Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-21
Da den attraaede Udskiftning af Amtmanden, overeensstemmende med Frdn. 29. Sepbr. 1841 § 27, er erklæret nødvendig, saa kunde Raadet intet have imod at en Veibetjent eller en anden paalidelig Mand overdrages at udføre Omskiftningen efter den nye Matrikuls Hartkorn, paa den billigste Maade, for Repartitionsfondens Bekostning. 31. En Regning blev fremlagt paa 20 Traver Lyng, a 8 s. pr. Trave, som, efter Foranstaltning af Sandflugtscommissair Wandborg, ere leverede af Lønne Sogn til Beklædning af Klitterne, hvor Vejene gjennemskjære dem, ligesom han ogsaa har fremsat Fordring paa, at den Lodseier, som har afgivet Lyngtørv til Beklædning af Vognslund Sande i Ølgod Sogn, maatte gives nogen Erstatning. Paa Grund af en Correspondence mellem Amtet og Sogneforstanderskabet i Olgod, blev denne Sag indtil videre udsat. 32. Under 8, dennes har Cancelliet, paa en derom gjort Forespørgsel, yttret, at saavel Betaling til Retsvidner, som den Leie af Tinghold enkelte Jurisdictioner yde, skal reparteres paa alt Hartkorn, frit og ufrit, og paa Mølle- og Skovskyld med det Halve. 33. Paa Anmodning fra Formanden kunde Raadet, intet have imod, at et Jernboer (omtrent 60 Pund vægtigt, anskaffes for Fondens Regning, for at benyttes til Undersøgelse af Jordbunden, navnlig ved Brobygninger. 34. Sogneforstanderskabet for Vilslef og Hunderup Sogne har anmodet og Amtsraadets Approbation paa Oprettelse af en Sognekasse for ethvert af disse to Sogne, til hvilken Kasse Beboerne skulle indbetale under Et, mod Qvittering i en dertil indheftet Bog, det samlede Pengeløb de, efter de forskjellige Ligninger, have at udrede til Skole, Fattige, Jordemoder, Vei og Brovæsen med flere Smaandgivter til Communen, hvorved de specielle Opkrav ved Sognefoged, Skolepatron, Fattigforstander og flere falde bort. Af den, til hvem denne Sognekasse betroes, udbetales derefter til Sognepræsten, hvad der er bestemt til Fattigvæsenet, til Skolepatronen hvad Skolevæsenet skal have, og til Formanden i Sogneforstanderskabet, som Regnskabsfører for de i 822 i Frdn. af 13 Aug. 1841 nævnte Udgivter, hvad der hertil er opkrævet. Mod det Jndstillede, der maatte ansees hensigtsmæssigt, kunde Amtsraadet intet have at erindre, men en Følge af Tingenes Ordning paa denne Maade vil være, at de forskjellige Ligninger maa forfattes samtidig, og at Sogneforstanderskabet maa bære Ansvaret for Beholdningen i Sognekassen, indtil denne har afgivet til de legale Autoriteter hvad de tilkomme hver for sit Vedkommende. 35. a. Formanden fremlagde Landmaaler Thobolls Udskiftningsact for den ugrundforbedrede mindre Landevei i Øster Herred, forfattet efter Beslutning i Mødet den 8. Juni 1847 Nr. 8, og bemærkede han derved, at ligesom Vejen er istandsat i 1846 og 1847 paa den af Veipolitiet foreslaaede Maade, saaledes viser den tilstædeværende Taxationsforretning, at der er taget Hensyn til baade Veibanens større eller mindre Fasthed samt til Afstanden fra Veimaterial, og den fuldførte Udskiftning kan derfor anbefales til Approbation, dog saaledes, at de Sogne, som ikke for have havt Veiparter paa denne Vei, ikke kunne paalægges samme for de ere afløste for Arbeide paa Hovedlandeveien, hvilket mod Formodning endnu ikke kan skee i dette Aar, hvorfor Vedligeholdelsen saalænge maa skee af de samme Sogne som hidtil Forretningen blev saaledes approberet af Amtsraadet. b, Med Hensyn til den lignende Udskiftning for Vester Herred, meddeelte Formanden Raadet, at der ved Tarationsforretningens Afhjemling den 22 Decbr. f. A. var fra Janderup Sogn fremkommen Begjæring om Omtaration, grundet paa den Taxatorerne af Amtsraadet givne Jnstrux om at tage Hensyn til at Veien i Lønne og Nebel Sogne skulde belægges med Leer og Gruus, istedetfor som for med Lyng, og paa at Tarationsmændene ikke noksom have seet hen til Veistykkernes Beliggenhed for Leer- og Gruusgrave paa den øvrige Vei, samt paa, at Veien forinden Omdelingen fandt Sted burde være sat i en