JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver den Stervboet efter afdøde Gaardmand Niels Christian Pedersen tilhørende Gaard i Hørup By af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb., opbudt til Bortsalg ved en eneste Auction, der afholdes i selve Gaarden Mandagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 9. Med Gaarden, der strax kan tiltrædes, medfølger det indavlede Korn, omtrent 230 Traver, og Besætningen hestaaer for Tiden af 2 Heste, 8 Køer, 2 Kalve og 12 Faar. Derpaa bliver bortsolgt den Boet tilhørende Ret til Tørveskiær i en Deel af den saakaldte Sorthøimose ved Harretsøe, og endelig bliver, saafremt antageligt Buk skeer paa Gaarden, bortsolgt al Ind= og Udboe samt Besætning. Conditionerne, der bestemme gode Betalingsvilkaar, ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Lysthavende, indbydes. Herredscontoiret i Weile, den 3die November 1840. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
Paa Forlangende af Vedkommende bliver Fuldblodshingsten Y. Moses Torsdag den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes i Kjøbmand GyldingsGaard paa Søndergade, hvor Hingsten er opstaldet og forinden er til Eftersyn; hvilket til Liebhaveres Efterretning herved bekjendtgjøres. Weile, den 4de Novbr. 1840. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst i vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter Opholdsmand Anders Andersen Østergaard af Fuglslev By og Sogn, Sønder Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 2den November 1840. Stephensen. Til et Antal af omtrent 4000 Heste af Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, ønskes Græsning tilleie i 107 Dage i næste Sommer, saa at Hestene, om forlanges, allerede i Mai Maaned kan udslaaes paa Græsset, hvis dette dertil maatte være tjenligt. Græsningen maa afgives paa Agerland og i alle Henseender være god og forsvarlig, samt godt Vand i Nærheden; hvorfor Vedkommende maa forpligte sig til, saafremt Græsningens Beskaffenhed, efter optaget Syn, ei befindes som anført, uden Søgsmaal, at taale, at anden Græsning leies for deres Regning. Tøi erne til Hestene afgiver Regimentet, men det fornødne Træe til Toirhæle og Klaptræer Udleieren; ligesom Logis og Kost for Hestepasseren. Der regnes 1 paa 15 til 20 Heste og hver 50 Heste og derover græsses samlet foruden en Underofficeer til Overopsyn; og anmodes tillige de, som vil paatage den ønskede Græsning, at de snarest muligt og forinden denne Maaneds Udgang, efter Generalqvarteermesterens Ordre, anmelde skriftlig for Røgimentet, hvor mange Heste de kunne modtage, hvor Græsningen er beliggende og til hvilken mindste Priis pr. Hest; herved dog bemærkes, at under 20 Hestes Græsning ikke antages. Til et Antal af omtrent 230 af det Jydske Regiment lette Dragoners Stamheste ønskes Græsning tilleie for 107 Dage i næste Sommer, saa at Hestene, om forlanges, allerede i Mai Maaned kunne udsættes paa Græs, hvis dette dertil maatte være tjenligt. Græsningen maa afgives paa Agerland og i alle Henseender være god og forsvarlig, hvorfor Vedkommende maa forpligte sig til, saafremt Græsningens Beskaffenhed efter optaget Syn ei befindes som anført, uden Sogsmaal at taale, at anden Græsning leies for deres Regning. Hestene skulle under Græsningen holdes tøirede, hvortil de fornødne Tøir leveres af Regimentet; men Vedkommende maa derimod selv afgive passende frit Qvarteer saavel til det paa Græsvagt commandeerte Mandskab, nemlig 1 Mand