JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Ulsborg og Hind Herreders Extraret er, af Krigsassessor Bye og Herredsfoged Schrum med tiltagne Meddomsmænd den 6te Novbr. 1827 dømt saaledes: "Arrestanten Christen Jepsen af Thorsted bør, for første Gang begaaet Tyverie, hensættes i Viborg Forbedringshuus i 2 Aar. Arrestanten Jens Jensen Tradsborg, bør for første Gang begaaet Tyverie og Betlerie, samt ulovlig Bortgang fra Lægdet 67 i Ringkjøbing Amt hensættes. til Vand og Brød i 4re Gange 5 Dage og Nætter, samt lide 14 Dages Fængsel, og bøde Mulct af 1 Rbd. Sølv, der anvendes paa den i Forordningen 22de Marts 179. bestemte Maade, og i fornødent Fald afsones med Krop ren. Tiltalte Peder Christensen Welling bør for første Gang begaaet Tyverie, straffes med Riis af Slutteren, under Fogdens Opsigt. De Tiltalte Jeppe Christensen, Mette Marie. Christensdatter, Anders Viinkiælder, og Hustrue Dorthe Cathrine Knudsdatter, og Christen Lauridsen Hielm, bør for første Gang begaaet Hælerie hensættes, de 4 første hver 2 Gange, og den Sidste 1 Gang 5 Dage og Rætter paa Vand og Brød. Christen Lauridsen Hjelms Hustrue Kirsten Rasmusdatter, og Gaardmand Søren Gindberg af Breining, bør for Tiltale, fra at være. Saa bør og Arrestanten Christen Jepsen erstatte Anders Graversen Brændgaard 2 Rbd. og samme i Forening med Sønnen Gravers Andersen 2 Rbd. 2 Mk. Til bemeldte Jeppe Christensen bør nysnævnte Arrestant: a) in solidum med Christen Lauridsen Hjelm, erstatte 38 Rbs. b) in solidum med Arrestant Jens Jensen, tiltalte Peder Christensen Anders Viinkjælder og Hustrue Dorthe Cathrine Knudsdatter, erstatte 56 Rbs., c) in solidum med tiltalte P. Christensen Anders Viinkjælder og Hustrue, erstatte 16 Rbd. r. S. d) in soli dum med Anders Viinkielder og Hustrue erstatte 64 s. Fremdeles bør meerbemeldte Arrestant Chr. Jepsen erstatte Jeppe Christensen 38 Rbs. Sølv. Sluttelig bør de tilstædebragte Koster, deres Eiere tilbageleveres, forsaavidt saadant ikke allerede maatte være skeet. Endelig ber og de Tiltalte at udrede Actions-Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor Kammerraad Lutten 10 Rbd., til Defenfor Procurator Bagge 6 Rbd. og til Procurator Nielsen i Holstebroe 2 Rbd., alt Sølv, saaledes at Arrestanterne Chr. Jepsen og Jens Jensen, samt tiltalte Jeppe Christensen og Hustrue Mette Marie Christensdatter, hver for sig udrede de paa deres Arrest og Forflegning medgaaede Omkostninger, men af det Øvrige udreder Arrestanterne Christen Jepsen. Jens Jensen og Tiltalte, P. Christensen, hver 1/2 Deel, og de Tiltalte, Jeppe Christensen Mette Marie Christensdatter Anders Viinkjælder, Dorthe Cathrine Knudsdatter og Christen Lauridsen Hjelm, hver 1/2 Deel, men saafremt disse Omkostninger ikke hos dem erholdes udredes de af det Offentlige, efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. At efterkommes saavidt de idømte Erstatninger angaaer inden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse, men forøvrigt under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1828-03-15
J Sagen No. 4.
