JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Bestyrelsen af Sygehuset formenes passende at kunne bestaae af en Læge, som ikke var den ansatte, en af Nykjøbings Borgerrepræsentanter og en af Sogne forstanderne fra et af de nærmeste Sogne. Comiteen tillader sig sluttelig at anbefale en Sag, hvis Behandling den har følt en Glæde ved at være betroet, til den Deeltagelse og virksomme Understøttelse, som dette communale Anliggende fortjener." Nykjøbing den 20de Februar 1844. W. Laub. R. Sidenius. J. Voltelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Danske Cancellie. 1 Præsident, 5 Deputerede og 48 Embedsmænd, tilsammen. . . . . . . . . . . . . . . . . . 54 Schlesv. Holst. Lauenb. Cancellie. 1 Præsident, 5 Deputerede, 18 Embedsmænd og 3 Vacancer, tilsammen. . . . . . . . . . 27. De Deputerede for Finantserne). 5 Deputerede, 27 Embedsmænd, tilsammen. . . 32 Directionen for Statsgjælden. 5 Deputerede, 3 Assessorer og 45 Embedsmænd, tilf. 52 Rentekammeret. i Directeur, 3 Deputerede, 8 Comitterede og 93 Embedsmænd, tilsammen. . . . . . . . . . 105.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Generaltoldkammeret. i Directeur, 3 Deputerede, 5 Comitterede, 48 Embedsmænd og 9 Vacancer, tilsammen. . . . . 66.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Admiralitetet. 5 Deputerede og 35 Embedsmænd, tilsammen. . 40 Generalcommissariats-Collegiet. 5 Deputerede og 43 Embedsmænd, tilsammen. . 48 Generalpostdirectionen. 1 Generalpostdirecteur, 3 Directeurer, 1 Assessor, *) Som en betydningsfuld og meget oplysende Commentar til denne Text ville vi anbefale Læserne Presse- og Tale sagernes Krønike i dansk Folkeblad." Auscultanterne ere ikke medtagne i disse Fortegnelser. Herunder ere indbefattede de tre Hovedkasser, nemlig: Zahlkassen i Kjøbenhavn, den sk.-holst. Havedkasse i Rendsborg og Centralkassen i Ratzeborg, da de maae henregnes til Collegialforvaltninger. 24 Embedsmænd under Directionen og 15 ved Befordringsvæsenet, tilsammen. . . . . . . . 44 Directionen for Universitetet. 3 Medlemmer, 7 Embedsmænd, tilsammen. . . . 10 Departementet for de udenl. Sager. 1 Chef og 10 Embedsmænd, tilsammen. . . . 11 Efter Statscalenderen for 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Danske Cancellie. 1 Præsident, 1 Generalprocureur, 4 Deputerede og 46 Embedmænd, tilsammen. . . . . . . . 52. Slesv. Holst. Lauenb. Cancellie. 1 Præsident, 3 Deputerede, 1 Assessor og 20 Embedsmænd, tilsammen. . . . . . . . . . . . 25.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Finantsdeputationen. 1 Finantsminister, 3 Deputerede, 1 Comitteret og 30 Embedsmænd, tilsammen. 35. Directionen for Statsgjælden. 5 Deputered og 35 Embedsmænd, tilsammen. . . 40 Rentekammeret. 1 Directeur, 3 Deputerede, 2 Generaldirecteurer, 4 Comitterede og 61 Embedsmænd,) tilsammen. . 71 Generaltoldkammeret. 1 Directeur, 3 Deputerede, hvoraf 1 Vac., 1 Revisionschef, 3 Comitterede, 41 Embedsmænd, og 3 Vac., tilsammen. . . . . . . . . 52.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Admiralitetet. 5 Deputerede, 19 Embedsmænd og 13 Vac. til, 37.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Generalcommissariats-Collegiet. 5 Deputerede og 3 Embedsmænd, tilsammen. . 36 Generalpostdirectionen. 1 Generalpostdirecteur, 2 Directeurer 1 Assessor, Embedsmænd under Directionen og 12 ved Befordringsvæsenet, tilsammen. . . . . . . . . 41. Directionen for Universitetet. 3 Medlemmer, hvoraf 1 Vac. og 4 Embedsmænd tils. 7 Departementet for de udenl. Sager. 