Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
J den norske Rigstidende læses følgende: Vi Carl, af Guds Naade Konge til Sverrig og Norge &c. &c. &c. Gjøre vitterligt: Da de Levninger, som endnu findes af det forrige Sølvværk paa Kongsberg og de dermed forbundne Indretninger koste betydelige Summer, og det altsaa er af megen Vigtighed for Statscassen, at det vorder endelig bestemt, om disse Levninger skulle forlades, eller om der endnu kunde være Haab om, ved en bedre Orden og en kraftfuldere Bestyrelse, at bringe Jndretningen til at balancere, saa have Vi anseet fornødent, at der til denne Sags nærmere Undersøgelse nedsættes en Commission, til hvis Medlemmer Vi herved naadigst ville have udnævnt Eder Os elskelige Overbergamts Assessor Henckel, og Bergraad og Bergmester Christian Collett, samt Eder, Bergmesterne August Christian Baumann og BovelStenstrup. - Ved at tage denne Sag under Overveielse, have Commissarierne fornemmelig at henvende deres Opmærksomhed paa følgende Puncter: 1) Om Juliane Marie-Grube, der endnu drives for Statens Regning, fremdeles bør belægges. 2) Om det svarer Regning for Staten, at benytte de Berghaller og Pukverker, som endnu tilhøre Regjeringen. 3) Om Smeltehytten fremdeles bør drives for offentlig Regning. 4) Er der saadan til Vished grændsende Formodning for, at nogen af de indstillede Gruber og Skjærper kunde optages og drives for Statens Regning uden Tab, at Regjeringen bør sætte den i Drift, 5) Findes Berg haller, som med Haab om en Regning svarende Drift kunne tages i Brug, 6) Bør noget nyt Pukverk anlægges til Benyttelse af en eller anden Levning fra forrige Indretninger, 7) J Tilfælde Juliane Marie-Grube, de nu drivende Pukverker, og Smeltehytter fremdeles skulle benyttes, nye Gruber optages, eller Berghaller og Pukverker m.m. tages i Brug, hvilke Regler bør da foreskrives, og hvilke Indretninger gjøres med Hensyn til Driften, 8) Er der Udsigt til, at nye Sølv=Anviisninger kunde findes, og hvilke Foranstaltninger ere i denne Henseende nødvendige, 9) Hvilke Forandringer kunne være nødvendige og nyttige med Hensyn til Kongsbergs Forstvæsen, 10) J hvilken Forbindelse bør de til Sølvværket henhørende Jndretninger, som fremdeles skulle drives for Statens Regning, staae med de øvrige offentlige Jndretninger paa Kongsberg, saasom Jernværket, Saugene, Uldmanufacturet, Fattigvæsenet, Krudt og Korn møllerne, Vaabenfabriken m.v. saades, at de gjensidigen kunde understøtte hinanden, og al for Statscassen skadelig Collision undgaaes, 11) J Tilfælde nogen Deel af Sølvværket skal drives for offentlig Regning, er det da tilraadeligt, at samme Slags Drift vedbliver for privat Regning, 12) Paa hvilke Vilkaar kunde Staten igjen komme i Besiddelse af de til Private overdragne Levninger af det nedlagte Sølvværk, 13) Hvilke Lovbestemmelser ere nødvendige for at hemme det overhaandtagende Sølvtyverie, 14) J Tilfælde nogen Deel af Sølvværket skal drives for Statens Regning. hvilke Forholdsregler bør da tages, for, saavidt mueligt, ikke at forøge Armoden paa Kongsberg, og at benytte de derværende Jndretninger, samt tillige at indskrænke Statscassens Udgifter. Disse Undersøgelser haver Commissionen, snarest mueligt, at paabegynde, og ville Vi, for at Samme paa bedste Maade kunne fremmes, naadigst have Eder bemyndigede til at tillægge alle Bergvæsenets Betienter de til Hensigtens Opnaaelse fornødne befalinger, og at reqvirere Oplysning og Assistence fra alle Kgl. Embedsmænd. - Hvorefter alle Vedkommende sig underdanigst have at rette. Givet i Christiania, d. 19 Mai 1818.