JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Den 22de: Hr. Christian West Hertel, første residerende, Capellan til Domkirken i Aarhuus og Sognepræst til Weilbye, Frøken Sundt fra Løvenborg og Pige, Viintappersvend M. Lassen, Hosekræmmer J. Levring, Stud. Nicolai Steenstrup, Præsten Hr. S. Hald med Kone og Børn til Salling, Cand. Theol. P. C. Bendix til Wiborg, Friekorvoral Wandall til Randers, Kiøbmandskarl Christian Thykiær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Udpasserede. Den 23de Maii: En Smakke med Stude, tilhørende Qvæghandlerne Anders Hviid, og Michel Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
En godgiørende Kiøbmand, hvis Navn jeg ikke maae nævne, leverte mig i Aftes 4 Rdr., med Begiering, at jeg ville uddeele dem til Syge og Huusarme. Denne ædle Givers Villie haver jeg redelig opfyldt; og paa de Nødlidendes Vegne takkes herved offentlig. Aarhuus, den 23de Maii 1798. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
At det har behaget Gud, ved en rolig Død den 20de denne Maaned at hiemkalde min inderlig elskte Hustrue, Øllegaard Charlotte Schack Rathlou, fød Juel, i en Alder af næsten 60 Aar, maae jeg herved med største Bedrøvelse, bekiendtgiøre for fælles Slægt og Venner, og derhos overbeviist om deres Deeltagelse, tillige frabede mig, som ved dette store Tab i min Alderdom, saa dybt er saaret, alle Condolence-Breve. Rathlousdahl, den 21de Maii 1798. Schack Rathlou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. W. C. Schousboe. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Prædikanterne paa første Pindsedag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Froprædiken i Domkirken. Hr. Selmer. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hs. Høiærværdighed. Hr. Biskop Janson. Cand. H. Crammer. Fruekirken Hr. Provst Bechmann. Stud. Svaneberg, Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Udenlandsk. Frankrig. General Buonaparte skal den 4de Maii være reist fra Paris til Toulon og Generalerne Menou og Berthier være fulgte ham efter. Man siger at alle i Genua, Civitavechia og Bastia foranstaltede Udrustninger, skal samle sig i Toulon, og i Selskab med Flaaden der, tage Coursen igiennem Strædet ved Gibraltar, hvorpaa den skal søge med Magt at forene sig med den Cadixer Flaade, og angribe Portugal. En anden Efterretning siger derimod, at naar de Toulon ner og Cadixer Flaader ere forenede, de da skal gaae til Brest, for derfra at giøre et Angreb enten paa Jrland eller Engeland. J begge Tilfælde, synes et stort Søeslag med Lord St. Vincents eller Bridports Flaade, at være uundgaaelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Borger Francois Neuschateau, blev ved Lodtrækningen bestemt til at træde ud af Directoriummet; man bestemmer Treilhard i hans Sted. En af Directoriummets sidste Beslutninger, var at kuldkast, alle de Liverancecontracter som vare sluttede i de sidste 6 Decader, da de vare til al for stor Fordeel for visse bekiendte Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Vi har ei allene her den ubehagelige Efterretning at Linieskibet Hercules er taget af Engelænderne, men det er og vist, at Linieskibet, den 14de Julii, er i Havnen Orient bleven et Rov for Luerne, hvorved endog de øvrige Skibe der, har været i stor Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Vore herværende Blade vil bevise at det engelske Gulds vigtige Jndflydelse har bevirket den engelske Commodere, Sidney Smiths Undvigelse af Templefængslet. Denne Søeofficeer, som især havde gjort sig forhadt hos vor Regiering ved at opbrænde vore Linieskibe i den Toulønner Havn, og bestandig viiste sig som en virksom Fiende paa vore Kyster, faldt i vort Fangenskab den 14de April 1796. ved Havre, og blev under streng Bevogtelse meere holdt som en Statsfange end Krigssange. Alle den engelske Regierings Forsøg paa at faae ham udløst have været forgieves; han sad nu tilligemed sin Secretair Wright i Temple meget streng bevogtet. Fangefogeden havde endnu den særdeles befaling, at han ikke maatte