JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Primairforsamlinger havde der været 958228 Stemmende, af hvilke 914853 havde antaget Constitutionen, 41892 forkastet den. Om Decreterne havde 270000 Borgere givet deres Stemmer, og af dem 167768 antaget, og 95373 forkastet dem. - Leidenske Aviis tilføyer: at altsaa ikke den Trediedeel af de Stemmende har forklaret sig om Decreterne, og at atter igien ikke de to Trediedele af disse have antaget dem, og vil den deraf giøre den Slutning, at Almeenvillien i denne Sag endnu er afgjort. Efter at have hørt Gomers Jndberetning, tog Conventen to Decreter, i det første erklærede den i franske Folkets Navn, at Constitutionen er antaget, og bliver Republikens Grundlov, det andet: at Decreterne af 5te og 13de Fructidor ere Republikens Love, og at Valgforsamlingerne ere forpligtede til at efterkomme dem. Paa Goupilleaus Forslag vedtoges, at dette Decret samme Dag skulde bekiendtgjøres i Paris, og ved overordentlige Courerer sendes til Departementerne og Armeerne. Mod det andet af disse Decreter fandtes imidlertid nogle Jndsigelser. Blandt andre besteeg Pelet Talestolen, for at erklære, at han ikke ret havde fattet Udslaget af Stemmerne for de to Decreter. Fernat forklarede ham nu dette Udslag, og viiste ham, at Majoriteten var 72000 Voterende; men Pelet paastod, der i denne Henseende ikke maatte være mindste Tvivl, og æskede, at alle Stemmer maatte i Colonner aftrykkes. Et Medlem af Committeen erklærede, at en saadan Fortegnelse var gjort, og derpaa ikke blot de Stemmendes Antal tilføyet, men og, om Antagelsen var skeet eenstemmig eller ved Pluralitet; og hvor Protocollen kunde indeholde Constitutionens Antagelse, var den ikke bleven regnet med for Decreterne; at Committeen overalt med den strængeste Nøyagtighed havde indskrænket sig til blot at optælle de fuldkommen formelige og kiendte Stemmer, saaledes som den havde faaet dem. Denne Forklaring blev optagen med meget bifald, og nu vedtoges med megen Høytidelighed begge Decreter, og blev tillige vedtaget, at Valgforsamlingerne skulle møde næstkommende tolvte October, og i det seeneste være færdige den 21de, og at den ny Lovgivning skal danne sig næste 6te November. Midlertid vedblive de anticonventionelle Skribenter at egge Folket i Paris, og beraabe sig ved den Leilighed paa det lidet Antal, der har stemt, for at paastaae, at de øvrige ikke have antaget Constitutionen, og end mindre to Trediedele Decreteerne; ogsaa har man, under Navn Brutus, du sover, udspredt et Flyveskrift, hvori man opfordrer Boissy, Lanjuinais, og flere, formodentlig af de meest agtede Deputerede, at modsætte sig dette Gienvalg, som midlertid ingen Repræsentant, uden Saladin, har anket paa J Mødet den 21de decreterede Conventen, at de Emigreredes Fædre, Sønner, Brødre, og andre Nærpaarørende, saavel som de ubeedigede Præster, og de, der have tilbagekaldet deres Eed, fra Decretets Bekiendtgiørelse af skulle opgive de administrative, judiciale, eller municipale Functioner, de beklædde, dog undtages Frænder af saadanne Emigrerede, som vare udslettede af Listen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Den 22de fremstod ved Conventens Skranke en Deputation flygtede Polakker, for at begiere, at Frankerig, skulle anvende sin og sine talrige Allieredes Jndflydelse, at det ulykkelige Polen kunde faae sin Selvstændighed igien. Neppe tang dens Ordfører, før Merlin fra Dou at paastod, en saadan Adresse slet ikke burde have været forelæst ved Conventens Skranke, uden først at være meddeelt Almeenvelscommitteen, og æskede Dagens Orden. Tallien meente vel, at Præsidenten i det mindste urde sige disse arme Polakker nogle trøstelige Ord; men (ambaceres svarede: at, hvorvel Friehedens Land stedse vilde være et Tilflugtsted for dem, der havde liidt for Frieheden, krævede Almeenvellet dog Vaersomhed, og man maatte ikke af en bedragelig Medynk sætte Republilens Skjæbne paa