JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Onsdagen den 25de Septembr. og følgende Dage, om Middagen Klokken 12 Slæt, bliver paa den contoirske Viinkielder auctioneret adskilligt Løsøre, bestaaende af store Valnødder, Læsnere, Kastedrage og andre Trævare, Porcellain, Speiler, Steentøi, Jernfang, Kaabber, fint nyt Linnentøi, Dreiel, Sølvtøi, samt endeel gode Bøger og mathematiske Justrumenter, med andre diverse Sage. Conditionerne bliver paa Auctions Stedet bekiendtgjort. Ovennævnte Sager kand og, førend Auctionen holdes, af Liebhaberne blive tagen udi Øiesyn. Den 28de Septembr. bliver forauctioneret afg. sal. Rasmus Jbsen Stolemagers afbrænteGrund, som er beroende udde paa Markeveien paa nordre Side fra Hans Peter Bergs nye opbyggede Huus. Conditionerne bliver paa Auctions Stedet bekiendtgjort af Tilsynsmanden O. Bringmann.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Sr. Ole Bringmann, som Tilsynsmand i Jon Chrispinisens Stervboe, lader Løverdagen den 28de Septembr., Klokken 5 Slæt om Aftenen, udi Claus Reinches forhen iboende Huus paa Torvet ved offentlig Auction bortsælge benævnte Stervboes Huus og Grund, da Conditionerne bliver paa Auctions Stedet bekiendtgjort.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Herfra gives Anviisning paa et rart Chatol med Skab over, alt af Papier, og laqveret, bestaaende af en Skriver-Pult med Klappe og Laas for, desforuden af 42 Skuffer, hvoriblant 8te skiulte. Skulle dertil Kiøbere findes, anvises herfra, hvor bemelte Chatol er at tage i Øiesyn, hvor og om Prisen akkorderes. Jeg Undertegnede er sindet at bortsælge, Halvdelen af mit iboende Huus og Have Grund, eller den saa kaldede Lyder Fastings Have, beliggende paa Engen. Jligemaade er mine øvre Værelser for en Familie til Leie at bekomme, hvilke strax kan tiltrædes. Gertrud Cathrine, sal. Høstmarchs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
De, som har Lyst til at kiøbe Sr. Rasmus Kaaes, Karen Kirstine Hansdatters og Erich, Larssens til sal. Stifts-Provst Rennord pantsatte Huse, vilde derom adressere sig til Sr. Jver Bredal, som Tilsynsmand i sal. StiftsProvstens Stervboe. Saa ville og de, som ere pligtige Grundeleie til dette Stervboe, sig dermed uden Ophold hos velbemelte Tilsynsmand indfinde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Af mig Undertegnede, som Tilsynsmand afg. Musicant-Svend Carl Magnus Dues Stervboe, bekiendtgiøres: At Skiftet efter bemelte Due er sluttet, og Skiftebrevet taget beskreven, hvoraf erfares, at Stervboets Jndtægt ikkun beløber sig til 70 Rdlr. 3 Mk. 14 Sk., da derimod Gielden er 110 Rdlr. 2 Mk. 2 Sk., og altsaa Creditorene komme til kort efter ham 40 Rdlr. 1 Mk. 12 Sk., for hvilket de gives Regres at insøge, hvor de bedst veed og kand. O. Bringmand.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Skipper Niels Waage agter i denne Uge at afseigle her fra til Christiania; Hvo som haver Fragtgods did at hensende, eller om nogen som Passagier vil medtage, vil de behage at melde sig hos ham selv paa hans Skib, som er beliggende lige ud af Sr. Lars Helt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Fra Bogtrykkeriet kand gives Anviisning til en Person, som tilbyder sin Tieneste med at tilsige, naar nogen ved Døden er afgaaet, uden derfor at fastsætte Betaling, men lader det komme an paa enhvers Genereositet. Samme Person tilbyder sig og, naar det ei behøves vidnesfast, for de Herrer Directeurer for Kaabberver. kerne til at være antaget som et Bud, for billig Betaling; Og var det at ønske, at samme Person kunde reusere til en liden Vinding for sig og sine smaa Børn i hans beknyttede og trængende Omstændigheder.