Viborger Samler, 1828-03-15
Actor Ldsovpkrt. N. Lykke, contra: F. Lylte Defenfor for Frans Jacob Groni i Randers Arrest. (Der tiltales for Løsgjængerie.) Dom: "Politirettens Dom bør ved Magt at stande. J. Salarium til Actor, Landsoverretsprokurator N. Lykke betaler Frantz Jacob Gromi 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Randers Byes Politiret er, af Cancellieraad Borgemester og Byfoged Reckelmann den 27de Novbr. 1822. dømt saaledes: "Arrestanten Frantz, Jacob Gromi bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5, Dage, og udrede de af denne Sag flydende Omkostninger. At efterkommes under. Adfærd efter Loven."J Sagen No. 23. Actor Lovplt. Møller, contra: Holm Defenfor for Jens Nielsen Holtum og Hustrue i Horsens.)(Der tiltales for Betlerie.) Dom: Politirettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor, Ldsovplt. Møller, betale de Tiltalte in soldum 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Horsens Byes Politiret er, af Overauditeur Borgemester og Byfoged Ræder den 5te Jan. 1828 dømt saaledes: "Dagleier J. N. Holtum og Hustrue Sidsel M. Jensdatter bør hensættes i simpelt Fængsel hver i 4 Uger, samt udrede de ved Straffens Ereqvering lovligen medgaaende Omkostninger. At efterkommes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning, under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1828-03-15
J Sagen No. 30. Actor Ldsoppkrt. N. Lykke, contra: Bastrup, Defenfor for Gaardmand Jens Jensen af Byrsted. (Der tiltales for at have paa en bedragerisk Maade omgaaet med sin til den extraordinaire Laanefond pantsatte Gaard, dens Besætning og Avl.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande dog saaledes at Straffetiden bestemmes til 4 Dage.
Viborger Samler, 1828-03-15
J Salarium til Ldsoppkt. N. Lykke betaler Tiltalte 5 Rbd., Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Hornum Fleskum Herreders Extraxet er, af Overauditeur By- og Herredsfoged Koefoed med tiltagne Meddomsmænd den 12te Octbr. 1827 dømt saaledes: "Tiltalte, forhenværende Gaardmand i Byrsted Jens Jensen, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage med anordnet Mellemfrisk, samt udrede alle af denne Action og Dommens Execution lovlig flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor Prit. Spreckelsen, 5 Rbd. og Defenfor Prirt. Nors 3 Rbd. Sølv men iøvrigt for Tiltale i denne Sag frie at være. J Mangel af Tiltaltes Formue at betale Actionens Omkostninger udredes disse af det Offentlige. Under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 218. Lykke, for Agent Buchvaldt i Viborg, contra Nyboe, for Enkeprovstinde Zahrtmann sammestæds.
Viborger Samler, 1828-03-15
(Angl. Appellanten, for Bødker Lund, indgangne CautionsForpligtelse for 537 Rbd. 1 Mk. 14 1/2 s. Sølv, Jndstevnte havde tilgode, efterat Hoveddebitors Gaard og Eiendomme, ifølge erhvervet Dom, vare realiserede m.v.) Dom : Byetingsdommen bør ved Magt at stande J Processens Omkostninger for Landsoverretten betalet Agent Buchvaldt til Enkeprovstinde Zahrtman 20 Rbd. Solv. At efterkommes inden 8te Uger a.
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Viborg Byetingsret er, af Cancellieraad Borge, mester og Byefoged Gundelach den 15de Aug. 1827 dømt saaledes: "Jndstevnte Agent Buchvaldt bør imod at erholde den af Jens Sørensen Rind Bødler i Viborg, til afdøde Provst Zahrtmann under 17de Octbr. 1812 for 4000 Rd. udstædte af Jndstevnte som Cautionist underskrevne, den Ane Novbr. 1811 tinglæste, til 100 Rbd. Sølv omskrevne Panteobligation extraderet med Citantindens paategnede Qvistering om at den af Cantionist og Hoveddebitor eller Bodker Niels Lund paa dennes Vegne er indfriet og med en saadan CassationsPaategning fra Citantindens Side at den af Pautebogen kan udslettet, til Enkefrue Zahrtmann betale 537 Rbd. 1 Mk. 14 1 s. Sølv, med Renter 4 pCt fra Snapsting, 1820 indtil Betaling skeer, samt i Salarium til Citant, indens befalede Sagjører Landsoverretsprokurator Nybo, 12 Rbd. Sølv. Forøvrigt ophæves Processens Omkostninger. At efterkomme, inden 16 Dage a.
