Aalborg Stiftstidende, 1840-01-30
Lemvig, den 23de Jan. Vandet i Liimfjorden er voxet i de sidste Dage til en temmelig betydelig Høide, hvilket kommer af den bestandige Vestenvind, der driver Havvandet : igjennem Agger=Canal ind i Liimfjorden. En stor Lykke er det, at ingen svær Storm har fundet Sted i disse Dage, thi ellers havde det lille Lemvig været samme Fare underkaftet som den 8de og 9de Jan. f. A. Vandet har nu i nre Dage staaet tæt op til, og paa nogle Steder endog et ikke saa lidet Stykke op paa Murene af de ved Fjorden liggende Bygninger. Kun i et Par Pakhuse og hos Værtshuusholder Anders Sørensen er Vandet trængt ind, men uden at anrette synderlig Skade, da alt Kjøbmands tømmeret, der ifjor ødelagde ligesaameget som Vandet, er ført bort fra Stranden. J omtrent 4 Timer, nemlig fra Kl. 9 til 1 Middag, er Vandet faldet betydeligt, og de faste Bygninger ved Stranden ere nu befriede derfor, men Veiret icer meget uroligt ud, og Vinden er endnu i Vesten, saa at Vandet snart kan voxe igjen. (Vib. Av.) Logstor, den 28de Januar. Atter har vor By været Scene for nye Ødelæggelser, som det vilde Vesterhav har ført ud over os, og hvormed vi synes uden Naade og Barmhjertighed aarligen at skulle blive hjemsøgte. Efterat Jndvaanerne allerede i 8 Dage og Nætter havde levet i Angst og Gysen for det truende Element, saa at man neppe vovede om Aftenen at begive sig til Hvile og skiftedes om at holde Vagt for at være forberedt paa Ulykkens Nærmelse, blev i Natten til den 28de Kl. 2 den ovenfor Byen sammenskruede Jis løsreven af Stormen og brød ind imod det Hr. Viceconsul Wiibroe i Aalborg tilhørende, ved Byens vestre Ende beliggende Salterihuus og Oplags=Magazin, der i kort Tid totalt ødelagdes, saa at af den store, tildeels grundmurede Bygning neppe Ruiner ere tilbage. Bygningen var ubeboet, men en stor Deel i den oplagt Tømmer og Silde foustager blev priisgivet til Elementets Vold. Det derved forøvede Tab tør vist anslaaes til et Par Tusinde Rigsbankdaler. Endeel af den øvrige Fare, der ved Vandets og Jsens dobbelte Kraft truede Byen, blev nu rigtignok heldiguus afværget, idet man blev sat istand til ved vedholdende Arbeide og mange Mennesters forenede Anstrængelser at sønderbryde Jsen og afholde den fra at trænge ind paa Husene, der uden denne Hjælp vilde have deelt Skjæbne med den førstomtalte Bygning; og hvor stor Jsens Magt har været, vil man endog kunne slutte deraf, at den Wilbroeste Gaard, der ligesom i et Nu ødelagdes, tornede saaledes omkring, at den vestre Ende faldt i den modsatte Retning. Beboerne i Fjordgaden maatte udflytte Alt af Vaaningerne, da Vandet truede med hvert Øieblik at trænge ind i Husene, ja endog i Hr. Kjøbmand Futtrups Gaard stod flere Tommer høit, i Stuerne. J Dhrr. Kjøbmand Berthelsens og Procurator Bangs Pakhuse, som vare heelt omflydte af Vand maatte alle Varerne flyttes op i anden Etage. Skibene, der laae fortøiede i Havnene, toge heldigviis ingen Skade, hvorimod det er sørgeligt, at de forskjellige Smaahavne ved Byen, deriblandt Hr. Kjøbmand Futtrups, som i Sommer er bleven betydeligt forbedret, fremtidigt ville blive aldeles ubrugbare som Vinterhavne. Af Fjordgadens Beboerne have Flere (deriblandt Hr. Procurator Nors, besluttet, til Foraaret at flytte deres Bygninger, hvoraf de fleste tildeels ere nyopførte. - J vor By hersker den sørg modigste Stemning, da næsten al Udsigt til at redde den fra sin sørgelige Forfatning synes at være forsvunden og den fremtidigt, naar ingen Vold skal beskytte mod Vesterhavet, ikke blot vil være at kjæmpe mod Vandets men endog