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Jndkomne Skippere: J. Altona af og fra Dordrecht, A. Lude af Bergen fra Croisiomed Baglast; H. Schneider af Bergen fra Riga med Rug, Havre.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Udgangne: H. Fenkol af Oldenborg til Hamborg, G. Vedeler af Bergen til Holland, med Fisk, H. Lipmann af Oldenborg, H. Bring mann af Rostok, G. Jansen af Bergen, Be Lucas af Dordrecht, J. Berggraf, J. Kolgraas af Roterdam, L. Hohorst af Oldenborg alle til Holland med Fisk, Tran; D. Buchan af og til Skotland med Trælast; M. de Ruyter af Bergen til Frankrige med Ravn. Udgangen Jægt: af Helgeland 1.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Viede. Jngen. Døbte: J Domkirken Piger 3, i Korskirken Dreng 1, Pige 1, i Nykirken Pige 1. J alt 6. Begravne: I Domkirke-Sogn Mandfolk 6, Qvindfolk 66; i Korskirke Sogn Mandfolk 7, Qvindfolk 9, (hvoraf de 14, i Børnekopper;) i Nykirke-Sogn Mandfolk 3) (i Børnekopperne,) Qvindfolk 1. J alt 3, Jndsendt: Min Herr Patron! Jeg har ladet mig sige, at De skal have en liden Tieneste at give bort. Jeg vil recommendere mig. Jeg har ingen Penge. Jeg kand ikke vente hverken for Guld eller Venskab at nyde den. Dog søger jeg den. Jeg har ladet mig fortælle Deres Ædelmodighed. Og i Tillid til den venter jeg et godt Udfald. Jeg skal redelig fortælle Dem, Hvorfor jeg saa indstændig søger denne Tieneste. Jeg elsker den lille bekiendte Skiønhed, i bagløs Gaden. Jeg kand ikke forsørge hende. Dog vil jeg gjerne ægte hende. En anden Snaphane lurer paa hende. Jeg frygter - - - . Nu ønskede jeg, De ville give mig dette vacante Æmbede. Jeg veed nok, at jeg ikke dermed kand forsørge Hustrue og Børn. Men lige meget. Man spørger ikke om, hvor meget en almodisk Frier har aarlig i Jndkomme, og, om han kand foutenere sig med Familie. Man seer fornemmelig derpaa, om han staaer i noget Æmbede eller ikke Kand han giøre Complimenter og beklæder han noget Æmbede, vel, da skal han have min Dotter, sagde den om sin Datters Vel ubekymrede Fader. Det første kand jeg, naadige Herre, Men det sidste staaer til Dem at give Deres underdanigste Tiener, Chiliant.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Jndsendt fra Landet. Ærede Ven, Clement! Jeg veed ikke, hvad enten jeg er bleven mest fortryllet i at læse eller i at forstaae Eders sidste Skrivelse, eller og, om J har været som udenfor Eder selv, da J skrev samme. Nok er det, Hundedagene synes at vedvare endnu i Hovedet, enten hos mig eller hos Edder. Men, for desto snarere at komme ud af denne Labyrint, har jeg resolveret mig at affærdige et Extra-Bud til Eder med denne min Skrivelse, hvis Hensigt er, nøiere at erfare Eders rette og egentlige Meening, da jeg aldrig kand indbilde mig, at Eders Mave i en saa føie og kort Tid er bleven saa glasseret; at J kand fordøie til at imodtage og igien opsluge Eders eget forhen udkastede Spye. Langt mindre troer jeg, at Eders lille Datter skulde være falden til en saadan Extremitet, at hun for visse Aarsagers Skyld skulde være nød til at tage en Soldat, og des Aarsage haste med Vielsen; og Eders Søns hidindtil stille og fornuftige Omgang tillader mig ei heller endnu at troe, at han skulde beqvemme sig til at desertere fra Arbeidsomhed til Ørkesløshed, og fra en Fribaaren til en Træl. Men skulde J, tvert imod min bedre Forhaabning, have menet det alvorligt i Eders foregivende Sentiment; saa raader jeg