JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Under 14 Julli d. A. er igjennem det Kgl. Danske Cancellie udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har behaget allernaadigst at tilkjendegive Cancelliet, at den 36te s. i Forordningen af 27 Januarii 1804 angaaende Befordringsvæsenet, ogsaa skal være anvendelig paa Feltpostestafetter, saaledes at disse, mod en billig Betaling, for hvilken Feltpostamtet er authoriseret til at indestaae Vedkommende, skulle være berettigede, naar de underveis komme til Skade, at fordre og erholde al den Hjelp hos de ved Felt post=Routerne nærmest boende Folk, som deres Omstændigheder for Øieblikket kunne udkræve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Efter en Parolbefaling af 19de d. M. skul samtlige Officierer, fra 1ste August d. A. af, aflægge de hidtil reglementerede røde og gulstribede Silkecherfer, hvorfra allene undtages Officiererne af Livgarden til Hest, naar de bære Kolets, samt Offitiererne ved Ulahnescadronen. Generalerne skulle, naar de ere klædte en Galle, vedblive at bære de for dem reglementerede Cherfer af Guld og rødt Silke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Med Vesterports Vindebroer er foretaget ikke allene en Hovedreparation, men tillige en Hovedforandring. Brorne have faaet en meget simplere og beqvemmere Indretning, hvorved det kun behøves to Mand til at trække dem op Plankeværket er nu bleven borttaget fra det ny Domhuus paa Nytorv og denne ligesaa smaa fulde som stolte Bygning prunker nu i sin hele Majestæt. Portalet bæres af sex colossalske Søiler, og over Indgangen staaer den betydningsfulde JndTrift: "Med Lov skal man Land bygge." Bygningen optager hele Pladsen af det forrige Vaisenhuus og Slutteriet. Den er een af Hovedstadens skjønneste architectiske Monumenter og gjør Overe bygningsdirecteur Hansens Smag og Talenter stor Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
J Aar nedslaaes løse Hunde ikke mere paa Kjøbenhavns Gader, men fanges og sættes i en dertil indrettet Karre. Mangel paa Varme er Aarsag i, at hverken Ribs eller Stikkelsbær ret kunne modnes, uagtet de paa den Tid af Aaret sædvanlig allerede pleie at være modne. Af Kirsebær og Æbler kan man ikke vente sig meget i Aar, men derimod har man Haab om at faae en stor Mængde Pærer og Blom Jordbær koste 10 Mk. Pundet. - Grøn mer. - ærter, som man paa denne Tid pleier at kjøbe for 2 til 3 Mk. Skjæppen, koste endnu bestandig 14 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Ved Auctionen paa Børsen d. 15 Julii solg. tes: Stoltzer Oste til 8 Mk. 9 s. a 8 Mk. 12 s. Pd., dansk Raffinade 19 Mk. 8 s. a 19 Mk. 11 s. Pd., rød Viinsteen, 2 Rdlr. Pd., Altonaer Viinædike 101 Rdlr. a 106 Rdlr. Oxehovedet, Jernplader 3 1/2 Tommer 130 Rdlr. Skippd., flade Tallerkener 7 Rd. Dos., Confect Rosiner 191 Rd. 100 Pd., Sago 1 Rdlr. 6 s. Pd., Laurbærblade 9 Mk. 9 s. a 10 Mk. Pd., Corender 116 Rdlr. a 119 Rdlr. 100 Pd., alt med Told. - Ligeledes solgtes d. 23 Julii, Stoltzer Oste 7 Mk. 1 s. a 7 Mk. 6 s. Pd., Viinædike 120 Rd. a 120 Rd. 4 Mk. Oxehovedet, Victriol 78 Rd. 4 Mk. a 80 Rd. 100 Pd., Brasilie Sukkere 14 Mk. 9 1/2 s. a 15 Mk. 7 1/2 s. Pd., Holsteenske Perlegryn 33 s. a 39 1/2 s. Pd., Congo 7 Rd. 3 Mk. 4 s. a 7 Rd. 5 Mk. 8 s. Pd., Liverpooltobak 1 Rd. 13 s. Pd., ale med Told. Corender 95 Rdlr. 1 Mk. 100 Pd., Galæbler 5 Rdlr. Pd., Vadskesvampe 6 Rd. 5 Mk. a 7 Rd. 3 Mk. 4 s. Pd., uden Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Ved Bortabonnerings=Auctionen over Loger i det Kgl. Skuespilhuus, betaltes en Loge i første Etage, som i forrige Aar solgtes for 21 Rdlr., med 76 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
