Berlingske Tidende, 1803-08-26
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongl. Danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Hs. Kongl. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1803. (See Nr. 66.) 9) For den, som efter Hr. Professor Strøms Underretning om den Jslandske Mos= eller Field=Græsset, Ma frie=Græsset og Geitnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, adsamler den største og bedste Mængde af disse 3 Mosarter, deraf, efter Fornødenhed, gjør den største Brug i Huusningen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende samler For den største Mængde 20 Rdlr. For den næste Mængde 10 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æstningerne maa geledes med paalidelige Attester, et allene om den indsamlede Mængde, men og om sammes Brug, og Anvendelse i Huusholdningen. Selskabet vil tillige paa en passende Maade udmærke dem, som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Mosarter til spiselige Levnetsmidler. Ligeledes vil de, som deraf have ladet indsamle, og, med eller uden Blanding, tillave Grød eller Brød, for dermed at besøise Fattige fra Fieldbøigterne, som gaae omkring og tigge, og paa denne Maade give dem Smag derpaa, særskilblive delønnede. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1804 og Premierne vorde udsatte for flere Aar. 10) For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekiendtgjørelse indtil 1ste November 1804, ved Grøftning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks= og tilgrændsende Amter beliggende Aarmose, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden SølvMedaille eller 10 Rdlr. Udi Mtesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Giødning eller tienlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Foderurter, hvilket alt Selskabet, da vil tage i Betragning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil aske Premie, maae Bøndernes Antal i Anesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietair til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie, Premierne æskes inden sidste December 1804. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 11. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gierder, opførte i Aaret 1803, udsættes for Dannemark. For den største Mængde, ikke mindre end 300 Favne, hver Favn til tre danske Alen, Selskabets anden GuldMedaille eller 50 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne 25 Rdlr. For den tredie Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn, taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden den 1ste November 1807. Deri meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredninger angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste stre Aargammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gierdes Hoved=Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider sortiener ikke Selskabets Premiet. En god Anviisning til levende Gierders Plantning sindes i Hørghs Anviisning til et verindrettet Landburg. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid Torne Gierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder Stik-Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillot Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierder, for hvilket Premien søges, er opført, stor saavidt Pile plantes til levende Hegn, maae det bevises, at de ere tienlige til Kurvemager=Arbeide, og i Følge heraf vil den eller de som beviser, at have afsat det største Antat Pile til dette Brug, fortrinlig komme under Betragning, under førresten lige Omstændigheder. Om de til Kurvemager=Arbeide tienligste Sorter Pile gives Underretning i Professor Wiborg Priis=Skrift og Pile, indført i det 6te Bind af Selskabets Skrifter b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes som Folk af Bondestanden følgende særskilte Premiet. . For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne, levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 30 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring, for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil have havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden GuldMedaille eller 50 Rdlr., for den største Mængde levende Gierder, ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden sidste December 12. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttie Steenending for Landmanden i Norge, finder Selskabet. det tienligt at opmuntre til Steenglerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier. For den største Mængde af gode og varige Steengierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld-Medaille eller 50 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 400 Favne, 30 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æstning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 300, 200 og 150 Favne ; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiltviis: For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgjørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. stor ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For - - 60 - 8 - For - - 40 - 6 - For - - 30 - 5 - Gierdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil blive i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til flige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør der med følge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning giver ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilfor Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig : For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 300 Rdlr. For næste Mængde, en mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For - - 25 - 5 - Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1804. d. Og da nogle Tusinde Tønder Sædeland ved en flittigSteenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier, som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig : For samme Mængder af dobbelte Steengierder, satte i Dannemark efter Bekiendtgjørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte nødvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Seeen og oven paa bedækket med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gierde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Fald kan ingen Premie derfor ventes, Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordenes bedre Inddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligge til een Bye, forud paa holsteesk eller anden passende Maade være inddeelt i flere end tre Parter, og om de tilhøre en enkelt Mand, de maae han forud være udskiftet af Fælledskabet, og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprengte Steen opsatte Gierden vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden sidste December 1804 maatte indleveres. Jfald nogen Proprietair vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. c. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 50 Rdlr., 30 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 300, 200 og 150 Favne; men til een endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier, hver paa 3 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. f. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rens deres Marker fra Steen, og deraf opføre varige Steengierder, og saaledes at iværksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i ovenomskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 4000 Favne, 25 Rdlr. I Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget lig Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat Disse tre sidste Premier udsttes særskildt for Danmark og Norge. 13) Da Skovene i Norge ikke noksom kan spares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavidt mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1803 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gierdestavre i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer: For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For - - 100 - 10 - For - - 50 - 5 -Med Attesterne maatte bevises saavel Gierdets Længde som og at alle Stavrene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden sidste Decbr. 1803. Premierne udsættes særskilte for ethvert af Norges 4 Stkr. ter. 14) Selskabet har med Fornøielse erfaret, hvorledes Dyrkningen af Kløversæd paa mange Steder er udbredt ; det uddeler derfor ikke længere Premier for denne Avl paa samme Maade som hidtil; men da det ikke destomindre er vigtigt til denne Avls Udbredelse og Vedligeholdelse, at der lægges Vind paa at avle godt Kiøverfrøe, saa udlover Selskabet : For den, som i Aaret 1803 avler den største Mængde godt Kløverfrøe, et mindre end 50 Lpd. 25 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 30 Lispund, 15 Rdlr. For ikke mindre end 20 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 gelstlige Stifter i Dannemark. Saavel Folk af Bondestanden, som uden for Bondestanden, kan konkurere til disse Premier, og de sidste erholde Medailler istedet for Penge. Attesterne maae bevise den avlede og afsatte Mængde af Kløverfrøe, ligesom og at Frøet har været af den Beskaffenhed, at Kiøberne dermed have været fornøiede, i hvilken Henseende Premierne ikke kan æskes inden November Maaneds Udgang 1804. De, som eengang have vundet den høieste Premie, kan et æske oftere for denne Avl. 15) Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For islandske Græsarters Udsaaening og Dyrkning i Aaret 1803. For den mærkeligste Flid herudi den tredie Guldmedalske eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jortmonnes Størrelse. Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, der indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden sidste December 1803. 16) Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldfoeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: