Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-10-10
Krigsskuepladsen i Spanien. Om San Pedro=Fortets Jndtagelse haves nu en Beretning fra Kontreadmiral Rotours til den Høistkommanderende paa den franske Eskadre for Cadix, Baron Duperre, som viser, at det var ham, der udførte denne Expedition med Linieskibene Centaur og Trident, Fregatten Guerriere og et Par mindre Krigskibe. Formedelst Strøm og Modvind maatte imidlertid Centaur næsten udholde hele Fægtningen ene, og afskjød i et Par Timer 3000 Kugler, imod Fortet, medens dette fik omtrent 1000 Skud fra Landsiden. Henimod Aften sagtnedes Jlden fra Fortet, og da Man begyndte at indskibe Tropper til en Storm, heisedes den hvide Fane, hvilket besvaredes med det tusindfoldige Udraab: "Kongen leve!" Besætningen forlangte først frie Afmarsch til Øen Leon, paa Vilkaar som hidindtil at tjene imod den franske Armee. Da den franske Admiral ikke vilde samtykke heri, blev Manenig om at Garnisonen, forpligtede sig til, ikke under hele Krigen at stride meere, imod Frankerig; men siden bestemte Frygten for at vende, tilbage til Øen Leon Spanierne til at foretrække Fangenskab, hvorpaa de franske Tropper ufortøvet besatte Forter, hvor den kun af 180 Md. bestaaende spanske Garnison havde 2, Metal=Kanoner, en Mængde Munition og Levnetsmidler, for 2 Maaneder. Dens Tab bestod af 13 Dræbte og Saarede. Admiralen lod strax udruste flere Baade, for at opsnappe de Fartøier, som fra St. Pedro=Floden maatte prøve paa at forsyne Cadix med Levnetsmidler, som næsten det eneste Middel hertil, der endnu var blevet tilovers. Dette Forts Jndtagelse skal have udbredt slig en Skræk paa Øen Leon, at mange Personer siden ere flygtede indtil Cadix. Rygtet taler om et mislykket Angreb af de Franske paa Fortet Puntales den 15 f. M., hvilket Stjernen dog forsikrer kun var maskeret, for at øve Mandskabet i Søe=Manørerne. For Resten haves intet Nyt fra denne Kant, som overalt Monitøren af 1 d. M. aldeles i ingen Efterretninger meddeler fra Armeen. - Maaskee varsler dette Havblik et des stærkere Udbrud af den truende Storm Om de Nederlag Rigo, led for sin Flugt, den 13de ved Jgen, den 14de ved Landsbyen Jodar, læses nu en lomstændelig Bulletin fra Major Generalen. Paa sit Tog fra Mallaga forfulgtes han af Generalerne Loverdo, Bonnemains, Chamans Foissar=Latour og Vallin, saa der var nok om den Fangst. Underrettet og Riegos Bevægelser havde Ballesteros detascheret 2 af sine Brigader, bort, og kun beholdt nogle faa Tropper i sit Hovedqvarteer i Prico. Da Riegos Plan med at insurgere disse var mislykket, drog han først tilbage til Jaen, hvorfra han den 13de blev forsaget af Bonnemains. Fienden samlede endnu sine Folk paa Høiderne bag denne Stad, men ogsaa her blev han kastet, og fordrevet fra en Position efter den anden til hiinsides Mancha-Real. Herfra begav han sig til Jodar, hvilken vigtige Stilling han naaede at besætte før Oberst d'Argout. Men denne lod strax Byen, omringe, og angreb og adspredte det i to Qvarreer opstilte fiendtlige Infanterie. Ved dette dristige Foretagende blev et af de meest kompromitterede og bestemteste Revolutionairer: bestaaende Korps aldeles ødelagt; Fienden mistede 613 Fanger, hvorimellem i General, 6 Oberster og 87 Officerer, 60 Dræbte og Saarede, 1 Fane, 4 Kasser med Penge og næsten sin hele Bagage. Paa fransk Side bleve kun 2 Chasseurer dræbte og omtrent 20 Mk. saarede &c.