1 Chef, 1 Directeur og 8 Embedsmænd, tilsammen 10 Totalantallet af Collegialembedsmændene i Aaret 1840 var altsaa 490, i Aaret 1844 derimod kun 406, altsaa en Formindskelse af 84 Embedsmænd eller omtrent en Sjettedeel, saa at man heraf seer, at Reductionen ikke har været saa ganske ubetydelig. J et Collegium, nemlig Finantsdeputionen, er Ant llet af Embedsmænd forøget, da det i Aaret 1840 kun var 32, i 1844 derimod 35, Aarsagen hertil maa formeentlig søges i, at enkelte Forvaltningsgrene, som hidtil have havt egen Bestyrelse, som f. Ex. Fondet ad usus publicus, den almindelige Pensionskasse, nu ere henlagte under Finantsdeputationen. Det Collegium, der er undergaaet den stærkeste Reduction, er Rentekammeret, hvor af 105 Embedsposter 34 ere inddragne, altsaa en Trediedeel; dernæst kommer Generalcommissariats=Collegiet, hvor af 48 Poster, 12, og Statsgjælds=Directionen, hvor af 53, 13 ere indgaaede, altsaa begge Steder en Fjerdedeel; derefter Generaltoldkammeret, hvor 14 Poster ere inddraagne, altsaa over en Femtedeel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
J de øvrige Collegier har Reductionen indskrænket sig til en Ubetydelighed, 2 eller 3 Poster. At angive Aarsagerne til denne høist forskjellige Reduction vilde vist være vanskeligt for Enhver, selv for de Jndviede, for os, der lever langt fra Hovedstaden, og kun kan gaae efter de trykte Materialier, er det en Umulighed. Rentekammeret har altid været anseet for at være stærkt besat, og vel at kunne taale en betydelig Formindskelse; i Generalcommissariats-Collegiet maa Aarsagen til den stærke Reduction ligefrem søges i Armeens Reduction, *) Herunder er ikke indbefattet "Comiteen i Anledning af den nye Matriculs Indførelse, da den vel kun maa betragtes som interimistisk. og de militaire Uldmanufacturers Nedlægning.), og iøvrigt er det begribeligt, at der i de forskjellige Collegier har gjort sig forskjellige Principer for Reductionen, gjældende. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Jndenlandske Efterretninger. Under 14de d. M. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Rector ved Colding lærde Skole, J. Grønlund, samt allernaadigst udnævnt Rector for Wiborg Cathedraskole, Mag. art. C. F. Jngerslew, til Rector ved førstnævnte Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Efterretningerne og Kongen af Sverrige og Norges Sygdom ere foruroligende. Jngen Søvn og ingen Madlyst. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Maribo den 18de Februar. Efter hvad vi høre, hedder det i Loll. Posten, skal det nu være besluttet, at see en Dæmning anbragt for Hav vandets Jndtrængen op til Rødby. Paa denne Maade agtes foreløbig indvunden circa 800 Tdr. Land. Vi imødesee en bestemt og udførlig Beretning herom fra Rødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Beslaget paa Pølsevisen fra Conditor Marschner i Nakskov, hedder det i Loll. Posten, er billiget af det kongelige danske Cancelli. Dette Collegium har derhos overladt til Marschner, om han godvillig vil indrømme, at Visens trykte Oplag, som er hos Censor, Hr. Byfoged Møller Maribo, tilintetgjøres, samt ladet Marschetilkjendegive, at han, hvis han ikke vil dette, bliver sat under Justitiens Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
(Corresp.) Kjøbenhavn den 20de Februar. Man forsikkrer, at det 10de Dragonregiment fra Odense og det 5te Jægercorps fra Kiel skulle rykke herover og Forening med de i Sjælland cantonnerende Tropper danne en Leir ved Frederiksborg. De Troppecorps, der ere bestemte til Leiren, skulle indkalde deres fulde Styrke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Nykjøbing den 22de Febr. J Tirsdags blæste her en orkanagtig Storm med Snefog hele Dagen, der havde til Følge, at den Stadshauptmand Sidenius med Rhedere tilhørende nye BriigHulda, efterat have oprevet den Havnepæl, ved hvilken den var fortøiet, drev mod Land og kæntrede om paa den ene Side med Rystjernsboltene til Vandet. Det var ved denne som ved alle lignende Leiligheder, hvor Fare kan være tilstede, en Fornøielse at see den uegennyttige og rastløse Jver, som den vakkre Havnefoged Hans Mogensen lagde for Dagen, for at forebygge det mulige Tab og den Skade, Vedkommende øiensynligen vare udsatte for at lide, hvilket ogsaa tilfulde lykkedes den brave Mand, saa at Skibet endnu inden Stormen havde lagt sig, var udhalet i flodt Vand, uden at have taget