omtrent for hver 15 Heste, som og til den Underofficeer, der maatte beordres til at have Tilsyn med Mandskabet, Jdet Foranstaaende herved bekjendtgjøres efter Generalqvarteermesterens Ordre, anmodes tillige De, der ville paatage sig at levere den ønskede Græsning, snarest muligt og senest inden Udgangen af November d. A. til Regimentet i Randers skriftligen at anmelde, hvor mange Heste (dog ikke under 20) de kunne modtage, hvor Græs markerne ere beliggende og hvorvidt der haves gode Vandingsteder i Nærheden af disse, samt til hvilken laveste Priis pr. Hest Græsningen kan overtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
J næstkommende Sommer 1841 søges til Leie for det Holsteenske Landseneer=Regiments 3die og 4de EscadronsTjeneste=Heste, paa følgende væsentligste Betingelser: Græsningen skal være god. Hestene, hvis Antal pr. Eskadron ikke overstiger 59, skal græsses i Tøier i 107 Dage under Bevogtning af Commandeerte. De maae, naar Regimentet forlanger det, kunne udsættes i Mar Maaned, naar Græsset dertil er tjenligt. Det bemærkes endvidere: at et mindre Antal deraf, omtrent 20 Stkr., ogsaa kan erholdes i Græs. De herpaa Reflecterende ville behage inden den 20de November førstkommende til een af undertegnede Chefer, enten personlig eller i portofrie Breve, at indsende deres skriftlige Tilbud, angaaende Antallet af Heste og hvormeget de forlange i Græsleie pr. Hest. Colding, den 27de October 1840. Major og Chef for 3die Major og Chef for 4de Abramowitz, Vaupell, Eskadron af det Holsteenske Eskadron af det Holsteenske Landseneer=Regiment. Landseneer-Regiment. Tirsdagen den 7de dennes om Aftenen er fra Hovedgaarden Engelsholms Mark bortstiaalet en sort Ko i hvilket Tyverie en Person ved Navn Bertel Nielsen fra Kobberrøe Mark, Norup Sogn, er mistænkt. Den nævnte Dags Aften forlod han sit Hjem og vendte først tilbage den paafølgende Fredag Aften, forsynet med et nyt halvskjeftet Jagtgevæhr med rund Pibe og Jerngarnitur og et Lommeuhr med Sølvkasse indvendig og Messingkasse udvendig, som han paastaaer at have kjøbt i Colding. Da det er sandsynligt at han enten har stiaalet disse Dele eller kjøbt dem for de Penge, han har faaet for den stiaalne Ko, som antages at være solgt ikke i Colding men nord paa, anmodes Eierne til ommeldte Koster eller de, som maatte kunne give Oplysning om hvem Eierne have været, eller om hvor Bertel Nielsen i den nævnte Tid har havt Ophold, at henvende sig til undertegnede Politimester. Herredscontoiret i Weile, den 31te October 1840. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
De, der endnu ikke have betalt deres Auctionsregninger fra Proprietair Walthers Auction paa Haraldslund den 21de April d. A., anmodes herved om inden 8te Dage fra Dato at betale samme til Undertegnede, da de ellers blive sagsøgte. Aarhuus, den 30te October 1840. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
For mine ærede Kunder, saavel heri Byen, som udenfor samme, der hidtil have forundt mig deres Søgning, og for Andre, som muligt vilde beære mig med deres Arbeide, tjener dette til behagelig Efterretning: at jeg er bortflyttet fra Klostergaden. Enhver, der vil anbetroe mig deres Tøi til Forfærdigelse, forsikkres godt dourabelt Arbeide i nyeste Smag og Facon, og saa billigt som muligt. ærbødigst. C. Grouleff. boende paa Volden No. 904. Sammesteds ere tvende smaae Værelser tilleie, enten med eller uden Meubler, med egen Indgang fra Gaden, for et Par Skoledisciple eller eenlige Mandspersoner. Sammesteds modtages Silke-Florsbaand, Tørklæder, og Silketøi til Farvning og Vadskning af Stine Grouleff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
