JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Udenlandske Efterretninger. Mandagen den 12te Juni begive Deres Majestæter Kongen og Dronningen sig til Allerhøistsammes Sommerresidentse Frederiksberg Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
J dette Qvartal have 13 Candidater fremstillet sig for at underkaste sig Latinsk juridisk Examen. Følgende ere de opkastede Spørgsmaale, der skriftligen ere blevne besvarede: Af Naturretten. I. An juri universali obligamur ad existimatio nen mortuorum non violandam? (Er man, efter almindelige Retsgrundsætninger, forpligtet til, ikke at krænke de Dødes Agtelse?) 2. An fundisdominus cul terra alluvione accesserit eam ex juris universalis principiis acquirit, & quid de vi sluminis statuendum, (Hvorvidt kunne voldsomme eller langsomme Til og Fraskyllelser ifølge almindelige Retsgrundsætninger medføre Eiendomsret?) 3. An tribunalibus merito demandatur potestas delicta extraordinaria poenis egercendi, (Ere Domstolene beføiede til at straffe overordentlige Misgierninger?) 4. An idem jus competit civitati in obsides viabductos oc in volundarios, (Tilkommer Staten samme Ret i Henseende til frivillige Geds ler, som i Henseende til de, der med Magt ere bortførte?)S. Qusonam est notio libelli sammosi jure Roman et qvomodo differt ab illa quae en juris patrii proescriptis formanda est, (Hvilket Begreb bør man, efter den romerske Ret, gjøre sig om et Skandskrift, og hvorledes afvige vore Love fra dette Begreb,) Af Fædrenelandets Love. I. Hvilket Begreb bør man gjøre sig om Øvrighed og Øvrigheds=Handlinger efter vore Love, og henføres Fogdens Arrester og Executioner med Rette til Øvrigheds=Handlinger, 2. Kan en Pige, der har fyldt sit 18de Aar, oprette et lovgyldigt Testament, ) 3. Ere Gaver i levende Live de samme Jndskrænkninger underkastede, som Gaver der først opfyldes efter Døden, 4. Hvorvidt er den, der eftergjør fremmed Mynt, Straf underkastet, og da hvilken, C. Bor Dødesager behandles som civile eller criminelle? Hs. Majestæt Kongen har, de Dato Wien den 29de April d. A., allernaadigst befalet følgen de: J Fremtiden skulle ved Armeen kun bæres Fjæberbuske i Hatte eller Chacots af følgende, nemlig: Generaler, Generalstaben, Gudecorpset, begge Livgarderne, Grenaderer, Husarer og Uhlaner; alle øvrige, saavel Officierer, som Underofficierer, Spillemænd og Gemene, aflægge Fjæderbuskene. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Fra den 15de Juni kan dagligen i Nyhavn, No. 20 i Stuen bekommes fortrinlig Melk og Fløde. Mærkeligheden herved er, at, for at forbinde al mulig Reenlighed med denne Transport, som ogsaa for at forhindre Misbrug paa Veien, bliver den Vogn, som indkjører denne Melk, tillukket med et Dæksel under Laas, hvortil Afsende ren, Modtageren og Controlleuren i Porten allene have Nøglen. Bemeldte Vogn er kun bestemt til Melkens Transport, og bliver strax igien tillukket af Modtageren, saasnart Melken er ham afleveret, og tager altsaa ikke, som saa mange andre, Gjødning paa tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Odense, den 6 Junii. Veiret er, i Henseende til Væde, overordentligt frugtbart i dette Foraar; men den indtil forrige Uges Udgang ved holdte stærke Blæst og Kulde samt Nattefrost, har forvoldt, at hverken Græs eller Korn kom videre end det var. Kulden var endog saa følelig, at mange i Juni Maaned have maattet søge til Kakkelovnen igjen, efter at vi i Begyndelsen