Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-01
Den ny Svenske Constitution er nu udkommen i Trykken og bestaar af 114 s., hvis Hoved indhold er følgende: Kongeriget Sverrig er et Arverige med Arvefølgeorden, som siden bestemmes af Rigstænderne. Kongen, der ligesom alle Embedsmænd, maa bekiende sig til den rene evangeliske Kirke, er hellig, og hans Handlinger ere intet Ansvar underkastede. - Kongen regjerer allene efter denne Constitutions Grundsætninger, men i neden anførte Tilfælde kan han antage Raad og Underretning af et Statsraad, som han selv kan vælge af indfødte adelige eller uadelige Svenske Mænd. Statsraadet bestaar af 9 Medlemmer: en Justits=Stats Minister, som tillige er Medlem af Høiesteret, en Statsminister for de udenlandske Anliggender, 6 Statsraader, og Hofkantsleren. Hver Statssecretair har Sæde og Stemme i dette Statsraad, naar han har noget at foredrage, eller der forekommer Sager, som høre til hans Departement. Statssecretairer ere 4, nemlig i for Krigsvæsenet, 1 for Cameralsager, Oeconomie og Bjerg brug, i for Financer, Handel og Fabrikvæsen, 1 for Oplysning, Religion og Fattigvæsen. - Kongen lader sig i Statsraadet forestille alle Regjeringsanliggender (de ministerielle og militaire undtagne, som Monarken umiddelbar besørger selv) og afgjør dem der. Over alle disse Forhandlinger, i hvilke enhver er forbunden at yttre sin Mening, føres Protocol. Skulde nogensinde det uvented Tilfælde indtræffe, at Kongens Beslutninger stride mod Regjeringsformen eller den almindelige Lov saa paaligger det Statsraaderne, at gjøre kraftige Forestillinger derimod, findes i Protocollen ingen modsat Mening udtrykkelig anført, saa ansees de derved Overværende som om de havde bestyrket Kongen i den fattede Beslutning. Statsraadets Medlemmer ere ansvarlige for deres Beslutninger saaledes som siden anføres. - Alle Anliggender maa i Forveien forberedes til at forelægges i Statsraadet ved den Statssecretair, der har den eller hiin Sag at foredrage, i en Committee, der fører Navn af Forberedelse til Rigets almindelige Anliggender og bestaar af 8 duelige Mænd (4 Adelige og 4 Borgerlige), som Kongen vælger og befuldmægtiger. - Ministerielle Sager lader Kongen forberede og haandhæve som det tykkes ham bedst. De foredrages af Statsministeren for de udenlandske Anliggender eller i hans Fraværelse af Hofkantsleren eller en Statsraad, og giver sine Raad, hvorpaa Kongen uindskrænket fatter en Beslutning, men benævnte Raadgiver maa staae til Ansvar for det, han har tilraadet. Vil Kongen begynde Krig eller slutte Fred, saa sammenkalde han Statsraadet og Statssecretairerne, forestille dem Anliggenderne og fordre enhvers Beslutning derom, som samtlige Medlemmer maa være ansvarlige for, men Kongen har Magt til at beslutte og udføre hvad der synes ham gavnligst for Riget. – Krigsmagten staaer ganske under Kongens høieste befaling, dog beslutter samme angaaende Commando Sager i Over værelsen af de Embedsmænd, som han selv har ansat dertil og hører deres Yttring, for hvilken de ligeledes maa være ansvarlige. - Kongen beskytte enhver i sin Religions fri Udøvelse, for saavidt han ikke forstyrrer derved den offentlige Rolighed, og lade enhver dømmes af den Domstoel, han efter Loven henhører under. - Kongen overdrager sin Dommer=Ret til 12 lovkyndige Mænd (6 Adelige og 6 Borgerlige). - Disse kaldes Justitsraader og udgjøre Høiesteret, hvori Kongen har 2 Stemmer. Alle denne Rets Beslutninger udfærdiges i Kongens Navn og med Kongens Underskrift. Men førend Sagerne foredrages samme maa de i Under Justits Revisionen være forberedte for Kongen. (Fortsættes.