(Af Christiansands Avis). J Anledning af Fregatten Naadens Ødelæggelse i Havnen ved Lyng øer, som ikke kunde være skeet, naar det fiendtlige Orlogsskib ei havde været forsynet med en Mand af udmærket Lodskundskab i dette Fahrvand, udsættes en Præmie af 1000 Rdlr. til den første, som enten beviisligen kan angive, eller give Anledning til virkelig Opdagelse og Paagribelse af den Nidding, hvis Nedrighed var stor nok til at forraade og skade Konge og Fædreneland, til at foranledige, saamange brave Landsmænds Død, saamange Forældres, Enkers og Børns Suk og Taarer. Christiansand d. 14 Julii 1812. - O. Lütken, Kontre-Admiral, Ridder, Chef for Norges flydende Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren leverer Storarmeens første, anden og tredie Bulletin; den første dat. Gumbinnen d. 20 Junii, den anden Wilkowisky d. 22 Junii og den tredie Kowno d. 26 Junii. De meddele omstændelige Efterretninger om de Franske og Russiske Armeers allerede bekiendte Marscher, og de Franskes Overgang over Niemen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Stuttgard, d. 9 Julii. Vor Hoftidende indeholder følgende: Ponienna, d. 26 Junii. Natten d. 24 Junii bleve 3 Broer slagne over Nie*) Efter de Fyenske Aviser blev der sidste Markedsdag afsat for 1200 Rdlr. af saadanne Varer. men, og allerede tidlig om Morgenen distlerede en betydelig Deel af den Franske Armee over samme, ligesom og det Keiserlige Hovedqvarteer; det 2det Corps udgjorde Avantgarden, og saaledes aabnedes Fiendtlighederne mellem begge Armeerne. De paa hiin Side Niemen opstillede 3 Russiske Dragon Regimenter gjorde aldeles ingen Modstand. Den 25de henimod Middag difilerede den 25de Division af 3die Armeecorps, der bestaaer af det Kongelige Würtembergske Jnfanterie, under Kronprindsens Commando, over Broen, saa at paa den Tid allerede over 150,000 Mand vare rykkede frem paa Russisk Bund. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
(Af Hamb. Corresp.) Laybach, d. 2 Julii. Coureren fra Constantinopel har overbragt os de vigtigste Efterretninger. D. 28 Maji, i det Øieblik, da man saae Fiendtligheders Gjenudbrydelse i Møde, havde de tyrkiske og russiske Befuldmægtigede underskrevet Fredsprenliminarierne i Bucharest, og i Følge denne ubegribelige Tractats Betingelser skulde Pruth udgjøre de nye Grændser imellem begge Rigerne. Ligeledes skulde Porten afstaae en betydelig Deel af Moldau og Besarabien til Rusland. De fra Bucharest afgaaede Courerer havde overbragt denne Efterretning til Constantinopel. Fyrsten Jtalinsky havde med et talrigt følge strax begivet sig paa Veien til denne Hovedstad, og for destolettere at bevæge Porten til at ratificere Freds-Præliminairerne, havde Russerne ladet deres Tropper gjøre en Tilbagebevægelse og givet dem befaling at marchere ad Norden. - Efterretningen og Fredspræliminarierne ankom d. 6 Junii til Constantinopel og opvakte der stor Sensation. Divanet forsamlede sig og det synes at Fleerheden af de Medlemmer, Engelland havde faaet paa sin Side, vare af den Mening, at Fredspræliminarierne maatte ratificeres; men Storherren fornægtede ikke den Caracteer, han fra sin Tronbestigelse af havde lagt for Dagen; han forkastede paa Stedet de Betingelser, hvorved Afstaaelsen af en Deel af det Tyrkiske Gebet stipuleredes. Fredens Tilhængere maatte forlade Divanet og Mufti blev afsat. Om Natten fandt mange Henrettelser Sted; adskillige Oprørere bleve strangulerede. Andre, som ved Efterretningen om Tractaten yttrede lydelig deres Glæde, bleve druknede i Bosphorus, og der blev givet Befalinger at fortsatte Rustningerne med største Jver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Man formoder, at Alliancetractaten imellem Frankrige og Østerrige, der garanterer det tyrkiske Gebets Jntegritet, allerede var bekiendt i Constantinopel. Allerede for nogen Tid siden var denne Tractat trykt i Wien og adskillige Exemplarer deraf ankomne her. - General Grov Andreassi, der var afgaaet som Ambassadeur til Porten, er ilsomst afreist fra Petrinia, paa Grændserne af Croatien, til Constantinopel, hvor han vil ankomme i denne Maaned. (Journ. de Emp.) (Efterretningen om Fredstractatens Jkke=Ratification, og Mufti Afsættelse bekræftes ogsaa i to Skrivelser fra Triest, den ene af 1 Julii og den anden af 2 Julii.) Fra Constantinopel skrives under d. 25 Majt, at Porten i denne Tid især henvender sin Opmærksomhed paa at udruste den til det sorte Hav bestemte Flaade. 24 Fartøier ere satte i seilfærdig Stand for dette Aars Feldttog. 6 af samme ere udløbne paa en Krydstour i det sorte Hav, 14 andre ligge her i den store Bugt. En Tredækker, og 3 Fregatter, som tiltakles, ligge for Anker i det Jndre af Havnen. Paa det herværende Arsenals Verfter arbeides paa et nyt Linieskib. De fleste af disse Skibe ere hidtil dog endnu ikke fuldstændig bemandede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Hamborger Correspondent leverer en Fortsættelse af de i forrige No. udtogsviis leverede officielle Actstykker, nemlig: 1) Skrivelse fra Hertugen af Bassano til den franske Ambassadeur i Petersborg, Grev Lauriston, dateret den 20de Maji 1812, som beretter Greven, at Fyrst Kurakin, ivrigst har gjentaget sin Begjering om at erholde sine Passe; at Hs. Majestæt, som ikke kan troe andet, end at denne Ambassadeur er gaaet alt for vidt, anseer det for tjenligt, at Grev Lauri sion, i en Note til Grev v. Soltikow, anholder om Passe, for at begive sig til Grev v. Romanzow til Willna eller hvert andet Sammenkomststed, der maatte anvises ham; at han skal tilkiendegive Grev Soltikoff, at de Communicationer, der ere ham overdragne, og som han ikkun kan gjøre Kantsleren eller Keiseren, ere ligesaa vigtige som presse rende. 2) Skrivelse fra Greven af Romanzow til Grev Lauriston, dat. Willna d. 27 Maji (8 Junii) 1812, hvori Sr. Romanzow beretter, at Keiser Alexander midt iblandt sine Tropper gjerne havde løsrevet sig et Øieblik fra sine Forretninger, dersom Han ikke havde erfaret, at Postgangen imellem Hans Rige og fremmede Lande til Memel er ophævet, og at, som det synes, hver Forbindelse med Hans Rige er standset; at een af Hans Courerer, der fra et af Hans Gesandtskaber vilde begive sig til Ham, ikke har faaet Tilladelse at gaae over Grændsen, og derfor maatte vende tilbage igjen, og tilføier, at