Viborger Samler, 1828-03-15
J Sagen No. 239. Brum, for Johan Lassen af Gammelgaard, contra Møller, for Stifteforvalteren i afgl. John Kundsens Boe i Staarup. Holm, mødte for John Knudsens Enke.
Viborger Samler, 1828-03-15
(Angl. en Fogedkjendelse, afsagt under en i Indstevnte John Knudsens Gaard afholdt Fogedforretning, hvorved Appellanten har begjært sig sat i Besiddelse af Gaarden som med Besætning, Ind- og Udboe er hans første Prioritetspant for 360 Rbd. Sølv med Renter, eller paastaaet sit Pant belagt med Arrest. Dom: "Den paaankede Kjendelse bør ved Magt at stande. J Processens Omkostninger for Landsoverretten, betaler Appellanten Johan Lassen til indstevnte constitueret Herredsfoged Kolbye, 20 Rbd. Sølv og til indstevnte John Knudsens Enke 10 Rbd. Sølv. Det idømte at udredes inden 8 Uger &c.
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Fogedforretningen i John Knudsens Gaard den 9de Aug. 1827 er, af Kongl. constitueret Herredsfoged Kolbye. constituerede Fuldmægtig, Exam. juris Lybekker, saaledes eragtet: "De af Johan Lassen, i den her tilstædeværende Reqvisition gjorte Paastande, kunne ikke tages til følge."J Sagen No. 250. Møllet, for Frantz Jensen af Woerladegaard og Niels Pedersen i Gantrup, contra: Lykke befalet for Ane Magrethe Sørensdatter og nuhavende Mand Jens Jensen sammesteds.
Viborger Samler, 1828-03-15
(Angl. Jndstevnte Ane Magrethe Sørensdatters Paastand, om, af Appellanten Frantz Jensen at meddeles Eiendomsskjøde, lydende paa hendes afdøde Mand Søren Jensen, paa en Hauge= og Byggeplads i Gantrup Bye, samt Erstatning fra Appellanten Niels Pedersen for Afsavnet af Afgrøden paa samme i Aarene 1822 og 1824, fordi han, som senere var samme afhændet fra FrantJensen, har afbenyttet samme Bygge= og Haugeplads, der formeentlig ikke henhørte under det Hartkorn den paalaae afdøde Søren Jensens Sted, m. m.) Dom: "Appellanterne Frantz Jensen af Woerladegaard og Niels Pedersen i Gantrup, bør for de Jndstevntes, Ane Magrethe Sørensdatters og Mands Jens Jensens Tiltale i denne Sag fri at være. J Salarium tillægges Prokuratorerne Warthoe og Lindenpalm hver 16 Rbd. Sølv, hvoraf den Førstnævntes Salair udredes af de Jndstevnte in solidum, hvorimod det Prokurator Lindenpalm tillagte udredes af det Offentlige, forøvrigt ophæves Processens Omkostninger for begge Retter. Det Jdømte at udredes inden 8 Uger &c.
Viborger Samler, 1828-03-15
Ved Tørsting og Vrads Herreders Ret er af constitueret Herredsfoged Procurator Grooss den 25de April 1827 dømt saaledes: "Jndstevnte Frantz Jensen af Woer ladegaard bør under en Mulct til Standerborg Amts Fattig-Kasse af 1 Rbd. Sølv for hver Dag han sidder denne Dom overhørig udstæde et lovformeligt Skjøde paa den ionærværende Sag omvundne Have= og Byggeplads i Gantrup Bye, Woerladegaard Sogn, stillet paa Søren Nielsen af Gantrup og Arvinger i Overeensstemmelse med den mellem Frantz Jensen og Søren Nielsen under Dato 2de April 1820 oprettede Kjøbecontract, og bør han hjemle den ved bemeldte Skjøde overdragne, Eiendomsret, ifølge Loven. Jndstevnte Niels Pedersen af Gantrup Bye, Moerladegaard Sogn, bør, efter uvillige af Retten udmeldte Mænds Skjønnende, erstatte Citantinden Anne Margrethe Sørensdatter og nu havende Mand, Huusmand Jens Jensen af Gantrup sammesteds, Afgrøden af 1 Skp. Kartoffel Udsæd i Aaret 1822 og ligeledes Afgrøden af 1 Stre 1/2 Fdkr. Havre Udsæd i Aaret 1824. Processens Omkostninger ophæves. J Salarium, nyder Prirt. Lindenpalm 16 Rbd. Sølv og Prkrt. War bor ligeledes 16 Rbd. Sølv der udredes af det Offentlige At efterkommes inden 14 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under videre Adfærd efter Loven, og Salairet at udredes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning.
