrige Dansk Norske Monarchies Statsgield henhørende Gieldsforskrivninger, forsaavidt disse forrentes igjennem Bergens og Tronhjems Stift-Amtstuer og inden bemeldte Termin endnu ikke vare indleverede i Departementets Bogholder-Contor, til Ombytning med Norske Statsobligationer. Jhændehaverne af saadanne, igjennem bemeldte Stift-Amtstuer hidtil forrentede, ældre Gieldsforskrivelser, forsaavidt de ifølge Forskrivelsernes Jndhold have Renter at fordre til dette Aars 11te Juni Termin, have følgelig at oppebære Samme, forinden de indlevere For skrivelserne i Departementets Bogholder-Contor til Ombytning. Endvidere bekjendtgjøres, at, ligesom man under 6te September f. A. vedtog, ikke til nogen derefter indtræffende Rente Termin at anvise Renter af de ældre Gieldsforskrivelser, som forrentedes igjennem Zahl-Cassen i Christiania, saaledes har Departementet ogsaa nu vedtaget, ikke til nogen herefter indtræffende Rente-Termin at anvise Renter af de igjennem Bergens og Tronhjems Stift-Amtstuer forrentede ældre Gields forskrivelser; – hvorimod Ombytningen fremdeles foregaaer efterhaanden, som Vedkommende melde sig ved Bogholder-Contoret."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Kongsberg, den 20de Junii. Fra igaar Aftes Kl. 8 til idag Morges Kl. 4 rasede et skrækkeligt Tordenveir her over Byen, hvis Liige vel ikke i Mands Minde vil kunne erindres. - Lynilden kom fra 3 a 4 forskjellige Kanter, som oftest paa eengang, og, inden Tordenskraldet fulgte efter, havde man igjen flere Lynglimt, saa man med Sandhed kan sige, at Lynild og Torden næsten uophørlig afvexlede med hinanden til Kl. 12 1/2. Siden standsede det noget, og var endelig ganske forbi Kl. 4. - Dette Tordenveir rasede frygte ligst fra Bommen over Glittred Aasen forbiGrinsrud og Hassel-Aasen til Grosvald, og paa dette Strøg har det vist anrettet de største Øyelæggelser. - Uveiret var næsten bestandig ledsaget af den stærkeste Regn, og flere Gange indfandt sig Skybrud af grove Hagel, som ruinerede, hvad Regnen havde sparet. - Gaderne frembyde her idag et skrækkeligt billede paa Ødelæggelsens Vederstyggelighed. - Fra Bommen af og indtil Henkels Lokke ere alle Broer bortskyllede, og i det Snævreste af Kragebakkerne, hvor en Bæk rinder igjennem Veien, og hvor flere Tylter Planker (ventelig Kjøbmænd fra Drammen tilhørende) laae opdyngede, havde Vandet saaledes opdæmmet sig, at Planker, Jord, Stene og Sand spadserede igjennem Gaderne, nedbrækkede Plankeverker, revGulvlunder og Mure af det nærmeste Huus i en saadan Hast, at Beboerne med Livsfare maatte redde sig, og beskadigede mange af de Øvrige, skyllede Sand ind over Haugerne paa flere Steder, endog saa høit, at alle Planter ere aldeles bedækkede. – Endelig sprang Dæmningen, og dette befriede Byen for videre Fare, da siden Planker og Gjærder af Bord og Steen fik Udløb i Kjøbmand Sammelsens Græsløkke, hvor Stene af 1 Skpd. og maaskee større Tyngde nedskylledes med det Øvrige. - Paa andre Steder ere Bækkene voxet saa hastigt og saa stærkt, at Steen gjærderne fra flere forskjellige Løkker ere bortskyllede tilligemed Sand m.v. flere 100 Alen, og have lagt sig paa Fladerne, saaledes, at hvor der igaar stod den deligste Ager og Eng, finder man nu Steen og Sandhobe paa flere 100 Læs. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Veien herfra til Drammen er aldeles inpassabelfor Kjørende, og det vil vist vare længe, inden den ret kan komme i Stand, da al Jordfyld er saa aldeles bortskyllet, at man maa hente den langt fra. - Lynilden har iøvrigt, mig bekjendt, ingen Skade anrettet her i Byen, men har paa flere Steder slaaet ned i Træer i Skovene heromkring. - J Eftermiddag har Regnen indfundet sig igjen og tildeels med Lynild og Torden, men iaften lader det til at ville gaae over. - Korn og Græs staae for Øvrigt der hvor dette Uveir ikke er naaet, ualmindelig godt, og det tegner til en velsignet Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Sverrig. Hs. Maj. Kongen af Sverrigs Brev, udfærdiget den 21 Maj. d. A. til Lov-Committeen og til den Committee, der er udnævnt til at reglere Rigets Administration samt til at eftersee de oekonomiske Jndretninger, lyder