saadanne overordentlige Begivenheder, fortjene at oplyses. Grev Romanzow beder Ambassadeuren, at forblive i Petersborg og gjøre ham sine Communicationer skriftligen, eller, om han heller vil, skrive lige til Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Paris, den 14 Julii. Storarmeens fjerde Bulletin er dat. Willna den 30de Junii. Dens Jndhold angaaer Willnas Besættelse og de med samme forbundne Omstændigheder. De store Magaziner ved Willna, som Russerne satte i Brand, anslaas til adskillige Millioner Rubler; de brændte ligeledes 150,000 Centner Meel, en uhyre Mungde Fourage og Havre og et betydeligt Forraad af Klædningsstykker. En Mængde Vaaben og Krigsmunition blev kastet i Willig. J Wilkomir stak de deres store Magazin i Brand. Hidtil har Feldttoget ikke været blodigt. De Franske have ialt taget 1000 Mand til Fange. Men Russerne have allerede mistet Hovedstaden og den største Deel af de Polske Provindser, som nu insurgere. Alle Magaziner af 1ste, 2den og 3die Linie, Frugterne af 2 Aars Omsorg, som anslaaes til 20 Mill. Rubler, ere fortærede af Luerne eller faldne i vore Hænder. Blandt de mange opsnappede Breve ere et fra den Russiske Armees Jntendant, som beretter, at da Rusland har mistet alle sine Magaziner af 1ste, 2den og 3die Linie er det nødsaget til hurtigst at anlægge nye. Den anden Skrivelse er fra Hert. Alexander af Würtemberg, som beretter, at efter faa Dages Feldttog ere Centrumets Provindser erklærede i Krigstand. - Manøvres allene have bragt en god Deel af de Polske Provindser, Hovedstaden og 3 Liniers Magaziner i vore Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Breslau d. 15 Julii. J Følge de Efterretninger, vi have, er Keiser Napoleons Hovedqvarteer, i Willna; men Kongen af Neapel er med Cavalleeiet rykket 2 til 3 Mile ud over Willna, uden at støde paa Russerne. - Lithaven er foreløbigen bleven deelt i 3 Departementer: Minsk, Bezese og Grodno. Kongen af Westphalen samt den polske Armee staaer ved Minsk. - Det østerrigske Corps, 35,000 Mand stærk, er, under Fyrsten af Schwarzenbergs Commando, rykket frem over Zamose, Lublin indtil Bress Litewski, hvorpaa de derværende Jndbyggere have tiltraadt Kongeriget Polens Conføderation. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Blandede Efterretninger. Viborg, d. 20 Julii. J Anledning af Dannerkongens Frederik den Sjettes landsfaderlige Opfordring og Paamindelse om Sparsommelighed og Afskaffelse af fremmede Varer, kan Udgiveren ikke afholde sig fra, at bringe i Erindring "at vore Konger Christian den Syvende og Christian den Sjette og saae sig nødte til at udstede Overdaadighedsforordninger, som man i Øieblikket vel vil tilskrive Sædernes og Modernes Forfinelse at have voldet. Men, det er en gammel Last, at øde og ødse. De ældre Konger have og kraftigen søgt at raade Bod derpaa. Saaledes befalede Christianden Tredie: at den som i Kjøbstæden tracterede anderledes til Bryllup og Barsel, end forordnet var, skulle bøde til Kongen 40 Mark Sølv, og paa Landet lige saa meget til Herskabet. Christianden Fjerde forbød Ølsalg til Overflod under 10 Rdlr. Straf. Samme Konge lagde en Mules af 200 Dalere paa den Magistrat, der tillod Adelen at stille Byens Klokker ved Begravelse og deslige, anderledes end Dagens Tid udkrævede. Ligesaa 200 Rdlr. Bøder for dem, som ved