Spil. Det blev da ved Dagens Orden. Jkke mindre vigtigt var den 24de et Foredrag af Yerlin fra Donai, hvorved han foreslog: at Belgien, Lüttich, Luxembourg, og Limbourg skulde foreenes med Frankerig. Man var allerede paa Veye, tumultuarisk at decretere det; men Lanjuinais og Lesage fordrede mod vere Overveielse. Lesage sagde sagtens tænker ingen paa at give disse Lande tilbage; men om der ikke endnu, foruden Tilbagegivelse og Forening med Frankerig, var en tredie Vey at bestemme deres Skjæbne paa det, var det store Spørgsmaal. Det hele Forslag blev da beordret til Trykken, og skal tre Dage, efterat det er uddeelt trykt, foretages paa ny. Baudin af Ellevecommitteen er nu Conventpræstdent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
London, den 25de September. Om den til franske Kysten bestemte Flode og Rustning have vi ingen nærmere Efterretning, da den først den 17de skulde afgaae fra Øen Hougt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Fra Cap have vi Efterretning til 27de Junii, da Elphinstons og Blankets forenede engelske Floder laae i Simonsbay. Hollænderne vægrede sig stadig at overgive sig, opkastede Batterier, og havde en Leyr i Falsebay. Deres Hovedmagt havde de samlet i Capstaden, der ligger 20 til 30 engelske Mile fra Simonsbay.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Livorno, den 17de September. Den 1ste var atter en Fægtning til de Franskes Fordeel. Piemonteser ne angreb 1400 Mand stærke Colle di Cerise; men dreves efter 6 Timers Fægtning tilbage, og mistede, foruden de mange Døde og Saarede, 400 Fangne. Om den ved Limonetto forefaldne Fægtning ere endnu ingen officielle Beretninger indløbne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Den Forstærkning, Kellermanns Armee af Ostpyrenæerarmeen har faaet, beløber sig til 15000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
J Neapel er Hertugen af Medicis dømt fra Livet for Deelagtighed i den meget omtalte Sammenrottelse. Garden, hvoraf mange Officerer ere hæftede, skal casseres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Haag, den 29de September. Provindsen Geldern har i sine Raadslagninger om et Nationalconvents Sammenkaldelse besluttet, at tiltræde Hollands, Utrechts, og Overyssels Resolutioner. Samme Provinds har ogsaa i en i denne Maaneds Begyndelse udstædet Bekiendtgiørelse forbudet Livreer, samt Vaaben paa Vogne og Ridetøy. Ligeledes har den i en anden Publication fra 9de September bekiendtgjort, at henrettede Personers Liig strax efter Executionen skulle afleveres til deres Frænder, og ingen skal med nogen Bebreidelse krænke saadanne Menneskers Frænder, eller noget Menneske, der har maattet udstaae en lovlig Straf. Ligeledes skal Torturen være afskaffet for stedse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Frankfurt, den 29de September. Endnu have de Franske ingen alvorlige Anstalter gjort til at gaae over Maynfloden. Deres Linie strækker sig fra Høchst over Hochheim til Wisbaden, og neden for denne Strækning camperer deres hele Armee. General Jourdan har sit Hovedqvarteer i Wisbaaden, General Hatry i Hofheim, og de franske Forposter staae i Hochheim, Kostheim er besat af Rødkapperne. Paa den Side ved Mannheim, faae Østerrigerne betydelig Forstærkning fra Overrhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Den 26de passerede 10000 Mand Brüchsal. Forbindelsen imellem Clairfaits og Wurmsers Armee er fuldkommen betrygget, og begge Generalerne have havt et Møde i Heidelberg. Clairfaits Qvarteer er igien i Arheiligen, og i den Egn cantonnerer for det meste Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
