JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Efter Reformationen. 1. Hr. Jørgen Pedersen kaldet af biskop Knud Gyldenstierne 1536 til at være Hr. Anders Jngvarsen i sin Alderdom og Svaghed i Embedet adjungeret og siden at succedere. Han antog Lutheri Lærdom, havde Dispute med Ollerup Sognemænd, som lukte Kirke=Døren i for ham 3 Søndage i Rad (nogle sige, at det skeede efter Frue Giertrud Pasbergs Tilskyndelse) ventelig har Lærdommens Forandring dertil givet Anledning. Jmidlertid for at faae Frue Giertrud Pasberg paa sin Side, siden hun eiede de fleeste Bønder i Ollerup, overgav han til hende den halve Præstegaards Avling. 2) Hr. Niels Knudsen døde 1591. Han første Proces med Jomfrue Sophie Lunge paa Nielstrup, som siden blev gift med Hr. von Qvalen, om bemeldte Præstegaards halve Avling; men uagtet han med mange Vidner gotgjorde, at den paa ulovlige Maader var Præstegaarden frakommen, blev den ham dog af Herredsfogden frakiendt, paa den Grund, at Nielstrup havde 20 Aars Hævd derpaa, hvorudover Præstegaardens Avling endnu er meget ringe. 3) Hr. Jens Bredal som døde 1628. 4) Hr. Anders Pedersen Arrhensis fød paa Ærøe, døde 1657. J hans Tid blev Kirkebye annecteret til Ollerup 1644 efter Hr. Claus Juuls dødelige Afgang i Kirkebye, derimod var Brændeskongaard taget fra Kirkebye, Sogn og lagt til Gudbierg Sogn; dog er det skeet, førend Kirkebye blev annecteret til Ollerup. 5) Hr. Peder Jensen Jeuthen, som var 2 Aar Capellan hos sin Formand, og døde 1680. 6.) Hr. Lars Jacobsen Achtonius, som i 10 Aar havde været Capellan hos sin Formand fik hans Enke, og døde 1709. J hans Tid blev Kirkebye Præstegaard taget fra Ollerup Kald og lagt til Steenstrup, uagtet der var en reen Decision af 1645 grunder paa Rigens Raads Mogens Kaases og Doct. Hans Michelsens Undersøgning omKaldenes Tilstand, hvorudi blev vist, at Steenstrup var ulige bedre end Ollerup. Ligeledes blev i hans Tid og siden efter holdt inde med en aarlig Afgift af Nielstrup. Han har bygt de 3 Længder Udhuuse paa Præstegaarden. 7.) Hr. Vitus Bering, blev Provst over Sunds=Herred i Aaret 1735 og døde 1753. Formedelst Alderdom, og Svaghed maatte han tage Capellan, som var Hr. Niels Pedersen Næraae; men han døde 1 Maaned før Hr. Vitus. 8) Hr. Thomas Mortensen Bredsdorff kaldet 53 af Frue Etatzraadinde Kragh til Egeschou, som Kirke Patronesse for Kirkebye Kirke, han har maattet opbygge heele Stuehuuset fra Grunden, som forhen var faldefærdig, og i Standsætte de øvrige Længder som vare brystfældige. Er 1773 af Frue Oberst=Lieutenantinde Cicignon til Nachebølle kaldet til Sogne=Præst for Wester=Schierninge og Ulbølle Meenigheder. 9.) Hr. Niels Føns blev af Hr. Kammerherre Lehn. fra Drejøe Kald forflyttet til Ollerup og Kirkebye SogneKald, og er den nu værende Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Den anden Bye i Ollerup Sogn er Staagerup knap en fierding Miil fra Ollerup N. N. V. derfra, har 9 Beboere, hvoraf dog 3 allene har 3 a 4 Tdr. Hartk. og 6 Huuse; af hvilke sidste 2de høre til Steenstrup Sog. Om Navnets Oprindelse eller andet mærkværdigt ved denne Bye, vides intet: den kaldes af gemeen Mand Staarup; men findes overalt i gamle og nye Documenter skreven Staagerup. Denne Bye hører altsammen til Schioldemose.