JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Planen til den nuværende Bank i London foreslog 1694 en Skotte, ved Navn Patterson. Deeltagerne forstrakte Regjeringen med 1,200,000 Pd. St. Siden den Tid har deres Capital og Forskud overordentligen forøget sig. 1797 var Bankens Activgield 29,284,080 Pd. St., og dens Passivgield, i Følge dens omløbende Notter 13,731,390 Pd. St., som udgjør en Forskjel af 15,613,690 Pd. St. Denne store Fordeel bør man ikke misunde den, thi man kan umueligen tjene Staten billigere. Da Banken maa betale Nationens Creditorer Restancerne af Statsgielden, saa faaer den for denne uendeligen i det Smaa gaaende Tieneste kun 450 Pd. St. for hver Mill. Pd., d. er mindre end 3000 Deel. Den har ogsaa for den maadelige Sum af 1000 Guineer paataget sig Lotteriesedlernes Udfærdigelse og Betaling. Bestyrelsen af denne uhyre Anstalt er i Hænder af en Bankgouverneur, en Vicegouverneur og 24 Forstandere, som alle udnævnes af Actionairerne. Banken har 700 Skrivere, en Mængde Betjentere og Pengedragere uberegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
J Aaret 1805 udgav Pater Gotcobut, Astronom i Wilna, en Undersøgelse om Alderen af Dyrekredsen fra Tentyris eller Denderah o. s. v., hvori fremsættes følgende Hypothese: Naar man antager, at den Haand, der er tegnet i Midten af den Dyrekreds fra Denderah, som er tegnet af Hr. Denon, er bestemt til at vise Solstititialpunkten paa Ecliptiken, til den Tid, hvor samme blev forfærdiget i Denderah, saa vilde Forskjellen, mellem Solstitiums Standpunkt til hiin Tid og den nuværende være 34 Grader, hvilke Solstitialpunkten i retrograd Bevægelse, d. c. fra Østen til Vesten, fra Midten af Krebsens Constellation indtil den fulde 24de Grad af Tvillingerne, maatte have gjennemløbet. Denne er altsaa Alders epochen af Zodiaken fra Denderah, en Epoche, som gaaer 633 Aar ud over den christelige Tidsregning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Blandt de nyere Churmethoder, der gjøre Opsigt, hører Paagydning af koldt Vand. En Dr. Harder har anvendt den med Held paa sit eget Barn. Den findes især af herlig Virkning i Crop, Skarlagenfeber, Hypochondrie, Afsindighed og Melancholie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Den i Aaret 1810 afdøde Kronprinds af Sverrig Carl Augusts Lig staaer i den svenske Kongebegravelse endnu i en simpel Kiste med et Ligklæde over paa en Baare. - Besigtigelsen af Carl den Tolvtes Sarcophag under Gustav Adolf IV. Regjering, ved hvilken Leilighed Laaget af den ydere Kiste, som er af sledent grønt Marmor, gik itu, viste, at denne Helts Ansigt var fuldkomment vel bevaret, og paa den Gibsmaske, der blev taget deraf, sees tillige det Banesaar, han havde faaet i Tindingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Den bekjendte Konstner O'Conner i Paris har i sit Fag leveret noget Overordentligt og tilsyneladende Ubegribeligt. Han reducerer nemlig Aftrykkene af Kobberplader til enhversomhelst Størrelse. Bringer man ham f. Ex. en Plade af 18 Tommers Høide og Brede, og forlanger, at Aftrykkene kun skulle have 12-10, eller 86 Tommers Høide og Brede, saa gaaer O'Conner ind i sit Værksted, og, efter en Times Forløb, kommer han med den foryngede Maalestok frem igien, uden at det mindste Træk af Originalen, mangler deri. Man formoder, at han aftrykker Kobberpladen paa en i en Ramme stærkt spændt Flade af elastisk Harpix, derpaa sammentrækker, efter Godtbefindende, denne Flade, og siden præsser det foryngede Aftryk paa Papiret. Han skal have tilbudet Regjeringen sin Hemmelighed for 10,000 Fr., men hvilket ikke er blevet antaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
