Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-08-12
Krigsberetninger. Endelig har da den engelske Flaade under Admirel Calger, i Alt 19 Seil stærk og deriblant 15 Linieskibe, faaes det paa den saa længe forgiæves søgte Fransk-Spanske=Flaade, der bestod af 31 Seil, hvoraf 19 vare Finieskibe, og leveret den et Søeslag imellem Corunna de Ferrol omtrent 50 Mile fra Cap Finisterræ. Franskmændene søgte paa alle Maader at undgaae et Slag, men Engellænderne nødte sig ved deres Maneuvres ind paa dem. Træfningen varede i 4 Timer fra 5 til 9 om Aftenen, men en stærk Taage gjorde alle Signaler og al Søe=Taktik uhavendelig, og frembragte en saadan Forvirring, at i kunde skiælne hinanden, men skiød paa hverandre indbyrdes og gjorde Kampen saare ulige, fordi enkelte Stive vare udsatte for almindeligt Angreb, andre derimod met ikke kom med. Blot Avantgarden af den Engelske Flaade kom i Træfning, hvoriblant Vindsor Castme leed meest, da det paa eengang maatte udholde Angre det af 7 fiendtlige Skibe, og kuns ved Admiral Calders Til men blev reddet fra at skydes i Sænk, men maatte dog strax Eier Slaget løbe i Land. 2 Spanske Linieskibe Rafaaa 34 og Firm paa 74 Kanoner bleve erobrede, og skal man Kutte fra 150 Døde og ligesaa mange Saarede - efter Andre 600 af begge Slags - som fandtes paa disse to Skibeallene, maae Fiendens Tab have været saare betydeligt. Efter officiel Angivelse var de Engelskes Forliis 41 Døde og 158 Saarede, hvoraf Vindfor Castlee allene havde 1 Døde og 45 Saarede. - Paa begge Sider sægtedes med en mageløs Tapperhed, især berømmer Admiral Caldensine Underhavendes Bravour fra den Høieste til den Laveste, senhver i sin Stilling, og anfører blandt andet om en MaUros, hvis ene Been blev bortskudt, at da han fik at høre et af de Spanske Linieskibe havde strøget, tog han sin Ha af og midt under den smerteligste Amputation raabte 3 Gan de Hurra. Den 29de Juli om Aftenen forkyndte Kanoner ske i Park og Tover dette forefaldne Søeslag; dog holdt Admiralitets=Præsidenten og Pitt først en Conference angaaende denne Skydning, da hiin syntes ei 2 Linieskibe vare saa megen Allarm værd, men Pitt meente, at Folket dog engang maatte diverteres paa denne Maade. - Man seer altsaa heraf, at Engellænderne have faaet Nys om den forenede Flaade, førend Monitøren formodede det, (S. 393) ja mueligen igjen kunne opvække en lignende, men - ængstelig Nysgierrighed hos Franskmændene, da Calderhavde i Sinde, naar Taagen faldt, at holde Øje med den, og han ved Coureer=Luggens Afsendelse den 25de havde den i Sigte omtrent 5 Søemte borte. Han holdt sig til den Ende imellem Landet og Fienden, som dog formodentlig vil anvende Alt, for at kunne smutte ind i Ferrokeller en anden Spansk Havn, og passe Leilighed medens der ei er blokeret. Skulde derimod Ferroler Flaaden saae i Sinde at løbe ud til dens Understøttelse, og Lord Nelson i midlertid støde til Calder (som strax ved en Snelseiler til Cap St. Vintent har underrettet ham om det forefaldne) kunde samme have vigtige, ja maaske afgiørende Optrin i Følge med sig. Det fortiener at lægges Mærke til, hvorledes Fienden, uden Nelsons hurtige Seilads til Vestindien, ei vilde være bleven forstyrret i Udførelsen af sine Operationer, eller nødsaget til sit Tilbagetog til Europa, og uden hans virksomme Foranstaltning vilde Admiral Calder ei have faaet sin Flaade forstærket saaledes, at han kunde byde Fienden Spidsen, men tvertimod været i en slem Forlegenhed, om samme uformodentlig var stødt paa ham.