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Herregaarden Nielstrup ligger næsten en fierding Miil Østen for Ollerup i en smuk Dal; omgiven med Skov; aaben Mark, saavel af Ager, som Eng, og en færsk Søe Nielstrup Søe kaldet. Den er en meget gammel adelig Gaard, ja holdes for en af de ældste i Fyen. Bircherodius in Histor, natur. qvatuor Costarum bubularum paa. 31 meener, at der har været et Nonne=Kloster, og at en BeenRad, for nogle siden blev funden i en Brandtmuur ved Haugen, da den blev nedbrudt, har været af en Nonne, som for nogen Misgiernings Skyld levende er bleven indmuuret; ligesom han og holder for, at en grøn glasseret Steen, som sad forhen lidet afsides fra Porten høit oppe i Muuren; men nu findes paa Hvidkilde, skal forestille denne Nonnes Poenitentze: Men endskiønt denne hans Meening kunde synes saa meget meere rimelig, som det er bekiendt, at der indtil sidst i forrige Aarhundrede kom undertiden nogle Munke, der med stor Andagt betragtede den grønne Steen, som saa inden Porten indmuuret; hvilket synes at vidne om et Slags Høiagtelse paa de Tider endnu hos Papisterne for Stedet, og især for den indmuurede Steen, som forestiller et Menneske liggende paa Knæe, hvorover en Engel holder en Krone, mueligt, det skal være en Martyr=Krone som den forestilte Person er bleven af Papisterne anseet for at have erholdet, saa kan dog, alt dette uagtet, denne Meening ikke antages for noksom grundet; siden der findes Eiere til Nielstrup henimod 200 Aar for Reformationen: thi som Eiere findes. 1.) Biørn Olufson, han nævnes udtrykkelig at have eiet Nielstrup i Fyen i Aaret 1343, da han har givet 2 Bøndergaarde i Millinge Bye til Svanninge Kirke, at der skulle giøres Bøn for ham og hans af Prædikestolen. Hans Frue var Susanne Munck, Hr. Palle Munckes og Frue Frillesdatter, disse Muncker førte en guul Bielke i rødt Feldt. Han havde en Søn Jacob Biørnsen, som kaldte sig og Jachim Biørnsen, hvis Sønner heder Jep og Anders Jachim=Sønner i et Skifte=Brev af Aar 1449; thi paa de Tider blev Jacob og Joachim eller Jachim brugte i Flæng: vid. Grams Anmærkninger til Gableri Vers i det Kiøbenhavnske Selskabs Skrifter Tom. 4 paa. 264. Om nogle af disse har boet paa Nielstrup vides ikke; thi man finder ingen Eiere nævnet førende. (Fortsættelsen følger.) Jndfald. En Mand, som var nødt til at giøre en Reise, bad sin Kone, som var noget enfoldig, at hun imidlertid vilde skaane hans Pande. Og hvorfor det, spurgte Konen. - Fordi, dersom du ikke fører dig vel op i min Fraværelse voxer der paa Øieblikket Horn ud paa min Pande. Fy sagde hun, det skal jeg nok tage mig i Agt for, jeg er alt for bange for Horn. Neppe var Manden borte, førende en Galan indfandt sig, og forklarede hende Hemmeligheden, og ledsagede hans Lærdom med Beviser. Manden kom hiem, og da Konen ingen Horn saae paa hans Pande, sagde hun: Jeg tænkte det nok, at du ville kun bilde mig noget ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Placat. Under Dato Christiansborg den 2den Febr. har Hs. M. allern, udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At efter som Hs. M. har fornummet, at, omendskiønt det ved den under den 30te Decbr. 