De Pradt fortæller i sit nyeste Værk: "Europa og Amerika, at Napoleons Blodomløb var saa yderst langsomt, at hans Puls ikke slog over 30 Gange i et Minut. "Efter en meget levende Tale, sagde han engang til mig, siger De Pradt, jeg finder ham vel i meget stor Bevægelse, men indvortes var han det dog ikke. Han holdt Armen hen til mig, og uagtet min Vægring, at benytte mig af den overraskende Anmodning, maatte jeg dog føle hans Puls den lignede et lidet Barns Puls."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Den 17 f. M. døde i Paris Hertugen af Richelien i sit 63 Aar. Strax ved Revolutionens Udbrud havde han forladt Frankrig, forat træde i russisk Tieneste, hvor han steg ligge til General, og som Gouverneur i Taurien skal han have bidraget overordentligen til denne Provindses Flor. Siden erhvervede han sig store Fortjenester af Frankrig ved sine Underhandlinger 1816 og 18 om Freds- og andre Tractater. Den til Belønning herfor ham bestemte aarlige Renteindtægt af 50,000 Fr., overlod han Hospitalet i Bordeaux, Med ham uddøde Hertugerne af Richelieus Stamme, der skyldte Cardinalen af dette Navn deres Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Af Forhandlingerne i den nylig saa tragisk tilendebragte Fonkske Proces, fortæller et offentligt Blad følgende: Efterat Præsidenten den 2den Juni havde erklæret Vidneforhørerne for sluttede, og berammet Debatternes Begyndelse til den 3die, reiste Fonk sig, og, dybt rørt af de Tilstaaelser, som nylig Mænd af Ære havde aflagt til Fordeel for ham, henvendte han sig grædende, men med lydelig Stemme til Præsidenten med følgende Ord: "Hr. Præsident, Vidneforhørene ere tilendebragte; – jeg beder Dem, lad i nærværende Øieblik Hamacher, som maaskee fra i Dag af aldrig mere afgiver nogen Forklaring i denne Sag, tale for sidste Gang. Opfordre De ham dog alvorlig, endnu engang at forklare sig, uden alt Hensyn til Herr von Sandt!" Han vilde talt videre, men Taarerne qvalte hans Stemme. Præsidenten føiede ham i denne Begjering; Hamacher, slæbende paa sine Lænker, nærmede sig Dommersædet med følgende Udraab: "Saa sandt Christus er forsfæstet, Alt, hvad jeg har udsagt mod Hr. Fonk, er falskt." Denne Scene gjorde stort Jndtryk, og nærværende Act kunde vel neppe sluttes høitideligere, end paa saadan Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
J det Øieblik, da enhver forføiede sig bort, umiddelbar efter det nylig forefaldne, blev, i en af Domhusets Sidegange, Hamacher Præsidenten vaer, han løsrev sig fra Gensdarmerne, og, ilende ham imøde udraabte han endnu engang: "Herr Præsident, Herr Fonk er uskyldig, og jeg er det ogsaa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 75 a 75 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 99 a 99 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 125 Rbdl. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 1/2 a 112. - Svenske Sedler 61 s. - - Disconto 6 pC. Bøn om Regn. 9, Kongers Konge, alvise Skaber, Som ei Midet selv af Sigte taber; Du, hvis Vink bød Verdner at fremstaae, Som skabte Cederen og Halmens Straa: Skuned til os, med Naadens hulde Blik, Og ræk vor tørre Jord en Lædskeedrik, See, hvor dybt nedbøiet Rosen sukker, Og Lilien sit blege Hoved bukker! Selv Uskylds Billed, Kierminden graaner, Thi milde Regn ei dens Smykke blaaner. Med Støv bedækket Skovens unge Grønt Hentørres der, hvor nys det stod saa skjønt, Af Sorrig fuld Jordens Dyrker skuer Sin Ager svies af Solens Luer. Og Axet, med sit kjærnefulde Guld, Bortsvinder visnende i haarde Muld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