af Maj havde havt indtil 20 Sr. Varme. Denne skrækkelige Afvexling har ikke andet end kundet forøge Febrenes Mængde, som hos Mange have viist sig af galdeagtig Natur. De nu, saa nær Soelhverv, sædvanlig dagligen afvexlende Vinde, ville har vel ogsaa give afvexlende Veirligt endnu indtil noget efter St. Hansdag. Sommerens Skjebne vil da beroe paa, fra hvad Side Vinden siden vil fæste sig. - Med Glæde erfares, at endnu 9000 Rbd. i Kobber-Banktegn ventes til Odense fra Rigsbanken, altsaa en Circulation af over 15000 Rbdlr., foruden hvad der tilforn har været sendt hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Mariboe, d. 1ste Junii. Foruden den i sidste Avis omtalte Huusmand fra Østofte, der fandt sin Død ved et Træes Fælding i Skoven, har nu ogsaa disse Dage en anden Mand fra Paarup maattet drikke den samme bittre Skaal, som arbeidede i Fælledskab med Ovenmeldte. - En Møllersvend paa Hillested Mølle har i denne Tib været saa uheldig, at komme det saakaldte Drev for nær, hvorved endeel Muskler paa den ene Haand ovenfor Haandledet ere knuste. - Ligeledes er ved et Par løbske Heste for en Tromle det ene Been bleven brudt paa en liden Dreng fra Hillested. Marisse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Mariboe, d. 6te Junii. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer, samt Creaturer, i afvigte Maj. Maaned følgende: 1 Tde. Hvede 24 Rbd., 1 Tde. Rug 15 Rbd., 1 Tde. Byg 8 Rbd., 1 Tde. Havre 6 1/4 Rbd., 1 Tde. graae Ærter 11 Rbd., 1 Tde. hvide Ærter 11 Rbd., 1 Tde. Vikker 8 Rbd., 1 Pd. røget Flesk 4 1/2 Rbmk., 1 Pd. fersk Flesk 56 s., 1 Pd. Kjød 32 s., 1 Pd. Smør 96 s., 1 Pd. Øst 28 s., 1 Pd. Talg 6 Mk., 1 Slagtenød 80 a 95 Rbd., 1 Faar 9 a 10 Rbd., 1 Sviin 60 a 70 Rbd. Alt i N. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Kjøbenhavns Børs den 9 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 646, a mita 654, Amsterdam 2 M. 592, a vista - . London 2 M. 21 Rbd. 88 s. Spec. 655. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 67 1/2 pr. 100; Oblig. 290; Norske Sedler 64 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Den for sin yndige Beliggenhed bekiendte Skoveiendom Grønnehauge ved Nykiøbing i Odsherred, med Bopæl for en Familie uden for Bondestanden, Have, Ager, Eng og Skov af over6300 Bøge=, Ege, Aske= og Almetræer, foruden en god Underskov af Hassel og Elletræer, i alt 105 Tønder 6 Skpr. Land, Fiskeparker og Jagtfrihed, samt det til Stedet værende Privilegium paa Værtshuushold, agtes enten underhaanden eller ved en eneste Auction, som afholdes paa Stedet Tirsdagen d. 27 Juni d. A., at bortsælges. Det nærmere samt Conditionerne erfares hos Mad. Rosted, i Roeskilde, DHr. Forstinspecteur Ulrichs ved Sorøe, Borgermester Birch i Slagelse, Forvalter Richter, ved Adlersborg, Kjøbmand P. L. Schou i Nykiøbing, Joh. Kornerup i Helsingøer, R. Kornerup i Præstøe, H. H. Geilf i Nestved, Otto Vallentin i Skielskiør, P. Laurentius i Ringsted, Joch. Smith i Frederikssund, D. Gram i Callundborg, C. B. Christensen i Sorøe, H. C. Hansen i Kjøge, A. Frantzen i Holbek, Wincentz, Hansen i Corsøer og Tolder Brendholdt i Rørvig, som tillige paaviser Eiendommen, samt hos Hr. Jnspecteur Bii Kronprindseffegaden Nr. 388 i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Blandede Efterretninger. (Af Hmb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
