Norske Intelligenssedler, 1804-12-25
Det af Hr. Byefoged og Politiemester Wulfsberg udi forrige Uges Jntelligens-Seddel anførte til Bedste for Livets første Nødvendighed, Brødet, maae af alle ansees for velmeent, og som en aarvaagen Vægter for den Fattiges Tarv og Bedste; men, ligesaa velmeent og retskaffent maatte det bleven anseet, om han, efter at have gjort den paaberaabte Undersøgelse og før han streed til udi offentlige Tidender at yttre noget som blot kunde give Slin af Fornærmelse, havde kaldt os Bagere til at samles med ham, da vi skulle have givet klart Lys udi hvad han ikke veed og ikke er at fordre at han skulle kiende. Thi nødes vi nu, ligesom han, samme offentlig at bekiendtgiøre. Tingen kan rigtigst og lettest bedømmes, naar man blot tager til Regel den af kyndige og erfarne Mænd forfattede Brødtaxt, som for Aaret 1788 den 7de November bestemmer: at naar Rugen koster 4 Rdlr. Tønden skal et overskaaret Brød til 4 s. veje 1 Pund; 1 Ankerstol til 8 s., 2 Pd.; 1 Kage til 1 s., 8 Lød; 1 Kavring til 2 s., 10 Lod. Grovt Brød af dags Rug blødt Brød til 4 s., skal veje 1 Pund 25 1/2 Lod; 1 Dito til 8 sk., 3 Pd. 19 Lod; 1 Kavring til 8 s., 18 Lod. Altsaa, naar Rugen koster 8 Rdlr. Tønden, bliver Vægten paa Brødet kun den halve, og nu haver de fleste af os maattet betale 1 Rdlr. mere for Tønden, Brændet betales ved nu næsten fire Gaage saa meget, Folkelønnen og deres Forslegning er ikke mindre stegen; vi overdrager derføre Hr. Byefogden og enhver Retsindig at bedømme om Bagerne ved at give i det mindste 26 Lod fint Brød for 3 1/2 s. og 34 Lod grovt Dito for 4 s. kan vente Livets Ophold eller gandske Undergang; vi trøde det sidste maae blive det visseste skal denne dyre Tid vedvare længe. Hvad det anførte Lovsted betræffer, kan samme aldrig komme i Sammenligning, naar Rugmeel blandes med Bygmeel, thi den som giør Brug deraf haver vel aldrig nægtet det, tilmed blev det 1801, da Rugpriserne var stegen til samme Høide som nu, offentlig bekiendtgjordt: at blande med Bygmeel, og at det i Almindelighed kaldes Rugbrød er fordi den største Deel er Rug, og hvorledes kunde Hr. Holm og Hr. Frederichsen ellers, som anført, give saamegen Vægt udi sit grove Brød. Vi formene nu fuldkommen at have overtydet, saavel Hr. Byefogden som det ærede Publicum, at Egennytte ej finder Sted, men meget mere Augest og Skræk for disse dyre Tiders længere Vedvarelse, der vil bringe og med Familier til at blive gandske Uvirksomme. Christiania den 22de December 1804. Lars Nubssen. Jacob Billing. "J. C. Wilhelmsen. Lars Busch. Jacob Geppert. Bernt Fridrichsen. Jngvold Giørstad. S. Wang. Treel Bentsen. Johan Jansen gode Artillerie-ComJacoHølling. J. C.F. C. Jacob Geppert. Bernt Fridrichsen. Jngvold Giørstad. S. Wang. Treel Bentsen. Johan Jansen den resterende Indqvartering for 10de, 11te, 12te, 15de, 19de og 20de Artillerie-Compagnier udbetales Fredagen den 4de Januarii 1805 paa mit Contoir. Christiania den 24de December 1801. JOUN COLLET Kiæmner for 1804. Maaneds Tingene, for Eger, Moum og Sigdals Sorenskriverie ere for 1805 berammede Nat holdes: For Ager 7 Jan. Modum 5 - 4 Mart. - : - 6 Apr. - 4 - 2 Apr. 1 Sigde. 8 Mai. - 6 - 2 Jul. - 4 9 Aug. - 7 - 3 - 3 Sept. - 5 - 7 Nov. 9 Dec. - , - 5 - Tingstæderne ere: for Ager, Hougsund, for Modum, Viger, og for Sigsel, Romhed. Kongsberg d. 19de Dec. 1804. Stockleth. Samling af nyeste udvalgte Selskabssange for 1804, Spejling 84 sk.; Vels bind 30 sk.