JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
(Jndsendt.) Herlig, udødelig bliver Dit Minde, Kæmpe fra Wittenberg, Himlens Herold, Drabelig saae Man Dig stride og vind Under din Herres almægtige Skjold. Morthedens Engel sig havde paatager Lighed af Lysets den himmelske Glands - Havde de sovende Slægter bedraget: Tryllet, forrasket Almeenhedens Sands Da stod vor Luther her frem af sin Celle Gransket Han havde den hellige Bog Svor høit, at lyse for Morthedens Trælle, Hielpe dem løs af det slaviske Aag Løverdagen den 10 Marti 1821. Da lod Hans lynende, tordnende Stemme Mørkhedens Rige – det Pavedom Krig Nu skulle Jorderigs Slægter fornemme Krigen er Herrens, Han strider med mig Herlig udbredtes de lislige Straaler Fra Ham, der fødtes i Bethlehem Bye. Mørkhedens Engel nu Glandsen er taaler. Morthedens Here maa jælve og sveLyset, der stod nu i blussende Ene Lyste, og hyldedes herligst i Nord Lyse det skal under Himmelens Bue - Lyse det skal overalt paa vor Jord, Kommende Slægter skal indlende nævne, Salige Luther, Dit herlige Navn. Lyde skal Sangen – til hos Dig vi stævne Himlen Dig sendte til Fordeerigs Gavn. Erindringer o. s. v., af Hr. Pastor H. Bierregaard. (Fortsættelse; see No. 18.)Men lader os da nu, Hr. A. prøve, om vi, de Ertspatrioter, som De benævner os, der omkring i det Fjerne af Statens store Husholdning, nu og da have opløftet vore Stemmer mod den senere Tids formente, og, forsaavidt Kaar og Omstændigheder tilstede det, endnu stedse hos os gængse skadelige Overdaad, og derhos have opfordret til det modsatte Forhold, som en, især forØieblikket absolut Nødvendighed – om vi, siger jeg, hertil have havt saa liden Grund og Anledning, som De formener. Og den rettænkende Læser være vor Dommer!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
De anfører da nogle Overdaadigheds-Forordninger fra Fortiden, beraaber Dem paa de rige, og især de adelige, Godseieres Levemaade i Aarene 1780-1800, og troer herved at kunne godtgjøre, at der fordum, og navnligen i benævnte Periode, har hersket en stor, ja end en større Luxus end nu. Hertil maa jeg svare: Vi ville ikke disputere om, hvem, vore Forfædre, Fædre, eller vi, her have Forrangen, for ikke at sige, her have været eller ere de største Daarer; thi hvilket somhelst Resultatet af Disputatsen end blev, vilde samme dog blive til liden Baade for os. Lod det sig nemligen endog klarligen godtgjøre, at man i bemeldte Periode ialmindelighed havde været saa overdaadig, som De antager, hvad sand Trøst, hvad Retfærdiggjørelse heri for os, Nei, da lode vel hine sig saa nogenlunde undskylde med de da værende saa lykkelige Tider, som De selv kalde dem, i hvilke Handel og Velstand blomstrede. Men hvormed ville vi undskylde vor Overdaadighed i en Tidspunkt, hvori Handel og Næring ligge som i sidste Aandedræt, en Tidspunkt, om hvilken De selv tilstaaer, at den synes at være forhaanden, da Ertspatrioterne, for at bruge Deres egne Udtryk, der skrige mod Brugen af Udlandets Luxus varer, kunne faae deres Ønske opfyldt, Men, Kiere, hvorledes skal jeg dog her forstaae Dem, De frygter selv med os for, at alle disse indbildte Nødvendigheder fra Udlandet snart ville forbyde sig selv, og dog ivrer De mod os, der opfordre til ikke at lade det komme til den Yderlighed Næsten kommer det mig for, som hørde jeg et Opraab ligt dette, "Courage, Landsmænd, Ja nu først behøves der Courage, da vi trues med intet mindre, end med at fravristres disse saa mangehaande, vore Hjerter saa dyrebare Ting, som dog hine Skrigere aldrig betitle anderledes, end under Navn af selvskabte, indbildte Nødvendigheder, Fædreland, Pung og Helbred lige slappende, ja lige ødelæggende Legetøi, Snurrepiberier, Døgn