London, d. 26de Mai. Vore Efterretninger fra Paris gaae til 23de Mai. De melde eenstem mig, at der i mange af Frankrigs Egne hersker Uroligheder. Bonaparte skal heller ikke være synderlig fornøier med de nye Conføderationer i Paris. - Admiralitetet vil ufortøvet lade de fornødne Krigskibe til vor Handels Beskyttelse løbe ud, Jfølge den den 23de i Parlementet holdte Tale af Lord Castlereagh skal følgende Stridskraft træde frem mod Frankrig. Østerrig med . . 300,000 Mand, Rusland. . . . 225,000 - Preussen. . . . . 236,000 -De tydske Fyrster, 150,000 Holland. . . . 60,000 - Storbrittanien. 50,000 - ialt 1011,000 Mand. Dertil komme endnu de spanske, portugisiske og piemontesiske Tropper. - Foruden de 225,900 Russer, som ile til Rhinen, samles endnu en Reservearmee paa 150,000 Mand, under Grev Witgensteins Befaling, der i Nødsfald kan følge efter. - Den 25de afseilede tre Fregatter og adskillige mindre Krigsfartøier under Admiral Hotham fra Plymouth, og toge deres Retning vestlig. Man troer, at de i Forbindelse med andre Krigskibe ere bestemte til at tage de franske Øer Guadeloupe og Martiniqve i Besiddelse, for at sikkre dem for Bourbonnerne. - Jgaar erholdt vi Efterretninger fra Øen St. Domingo, ifølge hvilke Petion igjen er bleven udnævnt til Præsident paa fire Aar. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Hr. Guincey Adams er ankommen til London, som de Forenede americanske Staters Minister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
London, d. 31 Maj. Omendskjønt Vinden har været meget gunstig, saa er dog den sidste Paqvetbaad fra Frankrig endnu ikke ankommen. Man formoder derfor, ikke uden Grund, at den regelmæssige Fart af Paqvetbaaden mellem Calais og Dover er paa den franske Regjerings Befaling bleven afbrudt. Man veed imidlertid, at der fra den franske Kyst er ankommen til Engelland en Expres, som har medbragt Efterretninger fra Paris, der gaae til den 23de og indeholde følgende: Allerede den 25de havde Telegrapher meldet, at Hieronymus Bonaparte, hans Moder og CardinalFesch, hans Onkel, vare lendede i Juanbugten, paa samme Sted, hvor Napoleon den 1ste Marts gik i Land. Siden efter er een af Prinds Hieronymus's Adjutanter ankommen hertil med Bekræftelse af ovenmeldte Efterretning. Ved ham har man nu med Vished erfaret, at Murats Sager staae yderst slet, og at ovenmeldte Medlemmer af Bonapartes Familie var flygtet fra Neapel af Frygt for at blive myrdede eller fangne af Folket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
- Paa Bonapartes Befaling er i de franske Havne hidindtil den hvide Fane bleven opsat, for at de franske Skibe, som maatte komme fra fjerne Egne, ikke skulde tage i Betænkning at løbe ind. Men saasnart de ere ankomne i Havnen, maae de heise det trefarvede Flag. - Fra Trindad ere indløbne Breve til den 20 April. Samme melde, at en anseelig spansk Flaade med 10 til 12,000 Mand Landgangstropper er kommen dertil fra Gammel=Spanien. Man haabede, at dette Tog vilde være tilstrækkeligt til at gjøre Ende paa Jnsurrectionen i Sydamerica. - Hr. Parnels har overrakt Underhuset en Bønskrivelse, underskrevet af 6000 Catholiker. De forlange i samme, at man skal afskaffe de Love, som angaae Hs. Majestets catholske Undersaatter. Petitionen blev forelæst og derpaa nedlagt i Bureauet. – Fra Paris erfarer man, at Urolighederne i det vestlige og sydlige Frankrig forvolde Bonaparte stor Bekymring. Han skal derfor allerede have forlangt de fornødne Forslag af sine fortroligste