saaledes: "Vi Carl Johan &c. Vor synderlige Yndest &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Da det ved Udøvelsen af Vort Kongelige Kald har været Vor fornemste Omsorg at paasee, at de offentlige Anliggender, som udgjøre Formaalet for den egentlige Bestyrelse eller for de administrative Autoriteter, maae kunne pleies med Kraft og Virksomhed, og enhver enkelt Mands Ret og Sikkerhed nøie beskyttes ved Lovenes upartiske Anvendelse af en uafhængig Dommermagt; men Vi have fundet, at den væsentlige hindring herfor ligger i den Sammenblanding af de administrative Autoriteter og den dømmende Magts Forretninger, hvilken i adskillige nu gjældende Love og Anordninger ikke noksom ere forebygget, saa have Vi - idet Vi have overdraget Eder at eftersee ligesaavel disse Love og Anordninger, som selve Organisationen af Rigets Administration, og at indgive Forslag til de Forandringer deri, hvilke Statens constitutionelle Forhold fordre – som en Følge heraf, naadigen villet anbefale Eder, under Udarbeidelsen af Eders Forslag nøie at paasee, at alle Rets Qvæstioner vorde adskilte fra den Deel af de offentlige Anliggender, der tilhører de administrative Autoriteter, paa det at den Beskæftigelse, som disse Autoriteter hidtil have havt med Gjenstande, hvilke efter deres Beskaffenhed bør tilkomme Domstolene, for Fremtiden maa ophøre, og ville Vi derhos have Eder anbefalet, at udarbeide Eders Forslag i saa betimelig Tid, at de maatte kunne underkastes Rigsens Stænders Granskning ved næstforestaaende Rigsforsamling. - Vi befale &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Efter den sidst udkomne Rangrulle for den Svenske Krigsmagt, har Armeen for nærværende Tid 4 Feldtmarskalker; 2 Generaler, hvoriblandt den Svenske Hærs Senfor Srev Strømfelt, fød 1740; 12 Generallieutenanter, hvoriblandt H. K. H. Kronprindsen; 29 Generalmajorer, hvoraf 10 ere Regimentschefer, 9 Capitain-Lieutenanter, samt 56 Adjutanter og Ordonnance-Officerer hos Kongen og Kronprindsen, hvilke, med Undtagelse af tvende, henhøre til Regimenter, deels i den Svenske, deels i den Norske Armee. Generalstaben bestaar af 102 Officierer, hvoraf 22 udenfor Regimenterne. Regiments-Officerernes Antal beløber sig til 338, hvoraf kun 42 høre til Armeen; Compagnie Officerer 93. Den Svenske Armee bestaaer (foruden 59 Livdrabanter, og 30 Medlemmer af Adelsfanen) af 7 Cavallerie-Regimenter med 249, et Jngenieur-Corps med 68, 3 Artillerie-Regimenter med 177, og 28 Jnfanterie-Regimenter og Corps med 1305 Officierer. Armeens samtlige Officierer, med Jnd begreb af Generalitetet, udgjør 2072.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
En Skrivelse fra Stockholm af 14 Juni melder følgende: Høist ubehagelige ere de Tidender, som indløbe fra flere Egne i Provindsen, Upland, om de Ødelæggelser, som en sig der udbredende Jnsekt, kaldet den sorte Orm (svarta Masken) foraarsager, og som bestaaer deri, at den, væltende sig frem i store Masser til den Grad, at Jorden synes næsten sort, opæder indtil Roden af Græsset. De ere af een og en halv Tommes Længde, og komme ikke frem uden med Aftenduggen efter Solens Nedgang. Landmænd af en prøvet Erfaring paastaae, at de vise sig ikke uden hvert 10de a 12te Aar, og aldrig uden i de Aar, naar Sommerens Varme stiger til det Høieste. De ansees for og ere i det Virkelige en Landeplage, og man kjender imod dem ikke noget andet Hjælpemiddel end Svovelrøg og at grave Diger rundt omkring den Jordsmon, hvor de findes, for at hindre, at de ikke udbrede sig. Jdet at de i Tusindtal rulle sig frem, falde de i Grøften, og da er Øieblikket at ødelægge dem ved en paa Grene og Qvister paasat Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Om Flora danica hedder det i det 3die Hefteaf Jsis for 1819. Til den Tids fortræffeligste botaniske Værker hører unægteligen ogsaa de sidste Bind af Flera danica, men som i Tydskland endnu er langt mindre bekjendt end de fortjene at være. Det 26 Hefte, som udkom 1816, var overordentlig rigt paa nye især grønlandske Planter. Det i forrige Efteraar udkomne 27de Fascikel, som slutter 9de Bind er ikke mindre rigt paa ny og interessante Arter, især Cryptogamer, blandt