En Hær af Orme i tusind Former Mod Frugtens spæde Knop grusomt stormer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
J Sorgens Slør svøbt Naturen græder, Thi frugtbar Regn ei dens Marker væder. Den store Sluse ei sig aabne vil, Og Stormen raser i sit vilde Spil Lig tørstig Hind ved udtørte Bække Staae tusind Blomster bag støvet Hække: Med tause Blik til Dig, o Skaber, vendt, Hvis Bud har Have fyldt og Sole tændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
En broget Vrimmel af Planter spæde Anraabe smægtende Dig om Væde. Sku ned til os med Naadens hulde Blik, Og ræk vor tørre Jord en Lædskedrik Da skulle alle Væsner sig fryde, Og Din Lovsang trindt om Jorden lyde; Da hele Skabningen skal bryde ud 9, uden Grændser er Din Godhed, Gud!" Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-25
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ros Rook Nittende Aargang. No. 52. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Juni 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Om Forbuds Prohibitive) Systemet, med fortrinligt Hensyn til dansk Konstflid. (Slutning; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Spørgsmaalet bliver kun, om Nøden skal fremtvinge en saadan Tidspunkt, eller om vi selv ved lempelige Midler skulle fremlede den. Skal det første skee, saa vil det gaae, som det i Ordsprogene hedder: Din Trang vil komme som en Vandrer, og Din Fattigdom som en væbnet Kjæmpe. Vi troe ikke bedre at kunne slutte denne Afhandling end med følgende Læresætninger for Handelen, uddragne af den berømte Statsmand, Lord Chesterfields Miscellancous Picces, der ere saa meget mærkeligere, som de ere skrevne for 20 Aar siden. Sælg i det Hele mere end du kjøber. Kjøb dine Materialier for saa godt Kjøb, og sælg de forarbeidede Varer saa dyrt, som mueligt. Læg liden eller ingen Told paa dine fabrikerede Varer, som du udfører, og belæg derimod med en meget høi Told, eller forbyd ganske fremmede forarbeidede Vare, som indføres. - Læg liden eller ingen Told paa udenlandske Materialier, som ere nødvendige for dit Lands Fabriker; men paalæg høi Told, eller forbyd ganske Udførselen af saadanne Artikler af dit eget Lands Materialiers raa Producter, som ere nødvendige for andre Landes Fabriker, f. Ex. paa Uld, Valkejord &c. - Hold Disconton saa lav, at Folk ville sætte deres Penge i Handelen. - Du maa ikke, som Folk i Almindelighed, troe, at det er klogt eller mueligt at forbyde Udførelsen af dit Lands Guld eller Sølv, hvad enten det er myntet eller umyntet; thi dersom Handelsballancen er imod, det er, dersom du kjøber mere end du sælger, saa maa du nødvendigviis erstatte denne Forskiel med Penge, og dit Guld, Sølv eller Mynt, som i Grunden er det samme, maa og vil, trods alle Love, blive udført. Men dersom du paa den anden Side sælger mere end du kjøber, saa vil Udlandet gjøre det samme i Henseende til dig, og erstatte Mangelen med Sølv eller Mynt. Guld og Sølv ere kun en Handelsartikel, ligesom Klæde og Lærred, og den Nation, som kjøber mindst og sælger meest, maa altid have de fleste Penge. - En fri Handel drives altid til større Fordeel for det Almindelige end en udelukkende ved et Handelsselskab. Men de særlige Omstændigheder ved visse Slags Handel udfordre undertiden en sammenskudt Capital og udelukkende Privilegier. - Alle Enerettigheder ere skadelige for Handelen. - Søg, saa meget som mueligt, at forskaffe dig Fordele, som flyde af Fabrication og Fragthandel. - Bestræbdig for at undersælge andre Nationer paa fremmede Markeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