Eder dog, som en Ven, at J ikke haster alt for meget dermed, og overler Eder selv. Men undersøg og overvei Sagen nøiere. Maaskee en Aareladen og Vomitiv kand fordrive denne hidsige Feber og Mavens Uorden. Betænk Følgerne deraf i Fremtiden. Menner J ogsaa vel, at Eders kiønne Datter og Søn kand indskrænke sin Levemaade efter en Musgeteers Sold, For andre, end hans Kammerater, tør en Soldat jo ikke arbeide, og det kand ikke importere meget. Jeg frygter derfor, at de (nemlig Eders Børn, vil snarlig faae Aarsag til at sukke over Eder, og endelig tilsidst forbande Eders Raadførelse Lyd mig derfor ad. Sæt denne Sags Fuldbyrdelse op, indtil jeg kommer til Byen. Jeg er forvisset om, at J ikke skal faae Aarsag til at fortryde dette, om J adlyder mig. Jeg er med megen Estimme. Eders bevaagne Ven, Libertus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
Jndsendt. En Oversættelse af det Tydske. Jeg vaagnede engang op af en dyb Søvn, gispede, gniede mine Øine og sov til igien. Da forekom det mig, som jeg var paa Øen Cos, og det just paa den Tid, at i Jupiters Tempel hellig, holdtes den Forvandlings Fest, paa hvilken Jupiter pleiede straffe de Lastefulde og Daarlige blandt Jndbyggerne dermed, at han forvandlede dem til det, som bedst passede sig paa deres Gemyts Art: Den første, som denne Gang blev forvand led, var Herr Hippolit von Modenarr, hvis hele Levned bestod i Omhu for at forskiønne sin udvortes Skikkelse. Mine Læsere veed nok alle rede hvad dertil hører. Derfor kand jeg spare. den Umage her at forelægge dem et langt SyndeRegister over hans Forretninger. Jeg vil kun anmærke dette, at de brogede Baand paa Kaarden, og de klistrede Bukler var hans Opfindelse. Han kom paa den store Forvandlings=Dag og bad Gudernes Fader, at hans Skiønhed aldrig maatte blive gammel, men der altid indfalde ham et nyt Middel til at giøre den større. Jupiter lo af hans daarlige Bøn, og forvandlede ham til en Bavian, som blandt alle Dyr ere smukkest tegned. Nu fremsteg Herr Pancratius Silbenstecher, en vidtberømt Monark i en bekiendt Stads=Skole. Han lod ingen Dag gaae forbi at han jo satte i Baand et halvt Dusin grammaticalske Kiættere Alle hans Disciple sukkede under hans tunge Haand. Han fremstillede sig med megen Hovmod for Jupiter, anklagede den gandske Verden, og bad Himmelen dog lade ham opleve en lærdere Tid. Jupiter havde Medynmed Narren, og forvandlede ham til en Stær; saa at han af sine menneskelige Egenskaber dog beholdt den Gave at skumle. (Slutnin.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-23
(Slutningen følger.) Neppe var Stærren borthoppet fra Alteret, førend Herr Philargyrus Filz listede sig frem Hungeren skinnede ham af Øinene, og laante den Fattige Mand Penge paa Rente, men aldrig anderledes end paa Pant og Vexel tillige. Man beskyldte den ærlige Mand for adskilligt. Sner skulde han, for Exempel, have bragt slette Penge i Staden. Dog det var vel en Bagvaskelse; thi han var dertil alt for stor Elsker af gode Penge. Nok sagt, Herr Filtz trædede frem for Altaret og bad, hans ringe Formue maatte dog strække til at leve anstændig i hans endnu faa Leve Dage, Begieringen lod til at være beskeden; men da den kom af Munden paa en umættelig Giærrig, saa forvandlede Jupiter ham til en Herfugl; paa det der, som Mercur viseligen lagde til, aldrig skulde mangle ham Nærings Midler. Jmidlertid var Tiden næsten bleven alt for lang for Frue Brigitta Seutzerinn. Hun var sit Huses Ære, et Mønster paa en god Kone, der vilde ærgre sig næsten død, naar hun betænkte, hvor