verk og Godtgodt. Landsmænd, lader eder ikke skræmme. Vi nyde, mens vi kunne Den Tid tør kuns altfor snart komme, da Nøden siger Stop, Men da er det jo og tidsnok at stoppe. Jeg for min Part hverken kan eller vil undvære Nydelsen af disse Livets skyldfrie Beqvemmelig heder, førend jeg, som sagt, skal nødes dertil. Nei, nær havde jeg sagt, førend jeg savnede disse for indbildte udskregne Nødvendigheder, savnede jeg tilsidst ligesaa gjerne de virkelige. Dette er mit Hjertes Løsen, og, jeg vil haabe, jert med Courage, *) Nok, hin forommeldte Anonym, *) Hvilken Resignation af hine indbildte Nødvendigheder, ja hvilken streng Ekonomi, der allerede vil til, selv i saa mangen Stilling, der ikke skulde synes at være af de ufordeelagtige, for at kunne bestride og erholde de virkelige Nødvendigheder, dette tillade man mig her at oplyse med mit eget Exempel. Jeg er uden Gield, har just ingen talrig Familie. Tienderne til mit Kald ere 68 Tdr. Rug, 46 Tdr. Byg, 80 Tdr. Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Beløbet af disse Tiender kan efter de nuværende høist uforholdsmæssige Kornpriser, neppe engang betale Skatter og Folkeløn. Den Hær af øvrige virkeligen nødvendige Udgifter, skal da bestrides med Offer og Accidentser, eller med 100 siger hundrede Rbdlr. "Men Præstegaardens Avl, vil man muligen tænke. Svar: Den er, især hvad Byg og Havre angaaer, ikke engang tilstrækkelig til Husholdningen, en Følge ikke saameget af de Præstegaarden tillagte Jorders Ringhed, som deraf, at man ved en jammerlig Udskiftning har udlagt den 2/3 eller 80 Tdr. der strax tog til Gjenmæle imod Dem, var efter mit Tykke ikke stort at fortænke i, at han faldt paa at antage Dem for Modehandler, Konditor eller Restaurator. (Fortsættes.) Land af disse i en fjern Lynghede; ikke at tale om, at Høavlen er saare ubetydelig. Men dog som det Ene med det Andet er, hvilken Forandring fra Fortid til Nutid! Jeg kunde, efterat have betalt min Gield, i en 7, 8 Aar for Krigen, ja i denne med, ved streng Husholdning have aarlig Overskud eller Beholdning af mere end 200 Rd. De eller 3400 Rbd. S. at anvende f. Ex. til Skolevæsenets Fremme, baade i og udenfor Sognene, til Understøttelse for saamange Familier blandt mine Sognefolk, til Forsøg med Huus= og Forstanlæg i Præstegaardens Hede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Da Pastor Wedel yttrede her i Skilderiet, at Skolelærere vare ialmindelighed nu bedre holdne end mangen Præst i Jylland, forekom denne hans Yttring Mange overdreven, men feiler jeg ikke meget var den dog intet mindre. Man antage f. Ex. at Præste- og Degnekald her vare for Øieblikket ledige. Den tiltrædende ny Præst skulde da kjøbe Præstegaard, anskaffe sig Jndbo, Besætning, svare Enkepension, eller 60 Rbd. S., som der svares af lignende i senere Aar ledigblevne Præstekald; for ikke at sætte det for ham endnu langt værre Tilfælde, det at skulle pensionere til en fratraadt Formand. Manden fik jo i det mindste et Par Hundrede Rbdlr. aarlig Udgift mere end jeg, der dog skal bruge alle mine Konster for at komme igjennem. Og dog er dette Præstekald langt fra ikke blandt de ringeste. Men nu den tiltrædende Kirkesanger og Skolelærer. Ja, han havde blot sin lille Besætning og Jndbo at anskaffe, og iøvrigt ingen Af eller Udgift, der er værd at nævne. Hans Avl gav ham altid 30 Tdr. Korn, hans Løn efter approberet Plan 36 Tdr. Man erindre nu kuns her: "Det er jo ikke blot mangen Præst, men utallige Andre i alle øvrige Stænder, hvis Kaar ere lige saa mislige i dette for Landet saa ugunstige Tidspunkt." Og jeg svarer: Ja desværre kuns alfor sandt! Det var heller ikke Standspartiskhed, der her førde min Pen, men Stræben