J Maynz seer det meget krigerisk ud. De Franske have nu og indsluttet det fra den casselske Side, efter at de Østerrigske først havde kastet nogle Regimenter Forstærkning derind, og drevet 500 Stykker Hornqvæg fra Naboeegnene did. Ogsaa have de givet meget krigerske Anordninger, der blandt andet sætte Dødsstraf paa at ophøye Fiendens Styrke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Coblenz, den 28de September. De Franske begynde at arbeide aa de lige over for Fæstningen Ehrenbreitstein beliggende Høye, og synes at vilde oprette Batte rer, for derfra at beskyde Østerrigerne i Dalen Ehrenbreitstein, og fordrive dem fra denne Post, der er dem meget nødvendig til at beleire denne med 350 bouches a fen forsynede Biergfæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Wien, den 26de September. Medens Churfyrsten af Maynz, og Bispen af Speier, og Margreven af Baden, og Hertugen af Zweybrücken, og flere tydske yrster ved Rhinen flygter for de Franskes Vaaben, fortælle Aviserne om det hellige romerske Riges Overhoved, at han agter at tage til Schloshof, der at more sig med Jagten og de tydske Operister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Kiøbenhavn, den 12 October. Den 12te Junii er Student Wolf Frederich Engelbreth confirmeret at være Sognepræst for Lydersløv og Frøsløv Meenigheder i Sielland. Den 28de August er Examinatus Juris, Mogens Nyeborg, forundt Bevilling at være Procurator i Thisted Amt. Den 11te September er Conferentsraad og overordentlig Gesandt ved det Kongelige spanske Hof, Hr. Christoph Wilhelm von Dreyer, beskikket til Geheimeraad. Den 25de September er Sognepræst Hr. Andreas Reinhard Schreiber, confirmeret at være Sognepræst for Soderup og Eschildstrup Meenigheder i Sielland. Student Hans Jørgen Naschou beskikket at være residerende Kapellan i Middelfarth og til Anneret Clauslund i Fyen. Sognepræst Hr. Ole Arnzen ligesaa at være Sognepræst for Wissing og Woerladegaard Meenigheder i Aarhuus Stift. Sorenskriver Lauriz Benzon Trap ligesaa at være Sorenskriver over Jedderens og Dalernes Fogderie i Stavanger Amt. Candidatus Juris Arnoldus von Westen Sylow Koren ligeledes at være Sorenskriver over Vestre-Raabøygdelauget i Christiansands Stift. Den 2den October er Student Hieronymus Heyerdal confirmeret at være Kapellan pro Persona til Ringsager Præstegield i Ag Personel=Kapellan Hr. Preben Wangershuus Stift. dal Schytt beskikket at være residerende Kapellan til Modum Præstegield i Aggershuus Stift. Residerende Kapellan Hr. Frantz Dorph confirmeret at være Sognepræst for Endesløv og Wraabye Meenigheder i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Barom. S. O. Varme. 5 October. V. S. V. N. V. N. O. O. S. O. O. S. O.S. O. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. A. B. C. og Evangelii-Bøger til sædvanlig Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
iøbenhavns Aar. muur, huustain,
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Post-Tidender. Minister. paa Fredagen, den 16 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Madrid, den 27de August. Uagtet den sluttede Fred, have Garderegimenterne endnu ikke faaet Befaling at komme tilbage, ogsaa fortsættes Hvervingerne endnu, og den i Mahon seilfærdig liggende Eskadre provianteres. Den engelske Gesandt har heller ikke, siden Fredsslutningen, ladet sig see ved Hove.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Paris, den 28de September. Her seer det endnu saare uroeligt ud, omtrent 12 Sectioner, hvoriblandt Sectionerne Unite og Lepelletier især udmærke sig, danne en sand Status in Statu, erkiende ikke Conventen mere, protestere mod alle Decreter, og rive al Souverainiteten til sig. Unite har formelig i et offentlig opslaget Arrete protesteret mod det Decret af Conventen, der udelukker Emigranternes Frænder fra offentlige Embeder. Lepelletier sender hver Dag og hver Time Deputationer i Mængde til alle andre Sectioner, for at lade dem sine Skridt vide, og bevæge dem at tiltræde disse, ogsaa have de begge med væbnet Magt offentlig bekiendtgjort deres Protestation mod Decretet, der giør Decreterne om de to Trediedele til Statslov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Delaunay fra Angers