ugudeligt det gik til i Staden. Hun og hendes gode Søstre, som bragte hende Efterretning om alt det Onde, som skeede i Nabolaget holdte hver Uge en høinødpinlig Hals-Ret overden ryggesløse Stad. Paa den Dag, da hun fyldte sin otte og halvtredsindstyvende Fødselsdag. giorde hun den vigtige Opdagelse, at alt Ondt i Verden kom fra Mandspersonerne, og fra den Tid af besluttede hun, aldrig meere at have nogen Omgang med nogen af Mandkiønnet Nu Frue Seutzerinu kom og nedknælede ligeledes for Altaret. Hun bad for alting om at beholde en ubesmittet Ære, og dernæst om alle Menneskers Om Jupiter gjorde sig ikke den Umage at vendelse : svare hende, men forvandlede hende, da hun endnu sukkede, uden mange Omstændigheder til en Savbuk; endskiønt jeg hellig kand forsikre, at jeg endnu ikke i denne Time kand begribe Aarsagen til denne Forvandling. gen følger. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Aar 1771. No. 39. Sydende Aargang. ordninger fra Fr. i Sontoirer. i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Mandagen, den 30te Septembris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Mandagen, den 30te Septembris. du, da Skifterne efter afg. Studios. Z. Zachariæsen, Cantor Andreas Undall og Mad. Sal. Frid. Fastings ere sluttede, saa kan vedkommende Creditorer om deres Udlægge faae Underretning hos Notarium i disse Skifter. A. Hatting.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Da en Garver ved Navn Jens Birk, som i 3 Aars Tid har boet til Leie i et Toldbetient Sr. Theodorns Bang tilhørende og ved Engen her i Byen beliggende Huus, og paa Huusleien var skyldig en anseelig Deel, i afvigte Uge har, uden nogen Advarsel til benævnte Huuses Eier og uden at der vides hvor han er afbleven, forladt Huset, hvor han kun har efterladt sig lidt Løsøre, af meget ringe Betydenhed; Saa advares benævnte Jens Birk med forderligste sig hos meer benævnte Sr. Bang enten selv eller ved andre at indfinde, for at betale den skyldigværende Leie, og derimod modtage det efterladte Løsøre, da, i Mangel af sligt, Huus Eieren faaer tage de lovlige Messures, hvorved vel ikke Jens Birk vil finde sig saa vel tient. Bergen den 25de Septembr. 1771.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Jeg Undertegnede, som Tilsynsmand udi Stervboet efter afgangne Sr. Henrich Holbech, lader Tirsdagen den 11te Octobr. Klokken 5 Slæt, ved 2den Auction udi Mad. Fischers Huus paa Torvet bortsælge, om antageligt Bud skeer, den Afdødes Vaanhuus, beliggende udi Marken lige over for Hr. Biskop Frises Gaard. Conditionerne bliver paa Auctions Stedet bekiendtgjort. Job Dissingthun.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Onsdagen den 2den Octobr. førstkommende og følgende Dage, Eftermiddagen Klokken 1, Slæt, lader Sr. J. Kahrs udi Cartun=Trykkeriets Huus her i Staden ved offentlig Auction opbyde og bortsælge endeel Pantegods, bestaaende af adskillige Slags Huusgeraad. Conditionerne skal ved Auctionens Foretagende blive bekiendtgjorte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Onsdagen den 9de Octobr. førstkommende og følgende Dage lader Sr. Joachim Heiberg, som beskikket Tilsynsmand udi afg. Bager PeterRitzerouws Stervbod, ved offentlig Auction i Stervboets Huus paa Øvregaden bortsælge de løse Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Linnentøi, &c. Skrevne Lister, over samme er at bekomme til Eftersyn hos Tilsynsmanden. Samme Tid bliver og bortsolgt endeel gode og velconditionerede Bøger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Skulle nogen have Lyst