JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Nakskov. Røget Flæsk, saavel i Skinker, hele Sider, som mindre Dele, bekommes til 14 Mk. pr. Lpd. hos M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Den det Classenske Fideicommis tilhørende Tyr af ægte Aprolire Race er fortiden opstaldet paa Eiegod, hvor den forbliver indtil Udgangen af September Maaned, og bedækker mod en betaling af 3 Mk. pr. Koe samt 1 Mk. i Drikkepenge til Røgteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Auctioner. Riserup Veirmølle i Nørre-Vedbye Sogn paa Falster, med complet Redskab og Jnventarium samt tilliggende 3 Tdr. Land Jord, vil i Begyndelsen af October Maaned d. A. blive opbudet til Bortsalg ved en eneste Auction. Saavel Møllen som Mølle=Stedets Bygninger ere gode og af Kjøbesummen kan circa 1400 Rbd. forblive indestaaende mod Prioritet. Om denne Eiendom kan forinden Auctionen underhandles med Godsforvalter Müller paa Henriksdal pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Løverdagen den 2den September lader det Classenske Fideicommis 20 Stkr. ægte Disblei Væddere, deels af 11, deels af 1/2 Aars Alder, bortsælge ved offentlig Auction, som afholdes om Middagen Klokken 12 paa Ness gaard pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Torsdagen den 24de August d. A. Eftermiddag Kl. 4, bliver efter Skifterettens Begjæring afholdt Auction paa mit Contoir over den Stiftslandinspecteur, Ritmester v. Fries's Dødsboe tilhørende Hauge i Humlestrædet her i Byen, og hvorved den, om antageligt Bud skeer, agtes bortsolgt, Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Nykjøbing den 12te August 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Ifølge Forliig og Udlæg og efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Hans Rasmussen i Lommeløv tilhørende Hovedparcel af Gaarden Ns 8 sammesteds med Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/5 Alb. og Skovskyld 1 1/2 Alb. med sammes rette Tilhørende stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner der afholdes Torsdagene den 7de og 21de September samt Fredagen den 6te October 1843, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Falsters Birks Tinghuus og den sidste paa Eiendommen selv. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Godsforvalter Müller paa Henriksdal. Hvilket herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, bekjendtgjøres saavel for Panthavere, som Liebhavere. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de August 1843. Pontoppidan, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-14
Creditorerne i Boet efter afdøde Smed Hans Rasmussen i Hellinge, under Baroniet Juellinges Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 10de August 1843. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Lollands Falsters Es Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Torsdagen den 17. August No 96.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Jndenlandske Efterretninger. Altonaer Mercur, af 5te August melder fra Før, at Hs. Majestæt daglig bruger Søbade. Senator Jenisch har overbragt Hs. Majestæt den af Hamborg voterede Takadresse. Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg er afreist allerede den 2den d. M. Det vilde have været meget interessant at have været Vidne til den Samtale, som upaatvivlelig har fundet Sted imellem Hs. Majestæt og Hs. Durchlauchtighed i Anledning af den Beklagelse, som denne efter Kieler Correspondenz blatt paa offentlig Gade har tilladt sig at yttre til den Deputerede Todsen, paa Grund af Hans Majestæts Beslutning om Filialbanken i Flensborg. (Fædrel.) Jtzh. Wochbl." omtaler en dansk Petition fra Flensborg, hvoraf der i det Kastrupske Officin skal være trykt 1,000 Expl. Den skal gaae ud paa at bede Kongen om at bestemme, at Staden Flensborg, herefter maatte blive de