JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-21
NB. Endnu er intet beregnet for Skuespillernes Reiscomkostninger, Garderobe og Decorationer, samt Reparationer. Ved at spille 3 gange ugentlig, kan Jndtægten være naar alle billetter afsættes, for hvergang, 16 Rangloger a 6 Rbd. 96 - 10 Parqvetloger a 6 Rbd. 60 40 Pladsloge Billets a 1 Rbd. 40 - 110 Parqvet Dito a 1 Rbd. 100 - 60 Parterre Dito a 3 Mk. 30 Er 836 Dette gjør for 3 Forestillinger i en Uger 1008 Rbd. Fradraget ovenanførte Udgivter bliver 108 Rbd. der som tabt maae tilskydes istedet for at vindes. Rigtignok kunde herimod indvendes, at EntreePrisernes Forhøielse kunde erstatte Tabet; men naar saadan Forhøielse formindskede Besøget, saa var Entrepeneuren jo endda ligge nær. - Det saaes jo i Sommer, kjendelig nok da de Kongelige Skue spillere vare her, hvormegen Utilfredshed sporedes ikke da over den høiere Priis, disse lade sig betale! og dog maatte enhver tilstaae sin høieste Tilfredshed med deres Forestillinger og beklage at kun saasaa kunde ventes at sees deraf. - Under saadanne Omstændigheder har jeg da endeligen lært af Skade, at blive klogere, og tør ikke mere engagere noget Skuespillerselskab for Odense. Jeg har derfor besluttet for Fremtiden at udleie mit Theater her i Odense tilligemed min Garderobe og Decorationer. For denne Vinter har Hr. Steiner leiet det. Muelige han kan soutenere sig her derved at hans Personale ikke er talrigt, og for det meeste bestaar af hans egen meget agtværdige Familie, der hidtil overalt har stræbt at naae Publicums Bifald, ogsaa skal have været saa heldig, naar undtages hvad en Skumler (der i Aalborg for tilføiet Fornærmelse maatte gjøre Hr. Steiner Æreserklæring) for at hævne sig, ondskabsfuld har ydet i Bladet Dagen. Forresten vil enhver indsee at et fuldkommen godt Personale, under foranførte Omstændigheder, uden offentlig fast Fond stedse vil blive et pium desiderium for Odense. Odense, d. 16 Novbr., 1818. Görbing Franck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-21
Kjøbenhavns Børs den 21 November. Cours. Hamb. 2 M. 642, a vista - . Amsterdam 2 M. 608. London 2 M. 26 1/2 Rbd.,a fra - . Spec. 650. - Specier solgtes til 39 a 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 73 a 73 1/2 pr. 100; Oblig. 51 a 52.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-21
Norske Sedler 52 a 53. Gaadens endnu hurtigere Svar i Forveien. paa den hurtige ligesaa dagligdagse som fornemme, ligesaa uklækkelige, som kjækkelig Opløsning. Jsis Jo. i Dagbladet: Dagen, No. 272. "Hvordan forklarer man, ifald jeg var en Qvinde, At man i gamle Rom min Titel gav en Mand, Nei, Dagens Oedipus, mit rette Navn at finde, "Dertil udfordres meer end dens og din Forstand. Hvis man i dette Epigram, der er forten Dage ældre, end Tilværelsen af den Ting, det træffer, ogsaa finder personlig Stikken, saa maae jeg troe, at mit aldeles upersonlige Spil med Nutiden bestaar af lutter Stik. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte Aargang. No. 94, Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 November 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Parenthetisk Jnterims=Svar Den mig ubekiendte Forfatter, hin, som det lader, snart fuldendte Jndfølelse i fremmet Søl og fuldkomne Jndsaltelse i eget Salt, under Titel af "Rimelige Strøetanker, Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, No. 90, 91, 92, 93. som Anmærkning til en eeneste Note: S. 1476. De, der en diærv og dygtig Raka-Skjælder, Korsfæst ham." skrigende, som Odins Ravn, Hver broget, brun, og guul Medbeiler fælder J Kappen om Tilsølen af mit Navn, Jal Du har Ret, min Broder i, at haabe, Ved Foregreb af Guds og af min egen Dom: At høit min "Høihed i dens VendenomSig selv vil kalde Povel Vendekaabe".Men veed Du, hvad min Lavhed kalder sig, Selv dybt i Polen, som Du troer af Svovel Hvad Du vil, omvendt Selv, snart kalde mig; En hidtil miskiendt "Kaabevendt Sankt Povel!" Note til Anmærkningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Hvad Jøder og Jyder For Resten angaaer, De har deres Lyder Og Hager og Haar, Men Jøde og Jyde, Hvordan det end gaaer, Har Meer at betyde End Tiden forstaaer. Lad kun din Næste Sig stikke selv ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Saavidt min salig Amme, Og det var ikke galt, det Samme, Men har den lille Lyde, Det giør et Sagen klar; Thi var jeg ei lidt Jyde, Saa blev jeg dog en Nar. Thi Sællandsfaren veed Jo Reglen ganske rigtig: Min Søn, vær kiønt forsigtig, Og bliv saa ikke heed! Men derimod med Sandsen, Det gaaer, som vi har seet, Han let gaaer bag af Dandsen, Og bler Codilie-beet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
En Sællandsfær kan stikke Saa Man bler bleg og rød, Men taale kan han ikke, Saa godt som Jyden, Stød, Og faaer han en Tryk-Sexten, Saa gaaer han let fra Texten, Og dumpes han først om, Han sielden ihukom Hvad der sig ganske godt lar sige, Men ikke følge just saa lige, At han, trods Faldets virkelige Gru Fortryllet af det Træffende, det Fyndige, Det rette, nette, lette, næsten Yndige, Gad dumpet nok engang endnu, See nu, godt Folk, nu har Jeg hardtad reent omsonst Jer lært den simple Konst, Dermed er Sagen klar: Vær Sællandsfar af Adelsbyrd, Og for vor Herre ægte Jyde! *) Som skrevet staaer J Bogen han lod prænke Forleden Aar; Men naar Vi Syn for Sagn kan vente, Det ikke skrevet staar, Og naar Vi fik det ei. Det var i Bogens Aar. Saa kan den Pokkers Fyr Du Spidsen trøstig byde. Laan mig kun nu lidt Kridt, Saa vil paa Sort med Hvidt Jeg her paa disse Fiæle, Gie Knud hans Eftermæle, Saa skal vi snart fornemme, Om end han selv er hiemme, Om han tør komme ud Og giøre sig til Knud; Jeg kan jo dristig stole Paa jer, ifald det kniber, J har jo været i Skole, Og veed, hvordan Man piber, Naar Man med Skolemester Har leget Kammerat, Og faar som Snylte-Giæster En Smule Kropsalat, Og naar saadan jeg piber, Saa veed J, at det kniber, Kom saa, saa skal, min Trok, Vi Pungparykken snoe, Og spille ham en Marsch Kohlrabenschwartz. Men løber J jer Vei, Hvad giør saa jeg? Hvad jeg saa giør, Hvad der giør Kaalen feed Vedkommer ikke Smør, Og hvis jer Nogen spør, Slig kun: J det ei veed! (Sluttes i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Dramatiske Noveller. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Hoftheatret gav den 15de October Kamleonen af Beck. Her spillede Hr. Haack Grev v. Schaalheim med færdeles Liv og comisk Vittighed. Blandt de mange ypperlige Steder fortjener, især den Scene, hvori han fortæller sit Besøg hos Josepha Wollmar, at nævnes med fortjent Roes. Mad. Andersens Jrene røbede den sig alt mere og meere uddannende Kunstnerinde, der efterhaanden nærmer sig Fuldkommenhed. Hendes Spil var fiint og tænkt, maaskee i Scenen med Grevinde Sandheim lidt for