1738 udgangne Placat er anordnet, hvorledes de Rettens Betientere baade udi Danmark og Norge, som ei til rette Tid indkomme med Rigtighed og Beviis, for hvis Justitz=Cassen ved enhvers Jurisdiction er tilfalden, for saadan deres Forsømmelse skal ansees, nemlig Geistligheden og alle andre Jurisdictioner, saavel som Magistraterne udi Kiøbstæderne at betale en Mulct af 2 Rdlr., samt Bye=Birke= og Herreds=Fogderne, saa og Sorenskriverne, 1 Rdlr., for hver Uges Udeblivelse dermed, skal dog efter de fra de Kongel. Stiftamtmænd og Amtmænd indkomne Besværinger, een og anden, som er berettiget til at holde Skifter, i sær iblant Proprietairerne, uagtet de dem derom givne Erindringer, efterlade at indsende de anbefalede Attester, som skal følge med Designationerne over hvad Justit Cassen tilfalder, saa vil Hs. M. nu allernaadigst have anordnet og befalet, saasom Hs. M. og hermed anordner og befaler, at ikke allene foranførste Rettens Betientere og Magistrats=Personer, men endog Skifte=Forvaltere, baade Geistlige og Verdslige, saa og Proprietairer og alle andre, baade udi Danmark og Norge, som enten efter Loven, eller dertil givne Tilladelse, maatte være berettigede til Skifter at forrette, og forbundne til at holde Skifte=Protocoller, skal aarlig, inden den i forbemeldte Placat foreskrevne Tid, og under den deri fastsatte Mulct, indsende Rigtighed for alt, hvad Justitz=Cassen i nogen Maade maatte være tilfalden, samt, naar ingen Indtægt i samme Tid er falden, da derom, meddeele vedkommende Stiftamtmand eller Amtmand deres Attest, for at indsendes med de anbefalede Designationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Kiøbenhavn den 23 Jan. Rector Scholæ havniensis har med allerstørste Taknemmelighed et allene modtaget 100 Rdlr., som vor allernaadigste Arveprinds saa mildelig begavede Skolen med, for dens allerskyldigste Opvartning med Sang ved Hans Kongelige Høiheds Vielse paa Slottet, som til Skolens Cantor, Succentor, og 8 Discipler, af Rectoren bleve uddeelte: men har og med allerstørste Taknemmelighed og Glæde modtaget de nyelig af Hans Kongelige Høihed tilsendte mange smukke Bøger, som efter Arveprindsens naadigste Villie skal uddeeles til de i Skolen meest fortiente Discipler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Sidst afvigte Onsdag Aften den 25 Januarii har en Pige i lille Kongensgade skaaren sig i Halsen, men dog lever. Samme Aften er en gammel fattig Perruqvemager, som var syg, død i en Forstue i lille Regnegade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Den 13 Januarii er der opkommet Jldebrand udi Sæbye, Kiøbsted, som dog ikke haver gjort nogen betydelig Skade. Westeraas i Sverrig. Til et Beviis, hvilken Nytte Opmuntringer fra Kongelige Embedsmænd kan have hos Almuen, berettes, at i Møklinte, et paa Korn næsten ufrugtbart Sogn, bestaaende af 45 Gaarde, hvor Jndbyggerne i Anledning af den Kongelige befalingsmands udi Vestmanland den 19 Januarii 1774 gjorde Publication have plantet Kartofler, ere indhøstede 273 Tønder Kartofler, hvilken herlige Jordfrugt Almuen der paa Stædet, som ellers i haarde Aar maatte opholde deres Liv med Bark, gammelt Halm og desl. knap kiendte ved Navn. Efterretning for Handlende og Søefarende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Kiøbenhavn. Udgaaende Skippere fra den 16 til den 21 Januarii, J. Juhler til Sønderborg; C. Nikolaisen til Svendborg; A. Erlandsen til Aarhuus; H. Adolph til Af sens; O. Grubbe til Langesund; J. Nævermann til Bergen; E. Rasmusen til Svendborg; M. Holt til Assens; M. Munk til Helsingøer; J. Smith til Lybek; A. Bishop til Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Ved Breve indløbne til det Danske Asiatiske Compagnie over Engelland, bliver den forhen bekiendtgjorte particuliere Efterretning, confirmeret, at Compagniets Skib, Kongen af Danmark kaldet, lykkelig og vel var arriveret paa