slesvigske Stænders For samlingsted, og at det danske Sprog erholder samme Ret som det tydske, saavel mundtlig som skriftlig at afbenyttes i den slesvigske Stænderforsamling. Bemeldte Ugeblad antager derhos, at den til Før afreiste Deputation fra den slesvigske Forening vil overrække Hs. Maj. denne Petition. Det skulde glæde os meget at erfare Stadfæstelsen af denne Beretning, der viser, at man ogsaa fra dansksindet Side i Slesvig ikke vil lade Øieblikket gaae ubenyttet hen, men frembære for Kongen de – hvad den sidste Deel af Petitionen angaaer – ligesaa retfærdige som af hele det danske Folk for uopsættelig nødvendige anerkjendte Fordringer. Hvad Forlæggelsen af de slesvigske Stænders Forsamlingsted, fra Slesvig til Flensborg angaaer, da forekommer dette Forslag os at være særdeles fordeelagtigt for hele Slesvig; thi ikke alene er Flensborg mere beliggende i Midten af Hertugdømmet, men Stænderforsamlingen vilde derved tillige fjernes fra den umiddelbare Nærhed af de slesvig-holsteenske Regjeringsautoriteter, der have deres Sæde i eller ved Staden Slesvig; en Fjernelse, der maa være af indlysende Magtpaaliggenhed for alle, saavel tydske som danske, Slesvigere, der ønske deres Stænders størst mulige Uafhængighed af alle de med en saadan Nærhed ikke sjelden forbundne Paavirknin(Kbhpst.)ger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Af en indsendt Artikel i Kieler Correspondenzblatt optage vi Følgende, der forekommer os at fortjene Opmærksomhed som Beviis paa, at ogsaa derovre begynder Erkjendelsen om det Rigtige i, at Holsteen og Slesvig adskilles, at bane sig Adgang, Hvad den schleswigholsteinische Stat angaaer, saa tilstaaer jeg, at jeg ikke begriber, hvor og hvorledes en saadan existerer eller skulde komme til at existere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Et schleswigholsteinsk Ridderskab kjender jeg vel, og kan ogsaa begribe, hvorfor de Herrer forenede sig, men et schleswigholsteinsk Folk kan jeg hverken finde i Historien eller nu. Jmidlertid finder jeg det naturligt, at man under Strid seer sig om efter Bundsforvandte, og er der kun Tale og Sproget, saa finde vistnok Holstenerne Kammerater i Slesvig; men det politiske Tydskland ophører dog i ethvert Tilfælde paa denne Side af Eideren; jeg finder det naturligt, at man tænker paa en Forening, haaber og ønsker en saadan, men derved rydder man dog ikke de uoverstigelige Hindringer af Veien; jeg finder det ogsaa naturligt, at man i det daglige Liv tænker sig begge Hertugdømmerne som Et, fordi de tilfældigviis have meget tilfælleds, men Jngen vilde dog kunne sige, at Kongen gjorde Uret, naar han t. Ex. indsatte en egen Regjering særskilt for hvert Hertugdømme. Den afdøde Konge har ikke anet Meget, hvorom man nu taler og som nu attraaes, ellers vilde han – om ikke tidligere saa vistnok fra Wienercongressen af - ikke have udgivet nogen Forordning fælles for begge Hertugdømmerne, der vilde fra Kjøbenhavn af ikke være blevet talt om Hertugdømmerne" samlet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Som bekjendt har Hs. M. Kongen nu ogsaa begyndt at sige Slesvig og Holsteen, ikke Hertugdømmerne. Vi haabe, at dette vil virke heldbringende paa det saakaldte danske Cancellies Anskuelser, og at det vil gjøre sig klar Rede for den statsretlige Forskjel, som finder Sted imellem Hertugdømmet Holsteen og Hertugdømmet Slesvig. Den Forvirring i Begreberne, som det har ligget i Schleswigholsteinernes Jnteresse at nære, er snarere bleven fremmet, end tilintetgjort ved en fordærvelig Jndbildning fra dansk Side, paa hvis Bund maaskee det Haab laae, at man igjennem Slesvig kunde (Fædrel.) fiske Holsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Cancelliet vil formodentlig imorgen - hedder det i Kjøbenhavnsposten for i Mandags – tage sin Beslutning med Hensyn til det