har den 25de September i Committeernes Navn anmældet adskillige i Egalite-Haugen forefaldne Uroeligheder og Uordener, og udvirkede, at Politiecommissairen i Sectionen Butte des Moulius, hvor Egalitepalladset ligger, fik en Medhielper, samt at der sattes et Aftenmøde, hvori han i Sikkerheds Committeens Navn anmeldte ny, dog endnu ubetydelige Uordener. Det blev overdraget de Repræsentanter, der ere over Parises væbnede Magt, at føye alle til Roligheder fornødne Anstalter, samt nøye at binde sig til Committeernes Forskrifter. Det anmeldtes, at Sectionen Mont blant havde sendt Commissarier til Sectionen Montreuii Forstaden St. Anton, at lade den vide, at den ble permanent indtil Conventens Adskillelse, og at Conventgrenadererne havde fyret paa Folket; men Forstadens Arbeidere svarte: Vi troe ikke, at der er fyret; men er det skeet, har det været paa Royalister. Almeenvelscommitteen gav og en meget betænkelig Jndberetning om Royalisternes Rænker og Mytterier, og anmeldte tilsidst, at dersom Nationalrepræsentationen ikke var i Sikkerhed inden Parises Mure, havde Committeerne fundet Middel til at redde Frieheden. Der blev nu forelæst en Adresse til Pariserne og Friehedens og Republikens Venner, hvorved Conventen erklærede og decreterede, at den giorde de parisiske Borgere ansvarlige for Repræsentanternes Sikkerhed; og at, hvis der skulde begaaes en Forbrydelse mod deres Personer, skulde den ny Lovgivning og Fuldbyrdelses-Directoriet foreene sig i Chalons sur Marne, og befalede de republikanske Colonner at virke den ved Loven af 1 Germinal forordnede store Bevægelse. Da denne Adresse med bifald var antaget, fordrede Thibauden Conventen op, ikke længer at tie til visse Sectioners lovstridige Handlinger, hvorved de reev Souverainiteten til sig, og begierte, at Committeerne maatte aflægge Jndberetning om de Beslutninger af parisiske Seetioner, der ere fattede siden den Dag, Folket bekiendtgjorde sin Villie, samt om deres egne Forholdsregler, for Ligeledes begierte. at foranstalte Decretet fuldbyrdet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
man et Decret mod de Journalister, der offentlig prædike Plyndring, Mordbrand og Manddrab, især mod een, der idelig holder Ludvigs Liigtale, og for ikke længe siden har opfordret til at aflive alle Deputerede. Han blev da decreteret under lovlig Forfølgelse. Næste Dag sysselsatte Conventen sig med samme Sorger, paalagde Seinedepartementets Administratorer, i egen Person og med al muelig Høytidelighed at bekiendtgiøre dens Adresse; befale i Committeernes Navn, at ingen uden de tilforordnede Repræsentanter kunde i den parisiske Commune reqvirere den væbnede Magt, samt at alle unge Mennesker af første Reqvisition, der anholdes ved et Opløb, skulle ansees som dens Stiftere. Saa blev og paa en Jndberetning om adskillige parisiske Primairforsamlingers vilkaarlige Handlinger, de Præsidenter og Secretairer, der underskrev sligt, erklærede for Republikens Forrædere; tillige decreteredes, at ingen Arrestforvarer maae modtage nogen, der paa Sectionernes Befaling er fængslet. Følgende Dag indberettedes, at i Sables d Olonne var anholdt en Coureer fra Charette til Paris, hvor denne Erkeroyalist kunde sees at have meget virksom Brevvexling. J den opsnappede Depeche, sagde han, det er mig umueligt, længere at fortsætte Krigen, vil man endelig virke en Contrarevolution, maae man foreene sig for den i Paris. Man denoncerede nu et i Paris værende royalistisk Centralcommittee, hvorom Tallien forsikkrede, Sikkerhedscommitteen vedbørlig var underrettet. Understøttet af Tallien og Talot fordrede Barras hurtige og skarpe Forholdsregler mod Uroestifterne, Journalisterne, Emigranterne, og Chouannerne, og angav, at endnu i Gaar en Marqvis Montarran var hæftet, fordi han uddeelte Patroner. Tallien foreslog at sætte en Krigsret i Paris, og skyde Chenans og Emigranter; den sidste forsikkrede, man i Paris havde seet 