lade ham komme ud, uden at der blev ham foreviist en egenhændig Ordre, dertil fra Directoriummets Præsident. Den 24de April lode sig en Deel Personer see for Temple, klædte som bevæbnede Gensdarmes, der overleverte Fangefogden falske Ordres fra Directoriummet og Søeministeren, hvorefter Sidney Smith skulle føres til Melun, paa disse falske Ordres blev han udleveret. Sir Smith var alt i Forveien forsynet med et Pas. Han blev ført til Boulevards, hvor der stod en Reisevogn færdig, som bragte ham til Høiden af Havre, hvor han om Natten Kl. 12 besteeg en Fiskerbaad og naaede med samme om Morgenen Kl. 3 Fregatten Argo, Politimesteren fik først hans Flugt at vide den 2den Mai, og han var alt i Engeland den 7de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Den bekiendte Chouanschef Coeur de Lion og 22 andre Fanger ere ved at bryde igiennem en Muur, undvegne af deres Fængsel i Rennes. Foreningsakten, hvorefter den lille Republik Gens skal henlægges til den franske Republik og deeles under An og Montblanc Departementerne, bestaaer af 14 Artikler. Genferne, som alt har aflagt deres Eed, have betinget sig at være frie for Tvangs-Contributioner og i 3 Aar for Soldatertieneste, men har derimod foræret den franske Republik deres Tøyhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Engeland. Med den Kongelige Schaluppe Orestes fik Admiralitetet den 10de Mai den vigtige Efterretning, at en fransk Flotille af 60 Kanoubaade med paa Øen St. Marcou, men at man der har været be 5000 Mand har den 1ste Maji gjort et heftig Angreb redt paa at modtage dem, og at Fienden formedelst den stærke Jld af de engelske Batterier er med et betydeligt Tab slaaede tilbage, og 6 franske Kanonbaade skudte i synk samt mange stærk beskadigede. Man regner de Franskes Tab i Døde og Saarede til 300 Mand, og de skal have trukken sig i stor Forvirring tilbage. De engelske Batterier bleve for største Deelen betienede af Jnvalider. Hvis der ei havde herskeet et ganske Vindstille, vilde det endnu gaaet de fiendtlige Skibe værre, da de engelske Fregatter sikkert havde gjort dem Rettraden besværlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Die Tidney Smith har den 9de Maii viist sig forde kongelige Personer i de samme Klæder som han var flygtet fra Frankrig i. Strax derpaa lod han det lange Haar afskiere, som han havde ladet voxe i Frankrig, og viste sig i den engelske Søeuniform. Den Committe som har været nedsadt til at undersøge de franske Fangers Behandlingsmaade, har indleveret følgende Resolution til Underhuset. 1) De Beskyldninger, at de franske Fanger have været behandlede grusomme i Engeland, er uden Grund, og kan kun være opspundne af Fienden, for derved at retfærdiggiøre sin egen haarde Medfart mod de engelske Fanger. 2) Deengelske Fanger i Frankrig, blive behandlede med en Haardhed, som man i ingen Krig har Exempel paa, og er ganske imod Folkeretten. 3) Den engelske Regiering har bestandig under billige Betingelser foreslaaet Fangernes Udvexling, men de Franskes billige Fordringer har tilintetgjort alle Underhandlinger. 4) Folberettens Grundsætninger ere grovelig fornærmet i Si Sidney Smiths Person. Det er bekiendt, at Regieringen havde sendt den fangne franske Capitain Berge ret paa sit Æresord til Frankrig, for at udvirke sin Udvexling mod Sir Sidney Smith, men han kunde intet udrette. Denne brave Officeer kom igien tilbage. Statssecretair Dundas har nu skreven ham til: At da hans Sendelse til Paris, nu ved Sir Smiths lykkelige Ankomst var opnaaet, saa skienkede Kongen ham for hans Uleilighed med at reise, og som et Beviis paa hans Tilfredshed med hans Forhold, sin fuldkomne Friehed, og Tilladelse at reise tilbage til Frankrig. Den Jver som alle Classer viser i at exercere og bevæbne sig, bliver daglig synligere; endog Jøderne tilbyder, deres Tieneste. Man regner allene i London de frievilliges Antal til 50,000 Mand. Selv Hertugen af Bedford, Grafton og andre Store tilsidesætter deres Uvillie mod Ministrene og tilbyder Regieringen i Nødsfald deres