hvilke adskillige Alger ere benævnte efter de første endnu levende Danske Botanikere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Hofraad Beckdorf har af Kongen af Preussen, som Beviis paa hans Tilfredshed med Skriftet: "Til den tydske Ungdom ved A. v. Kotzebues Liig, modtaget en smigrende Skrivelse samt en Guldmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Da den første Colonie i Virginien for størstedelen kun bestod af Mandspersoner, saa spederte man i Førstningen fra Engelland flere Skibsladninger af Piger og Enker derhen. J et af disse mærkværdige Speditionsbreve er Værdien af denne egne Kjøbmandsvare anslaaet til 120 Pund fiin virginsk Tobak pr. Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Hamburg, den 29 Junii. Ved Trækningen af Præmierne af det Kgl. Danske Laans 1ste Afdeling, som fandt Sted den 24de, 26de og 28de d. M., ere samme faldne saaledes: paa No. 809. 200,000 Mk. Bco. 868 og 1232 hver 887, 947, 1543 og 1825 hver . . . 1726 og 1968 hver 8,000 -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Den 30 Juni foretages Trækningen af de øvrige 500 Numere, med hvilke endnu to Præmier følge en paa 100,000 Mk. Bco. og en paa 20,000 Mk. Bco. (Saavidt hidtil vides, skulle de 200,000 Mk. Bco. være vundne i Husum, og een Præmie paa 20,000 og to andre hver paa 8,000 Mk. B. i Kjøbenhavn.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 226, a vista 229. Amsterd. 2 M. 213 1/2. London 2 M. 9 Rbdl. 72 s. Spec. 230. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Obligat. (foruden Renter) 73 1/2. Committees. Norske Rigsbanksedler 14 1/2 Rbd. D. for 100 Rbd. N. Svenske Sedler 68 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
bemærkninger angaaende Agerbruget. At Rugsæden i afvigte Aar slog feil paa forskjellige Steder, og ydede vedkommende Dyrkere en maadelig og Adskillige slet ingen Fordeel, er noksom bekjendt. Destoværre, at det selvsamme og finder Sted hist og her for indeværende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
J visse Aviser er det bleven meldt, at Rugsæden i nogle af Fyens og Jyllands Egne allerede er bleven afhøstet, uden at være kommen til Modenhed og Fuldkommenhed. Hvilken ubodelig Skade, naar Landmanden ei engang faaer Sæden, Paa nogle Steder er Rugen næsten henvisnet, saa at Eiermanden ei har Haab om at indbjerge mere end Udsæden, hvilket naturligviis og er forbundet med stort Tab. Dog, Gud være lovet, at Missværten paa Brødkornet ei er almindelig. Her i Jylland og andre Provindser, tegner Rugsæden hist og her sig meget godt, dog, det vil komme an paa betimelig Veirlig, hvorvidt samme vil blive bragt til større eller mindre Modenhed og Fuldkommenhed. Jmidlertid vise saadanne fatale Tildragelser, om jeg saa maa kalde dem, at Menneskene, med al deres Higen og Stræben efter Fuldkommenhed, dog ei ere i Stand til at frembringe noget Fuldkomment. Agerdyrkningen, baade extensiv og intensiv betragtet, er vel bragt til større Fuldkommenhed end forhen, i det Bjerge og Dale i de nyere Tider ere blevne jævnede, og meget tilforn ubrugbar Jord er bleven bragt under Ploven; men med alt dette møder dog det samme som i forrige Tider, nemlig Hunger, dyr Tid og Misvext, saa at man her kan anvende Salomons Ord: "Hvad som er skeet, skeer og skal fremdeles skee Da den franske Revolution udbrød omtrent for 30 Aar siden, fremkom adskillige Afhandlinger, der viiste, at lignende Data og Facta vare gaaede for sig i Old- og Fortiden. Med Hensyn til Tidsomstændighederne og den hist og her indtrufne Misvært være det mig tilladt her at nedsætte følgende bemærkninger, uddragne af nogle Skrivter. Af gamle Folk har jeg hørt fortælle, at i Aarene 1770 og 1771 indtraf stor Misvært, der forvoldte, at Brødkornet og andre Levnetsmidler vare overmaade dyre og vanskelige at bekomme. At Nøden, især paa Vordingborg Amt, har været meget stor, læser man i et vist Skrivt: Kritisk Fortegnelse over alle de Skrivter, som siden Trykfriheden ere udkomne, 3die Aargang, Side 297. J Foraaret 1771 ereperte 7 til 800 Heste af Mangel paa Foer, og Bønderne manglede til Føde= og Sædekorn af alle Slags over 11,000 Tønder, saa deres Ruin havde været uundgjængelig, hvis