beslaglagte de af Folkebladet, om det enten vil ophæve Beslaget eller stadfæste det og beordre Action anlagt mod den ansvarhavende Redacteur, eller endelig om det vil vælge den tredie Middelvei, som det i enkelte Tilfælde endnu ikke har opgivet, nemlig stadfæste Beslaglæggelsen uden at beordre Action anlagt, idet Jndholdet af den forfængelige Artikel erklæres forat have været af udenlandsk politisk Natur, f. Ex. hvis det skulde være nogle Yttringer og Rusland, eller og russiske Forhold til os, om de ogsaa iøvrigt kunne være humanne nok. - Det vil være saameget interessantere at erfare Justitscollegiets Beslutning med Hensyn til denne Beslaglæggelse fremfor til de mange andre samtidige, eftersom Folkebladets Redacteur, der formodentlig allerede forinden den omqvæstionerede Artikel overantvordedes Justitsraad Reiersen har gjort Selskabets Skriftcomitee bekjendt dermed, skal have opfordret denne Comitee til at erklære, hvorvidt den maatte billige eller tiltræde Artiklens Jndhold. Jfølge de sidste Valg bestaaer denne Selskabets Skriftcomitee, foruden af Formanden Lic C. Müller, af følgende Medlemmer: Overlærer Olsen, Mag. Hammerich, Prof. Larsen, Cand. Allen, Dr. Ballin, Prof. Engelstoft og Pastor Marchmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Kjøbenhavns Tivoli, som nu er færdig, aabne i Tirsdags Eftermiddag. Man kan ikke negte, at det Hele er udført med megen Smag og gjør Entrepreneuren Ære. Strax ved Jndgangen seer man til Venstre et Buffet, og vedbliver man i denne Retning kommer man først til Theatret, dernæst atter til et Buffet, noget derfra til en Divan, nedenfor hvilken 4 Lystbaade ligge i en lille Havn; derpaa følger Concertsalen, og lidt derfra en anden Divan, ved Siden af hvilken Voxcabinettet ligger, noget derfra staaer Rutschbanen; og langs Tømmerpladsen er Keglebanen anlagt og den Deel af Skydebanen, hvor Skiven staaer, den øvrige Bane løber parallelt med Rutschbanen, naar man er kommen forbi denne møder man Carousselbanen, bag hvilken og op til Bazarbygningen smaae Lysthuse ere anlagte; man naaer nu Bazarboutikkerne, mellem hvilke Restaurationen er anlagt, paa de forskjellige Planer er der Circus for Kunstberidning og Liniedands m.m. Det Hele frembringer en smuk arrangeret og riig Afvexling paa forskjel(Berl. Tid) lige Forlystelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Søndagen den 28de Mai sidstleden savnedes den hos Væver Wriedt i Loya tjenende Katharine Hardt ved hendes Morgenarbeide. Sengen, hvori hun, som man kunde see, havde ligget om Natten, var forladt, og paa den tilsideslagne Overdyne laae hendes Søndagshat og en Haandøre. Hendes ved Siden af Sengen staaende Kuffert (en Fyrrekiste, 2 Alen lang og 1 Alen bred var tillaaset. J Begyndelsen lagde man ingen Vægt paa hendes Forsvinden, i den Tanke, hun kom vel snart igjen. Siden søgte man hos Naboerne og hos hendes Forældre i Byen Hutzfeld; men da dette ikke ledte til noget Resultat, skred man op paa Formiddagen til Aabningen af hendes Kuffert, for om muligt af de manglende Klædningsstykker at slutte sig til Formaalet for hendes Bortfjernelse. En Smed aabnede Kufferten, og heri laae Pigens Liig, holdende i den ene Haand Nøglen til Kufferten. Hendes Næse og Mund bare Spor af nogen Forblødning. Under det den følgende Dag foretagne Lægesyn fandtes flere Saar i hendes Hoved, hidrørende, som man antog, fra den paa Sengen liggende Øxe. Man sluttede, at Pigen selv havde tilføiet sig disse, for at dræbe sig selv, og da dette muligt ikke har villet lykkes, er hun steget i Kufferten, for at qvæle sig. Postmesteren i Vordingborg, Overkrigscommissair Høegh Guldberg (hvis Fyrværkeri=Establissement nylig afbrændte, som skal have udviist megen Activitet og Brugbarhed i Postvæsenets Tjeneste, er, som det forlydes, af Generalpostdirectionen bleven ansat som Reise-Controlleur