Viborger Samler, 1828-03-17
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1828-03-17
Lissabon. 14de Febr. Da Marquis Loulee den 3die dennes indskibede sig herfra til Gibraltar, vare alle omværende Personer rørte indtil Taarer, især da de saae, at denne portugisiske Prindsesse kom i simpel Dragt tilfods og maatte rømme sit Fædreland af Frygt for sin egen Broders Vrede. Hendes Moder Enkedronningen har taget sin Residents i Palaiet Ajuda, hvor Prinds Miguel ved sin Ankomst og vil drage ind. Endnu gives der Folk, der vente store Uroligheder, naar Prindsen kommer og mene at det endog kan falde ud til store Udsvævelser og Blodsudgydelser. Absolutisterne mene endog, og med Angst udbrede de denne Mening, at Prindsen ikke vil komme hertil som Viceregent, men som Konge. Begge Kamrene og Besætningen ere den ny Tingenes Orden hengivne. Jmidlettid have Absolutisterne i Baghaanden en stor Mængde Midler tilrede, og, saafremt Prinds Miguel slaaer sig til deres Partii, saa er der ingen Tvivl om deres Seier, da det ville være en let Sag at bring: Landmændene i det Hele i Opstand. - Tidender fra London sige, at General Saldanhas har havt Audients hos Prindsen. Derimod skal det ei have lykkedes Hr. Abrantes at faae ham i Tale. Hr. v. Palmella skal være fattet paa at faae sin Afsked. Prindsen laaner ene sin Opmærksomhed til Villa Real. Alle disse Efterretninger have paa ny oplivet Absolutister nes Mod.
Viborger Samler, 1828-03-17
Madrid. Vor Statstidende af 21de Febr. siger, Fjenderne af vor Rolighed og Velfærd, frygtelige ved deres Mængde og ondskabsfulde Anfald imod Regjeringen, stille sig i Marken mod den, og lade intet Middel uforsøgt, for at befeide den og, ved at forringe Til troen af de brugte Forholdsregler, lægge den saa mange Hindringer i Veien, som de formaae. For at fremme denne Hensigt, udkommer udenfor Spanien skjændige Skandskrifter dem vi ikke ville udrive af Forglemmelse, hvortil den almindelige Forbittrelse har fordømt dem; ligesom og man i udenlandske Tidender, læser de didsigtende Artikler, i hvilke de fornemste Statens Embedsmænd mishandles. Alle disse Skrækkebilleder hidrøre fra Spanier, om de endog skjule sig under andre Titler; thi de ere alle skrevne udenfor Kongeriget, uagtet de offentlige Blade anføre dem under Rubriken: Spanien og under Navnet privat Brevvexling. Alle sigte de til det Maal: at omstyrte Regjeringen, alle flyde de af en Kilde Hevn syge." Spanier, der ærgre sig fordi de ei fik, hvad de søgte, eller fordi de tabte det, som de ufortjent havde erholdt, ere dem, der fabrikere disse smudsige Omdrev J denne troløse Kamp benytte de Angrivende sig at ethvert Vaaben og troe de der handle ret. Sladder, Tildragelsernes Vanskabelse, ondskabsfulde Henpegninger, Paalyvelser, Alt nytter dem, der have bidt Hovedet af al Skam." Tilsidst bemærkes: at man kjender disse Bagvaskere, og vil til sin Tid tage Masken af dem.