(Jndsendt.) Puppen og Larven. J Papyrusbusken hang, Mellem løvafklædte Grene, J sit trange Svøb engang Puppen længselsfuld og ene. Nattens Umbra, Dagens Guld Laante Farver til dens Fængsel; Dermed selv Naturen huld Skildrede dens Sorg og Længsel. Klædt i Haabets grønne Dragt, Lig de nysudsprungne Blade, Som med Lyst, den havde smagt, Talte Larven fra sit Stade: "Arme, Hvi Dig slutte inde, Tabe Følelse og Smag, Kom til mig, her skal Du finde Blade, som kom ud i Dag." Nyd den Stund, som Dig blev givet", Svarte hiin, men døm mig mildt. Skjøndt jeg synes tabt for Livet, Er min Ro dog ikke spildt. Larpen om sin Mening dølger: Jkke spildt, hvad ei blev brugt?" Fængslet sprænges, Øiet følger Den forløste Psyches Flugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Oversættelses Bommerter. J den tydske af Lotz besørgede Oversættelse af Walter Scotts Roman Kennilworth, findes følgende comiske Oversættelses Bommerter, black hear (den sorte Bjørn) braunes Bier. (Her forbyttes Bear, Bjørn, med Beer, Øl.) Cutter, Kriegsfahrzeng, istedetfor En, som skjærer Halsen af Folk. Eine schöne Frau im Käsig, skal være Oversættelse af Lady in the Case – Kone i det Tilfælde. Her er Case (Tilfælde) forvexlet med Cage (Buur). Men naar man betænker, at Lotz er blind, og at han maa dictere efter Oplæsning, saa ere hos ham saadanne Feil i Oversættelsen af Ord, der i Udtalen lyde ganske eens, meget tilgivelige. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Lærde Kjævlerier have været lige almindelige og lige ivrige i ældre som i nyere Tider, blandt andre Nationer, som blandt os. For 150 Aar siden stred man i Upsal med megen heftighed, om man paa Latin bør skrive Upsala eller Upsalia, og om Beliggenheden af Upsalas Afgudstempel; de Stridende, siger Lagerbring, skaanede hverandre paa ingen af Siderne, saa man skulde troe, Stridspunkten angik en vigtig Deel af hele Rigets Velfærd. Besynderligst er det, at en saadan historisk Hidsighed kunde overkomme to saa berømte Mænd som Schefferus og Verelius. Den sidste siger i et Brev, at han var sindet at indstevne Schefferus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Guldmageriet maa længe have været bekjendt og drevet i Danmark. Meget bidrog vel hertil den Omstændighed, at Frederik den Tredie var saa indtagen af den bekiendte Joseph FransBurthi eller Borro, hvis Levnet Adelung har indrømmet en Plads i Geschichte der menschliche Narrheit, og som var Aarsag til, at det Huus i Kjøbenhavn, hvori han fra 1667 til 1670 drev sit Guldmagerie, kaldtes Guldhuset. Ved et besynderligt Tilfælde ligger Guldhuset just tæt ved Sølvgaden, og dette foranledigede en Hamborger Kjøbmand, som i Aaret 1813, da ved Cours stod saa slet, opholdt sig i Kjøbenhavn, og blev henvist til en Mand, der boede i Sølvgaden lige ved Guldhuset, til at spørge, hvorledes, J har et Guldhuus og en Sølvgade, og alligevel staaer eders Cours paa 12000 Men ingen Guldmager hos os synes i de Dage at have drevet det saavidt, som Waldemar Daae, der tilligemed sin Broder, Christian Dage, havde arvet Borrebygaard i Sorøe Amt, efter deres Fader, Claus Daae, Herre til Ravnstrup og Befalingsmand over Draxholms Amt, der døde 1620.