Bryllupper, Barsler og Begravelser gav mere Mad, o. s. v. end Anordningerne tillode. Frederik den Tredie fastsatte for Adelen, som i Dragt og Tractement overtraadte dem, 500 Rdlr. Mulct. Frederik den Anden fastsatte allerede forhen Adelens Bøder i saa Fald til 1000 Rdlr., og ligeledes 1000 Rdlr. for den Lehnsmand, som ei hos Bruden, Fruer og Jomfruer, confiskerede deres utilladelige Smykker til Fordeel for nærmeste Hospital." (Da Penge havde megen Værd i de Tider, seer man let, at disse Bøder vare alvorlige Midler.) Udgiveren finder det værd at anmærke, at ikke mindre end 6 af 18 den sidste Tid udnævnte høiere geistlige Embedsmænd have Viborg Skole at takke for deres første Dannelse under de fortjente, nu hensovede Lærere, Retor Professor Jørgen Hansen og Conrector Ca Ditlev Kruse. Stiftsprovst Tetens i Odense, saa velsom Amtsprovsterne: Wellejus i Veile Amt, Kruse i Randers Amt, Berring i Viborg og Bendix i Thisted Amt ere alle udgangne fra denne Skole i Tidsrummet fra 1788 til 1793, en Periode, der (ligesom sal. Rector Hiersings foregaaende Embedstid) hører blandt de meest glimrende, som denne lærde Stiftelse har kjendt. Heller ikke kan Nogen, som i de ovenmeldte sidst afdøde Embedsmænds tidligere Dage kjendte Skolens Forfatning, have glemt, hvor saare heldig Hansens herlige Smag og Kruses udmærkede Grundighed vare parrede til at fremme Disciplenes Gavn og Skolens Hæder. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Odense, den 21de Julii. Ved vor patriotiske Knudsens og det dramatiske Selskabs ædle Samvirken, er ogsaa i Viborg sammenbragt for de danske Fanger i Engelland 1679 Rdlr., og atter i Randers for dens Søndagsskole 468 Rdlr. 16 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
J Aarhuus indbragte han 663 Rdlr. - Som man hører, kunne vi ogsaa nu om 8 Dage vente den Glæde i Odense at nyde en Forestilling paa Theatret ved Knudsens Foranstaltning, til det ædle Øiemeed at understøtte de paa Naaden Faldnes Efterladte. Til dette skjønne Øiemeed skal Knudsen, fra Aarhuus af, siden Tabet blev bekjendt, have sammenbragt allerede over 1200 Rdlr. (Jversens Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
(Jndsendt.) Det er mærkeligt, at af de 2de Fyenske Aviser, som udgik d. 3die Julii sidstleden, den ene, efter flere Landmænds Forsikring, forkynder, at det vaade Veirligt ikke i mindste Maade har været adeligt for Rugen, da denne, saavel som Vaarsæden, overalt staaer og tegner sig ypperlig. Men efter den anden Avis skulle, foruden Skaden, som den indfaldende Regn ladet befrygte i Blomstertiden, Rugen paa adskillige Steder, ligge nedslaaet, og Ax af Orm være beskadiget. Hvilken af disse Beretninger er nu den rigtige? Dette Spørgsmaal ønskes besvaret af en Landmand i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Courantsedlers Cours maa altid, selv i den dybeste Fred og under den meest blomstrende Handel og Skibsfart, saaledes som Erfaringen ogsaa har viist, være underkastet Forandringer. Jnd vender man, at vor Cours i Fredstider kun stes 1 PC. af Gangen, saa svares, at 1 PC. i Forhold til en Cours af 156, var i Grunden ligesaa meget som 56 PC. i Forhold til en Cours af 700. Ligger det altsaa i Tingens Natur, at enhver Stat, som har Papirsmynt, ingensinde kan gjøre Regning paa nogen aldeles fast Cours, selv under de heldigste