41 Chouanshøydinger, der hværvede og gjorde megen Ustyr. Paa Barras Forslag decreteredes, at Committeerne skulde holde strængt Politie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Basel, den 26de September. Af en Tractat, med Pfalzbayern og Hertugen af Zweybrücken er saa godt som sluttet, lader sig begribe af den Maade, Düsseldorf og Mannheim ere overgivne paa. Desmere bekymret er man, hvordan det fra østerrigsk Side vil gaae disse Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Heppenheim, den 1ste October. Man synes fra keiserlig Side at have alvorlige Hensigter paa Mannheim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Frankfurt, den 2den October. J Heidelberg, blev den 26de September i det keiserlige Gouvernements Navn frataget samtlige pfalziske Tropper deres Gevær o. s. v., og den 27de offentlig bekiendtgjort, at man under Livsstraf ikke maatte føre nogen Krigen vedkommende Brevvexling, og skulde afholde sig fra alle Samtaler til nogen af Parternes Fordeel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Haag, den 3die October. Næsten var det i denne Uge kommet saavidt, at vi havde faaet National-Convent. Clubbernes Centralforsamling, som Raadslagningerne derom varte for længe, vilde alt give Decret til selv at oprette Conventen, og havde allerede føyet Anstalter, der skulde understøttes af de andre Provindsers Stæder. Udførelsen skulde begynde Dagen derpaa. Men Generalstaterne og Hollands Stater gjorde denne Plan til intet ved et forrige Onsdag givet Decret: at alle Provindser til den 15de i denne Maaned skulde have afgivet deres Beslutning om Conventets Oprettelse. Seelands Repræsentanter have besluttet, at tilstaae deres Deputerede ved Generalstaterne den Bistand, de i Følge deres Forretninger kunne giøre Fordring paa, og at ansee enhver dem viist Forhaanelse som en Fornærmelse mod det hele Seelandske Folk. Tillige skulde deres Deputerede erklære Generalstaterne, at de ikke uden hiertelig Misnøye kunde ansee den almindelige Centralforsamlings uforskammede og overilede Skridt, og at de ikke ved nogen Ting i Verden vilde lade sig tvinge til, at samtykke et Nationalconvents Sammenkaldelse, saa ikke det af dem forestilte Folks udtrykkelige Villie begierte det. J dette nu snart ventelige Nationalconvent vilde Holland komme til at spille en betydelig Rolle, da Medlemmerne skulde vælges efter Folkemængden, og følgelig enne eene Provinds af de 220 Medlemmer, Conventen skulde bestaae af, vilde komme til at give de to Trediedele. Foruden ovenomtalte Beslutning, har Provindsen, Holland ogsaa vedtaget: at, hvis de andre Provindser, skulde giøre Vanskeligheder, vilde den virke selv med til at faae Conventen oprettet. Det er altsaa at befrygte, at Provinds vil vise sig mod Provinds, da de neppe alle blive for Conventen. Fra Seeland venter man i det mindste en ny Protestation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Midlertid vedbliver det væbnede Borgerskabs Forsamling at fortsætte sine Raadslagninger i Schuttersdoele.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Hollands Repræsentanter have ved en Bekjendtgiørelse opfordret alle dem, der ved Revolutionen af 1787 bleve forviiste, eller rømte, at vende tilbage til deres Hiemstavn. De Uformuende skulle forsynes med Reise enge, og ved deres Hiemkomst finde al muelig Undersøttelse. Blandt andet have de første Fordring paa ledige Embeder. Cap holder sig endnu, og meenes at kunde forsvare sig mod de Engelske Brüssel, den 24de September. Mellem de Forat dringer, der forestaae vort Land, regner man Abbediers, Domcapitlers, Biskoppers, og Klosteres Ophævelse, og Præsternes Formindskelse. J visse Folks Øine hedder dette, at angribe Religionen, ogsaa skal en Coureer være afgaaet til Conventcommitteerne med Forestillinger derimod. Jstedet for den her paa Sending værende, og nu blandt andet for sin urepublikanske Overdaad anklagede Deputeret Lesevre, er Michand kommet. Af de to Partier i Frankerig, hvoraf det eene vil have Nederlandene foreenede med Frankerig, det andet, at de skulle oprettes til en foedereret Republik, meenes den sidste at vinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