nogensomhelst Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Reisende fra den 7de til den 21de Februar 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Skibscapitain Sidenius med Kone, Naalemager Goldschmidt, Jnformator Nielsen; Jomfru Meyer. Med Personposten, Studenterne Holm og Clausen; Kjøbmand Gindrup; Pasto Brandsted; Bygmester Glahn, Pastor Schierning; Jomfruerne S. og I Andersen; H. Mikkelsen; Handelsfuldmægtig Wuls, feldt; Kammerjunker Wichfeld med Frue og Pige, Pastor Fogh; Hr. Schrøder. Udenfor Posterne: Proprietairerne Mohr med Søn og Dreyer med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Pastor Schierning; Capt. Sidenius; Styrmand Mahler; Hr. *) Disse Manufacturer drives endnu, saavidt vi vide, for offentlig Regning under en egen Commissions Bestyrelse; men Statscalenderen indeholder ingen Oplysning om denne Commission. Jøvrigt er det dog nok, eller i det mindste var det, Meningen, at de skulde gaae over i private Hænder. Ludvigsen. Med Personpoften: Pastor Krogh; Jomfru Decker; Dhrr. Eibye, Jørgensen, Suhr, Kieler, Gindrup, Mikkelsen, Bøggild, og Suhr, Toldinspecteur Bille Grev Schmettau; Mad. Bastrup. Udenfor Posterne: Generalkrigscommissair Rosenørn; Forvalter Thye; Proprietar Mohr med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Beltpassage. Paa Grund af den pludselig indtrufne Frost, er Farvandet mellem Vardingborg og Gaabense atter saa belagt med Jis, at Transporterne ere standsede med de større Færgefartøier, og at derfor kun Iisbaade kunne benyttes. Gaabense den 21de Februar 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Blandinger. For omtrent tre Aar siden blev Skibet Diana fra London udsendt paa Hvalfiskefangst. Besætningen bestod af Capitain May, 2 Styrmænd, 18 Matroser og 3 Skibsdrenge. Fangsten maa have været, heldig; thi uagtet længere Ophold paa flere Steder, vendte Skibet allerede i Begyndelsen af forrige Aar tilbage med fuld Ladning. Allerede den 5te April befandt man sig paa Høiden af St. Helen, da den første Styrmand, som havde Vagt paa Dækket, hørte et Skud falde i Captainens Kahyt. Han gjorde strax Allarm og begav sig med flere Matroser ind i Kahytten, hvor han fandt Captainen liggende i sit Blod. Pistolen, hvormed han var dræbt, laae endnu rygende 6-7 Fod fra ham. Man kunde ikke afgjøre, om han havde dræbt sig selv eller var myrdet, dog tydede adskillige Omstændigheder paa det sidste. Begge Styrmændene besluttede foreløbig at lade Sagen hvile, og ilede med at naae St. Helene, hvor de anmeldte det Forefaldne for Consulen. Denne indledte strax en Undersøgelse, efter hvis Slutning han indsendte en Beretning til det engelske Admiralitet og tillod den 26de April Skibet at fortsætte sin Reise til England. Det være nu, at Matroserne følte sig skyldige og frygtede for, at Sandheden skulde komme for Lyset, og at man da efter Søbrug vilde hænge dem op i Ræerne, hvilken Mistanke mulig blev bestyrket ved, at endeel Soldater kom ombord og gjorde Reisen med til England, under Foregivende, at de skulde sendes tilbage til Europa, – nok er det, at man, neppe tre Timer efterat man var seilet fra St. Helen, bemærkede en tyk Røg, som slog op af Skibets Fordeel. Jnden man fik Tid til at undersøge, hvorfra den hidrørte, skeete en frygtelig Explosion og Fartøiet fløi splintret i Luften. Jngen af de ombord værende Mennesker forbleve ubeskadigede; de fleste bleve dræbte paa Stedet eller druknede; andre bleve med brudte Lemmer, optagne af dem, der ilede tilhjælp, medens Skibet kom saa stærkt i Brand, at dets Vrag kun med Møie lod sig slukke. – Rettens Undersøgelse om dette Ulykkestilfælde varede fem Dage, og det viste sig nu paa det bestemteste, at Captain May var bleven skudt ifølge et Complot imellem Matroserne, og at Forbryderne, af Frygt for at Gierningen skulde komme for Lyset, havde besluttet at spræng sig selv og de andre i Luften. Paa Bunden af Vraget fandt man Spor til, at der var strøet Krudt hele Veien indtil det