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Denne Waldemar Daae laborerede i mange Aar paa Alchymie og levede tilsidst med sine tre Døttre et kummerligt Liv paa Borreby. Om Vinteren laae han til Sengs i hele Uger, fordi han manglede Ævne til at lade Jldebrand bringe til Gaarden, og for at holde sin chymiske Flaske i tempereret Varme. En Gang, da han, efter de Tegn, han syntes at iagttage, troede sig meget nær ved at blive en stor Alchymist, og han med største Glæde besaae sit Glas og vendte det i Hænderne, lod han det falde paa Gulvet og det gik istykker. Han samlede nu sin Materie op i et andet Glas, begyndte paa ny sit Experiment, men altid forgjeves. Han tilsatte saa store Summer paa Guldmageriet, at han tilsidst maatte gaae til Fods fra Borreby, hvori der var gjort Jndførsel, med sin Kjæp i Haanden og sit alchumiske Glas i Barmen, til Smidstrup; her leiede han sig et Huus for ti Markaarligen, men han blev der kun Sommeren over og drog derpaa til Viborg, hvor han skal være død. (Jnf. Provst Beyers antig, stat. Topographie over Egitzlemagle Sogn &c. Slagelse 1820.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Jndenlandske Efterretninger. Jkke langt fra Kjøge Landevei og Landsbyen Thorslundmagle har en Bonde for faa Aar siden aabnet den uden for hans Udflyttergaard liggende Høi, Thorshøi kaldet. Der fandtes indvendig opretstaaende Piller af et Slags stampet Jord, men, paa nogle Metalstumper nær, ingen Oldsager. Bonden har nu afstivet Høien med Tømmer, og forsynet den med Dør og Lukke. Han bruger den til at gjemme deri Kartofler, hvoraf Høien kan rumme 300 Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Nyborg, d. 24 Junii. J Løverdags ankrede ved Middagstid Cadetbriggen Møen her paa Rheden og fortsatte afvigte Nat Reisen til Kjøbenhavn. Denne Brig er af den nye Bygning, fører 18 Canoner, og havde 32 Cadetter ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Odense. Den 21 dennes drog en saa heftig Hvirvelvind midt imellem tvende Skove ved Middagstid, at den fra en Bleg hos en UdfløtterGaardmand af Hundslev Bye førte 18 til 20 Stykker Linned nogle 100 Alen og i Luften, hvoraf Noget fløi over den nærmeste Gaard og Noget blev hængende i Skoven. Det længst Bortfløiede laae 1000 Alen fra Stedet paa Marken. 2 Hovedtøier og et Tørklæde savnes for en Pige, der mistede alt sit Tøi i sidste Jldebrand. Kjøng ved Assens er i disse Dage arresteret en Karl og en Pige, hvilken Sidste har gjort sig skyldig i Barnefødsel i Dølgsmaal, og Karlen havde nedgravet Barnet paa Kirkegaarden. Men da det her blev fundet og indsat i Vaabenhuset, vare de begge Natten derpaa trængte herind og havde borttaget Cassen med Barnet, som de siden nedgrov i en Gruusgrav. - Endnu stedse have vi ingen Regn faaet, endskjøndt Luften i de sidste Dage har været opfyldt med Torden og Regnskyer. Ogsaa begyndte det her St. Hansdag i Gaar ved Middagstid at regne; men hvor lovende Udsigterne end vare, ophørte det snart igjen. J Søndags Aftes er atter seet en stor Brand imellem Faaborg og Assens, uden at Man endnu har kunne erfare, hvor samme har været. - Gaar blev en Dreng her fra Odense slæbt ihiel af en Hest i Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Aalborg, d. 24 Junii. Til