efter at godtgjøre hvad jeg gik ud fra, Forpligtelsen nemlig, til i det mindste for Øieblikket at lade vort Løsen være Tarvelighed, Tarvelighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Da de af Professor Torkel Baden i Skilderiet No. 19 indrykkede Anmærkninger til min Recension over J. Badens latinske Grammatik, ere af den Beskaffenhed, at ikke let Nogen, der besidder endog den mindste Sagkundskab, kan troe, at det er Forfatteren om Sandhed at gjøre, eller at derved en eneste af mine Paastande er omstyrtet, anseer jeg det for uværdigt at besvare dem. Skulde imidlertid Nogen, hiint par nobile fratrum undtaget, med Navns Underskrift offentligen ville bekjendtgjøre, at han ikke holder de ovenomtalte Anmærkninger for slette, skal jeg ikke undlade i et eget Skrift klarligen at godtgjøre, at Professor Torkel Baden ved dem har viist ligesaa stor Mangel paa Lærdom og dømmekraft, som paa Smag og Høflighed. Dem, der maatte interessere sig for den omtvistede Sag, henviser jeg til de næste No. af Litteraturtidenden, hvori den nærmere vil findes drøftet. Den 9de Marti 1821. N. B. Krarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Jmod det i No. 14 af Skilderiet Jndrykkede om udenlandske Uldgarn, føler man sig beføjet til at erindre følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Kun enkelte af vore Fabricanter lade komme udenlandsk Uldgarn, ikke fordi de heller ville give det Fremmede Fortrin for det Jndenlandske, men fordi de ikke have Leilighed til at anskaffe sig den særdeles bekostelige Spindemaskine, der er fornøden til at spinde det Uldgarn, hvoraf de finere Klædesorter kunne forfærdiges. Da det nu er vitterligt, at der af de simplere Klædesorter forfærdiges her i Staden en større Mængde, end der kan afsættes, og de finere for en stor Deel forskrives fra Udlandet, saa vilde den uundgaaelige Følge af et Forbud mod udenlandsk Uldgarns Jndførelse, eller dets Belæggelse med saa svære Told afgivter, at dets Jndførsel forbød sig af sig selv, være den, at der istedet for Uldgarn blev indført saa meget mere fiint Klæde in natura. Men derved vilde Landet tabe Væverlønnen, som heller ikke er ubetydelig. Under disse Omstændigheder er det derfor mere til Gavn end Skade, at udenlandsk Garn til saadan Bestemmelse indføres toldfrit. Ved nøiere Drøvtelse bliver det saaledes ikke mueligt at indsee Nytten af Jndsenderens Forslag, hvis Udførelse han ønsker saa meget paa skyndt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Indenlandske Efterretninger. Nationalbankens Direction har under den 5 d. M. ladet bekjendtgjøre, at da der i den senere Tid er Banken tilbudt betydelige Capitaler til 4 pC., saa seer den sig foranlediget til at opsige til Udbetaling til næstkommende 11te Juni Termin, de af Banken for Jndlaan udstedte opsigelige Obligationer, lydende paa Sølv, som forrentes med 5 pC., dog kunne disse Capitaler fremdeles blive indestaaende i Banken til 4 pC., naar Obligationernes Jhændehavere anmelde det inden April Maaneds Udgang d. A. De, der til den Tid ikke anmelde det, ansees for at ønske deres Capitaler udbetalte til Juni Termin, fra hvilken Tid ogsaa Renterne ophøre. - J Følge det sidste Bankregnskab skylder Nationalbanken for Jndlaan, til samme 404,637 Rbd. 77 s. i Sølv til 5 pC. Rente, og 209,237 Rbd. 39 s. i Sølv til 4 pC. Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Hr. C. B. Jericho i Assens har ladet bekjendtgjøre, at han har udfundet en paa mathematiske Beregninger grundet Theorie til at kunne give saadanne Musik-Jnstrumenter, som spilles formedelst en Testatur, en saa fuldkommen Jndretning, at de ville blive langt fortrinligere til at frembringe den reneste Harmonie og Melodie, end alle hidtil bekiendte Jnstrumenter. Han indbyder Musikdyrkere og Yndere til at understøtte ham med Bidrag til Bekostningernes Bestridelse ved Forsøgenes Udførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Af en fra Directionen for det Classenske Fideicommis til Cancelliet indsendt Beretning og Forestilling om Fideicommissets Fremgang og Virksomhed i Aaret 1819 sees, blandt andet, at det Classenske Litteraturselskab bestaar af endeel Læger, som gavne det Almindelige; at til det Classenske Agerdyrkningsinstitut er i samme Aar udgivet 2443 1/2 Rbdlr. Sølv, og de sammesteds af Professorerne Ørsted, Olufsen og Viborg holdte Forelæsninger ere blevne besøgte af 244 Tilhørere. Mandtallet paa Fideicommissets Godser er fra 2200 tiltaget til 3000, og Huusmænds familierne, hvis Antal i Aaret 1792 vare 70, allene forøgede til 330, alle med mere eller mindre Jord, indtil 12 Tdr. Land, de største Lodder. Samtlige Jndtægter beløb sig i 1819 til 156,678 Rbd. 47 1/2 s. og Udgivterne til 119,072 Rbdlr. 72 s., følgelig i Beholdning 27,500 Rbd. Mariboe, d. 1 Marti. Natten imellem den 28de Febr. og 1ste Martii, omtrent Kl. 1, vaktes vi atter her i Byen ved det frygtelige Brandraab, da Hr. Møller Appels saa kaldte store Mølle uden for Vesterport stod, liig en Jld støtte, i lys Lue. Da Sprøiterne o. s. v. ilede til Hjelp, havde Jlden allerede grebet saavidt om sig, at al menneskelig Hielp var forgiæves. Møllen er assureret i Brandcassen for 6000 Rbd. Sølv. Midt under Branden rasede en gruelig Storm fra Østen; men dersom Vinden i det samme havde vendt sig, saa havde sandsynligviis hele Mariboe bleven forvandlet til en Askehob.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Nakskov, d. 1 Marti. J forrige Uge skal i Næsbye, Lollands Sønderherred, være født et Barn, som havde ingen Overmund og kuns eet Næsebor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Odense, d. 27 Februari. Afvigte Søndag Formiddag Kl. 10 udbrød Jld i et Huus i Weuslinge Bye, hvilket paa faa Øjeblikke blev lagt i Aske Kreaturene bleve reddede, paa Gaardhunden nær, men al Jndboe m.v. brændte. Aarsagen til Jl dens Opkomst vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Odense, d. 2 Marti. Den nye Frost, i Forening med Storm og Sneefog, forstyrrede igaar mangt et Markedshaab for Sælgerne. Boderne kunde knap holde sig overende paa Torvet, og kun faa Kjøbere indfandt sig. Af Sletteboernes sædvanlige Flidsprodukter var her stort Forraad, som størstedelen indkjøbes af Handlende og Søefarende fra Kjøbstæderne. Dynevaar solgtes for 2 Mk. Alen, ubleget Hørlærred kostede fra 22 til 32 s. og Blaarlærred fra 12 til 16 tz. Alen. - Af ulykkelige Tilfælde indtraf iblandt andet følgende: en Kone fra Landet faldt død om paa Gaden og var ikke at bringe til Live igjen, en anden Bondekone styrtede ned af en Vogn strax her ved Byen, og blev saaledes overkjørt, at hun ogsaa døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Den 24 Februar om Aftenen saaes her med blotte Øine en Stierne i Nordvest med en lysende Hale, som formodentlig har været den sidst opdagede Komet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Aalborg. Ved det i Tirsdags (den 20de Februar) holdte Marked, var Afsætningen paa Heste kuns ringe. De bedste Heste bleve af Mangel paa Kjøbere ei solgte. Gode Heste solgtes for 70 til 80 Rbdlr., og gamle Heste for 10 til 20 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Aarhuus, d. 2 Marts. Kometen er observeret i Løverdags og Søndags her N. O. for Algenib og Pegasus med en Hale af omtrent 4 a 5 og Kometens Legeme som en Stierne af tredie Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Randers, d. 4 Marts. Hestemarkedet, som