Tranqvebars Reed den 3die Junii 1774; derefter er samme Skib bleven expederet derfra til China den 2den Julii næst derpaa. Skibet Tranquebar, førendes af Capitain Christian Berg, ankom til Tranquebar den 23de Junii 1774. i god og beholden Stand. Paa Kysten som og i Bengalen var Fred og Rolighed overalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Helsingøer. Den 10de Febr. ankom i Sundet Capit. Wreight af og til Hull fra Nyekiøbing i Jsefiorden med Kornvahre, som i October Maaned vare indkiøbte, og i November indtagne, og har siden ligget der indfrosset. Samme Dag ankom fra Memeel Capit. Ball af Whitby med Tømmer til Hull, sidst fra Kiøbenhavn, hvor han har overvintret. Den 11te huj. ankom her Capit. Arthur Bishop af og fra Kiøbenhavn til Madera og Ostindien. Den 12te huj. ankom i Havnen Skip. von Owen af Rotterdam fra Kiøbenhavn, for her at indtage sin Ladning af Hørfrøe, som han i Vinter var kommen paa Grund med uden for Cronborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Den 11te huj. gik Capit. Wreight til Seils til Nordsøen. Om Eftermiddagen, da Vinden løb til O. S. O., og med stærk Sneefog ankom i Sundet en Mængde Jis uformodentlig fra Bugten af Svenske Vallen, fra Landscrone og Malmøe, Ved samme Leilighed blev Capit. Selvoog foraarsaget. at kappe et Anker og retirere ud af Sundet, da Jsen kom saa stærk om paa ham, men retournerede igien lykkelig i Gaar i Sundet, hvor han formedelst contrair Vind af S. V. ved Postens Afgang ligger, tillige med Capit. Hielte, Capit. Bi hop og Capit. Ball. J Dag indkom i Havnen 1 Fartøi fra Seierøe, ladet med Byg, Ærter, fra samme Sted ventes strax efter 3 andre Fartøier med samme Slags.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
London. Den danske Consul, Hr. Passow, har bekiendtgjort, at det portugisiske Hof har udgivet en Forordning, i Kraft af hvilken de Danske herefter ei skulle betale meere i Told af deres Skibe og Gods paa Øen Madera og de Atoriske Øer, end andre Nationer; de skulle ansees lige med Hollænderne og Engelænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Capitels=Taxten for 1774. For Aalborg Stift: Rug Tønden 16 Mk. Byg 7 Mk. 8 s. Havre 4 Mk. men for Thye og Morsøe 5 Mk. For Wiborg Stift: Rug Tønden 16 Mk. Byg 7 Mk. 8 s. Havre 4 Mk. 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Reisende. Odense, den 15 Febr. Lieutenant Schre, fra Kiøbenhavn til Aalborg, den 16 dito Land=Jndspecteur Berg fra Kiøbenhavn til Jylland. Hr. Thor Melbye fra dito til Odense og Assens
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Copulerede. Odense, den 17 Febr. Sr. Jørgen Jørgensen Slagter, og Maria Hermans Daatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Dødsfald. J Aalborg den 27de Jan. Podemester Anders Madsen, 63 Aar. Den 30te ejusd. Talche Kuur, afg. Claus Svendsens Enke, 84 Aar. J Warde den 4 Febr. Mad. Jngeborg Margrethe, sal. R. Øllgaards, 60 Aar. I det Slesvigske Hr. Conrad Zoega Sognepræst for Monsbech Meenighed udi Hadersleb Amt, 73 Aar. J Slesvig. Frue Grevinde v. d. Schulenburg fød Brockdorff, Feldtmarechal Græv Schulenburgs Enke. I Hadersleb den 3die Febr. Oberst=Lieutenant Frederich von Saldern, 68 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