under Haanden at kiøbe omtrænt 4 og 1 halv Løber godt Jordegods, beliggende i yttre Sogns Fogderie, ville de derom behage at melde sig skriftlig med Underveis Posten til og fra Bergen pr. Woss hos mig Undertegnede, som dets Salg haver i Commission. Marcus Schnabel, Capellan p. Pers. til Gravens Kald i Hardanger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Dersom nogen har Lyst til under Haanden, at tilkiøbe sig et oven for Christi Krybbe beliggende Huus, forhen eied og beboed af afgangne Engel Johanna Kaases, maatte det behage dem at melde sig her paa Adresse-Contoiret, hvor derom nærmere Efterretning kand gives. Til de respective Lysthavendes Efterretning. bekiendtgiøres, at fra min Presse er udkommen: Extract af Byens Generale=Mandtal over de Fattige og reent Uformuende til at betale.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
den Kongelig allernaadigst paabudne Extra Skat, saa og over dem, der ere ansatte at betale halv Udreedning i samme, neml. 4 sk. saaledes, som de der findes anførte for indeværende Aars Januarii Maaneds Begyndelse. Ovennævnte Extract er 3 Ark stor i spa ted Folio, og koster 8 Skilling Stykket. H. Dedechen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
De, som har Lyst at kiøbe et af de til sal. Stifts Provst Jens Rennord pantsatte Huse, neml. Sr. Rasmus Kaaes paa Toldbod Almindingen, Karen Kirstine Hansdatters ved Suse mils Engen, Daniel Langes Enkes, Niels Olsen Bergs i Vaskerelven, Knud Christophersens i Skolebakken, Søren Simmensens ved Nøstet, ville derom adressere sig til Sr. Jwer Bredal, Tilsynsmand i samme Stervboe.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Saa ville og de, som resterer at betale Grundeleie til sal. Provst Rennords Stervboe, ligeledes indfinde sig hos bemelte Tilsynsmand. Endelig advares ogsaa hermed de, som noget haver kjøbt paa Auctionen efter sal. Provst Rennord, at de inden 14 Dage ville indfinde sig hos Tilsynsmanden med Betaling. Jndkomne Skippere: A. Møller, A. Messing af Bergen, J. H. Smith af Sogndal fra Dantzig med Rug; N. Sonberg af og fra Warberg, C. Woyster af og fra Rotterdam med Baglast; M. Findsen af Odensee fra Riga med Rug, Korn; O. Clausen af Bergen fra Frankrige, J. F. de Pretz af og fra Croisic med Salt. Udgangne Skippere: V. Huun af Bergen, T. Nielsen af Hierting, W. Pieters af Dockum, R. Pieters af Groningen, S. A. van Breder Rode af Rotterdam til Holland, J.J. de Boer til Strædet, G. Grunberg af Flensborg til Stokholm med Fisk; J. Harboe, B. Christiansen af Odensee, O. Biørnsen af Aalborg til Danmark med Sild, Fisk; E. Reinholdsen af Laurvig til Frankrige med Ravn; R. Reiersen af Eggersund øster paa Norge med Sild.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Viede ingen. Døbte: J Domkirken, Drenge 3, Pige 1, i Korskirken Dreng 1, Pige 1, i Nykirken Dreng 1, Piger 2, J alt 9. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 9, Qvindfolk 8; i Korskirke-Sogn Mandfolk 7, Qvindfolk 6, (hvoraf de 11 i Børnekopper;) i Nykirke-Sogn Mandfolk 4 i Børnekopperne, Qvindfolk 1, neml. Mad. Cicilia Boes, Sr. Christian Snitlers Hustrue. J alt 35.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Slutningen af den tydske Oversættelse, afbrudt i No. 38. Saa snart Savbukken var borthaaren, kom Hr. Hans Baldrian Menschenfresser i dens Sted. Jupiter havde megen Møie med ham; thi først maatte den ærlige Afgud frygte sig for hans afskyelige Kaarde, og dernæst var det længe førend han vilde lade sig overtale til at bøie Knæ. Han bad Guden og Ophævelse af Forbudet mod Slagsmaal paa de tydske Universiteter. Jupiter lod ham ikke tale ud, men forvandlede ham uden mange Omstændigheder til en Slagter=Kniv.