J Kraft af Fr. 24de Juli 18227 efr. CancellieSkrivelse 6te August 1833 samt Magistratens Kundgjørelse af 7de Decbr. 1839 i denne Tidende No. 20 for f. A., advares herved samtlige Tjenestetiende, som ankomme hertil eller fraflytter Byen, ligesom og de, der flytte fra en Tjeneste til en anden heri Staden, strax og i senest inden 24 Timer at melde dem hos mig for at det Fornødne herom kan vorde noteret, da de ellers kan vente at vorde mulcterede, overeensstemmende med den citerede Anordning. Aarhuus, den 28de October 1840. Joh. J. Malthe, Fæstemand. Da jeg har erholdt Kongelig allernaadigst Tilladelse til at anlægge et Farve- og Trykkerie, har jeg den Ære at anbefale mig med alle Slags Uldne, Linned, Bomulds= og Silke=Tøier til Farvning og Trykning. Reel og billig Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Colding, den 26de October 1840. H. Berg, Farver, boende paa Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
Bundtmagerarbeide. faaes hos S. J. Philipson i Ringkjøbing, saasom: lange og korte Boas, Muffer, Astrachan=Kraver, Handsker, Pels=Støvler og Kasketter, som Alt sælges tilOplagspriserne. Saralyst
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
agter jeg ifølge anden Bestemmelse at afhænde. Gaarden er beliggende 1/2 Miil fra Aarhuus, i en udmærket skjøn Egn. Med den til Eiendommen af mig indkjøbte. Parcel udgjør Arealet henved 60 Tdr. Land, skyldsat for circa 3 Tdr. Hartkorn. Jorderne ere muldrede og frugtbare. Bygningerne ere assuerede for 6,660 Rbd. Af Mergel er i Sommer udkjørt 2500 Læs. Alle Græsmarker ere udlagte med Klever. En halv Jndtægt er besaaet med Raps. Aarets Avl var: 45 Traver Rug, 44 Tr. Byg, 80 Tr. Havre, 22 Læs Klever, 12 Læs Engho og et Par hundrede Tønder Kartofler. Paa Gaar Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. den kan fodres og græsses 4 Heste og 24 Køer. Penge conditionerne ere meget gunstige. Det bemærkes, at tilgrændsende Jorder for endeel kan indkjøbes. C. G. Clausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge efternævnte mig tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden No. 67 paa denne Byes Torvegade, bestaaende af: a) et Forhuus, 16 Fag, 1 Etage med 2 Qvister; b) et Sidehuus, vendende mod Torvet, 24 Fag, 1 Etage; c) et Dito mod Nord, 15 Fag, 1 Etage; d) et Dito vesten for sidstnævnte, 6 Fag, 2 Etager; e) et Tverhuus, 14 Fag, 1 Etage; og f) et Halvtag paa 2 Fag; Alt af Egebindingsværk. Gaarden, som er beliggende midt i Byen, paa en for Næring noksom bekjendt særdeles fordeelagtig Plads, paa Hjørnet af Byens Torv og sammes Hovedgade, er indrettet deels til Gjæstgiverie, som efter Privilegium deri drives, og deels til Bagerie. Bygningerne ere vel vedligeholdte, og til Gaarden er en rummelig Gaardsplads og en ikke ubetydelig Frugt= og Urtehauge. 2) En Agerlod paa Byens Nørremark, Hogholtslod kaldet, med Areal 45,501 Alen. 3) En Dito, Nymarkslod kaldet, med Areal 120,288, Alen. 4) En Hestehaugelod, 29,792 Alen. 5) En Englod i Kebbelmade, 28,609 Alen. 6) Tvende Dito i Grundet Eng, den ene af omtrent 6 a 8 Skpr. Land geometrisk Maal, og den anden med Areal 9,125 Alen, og 7) En Agerlod paa Søndermarken, 25,636 Alen. Jorderne ere gode og vel dyrkede. Af Kjøbesummen kan 1/2 Deel og muligt mere blive indestaaende i Eiendommen. De øvrige Vilkaar, hvilke saavidt muligt ville blive lempede efter Kjøberens Ønske, kunne nærmere erfares, naar man derom personligen eller i portofrie Breve henvender sig til undertegnede Eier. Weile, den 23de October 1840. C. Hansen. Circa 340 Rbd. r. Sølv, af den Thaarupgaardske Stiftelses Midler, kunne, mod lovmæssig Pant, faaes til Laans førstkommende December Termin hos Stiftelsens Directeur, Baron Juel Rysensteen, i Kjøbenhavn, Frederiksberggade No. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-11