trivielt. Jfr. Abildgaards Josepha gaves med Følelse. Hr. Lund, som Schalberg, og JftHedeberg, som Baronessen, vare begge Rollen troe og vandt fortjent bifald. Hr. Winslow senior lagde, som Major v. Dellau, ikke tilbørlig Vægt paa Ordene, accentuerede ikke rigtigt og manglede flere Steder Liv og Følelse; hans Udtale og Figur ere ellers ikke upassende for Theatret. Hr. Jordhøis Spil som Boron v. Breitenfeld characteriserede sig i første Act ved en slæbende Langsomhed. Bibliothekscenen i tredie Act gik langtfra ikke som den burde. - Den 22de October gaves sammesteds List imod List eller Henrik og Pernille, og Jean de France. Dette sidste holbergske Stykke vandt udeelt bifald; Hr. Hass var ganske den gamle ærlige Jeronimus, derimod var Hr. Eilertzens Frands, i mine Tanker, ikke nær saa heldig. Jfr. Sannes, som Marthe, spillede med usædvanlig Livlighed og vandt især Bifald under sin Forklædning som Mad. la Fleche. Men fremfor alle fortjener Hr. Haack at nævnes for sin særdeles heldige Jean. Neppe kunde denne antikke forfranskede Nars ikke lette Rolle været givet bedre. Hr. Winslow jun. var upaaklagelig som Pierre. Holm gav som Arv Haab om med Tiden at kunne blive en god comisk Skuespiller. Vilde han blot ikke lade sig forlede til at jage efter Applaus, men danne sig efter de Mynstere, han i en Lindgreen og Kruse har for Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Indenlandske Efterretninger. Plakat, hvorved Handelen paa St. Thomas og St. Jan frigives for fremmede europæiske Skibe. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, 25. &c., Gjøre vitterligt: Forat give Handelen paa Vore Vestindiske Øer saamegen Frihed som muligt, ville Vi allernaadigst have indtil videre tilladt, at fremmede europæiske Skibe maae i Frihavnene St. Thomas og St. Jan indklarere fra og udklarere til fremmede Steder i Europa, imod at erlægge de Told Afgivter, som for nærværende Tid ved Forordningen af 4de November 1782 ere paabudne af Varer, der med fremmede vestindiske eller amerikanske Skibe indføres fra, eller udføres til fremmede vestindiske eller amerikanske Steder. Givet i Vor Kongelige Residence-Stad Kjøbenhavn, den 17de November 1815. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Professor Finn Magnusen, agter i indeværende Vinter, tvende Dage om Ugen (som siden bestemmes) fra Kl. 5 til 6 Eftm. at holde Forelæsninger over Havamal, Voluspa og de i den magnæanske Kommissions Udgave af Sæmunds Eddas 1ste Deel indeholdte Sange, som tilsammen udgjøre, den vigtigste Grundvold for fædrelandsk Mythologie og sand Kundskab om de gamle Nordboeres moralske Grundsætninger og Leveregler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
En dansk, saavidt muelig ordret, Oversættelse af disse ældgamle Digte skal foredrages, tilligemed en foreløbig Oversigt i Jndledninger til hvert Digt især, og de nødvendigste Forklaringer tilføjes i korte oplysende Anmærkninger. Forelæsningerne ville udgjøre i det mindste 25 Foredrag. Adgangskort til dem, bekommes i den gyldendalske Boghandling, Klareboderne No. 8, mod Erlæggelse af 15 Rbdlr. N. V. Dersom et tilstrækkeligt Antal Tilhørere har tegnet sig inden denne Maaneds Udgang, skulle Forelæsningerne strax begynde, efter foreløbig nærmere Bekjendtgjørelse, paa det Sted, som da tilkjendegives, i andet Fald gives Prænumeranterne det udlagte Honorarium tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