ved Postvæsenet med 2,300 Rbd. aarlig Gage. Oprettelsen af en saadan Post, der kan have et bestandigt Jndseende med Provindspostvæsenet og Provindslocaliteterne, maa vistnok ansees som saare hensigtsmæssig, og for dens rigtige Besættelse borger den reformatoriske og omhyggelige Mand, der fortiden gjør sig gjældende i Postadministrationens friere Ledelse. (Aalb. Av.)Hr. Fribert er, efter Brev fra ham, ankommen til Halifax, har derfra begivet sig til de nordamerikanske Fristater, hvor han vil søge saa langt vestlig ind som muligt og formodentlig anvende de foranske Midler i Landeiendomme og sætte sig ned(Fædrel.) som Herremand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Jfølge Ribe Avis er i disse Dage paa Sygehuset dersteds indbragt en Dreng, der er bleven bidt i Armen af en Hugorm. Drengen vilde banke en Tøirestage i Jorden paa Heden og var ikke blevet opmærksom paa Dyret, før i det Øieblik han blev bidt. Han løb strax til sit Hjem, et Huus, rigelig 1/4 Miil fra Ribe, men fandt Jngen hjemme; han vilde derpaa løbe til Byen, hvor hans Forældre vare, men underveis styrtede han omkuld og blev funden næsten uden Bevidsthed. Hele den ene Side af hans Legeme var meget ophovnet og ganske blaa. Ved hurtig anvendt Lægehjælp kom Drengen snart til Bevidstheden igjen og er nu helbredet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Ved Dronninglunds Herreds Rets Dom, blev den 10de August i Sagen, Raadstueskriver Raadmand Heiberg i Aalborg, contra Proprietair Formann, Jndstævnte (Formann) for brugte fornærmelige Beskyldninger og Udladelser imod Heiberg, dømt til at bøde Et Tusind Rigsbankdaler, til Hjørring Amts Fattigkasse, samt at være den i Placat af 1ste Novbr. 1837 § 3 foreskrevne Con sur underkastet i fem Aar, samt alle Omkostninger, deriblandt 50 Rbd. til den befalede Sagfører, Pro(Berl. Tid.) curator Kyhnel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Man har - siger Corsaren" – fortalt os en Anecdote og en Adelsmand og hans Søn, som maaskee gjælder en af Dhrr. Scavenius eller en anden af de nylig adlede høie Personer. Jmidlertid, uden Hensyn hertil giengive vi den, som vi have hørt den. - Fader og Søn skulde stige op i en Karret, og, da ingen Tjener var ved Haanden, vilde Sønnen slaae Trinnet ned for Faderen. Men denne greb ham i Armen og sagde: Min Søn, Lad hellere mig være Tjener for Dig; thi Du har een Abne meere end jeg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Jfølge Loll. Post. har Communalbestyrelsen i Maribo allerede gjort de indledende Skridt til Kjøbet af afdøde Biskop Rasmus Møllers Gaard, der agtes anvendt til Skole. J dens Møde den 8de d. M. valgtes nemlig en Comitee, som bestaaer af Dhrr. Catechet Bergenhammer, Cand. Theol. Møller, Kjøbmand Knud Sidenius, Skomagermester Techow og Muurmester Mertins. Denne Comitee er det overdraget at udarbeide et foreløbigt Forslag, der snarest muligt vil blive forelagt Byens Borgere og Jndvaanere i en Raadstueforsamling, til hvilken det da formeentlig vil blive overladt at lade bemeldte Forslag komme til Overveielse af en af Forsamlingen i saa Henseende udnævnende Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Reisende fra den 9de til den 16de August 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Mad. Kruse; Postmester Jantzen. Med Personposten: Fru Ludvigsen; Discipel Wilhelm. Udenfor Posterne: Kjøbmand Møller med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Postmester Jantzen; Jomfru Christensen; Skolelærer Olsen med 2de Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Med Dampskibet Caroline Amalie, ankom fra Kjøbenhavn til Gaabense den 11te August: Cand. Kampmann, Dreiermester Hertz, Kjøbmand Kølle; Handelslærling Klein; Madame Lund med Søn; Adjunct Smidth; Madame Jensen; Stadstambour=Fahlberg; Forpagter Meincke med Kone, Søn og Pige; Mad