i disse Dage er holdt her, var som sædvanligt talrig besøgt, men Handelen faldt imod Forventning slet ud. Af Kjøbere vare kuns saa, og følgelig vare Priserne saa slette, at Mange, som vilde sælge, ikke kunde være tjent dermed. For gode 4, 5 Aars Heste blev buden 70 a 80 Rbdlr.; sjeldent gik de over de Hundrede. – Efter nogle Dages behagelige, næsten foraarsagtige Veir, har atter en stræng Vinter med Frost og Snee indfundet sig og standset den neppe begyndte Seilads. Gudenaae er nu igjen saaledes tilfrossen, at man uden Fare kan gaae paa den. Saa hurtig kan Bladet vende sig!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Ribe. Løverdag Aften den 3die Marts afbrændte 3de Gaarde i Warming her ved Ribe. Jlden opkom, Kl. imellem 6 og 7, i Gaardmand Anders Knudsens østre Huuslængde, uden man veed Aarsagen. Formedelst den stærke Østenvind angreb den strax derpaa Christen Nielsens og Jes Pedersens Gaarde og alle 3 lagdes i Aske i en Tid af 4 Timer. Trende Familier bleve ei allene huusvilde, men mistede al deres Ind- og Udboe, hos første omkom endog 13 Kreature i Jlden, og er deres Skjebne saa meget mere beklagelig, som Gaarden ikkun vare assurerede meget lavt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 268, a vista 261. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 259. Specier solgtes til 16 Rbmk. 9 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 70 1/2 a 71. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A., 86 a 86 1/2 Rbd. r. S. ell. 112 a 112 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbksedl. 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Rettelse. S. 297, Lin. 11, istedetfor: 8000 Actier læs: 4800 Actier, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-13
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. og 100000 Ro Attende Aargang. No. 21. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Marti 1821. Vor Frue Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-13
Denne Kirke, som nu er under Bygning, bliver een af de pragtfuldeste i Kjøbenhavn, og værdig at være Kongerigets Cathedralkirke. Forsiden dannes af en 30 Alen lang Peristyl (Søileplads),der bæres af 6 Søiler med Capitaler, men uden Fod. Over disse Søiler er en trekantet, oventil meget stumpvinklet Fronton, der skal prydes med et stort Basrelief af Thorwaldsen, Johannes prækende i Ørken, 28 Alen langt og 4 Al. 3 Tommer høit. Til Høire og til Venstre af Jndgangen paa den bagerste Væg af Peristylens Forspring, opstilles de fire Evangelister af Thorwaldsen. Over Nischen og Jndgangsdøren fortløbende, et Basrelief af samme, forestillende Christus bærende Korset, 23 Al. 20 Tommer langt, og 2 Al. høit, Foran Hoveddøren er en rummelig Forplads, hvorfra man træder ind i Kirken selv. Det indere Rum er 25 Alen bredt og 60 Alen langt; paa begge Sider skal det begrændses af Stole. Disse afdeles igjen paa hver Side ved 7 Arkader og 6 derimellem liggende Nischer, hvori de 12 Apostler i Legemsstørrelse af Thorwaldsen komme til at staae. Prækestolen rager frem omtrent 15 Alen, midt i Kirken, ligge for Indgangen, og derfra udgaaer paa hver Side en langagtig Bue til Chorets Adskillelse. Midt i Choret, i en Frastand, af 80 Al. fra Indgangen til Kirken, og 15 Al. fra de nærmeste Stole, er Alteret, 15 Alen bag Prækestolen. Det skal prydes med et Værk af Thorwaldsen, Christus, der efter Opstandelsen viser sig for sine Disciple, sigende: "Fred være med eder, ligesom Faderen har sendt mig, sender jeg der." Paa venstre Side af Choret er Sacristiet, paa høire Døbecapellet, over dets Jndgangsdør kommer et Basrelief af Thorvaldsen, forestillende Christus, som døbes af Johannes, bestaaende af elleve