JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
No. 88, 92, 96 og 100 for Aaret 1821, indrykkede Stykker, aldeles ikke ere fremsatte i den Hensigt dermed at fornærme bemeldte Corporation af Lærere. Enhver for Dhrr. Lærere fornærmelig Udtolkning af mine Udtryk er derfor imod min havte Hensigt, og har i alt Fald kun sin Grund i en urigtig og uforsigtig Udtryksmaade fra min Side, hvorhos jeg dog fuldkommen erkjender, at Dhrr. Lærere have faaet gyldig Grund til denne imod mig anlagte Sag, formedelst den Primelige, omendskjøndt ikke med min Mening overeensstemmende Fortolkning af mine ovennævnte Stykker. Enhver saadan Beskyldning eller Fornærmelse, som maatte kunne uddrages af disse Stykker imod Dhrr. Lærere, erklæres derfor herved for død, maatesløs og aldeles ugrundet, saa at deraf Jntet skal kunne komme dem til Forkleinelse i nogen Maade paa deres gode Navn og Rygte, enten som Statsborger i Almindelighed, eller navnligen med Hensyn til forommeldte deres Stilling. Kjøbenhavn d. 4de Marts 1826. C. H. Visby. "Cand. Theol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Med denne Erklæring have mine Committenter fundet sig tilfredse, da deres Hensigt, ved at anlægge Sag imod Hr. Wisby, alene var at faae ham og dem, der deelte hans Anskuelser, til at erkiende deres Feiltagelse, og saaledes fralægge sig de mod dem i Erklæringen ommeldte Beskyldninger. Kjøbenhavn, den 18de Marts 1826. Ph. Julius Knudsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Indenlandske Efterretninger. Hans Peter Kofods og Hustrues Legat til trængende Kjøbenhavnske Søemænd, samt disses Enker og Børn, er bestemt ved et Gavebrev af 14 Febr. 1812, med Kongl. Confirmation af 25 s. M. Der blev skjænket til samme en Capital af 100,000 Rdl. dansk Courant; og den væsentlige Jndhold af Gavebrevets Bestemmelser er: at Legatet skulde være til Understøttelse for trængende Søemænd af Coffardie-Etaten, som have faret fra Kjøbenhavn, og sammesteds ere boesiddende, naar Understøttelsen tilstaaes, og saadannes Enker, og Børn under 15 Aar, saaledes at Renterne af Capitalen aarligen uddeles med 50 til 100 Rdl. til hver Sømand, eller hans Enke, eller efterladte Børn, dog at de sidste tilsammen ikke kunne faae mere end een af fornævnte Portioner, samt kun til Barnets femtende Aars Ende. Gaven bortfalder, naar de gjøre sig skyldig i nogen offentlig Forbrydelse, samt naar de erfares at have ved Arv eller Gave erholdt saa stor Capital, at nærværende Gaves Bestyrere skjønne dem ei længere at være trængende, i Henseende til Enkerne ved nyt Ægteskab. Uddelingen skeer til hver 11 Juni og 11 Dec. Termin, naar Renterne ere indkomne. Bestyrelsen af denne Gave er overdraget en Commitee, der bestaaer af Justitiarius i Søe-Retten i Kjøbenhavn, Oldermanden og Vaterskouten ved Skipperlauget, som stadige Medlemmer, samt tre andre Søemænd, hvis Valg, naar Nogen afgaaer, skeer af den hele Committee. Justitiarius er for sit Arbeide tillagt 100 Rdl. aarlig, og en Skriver 40 Rdl. aarlig, i hvilken Henseende, foruden Hovedcapitalen, blev givet 3500 Rdl. d. C., af hvis Renter disse aarlige Udgivter kunde bestrides. J en Protokol, hvori Committeens Forhandlinger indføres, skal og Regnskabet, der een Gang aarligen opgjøres, indføres, og en Gjenpart deraf indsendes til det Kongelige danske Cancellie. Det overlades Committeen at vælge den retteste Maade, hvorpaa denne Gave kunde komme til almindelig Kundskab, og de Trængende derefter at kunne fremkomme med deres Andragende om at faae Understøttelse. Gavebrevet er indført i Collegialtidenden 1812 Nr. 24, og Committeen bragte strax, igjennem Aviserne, Underretning om dette Legat til almindelig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
J Collegialtid er for 1822 og følgende Aar indført Extracter af de til Cancelliet fra Committeen indsendte General-Regnskaber. Man erfarer deraf, at Leg. d. 11 Dec. 1825 havde i Statspapirer, Kongl. Obligationer &c. en Capital, af i alt 103795 Rbd. 90 sk. i Sølv. De aarlige Renter, a 4 Proc., som i Aaret 1825 ere betalte deels med rede Sølv, deels med Repræsentativer efter Qvartalskurs, beløb sig i alt Repr. rede Sølv. Rbd. sk. Rbd. sk. dertil kommer Beholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