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, A. W. Stigaard, S. Lind, N. Malling, og - Chr. Christensen; i Ebeltoft – – Colding; Horsens - - C. W. Høyer; Skanderborg H. Jespersen; Veile. - I. C. Boesen; Fredericia - - Brosbølls Enke & Comp.;- H. Lewin; Colding - - C. F. Müller, Ribe - - L. Frandsen, Varde - Edv. Hoffmann, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; Lemvig - R. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg L. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. J. Bruun. Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smaa fuld Udstyrring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
32 No 183. Fredagen. den 138 November. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Karyn 18 Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Nyheder fra Udlandet. Jbrahim Pascha, den saakaldte ægyptiske Napoleon, der hidtil ansaaes for uovervindelig, synes nu, hvis Efterretningerne fra Syrien ere paalidelige, at svigtes af Lykken. Siden hans sidste Nederlag, forlades han paa alle Kanter baade af Bjergfolket og sine egne Tropper, og selv var han, med Resten af sin Hær, trukket tilbage til Fæstningen St. Jaen d'Acre, som den allierede Flaade nu ogsaa havde begivet sig hen til. De næste Efterretninger ventedes at melde om dennes Bombardement og Erobring. Det Jbrahim fratagne Hoved=Banner er, som meldt, bragt til Constantinopel, hvor det er opstillet til offentlig Skue i den brittiske Gesandts Hotel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Fra den tyrkiske Grændse meldes, at Jbrahim Pascha har, efter hans sidste Nederlag, taget den fortvivlede Beslutning, at marschere mod Constantinopel. De Franskes Konge har den 5te Novbr. aabnet Kamrene med en Throntale, hvori følgende Yttringer ere de mærkeligste: "De Forholdsregler som Rusland, Østerrig, Storbrittannien og Preussen have tagne med Hensyn til Stridighederne mellem Porten og den ægyptiske Pascha have paalagt mig alvorlige Pligter og foranlediget mig til at sammenkalde Dem førend den sædv. Tid. Vort Lands Ære ligger mig, ligesaameget paa Hjertet som dets Sikkerhed og Ro. Den maadeholdende og forsonende Politik, som i de sidste ti Aar har været saa velgjørende for Frankrig, vedligeholdes endnu, men alligevel er Alt i saadan Stand, at vi dristigt kunne imødesee Begivenhedernes Gang. Dog haaber jeg endnu bestandigt, at den almindelige Fred ikke vil vorde forstyrret. Men i alle Tilfælde sætter jeg min Tillid til Dem, osv. - Aftenen iforveien havde der været holdt et Ministerconseil, hvori der var forefaldet meget heftige Debatter. Der er Uenighed i Leiren!" hedder det. Samme Aften vare talrige Hobe dragne igjennem Hovedstadens Gader med en rød Fane, og havde raabt: "Bort med det nye Ministerium!" Flere Regimenter af den 1ste Militairdivision havde faaet Ordre at nærme sig Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Midt under Ludvig Philips Tale havde en Mængde Nationalgardister samlet sig