J Sielland den 9 Febr. Sr. Meyer, forhen Gartner paa Søllerød, 85 Aar. I Kiøbenhavn den 6 Febr. Mad. Anna Jens Datter, Skipper Rasmus Knis Enke, 72 Aar. Den 7 huj. Mad. Alhed Florentia Schow, Degne Enke, 82 Aar. Sr. Niels Andersen Thorup, Vertshuusmand, 46 Aar. Den 9 Hr. Georg Christoph v. Bach, forrige Oberst ved Husarerne, 62. Aar. Den 11 Urtekræmmer Sr. Linds Kiæreste, CorneligLovise Lind, fød Schøler, 53 Aar. Den 12 Hr. OlufØlussen Bagge, Archivarius og første Cancellist ved Generalitetet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Bekiendtgiørelser. Endskiøndt det forhen af mig er bleven resolveret og ved udstædde trykte Placater bekiendtgjort: at ingen maatte kjøbe eller indføre til Forhandling her i Odense fersk Oxe= eller Kalve=Kiød fra Landet i smaa eller store Partier, under hvad Paaskud være kan, siden det er Slagter=Lauget til Fornærmelse i deres Borgerlige Næring, hvoraf de maa svare Byens Skatter og Paalæg; saa har dog Slagter=Lauget end videre for mig andraget, hvorledes adskillige Slagtere, paa Landet vedblive at sælge fersk Kiød til Odense Byes Jndvaanere, i den Formeening at saadant Kiød ikke kan anholdes eller confisqueres, naar deraf anbydes Consumtion i Byens Porte, item at nogle Landsbye Slagtere indlægger Kiødet til Forhandling udi de omkring ved og i Nærheden af Odense beliggende, men under Landets Jurisdiction henhørende Huuse, hvorfra Byens Jndvaanere siden kan lade det afhente. For da engang at faae saadan utilladelig Handel og Misbrug afskaffet, bliver det herved end videre bekiendtgjorte at hverken Byens egne Jndvaaner, og endnu mindre udenbyes Slagtere eller andre, maa kiøbe eller indføre fersk Oxe Lamme= eller Kalve=Kiød fra Landet, under Confiscation, halvdeelen til Byens Porte=Betiente eller anden Angiver, og halvdeelen til Slagter=Laugets Fattig=Casse, hvad enten saadant Kiød, ved Ankomsten til Byens Porte, bliver anmeldt eller ikke, og skulle noget Kiød efterdags blive indlagt til Forhandling udi de omkring ved Odense beliggende Huuse, bør samme ligeledes være confisqueret, uden nogen Slags Jndvending, saa ofte det af Slagter=Lauget kan attraperes; hvorimod Slagter=Langet skal være forbunden til stedse at forsyne Byens Jndvaanere med forsvarlig Kiød efter Taxten, under vedbørlig Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
J øvrigt tilholdes Slagter=Lauget at lade denne Placat, i Trykken udstæde og bekiendtgiøre, saavel her i Odense som ved alle Herreds= og Birke=Tinge samt Kirke= og Sogne Stevne i Odense og Ruggaards Amter, paa det ingen med Uvidenhed skal kunde undskylde sig, som hidindtil; men at enhver kan vide at holde sig samme vedbørlig efterretlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Odense den 24 Jan. 1775. H. Bille. Concerten, som holdes sædvanlig hver Tirsdag hos Sr. Kyhn, bliver opført paa Onsdag den 22 Februarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Siden Rygtet er almindeligt, at der paa publiqve Stæder skal være opslagen og her i Byen udstrøde 2de Pasqviller; den ene som en Critiqve over den af Provste Retten den 3 hujus afsagde Dom, og den anden, som et Svar paa den første. Saa, da sidstbemeldte yngre Skandskrift ikke allene i mange Maader skal gravere min Reputation, men den og positive debiterer, mig at være Autor til den første og ældre Pasqvil, er det, at jeg dertil saa lidet kan tie, som jeg meget mere til min Æres Forsvar fordet fornuftige og veltænkende Publico, herved bevidner min Afskye for begge disse ommeldte Skandskrifters vederstyggelige Jndhold. Og da min Formue, Leye=Brød og Embeds Jndkomme er mig betagen, ombedes paa det ærbødigste af Stedets Øvrighed, saavel