Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-06-10
Fædrelandet" indeholder et Brev fra Christiania, hvori de Festligheder beskrives, som de norske Studenter foranstaltede den 17de Mai. "Musikken gik - hedder det - spillende Nationalsangen, der blev istemt af Alle, foran ud af Salen og op paa Fæstningsvolden, hvor Man sang Friheds- og Folkesange. Derfra holdt Man under klingende Spil (af "Marseillasen") sit Jndtog paa gamle Akershuus (den øvre Fæstning), hvor Vagten traadte i Gevær og hilsede den ungdommelige Skare, som drog op paa den høieste Tinde, og under det norske Flag, der iaar for første Gang paa denne Dag varede fra denne Høide, afsang Schwachs Flachsang, der endte med levende Hurraraab. Da Man drog ud af Fæstningen, istemtes et "Leve for den væbnede Magt. Ved Middagstid holdtes som sædvanlig et Festmaaltid i Studentersamfundet. Salen var prydet med et Prospect af Eidsvold og med det norske Rigsvaaben, omgivet af Faner og Flag, imellem hvilke Spyd og Hellevarder, blinkede; paa den ene Side af disse fædrelandske Uafhængighedsværker faaes Kongens, paa den anden Dronning Josephenes Billeder. Ved Bordet udbragtes Skaaler for Kongen med det Ønske, at Himlen maatte skjænke ham Kraft til at levendegjøre sit kongelige Valgsprog, "Sandhed og Ret", for Fædrelandet, for at Oplysning, sand Kjærlighed til det hele Fædreland og Frihed i Forening med Retfærdighed maa rande i Norges Thingsal, for "det svendske Broderfolk, for "Danmark, foran hvilken en dansk Nationalmelodi blev spillet. Directeuren fremstillede Danmarks Kamp for Sprog og Nationalitet som en Strid, ei for Danmark ene, men for hele Norden, hvorfor alle Normænd med Varme maatte yttre deres Deeltagelse for denne Sag, hvis seierrige Fuldendelse man maatte være berettiget til at haabe af Dannerfolkets Almeenaand og dets levende og dybe Fædrelandskjærlighed. Han sluttede: "Overbeviist om, at denne Medfølelse bestæller Eder, opfordrer jeg Eder til med mig at istemme det Ønske: "Leve Danmark, gid det maa blive frelst for Norden, gid det maa blive frit og lykkelig." Det danske Flag og Skibsmærke. J Apenrader Ugebl. hedder det: "Den schleswigholstein ske Flagmani er her traadt i en ny Phasse. Sidste Søndag saae vi fra det Hr. Dr. Neuber tilhørende Badehuus et Dannebrogsflag vaie, der istedetfor det kongl. Navnechiffre var forsynet med det schleswigholsteinske Vaaben. Et lignende Flag var heiset underGaflen, altsaa som Nationalmærke, paa et, en herværende Skibsrheder tilhørende, nytbygget Fregalskib, og da dette Fartøi senere vil komme til at passere Øresund, er det vel muligt, at Kronborgs Fæstning vil blive hilset med det nye Statsemblem. Bemeldte Skibs Agterspeil er desuden prydet med Schleswigholsteins Vaaben og den odløse Devise Vi laven" &c., samt det store Frelsens Aars Aarstal 1460. Efter Forlydende skal samme Skibsrheder have høiligen do leret over, at hans smukke Skib skulde ibrændes Mærket dansk Eiendom", og udtalt sit Ønske at see i dets Sted Stemplet schleswigholsteinisches Eigenthummen da Vedkommende erklærede, at maatte bruge det gamle Stempel indtil den det nye arriverede, skal man have fundet paa paa det Middel at skiule den danske Vederstyggelighed ved at nagle et Bræt derover. Vi ville ønske, at Skibet under sit nye Flag og med det skjulte Mærke maa fare ligesaa heldigt og indbringende, som da det førte det danske Flag uforfalsket (næsten havde vi sagt uplettet) og aabent Mærke, paa hvilke den germaniserende Separatiome nu til Tids kaster Vrag.