udenfor og sjunget Marseillaisen, og da Kongen kjørte hjem raabtes hist og her: "Krig, Til Grændsen!" Paris havde paa bemeldte Dag lignet en Krigsleir, en stor Mængde Soldater havde været paa Benene. Da Gesandterne fra England, Rusland, Østerrig og Preussen indfandt sig, havde man bemærket en stærk Bevægelse blandt Folket. Thiers modtoges med stor Enthusiasme. Jnde i Salen havde man bemærket, at da Hr. Guizot traadte ind, smykket med Æreslegionsordenen, var han gaaet tæt forbi den Bænk som Odillon Bar rot sad paa, og havde seet paa ham uden at hilse. O. B. havde gjennem Lorgnetten kastet et spottende Blik paa den nye Udenlandsministers røde Ordens baand. Guizot og Thiers saae ikke til hverandre. Forf. bestod af 150 Pairs og 350 Deputerede. Paa det Sted i Kongens Tale, hvor Hs. M. udlod sig om de nye Rustninger som vilde skee saasnart Frankrigs Ære fordrede det, raabtes af hele Forsamlingen: Kongen leve!" Hs. M. blev eskorteret frem og tilbage af tre Escadroner Hestfolk: en af Nationalgarden, en af Husarerne, og en af et Jægerregiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Det nye franske Ministerium vil neppe holde sig længe, menes der. Over 80 Deputerede af den venstre Side havde nylig været samlede hos OdilonBarrot og erklæret, at de ikke ville understøtte det. Thiers - tilføier samme Beretning - har en imodstaaelig Magt over sine Landsmænds Sympathier, og er En af de frygteligste Oppositionsmænd, som man kan tænke sig. Han er den farligste Statsmand, naar han ikke beklæder noget Embede. Saameget er afgjort, at han paa sin Viis ærlig har søgt at haandthæve den franske Nations Ære, men at han ikke tilbørligen er bleven understøttet. Endeel af Bladene have givet det nye Ministerium Navn af Udenlands Ministeriet, et Evitheton, der for den franske Nationalfølelse maa være i høi Grad krænkende. "Charivari, udtalte sig om det nye Ministerium saaledes: "Kronen er endelig, efter lange Fødselsveer, bleven forløst. Følgende ere de nye Fostres Navne (her følge nu Navnene paa de nye Ministre). Hverken Barnet eller Moderen befinde sig vel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Frankrigs nye Krigsminister, den gamle Marskal Soult, har udstedt en Proclamation, hvori han bl. a. siger til Soldaterne: "Jeg stoler paa Eder ligesom J kan stole paa mig, enten det saa være til Ordens Vedligeholdelse, eller Kongen kalder os til at forsvare Landet og Frankrigs Ære og Værdighed. I Anledning heraf raisonnere de engelske Aviser stærkt og sige blandt Andet: Er det nye Kabinet maaskee bange for Armeens Stemning?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Paa Londons Børs heed det sig forleden Dag, at Regjeringen har besluttet at hverve 10,000 Matroser. Sammesteds havde man det Rygte, at der i Paris arbeides paa en Formæling mellem den lille Dronning Jsabella af Spanien og Een af Ludvig Philips Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Preussen har opfordret de tydske Forbunds stater til at ruste sig, og disse have taget den Beslutning, at et betydeligt Observationscorps af tydske Forbundstropper skal opstilles ved Overrhin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Fra Hannover meldes, at Krigsministeriet har faaet Ordre til strax at bringe hele Armeen paa Krigsfod og lade 8 Batailloner marschere til Grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Og fra Bayern haves Efterretning om, at alle de til Regimenterne hørende saakaldte bestandigt Permitterede, der kun