J den nordiske Tilskuer No. 44 læses en Fortegnelse over det kjøbenhavnske Universitetsbibliothek Velgjørere, ved dets Bibliothekar, Prof. R. Nyerup. Af denne Fortegnelse sees, at Bibliothekets første Grundvold lagdes, 1482, ved en Gave af 24 Voll., som foræredes af Universitetets Vicekantzler Dr. Med. Peder Albertsen, der ved Universitetets Stiftelse spillede saa betydelig en Rolle. Blandt de øvrige Velgjørere tælles Kong Jacob VI af Skotland, der, 1590, da han hospiterede paa den theologiske Prof. H. Slangerups og den medic. Prof. Anders Christensens Forelæs, ninger, forærede Bibliotheket 7 Voll. og et Guldbæger, som ødelagdes i Engellændernes Bombardement 1807. Den største Foræring, saavel i Henseende til Bøgernes Mængde, som Vigtighed, fik Bibliotheket, 1685, af Præsidenter i Kjøbenhavn, Doct. Juris, Prof. Peder Resen. Al den herlige Bogforraad, som Bibliotheket havde faaet ved Gaver, fra 1482 til 1698, blev et Offer, for Jldebranden 1728. Aar 1730 kom det nyanlagte Bibliothek ved Prof. Arne Magnusens Død i Besiddelse af dennes mageløse Samling af islandske Haandskrifter. Conferenceraad F. Rostgaard forsonede, 1745, nogenledes sin Synd mod Videnskabernes udødelige Yndling, L. Holberg, hvis litterariske Forfølger han var, ved at forære Bibliotheket, foruden nogle trykte Bøger, 34 Haandskrifter. Hans Portrait findes sammesteds ophængt, rundt om i Bibliotheket ophængte Herbarium vivum, med Glas og Ramme, er foræret 1793 af Dr. W. Hahn. Fortegnelsen over Bibliothekets Begavelser, agter Hr. Professor Nyerup, med Bibliothekommissionens Tilladelse, at lade ved en Skjønskriver indføre i Bibliothekets Liber daticus, en Levning fra Jldebranden, 1728, som, paa lidet nær, indbefatter lutter rene men. Blade. Den bestaar af 25 Pergamentsblade, og Bindet er overtrukket med rødt Fløiel, og paa alle fire Hjørner forsynet med dobbelt Sølvbeslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Paa Pladerne findes udgravne Universitetets Jnsignig fra 1535.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
J Stokholm have i denne Tid adskillige Betydelige Handelshuse falleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Maculaturpapir betales i dette Øjeblik saa dyrt, at mangfoldige gamle, men desuagtet nyttige og læseværdige, Værker, maa vandre til Urtekræmmeren, med hvem ingen af de sædvanlige Bøgkjøbere saa let kan udholde Kappestriden paa Auctioner. Bøger, som Swiffts Værker paa tydsk, Josephi jødiske Historie i samme Sprog, solgtes nyligen til Maculatur. Jo tykkere en Bog, en gammel Foliant eller Qvartant, er, desto mere Fare staaer den for, som hvert andet Fedenøde, at falde for Slagteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Mariboe, den 16de November. Den 13de og 14de November havde vi her en temmelig stærk Storm med Sydvest Vind, ved hvilken Leilighed Vandet ved Bandholm var saa lavt, at Skibene ke kunde seile imellem det og Ourebye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