Viborger Samler, 1828-03-17
Constantinopel. 4de Febr. De forenede Nordamericanske Fristater havde i flere Aar forsøgt at underhandle med Porten om en gjensidig Handelstractat. - Den Engelske Regjering formoder man desangaaende har yttret Misfornøielse derover, hvoraf fulgte, at Porten, paa Grund af det Venskabsforhold, der da fandt Sted, imellem den og England, tilbageviiste dette Forslag. Nu, da en Spænding imellem Porten og England finder Sted, troede hine formodentlig at burde tilsidesætte de forhen iagttagne Betænkeligheder og holdt det raadeligere for deres Jnteresse at slutte et Forbund med en stor Somagt - Den herværende Nordameritanske Agent Richando har faaet Udladelser i denne Henseende fra Reis-Effendi, der dog vare saadanne, at Agenten, forinden videre derom kunde afhandles, maatte have nye Forholdsregler og Fuldmagter fra sin Regjering, for at kunde handle meere derom. Portens Forslag siges at være at Storherren vil indrømme Nordamerikanerne de samme Handelsfriheder, som dens meest begunstigede Venner have, paa Vilkaar: at dersom det kommer til Krig med de Europæiske Somagter, skulle Nordamerika være forbundet til at staae Storherren trolig bi og forsyne ham, for Betaling, med Krigskibe - Desuden ville Porten betale Fristaterne Subsidiepenge, ifald det fil dets Flaade til Hielp. - Uagtet Forslaget under nærværende politiske Forhold, ikke vel synes antageligt, saa har Agenten dog troet sig forpligtet til derom nærmere at indhente sin Regjerings Ordre og imidlertid søge bevirket de bedst mulige midlertidige Fordele for Staternes Handelskibe.
Viborger Samler, 1828-03-17
Forfølgelserne imod de Kristne af alle Folkefærd vedvare og forurolige og ængste alle Gemytter. Jngen Religion, ingen Alder, ingen Slægt forskaanes. De fremmede Gesandtere gjøre forgiæves Forestillinger om Barmhiertighed hos Udenrigsministeren. Selv begynde de endog at være bange for deres egen personlige Sikkerhed. Kort sagt, Hovedstaden er et billede paa Forfølgelse, Anarchi og Elendighed. Galata og Pera ere menneskekomme, og de i Armeniernes Huse indqvarterede Soldater lader befrygte, at de og ville vise voldsom Medfart mod Kristne af andre Troesbekiendelser.
Viborger Samler, 1828-03-17
Smyrna. 26de Jan. En tyrkisk Flotille paa 2 Linieskibe og 1 Brig er den 18de Jan. kommen til Mytilene fra Constantinopel og skal der tage Tropper ind som skulle føres til Øen Scio. Her fra Smyrna ere 1000 Md. regulære Tropper afgangne til Aschesme, ligeover for Scio, for endnu tidligere at gaae i Land der. Admiral Rigny, der ligger i Bayen ved Vurla, nogle Mile fra Mytilene, lod, saasnart han erfoer det, underrette de græske Tropper paa Scio, som og den græske Regjering, om dette dem tiltænkte Besøg.
Viborger Samler, 1828-03-17
Chefen for den tyrkiske Flotille fik tillige af AdmiraRigny befaling om: ikke at bringe Tropper til Scio hvis han ikke ville udsætte sine Skibe for samme Skjebne, som Tyrkeflaadens ved Navarino. Jfølge denne Trudsel, (thi den engelske Admiral erklærede sig ubemyndiget til at understøtte Rignys befaling) vovede den tyrkiske Flotille ikke at løbe ud fra Mytilene.
Viborger Samler, 1828-03-17
Alerandrien. 16de Jan. Det hidtil af vor Flaade savnede Skib der havde Syge og Saarede ombord fra Navarino, er nu endelig hidkommet; men Linieskibene, som hørte til Eskadren, har man endnu intet hørt til. I Gaar indtraf hertil en Coureer fra Constantinopel efter 11 Dages Jlen; efter dens Komme udbrede sig Rygter og Krig. Jmidlertid mene Andre, at Courerens egentlige Ærende var, at bringe Paskaen, Morstere til de nye tyrkiske Myndter, der skal være af saa ringe Gehalt, at en spansk Piaster snart vil være af indvortes Værdie med 25 Tyrkiske.
