Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-09
Det agtede Publikum, der har værdiget hiint Jnserat nogen Opmærksomhed og den ærede Forfatter beder jeg vil skjænke følgende Beregning vedbørligt Hensyn : Sundkornet udgjør aarlig 286 T. 6 Sk. 2 Fd. 2/5 Pot. Men herfra afgaaer: a. Til Færgebestyreren ved Sallingsund 24 Td. Byg, samt 12 Td. Rug, der er lig 24 - til Færgebestyreren ved Vild sund . . . . . 10 og 10 Td. Rug der er lig . . . . 20 Jgjen 208 T. 6 Sk. 2 Fd. 5 Pot. som ansat til Penge efter Middeltallet af sidste 10 Aars Capitelstaxter for Thy og Morsøe a 2 Rbd. 3 Mk. 10 s. pr. Td. Byg, udgjør 543 Rbd. 4 Mk. 11 s. Jndtægten i Anledning af Jnd fæstningen - der i Almindelighed falder hvert 30 Aar - kan, efter de ved de senere Fæsteforandringer. erlagte Summer, aarlig anslaaes 6 Rbd. 4 Mk. - s. Fri Overfart, samt Portofrihed. mellem Viborg og Thisted bereg15 Rbd. - Mk. - s. nes til . . . . . . . . Summa Jndtægt 625 Rbd. 2 Mk. 11 s. Men herfra affgaaer: a) Renter af Sundstedernes Kjøbe summa 7000 Rd. C., eller efter den nugjeldende Myntfor 11,200 . . . 448 Rbd. b) Omkostninger i Anledning af Sundkornets Oppebørsel og Udskibning . . . 50 498 Rbd. - Mk. - s. 498 Rbd. - Mk. - s. Beholdning 127 Rbd. 2 Mk. 11 s. Heraf fremgaaer for den tænkende Læser, deels at her ikke kan være Spørgsmaal om at betragte Sund stederne som en Sinecure og deels at de ikke bringe Eieren de anseelige Fordeele hiin Jndsender har opstillet paa Papiret; men ville man endog et Øieblik forudsætte at disse Fordele vare til i Virkeligheden, saa kunne de dog kun betragtes som Frugten af et heldigt Kjøb og det ville tilvisse være en dyb Krænkelse af Eiendomsretten om dette Hensyn kunde forpligte Eieren til at anvende Overskuddet paa en Maade, der ikke var overeensstemmende med hans Villie. Man kunde da omtrent med samme Ret fordre at den der ved Kjøbet af en Landeiendom under de ulykkelige Conjuncturer vi have oplevet og ved Sammes Besiddelse indtil nærværende Periode havde tillagt sig en anseelig Formue, skulle afgive Denne til forrige Besidder eller til Staten; men et saadant Forslag ville upaatvivlelig møde den skarpeste Opposition og ganske vist bukke under i sin Kamp med Retfærdigheden. Efter det Kongelige Skjøde af 20de Mai 1685. og alle senere Adkomstbreve paaligger der ikke Eieren af de berørle Sundsteder, anden Forpligtelse end at bære Omsorg for Færgeredskabernes forsvarlige Stand, og for Færgefolkenes Duelighed og Skikkelighed. Disse Pligter ere saa nøiagtig overholdte at det endog for endeel er erkjendt i hiint Jnserat, ligesom og Sund stedernes Protocoller indeholde tydelige Beviser om de Reisendes Tilfredshed. Jfølge Lovene og i Retfærdighedens Aand kan Eiendommen ikke belastes med større Forpligtelser. For imidlertid at vise at de Reisendes Beqvemmelighed ikke er mig nogen ligegyldig Sag, har jeg under 26de September 1842 tilbudet at skjænke 500 Rbd. som Bidrag til Anskaffelsen af en Færgebro ved Sallingssunds østre Side. Er dette Offer end ikke betydeligt, saa er det dog omtrent 4 Aars Jndtægt afSundstedere og maaskee meget mere end Jnseratets Forfatter ville skjænke til offentlig Brug. Hans Fortælling om at der i Sundgaardenes Soveværelser ikke kan oplukkes et Vindue eller indlades frisk Luft er en ligefrem Usandhed; forsaavidt Staldene i Færgegaardene betræffer, da ere disse tilstrækkelige for det Antal Heste, der i Almindelighed begiæres opstaldede; derimod have Gaardene ingen Leilighed for QvægDripter og naar det overveies at ofte flere Hundrede Stude paa een og samme Tid meldes til Overførsel, saa er det indlysende at en Bygning for disse ikke uden aldeles ualmindelige Resoureer lader sig opføre og vedligeholde. Jeg bemærker iøvrigt at de berørte Færgegaarde a. kan udholde Sammenligning med de fleste Gaarde ved Sundstederne i Jylland, Foefatterens Ønske og Generalpostdirectionens Villie og Magt til at indspærre Eieren er et værdigt Sidestykke til hans projecterede Angreb paa Eiendomsretten. Pinegaarden i Salling er mig aldeles uvedkommende.