fra Dec. Term. 1824. 62 48 J bemeldte Aar har været udbetalt hvad ovenfor er bemærket at være tillagt Justitiarius og Secretæren, og uddeelt til 68 Portioner, hver aarlig 50 Rbd. Sølv. Desuden 1/2 Portion med 25 Rbdlr. og et ligeGratiale. Den 11 Decbr. 1825 havde Legatet en contant Beholdning af 102 Rbdlr. 93 s. i Sedler og Tegn, samt en uafhentet halv Portion til 30 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Blandede Efterretninger. Med Glæde erfarer man, at Sir Walter, Scott, uagtet det ulykkelige Udfald af de Handels-Speculationer, hvori han har taget Deel, ikke vil blive fattig. Lady Scott har efter sin Broder arvet en stor Formue, som hun vil efterlade sine Børn. Godset Abbotsford, 40 Mile fra Edinburg, hvilket Gods har kostet meget, er for nogle Aar siden sikret hendes Søn, som gjorde et rigt Parti, og Sir Walter selv har i ethvert Tilfælde sit vigtige og indbringende Embede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Napoleons forrige Huus paa St. Heleng bliver for Nærværende benyttet af en Forpagter til Huusholdnings Bygninger. J den Sal, hvori han døde, staaer en Tærskemaskine, Kartofler og andre Rodværter opfylde hans Billardstue, og Badet er forvandlet til en Stald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Man skriver fra London: "Den 30te Januar blev den nye Jernbanevei imellem Redruth, og Chacewater aabnet til offentligt Brug. Henimod Middag satte tre Calesche-Vogne, hver prydet med en Fane, og fyldte med Banens Eiere og deres Venner, sig rask i Bevægelse ned af den skraae Plan, uden anden bevægende Kraft end deres egen Tyngde, og glede saaledes efter hverandre igjennem Grubestrøgene og Landsbyerne, efterfulgte af adskillige med Kobber-Erts belæssede Vogne. Dette aldeles nye Skuespil vakte alle Øjevidners Beundring og Bifald. Vognene ankom efter 65 Minutter til den nye Quai ved Narabo, en Strækning af 8 Mile, og bleve derpaa, bærende de samme Perioner og kuns trukne af een Hest, bragte den samme Strækning tilbage i mindre end 1 1/2 Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Kjøbenhavns Børs den 21 Marti 1826. Hamburg 2 M.a vista 233. Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 1/2 a 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 201 202 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 64 86 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 - Rbd. Sedl. Dito Dito. 72472 1/2 rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/4 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 116, 116 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar - Rbd. 56.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
Hamborger Laan af 1819. - Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 100 1/2 i Banc4 pC. Dito nye... i Banco Asiatiske Actier ...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 65 55 1/2 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-21
En indfødt Jtaliener, som taler det danske tydske og franske Sprog, og besidder Færdighed i at undervise, tilbyder at give Information sit Modersmaal for en billig Betaling. De som maatte ønske hans Veiledning, ville behag at opgive deres Adresse i en Billet, som bedes aflagt hos Hr. Conditor Pedrin, paa Gammeltorv Nr. 89 i Boutiken. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ro Treogtyvende Aargang. No. 24. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 Marti 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Paaskefesten. Den altid gjensmilende Vaar, hver Morgen, hvis Komme dig fryder, hvert Frø, der af Jorden til Livet opstaaer, hver Knop, der i Blomster udbryder, Alt lover dig huldt: at og du skal opvækkes, Hvad er vel mod dig selv det skjønneste Løv O fryd dig, det er kun det fængslende Støv der eengang af Gravene dækkes! F. Høegh Guldberg. Melod. Vor Gud han er saa fast en Borg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