Viborger Samler, 1828-03-17
Augsburg. 1ste Marts. Allgemeine Zeitung indeholder atter i Dag flere Privatefterretninger om Tilstanden i Orienten - Man skriver fra Moldau den 14de Febr. "J begge Fyrstendomme hersker stor Bestyrtelse over de krigerske Foranstaltninger - Daglig ventes Russernes Jndmarsch der; thi de have med Utaalmodighed i 3 Uger ventet Ordre til, at bryde, op fra Pruthfloden - Fra Tyrkisk Side er det vel strengelig forbuden de Tyrkiske Soldater at gaae over Donau, men Beschly Agas Folk gjennemstreife derimod Fyrstendommene og borttage alle de Heste de kunde faae fat paa. (Som forhen er meldet, borttoges alene fra Moldau 4000 Heste.)
Viborger Samler, 1828-03-17
Fra Kiøw berettes den 7de Febr. "At den Russiske Armees store Hovedqvarteer endnu var der, men ventede daglig Ordre til at bryde op."
Viborger Samler, 1828-03-17
Fra Bucharest skrives 12te Febr. Tyrkehoffet, kalde alle de Trængsler som de tilføie de Kristne, endnu kuns smaae Repressalier og det synes som Storherren lader sin Forbittrelse frit Lob. Man laaner nu 29de Jan.) ikke Øret mere til den Østerrigske Gesandt Baron Ottensels Forestillinger, og, denne Gesandt er i den ubehageligste Forfatning. Selv Gesandten var - som der forsikkres - i samme Forlegenhed, som de 3 bortreiste Gesandtere for 3 Uger, siden angaaende hans Afreise eller Bliven. - En Privatskrivelse fra Constantinopel af 7de Febr. siger, Den Rolighed den Osmanske Regjering hidtil stedse viiste under de tungeste politiske Tildragelser, og hvorved den tildrog sig Almeenagtelse i Udlandet, synes nu paa eengang at være forbi; de Anordninger, der i de sidste Dage ere udkomne, hentyde klarligen paa : at Storherren og hans Ministre ikke meere lyde Fornuftens Stemme.
Viborger Samler, 1828-03-17
J Constantinopel og Smyrna blive bestandig de fornemste Europæere bragte ombord paa seilfærdige Tyrkeskibe og bragte til Grækenland. Alle Firmanstil at seile gjennem Dardanellerne nægtes og al Forbindelse med Odessa er ophævet. - De sydlige russiske Provindser lide derved store Handelstab og mange betydelige Handelshuse maae gaae under, og maae de uncerte Ar Lidelser, der maae trænge ind i hvert Kristenhjerte. Desuagtet holde de dog fast ved deres Fædres Tro- og tilbagevise med sand Kristenaand det Løvte deres Patriark har Ordre om at gjøre den, naar de ville afsværge deres Tro.
Viborger Samler, 1828-03-17
Odessa. 12te Febr. Den russiske Regjerings store Krigs tilberedelser synes ingenlunde at nedstemme Tyrkernes stolte Mod; meget mere synes de, at bringe det tyrtiske Krigsmod i Lue. Blive Fyrstendommene Moldau og Vallakiet besatte af Russerne, vil Krigen bryde, los, ikke alene i Europa, men og i Asien, hvor man alt længe har tænkt paa, og at befrie de Kristne. J Asien ere Tyrkerne stemte for Krig, ja man kan sige, at de allerede slibe deres Sabler.
Viborger Samler, 1828-03-17
Der fortælles fra Tyrkestaten: at Storherren, efterat have erfaret Navarinoslaget, blev saa opbragt, at han bestilte 3 Læderlække, hvori han agtede at putte de 3 allierede Magters Gesandtere og drukne dem i Kanalen; men at Muftii, Reis-Effendi og hele Divanet med de Retslærde, havde kastet sig for hans Fødder, og forestillet ham de sørgelige Følger det ville have, hvis det skete; hans Vrede fik dermed Tid til at rase ud og der kom intet i Sækkene.
Viborger Samler, 1828-03-17
Den nederlandske Consul har den 15de Jan. modtaget de andre Europæiske Consulers Archiver.