Omstændigheder, og at denne Mangel paa Fasthed medfører, at den ligesaa hastig kan forbedre sig som den forværrer sig, saa et det ogsaa vist, at der maa søges en fastere, mindre af Luner og Cabaler afhængig Maalestok for alle Ting end Papirmyntens temporgire Værd. En saadan urokkelig og usvigelig Maalestok finde vi i Kornet. Vort Guld og vort Sølv voxer paa vore Marker. Der, ene der, findes vore sandt Guldminer, som Rovgjerrighed ikke kan udtømme. Disse Miner ere saa meget bedre, som de anspore til Flid og Arbeidsomhed, istedet for at Mexicos og Potosis rige Gruber kun vante Spanierne til Ladhed. Efter Kornet bør altsaa her hver Tings sande Værdie beregnes; men er dette Tilfældet, Lader os antage, at en Tønde Hvede kostede, saaledes som for 33 Aar siden, 10 til 12 Rdlr., saa var den til en Cours af 300 omtrent 8 Lod Sølv værd. Lader os regne den til 8 Rdlr., hvilket den gjeldte for 6 Aar siden, da et Lod Prøvesølv kunde kjøbes for 4 Mk. Dansk, saa var den 12 Lod Sølv værd. Nu koster en Tønde Hvede 70 Rdlr., og et LodPrøvesølv i det Høieste 4 Rdlr. Maa man altsaa ikke betale nu 17 Lod Sølv for den, istedet for at man for 3 1/2 Aar siden kunde kjøbe den for 8 Lob og for 6 Aar siden for 12 Lod, Behøves her vil noget andet Beviis for, at Sædens Priis er stegt endog langt over dens oprindelige Sølvværdie, Dog - jeg vil søge at gjøre Sagen endnu tyt ligere. En Godseier kjøber en Gaard for 60,000 Rdlr., som er assureret i Brandcassen for 20,000 Rdlr., og som i Fredstider har kostet at bygge 20,000 Rdlr. Betaler han nu vil i Grunden mere for denne Gaard end 1200 Tønder Rug, beregnede til 50 Rdlr. Tønden, Er dette noget passende Forhold, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Rusland, er det største Rige paa hele Jordkloden. Det strækker sig fra Riga til Anadierskøi Ostrog - en Dimension af 1614 Mile. Det er 2 Gange saa stort som hele Europa og indbefatter næsten en niende Deel af hele den beboede Verden. Dets geographiske Længde er 171, altsaa Halvparten af hele Jordkloden, nemlig efter Ferros Meridian, fra 39 til 2102. Dets geographiske Brede begynder med den 40, og strækker sig til den 78de dybt ind i Polarkredsen. Her viser sig det Særsyn, at Solen paa den længste Dag og videre mod Nord, det hele Halvaar slet ikke gaaer ned. Dog allerede i Archangel er paa den længste Dag saa godt som slet ingen Nat, thi Solen staaer der op Kl. 1, 30 Minuter og gaaer ned Kl. 10, 24 Minuter; et Par Timer regnes paa Skumringen. Det Russiske Scepter adlydes saaledes af Nationer, der imellem 60 og 78 undertiden see Qviksølvet fryse og i varme Stuer endog hamres, Floderne kun i to til tre Maaneder fri for Jis, Jorden udygtig til Dyrkning fordi Vinterkulden indfinder sig førend Sæden kan modnes, medens Andre fra 40 til 50 see Camelen trives og Olie og Laurbærtræer voxe i fri Mark. Man kan alt saa ikke tale om eet Clima i Rusland, ved hvis ene Grændse, som Posselt siger, Mundsveiret bliver til Jis medens der paa den anden varer Meloner. Hele Fladeindholdet regnes for 335,000 Mile. Hverken det romerske eller Alexander den Stores Rige indbefattede saa stort et Fladerum. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
