Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-24
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Secretair Algreen-Ussing har foreslaaet, at der til Hs. M. Kongen maatte blive indgiven en allerunderdanigst Forestilling, som maatte gaae ud paa følgende Puncter: 1) at Statsgjælden, hvis Af= og Tiltagen siden Freden nærmere ønskes oplyst, for Fremtiden maa aldeles fraskilles Landets Finantsvæsen, og, i Lighed med hvad der er skeet i Preussen, underlægges en Nationalbestyrelse, paa samme Maade som dette er skeet i Henseende til Rigets Bank- og Pengevæsen. 2) at der, for at tilveiebringe Ligevægt i Statens Jndtægter og Udgifter, maa, da Landet intet yderligere Skattepaalæg taaler, skee de fornødne Besparelser og Jndskrænkninger i de forskjellige Grene af Statshuusholdningen; at navnligen Udgifterne til Armeen og til Flaaden, til det udenlandske Departement og til Pensioner og Gratialer maae underkastes den nøiagtigste Revision og alle blot mulige Jndskrænkninger der foregaae, og at derefter et Finantsbudet, der nøiagtigen og fuldstændigen maatte vise Landets Jndtægter og Udgifter og disses detaillerede Anvendelse, fremtidigen aarligen maa blive bragt til offentlig Kundskab. 3) at en provisorisk Finants=Commission maa blive nedsat, saavel til at udkaste en Plan til Statsgieldens Adskillelse fra Rigets Finantser og dens fremtidige Ordning paa den under No. 1 angivne Maade, som til at gjøre Forslag til de under Nr. 2 paapegede Jndskrænkninger og Besparelser, og at denne Commission maa blive paalagt at fremme dette Arbeide saa betimeligt, at dens Forhandlinger kunne være endte i Løbet af et halvt Aar, saa at det udarbeidede Statsgjeldsreglement og det nye Finantsbudget til den Tid kan forelægges Hs. Majestæt til Approbation. 4) At en overordentlig Sammenkaldelse af Rigets Stænder derefter ma finde Sted i Slutningen af næste Aar, og at denne Forsamling maa til Betænkning blive forelagt den saaledes udarbedede nye Plan for Bestyrelsen af Statsgielden og Rigets Finantsvæsen, for at det foreslaaede Statsgieldsreglement og Finantsbudget kan træde i Kraft den 1ste Jan. 1837. J Anledning af dette Forslag holdt den kongl. Commissarius er Foredrag, hvori han søgte at vise at den Medvirkning, som nogle af de forelæste Petitioner nu gaae ud paa at reclamerfor Provindsial=Stænderne, ligger udenfor denne Jnstitution naturlige Grændse, idet Hensigten med disse Petitioner ikke skjønnes at være mindre, end at Finantsbestyrelsen skulde underkastes en Control, som neppe i et indskrænket Monarki kunde være stærkere, og efter at have gjort opmærksom paa, at Kongen selv frivillig havde indført denne Jnstitution og ved dens Ordning givet den større Betydenhed end man efter den oprindelige Kundgjørelse om samme havde ventet, udviklede han, hvorledes han i disse Omstændigheder havde særdeles Grunde til at fraraade Forsamlingen, nu at fremkomme med Begjæringer, som de omhandlede". Derefter fremførte han udførlige bemærkninger ved adskillige Deele af Secretair Ussings Foredrag og i Særdeleshed ved den Fremstilling, han havde givet af Statens financielle Tilstand og financielle Bestyrelse. Proponenten fandt sig derved anlediget til yderligere Udvikling af adskillige Punkter, ligesom Commisfarius atter derefter meddeelte enkelte bemærkninger. Tre af Forsamlingens Medlemmer opponerede imod det Ussingske Forslag, som Et af dem endogsaa fandt at være i directe Modstrid med den souveraine Regjeringsform, og talte imod en Committees Nedsættelse; et af Medlemmerne yttrede sig afvigende fra Forslaget i mange Punkter; men meente, at det ikke desmindre upaatvivleligen indeholdt saa mange gode og sunde Principer, at Forsamlingen, efter hans Skjøn, nøie burde tage det i Betænkning, inden den skreed til at forkaste det." Han og tvende Andre talte for en Committee (Med 49 St. imod 18 blev Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse i Anledning af dette Forslag besvaret bekræftende); Forsamlingen vedtog eenstemmigen, at de 4 indkomne, Finantsvæsenet vedkommende Andragender, skulde undergives en Committees Prøvelse, samt at denne skulde bestaae af 7 Medlemmer. (Ved Valget bleve disse Dhrr. Treschow, Bille-Brahe, Haagen, H. P. Hansen, Reventlow, Tutein og Neergaard.) Procurator Haagen androg paa, om ikke Forsamlingen maatte finde Anledning til at anmode Hs. M. om at nedsætte en Commission, saavidt muligt af Mænd udenfor Embedsklassen, til at gjennemgaae og undersøge Statens Huusholdning i dens hele Omfang, samt at indkomme med Betænkning om, hvorvidt Jndskrænkninger og Besparelser uden Skade for det Heles Tarv kunde iværksættes, hvorefter det var at haabe, at Commissionens Betænkninger og Forslag vilde blive forelagte i Stændernes næste Møde." (Med 63 St. imod 5 vedtoges, at der skulde nedsættes Committee i Anledning af dette Andragende); Grosserer Knudtzon gjorde Forslag om, at det maatte behage Hs. M. at meddele Stændernes Forsamling en detailleret Beretning om alle Statens Activer og navnlig disses Jndtægter, saavelsom ogsaa om de forskjellige Kasser, deres faste og løbende Jndtægter og deres Beholdning" (Med 56 St. imod 12 vedloges, at dette Forslag skulde prøves af en Committee.) (St. T.) Khvns Børscours den 20de Novbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 203 1/2 12 Mk. 3 1/2 s. Dødsfald. Doctor medicinæ Ørsleff, Cand. chirurgi J. Kierulff, Wilhelmine Hertel f. Haffner, Jfr. Anne Kielsen, Lorentze Lithander, Alle i Khon. Kjøbmand P. Kierulff i Slagelse. Pastor Gomme Brandt, Sognepræst for Gamtofte M. i Fyen. Byfoged Nissen i Sønderborg. Gjestgiver Stub i Stege.