J Gravens Mulm blev Jesus lagt, Og Haabet sank saa saare. For Graven sattes Hedningvagt, Da nedrandt Bemodstaare. Dog - Haabet, Jordens Ven, Snart stiger klart igjen. Fryd, at skue hid, O! Fryd, at vandre did, Vor Frelser er opstanden. J Østen, Morgenrødens Hiem, Høit flammer Lynets Lue; Og Herrens Sol paa Himmelen. Vi kan med Glæde skue. Nu skjælver Jordens Grund Og i den samme Stund, Guds Engel stiger ned, Hans Blik er Salighed Fra Graven Stenen vælter. Nu flygter blinde Hedningmagt. For Lysets klare Straale: Opstaaer den Herre, stor i Magt, De ei Hans Blik kan taale. Saa flygter Mørkets Hær For skjønne Dagningskjær, Og seierrig paa Jord, Fra Syd til kolde Nord, Skal Lyset herligt straale! Hvo skal os vælte Stenen bort Med Graad de Qvinder tale, Da efter Natten mørk og sort Til Grav de gik at salve, Med Røgelse saa fiin Den Ven i Jordeliin, Med Salve kostelig Den kjære Herres Liig De elskte Ham saa saare. Og da de nu til Graven kom, Guds Engel sad derinde: Den Herre som J lede om I her ei mere finde!" Saa lød hans hulde Røst De Grædende til Trøst: "Den Herre Jesus Christ Opstanden er forvist! Seer Stedet de ham lagde. Derefter for de Elleve Sig den Opstandne viste: Han Slangens Hoved knusede, Med Glæde de Ham priste. Jeg og vil sjunge med Om Christi Kjerlighed, Og prise høit Hans Navn, Som døde, mig til Gavn, Men herlig er opstanden! C. Mülertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Betænkninger om S. T. Hr. Overlærer N. V. Dorphs dansk latinske Grammatik (Sproglære).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
For at bringe latinsk Sprogkundskab til den Fuldkommenhed, som dette herlige Sprog havde opnaaet i dets Guldalder; det sidste Aarhundred før Keiser Augusts Død, er det uden Tvivl et sikkert Middel, at veiledes ved en god, en grundig, let fattelig og hensigtsmæssig Sproglære. Dimidium facti, qvibene coepit, habet. En saare vigtig, men ogsaa vanskelig Opgave vil det altsaa være, at forfatte slig en hensigtsmæssig Grammatik. At det hidindtil ikke var lykkedes for Nogen af de mange, der have skrevet dansklatinske, tydsklatinske og latinlatinske Grammatiker, kommer vist nok deraf, at de ikke have opfattet den rigtigste Anskuelse af saadant Værk. Man har en forstaaet at skjælne ret imellem en fuldstændig Lærebog for Begyndere, og en Læsebog for dem, der allerede have gjort god Fremgang. Jmedens man troer at have faaet Sproget inde, og at oversee det med en Slags Lethed, glemmer Man - eller mangler Evne til – at lempe sig efter den unge Lærlings Fattevne. Jo flere Forsøg der gjøres, desto meere Udførlighed troer Man at burde levere. Man geraader ud paa Sprøggransknings og abstract Ræsonnements vide Hav. Endeligen faaer Man tilendebragt et grammaticalsk Værk, som den begyndende for det meste fattige – Lærling krymper sig ved at kjøbe, og gruer for at lære og fordøie. Hvilket vældigt Corpus grammatices saa man ikke træde for Lyset 1824 i Leipzig i den Ramshornske Grammatik,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Dersom den lærde Forfatter finder de anførte bemærkninger grundede - og endnu ved et forventet nyt Oplag kunde overtale sig til at udelade eller forkorte nogle faae andre Steder – og saa tilsidst i Bogen paa et Par Blade anbringe en Samling af velvalgte latinske Hukommelses Vers til Udenadslære, turde Anmælderen anprise denne Grammatik, som et Mesterværk – og glæde sig i Haabet om at see den auctoriseret til Brug for alle vore lærde Skoler. Det skee W. Blicher, udtjent Sognepræst. En Stemme om Realskolen i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