Olsen med Søn, Kjøbmand Bønnelyche; Skomagermester Borch; Gaardmand Hansen; Enken Christophersen; Kæmner Kragh med Kone, Datter og Tante; Jomfru Grandjegn; Tjenestekarl Petersen; Jomfru Schreiber; Mad. Mortensen; Adjunct Lund; Jomfru Bastrup; Skræddersvend Strange. – Samme Dag afgik til Svendborg og Flensborg; Frøken Mynster; Mad. Sidenius; Gaardbestyrer Schrøder; Drengen Juncker; Tjenestekarl Rasmussen; Mad. Hansen med Barn; Secretair Schmidt med 2 Børn, Søster og Pige; Docter Winding; Seminarist Schmidt. – Med samme Skib ankom den 14de August fra Flensborg og Svendborg: Cand. Jørgensen; Contoirist Mackeprang; Mad. From; Hr. Petersen; Fru Agentinde Voigt; Jomfru Hasle; Hr. Voigt; 3 Haandværkssvende. - Samme Dag afgik til Kjøbenhavn: Mad. Wraae med 2 Sønner og 2 Døttre, Kjøbmannd Kiskymed Kone, 3 Børn og Pige; Møllebestyrer Jbsen; Madame Petersen med 2 Døttre, Professor Petersen med Frue, . Døttre og Søn; Skomagermester Borch med 2 Børn; Stud. Boberg; Hr. Budtz; Fru Thomsen; Grosserer Topp med Frue, 2 Søstre og 2 Børn; Pastor Dresler med Kone; Frøken Winckel=Horn; N. Rasmussen; Cand. Leuning; Jfr. Schreiber, Frøken Bertouch; Baron Bertouch-Lehn, Mad. Kattrup med 2 Døttre, Fru Kammerherreinde v. Jessen med 2 Sønner; Jomfru Rønnenberg med Søstersøn; Frøken Rothee; Major v. Ellberg med Frue og 2 Børn; Pastor Fogh; Cand. Rasmussen med Søster; Cand. Glahn; Gartner Föthz; Bagermester Bastrup; Malermester Smith; Forstelev Nielsen; Polytechniker Friederiksen; Mad. Schierning; Jomfru Sidenius; Mad. Matzen, Jomfru Matzen; Cand. Berg; Handelsgartner, Meyer; Student Koch; Landvæsenselev Sievers; Tambour Petersen; Cand. Budtz med Kone og Pige; Skomagersvend, Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Med Dampskibet Christian den Ottende afgik den 11te August til Kjøbenhavn: Skræddermester Petersen: Vævermester Jørgensen; Toldbetjent Jacobsen med Barn; Cand. jur Winther, Discipel Møller; Jomfru Aagaard; Skuespiller Mayson med Kone; Handskemager Børresen; Frøken Gall schiøt med Niece; Mad. Heckscher med Barn; Jomfru Herz med 2 Cousiner; Mad. Christensen; Sadelmager Petersen: Garversvend Jensen; Cand. Mørck-Hansen med Niece; Jomfru Bregendahl; Seminarist Torbensen; Capitain Sidenius; Tobaksfabrikeur Nobel; Guldsmed Jespersen; Veibetjent Soel; Skræddermester Jensen; Studenterne Müller og Mathiesen; Urtekræmmer Ancker med Kone, 3 Børn, Jomfru og Pige; Mad. Bottern; Cand. Jørgensen. - Med samme Skib ankom den 15de August fra Kjøbenhavn: Jomfru Clausen; Tømmersvend Olsen; C. Madsen; P. Bruserup; J. Bein; Cadet Macdougall, Sadelmager Løve, Pigen Rasmussen; Skræddermester Jensen, Kjøbmand Møller med Kone, 2 Børn, Pige og Karl, Apotheker Helm; Toldbetjent Jacobsen med Datter; Kjøbmand Brabrand; Enkefrue Rosenkrantz med Datter; Enkemadame Schrøder, Premierlieutenant Jpsen med Datter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Blandinger. J et tydsk Provindsblad skal man nylig have læst følgende Anecdote: Prindsen af - - landede i en lille Stad for at aflægge et Besøg paa et nærliggende Slot. Borgmesteren indfandt sig strax for at gjøre Prindsen sin Opvartning og bønfaldt ham ydmygeligst at han ved sin Tilbagekomst vilde gjøre hans ringe Huus den Ære at træde ind deri. Prindsen undskyldte sig, men den veltalende Borgemester vidste at beseire alle hans Jndvendinger, og i den Tanke, at han vel havde arrangeret nogle af de sædvanlige ravnekrogske Festligheder, eller i det Mindste sat sig i Bekostning med at indrette et pragtfuldt Sovekammer med Tilbehør, lovede Prindsen endelig at komme. Hvor forbausedes han ikke, da han om Aftenen fandt Huset mørkt og stille og Døren lukket. Jmidlertid bankede han ufortrøden paa. Endelig blev der lukket op, og en Pige viste sig i Negliger med en Natlampe i Haanden og bad ham at træde indenfor. Efterat han i