denne Tid har nogle fremmede Skippere givet ved Gaabense 20 Rbdlr. for en Tønde Hvede og 4 Rbdlr. for en Tønde Byg. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Wordingborg, den 19de November. Fredagen den 17de November, ved 12 slet, foregik en bedrøvelig Begivenhed i Nyerod Kjøbsted, pr. Wordingborg, nemlig: at Peder Pedersen, Brændeviinsbrænder, maatte see sin Eiendom lagt i Aske, tilligemed al sin Jndboe, torsken og utorsken Korn, en stor Hoben Brænde og Tørv, Gaards- og Avlingsredskaber, med andet mere, saa og 7 Qvægshoveder. Det er en stor Eiendom, hvoraf var høstet betydelig. Alle 4 store Længder stod i lysLue da Folk og 5 Sprøiter kom, der altsaa intet kunde udrette uden at slukke og redde de øvrige Naboer. - Jlden var paasat af deres Barnepige, 15 Aar gammel, confirmeret i Fjor, ved at tage en Glød og kaste ind i Faarehuset. Hun har bekjendt sin Forseelse, og er arresteret for at nyde hendes fortiente Løn. - Disse Folk ere nye Begyndere, men nu reent ruinerede. - Goddædige Mennesker i Lolland og Falster, der ville bidrage til disse ulykkelige Menneskers Gjenopreisning, ville sende Gaver til Commissionair Rostrup i Wordingborg, der offentlig skal gjøre Regnskab for, hvad enhver har givet. (Mariboe Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Kjøbenhavns Børs den 24 November. Cours. Hamb. 2 M. 647, a viste 655. Amsterdam 2 M. 610. London 2 M. 26 3/5 Rbd.,a vista . . Spec. 656. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 a 77 pr. 100; Oblig. 61 a 52. Norske Sedler 61 a 61 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Blandede Efterretninger. Christiania, d. 11te November. D. K. H. Kronprindsen og Arveprindsen tiltraadte Reisen fra Christiania over Kongsvinger til Stockholm, Mandagen den 6te November. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Christiania, d. 15de Nov. Følgende kan tjene til en Oversigt af Embedstanden ved de Norske Riges indre Bestyrelse: Regjeringen føres af en Statholder, en Statsminister, 10 Statsraader, hvis Cancellie bestyres af en StatsSecretair. Ved Regjerings Departementerne, Stats=Secretariatet og Statsraads Afdelingen i Stockholm tjene 4 Expeditions-Secretairer, Bureau Chefer, 2 Archivarer, 3 Revisorer, 2 Bogholdere, 20 Fuldmægtige og 22 Copiister, ialt 72. - Den dømmende Magt er overdragen til Høiesteret med 1 Justitiarius, 6 ordentlige og 3 øverordentlige Assessorer, 2 militaire Tilforordnede, I Justits= og 2 Protokol-Secretairer samt 3 Advocater; 4 Stiftsoverretter med 4 Justitiarii, 8 Assessorer, 4 Justits=Secretairer og 1 Fuldmægtig; en Over-Bergamtsret, bestaaende af 2 Tilforordnede og 1 Skriver; 2 Overbirkedommere, 60 Sorenskrivere, 2 Birkedommere og 19 Byfogder; ialt 121. - Til Kirke- og UnderviisningsVæsenet hører, ved Universitetet, foruden Cantsler og Pro Cantsler, 11 Professorer, 5 Lectorer, 1 Botanisk Gartner og 1 Regnskabsfører; ved de 4 lærde Skoler: 4 Rectorer, 5 Overlærere og 14 Adjuncter; Geistligheden bestaar af 5 Biskopper, 49 Provster, hvoraf 4 Stiftsprovster, 329 Sognepræster, Provsterne indbefattede, 65 residerende Capellaner, Aftensangspræster og Catecheter, samt 27 personelle Capellaner, ialt 467. - Justits og Politie-Væsenet forvaltes af 16 Amtmænd, hvoraf 4 ere Stiftsbefalingsmænd, 2 Lehnsbesiddere, 4 Fogder, 2 Amtsforvaltere, derhos i Byerne 15 Øvrighedspersoner og 8 særskilte Politie-Embedsmænd foruden de ovennævnte Byfogder. Ved Medicinal=Væsenet ere ansatte 31 Physici og Chirurger, foruden de militaire, samt 23 Apothekere; ialt 138. - Under Cammeral- og Oekonomie=Faget henføres: ved 26 Toldsteder 165 Embedsmænd, ved Postvæsenet 25, Veivæsenet 10, Bergvæsenet 32, og Skovvæsenet 4; ellers i Byerne 30 af de mindre betydelige, og ved forskjellige Forvaltnings Greene i Riget 66 Embedsmænd, ialt 302. - Forsvars-Væsenet. Ved