I et foregaaende Nummer af Skilderiet har en Indsender opkastet sig til Forsvar forden private Realskole, mod nogle mod den gjorte Angreb i f. Bl. No. 4. Foranlediget deraf, kan maaskee følgende tjene til end ydermere Oplysning i den Sag, der nu engang har vundet Offentlighed ved ovenanførte bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Naar den ærede Jndsender formener, at det ikke kan lægges vedkommende Skolelærere, til Last, at de benytte deres Frietimmer til paa en ærlig Maade at fortjene noget, ved at have oprettet bemeldte private Realskole; da kan nok Jngen have noget at sige derimod, i den Betydning her formenes, og saavidt som der kan uddrages af Noticerne i No. 4 af dette Blad, har det nok heller aldrig været disses Forfatters Hensigt at bebreide hine Mænd, af hvilke Hr. Lærer Jensen er almindelig bekjendt som en duelig og kundskabsrig Lærer, en saadan fortsat Virksomhed udenfor deres offentlige Skoletid. Men er denne Realskole ikke en betydelig Aarsag til, at Borgerskolen i Odense har et mindre Antal af velhavende Forældres Børn, end den uden hiin vilde have – Noticernes Forfatter beklager, at Borgerskolen er siunken til en Skole for mindre formuende Borgeres Børn fra den Tid af Realskolen oprettedes, og en unægtelig Sandhed er det, at denne Sidste har trukket et klækkeligt Antal Børn til sig; monne disses Forældre ikke, hvis denne ikke existerede, havde søgt Borgerskolen, for der at lade deres Børn oplære i de Skolekundskaber, de nu maae betale mangedobbelt for at faae dem underviiste udi, nemlig Skoleskatten, og desforuden 15 Specier aarlig for et Barns Underviisning i Realskolen; – en høi, ja, man kunde sige overdreven Betaling. Jnds. af Nærværende har hørt flere saakyndige og forstandige Mænd yttre sig saaledes, som han her formener. Ved Oprettelsen af Borgerskolen, var det vistnok daværende Skoledirections og Skolekommissions Hensigt, at gjøre enhver anden Forberedelsesskole overflødig, for at Lærlingen kunde fra den indtræde i Latinskolen eller i den Stilling, hans fremtidige Liv var bestemt for. Men er dette velmeente Ønske opfyldt ved at oprette en anden Skole ved Siden af den? Børnene skulle vel lære det samme i Borgerskolen, som nu læres dem i det private Jnstitut, naar undtages Engelsk, altsaa vil den ærede Jnds. heraf see, hvor overflødig og bekostelig dette Jnstitut, hvis heldige Virkekreds paa dets Lærlinge nok Ingen har opkastet nogen Tvivl mod, noget Borgerskolen ogsaa kunde udrette allene, er for Byens Jndvaanere. Naar den ærede Jndsender endvidere anfører, at Byen savnede en saadan Skole, – et Savn, man ikke kunde indsee, med mindre Borgerskolen ikke var det den burde være, - da erindrer Høistærede nok ikke Hr. Overlærer Brohms fortrinlige Jnstitut, der har existeret i mange Aar, førend der tænktes paa Realskolen, og hvori gives Underviisning i flere Skolegrene end i denne. Forfatteren af nærværende Stykke er ikke Skolemand, men troer sig dog alligevel berettiget til at tale med i en Sag, der maae have Jnteresse for enhver Jndvaaner i Odense, der har saa aldrende Børn, at han maae betale Skoleskat, og foruden denne endnu en klækkelig Summa for deres Underviisning, hvis han ønsker dem oplærte i et for dem passende Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Jndenlandske Efterretninger. Contra-Admiral Poul de Løvenørn, en af Fædrenelandets meest udmærkede Mænd, er død d. 16 d. M. Han var fød den 11 Aug. 1751, var Sønnesøn af den udmærkede General Poul de Løvenørn (omtalt i O. Mallings Værk), Søn af Frederik de Løvenørn, der var Amtmand, og døde 1779, som Conferenceraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