den her i afvigte Uge holdte Juni Termin have vel adskillige Udenbyes de indfundet sig, men Forretninger af den Art, som ellers ved Terminen finde Sted, saae man Jntet til, saasom Capita lers Udtælling og Omsætning, Mellemregningers Opgjørelse, Eiendommes Salg, Handel og Korn i Partier a., saa at man let kunde fristes til at sige om Terminen, at den udeblev aldeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Den usædvanlig længe vedholdende Tørke truer Landet med Misvæxt. Græsset er borte og Vaarkornet kan ikke komme frem af Mangel paa Vædske. Udsigterne ere ingenlunde blide for Landmanden i disse Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Viborg. Det er nu, paa et Par Gange nær, omtrent 10 Uger vi ingen Regn have faaet; men derimod havt meest Nordvestvind og Nattefrost af og til. Det værste er, at der de fleste Aftener og Nætter heller ingen Dug falder. Markerne see derfor sørgelige ud. Græsset er, paa de allerfleste Steder, affvedet, og det endog paa græsrige Marker. Rugen har mange Steder store Pletter af Soelheden, andre Steder staaer den endnu godt. Bygget tegner temmelig godt endnu men Havren er sat særdeles tilbage og lider meget af Heden og Blæsten. Endnu efter Søelhvervet blæser Nordvestvinden, saa at ethvert Haab og alle gamle Mærker slaae feil. Disse bedrøvelige Udsigter for Jordens Dyrkere, i en saa nedtrykkende Tid som denne, da Udlæg, Udpantninger og Salg for Skatter og opsagte Fordringer, der daglig høres, have forringet alle faste Eiendommes Priis, spaae os intet glædeligt Snapsting. Det er i Dag, den 24de Juni, ikke engang begyndt, da de faa Fremmede, der komme, ikke engang holde det Umagen værd, at høre Jeremiaderne før efter den gode Betalingstid. Til Beviis paa Eiendommes dybtsjunkne Værd, tjener, at Hovedgaarden Lynderupgaard i Rinds Herred, 2 1/2 Mile herfra, med Gods, Tiender og sine bekiendte gode Eiendomme, er i denne Tid ved 4de Auction solgt til Hr. Kjøbmand Brendstrup i Hobro og Hr. Grosserer Lund i Kjøbenhavn for 12,480 Rbd. rede Sølv og 16,600 Rbd. Sølv. - Hede og Mosebranden, der begyndte hiinside Karupaae den 10de Juni, og naaede Skovhusets Hede, og senere ved Vinden førtes over Aaen, blev dog standset og slukt i disse Dage nærved Klodemølle. Paa Ahlheden, eller i Plantasierne der, var Jlden ikke. Men en Strækning af henimod 6 a 8 Mile siges at være afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
J Løverdags ved Aftenstid er Hovedgaarden Vinderslevgaards Udhuse brændte, og i Torsdags afbrændte en Bondegaard i Nederhornbek ved Randers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Glückstadt, den 21 Junii. Den her hjemmehørende Grønlandsfarer Fortuna, Commandeur P. A. Dahl, som formedelst Mangel paa Vand maatte forlade Grønland noget tidligere, end ellers vilde været Tilfældet, – men desuagtet har hjembragt 80 Quardeler Robbespæk, er den 20de ankommen hertil, og meddeler følgende Fortegnelse over Fangsten af Robber og Robbespæk, indtil Midten af Maj, af Skibe, som han har talt med Fra Glückstadt: Anna Catharina 1800 Stykker og 50 Quardeler, Haabet 10 Qvard., Sylt 3200 Stkr., Jomfru Lucia 3000 Stkr. og 80 Qvard., Fru Anna 2800 Stkr. og 53 Quard., Elben 3000 Stkr. og 100 Qvard., den lille Henrik 4500 Stkr. og 130 Qvard., Frederika 2500 Stkr. og 80 Qvard. og Neuenkirchen 100 Qvard. Fra Altona: Christian den Syvende 300 Stkr., Frederik den Sjette 5000 Stkr., St. Peder 300 Stkr., Geheime-Conferentsraad