Raadgivere. - Adskillige Regimenter have faaet befaling at begive sig i Jilmarscher fra Egnene af Orleans og Blois til Vendse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Dresden, den 29de Mai. Da Hs. Majestæt vor Konge i alle Dele har antaget og undertegnet de af Wienercongressen trufne Foranstaltninger med Hensyn til Sachsen, saa blive nu fra sachsisk og preussisk Side de fornødne Anordninger trufne til at tilbagegive den øvrige Deel af Sachsen til den Kongel. Regjering. - Hs. Majestæt Kongen, vil den 7de ankomme igjen til sin herværende Residents fra Wien. - Den 18de dennes er i Wien endnu bleven sluttet en særskilt Tractat imellem Hs. Majestæt Kongen af Preussen og Hs. Majestæt Kongen af Sachsen til en definitiv Regulering af de sachsiske Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. von oc 3 26 - Tolvte Aargang. No. 47. Udgiver og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Juni 1816. (Meddeelt.) Des Kønigs Raketer. Was tone mit der Lerche Morgengesang Jn den Strahlenumleuchteten Himmel Wes ist der frohe, der rufende Klang, Das blivende WaffengetummelDie Trommel, die wirbelt die Gassen entlang, Die Combeln, die Panken erklingen, Das Schlog des eyernen Thores lang, Die Thuren der Hauser erspringen. Dem sten Schlummer, dem heimischen Hans Entreist sich die wimmelnde Menge, Sie strømmen gus Thuren und Thoren heraus Ein wachsendes, lantes Gedrange, Das schauet und horchet und rufet und frage, Den fesselnden Mauren entronnen, Das steiget und flimmet und drangt sig und reg Und har nun den Hagel gewonnen. Wo die weizen Mauren steigen En des Waldes dichtem Grin Mus er sich den Herzen zeigen Die im Blick entgegen gluhn, Sast du nicht des Staubes Nebel, Hørst du ferner Stimmen Ruf, - Blittes nicht wie blanke Sabel. - Klang es nicht wie Rosse-Huf, Undes mahlt der fromme Glaube, Seines Hoffens goldnes Bild Jn dem lichterhellen Staube, Der die ferne Strasse fallt; Frage lauft von Mund zu Munde- Frage wird die Antwort auch - Aber Stunde fliebt auf Stunde Nicht entwickelt sich der Rauch. Doch stede, da schwingt sich ein kahlender Win Mit blathendluftendem Flagel, Das schnell der mollige Nebel zerringt, Herab von dem valdigen Hagel, Und wie das himmlische Sonnenlicht Die Sonne des Glackes aus Wolken brichsGezogen von den stolten Rossen, Umgeben von dem prachtigen Chor, Ziet er von Kønigspracht umflossen, Ju seiner Hauptstadt festem Thor, Der in dem glangenden Gewimmel Jn seiner stillen Warde thront, Wie an den sternenreichen Himmel Der sanfte silberhelle Mond. O! sien den Blick entgegen fliegen, Dem Du so lange Dich geraubt, Erkennend in den theuren Zigen Dein heiliges, verehrtes Haupt. Du bistes noch, der du gewesen, Das ist Dein heller, milder Blick, Jn Deines Auges Sternen lesen Sie ihres Vaterlandes Glück.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Jn jedem Blicke lies die Frage, Die nicht von schener Lippe flicht, Ob keine Blume Deiner Tage, Jn fremder Zone Dir verbladt Und keiner, keiner wagt zu trauen, Dem eignen hoffnungsreichen Blick, Jn aller Augen mus er schauen, Gesichert sein um aller Glück. Und sien, wie nun aus jeder SchrankDer Taumel ihrer Frende bricht, Und Ein Gefühl und Ein Gedanke Aus allen Herzen zu Dir spricht; Es ist ein Strom aus tausend Quellen, Der Wog anf Woge stormend schlagt, Der auf des Freudenmeeres Wellen Jn Deine Kønigsburg Dich tragt. Und hørst Du jenen Donner rollen, Der Dich von ihren Mauren grust, Der