J Søefartens Aarbøger bliver hans Navn uforglemmeligt ved hans nidkiere mangfoldige Arbeider, og indførte Foranstaltninger til Søefartens Sikkerhed. Det var i tre Grene han herfor virkede. I. Ved Bestyrelsen af det Kongelige Søekort Arkiv, som, efter hans Forslag blev 1784 stiftet, hvorved ogsaa mange nye skjønne Søekorter ere tilvejebragte, efter de Opmaalinger og videnskabelige Undersøgelser, der i Forbindelse med samme ere foranstaltede. 2. Lodseriernes Indretning. Han bereiste alle danske og slesvig-holsteenske Kyster, foreslog og indrettede Lodserier overalt ved Stæderne, og de vigtigste Punkter af Kysterne, hvor forhen ingen vare, eller nærmere ordnede de faa der forhen existerede, og skrev Udkast til de Reglementer og Taxter der siden for dem bleve udstædte. Han var siden Overlods for det Sjællandske Distrikt, og var tillige overdraget i forekommende Tilfælde, at give Betænkning over hvad der maatte angaae Lodseriernes beste Indretning, baade i det Specielle og i Almindelighed. 3 Omtrent fra bemeldte Tidspunkt, nemlig 1797, blev hans Virksomhed ogsaa brugt i to andre, for Søefart og Handel høist vigtige, Anliggender: de danske og Hertugdommens Havnes Forbedring, og Fyrvæsenet. Ved Reiser og lokale Undersøgelser satte han sig istand til at udarbeide de fornødne Planer, jevne de mødte Vanskeligheder, og faae udført de approberede Arbeider. J Aaret 1800 foranledigede han Oprettelsen af et Længdecontoir. Hans Virksomheds Aand var utrættelig; derfor saae man ham og som Medlem af Directionerne eller Commiteerne i flere Selskaber, LandhuusholdningsSelskabet, Videnskabernes Selskab, KunstflidsSelsk., Bibel-Selskabet o. fl. at arbeide med en udmærket Nidkierhed. J den Kongl. Søe-Etat var han i nogle Aar Contra-Admiral og Che for 1ste Division. Han var Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Var Ridder af St. Anna-Ordenens første Klasse, Commandor af Sverd-Ordenen, samt af Ordenen pour le merite militaire, Ridder af St. Wladimir-Ordenen. Han var Medlem af mange fremmede Videnskabs-Selskaber. Hans udførlige Biograft, haves i Zach's 1801 udkomne "Monathliche Corresponden;", 3 B. S. 79-111, hvorved hans Portrait. See og Literatur-Lexiconnet, hvor de af ham udgivne Skrifter og Afhandlinger opregnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Under 10de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret saaledes: Vi bifalde allernaadigst: 1) at den til Erindring om Kristendommens Jndførelse i Danmark allernaadigst anordnede Jubelfest afholdes førstkommende Pindsedag den 14de Mai d. A. at der vælges til Text for Høimesse-Prædiken paa denne Dag den for Gudstjenesten paa første Pindsedag bestemte Lectie i Forbindelse med Brevet til de Epheser 5 Cap. 8 og 9 Vers. 3) at der for Froprædiken, hvor denne afholdes, tages til Text forbenævnte Brev til de Epheser 5 Kap. 8 og 9 Vers. 4) at Apostlernes Gierningers 17 Kap. 22 til 31 Vers benyttes som Text for Aftensangs-Prædiken, hvorsamme maattte være at afholde. 5) at det maa overlades vedkommende Præster, hver for sin Menighed, at vælge de Psalmer, som blive af afsynge ved denne kirkelige Høitidelighed, dog at den i den evangelisk kristelige Psalmebog under No. 5 anførte Palme: "O store Gud, vi love dig!" bliver tillige at afsynge; og 6) at Biskop Münter haver at forfatte de paa denne høitidelige Dag afbenyttende Kollecter og Kirkebønner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Allerede under 26 Februar f. A. har Hs. Majestæt, paa Kancelliets allerunderdanigst afgivne Betænkning, allernaadigst bifaldet, at de af Biskoppen over Siellands Stift, i Forening med samtlige øvrige Biskopper, Generalsuperintendenter og Superintendenter i Hertugdømme, Lauenburg, til bemeldte 1000-aarige Jubilæum udarbeides en historisk Udvikling over Kon Harald Klaks Daab og dens Følger for Kristendommens Udbredelse i Danmark, hvilken Udvikling for Kongelig Regning skal trykkes og uddeles til Geistligheden, samt at en dansk Oversættelse eller et Udtog af denne Udvikling ligeledes bekostes trykt, for at hiin saa mærkelige Begivenhed kan komme til almeen Kundskab. Jøvrigt var Hs. Majestæt ikke sindet at anordne nogen Jubelfest af den Beskaffenhed, at samme kunde foranledige videre Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Randers. Vor By der paa den senere Tid har erholdt flere Forskjønnelser, saavel med Hensyn til Bygninger og reellere Fortoges Tilveiebringelse, ved de høje Trappers og Kielderskures Bortskaffelse, som ogsaa med Hensyn til dens nærmeste Omgivelser, kan, efter Forlydende, i