Heste. Overhovedet er Militairindretningen saaledes, at en bevæbnet Magt af 150,000 Mand, kan i Nødstilfælde inden 3 Dage forsamles til Hovedstadens Beskyttelse. Hr. For, som nu gandske har forladt Parlamentet, og den 1ste Maii har holdt en heftig Tale i Wighklubben, imod Ministrene, er af Kongen bleven udslættet af Geheimeraadslisten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Jtalien. J Piemont ere nu Urolighederne ganske standsede. De Kongelige Tropper har slaget Jnsurgenternes Hovedcorps ved Lago Maggiøre og gjort 160 til Fanger. Jnsurgenterne have derpaa trukken sig tilbage, deels paa det schweitzer deels paa det liguriske Gebeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
J Rom fortfarer de franske Commissarier med at sælge Pavens og Cardinalernes Godser og Meubler for meget ringe Priis, da der er Mangel paa Kiøbere, siden alle Fremmede, især de rige Engelændere, ere reiste derfra og de indenlandske Rige, knap kan sammenskrabe Pengene de bringe til de store Contributioner. Pavens privat Bibliothek er solgt til en Boghandler for 36000 Scudi og Raphaels berømte Tapeter har den franske Commissair kiøbt for 30,000 Scudi. J Bibliotheket skal der endnu være funden mange Juveler og meget Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Tydskland. Grev Cobenzl er den 8de Maji afreist fra Wien til Rastad. Det er og vist, at General Buonaparte skal møde ham der. Underhandlingerne imellem det keiserlige, preussiske og franske Gesandtskab skal da strax tage sin Begyndelse, og man haaber heraf Fredsværkets hastigste Slutning. De Franskes Forlangende i deres sidste Note, troer man sikkert vil blive dem nægtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Fra Schweitz skrives: At de sidste Fegtninger har været meget haardnakkede. Førend Franskmændene trak ind i Marie=Eistedeln, bleve 300 Schweitzere paa Pladsen. Nu har alle de smaae Cantoner og antaget Constitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Adskilligt. Den russiske Gesandt, Hr. von Kutschubay, har Storherren ved hans Afskeedsandience viist stor Agtelse, og givet store Foræringer; han blev og paalagt at bidrage alt sit hos sin Keiser til den gode Forstaaelses Vedligeholdelse mellem begge Rigerne. For Terelen krydser nu 22 engelske Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
J de 8 Myndtstæder i de Keiserlige Arvelande, ere i forrige Aar prægede for 26 Millioner i Guld, Sølv og Kaabermynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Den 7de Maji kom General Lafayette med sin fra America ankomne Søn og 2 Døttre til Hamborg, for efter den franske Republiks Love at bekræfte sin ældste Datters Bryllup med den unge Charles Manbourg. Dette skede hos den franske Consul Lagau, hvor den franske og bataviske Republiks Minister og deres Gesandtskabs-Secrotairer, samt den americanske Consul vare tilstæde som Vidner. General Latour Manbourg og hans Søstre vare og tilstæde. Endnu samme Aften vendte de tilbagetil deres Boepæl ved Pløen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for alle dem, der maatte have no meget at afhandle med Aarhuus Hospital, bekiendtgiøres herved, at den ved samme hidtil værende Forstander, Hr. Borgermester Rohde, fra sidstafvigte 1ste Mai haver afstaaet denne Forstander Tieneste, og at hans Søn, Examinatus Juris, Christian Wegner Rohde, indtil videre er constitueret til at besørge Forretningerne ved bemeldte Hospital.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Ligesaa bekiendtgiøres herved, at til at besørge de ved næstkommende Viborg Omslags Termin indløbende publique Penge Sager for Aarhuus Stift, af os ere blevne committerede Hr. Borgermester og Byefoged Hvid og Hr. Jørgen Kiær, Amanuensis hos mig biskopen; til hvilke de Vedkommende i bemelte Termin ville behage at henvende sig. Aarhuus, den 23de Mai 1798. O. Høeph Guldberg. H. F. Janson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