indkaldes ved overordentlige Leiligheder, ere tilsagte at møde inden 3 Uger fra Jndkaldelsesdagen. Mange Familier (tilføier Beretningen) have derved faaet stor Sorg, da de fleste af de Jndkaldte ere Studerende, Handelsbetjente eller unge Mennesker som holdes uundværlige for deres Familie. Paa denne Maade vil Bayern i kort Tid have opstillet en Armee paa 60,000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Ogsaa i Berlin er man nu kommen til den Overbeviisning, at man bør være betænkt paa Krig: to stærke Armeekorpsers Mobilisering, Reservernes Jndkaldelse, mange Generalers Afreise, og en Krigscommissions Nedsættelse a. a., har sat den preussiske Hovedstad i Skræk. (J en Avis hedder det: "Det første Slag har staaet i Syrien, det andet formodes at komme til at staae ved Alexandrien, og man aner, at det tredie vil til Foraaret blive holdt ved Rhinen.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Den norske Statholder Grev Wedel-Jarlsbergs Liigbegængelse den 2den de, var meget pompeus. Man kunde i Tønsberg ikke mindes en saa betydelig Sammenstrømmen af Mennesker. Ved Kisten holdtes Taler af Pastor Holmboe, Stiftsprovst Munch, Prof. theol. Keiser, Artillericapt. Foss og Statsraad Voigt. Blandt den Afdødes mange Ordener faaes ogsaa "Medaillen for Borgerdaad."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Conferentsr. Bornemanns Liig blev ved dets Begravelse den 5te de, baaret af Studenter til Frue Kirke. (Md.) Docent i Botaniken, Hr. Liebmann, tiltræder i disse Dage en videnskabelig Reise paa endeel Aar til Mexiko. (Hls. Av.) Efter al Sandsynlighed vil den russiske Flaade (Hls. Av.) komme til at overvintre paa Khvns Rhed. (Izh. Av.)J Løverdags afsagde Hof= og Stadsretten, Dom i den mod Khvnspostens Redacteur L. C. Grune, anlagte Sag for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, ved den i bem. Blads No. 157. indførte Artikel om den i Odense nedsatte Militaircommissions Virksomhed. Redact, idømtes en Mulct af 50 Rbdr. Sølv samt tilpligtedes at udrede Sagens Omkostninger. (Brig. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Juridisk Embeds-Examen: Baron J. H. Rosenkrantz, C. Prangen, J. Wedel=Heinen, C. Blom, C. Brücker, H. Havsteen og Eiermann Laudabilis. J. Qvistgaard og P. Worsaa H. Kl. Theologisk dito: Th. Wesenberg, Sophus Claudi, C. C. Lassen, J. Thomsen og C. Lorenzen, Laud. C. Hoff, J. Boye, E. Hjorth, F. Trøiel, C. Michell, N. Gjølbye, N. Albrechtsen, H. Bram helst, J. Daugaard, Th. Jespersen og Harald Krogh, Alle Haud. land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Classelotteriets 3die og sidste Trækning forindev. Aar skeete i Gaar. De to første Gevinster (50,000 og 30,000 Rbd.) faldt paa Amberne 1337, og 7297. Begge vandtes af Lotteriet selv (det vil sige, paa de uafsatte Sedler.) En paa 5000 kom til Rudkjøbing, en paa 4000 til Svendborg, en dito paa 4000 til Husum, en paa 3000 til Middelfart, en dito paa 3000 til Segeberg, en paa 2000 til Nyborg, osv. Jkke een eneste af de større Gevinster kom til Jylland. De udtrukne Bagtal vare følgende: Fra det Slesvigske. Nis Lorenzen, en jevn og simpel Bonde, staaer fast, urokkelig, og i en Forsamling, der gjør Alt for at gielde ægte Tydsk, har han paa Dansk forsvaret det danske Modersmaals Rettigheder. Alexandersen, Bonefeldt, Petersen og Thomsen, alle Bønder, have forenet sig med ham, og sluttede tæt til hverandre have de antaget en fast og mandig holdning. Sandelig, den Kamp, som for nærværende Tid føres