SøeEtaten 30 Officierer, nemlig: 1 Contre-Admiral, 1 Commandeur, 1 Commandeur=Capitain, 3 Capitainer, 5 Capitain-Lieutenanter, 19 PremierLieutenanter, og 9 Second-Lieutenanter; desuden ved Søe-Jndrulleringen og Lodsvæsenet 6 Officierer og 5 civile Betienter; ved Christiansands og Frederiksværns Verfter 11 og ved Magazinerne 21 Betjenter; ialt 54. - Land-Etatens Generalstab bestaar af 1 Feldtmarskalk, 4 General Lieutenanter, 6 General-Majorer, 1 General-Adjutant, 2 General-Adjutant-Lieutenanter, 4 Over Adjutanter, 5 Divisions=Adjutanter og 2 Adjointer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
Ved Udskrivningen er ansat i General=Krigs Commisseir og 6 Krigs=Commissairer; ved Land-Cadet Corpset: 6 Officierer, 4 Repetenter og 19 Lærere, (ved Corpset oplæres 118 Cadetter i 5 Classer); Armeen er inddeelt i et Jngenieur-Corps, 1 Artillerie-Corps, 1 Dragon-Regiment og 1 Dragon Corps, 1 ridende Jæger-Corps, 8 Jnfanterie Regimenter, 1 Skarpskytter-Regiment, 2 Skarpskytter Batailloner, 1 Jæger-Corps, 3 Skiløber Batailloner og et Garnisons Compagnie, ved hvilke forskjellige Corps tjene: 71 Stabsofficierer, 178 Capitainer, 8 Stabs=Capitainer, 384 Lieutenanter, 66 Mellem Stabsbetjenter. Desforuden 12 Fæstningsofficierer, 1 Provincial-Commissair og 8 Tøihuus-Lieutenanter, samt ved de forskjellige militaire Autoriteter, 18 civile Betjenter; ialt 807. - Antallet af samtlige forannævnte Embedsmænd og Betjenter bliver saaledes 1961.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-25
. Morsk Rigstidende.)s. Adresse Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
J Anledning af det i Kjøbenhavns Skilderie No. 91 indrykkede Forslag til et sikkert Rednings Middel for Mennesker ved Jldsvaade", har den Kongelige Brand-Commission ikke villet undlade at gjøre Forfatteren saavelsom enhver anden opmærksom paa, at der ved Brandvæsenet her i Staden haves forskjellige Rednings Anstalter, nemlig foruden den større saakaldte Trechardske Rednings Maskine, 2de beqvemmere med Kurv, samt Krybekroger og Tougstiger, ved hvilke faste Folk ere ansatte, der møde med Redskaberne ved enhver Huus-Jld, ligesom og, at der allerede ved Placaterne af 4 Julii 1795 og 1ste Aug. 1797. dre paabudne Aabninger i Gavlene, der igjen tillukkes med Blindinger, eller Gjennemgange til Naboerne, ikke alene i de nye opførende Bygninger, men endog i de allerede opbygte Gaarde og Huse, hvor saadant af Brandvæsenet maatte ansees fornødent; hvorom alt enhver Vedkommende kan erholde nøiere Underretning ved at henvende sig til Brand-Commissionen, hvis Contoir er i det nye Raad- og Domhuus. Brand-Commissionens Secretariat, den 27de Novbr. 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Committeen af Selskabet til Haandværkstandens Forædling i Danmark har betroet mig at holde Forelæsninger over Geometrien, under Tilsyn af Professor Rawert, Committeens Medlem. De holdes paa Ehlersens Collegium hver Mandag og Onsdag Aften fra Kl. 89. Foruden disse 2 Dage, hvorfor jeg betales af Selskabet, tilbyder jeg, gratis for dem, der ville ved Vinterens Ende fornøie Selskabet og mig med at lade sig examinere i det Foredragne, at give i en 3die Time, Fredagsaften Kl. 89 Veiledning til at bruge det mathematiske Bestik. J den første Uge kunne endnu de, der ei efter Committeens Bekjendtgjørelser mødte Fredagsaften d. 24de, indlades uden Billet, og erholde samme ved Enden af