allem Volk verkunden wollen, Dag sie Dich in die Arme schliest, Und Dir in den gewalgen Wellen Die Volkerfluth entgegen thirmt; Die nun ans Hans und Thor und Wallen, Aus allen ihren Ufern stormt? Hørst Du den Siegemarsch erklingen, Der Hörner Ruf, der Trommel Schall, Und sielst Du Fahn auf Fahne schwingen Der Flaggen farbaen Wiederhall, Das sind die Geister dieser Schaaren, Die durch die bunten Fahnen wehn, Es sin des Vaterlandes Laxen, Die vallend Dir entgegen gehn! Und hørst Du die Trommete klingen, Das ist ihr frendiger Gesang Der Fahnen Wehn, der Glang der Klingen, Das ist ihr geisterleichter Gang, die alle grusend zu Dir kamen; Du rufst sie wieder in das Seyn, O nenne sie bey ihrem Namen, Dag sle des Waltens sich erfreun, Wem ist das goldne Loos gefallen, Datter Dich in die Mauren führt, Dort wo die seidnen Panner vallen Mit thurmbekranter Thor geziert? – Dem Bürger, der dem hohen Ahnen Das Diadem der Herrschaft, bot, Stolt tragt er hier die weisen Fahnen, Wie Dir und ihm, in Sieg und Tod. Und fie die weisen Rosse zogen Dich nun zu jener schwarzen Schaar, Die in Athenens Hayn geflogen Zu Pallas ehernen Altar; Was in Geschichten sie gelesen, Der Ahnen Trene, Kraft und Ruhm, Das sey in Thaten, sey im Wesen Des Nordens enges Eigenthum. Sie dieser Wimpel bunte Fluge, Den scharfen Speer, die leichte Tracht, Den Flammenblick, die kraftgen Zuge, Siel dieser Glieder nervae Macht! Die Schaar trug Dir auf Sturmes Fluthen Den Dannebrog in Tod und Sieg, Der aus des Feners Hollengluthen, Ein neuverjungter Phönix skieg: Und immer weiter zicht Dein Wagen Durch Deiner Krieger tapre Reihn - Das Volk kann nicht den Jubel tragen Und bricht von allen Seiten ein; Der fast die Rosse bey den Mahnen, Der bey der Zügel goldner Pracht, Der reist das Seil, der reicht es jenen, Den schlingt es fest, der tiets mit Macht Und fluthend immer steigt die Menge Die Seil in Seile eng verband, Sie pachsen durch der Strasen Enge, Sie fliegen hin von Hand zu Hand, Sie wachsen uber Markt und Gassen, Und dog gebricht die Lange fast, Und jeder vill die Selle fassen, And eder ziehn die there Last. Er, der aus thrinenschweren Kriegen Af Leichenvollen Bahnen slog, Er spreche, og aus allen Siegen Er solch ein Triumphator og – Denn nicht der Zug der stolden Rosse, Der Krieger Stahlbewehrte Reihn Dich führt zu Deinem Königschlosse, Die Liebe Deines Volkes ein, Lidet om et nyt Videnskabers=Selskab Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
(Jndsendt.) Ør Landsdommer Badens Udladelser i Jversens Avis No. 72, i Anledning af et Videnskaders Selskab i Fyen, saameget Godt og Rigtigt de end kunde indeholde, synes dog ikke at afbevise et saadant Selskabs Nytte; hvilket vel og vilde blive heel vanskeligt, naar man seer hen til det heldige Valg af Medlemmer, som, ifølge Rygtet, Selskabets fortjente Stiftere strax have havt den Lykke at træffe. At en Embedmands Forretninger, tilbørlig passede, ikke skulde lade ham Tid til at afgive sig med videnskabelige Sysler, synes ei hel ter rigtigt, da man endog med Hr. Landsdommerens eget Exempel kunde vise det Modsatte. Jo mere det nu maatte smerte enhver Videnskabernes Ynder, at see et Selskab af denne Tendents enten af Mangel paa arbeidende Lemmer at gaae under, eller endog ved at afkalde Embedsmanden fra sin Pligt at stifte Skade: des ønskeligere vilde det være, om Nogen, der saavel kiendte Selskabets Indretning og Formaal, som Provindsens litterære