i den slesvigske Stænderforsamling, har en høi Grad af Jnteresse, ogsaa for den rolige Jagttager, der ei hører til noget Parti. Paa den ene Side staaer en Hærskare af tydske og fortydskede Embedsmænd og Aristokrater med Magt og Jndflydelse, med Talenter og Kundskaber, med Anseelse og Riigdomme, og ligeover for dem staae fem simple Bønder, uden betydelige Talegaver, uden høiere Dannelse, uden Riigdomme, uden nogensomhelst Myndighed. Majoriteten har Alt hvad der kan gjøre et Parti mægtigt og stærkt, den mangler kun Eet: Folket, og det er paa Minoritetens Side. Og det er ei alene det dansktalende, det er ogsaa den tydsktalende Befolk nings Jnteresse som Minoriteten forfægter, hvilket tilstrækkelig er godtgjort af Agent Jensen og Senator Nielsen, to Deputerede, som Flensborg har Grund til at være stolt af. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Odense, den 10de Novbr. Een af Stadens dygtigere og meest formuende Borgere, Kjøbmand Frydendahl, er i Søndags afgaaen ved Døden i sin kraftigste Alder. Den Hedengangne vil savnes ikke alene i sin ham yderst hengivne Familiekreds, men ogsaa det offentlige Liv, som han helligede en Deel af sin Virksomhed. J en Række af Aar havde han til særdeles Tilfredshed fungeret som en af Stadens Overformyndere, og var nu ved sin dødelige Afgang en af Communens valgte Revisorer, et Hverv, han udførte med den store Nøiagtighed og Punctlighed, der var ham egen i alle hans Forretninger. Endnu maa vi tilføie, at ikke faa Vælgere havde paatænkt, ved det nu forestaaende Valg af en Stænderdeputeret, at give denne tabte, ogsaa ved sin Retsindighed hæderlige Medborger, deres Stemme til Deputeret eller til Suppleant, saa at Tallet paa de herværende vistnok saare faa Candidater til disse ligesaa vanskelige som vigtige Poster, ogsaa ved hans Død er blevet indskrænket. (O. Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Ved Tallotteriets 1331 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 72. 65. 81. 66. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Skibs=Efterretninger. Vragstykkerne af det paa Aalum Strand forliste Barkskib Charlotte ere solgte ved Auction og udbragt til 1100 Rbd. Skibet var aldeles knust og skilt, af og kun en Deel af Vraget kastet ind paa Stranden. Handels=Efterretninger. Paa det sidste Itzehoer Qvægmarked var ikke mindre end 6 til 7000 Stk. Hornqvægtiltorv, af hvilke de fleste bleve solgte. Prisen var 11 Rd. Cour. pr. 100 Pd. eller for en Stud paa 600 Pd. c. 60 a 70 Rd. Befordringer i Militair=Etaten. Grev C. C. D. Reventlow, der for længere Tid siden har tjent som Officeer i den Nørske Armee, meddeelt Majors Caracteer. Regimentschirurg ved slesv. Jægercorps, J Pape, tillagt Rang med Capt. i Armeen. Escad. Chirurg ved slesv. Curasseer-Regiment N. Rasmussen, meddeelt Bataillonschirurgs Caracteer. Dødsfald. Henriette Dyhr f. von Sodenstjerne, Pr. Lieutn. og Exam. juris J. Rosenkilde, Marie Petersen, f. Leisner, Laur. Borchhorst, Annania Tetens, Alle i Khvn. Kbm. Frydendahl (43 Aar gl.) i Odense. Forhenv. Districtschirurg Hansen i Ribe. Enkemad. Saabye, og forhenv. Amtstuefuldmægtig Mulvad i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Copulerede. J Rudkjøbing den 4de November: Hr. Proprietair Bjørn til Grinderslevkloster i Salling. og Jfr. Caroline Bay. J Horsens: Hr. Sadelmagermester Møller og Jfr. Daucher; Hr. Malermester Podenphant og Jfr. Bremer. J Randers Hr. Mechanicus Schou og Jfr. Johanne Jensen, Forlangt Jndrykkelse.