Figurer, og 3 Al. 12 Tommer langt, 1 Al. 2 Tommer bredt. Døren ligefor Sacristiet skal prydes med et Basrelief, forestillende Nadveren, hvortil hiin store Konstner har forfærdiget Formen under sit sidste Ophold i Kjøbenhavn. Af den her angivne Længde og Brede sees, at Kirken ikke bliver saa stor som Roeskilde Domkirke, hvis Længde er, de 3 1/2 Alen tykke Mure iberegnede, 140 Alen, Breden, ligeledes Murene iberegnede, 45 Alen, og Høide, fra Gulvet til Hvælvingerne, 41 Alen. Men uden at være den største Kirke i Danmark, har Vor Frue Kirke dog altid været, og vil i Fremtiden ogsaa blive, den fornemste i Kjøbenhavn. Paa den Plads, som den nu staaer, har der allerede staaet en Kirke for 700 Aar, da Kjøbenhavn endnu var et Fiskerleie, og Roeskilde Rigets Kongestad, og da Absalons Formand, Ærkebisp Eskild, sad paa den sidste Stads Bispestol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-13
J de catholske Tider kaldtes den den hellige Jomfru Maria Kirke eller St. Maria Kirke. Navnet svarer til det franske Notre Dame og det tydske Unsrer lieben Fran. Hvad Vor Frue Kirke forhen har været og i Fremtiden vil blive for Danmark, er Notre-Dame Kirken i Paris for Frankrig. Til Collegial- eller Domkirke, blev den allerede ophøjet i Aaret 1214, da dens Domcapitel med 6 Præbendarier eller Kaniker blev stiftet af Knud d. 6te Kantsler, Peder Sunesøn, som siden blev Ærkebisp i Lund. At den nuværende Cathedral eller lærde Skole forhen kaldtes Vor Frue latinske Skole, har sin Oprindelse deraf, at da Graaebrødre Klosterbygning, hvori den Tid den latinske Skole var, blev anvendt til andet Brug, 1545, paalagdes det Frue-, Helliggeistes og Nicolai Kirke at bygge en Latinskole paa Frue Kirkegaard, hvor den ogsaa, skjøndt under forandret Skikkelse, stod lige til Bombardementet 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-13
Skiønnere og smagfuldere kan imodsigeligen den ny Kirke blive, men den Ærværdighed, som ene Ælden kan give, har den tabt. Vel var den, saaledes som den afbrændte 1807, ikke meget over 20 Aar gammel, da den 1728 fortæredes af Luerne, og den havde saaledes næsten ikke naaet en høiere Alder, end et Menneske af god Legemsbeskaffenhed; men man fandt dog endnu deri mangen Levning fra den gamle Kirke, saasom en Døbefont fra 1622, mange i Jldebranden 1728 beskadigede Adeliges Begravelser, som deres Efterfølgere igjen havde ladet istandsætte. Med Veemod blandede Følelser mindes Manden endnu de Dage, da han som Yngling eller Barn skuede her de skjønne Gyldenløwske og Danneskjold-Laurvigske Capeller, det Bartholinske Monument, som hentryllede ham i kraftfuldere Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-13
Mange skjønne Erindringer knytte sig til denne Kirke. Her blev Christian den Fjerdes Lig indsat med stor Ceremonie 1648, her gjemtes, foruden de ovennævnte, Peder Oxe, Christopher Walckendorff, Otto Rud, Hans Resen, Caspar Bartholin, Rasmus Brochmann, og saa mange flere af Statens høist fortjente Mænds Støv, som i et sandt Pantheon; her blev Kong Frederik den Anden, Kong Christian den 4de og hans Dronning Ana Cathrine, Kong Frederik den Tredie og hans Dronning Sophie Amalie, høitideligen kronede. Men disse Erindringer, om ikke ganske tilintetgjøres, svækkes dog meget ved Kirkens nuværende forandrede Form. Man vil, naar den engang er fuldkommen færdig, glæde sig over en bedre Smag i Bygningskonsten, Frugten af en høiere Cultur, og henrives af Beundring over de herlige Thorvaldsenske Værker, som Fædrenelandet bør ønske ham Liv og Helbred til at fuldende; men de Følelser, som fordum besielede hver Dansk ved Beskuelsen af Kirkens Jndere, vil neppe mere i deres hele Omfang førend om mange Aar kunne vækkes.