Viborger Samler, 1828-03-17
Til Navarino har en tyrkisk Corvette bragt Jbrahim Paska Brevskaber fra Constantinopel og en anden fra hans Fader sendt Corvet bragte ham Penge. Jbrahims Forhold menes at ville foraarsage at de J allierede Admiraler ere nødte til at samles igjen ved Navarino. - Den Joniske Gouverneur har havt en lang Samtale med Jbrahim hvorefter han strax afsendte en Stabsofficeer til sin Fader i Ægypten. -
Viborger Samler, 1828-03-17
Til Alexandrien er kommen 6000 græske Slaver, meest Fruentimmer og Børn.
Viborger Samler, 1828-03-17
Rusland. Vore Krigsrustninger ere uhyre. Til Bessarabien, er kommen store Forstærkninger. Korpsene staae tær paa hinanden ved Donau og Pruth. Det hedder (fra Paris) at den Engelske Regjering har tilkjendegivet Rusland, at den ikke vil tillade: "at Rusland besætter Fyrstendommene.
Viborger Samler, 1828-03-17
Blandet. J Engelland har dannet sig et Dampkaret-Selskab, der eier 15 Dampkareter, som kjøre fra London til Bath og Bristol og paa visse Stationer, tage friske Kul og frisk Vand ind, ligesom man ellers pleier paa Bedestederne at fodre Hestene.
Viborger Samler, 1828-03-17
Lord Cochrane skildres af Verdensomseileren Kotgebue som en Mand af et yderst tilbagestødende Udvortes, i sin Underholdning meget kort, med Øinenstedse fæstede paa Jorden og hældende Kroppen for over. Han er af Alder over 50 Aar, af Væxt lang og smekker, af Udseende alvorlig, med udmærkede Træk og har rødt Haar. Hans tykke Øienbryne skjule kun sieldent de under dem fremlynende, livfulde Øine. Hans Gemalinde er en fuldkommen Modsætning af ham. Hun er ung, smuk, i Underholdning levende og høist indtagende, overhoved meget elskværdig. Derhos er hun sin Mand saa hengiven, at hun selv i den største Fare ikke forlader ham. Hun har været med i alle hans Søslag, medens han stod i sydamerikansk Tjeneste.
Viborger Samler, 1828-03-17
Den bekjendte Fabricant Ternaux i Frankrig, der ikke alene leverer alle muelige Sorter Shavler men ogsaa en uhyre Mængde Klæde til meget billige Priser, har fundet, at Skræderne benytte denne Billighed til deres Fordeel, og ligefuldt lade sig dyrt betale af deres Kunder. Han er derfor kommet paa det Jndfald, at samle alle de Skræddersvende, der ligge ledige om Sommeren og lade dem sye Kjoler, Overkjøler a., hvilke han siden sælger til Uformuende for særdeles billig Priis. Paa denne Maade blive altid ti til tyve Tusind Klæder færdige, af hvilke ved Aarets Slutning ikke en eneste er tilovers.
Viborger Samler, 1828-03-17
Da Blodiglerne nu ere komme saa meget i Brug, at de anvendes i uhyre Tal og betales saa dyrt, besluttede en fransk Herremand at sætte Jgler i en stor Park i sin Have. J kort Tid var Parken, fuld deraf, og han beregnede nu, at de mange tusinde Jgler vilde indbringe ham en Capital af 50,000 Rdr. En Morgen, da han kom i sin Have, for at see til sine Igler, vare de forsvundne. En Flod Maager vare komne pludseligen flyvende fra det nordlige Tydskland, og da deres Vei just faldt forbi Herremandens Have, holdt de Natteqvarteer der. De vare sultne og fortærede alle Jglerne. Ved Solens Opgang fløi de afsted igjen. Herremandens Jgler og hans Capital var i een Nat gaaede i - Maagernes Maver.
Viborger Samler, 1828-03-17
Jndenlandske Tidender. J Sagen, som foretoges ved Høiesterets Aabning den 6te D., (imellem 2 Strømpekræmmere af Lysgaard Herred og Oldermanden for Silke-, Ulden og Lærredskræmmer=Lauget i Kjøbenhavn) blev fældet saadan Dom: Citanterne bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være, og bør det paa de omhandlede Varer lagte Beslag være ophævet.