Tilstand, vilde modbevise Hr. Landsdommerens fremsatte Meninger. Maaskee vilde ogsaa Hr. Landsdommeren selv, der, som indbudden til Deeltagelse i Selskabet, maae være underrettet om dets Love og indre Organisation, og desuden maae forudsættes at kjende Provindsens Videnskabeligheds Masse, ved ydermere at udføre sine Jdeer desangaaende, kunne bidrage til at underrette Publikum om, hvad det for Videnskabeligheds Fremme tør love sig af et Selskab, der vist nok har Alles Ønsker for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
J Anledning af adskillige Urigtigheder, der skulle findes i Stykket i Kjøbenhavns Skilderie, under Overskrift: Hvorfor have saa saa danske geistlige Mænd i de sidste 20 Aar søgt akademiske Værdigheder; er Skilderiets Udgiver af Vedkommende bleven anmodet om at bekjendtgjøre, at de med den theologiske Doktorpromotion her ved Universitetet forbundne Omkostninger ikke beløbe sig til 200 Rbdlr. S. V., men, ifølge gammel Vedtægt, til 50 Rbd. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Jndsenderen af det i Skilderiet Nr. 44 indrykkede Stykke og Rovfugles Ødelæggelse, kan hos Mad. Höecke i store Helliggeiststræde No. 144 faae at vide, hvor han kan lære en nem og, uagtet hans Gaards Beliggenhed i Vildbanen, tilladelig Maade at fange disse Rovfugle paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Indenlandske Efterretninger. Foruden de i offentlige Blade allerede anmeldte Transparenter, ved hvilke man havde stræbt at forskjønne Jlluminationen d. 1ste Juni, var ogsaa paa Ehlersens Collegium et at see, som for dets skjønne sindrige Jdee især fortjener at bemærkes. Det forestillede nemlig Saga (Historiens Gudinde hos vore hedenske Forfædre), holdende i den venstre Haand et Skjold og i den opløftede høire en Pergaments Rulle. Omkring Skjoldets Rand slyngede sig en Rosenkrands, uden for denne saae man Danmark ni Hjerter i Kreds, og i Midten Kongens Navnetræk. Paa Skjoldets øverste Rand viste sig Danmarks ældgamle Fane, Dannebrog, som efter Sagnet faldt ned fra Himmelen i det store Slag Kong Waldemar den Anden vandt ved Volmer i Lifland. Neden under Transparentet læstes disse Linier: Om sin Odelsdrot en Skjoldborg danner Danmarks Hjerter under Korsets Banner. Hertil kan endnu føies, at Saga ved en Feiltagelse var malet med den høire Haand oprakt, istedetfor at hun med et Griffel i samme skulde have holdt den nedad, pegende paa Skjoldet, og i Overeensstemmelse dermed lød Verset da saaledes: Slig en Skjoldborg om sin Konge danner Danmarks Hjerter under Korsets Banner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
J Gaar Eftermiddags henved Kl. 6 ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen til Sommerresidentsen Frederiksberg Slot. Det lille Frederiksberg, som ikke vilde give sin store Søster, Kjøbenhavn, noget efter i at vise den taknemmeligste Glæde over sin Konges lykkelige Hjemkomst fra Udlandet, var om Aftenen meget smukt illumineret. Jlluminationen tog sig især godt ud i det Grønne, og den Forskjønnelse, Byen i de senere Aar har faaet, saavel i Henseende til Bygn ager, som smagfulde Jndhegninger, bidrog ikke lidet til at forhøie det Heles Skjønhed. Mange Tusinde af Hovedstadens Jndvaanere vare, begunstigede af det behagelige Veir, som med Skumringen indtraf, vandrede derud, og den lille Landsby Høitid var en sød Tilbagerindring om den store Nationalfest i Hovedstaden den 1ste Junii. - Ogsaa Bygningerne i Frederiksbergalle vare illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Mariboe, den 8de Junii. Der begyndes atter i Aar som i forrige Aar frisk væk med at stiæle Tøir paa Markerne om Natten her i Mariboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