Kammer, hvori flere Hundrede Pd. Krudt opbevaredes i Kobberdaaser. Døren til dette Kammer var sprængt med Magt, og et Kobberfad, gjennemboret. Disse Foranstaltninger vare iøvrigt trufne længe forud, da de havde kostet megen Tid og Arbeide, og det lod sig neppe betvivle, at de fleste Matroser havde kjendt dem og været behjælpelig ved deres Udførelse. Om der blandt de i Hospitalet værende haardt Saarede, findes Nogen, der har taget Deel i Udaaden, siges ikke; men der tilføies, at Tabet dog ikke er saa stort, som man havde troet, da endeel med Tran fyldte Foustager ere bjergede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mellem Krigsraad og Districtschirurg J. A. Lumholdt paa den ene Side og Kjøbmand og Møller Carl Ring samt Procurator Thorup paa den anden Side verserende Sag angaaende formeentlig fornærmelige Udladelser, i hvilken ved Viborg Landsoverrets Dom af 1ste Novbr. 1841 saaledes er kjendt for Ret Med Hensyn til de paaankede udladelser af Citanten, Krigsraad og Districtschirurg Lumholdt, mod Jndstævnt Kjøbmand Ring i en Skrivelse af 6te Octbr. f. A. til Forligelsescommissionen, afvises Sagen fra Underretten. Der imod bør de paaankede af Citanten i No 131 af Viborg, Stiftstidende" for 1840 mod Kjøbmand Ring fremførte fornærmelige Udladelser døde og magtesløse at være, og bør Citanten for sit i denne Henseende udviste Forhold bøde 50 Rbd. Sølv til Skive Byes Fattigkasse, samt være den ved Frdn. 27de Septbr. 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. J Henseende til den Citanten idømte Mulct for unødig Trætte og Processens Omkostninger for Underretten bør Bytingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves imellem Citanten og Jndstævnte Kjøbmand Ring, hvorimod Citanten bør betal Jndstævnte, Procurator Thorup, Processens Omkostninger for Overretten med 16 Rbd. Sølv. er Onsdagen den 14de Februar 1844 afsagt saadan Dom i Høiesteret: Lands-Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstævnte Kjøbmand Carl Ring med 100 Rbd. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 15de Februar 1844. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave, af F. C. Rosen. Tre og Tyvende Hefte. Dette Hefte (8 Ark stort faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret), hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes. Billetter til Deeltagelse i Ballet, som agtes fremmet paa Gjæstgivergaarden Søndagen den 25de d. M., kunne, indtil samme Dags Eftermiddag Kl. 3, erholdes hos Undertegnede. Nykjøbing den 17de Februar 1844. Thomsen. Den Deel af Publicum, som veed, at meni Mand ved Stubbekjøbing Borgercorps, Kjøbmand J. Wied, har injurieret Corpsets Officerer, men ikke kjender Udfaldet af den Sag disse have anlagt mod Jnjurianten, underrettes herved om, at det ved Stubbekjøbing borgerlige Krigsrets Dom af 27de Decbr. f. A. blev tilladt fornævnte Kjøbmand Wied at fralægge sig Sigtelsen ved Eed, i Mangel af hvilken de paaankede Udladelser bleve mortificerede og han idømt en Mulct af 20 Rbd. til Stubbekjøbing Fattigkasse. Dette sidste Alternativ af Dommen har Wied opfyldt. Tvedegaard ved Stubbekjøbing d. 22 Febr. 1844 J. N. Scheel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Commandeur for Stubbekjøbing Borgervæbning. J. B. Bruuns Jernstøberie i Nykjøbing er stedse forsynet med flere forskjellige Sorter Plouge og Muldfielle af forbedrede Constructioner, som udsælges til billige Priser. 200 Stkr. gode Faar ønskes tilkjöbs. Herpaa Reflecterende ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Forp. Enberg paa Rosenfeldt pr. Vordingborg, 2de store Speile af fortrinligt Glas i fuld Mahognie Rammer kunne faaes tilkjøbs. Solide Kjøbere tilstaaes Credit ifald de ønske det. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
En Handelsbetjent, der kan forevise gode Anbefalinger og er vant saavel til Manufactur som Kornhandelen, samt skriver en god Haand, kan strax eller senest til 1ste Mai blive antaget. Sammesteds kan en Dreng af god Opdragelse, som regner og skriver godt, blive antaget til Paaske. De herpaa Reflecterende ville henvende dem til Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