London, den 25de – 29de September. Om den Seyer, Charette skulde have vundet over Republikanerne, haves saa liden Bekræftelse, at han endog meenes at have seyret saa aldeles incognito, at ikke engang SirBoorlase Warren, end sige Republikanerne, have mærket det mindste dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Greven af Puisaye skal midlertid lykkelig være ankommen til hans Armee. Ogsaa have Emigrantcorpsene behængt deres Faner med et Flor, enten det nu skeer for at gienkalde sig deres egen Dødelighed, eller, som Aviserne meene, for at opflamme sig til at hævne deres paa Qviberon faldne Brødre, i hvilket Tilfælde de vel maatte ønske sig noget stærkere end de 2900 Mand, de anslaaes til at være, og som endnu opholde sig paa den næsten øde Øe Houst, hvor de leve af Fiskerie, og lide af epidemiske Sygdomme. En Brander har Engelland endnu sendt til Qviberon, ogsaa er Hertugen af Bourbon gaaet ombord paa Orlogskibet Robuste, for at følge efter Monsteur til franske Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Ogsaa i Engelland har man fra Cap. den Efterretning, at Hollænderne have afslaaet at give sig, og ere besluttede at værge sig til sidste Mand, saa at de Engelske, hvis det kom til Træfning, torde finde vore Modtagelser. 400 Engelske ere fra St. Helen gaaede did, for at understøtte Angrebet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Breve fra Barbadoes bekræfte den sørgelige Tilstand paa Demerary og St. Vincent; daglig opdages paa Demerary ny Sammenrottelser; og uden største Anspænding og hurtigste Hielp er det uden Tvivl tabt. Det samme skrives fra St. Vincent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Da de til Vestindien bestemte Tropper ikke kunne afgaae saa snart, som man i Begyndelsen troede, formoder man 34000 Mand vil ufortøvet blive bortsendte, for indtil videre at betrygge de engelske Eiendomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Til Portsmouth er fra Admiralitetet kommen en Ordre, paa alle Krigskibe at formindske Søefolkenes Antal, og erstatte Afgangen ved Landfolk, et Skib af første Størrelse faaer kun 90 Mand, istedet for 140, og saaledes de øvrige i Forhold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
J øvrigt høres idelig, snart fra et Sted, snart fra et andet, om Uroeligheder og Misnøye, hvortil Dyrtiden, giver Anledning, og som blandt andet nylig i Derby har været saa stærk, at Milicen alt havde befaling at fyre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Frankfurt, den 3die October. Det vigtigste, der paa nogle Dage er forefaldet i vor Egn, er Jndtagelsen af Kostheim, som de Franske forgangen Nat indtog efter 24 Timers Kanonade, og derved nærme sig Maynz saameget mueligt, der nu gandske er omringet af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
J Nat, især siden den tidlige Morgenstund, hører man her fra Maynz af den hæftigste Kanon- og MusketMan veed ikke Aarsagen tilforladelig, dog forsikkrer man, at der er fra Casseler=Skandsen skudt paa Beleirerne, der arbeide paa Approcher og Contrabatterier, ogsaa siges, at de Franske paa hiin Side Rhinen have vovet en Storm paa Maynz. Det sachsiske Riigscontingent, der stod ved Rabenhausen, har af Churfyrsten faaet befaling, at drage sig af den sachsiske Grændse, og er strax brudt op, og marcheret over Aschaffenburg. Alle Contingenter have nu forladt den keiserlige Armee, de faa undtagen, der findes i Fæstningerne Maynz og Ehrenbreitstein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Kiøbenhavn, den 16 October. J Tallotteriets 547 Trækning i Wandsbeck, den 13de October, udkom følgende Nummere: II. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.