Københavns Adresseavis, 1775-06-21
Kongelig Forordning. Den 11 Mai har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende Skolevæsenets Forbedring ved de publike latinske Skoler, og hvad den finderende Ungdom, der saavel fra publik som privat Jnformation kommer til Akademiet, skal giøre Rede for Da Hans Majestæt er kommen i Erfaring om, at den studerende Ungdom skal i de senere Tider være kommen til Universitetet ikke noksom grundet baade i Religionen og Hovedsprogene, ja og i Fædrenelandets Sprog; og det er befunden, at noget af det, som i Skolerne hidindtil haver været lært, bedre kan og bør overlades til Universitetet, paa det at Ungdommen ey, ved alt for mange Ting paa eengang, skal adspredes, og tabe Tiden til det, som egentlig hører Skolerne til; haver Hans Kongelige Majestæt fundet for godt, i steden for det forhen derom anbefalede i Loven og Forordningerne, som hermed aldeles ophæves, at udgive denne nye Forordning om Skolevæsenet ved de latinske Skoler. - Hans Kongelige Majestæt, kalder og beskikker selv Rectores og Conrectores, efter Universitetets og vedkommende biskops indhentede Erklæring, Enhver, som tænker i Tiden at vil være Skolelærer, skal foruden den hidindtil anordnede Exammen philosophicum og theologium, tillige underkaste sig den nu anordnede philologiske Exammen. - Jngen Skolelærer maa have andet end sit Skole=Embede. - Hørerne beskikkes saaledes, at Rector dertil foreslaaer 3 eller flere Subjecta, af hvilke biskopen, udvælger een. - Rectores og Conrectores maa, naar de en Tid lang have tjent i Skole=Embedet, ligesom det befindes fornødent, søge anden Bestilling, og forfremmes til geistlige eller verdslige Embeder. Med Hørerne skal det forholdes saaledes, at de, naar de ved forefaldne Vacancer ikke kunne ascendere til Conrectorater eller Rectorater, efter nogle Aars Forløb befordres enten til geistligt eller verdsligt Embede. – Rector skal have en fuldkommen Myndighed, i sit Embede; hverken Conrector eller Hørerne maa sætte sig op imod ham, men hvis de have sig over noget at besvære, da skulle de det angive for biskopen. - Det skal være Skolelærerne forbuden at tage nogen Slags Skienk eller Offer af Disciplerne, i sær dem, som nyde Skolens publike Penge, være sig under hvad Navn det være kan, undtagen en ringe Ting til Jntroduction, og for Testimonier, naar de til Academiet dimitteres. Men af hvis Forældre, som paa egen Bekostning holde deres Børn i Skole, skal det være uformeent at imodtage, om de af egen god Villie ville give noget til Nytaar. - Jngen Skolelærer, maa reise fra Skolen uden Tilladelse; Rector og Conrector skal, naar nogen af dem er fraværende, forrette hinandens Tieneste, og en Hører den andens, og tillades det alleneste i nederste Lectie en Fremmed paa en kort Tid at læse. - Lærerne bør udi Skolerne med al Flid veylede Disciplerne til grundig at satte den christelige Religions Sandheder, samt undervise dem om Pligterne og i den christelige Sædelære. – Lærerne paa ey med Hug tvinge, deres Discipler til at lære. Skulde nogen befindes utilbørligen at straffe dem, skal han, naar ingen Advarsel, frugter, forvises Stolen. - Lærerne skal have nøye Opsyn med Børnene, og holde dem til gode Sæder og Velanstændighed, og foregaae dem der saavelsom i alt andet med et godt Exempel. - De skulle være pligtige til at boe udi Skolen, hvor dertil er indretted. - Hvor der er Leylighed i eller nær ved Skolen, der skulle de fattige og fremmede Discipler indlægges, helst naar de der kunde nyde fri Værelser. - Metæ scholatica skal være følgende: J Kundskab og Religionen: Et kort Udtog af den naturlige og aabenbarede Theologle Catech Sulds minor Lutheri. Guldbergs naturlige og aabenbarede Theologie.