ikke en vis Commission havde føiet Anstalt til en Forstrækning af de fornødneste Bester og Kornvarer. En Lund, forhen Provst over Møen, har udi de af ham udgivne aandelige Sange og meldt om denne dyre Tid. Side 114 i en Anmærkning hedder det: "Vi havde i Aaret 1771 en streng Vinter, som varede længe ud i Foraaret og gjorde Kornet da, som og i nogle følgende Aaringer, meget dyrt. Ved Mangel af Tilførsel leed da endog Rige og Fornemme Mangel paa Brød." No. 21 i denne Samling af Sange peger og hen paa den i Aaret 771 herskende Dyrhed. Det 7de Vers i bemeldte Sang lyder saaledes: Hielp Gud, hvor har den blege Armod vanket Udhungret om fra Dør til Dør! Medlidenhed, anraabt omsonst, har sanket De Smuler, den ei brugte før.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags prædikede Hr. Biskop Tetens i Frederiksberg Slotskirke. Da Kirken ikke kan rumme mange Tilhørere og var snart fuld, saa kunde en Deel, der fra Kjøbenhavn vare komne ud for at høre denne almeenyndede geistlige Taler, ikke komme derind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
J Søndags Eftermiddag Kl. 6, behagede det Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, ledsagede af Hs. Kgl. Hr. Kronprindsessen og Hds. Kgl. H. Prindsesse Wilhelmine, Hs. H. Prinds Ferdinand, Hs. H. Prindsesse Juliane og Hs. H. Prinds Christian Carl Frederik, at gjøre en Lysttour til Jægersborg Dyrehauge. Deres Majestæter og øvrige høie Personer toge Brødrene Freys optiske Theater og Conrad Lange & Comp. Glaspusten i Øiesyn. Efter at have gjort en Promenade igjennem Dyrehaugen, behagede det Deres Majestæter at begive sig til det der opslaaede Kongel. Telt, for at indtage Forfriskning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
J det høie Herskabs Følge saaes flere af de fremmede Ministere, foruden Forstbetiente, Forst og Jagtjunkere m.v. De ved det Kgl. Telt tilstedeværende Damer og Cavallerer tilbragtes Forfriskninger af Kgl. Jægere. Kl. 9 om Aftenen behagede det Deres Majestæter og øvrige høie Personer at tage tilbage til Deres Sommer-Residentser. Vrimlen af Mennesker var ligesaa stor sidste Søndag i Dyrehaugen, som den næstforegaaende, og Bønderne vidste at benytte sig af Leiligheden, ved at lade sig betale 4, 5 a 6 Rbdlr. for en Tour derud. Skjøndt seent, har dog den hollandske Vaffelbager atter indfundet sig der med sin Butik. Han har næsten ligesaa stærk Afsætning, som forrige Sommer, og Stykket af Vasterne koster i Aar 8 Rbs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Strandveien har atter i Aar faaet en betydelig Forskjønnelse, til Fordeel for Fodgjængerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Der er nemlig nu, lige fra det saakaldte Salpeterværk ved Begyndelsen af Østerfælled indtil Slukefter, afgrøftet en Vei, beplantet med Træer, paa begge Sider, som ene maa benyttes af Fodgjængere, der nu kun have Uleilighed af Støv, men ere sikkre for enten at overkjøres eller over rides. Nogle Steder af Veien, hvor der er betydelige Fordybninger, ere blevne indhegnede med Rækværk, for at gjøre Passagen sikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Paa den store Tørvemose ved Christiansholm, hvor man ellers hvert Aar, især under Krigen, saae betydelig Tørveskiæring, er dette i Sommer ganske standset, formodentlig som en Følge af de lave Priser i Aar paa Tørv. Aldrig have saa mange Kjøbenhavnere besøgt Brønden i Ramløse, som i Aar, da man kan komme derover med Dampskibet. J Søndags havde dette Skib saa mange Brøndgjæster at overføre, at det ikke kunde modtage nogen Passagerer til Dyrehaugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Viborg, d. 28 Junii. Onsdagen den 30te Juni førstkommende holdes Stiftets aarlige Landemode til sædvanlig Tid i Viborg Domkirke, hvor H. H. Hr. Amtsprovst Tetens prædiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Ved Landemodet forhandles en fra Provsteretten indstevnet Sag, og af en literarisk Afhandling oplæser Biskoppen nogle Stykker. Dagen efter Landemodet foretages de geistlige Enkekassers Revisioner og Uddelinger. - En i de sidste 8te Dage jevnlig faldende Regn, har nu opblødt Jorden og atter oplivet Landmandens Haab.