verdslig som geislige den Justice og Satisfaction at vorde forundet; at der ved Trommens Rørelse, og Placaters Anslag her i Odense, samt videre Publication i Galetterne, maatte udloves et Præmium og Belønning til hvem, som kunde opdage forbemeldte 2de Skandskrifters Forfattere, saavel til vedbørlig Afstraffelse efter Loven, som at jeg selv kunde befries fra den udspredte Medisance, om at være Autor, eller at have taget Deel i nogen af deres Stiil og Udtrykke, der er mig og enhver der besidder Følelse af Ære og Dyd abominable i høieste Grad. Odense den 16 Febr. 1775. Jacob Christian Pingel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Proclama. Prof. Theelog a. 3 Anledning Skiftehold efter min afgangne Fader salig Anders J Larsen Pilegaard, ikke erfordres bliver saavel de Fordrende, som Skyldnerne indkaldet at møde her i Gaarden, des angaaende, førstkommende 7de April Pillegaard i Wester Anbye Sogn, Salling Herred og Nyborg Amt den 6 Februarii 1775, som Arving og Fuldmyndig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Auction. M. Pilegaard. Høytved Hovedgaard i Steenstrup Sogn, Sunds=Herred, Ny" borg Amt med underliggende Bøndergods bliver den 1ste Mar til førstkommende stillet til offentlig Auction paa bemelte Løytvedgaard om Formiddagen Kl. 11, og om antagelig Bud skeer, uden viidere Auctioner da bortsolgt, men i anden Fald, ved anden Auction den 8de og endelig ved 3die den 15de Martii absolut bortsolgt ved bemelte Kl. Slet, enten separat eller samlet, efter de Conditioner, som paa Auctions Stedet bekiendtgiøres, og forinden bekommes til Eftersyn, hos Skifte Forvalteren (S. T.) Hr. Kammerherre von Holsten paa Holsteenshuus, saavelsom paa Løit ved, og hos Auctions Directeuren Cancellie=Raad Bekker i Svendborg. Bemelte Gaard, som har effective en anseelig Besætning, af henved 300 Fæe=Hoveder, foruden et stort Antall Heste, Faar, a., er bekiendt af sine store og anseelige Skove, saa og for en afde gode Avls Gaarde i Fyen, og ligger meget beleilig paa een og en fierde Deel Miil nær ved Svendborg, for at kunde udskibe sine Korn=Vahre og Producter, hvoriblant det meget fordeelagtige Teilverk og Kalkbrænderie kan regnes. Gaarden bestaaer af frie Hovedgaards Taxt 35 Tdr. 5 Skp., Skovskyld 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 1 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 2 Skp. 2 Fkr. 2 Alb., Steenstrup Kirke med Jus Patronatus og dens halve Konge Tiende 25 Tdr. 6 Skpr., item perpetueret Wester=Schierninge Konge Tiende 25 Adr., Bøndergodsets Hartkorn, er 267 Tdr. 4 Skp. fire Syvendedeel Alb., foruden 2de enkelte Steder i Høye og et Huus i Gislev. Godset betaler efter Jordebogen aarlig Landgilde Penge 502 Rdlr. 5 Mk. 7 en halv s. og i Korn af alle Slags 137 Tdr. 3 Skpr. foruden Smør, Høns, Æg, Lam og Gies. Det er ufornøden at beskrive Gaardens smukke Situation, som desuden er bekiendt, da den er forsynet med et vel indrettet Stuehuus, en vel bebygt Ladegaard, en stor Hauge og mange Fiske=Damme, som alt nærmere kan tages i Øiesyn. Thi vilde Liebhaberne til ommeldte Tid og Sted behagelig indfinde ug. Svendborg, A. Bekker. den 13 Jan. 