v. Blücher, 5000 Stkr., Stadt Altona 200 Stkr., og Jsis 200 Stkr. Fra Elmshorn, Flora 3000 Stkr. og 75 Qvard. Fra Jtzehoe, Perseverentia 3000 Stkr. og 75 Od. Fra Beyenfleth. Harmonien 600 Stkr. Fra Brunsbuttel, Enigheden 2300 Stkr. Fra Hamburg: Maria 3000 Stkr. og 80 Tvard., Anna Elisabeth 4000 Stkr. Fra Bremen Nordstjernen 2000 Stkr., Bremen 5000 Stkr., Hanseaten 4000 Stkr., Patrioten Gloystein 4500 Stkr., Hvalfisken 2400 Stkr., Elise Dorothea 3000 Stkr. - Formedelst sin tidlige Afreise fra Grønland har Commandeur Dahl ikke kunne medbringe Efterretninger om Fiskefangsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Blandede Efterretninger. Will. Mamichaels Reise. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Da man under de nuværende Forhold ikke venter i Mexico at faae Korsbullen, saa har den derværende Erkebisp af egen Myndighed givet Tilladelse til at spise om Fredagen Kjød, og overdraget de Geistlige at give Absolution, overensstemmende med hiin Bulle. (Denne Cruzado er en pavelig Bevilling til Kongen af Spanien, at sælge Aflad og nogle Dispensationer. Den indbragte Kronen betydelige Summer, da i Fastetiden, Enhver maatte forsyne sig dermed. J Rio de la Plata er den, som nyligen en Nordamericansk Reisende forsikkrede, endnu stedse i Brug; Staten, lader den sig nemlig af egen Autoritet udfærdige af de Geistlige, og sælger den for egen Regning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Kjøbenhavns Børs, d. 28 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vism 250. Spec. 252. Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 182. 75 a 75 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 99 a 99 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 125 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 7/8 a 12. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-29
Taksigelse for Regn. Du har bønhørt os, Algodheds Fader, Din Priis gjenlyder blandt Myriader! Du aabned os Velsignelsernes Væld, Og over Dannevangen smiller Held; Duften fra en broget Blomstervrimmel Lig en Virak stiger til Din Himmel Ung staar Naturen som den skabtes først, Og slukt er hele Planterigets Tørst. Rosens Glands er atter vendt tilbage, Yndig som i Edens yngste Dage; Det lysegrønne Græs paa Toft og Eng Bereder Hyrderne en Silkeseng; Mark og Vang og Dal, paa ny oplivet, Deres Brudesmykke Du har givet; En Planteverden er fremtraadt af Støv, Og Skoven prunker atter med sit Løv Tusind Spirer har Du vakt af Slummer, Og de vilde Stormes Hyl forstummer, Sølvbækken kysser huldt sin Blomsterrand, Og Pilen breder sig ved blaaligt Vand; Paa Klevermarken glad Kidet hopper, Og Birk og Eeg skyde nye Knopper; Nedfaldne Axe atter opreist staae, Og muntre Lam paa fede Græsgang gaae. Alt taber sig i Lyst, Fryd og Glæde, Alt oplivet blev ved milde Væde. Vær takket, Fader, for Din Miskundhed, Som altid leder til et Trøstens Med Som nedsender Hielpens Sol til Støvet, Naar Kummer det hvert Lysglimt har røvet; Som gyder Balsom i Fortabtes Saar, Og skaber om til Fryd hans bittre Kaar. Som er Konger en urokket Stytte; Og den faste Borg i lave Hytte. Vær takket, Fader, for den milde Regn, Hvormed Du signede hver Danmarks Egn, Jngen Krøsus har det Guld i Eie, Som Din rige Gave kan opveie. Fra tusind Marker lyder høit Din Priis, Og Alt udraaber: Du er god og viis! J Rosens Glød Du Takoffret finde, Og Din Lovsang i hver blaa Kierminde. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.