En ugift Gartner ønsker sig en Tjeneste enten strax eller til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Auctioner. Torsdagen den 7de og Fredagen den 8de Marts dette Aar, hver Dags Formiddag Klokken 10 slet, bliver i Riiserup Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt det afgangne Consistorialraad og Sognepræst Lund tilhørende Jnd- og Udboe samt Kreature af alle Slags, saasom: gode Mahogni og Birketræes Meubler, af Divansborde, Divaner, Stole, Borde, Chatoller og Skabe, forskjellige Kister, endeel meget gode Sengeklæder, godt Linned og Dækketøi af alle Slags, godt Kobber- og Kjøkkentøi, endeel Porcellain, Thetøi og Glasvare, gode Heste, Køer og Faar, holsteenske Vogne, en Kabriolet, en Gig, en Kalesche, Arbeidsvogne og endeel Avlsredskaber samt en god Tærskemaskine med fuld Behør med meget mere, og endeligen en betydelig Deel Bøger af alle Slags, alt imod Credit for vederhæftige Kjøbere til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres med Bemærkning, at Kreaturene sælges den første Dag fra Klokken 1 til 2, og Bøgerne den anden Dag Falsters Birk, Nykjøbing den 15de Februar 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
Forpagtnings-Auction. At Forpagtningen af Gaabense Færgegaard med tilhørende Ret til Færgefart imellem Falster og Sjælland, fra 1ste Mai d. A., vil, ifølge allerhøieste Resolution, om kort Tid blive stillet til Auction, bekjendtgjøres herved foreløbig. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 18de Februar 1844. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
At der Onsdagen den 28de og Torsdagen den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction, første Dag paa Corselitze og anden Dag paa Petersminde, over en Deel Skoveffecter, bestaaende af Ege- og Bøgetræer paa Roden, tjenlige til Gavntræ, forskjellige Sorter Bøgefavnebrænde, Ege= og Bøge=Udhug, samt Elle- og Tjørnegjærdsel, det bekjendtgjøres herved med den bemærkning, at disse Skoveffecter ere beliggende i Skovfogderne R. Larsens, C. Jørgen, sens, Tachs, L. Amagers, P. Mortensens og Qvists Districter og forevises af disse Dagen førend Auctionen Corselitze den 18de Februar 1844. P. Andersen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Nødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Lollands Falsters af Stift Tidende. Fr. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 23. Løverdagen den 24. Februar. Om de høiere Læreanstalter for Bønder. (Af "Dannevirke.)At de Tegn, som hentyde paa, at ogsaa Bonden, snart vil sætte sig i Besiddelse af en større Aandsdannelse, end han hidindtil har kunnet glæde sig ved, ikke ville skuffe, derom holde vi os meer og meer overbeviste, efterdi saa mange oplyste Bondevenner, med ædelt patriotiske Sind, vedblive at virke for Oprettelsen af høiere Dannelsesanstalter for vore Sønner. Takket være hine Ædle, der saa ivrigt bestræbe sig for at fremme et ligesaa vigtigt, som nødvendigt Nationalanliggende, takket være den Nordslesvigske Forening, der ogsaa i denne Retning virker for Bonden, for Folkets Vel! Altsaa, enig er man i, at høiere Dannelsesanstalter bør indrettes for vore Sønner, men om man er ganske enig om, hvorledes disses Jndretning bør være, derom tvivles. Jfølge heraf være det mig tilladt at hensætte mine bemærkninger med det Ønske, at ogsaa Andre ville meddele deres Mening. Jeg troer, at man lettere og bedre opnaaer Hensigten, hvis man, istedetfor de projecterede høiere Bønderskoler, indrettede flere og mindre Dannelsesanstalter for vore Sønner, f. Ex. een eller to i hvert Amt, Herred eller District, hvorved en Præst og en Skolelærer paa Landet kunde bestemmes til Bestyrere, saaledes som tildeels er skeet ved de danske Seminarier."