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Auctions=Directeur. og Auctions=Directeur i Ravneberg=Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Efter foregaaet Udlæg for resterende Skatter og Afgifter til Hans Kongl. Majestæts Cassa er vel for rum Tid siden prøvet 1ste Auction over Hans Jørgen Lohmans tilhørende faste Eiendomme, i Rauneberg Herret. Men som hverken antagelig Bud skeede Debitor ei heller siden har kundet betale, saa bekiendtgiøres herved at Tirsdagen den 21 Febr. førstkommende vorder 2den Auction og, i Fald da ikke skeer fornøielig Bud, 14de Dagen derefter, den 6te Martii, 3die Auction foretaget i Hans Jørgen Lohmans paaboende Gaard lille Abbe kaldet over bemeldte hans Eiendomme, i Brylle Sogn beliggende, der ere: 1) bemeldte lille Abbe Gaard af nye opbygt Stue=Huus foruden andre Bygninger til Gaardens Fornødenhed bestaae af Ager og Eng nye Matricul 6 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. samt Skov 1 Fkr. 1 Alb. i hvilket Hartk. indestaaer, Hs. Majestæts Penge 1054 Rdlr. 66 s. Gaarden haver al sin Jord og Grund for sig selv, og ligger rundt omkring samme inddeelt 15 Lykker; Og skal efter Debitor Anmeldelse ved Gaarden kunde saaes 12 a 14 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 3 Tdr. Boghvede og 10 Tdr. Havre, samt aules 50 Læs Høe, Græsses og foeres 20 Stkr. Qvæg=Hoveder, 8 Bester og 10 a 12 Stkr. Faaer som og fornødne Sviin; Til Gaarden er Giersel=Skov af Hessel og Elle, samt Over=Skov af Eeg og Bøg, med overflødig Tørveskiær. 2.) Tvende Fæste=Huuse paa Gaardens Grund, nemlig det saa kaldte TrobergsHuus og Egebergshuus, som ere nye opbygte og hvoraf svares Afgift og Ægt. 3) Et Fæste=Huus Leipzig=Huus kaldet, som ligeledes svarer Afgift og Ægt. 4.) Brendekilde Kirke med tilliggende Herlighed, samt Tiende af Sognets Hartk. 129 Tdr. 7 Skpr. Kirkens Hartk. er 19 Tdr. tilhører og en Jord, som bruges af store Stermose=Gaards Beboere mod aarlig Afgift af 4 Skp. Byg Alt efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet bekiendtgiøres og for inden hos mig kan faaes til Eftersyn. Thi ville Liebhaberne til samme Tid og Sted, enhver af benævnte Auctions=Dage, Formiddag Kl. 10 Slet, behagentlig sig indfinde. Odense den 9 Februarii 1775. Johan Jacob Mylius. Kongl. Majestæts Cancellie Raad, Herreds Foged og Auctions=Directeur i Ravneberg Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Efter ergangne Sequestration, Dom og Jndførsel hos og over Andreas Cardenatz Mahler i Kierteminde, bliver efterskovne, hans Eiendomme her i Byen ved offentlig Auction opraabt og til Høistbydende, naar antagelig Bud skeer, bortsolgt Torsdagen den 16de Februarii 1775 om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, efter de paa Auctions Stedet i Andreas Cardenatzes Gaard bekiendtgiørende Conditioner nemlig. 1.) Een indhegnet Hauge, som er i Længden fra den søndre Ende ved Sr. Niels Carlsens Pløiland i den saa kaldede Eng=Hauge, til nordre Ende ved Mølle=Kiæret 210 Al., og fra Østre til Vestre Ende, fra Eng=Haugen paa Vestre, og Gaden til Østre, Side, 177 Alen. 2) Hans iboende Gaard beliggende udi Langegade under Nr. 22. og bestaaer af 51 Fag Gade=Side= og Træe=Huus, som i BrandCassen er taxeret for 450 Rdlr. 3) En Rytter Baraque beliggende udi Præste Gaden under No. 156, bestaaende af 3 Fag Gade=Huus et Loft høit, med en der ved beliggende liden Hauge=Plads. Men skulle ingen antagelig Bud skee ved første Auction, er anden Auction her over berammet at holdes den 23 hujus, og 3die og sidste Auction den 2den Martii førstkommende, lige saa om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Kierteminde den 8de Febr. 1775. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-02-17
Auctions Directeur.