At de sædvanlige Værelser i Jægergaarden, tilligemed Haugen fra undertegnede Dato af, efter den derover med Eieren sluttede Accordt, staaer aaben for Selskabet af Kronprindsens Klubbekiendgjøres herved til behagelig Efterretning for samtlige Deeltagere i samme. Aarhuus, den 23de Maii 1798. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Min Mand Anton Friderich Wallie, Commandeur Sergeant ved det første Jydske Nationale JnfanterieRegiment, døde her i Aarhuus den 27de Martii sidstleden; hvem som haver noget til gode hos ham, ville anmelde det for mig inden de i Loven foreskrevne Tider, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt; de som er ham noget skyldig, anmodes at de inden 4 Uger fra Dato ville betale det til mig, som med Kongelig Bevilling hensidder i uskift Boe. Aarhuus, der 23de Maji 1798. Sophie Marie Margaretha Walle, fød Gosch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Auction. Tirsdagen den 29de Maji bliver 1ste Gang, Mandagen den 4de Junii anden Gang, og Mandagen den 11te Junii næstkommende 3die Gang ved offentlig Auction opraabt, Kiøbmand Christen Nielsen Borups Opbudsboes tilhørende og af bemeldte Borup iboende Gaard her i Byen, bestaaende af 22 Fag Huus, 2 Etage høi Bindingsværk, og 7 Fag Tilbygning til Leievaaning ligesaa 2 Etage høi, Til Gaarden er fornøden Gaardsrum og godt Pombevand, samt en skiøn Hauge. Dens Beliggenhed i Nærheden af Torvet giør den meget beqvem og for deelagtig til Kiøbmands Brug, ligesom dens Jndretning og er saaledes, at den er beqvem Boepæl for en Embedsmand eller anden honet Familie. Auctionen holdes de benævnte Dage om Eftermiddagen Kl. 3 slet i den bortsælgende Gaard, og Eiendommen bliver, efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner, om nogenledes antagelig Bud skeer, ved 3die Auction, absolut bortsolgt. Liebhaberne behager benævnte Tider og Sted at møde. Randers, den 15de Maii 1793. S. A. Stadieldt, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Natten imellem den 17 og 18de Maji, er bortkommen fra Gaardmand Niels Andersen i Haar, en sortebruun Hoppe med Stiern, graae i Hovedet, og en hvid Prik paa Ridestedet, som var nær ved at føle, samt en aarings Hesteplag med Stiern og lidet hvid paa den ene Bagfod med afklippet Mann. Hvor som kan give Oplysning om disse 2de Bester, ville behageligst tilmelde Eieren det, som derfore betaler en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Da Sognefogden Jens Schandrup udi Winding Bye i Tørsting Herred ved Døden er afgaaet, og en Skiftesamling i bemeldte Boe foretages udi Stervboe=Gaarden i Winding Mandagen den 11te Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 ved hvilken Skiftet forventes sluttet, saa indkaldes herved alle og enhver som maatte have noget at erindre eller fordre i dette Boe, at melde sig fornevnte Tid og Sted. Brædstrup, den 16de April 1798. Holst, constitueret Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Den 2den Julii næst om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Sr. Leth udi Nørre Sneede foretaget SkifteSamling i Stervboet efter afdøde Gaardmand Niels Johansen af Naatvig i Nørre Sneede Sogn. Uagtet det formodes at ei videre Giæld, end den som allerede er meldt hæfter paa Boen, saa indkaldes dog herved alle og enhver der formeener sig at have noget at fordre, for samme at beviisliggiøre, da Skiftet agtes sluttet Brædstrup, den 8de Maji 1798. Holst, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
De som maatte have noget at fordre udi Stervboen efter Aftægtekone Johanne Madsdatter udi SrstBye, i Nørre Snede Sogn, bliver herved i Følge Placaten af 26de October 1792 indkaldet at møde ved en Skiftesamling, der foretages hos Gaardmand Jens Pedersen i Boest den 29de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, da Skiftet agtes sluttet. Til samme Tid indkaldes afdøde Johanne Madsdatters fraværende Arvinger, om de finder fornøden at møde, da der sansynlig intet bliver at arve fordi Boen ved Auction kun beløb til 20 Rdr. 18 s. Brædstrup, den 30te April 1798. Holst, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