paa dette uhyre Rum tæller Rusland dog ikkun 33 1/2 Millioner Jndbyggere, omtrent 100 paa hver Qvadratmiil, medens Frankrige, der kun indbefatter tolv Tusinde Mile, tæller 36 Millioner Jndbyggere og 1107 Mennesker paa hver Miil. Aarsagen hertil et, at den største Deel af Rusland ligger øde og beboes af ucultiverede Folkeslag, som kun ere Staten til liden Nytte; hele store Strækninger paa 50 og 100 Mile ere udyrkede og ubeboede; det hele asiatiske og en Deel af det europæiske Rusland beboes af uciviliserede Nationer, der ikke gavne Staten ved andet and ved at svare den en Skat, størstedelen bestaaende af Peltsværk. De fleste af disse Folkeslag bestaa af omstreifende Horder, der vandre fra den ene Egn til den anden, flye det selskabelige Liv i Stæder og Landsbyer, foragte Agerdyrkningen, og lade hele store Provindser, der have den bedste Jordbund og det ypperligste Clima, henligge udyrkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Nogle Egne kunne formedelst Jordens Beskaffenhed ikke dyrkes; man finder her ogsaa en Mængde, store Ørkener, der have en fortraffelig Jordbund, men som bærer intet. Russerne kalde dem Stepper. Siden en ikke lang Tid ere mange deraf blevne opdyrkede. Men uagtet man i Forhold til Fladeindholdet neppe finder en saa ringe Befolkning i nogen anden Stat, saa maa man dog ikke glemme, at det er især Sibirien, hvor denne Menneskemangel er saa betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Jndenlandske Efterretninger. Ridderordenerne, som 1 Statstalenderen for 1807 knap udfyldte 2 1/2 Blad, optage i den for indeværende Aar over 14 Blade. Elephantordenen har 43 Medlemmer, og Tunion pas faire Ordenen, som ikke er bleven uddeelt siden Martii 1770, 29 Medlemmer, nemlig 8 Herrer og 21 Fruer, Dannebrogordenen har 1179 Medlemmer, af disse ere: Jngen Storcommandeur, 123 Stok kors, 39 Ordenscommandeurer, 498 Riddere og 596 Dannebrogsmænd, af dem, som ere biklædte med en eller flere af Dannebrogordenens Decbririoner ere i Prindser, 29 Grever 12 Baroner, 3 Geheimeconferentsraader, 24 Conferentsraader, 40 Etatsraader, 20 Justitsraader, 58 Kammerherrer, 7 Kammerjunkere, 16 Ministre og Consuter, 45 Generaler, 192 andre Landofficierer, 261 Underofficierer, Soldater og andre Militaire, 11 Admiraler, 82 andre Sprofficierer, 32 Maaneds lieutenanter, 67 Styrmænd, Matroser og andre Søefolk, 20 ved Kystværnet, 37 Collegie-Chefer og Medlemmer, 25 Stift- og Amtmænd, 10 Biskopper, 5 Amtsprovster, 30 Præster, 28 Professorer, 21 Skolemænd, 10 Læger, 22 Dommere, 15 Told Embedsmænd og Betjente, 6 Borgemestere og Bye fogder, 4 Fogeder, 7 Postmestere og Postførere, 26 Kjøbmænd, 4 Proprietairer, 20 Bønder; 28 ere fremmede Magters Undersaattere, og 134 have Navn i vor Litteratur som bekiendte ved udgivne Skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Jndtægten af Hr. Knudsens patriotiske Forestilling i Aarhuus den 15de d. M. var, efter Udgivternes Fradragelse, 663 Rdlr. Tilsidst fremførte Hr. Knudsen en Epilog, ved hvis Slutning Stiftamtmand Baron Guldencrones blide og almindelig alskede Frue, som det dramatiske Selskabs høie Directrice, modtog paa dets Vegne som Erindring af Hr. Knudsen et Exemplar i Glas og Ramme af Kobberstykket Phornix, og lykønskedes i en kort Tiltale til hendes Fødselsdag, der just indtraf Dagen efter. Saden staaer i Aar overalt i Sjælland overordentlig godt, og vi kunne, forudsat at der i Høsten ikke indfalder alt for megen Regn, love os at velsignet Aar.