Forelæsningen, Haandværkere uden Betaling, Andre mod 4 Rbdlr. til Selskabets Casse. J. W. Bruun, Lærer ved de mosaiske Friskoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 21de November. Vinteren indfandt sig rigtig nok tidlig igan; thi den 1ste November om Morgenen laae allerede Jis paa Vandet; men inden Aften var Vinden igjen sydlig og bragte Regn. Siden have Maanedens øvrige Dage fuldkommen viist, at de endnu hørte til det skjønne Efteraar. Men da siden Fuldmaane en lind Frost har begyndt med en V. N. V. ved lavt staaende og langsom stigende Barometre, og igaaraftes naaede 4 Grader, er det at formode, at en liggende langsom stigende Vinter er i Vente, som kan blive streng nok ifald Vinden gaaer mere nordlig eller østlig. Den kommer saaledes 4 Uger for tidlig efter Tidsregningen. Megen Snee lader det ikke til at denne Vinter vil bringe, i det mindste ikke efter Muldvarpenes, Forudfølelse. (J. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Mariboe, den 23de Novbr. Onsdagen den 29de dennes bliver ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen indviede til det offentlige Lærermorde i Stiftets Domkirke i Mariboe, Hr. Nyholm, Adjunct ved Nyekjøbing Cathedralskole paa Falster, som Feltpræst ved endeel af det til Frankrig afmarscherende Danske Hielpecorps, og Hr. Tolderlund, som første Lærer ved Almueskolen i Rødbye. - Gudstjenesten begynder Kl. 11. - Ved Bandholms Toldsted kostede i Dagen Tønde Hvede 14 Rbd. og en Tønde Byg 6 Rbd. - Den 6te November ankom Hr. Rector Trojel til Nyekjøbing. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Kjøbenhavns Børs den 28 November. Cours. Hamb. 2 M. 642, a vista 650, Amsterdam 2 M. 600. London 2 M. 26 2/5 Rbd.,a vista - . Spec. 645. - Specter solgtes til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 1/2 pr. 100; Oblig. 52 a 63. Norske Sedler 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
Blandede Efterretninger Christiania. Tirsdagen den 31 October holdtes Storthing ved 71 Medlemmer. Over Repræsentanten Landsdommer Nansens Forslag blev 2den Committees Betænkning oplæst, og i Overeensstemmelse med dens Jndstilling blev besluttet: Ved 53 Stemmer mod 18. "Storthinget bifalder Committeens Jndstilling under No. 2, at der i en Adresse til Hans Majestæt Kongen anholdes om Høistsammes naadige Tilladelse til, at Storthinget forbliver samlet i December Maaned, og at Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen, om han inden Prolongationens Udløb kommer tilbage til Norge, naadigst maatte vorde bemyndiget til, saafremt Storthinget mod Formodning ikke skulde vorde istand til at tilendebringe sine vigtige Forhandlinger inden dette Aars Udgang, at bevilge en efter Omstændighederne dertil passende kort Udsættelse." Eenstemmig: "Storthinget skal afsende en Deputation til Hans Kongel. Høihed Kronprindsen med mundtlig Begjæring om, at Høistsamme naadigen vil anbefale dette for Landet vigtige Anliggende hos Hans Majestæt Kongen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-28
J den norske Rigstidende læses følgende: Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 §. 18, bekjendtgjøres hermed, at en Kjøbmand Grønnerup i Holmestrand og Boghandler Hjelm i Christiania ere, i Følge høieste Resolution, satte under Justitions Tiltale for formeentlig Overtrædelse af Trykkefriheden. - Aggershuus Stift, Christiania, den 4de November 1816. - Falde.