Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-03
Politiske Nyheder. Spanten. Man har nu officielle og meere detaillerede Efterretninger om Tildragelserne St. Jldefonso og Madrid, hvilke naae til den 17de August, og slutte med at Dronning-Regentinden denne Dag omringet af en utallig Folkemængde havde holdt sit Jndtog i Madrid, og at Constitutionen af 1812 var bleven proclameret, overalt i Hovedstaden, hvor alting igjen var roligt. Begivenheden i St. Jldefonsobekræftes, saaledes som den allerede er Læseren. bekjendt. Efterat Roligheden der, ved Constitutionens Antagelse fra Regentindens Side, igjen var oprettet, fandt den 17de om Eftermiddagen i Dronningens Rærværelse den høitidelige Jndvielse af Constitutionsstenen Sted; hele Garnisonen var forsamlet der under General San Roman, og alle Officererne aflagde deres Eed paa Forfatningen. Den følgende Dag kom Krigsministeren General Vigo fra Madrid, for at føre Dronningen tilbage til Hovedstaden. Generalen søgte at bevæge Underofficererne ved Garden, som allene havde hele Magten ihænde over Tropperne, til at ledsage Dronningen til Madrid, men i Begyndelsen vægrede de sig for at lade H. Majestæt reise efter en Beraadslaaelse. med en Sergeant ved Navn Garcia, der stod i Spidsen for Opstanden og hørte til Provindstalgadernes Regiment. En Consultation fandt da Sted mellem Krigsministeren, den franske Gesandt Hr. Villiers, Hr. Boir le comte og Dronning=Regentinden, dette ledede til nye Underhandlinger med Soldaterne, der efterat have vægret sig for at antage den engelske og franske Gesandts Æresord, for at man ikke ville føre dem bag Lyset, endelig erklærede sig beredvillige til at modtage Garantien, mod at Nationalgarden, i Madrid blev tilbagegivet deres Vaaben, at denne kom dem imøde paa Halvveien fra SanJldeforso og drog i Triumph med dem ind i Madrid, og endelig at Ministrene ufortøvet bleve afskedigede. Disse Betingelser bleve fra Regentindens Side i det Væsentlige antagne, og det Jsturiske Ministerium strax afskediget; uagtet dette, var det først efter mange Vidtløftigheder, at man tillod en Deputation tilligemed Ministeren Vigo at afreise til Madrid. Jmidlertid vedvarede endnu den 16de Pallads-Beboernes Fangenskab, den venezuelaske, neapolitanske Gesandt og flere Herrer maatte udholde privat Arrest, og Depescherne for de fremmede Gesandtere og Hoffet bleve aabnede, og flere Utilbørligheder begaaede. Til blodige Excesser kom det imidlertid ikke i St. Jldefonzo, og da der indløb Efterretning om, at Deputationen var godt modtaget i Madrid, at der var bleven aflagt Eed paa Constitutionen, og at den nye Premierminister Calabrara ventedes tilbage med Deputationen, bleve fra Jnsurgenternes Side alle Tvangsmidler ophævede og Sergeanten Garcia, nedlagte formelig den af ham førte Commandei Commandanten for den kongelige Gardes Hænder Voldsommere Optrin havde imidlertid fundet Sted i Madrid. Af det forrige Ministerium sat i Beleirings-Tilstand, af Frygt forConstitutionens Venner; var Hovedstaden tilmed truet af Carlisterne, der under Basilios Anførsel havde taget en Stilling ved Medinaceli 29 Mile fra Madrid paa Hovedlandeveien ved Saragossa, og afskaaret all Forbindelse mod Nok den med Engeland og Frankerig. Medens Utilfredsheden over denne Tingenes Stilling tiltog, indløb Efterretningen og Constitutionens Proclamation i Jldefonso. Ministrene og især Quesada gjorde strax Forberedelser til at undertrykke en Opstand af Folket, lod blandt andet Fredsfyrstens forrige Pallads i Alcalagaden befæste, da de ansaae Dronningens Dekret for hende aftvunget; dette havde den 14de bragt Gjæringen til det Yderste. Nationalgarden samlede Vaaben, og Tropperne synes ogsaa at holde med den, men