J et Sted paa Tørring Mark i Wrads Herred, Tingdankhuus kaldet, er Jnger Jensdatter, Enke af Selveier Huusmand Rasmus Pedersen, ved Døden afgaaet, og hendes Boe strax taget under lovlig Behandling. Den eller de, som maatte have noget at fordre, indkaldes i Følge Plakaten af 26de October, 1792 at melde sig med behørig Ligitimation, ved en Skiftesamling, som til den Ende holdes hos Gaardmand Jeppe Pedersen i Tørring Fredagen den 14de September, førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Brædstrup, den 3de Mai 1798. Holst, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
Skulle nogen i Byen, eller i Nærheden, N. N. af Byen have Lyst til at kiøbe Borgermester Rohdes af Grundmuur opbygte Gaard beliggende paa Hiørnet af Kaniche og Skolegade, er den under Haanden at faae indtil denne Maaneds Udgang Aarhuus, den 18de Maji 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-23
En god næsten nye Karet til 3 Personer anvises tilkjøbs fra Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Kiøbenhavn. Promemoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
J Følge en os fra det Kongel. Departement for de udenlandske Sager meddeelt Skrivelse fra det Danske Gesandtskab i Haag, har det executive Directorium i Holland udstedt et Decret, hvorefter alle fra Østersøen kommende Skibe skulle være forsynede med en Attest fra vedkommende Hollandske Commissarier, at de i Skibet. indehavende Vare ere Producter fra Dannemark, Rusland eller Sverrig. Dette vilde Deres Excellence til Skibfartens Sikkerhed behagelig lade offentlig bekiendtgiøre for Stiftets Handlende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
General Land-Oeconomie- og Commerce=Collegium, den 19de Maii 1798. Schimmelmann. Schested. Lawætz. Rantzau. Dræbye. Schlegel. Grove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Høeg Guldberg. i Aarhuus C. Winther
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Den 18de hujus ankom i Sundet 2de danske fra China ankomne Skibe, nemlig Charlotte Amalia, Capt. Hvidt, og Kronprindsesse Maria, Capt. Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
De i Kiøbhvn garnisonerende 6 Infanterie-Regimenter ere satte paa lige Styrke med de øvrige Jnfanterie Regimenter i Danmark og Hertugdømmene, hvorimod er oprettet et Marine Corps af 1099 Mand til SøeEtatens Tieneste, som og skal lære at erercere med Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
En nye Fregat, som staaer paa Stablen, skal kaldes: hvide Ørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Det ockonomiske Velfærds Selskab i Kiøbenhavn venter om kort Tid en Ladning circa 100 Læster af de store Færøiske Kakkelovns Steenkul der til Staden fra Suderøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Den Lots, som i Fior tilsatte Ostindiefareren ved Gilleleie, er dømt til 2 Aars Fæstnings=Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Befordringer. Den 15de Mai er Cand. N. Schaarup allernaadigst udnævnt til Sognepræst for Thunøe Meenighed under Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Aarhuus. Jndpasserede. Hr. Justitsraad Lange, S. T.)Hr. Baron Rosenkrantz til Willestrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Udpasserede. Den 25de Mai, Forpagter Qvade, Hr. Provst Fabers Karl med Køer og Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Prædikanterne paa anden Pindsedag. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Domkirken Hr. Stiftpr. Jansen, der tillige indsætter Hr. Chr. W. Hertel, som første residerende Capellan til Domkirken, og samme Dag indsætter ham i Weylbye Kirke som Sognepræst. Stud. Svaneberg. Fruekirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Udenlandsk. Frankrig. Det er nu ved Stemmefleerhed afgjort i det 500des Raad, at de Deputerede som ere valgte at det modsatte Partie, casseres. Jblandt andre som vare imod denne Fremgangsmaade, tæller man General Jourdan som en blant de vigtigste; han kaldte det reent udconstitutionsstridig. Dog endte han sin Tale med den Erklæring: At alt hvad han havde sagt var blot skeet af Agtelse for Folkesouverainiteten og fordi