nogen Tid havde staaet og ventet kom Borgemesteren bukkende og skrabende, i Slaabrok og Tøfler, og spurgte, idet han ned Søvnen af Øinene, hvad hans Høihed befalede. Da Prindsen ingen Anretning af noget Slags saae forlangte han ikke Spise eller Drikke, men sagde, at han ikkun trængte til at komme til No. Ja, svarede Borgmesteren, saa kan jeg tænke, at Deres Høihed strax tager ombord, men naar De igjen kommer til vor By, haaber jeg at nyde den Lykke at see Deres Høihed under mit Tag. Dermed gik Prindsen, men skal paa Gaden, under megen Latter have sagt til sine Ledsagere: Den Borgemester er da det største - - jeg endnu har seet!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
J Preussen er det bleven paalagt Embedsmændene at holde sig borte fra alle saakaldte Fest maaltider, eller lignende Manifestationer, hvorved Folket udtaler sig over een eller anden Begivenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet respective under 1ste og 4de de har beordret Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, Commerce secretair A. P. Liunge og Redacteuren af Bladet Corfaren, Kobbertrykker D. Krag tiltalte for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, Førstnævnte med Hensyn til Jndholdet af nogle i Kjøbenhavnspostens" No 176 for Løverdagen den 29de f. M. indførte Artikler og Sidstnævnte med Hensyn til Jndholdet af en i Corsarens No 149 for Fredagen den 28de f.M. indrykket Artikel, det bliver herved bekjendtgjort i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 9de August 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Bestemmelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-17
Præmiepløiningen paa Lolland. Det oeconomiske Selskab i Mariboe Amt foranstalter iaar afholdt een Præmiepleining, under følgende Bestemmelser; Præmiepløiningen udføres under Bestyrelse af Dhrr. Kammerraad Nyholm, Proprietair Lange og Forvalter Müller samt Districts-Commissairerne for 2det District, Dhrr. Kammerraad Friderichsen, Forpagter, Tiendecommissair Fibiger, Forpagter Madsen og Procurator Aagaard. Den foretages paa en Mark ved Bramslykke, beliggende mellem Nysted og Saxkjøbing, den 5te October førstkommende, Formiddag Kl. 9. Beboerne paa Landet og i Kjøbstæderne i Lollands-Falsters Stift have Adgang til Deeltagelse i Præmiepløiningen. Enhver, der vil pløie, maa selv medbringe Heste og Plov. Kun Plove uden Hjul eller Stylte maae bruges. Dersom flere ønske at pløie med de mindre americanske Plove for at concurrere til Præmie, vil der for disse blive anviist særskilte Lodder, og 2 af de i 12te Post udlovede mindre Præmier dertil nærmere vorde bestemt. Man indlader sig ikke paa at bedømme Plovene, og mindre godt Arbeide finder ikke Undskyldning i en mindre god Plov. Ved Lodtrækning bestemmes, hvilket Stykke Enhver skal pløie. Det tillades Pløierne at medbringe nogle Stokke, hvormed de paa Ageren kunne afsætte de to første Linier, efter hvilke de pløie. Til at bedømme Arbeidet vælges 3 kyndige Bønder, og kun naar disses Mening ikke er eenstemmig, afgjøres Sagen af Comiteen for Præmiepløiningen. Da det er tænkeligt, at To eller flere kunne pløie saa eens godt, at Dommerne forblive i Uvished om, hvo af den burde belønnes, saa er der sørget for, at nogle Agre, foruden de, hvorpaa de egentlige Forsøg finde Sted, ere afmaalte, forat saadanne Pløiere kunne herpaa gjøre nye Forsøg, der kunne lede til endelig Bestemmelse. Jo mere Furen nærmer sig Retlinien, jo nøiagtigere de 8 til 9 Tommer brede og 5 til 6 Tommer dybe Pløiestrimler, ere afskaarne i Brede og Dybde, jo fuldkomnere de ere vendt og eens henlagte, jo bedre ansees Arbeidet og jo større Adkomst giver det til Præmie. 8 Præmier ere bestemte til at uddeles, nemlig: paa 20 18, 16, 14, 12, 10, 5, 5 Rbd. Sedler. De, som vinde Præmie, faae tillige et Beviis for deres udviste Duelighed.