Aar atter glæde sig til en ny Forskjønnelse, nemlig en Lysthaves Anlæg paa den i Byens nordre Deel beliggende St. Laurentii Bakke, fra hvis høje Standpunkt haves en skjøn Udsigt over Byen og Aaen. Den imellem Arsenalet og Husene udenfor Østerport, forhen mindre end smukke, Bankes Planering og Omdannelse til den nærværende, med en Jordvold omgivne, skjønne Ridebane, saavelsom det, paa den søndre Side af Jordvolden, paa Bankens Skraaning anlagte Lystpartie, der nu afgiver en smuk Entree til Dronningens Have, ere ligesaa meget til Prydelse for Byen, som de gjøre Anlæggerne Ære. Ogsaa Byens vestre Entree har man begyndt at forskjønne ved Træplantning paa den høie Banke nærmest Fattighusene, og selv disse, der i deres nærværende Udvidelse udgjøre et samlet Heelt, hvortil maaskee ikke mange Provindstæder kunne opvise Mage, synes ikke lidet at have oplivet Byens forhen temmelig øde Udseende fra denne Side. J en saa skovløs Egn, som vor, maa vi dobbelt taknemmelig paaskjønne de Mænds Arbeider, som lede til at afhielpe denne Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
J Fjor blev der med Fattighusene forenet en rigtignok kun liden, men desuagtet hensigtsmæssig, offentlig Sygeanstalt, hvorved et længe føleligt Savn for endeel er afhjulpet. Omkostningerne bestredes ved et frivilligt Sammenskud. Vort Hospitals forbedrede Indretning, der allerede af Reisende i offentlige Blade er omtalt med Berømmelse, fortjener ogsaa fuldkommen Paaskjønnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Mosaisk Melodibog, 1ste Hefte, indeholdende 7 Choraler af Hr. Prof. Weyse, 2 af Hr. Kammermusicus Kuhlau og 2 af Hr. Catechet og Organist A. D. Heger, til Hr. Semminariilærer Cand. Theol. Boyes metriske Oversættelse af 11 Davidiske Psalmer, tilligemed de fremmede Compositioner af 77 (Jigdal) og VII. (Adon-Olam, indrettede for 2 Stemmer af Hr. A. D. Heger, samtlige brugte ved de, forhen, hver Maaned holdte Andagtsøvelser, og den halvaarlige, endnu stedfindende, offentlige Confirmation af den mosaiske Ungdom i Kjøbenhavn - - 1 Ark i Octav, Melodierne i Ziffre. Over hver Sang staaer en Talrække, blot de, der forekomme i den Sang, og under hvert Tal det musicalske Bogstav, som hvert Tal betyder, for at en Jnstrumentspiller eller Nodesanger, strax kan see hvad Tone for hvert Tal skal gribes. Paa sidste Side en fuldstændig Anviisning til at forstaae Ziffre, som Noder. Det faaes hos Hr. Lieuten og Bogtrykker Popp paa Østergade No. 72, for 1 Mk. Hæftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Der vil blive indrettet offentlige Syngeøvelser, hvorved enhver kan for 1 Rd. lære at synge alle Melodierne, og høre hvorledes de lyde med fiirstemmig Harmonie, samt derved have tillige lært at hjælpe sig selv frem ved Ziffre som Tonetegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Hvis man i Familiekredse ønsker en privat Veiledning hertil, kan samme ved nærmere Aftale vel finde Sted, ligesom jeg skal meddele dem, der ville underkaste sig en særegen Examen, Vidnesbyrd, om de omtalte Melodier ere saaledes lærte, at Andre ved dem igien kunne lære samme rigtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Andre af mig i Ziffre udgivne Sange ere: hele Prof. Jincks Choralbogs 180 Melodier, 1 Rdlr. Hr. Andersens trestemmige, 2den og 3die Stemme til samme, 1 Rd., faaes ligeledes hos Popp. 19 Choraler til Livets og Kirkers Feste, 1 Mk. 14 Choraler med Morgen og Aftenvers, 8 s., faaes hos Hr. Bogbinder Milo og mig. Disse 14 Choraler for 2 Stemmer af Hr. A. D. Heger, 1 Mk., hos Lose. Davids 1ste Psalme heelt, 4 s. Sangene: "Kong Kristian stod ved høien Mast, og Danmark, Danmark, hellige Lyd", begge et Qvartblad, 6 tz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-25
Melodier af Hr. Prof. Zink til Sangene, Hver ærlig Dansk med henrykt Siel og "Fader, fra din Himmel ned, et Ortapblad, 8 s. No. 7. 8. og 9. faaes hos Milo og mig 10. En Bog om Psalmodicon, 2 Mk., hos Lose, J. W. Bruun. Nybørs Nr. 64, 2den Sal.