Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1793-11-30
Biskop Blocks Bevilling, at den af ham udtagne Contrastævning i Sagen med Frue Geheime-Conferentsraadinde Bille Brahe maae indførres i Aviserne, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede. Bliver efterstaaende Høieste rets Contrastævning af 4 Julii 1793 bekiendtgjort. Vi Christian den Syvende a. giøre vitterligt: At for Os haver andraget Os elskelig Biskop over Fyens Stift Tønne Block, hvorledes han skal finde sig beføiet til Confirmation, Skiervelse og Forandring, samt yderligere Paakiendelse, contra at indstævne en af Os elskelig Etatsraad og Landsdommer Hans Koefoed og Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendt, som allernaadigst befalede Commissarier, den 26 April sidst afsagde Dom i en Sag mellem Contra Citanten paa den ene, og Os elskelig Geheime-Conferentzraadinde Bille Brahe, for saavidt hendes afdøde Mand har været Med Directeur med afgl. Biskop Ramus for endeel publiqve Stiftelser og sammes Midler m. fl. paa den anden Side, betræffende 1. Om samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme af afgl. Biskop Ramus har været bestyret som ene Directeur, eller der med ham har været flere Directeurer, bør lige concurrere pro qvota i den fra afgl. Biskoppens Stervboe indkomne Summa, for hvad Biskoppen af sammes Midler har indesadt med; item om de Stiftelser, hvor der har været flere Directeurer for den hele Summa, som den afdøde Biskop til samme er bleven skyldig, bør lige concurrere pro qvota. 2. Om de Stiftelser, til hvilkes Med Directeurers Sikkerhed afgl. Biskop Ramus under 11 Decbr. 1779 har udstædt en Panteobligation paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Parterne ere indkomne, bør nyde Forlods Betaling, og for det øvrige Skyldige nye de pro qvora Betaling i de i Boet forefundne Conanter m. v. Thi som ved bemeldte Dom saaledes er eragtet: At alle Stiftelser, som afgangne Biskoppen har haft i Hænde, enten ene eller fælleds med andre Directeurer, bør lige concurrere proqvota udi den af Biskoppens Stervboes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler, Biskoppen som Directeur for hver Stiftelse især er pligtig at tilsvare; følgelig bliver nu forinden den endelige Beregning, i Følge det til Os ergangne Kongel. Commissorii 7de Post kand forfattes over, hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur enten ene, eller en for alle og alle for en bør at tilsvare Stiftelserne, her Spørsmaalet; hvad afgl. Biskoppen som Directeur for hver Stiftelse især bør at tilsvare, Saavel efter Loven som Tingens Natur er det uden for at Tvivl, at hvor en Mand efter Fundatzen ene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den hele ved denne Stiftelse befindende Mangel; hvor han derimod efter Fundatzen tilligemed flere er Directeur, der er han uden Hensigt til enten han selv ene eller andre af hans Directeurer have forødet noget af Stiftelsernes Capital (naar sc. hans Boe ikke kan tilstrække til den hele af ham gjorte Gield) paa Stiftelserne allene ansvarlig for eendeel af Mangelen lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtlige Forsømmelse Mangelen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield til hver Stiftelse især er det, der udi den endelige Beregning bør concurrere lige pro qvota udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Directeur for øvrigt bliver meere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler uden Paatale af sine Med Directeurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det heele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Stiftelser, som af Stervboen frem for anden privat Gield bør udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Mangel, som de andre Med-Directeurer bør tilsvare, hvad ellers udi det her i Commissionen under Litr. M. fremlagte Jndlæg af 8 Febr. d. A. er paastaaet i Henseende til Forlods Udlæg til nogle af de publique Stiftelser, til hvilke afg. Biskoppen har udstædt sin Obligation af 11 Decbr. 1779 paa 10, 200 Rdlr. med Pant i sine Eiendomme m.v. derudi anmeldte, da kan denne hverken som Panteforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfordres, naar den skal have Parteret, og dens øvrige aarlige Opfyldelse, ikke af Stiftelsens Direction er sørget for. Efter at det nu saaledes oventil er oplyst og paakiendt, at udi afg. Biskop Ramusses Stervboe, ligesom i andre Concursboer imellem de forskiellige publique Stiftelser, som i samme have de her i Commissionen opgjorte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted, saa kommer dog iblandt de ommeldte Fordringer i Betragtning Nr. 4.