lige Stand; men allerede da denne Protestation fremkom, havde Landmaaler Thobøll fuldført Udskiftningen, i den Formodning, at ingen havde noget at erindre ved Tarationsforretningen, som han desuden antog var bleven afhjemlet efter Foranstaltning af den daværende Herredsfoged, til hvem han i August Maaned f. A. vil have afgivet Forretningen. Hvad nu angaaer Janderup, Sogns fremsatte Erindringer, da maatte Formanden bemærke, at den Forhandling, der fandt Sted i Varde den 23. Mai 1846 af Delegerede fra Sognene, for at træffe en Overeenskomst og Reglerne for Udskiftningen, vel ikke udtrykkelig indeholder, at Hensyn skal tages til Veimaterial og til dets Afstand fra Veien, men han vilde mene, at et saadant Hensyn laae ligefrem i Sagens Natur, og at 2de saa vigtige Momenter ved en Veis Taration ikke kunde tabes af Sigte, selv om der ikke af Amtsraadet var gjort opmærksom paa samme. Om Veiens Jstandsættelse for Taxationen indeholder den ovennævnte Forhandling intet, men bestemmer derimod, at Veien skal opmaales og boniteres i den Tilstand den er, efterat den er repareret overeensstemmende med Arbeidsforslaget, hvilket er skeet. Med disse Yttringer henstillede Formanden Sagen til Raadets Afgjørelse, formenende, at Omtaration, selv om den er forbunden med Bekostning, ikke kunde nægtes Sognet, som anseer sig prægraveret ved at det har faaet 1500 Alen Vei meer at vedligeholde, medens andre Sogne have faaet mindre end forhen. Amtsraadet bestemte sig for at foranstalte en Omtaration ved 4 fra Retten udmeldte Mænd fra Sogne, som staae udenfor Sagen, under Veiledning af Veiinspecteuren, hvorved det almindelige Hensyn maa tages til Veimaterialets Beskaffenhed og Afstand, og naar denne Forretning, efter foregaaende Varsel til Sogneforstanderskaberne, er beediget, vil der ved Veiinspecteuren blive forfattet en ny Beregning og Fordeling. Til Lettelse imidlertid for de i Veien (det er den mindre Landevei mellem Varde og Rymindegab) lod tagne Sogne, og især for Janderup Sogn, tillader Amtsraadet, at en Strækning af 3000 Alen fra Grydvadbro imod Nord kan udelades af Veindskiftningen, da man derefter snarest muligt vil optage denne Strækning under Grundforbedring. 36. J Henseende til det paatænkte Veianlæg mellem Borrig og Visby, havde den til at forestaae Opførelsen af et Ting= og Arresthuus for Lo og Møgeltønder Herreder nedsatte Comittee ikke turdet overtage paa Jurisdictionen noget eventuelt Ansvar for dette Veiarbeide; men da Veianlæget fører til en kortere Tingvei for de nordlige Sogne, og i det Hele er gavnligt for et større Landstrog, henstillede Formanden og Arbeidet ikke kunde udføres i forestaaende Sommer uden at oppebie Udfaldet af Sagen om Ordning af de mindre Landeveie i det blandede District. Omkostningerne ere, efter et af Veibetjent Jngerslev forfattet foreløbigt Overslag anslaaede til 1340 Rbd. for Jordarbeidet, Grøvternes Opkastning og Beklædning paa en Strækning af 1737 Favne, samt Bygning af 2de Træbroer og 1 Stil. Da Raadet tiltraadte Forslaget og maatte ansee det hensigtsmæssigt snarest muligt at afholde Licitation, saa overdroges det til Formanden, efterat Veiinspecteuren har udkastet Plan til Arbeidets Udførelse, at foranstalte Licitationen fremmet og approberet. 37. En Ansøgning fra Arrestforvarer N. Petersen, i Holsted om et Tillæg i Løn, blev, i Betragtning af det om ham meddeelte fordeelagtige Vidnesbyrd, afgjort derhen, at han som et Vederlag for Tabet ved de høie Priser i 1847 tilstodes af Raadstuefonden et Gratiale af 30 Rbd. 38. Veibetjent Gyldenfeldt, der havde søgt om Erstatning for sine Udlæg til flere Befordringer i Vei væsenets Tjeneste, tilstodes istedet herfor et Gratiale af 30 Rbd., som en Paaskjønnelse af hans samvittighedsfulde Udførelse af sine Pligter. 