mod Jsens Ødelæggelser. Maatte blot de mange Sukke, som opstige fra beklemte Hjerter, naae over til den Konges Throne, der vist ikke roligen vil see saa mange af sine Undersaatter, for at en anden Deels Jnteresser kunne fremmes, priisgivne til Oversvømmelsens Rædsler, Aalborg, den 30te Januar. J mange Aar var den 28de Januar den Dag, paa hvilken over hele Danmark Glædes Hymner gjenløde for Landets elskede Fader, og have end disse nu maattet forstumme og har end Sorgen indtaget Glædens Plads, saa vil dog en Dag, før saa rug paa glad Stemning, vistnok længe endnu ikke svinde af det taknemmelige Folks Erindring, og, om den end ikke længere kan blive Gienstand for Sindets Forlystelse, saa dog paa anden værdig Maade vedligeholde Mindet om det dyrebare Liv den gav og som ved urandsagelig Forsynsville atter er os Det fortjener derfor vistnok at udhæves som et berøvet. skjønt Træk, at 3de af Byens agtbare Haandværksmestere Dherrer Dreiermester Christensen, Skomagermester N. Hansen og Tømmermester, Overbrandinspecteur Boss, netop valgte denne Dag til at begrunde en Stiftelse for gamle Haandværksmeftere og deres Enker i trange Kaar. Efter Anmodning fra de nævnte Herrer, havde Hr. Pastor Bruun havt den Godhed at tiltræde Jndbydelsen, og sammentraadte efter denne et Antal Haandværkmestere tilligemed nogle andre Jndvaanere i et Møde i Tirsdags hos Hr. Overbrandinspecteur Boss, hvor Hr. Pastor Bruun i et indledende Foredrag udviklede den skjønne velgjørende Hensigt med Oprettelsen af et Selskab, som det paatænkte og den dertil knyttede Betydning af den Dag, paa hvilken Selskabet søgte at constituere sig. Efterat Hr. Pastoren slutteligen havde fremsat det Spørgsmaal, om man ogsaa ansaae Foretagendet iværksætteligt, lod et eenstemmigt "Jar gjennem hele Forsamlingen, som derpaa, efterat de forskjellige Meninger vare udvexlede, blev enig om, at Selskabet i 10 Aar skulde samle paa en Capital, der, blev at danne deels ved frivillige Indskud deels ved aarlige Bidrag og periodiske veldædige Gaver, og at efter dette Tidsrum Udløb skulde gjøres Anvendelse af det samlede Beløb til Jndkjøb af en Gaard osv. eller hvad andet Middel til Øiemedets Opnaaelse da maatte ansees for det rigtigste. Hvor stor Jnteresse, der føltes for at fremkalde en i Fremtiden saa velgiørende Indretnings Tilværelse, kan sees deraf, at der allerede ved dette første Møde af de Tilstedeværende tegnedes som Jndskud, i Summer fra 4 til 10 Rbd., et Beløb af 135 Rbd., hvormed Stiftelsen grundlagdes. Man kom derpaa overeens om at vælge en interimistisk Bestyrelse, bestaaende af 5 Medlemmer og en Secretair, til at gjøre et Udkast til Selskabets Statuter og sætte en Jndbydelse til Deeltagelse i Circulation. Til Medlemmer af Bestyrelsen valgtes Dhrr. Overbrandinspecteur Boss, (som Formand), Boghandler og Bogbindermester Sadolin, Bundtmagermester Hermann, Guldsmedmester og Jernstøberieier Smith og Reebslagermester Garben, og til Secretair Hr. Pastor Bruun, der havde den Bevillie at overtage denne Post. - Ved den Velgiørenhedssands og Gavnelyst, der har udviklet sig i vor Commune, er det at haabe, at ogsaa denne Forening vil vinde kraftig Deeltagelse, hvortil den vistnok tilfulde anbefaler sig, især naar betænkes, at Haandværksklassen ikke blot hører til de talrigste af Communens Afdelinger, men tillige til dem, hvis Medlemmer i høiere Alder ere udsatte for størst Trang og blottede for det Tilhold, andre borgerlige Stænder ialmindelighed have, hvorfor det tør ventes, at det her beggrundede Foretagende ogsaa udenfor Haandværkstanden vil møde Jnteresse.