han var overtydet om, at det var en farlig Sag, saa vilkaarlig at behandle Folkets Valg. Jmidlertid forblev han den nu værende Regiering hengiven, og forsikkrede, at naar det ved Stemmefleerhed blev gjort til en Lov, han da ville være dens ivrigste Forsvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Den 8de Maji blev paa Sletten ved Grenelle en Soldat skudt, der i Drukkenskab havde overfaldet og saaret en Borger som spadserede med 2 Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Engeland. Fra den 12te til 15de Maji var det lagt Embargo paa alle Skibe i Dover, Harvich og i alle Havne paa Kysterne af Esser, Norfolck og Suffolck, der blev saa strængt iagttaget, at ei engang et Kornskib maatte seile derfra til London. Aarsagen hertil var, at Regieringen paa det hemmeligste havde samlet paa Rheden af Margate en Søemagt af 5 Linieskibe, 5 Fregatter, 8 store Kanonbaade og 2 Bombeskibe. J lige saa stor Stilhed bleve henimod 4000 Mand trukne mod Kysten som den 12te og 13de bleve indskibede uden at de tænkte i ringeste Maade derpaa. Det hele Armement, som med Transportskibene omtrent udgierde 40 Seil, ere enten den 14de eller 15de gaaet under Seil fra Margate. De bragte endeel Feldtstykker og Haubitzer med sig. Hele Skibsarmementet commanderes af Capitain Popham og de indskibede Landtropper af Generalerne Coote og Burrad. Man meener her at det er stillet mod Helvortsluis eller Vliessingen, (ved hvilket sidste Sted der skal ligge 6 store Fregatter og en Deel Kanonbaade, og hvis det er muelig, da at tage Øen Walchern i Besiddelse. Andre meener det er stillet mod en fransk Havn, for at ødelægge de der foranstaltende Skibsrustninger. General Grey, som commanderer i det sydlige Frankrig, har ved en Parolsbefaling, ligesom ladet sig forstaae med at han vidste noget om denne Jndskibning; han anfører: Franskmændene kan være desperat nok til at forsøge en Landgang, men Udfaldet vil sikkert blive berømmelig for Engeland. Jmidlertid er det dog got, i Tilfælde at være beredt. Hvis altsaa Franskmændene vil lande enten østlig i Essex eller vestlig i Kent eller Sufsex, saa bliver der indskibet en Deel af de engelske Tropper, for at lande bag efter Fienden og afskiere ham, medens de andre Tropper agerer imod ham for Fronten. J Følge denne Plan skal en Deel af Tropperne holde sø færdige til Jndskibning paa første Ordre og lade alle Koner og svær Bagage blive tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Lord Bridport er indløben med sin Eskadre til Plymouth og Torbay og kun efterladt sig 4 Linieskibe for Brest. Admiral Onslov er og indløben til Yarmouth, med 6 Liniebibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-05-26
Hoftidenden bekræfter nu det franske Armements Nederlag for St. Marcau. Efterat 52 franske Kanoneerbaade i 2 Timer havde beskudt Batteriet, trak 43 lag tilbage, 6 bleve skudt i Synk og 2, hvoraf Menneskene havde reddet sig paa de andre, bleve trukne oppaa Øen. Paa een af disse, havde der efter Mynster Rullen været 144 og paa den anden 129 Mand. Man regner altsaa til, at der har været 6 til 7000 Mand, Tropper ombord paa samme. Den brave Skibslieutnant Price, som commanderede Batteriet paa St. Marcau, er bleven Commandeur. Hovedbatteriet, hvorfra han beskiød Fienden, var besadt med 18 Kanoner, og hans Jld var især dræbende for Fienden, da samme var Arbeide med at redde Mandskabet fra de Kanonbaade som sank. Under det fiendtlige Angreb nærmede sig virkelig de engelske Fregatter Adamant Eurydice og Orestes, men bleve overfaldne af et Vindstille, saa at de hverken kunde hindre eller giøre dem deres Tilbagetrækning besværlig. Efter Privatberetninger, skal der have været 3000 Galeislaver ombord paa den fiendtlige Flaade, som, hvis de havde erobret St. Marcau, vare lovede deres Friehed. Den 9de skal de fiendtlige Kanonbaade igien være udløbne fra La Hogne og være omseilet CapBarfleur for at seile til Cherbourg og der foreene sig med et andet stort Armement, og med 90 Kanonbaade og 14000 Mand giøre et Angreb paa Jersey og Guernsen.