39. Da Hovedvandløbene i Amtets nordre Deel nu ere ordnede, bliver det nødvendigt at lade undersøge hvilke Forandringer disse Vandløb bør gives, forat opfylde deres Bestemmelse, samt om muligt, hvor Omstændighederne tillade det, benyttes til at frugtbar gjøre de tilstødende Jorder, ligesom det ogsaa vil blive nødvendigt at komme til Kundskab om de Vedtægter, der haves i Sognene og Vandløbenes Dybde, Vide, Afbenyttelse osv. Til herom at anstille Undersøgelse, og til at udarbeide specielle Regler for ethvert Vandløb, vil Amtsraadet komme til at gjøre Brug af en sagkyndig Mand, saaledes, som § 27 i Anordningen af 29. Juli 1846 indeholder, og da Landinspectur Siemsen havde erklæret sig villig til at modtage et saadant Hverv, saa besluttede Amtsraadet til et Forsøg at overdrage denne, dertil fortrinsviis skikkede Mand, at forfatte Forslag til et Regulativ for Sneum Aa, medens man til Sandflugtscommissair Wandborg vil overdrage det samme Arbeide for Grindsted Aa, begge mod en saadan Godtgjørelse, som af Raadet findes passende i Forhold til Arbeidets Omfang. Det vedtoges dernæst, hos Rentekammeret at begjære et Kort over Sneum Aa og dens omgivende Terrain i en Brede af 2000 Alen, i en formindsket Maalestok, for den billigst mulige Betaling, hvilket Kort overlades Landinspecteur Siemsen til Afbenyttelse som et Forsøg paa Gavnligheden af at være i Besiddelse af saadanne Kort. 40. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Grimstrup og Aarre Sogne, om Hjelp fra Amtsfattigkassen til nogle særdeles Udgivter til Fattigvæsenet i 1847, blev udsat indtil Amtsraadet erholder en Oversigt over Fattigvæsenets Tilstand i Sognene for afvigte Aar. 41. Til Revisorer for Amtsrepartitionsfondsregnskaberne for 1847 valgtes Grev Schack og Provst Koch, og for Amtsfattigkasseregnskabet Proprietair Lautrup. 42. Ved Formanden blev Raadet meddeelt en Oversigt over Repartitionsfondens Status ultimo Februar 1848, der gav en Beholdning af over 4000 Rbd. til Grundforbedringsfonden, og omtrent 14,000 Rbd. til Amtets øvrige Udgivter. Da der efter en forfattet Calcul kan antages at ville behøves c. 15,000 Rbd. til Grundforbedringsarbeider i indeværende Aar, saa besluttede Raadet hertil at udskrive for det første Halvaar 64 s. pr. Tønde Hartkorn, medens intet Bidrag, behøves til de ordinaire Udgivter, saa at den hele Udskrivning for 1ste Skattetermin vil, de 20 sk. som Rentekammeret opkræver til Hovedlandeveiene indbefattet, udgjøre ialt 84 s. pr. Tde. Hartkorn. Det overdroges forøvrigt Formanden at andrage paa, at 8000 Rbd. af Beholdningen maa midlertidigen modtages af den kgl. Kasse til Forretning. 43. Efterat Raadets Medlem, Proprietair Muss mann, havde afgivet sin Betænkning i Sagen, som behandledes den 7. Decbr. f. A. under Nr. 22, tiltraadte Amtsraadet den af Herredsfogden yttrede Mening, at en Steenkiste af forsvarlig Vide bør for Skads og Tjerreborg Sognes Regning opføres paa det foreslaaede Sted ved Sogneskjellet, saaledes at ethvert Sogn bærer Halvdelen af Omkostningerne. 44. Amtmanden anmeldte at have tilladt, at Tang vad Bro (blandt dem som for Repartitionsfondens Regning istandsættes og afleveres til Sognene) maa ombygges af Steen istedetfor Træ, hvilket er indstillet af Sogneforstanderskabet i Lunde, og øiensynligt i Sognets Tarv, dog imod at Attest tilveiebringes fra Forstanderskabet for at Steenkisten er opført forsvarligt. 45. Jordemoderen i Jerne, Johanne Johansen, har ansøgt om Entledigelse, efterat have tjent siden 19. Novbr. 1795. Hun tilstodes i Pension hendes fulde Løn 20 Rbd. 46. J Henhold til Forhandlingen i Mødet den 7. Decbr. f. A. Nr. 4 e fremlagdes et Forslag fra Magistraten i Ribe om, at der af Riberhuus Birk, som ikke har nogen bekjendt Adkomst til frit Tinghold paa Ribe Raadstue, maa til Byens Kæmnerkasse herfor udrede en Godtgjørelse aarlig af 16 Rbd. Et andet Andragende blev fremlagt fra samme Autoritet om, at Birket maa efter Folkemængde bidrage til en Udgivt af 34 Rbd. 55 s. ved Arrestinventariums Vedligeholdelse i Begge disse Andragender bleve bevilgede som grundede paa Ret og billighed. 47. Over Holsted Ting- og Arrestfonds Stilling havde Ribe Amtstue meddeelt følgende Oversigt: Det i 1847 udskrevne Bidrag androg 1869 Rbd. 62 s.