J den senere Tid have vi havt ret et grødeligt Veir med afvexlende Regn og Varme. - Somet Beviis paa, at Aandsuddannelse og Sædernes Forfinelse udbreder sig mere og mere i Lolland, kan sluttes deraf, at endeel Bønderbørn i Nørreherred lære nu at dandse efter Kunstens Regler. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Aarhuus, d. 9de Junii. J Jstrup Bye, Hassing Herred, døde i f. M. en Bondemand i sin 83 Aars Alder, ved hvem der var den Mærkelighed, at han i sit Liv havde havt 5 Ægtekoner; de fire havde han overlevet, men den femte maatte han lade efter sig. Han havde været Fader til 2 Børn, hvoraf kun 3 leve, deriblandt den ældste, som allerede er en Mand paa 60 Aar, der vel har været gift men derimod aldrig havt nogen Børn. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Kjøbenhavns Børs den 13 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 643, a vista 683. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 22 Rbdlr. Spec. 650. - Specier solgtes til 39 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 67 1/2 pr. 100; Oblig., Norske Sedler 62 a 63.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Blandede Efterretninger. J et i forrige Aar i Paris udkommet Værk om Persien) fortælles, at den nuværende Schach af Persien, Fath=Ali, er omtrent 55 Aar gammel, og forener med ædel Anstand en selskabelig og indtagende Tone. Han har en udtryksfuld Ørnenæse, sorte, veldannede Øine, meget bøiede Øinebryn, en Knebelsbart og et Skjæg af en beundringsværdig Længde, hvorved hans Ansigtsdannelse forskjønnes og gjør Jndtryk. Hans Skjæg er hos hans An dersaatter en bestandig Gienstand for Beundring, og Underholdning. Han elsker de skjønne Konster, beskytter Videnskaberne, over sig selv, og forbinder med en for en persisk Hersker sjelden Lærdom den Gave, at være Digter. Han har 65 Sønner og ligesaa mange Døttra. Hans tredie Søn har, skjønt kun 21 Aar gammel, allerede 8 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Forf. fortæller følgende, hidtil lidet bekiendte, Begivenhed. Da Tripolis faldt i Korsriddernes Hænder, under Raimund, Greven af St. Gilles Anførsel, fandt en Præst, der traadte ind i denne Stads Bogsamling, adskillige Exemplarer af Alcoranen, og erklærede: at disse Bøger maatte brændes, hvilken befaling Soldaterne strax udførte. Paa et lidet Antal nær gik alting op i Lue. Og dog var denne Bogsamling, efter en arabisk Forfatters Udtryk, den talrigeste i Verden, eller i det mindste i Muselmændenes Land, thi den indbefattede 3 Millioner Bind. (Jen. Litt. Zeit.)J Almindelighed gjør man sig et urigtigt Begreb om det engelske Parlammts Lemmer. Man troer, at de alle tale, men det er langtfra ikke Tilfældet. Anførerne for Partierne og nogle vel*) Ta Perse, ou Tablen de Phistoire, du Gouvernement, de la Religion, de la Litterature de cette em pire, de moeurs & coutumes de ses habitans p. Gl. Jourdain, en Vvolumes, Paris 1814. talende Mænd føre gjerne Ordet. Den sædvanlige Hob taler kun, ligesom Qvækerne, naar den føler sig overordentlig begeistret. De, som ikke tale et Ord, have almindeligen samme Deel i Husets Beslutninger og Kiendelser, som de meest Veltalende.