holdtes i Tømme af den almindelig frygtede Quesada. Folkets første Yttringer i Faveur af Constitutionen, viste sig ved det Sol Porten, men da der raabtes Constitutionen leve erholdt Gardens Curasserer befaling til at drive Folket fra hinanden, men man formanede dem til ikke at fægte mod deres Landsmænd, da Constitutionen inden 24 Timer ville blive proclameret i Hovedstaden; dette gjorde Virkning, og Officeren, der anførte Curassererne, stak sin Pallask i Skeden og raabte Leve, Constitutionen, Garden til Fods modstod længe, indtil General Barutile Madrids militaire Gouverneur, traadte til og gav den befaling til at følge deres Kammeraters Exempel. Soldateene begyndte derpaa at fraternisere med Nationalgardisterne, og alt synes at ville afløbe fredelig, da General Quesada med en talrig Stat og 1 Eskadron Cavallerie viste sig i Canetacgaden. De hos ham værende Dragoner gave strax Jld paa Folket, forfulgte den Flygtende gjennem Geromalagaden, og nogle bleve over redne. Generalen vendte sig derpaa med nogle haarde Ord til Cucassererne og Garderne, der havde erklæret sig for Constitutionen, Curasserernes Officier blev arresteret, efter forgiæves at have bevæget sine Folk til at gjøre Modstand; Quesaada gjennemstrøifede da Gaderne og drev overalt Folket fra hinanden, hvilket ikke altid skeede uden Blodsudgydelse, dette var især Tilfældet paa Plazucla deel Cabada, hvor en stor Folkemængde og en Deel af Nationalgarden var forsamlet, og hvor der faldt flere Skud, førend Mængden kunne drives fra hinanden, hvorved paa Troppernes Side flere Soldater og Oberst Calvet, og paa Folkets Side flere Nationalgardister bleve dræbte. 300 Nationalgardister havde forsamlet sig i Kirken San Basilio og kunne først drives ud deraf, efterat der var ført Kanoner op mod Kirkedøren. Om Aftenen den 14de vare alle Gader stærkt besatte af Tropper, og man kunde ikke uden Fare vove sig ud af Huset; dette varede til den 15de, da General Vigo ankom fra Regentinden med Dekreterne om Ministerial-Forandringen og om General Sevanes Udnævnelse til Generalcaptain, hvilket gjorde en Ende paa det Hele. Dekretet om Nationalgardens Jgjenoprettelse i Madrid blev modtaget med levende Glædesbeviisninger, hvoriblandt ogsaa lod sig høre Raaber, om Quesadas, Jsturiz og Galianos Hoveder, Quesaada havde strax ved Ankomsten af de kongelige Dekreter, forklædt, flygtet ud af Staden, og havde taget Veien til den 1 1/2 Miil fra Madrid liggende Landsbye Hortaleza, men han blev gjenkjendt, bragt dertil, og myrdet paa den skrækkeligste Maade af Folket, som en Straf, fordi han ville træde en frie Nations Rettigheder under Fødder; endnu førend en Masse af 3000 Mennesker, som paa Efterretningen omhans Tilfangetagelse, havde begivet sig paa Veien til Hortaleza, kunde naae dette Sted Glæden over det constitutionelle Parties Seier yttrede sig i Madrid Aftenen den 15de, 16de og 17de ved Jllumination; Soldater og Rationalgardister gjennemdroge Arm i Arm Gaderne og overalt hørte man Riegos og TralagaHymnen. Stadens Embedsmænd proclamerede Constitutionen af 1812, og en Constitutions steen blev opreist paa Plazamajor. Som sagt, den 17de Kl. 5 1/2 holdt Dronning-Regentinden, hendes Jndtog i Madrid, over 100,000 Mennesker vare forsamlede i Prado og Hovedgaderne, og modtoge hende med den største Enthusiasme. Man veed ikke, hvad der er bleven at Jsturiz og Galiano, med Hensyn til Mendizabal, skal han allerede være anmadet af Calatrava, om at træde ind i det nye Ministerium men have vægret sig derfor, og har erklæret først at ville oppebie de Cortes Samling, for at retfærdiggjøre sig for de Bagvaskelser, som man har overøst ham med fra alle Sider; han har imidlertid lovet de nye Ministre sin Understyttelse.