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Hensigten med høiere Dannelsesanstalter for Bondestanden synes kun at kunne være, at tilbyde de Bøndersønner, der i Landsbyskolerne have modtaget en god Underviisning, endnu Leilighed til at udvide deres Kundskaber, inden de i en Alder af 17 til 19 Aar erholde tilstrækkelig Kraft til selv at beskjæftige sig med Landvæsenet. Det vil være en Selvfølge, at det ikke kan være anlagt paa denne Tid at gjøre dem lærde. Det nytter derfor ikke heller at gjøre Jndretningen anderledes, end at Alt til denne Tid kan gjennemgaaes, da faa Bønder ville lade dem blive længere borte fra Arbeidet. Efter min Formening skulle Drengene især lære, hvad der udfordres til den ydre Anstand i Omgang med Folk, at fremsætte deres Tanker mundtligen og skriftligen i Breve og Opsatser, føre simple Regnskaber, Fædrelandets Historie, Kjendskab til Fædrelandets, især Provindsens vigtigste Forhold og Jndretninger, navnligen forsaavidt Landvæsenet vedkommer. Derimod troer jeg ikke, at det vilde være til nogen Nytte, at vore Sønner der skulde lære Landvæsenet. Dette lære de hjemme hos os selv, eller ogsaa vi sende dem herefter hen til en eller anden duelig Landmand, for at de kunne see Jndretningerne hos ham; desuden har hver Egn sin særegne Brug, som ikke altid lader sig anvende paa andre Steder. Blandt de Grunde, som tale for saadanne Jndretninger, er ogsaa denne, at sandsynlig mange flere Bøndersønner ville besøge saadanne mindre Dannelsesanstalter, end om man opretter enkelte større Bønderskoler; thi at ret mange Bønder for Øieblikket skulde beslutte sig til at seende deres Sønner flere Mile hen til en tildeels ubekjendt Skole, iblandt ubekjendte Mennesker, er vel neppe at formode; hvorimod, naar Jndretningen var i Nærheden, hvor man lettere kunde overbevise sig om dens Hensigts mæssighed, og hvor man med mindre Bekostning kunde holde sine Sønner, da skulde det undre mig, om ikke strax meldte sig 20 til hver, hvormed man efter min Mening - meget godt foreløbigen kunde gjøre Begyndelsen. Hertil kommer ogsaa, at de Drenge, som ere ansatte ved en saadan Dannelsesanstalt, meget godt kunde tage hjem i den travleste Vaar og Høst for at deeltage i Arbeidet; hvilket ogsaa vilde være til væsentlig Nytte for dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Da Regjeringen har gjort saa meget for de andre Stænders Oplysning, medens Bonden maa besørge alt sit Skolevæsen selv betalt, saa synes det, at den vel kunde offre noget meere for Bondestanden, ved at anskaffe den Dannelsesanstalter, ligesom Borgerstanden i Danmark har opnaaet dette ved Realskoler. Kunde ikke een af vore Deputerede proponere i Stænderforsamlingen, at denne skulde andrage herpaa hos Kongen, der selv har sagt, at han er en Ven af Bondestanden. En Bonde paa Als.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Nykjøbing den 24de Febr. Ved Avisens Slutning var baade Hamborgerposten, der ellers pleier at ankomme hertil og Fredagen, og Personposten fra Kjøbenhavn endnu ikke indtrufne, og saalænge Stormen og Snefoget varer, vil man vel heller ikke kunne vente dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Opstanden synes at gribe videre om sig: Carthagena har den 2den d. M. sluttet sig til den, ligesom ogsaa en Bataillon fra Girona, som paa sidstnævnte Sted laae i Garnison, og hvor Pladscommandanten Requena har ladet sig overraske af Bevægelsen. Jnsurgenterne i Alicante have ladet den forhenværende politiske Chef Ceruti og en anden indflydelsesrig Mand skyde, og søge overhovedet at herske ved at anvende et kraftigt og Skræk opvækkende System. Paa den anden Side har Krigsministeren Mazaredo den 4de dennes givet Generalcapitainen for det 4de District, befaling til at lade de ved det mislykkede Jnsurrectionsforsøg i Alcoy fangne 30 Oprørere, hvoriblandt 2 Medlemmer af den insurrectionelle Junta i Alicante, ufortøvet skyde uden foregaaende Proces. Det er nu i 11 Aar altid den gamle Historie i Spanien: Seierherren lader de Beseirede skyde.