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Nu kom Turen til Jomfrue Rosamund Knichfut, den godhiertigste Pige i Verden. Hun kunde ikke vægre nogen noget, i sær ingen Mandsperson. Besynderligen fandt hun stor Behag i Felt-Tegnet. Hun var meget belæst, og kunde alle tydske og oversatte Romaner paa sine Fingre. Hun knælede for Altaret, lo og vilde just bede Jupiter og en Mand, da allerede hendes Forvandling gik for sig. Ach! den smukkeste Spurre, jeg nogensinde har seet, hoppede ud af Tempelet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Hr. Belisarius Haberecht en berømt Al vocat, fremkom for Altaret med en eftertænkelig Mine. Han havde allerede i sin Leve-Tid liqvideret sig Fingrene gandske krum, og ved falske Eeder og andre tilladte Hielpemidler erhvervet sig en anseelig Formue. Jeg veed ikke hvorledes det kom; Jupiter gav ham ikke engang Tid til at træde frem til Altaret. Men saa snart han saae ham, raabte han allerede: Forvandledig: Og strax løb en Ræv ud af Tempelet. Hr. Adolf Leckelippe gjorde for denne Gang Slutningen; et allerkiæreste Menneske, der vidste at tale alle Mennesker og i sær Fruentimmeret efter Munden. Deraf kom det og at man var saa meget for at have ham i alle Sæl skaber. J Mad og Drikke var han vel lidt ekkel; dog en artig Herre maa man ikke tage sligt ilde op. Hr. Leckelippe Slang, og som jeg troer, lutter af Sædvane til Altaret, og bad om altid gode Venner, og i det han bad, blev han forvandlet til en Kat. Den naturlige Afskye, jeg har for Katte, gjorde, at jeg blev forskrækkede og vognede.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
Jndsendt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-09-30
(Slutningen følger.) Jeg havde ikke Lyst til at see mig videre om, og at erfare, hvad mere Skade denne skrækkelige Diaman endnu maatte have gjort blandt de Skiønne. Jeg rettede nu min Opmærksomhed paa et andet Fruentimmer, der ansaae een af hendes Naboersker med et triumpherende Aasyn Førend jeg endnu begav mig nær nok hen til hendes Siæl, forekom hun mig at sige Himlen Tak fordi hendes Naboerske var troffen den store Ul lykke, den ved hendes Bønner havde ladet sig bevæge til at lade komme over hende. Jeg var begierlig efter at læse i hendes Siæl, hvad dette maatte være for en forskrækkelig Ulykke, hvorover hun saa hæftig glædede sig. Hvor forhansed blev jeg ikke, da jeg hørte hendes Siæl sige, Det er mig dog kiært, at den nye Klædning hvorom min Naboerske for otte Dage siden her fortællede mig saa meget, endnu ikke er bleven færdig. Jeg har dog endnu forekommet hende Mine Ønsker ere opfyldte. Hvor slaaer hun Øinene ned. Hun maa ret vel græmme sig. Hun seer, at jeg altid overgaaer hende, og endnu altid før bærer den Klædning, som hun først blandt alle tænker at bære. Gud opholde kun min Mand. Han er den bedste Mand i Verden. Jeg tør kun see traurig og mat ud, saa kand jeg faae at ham alt hvad jeg vil. Ja, ja der henne tal nogle mellem sig selv. De tale gandske vist op min Klædning. Den maa vel overmaade behage dem. Her tiede hendes Siæl stille. Hu selv bevægede sig og trækkede den nye Klædning op, paa det den maatte rasle og giøre Opsigt, Men ingen vilde see paa den, hun maatte saa tydelig, som hun vilde, lade forstaae at hun har den første Gang. Jeg kunde ikke bare mig for medlidende at betragte dette Fruentimmers Siæl der kunde beskæftige sig med saa smaa Ting Hendes Mand ønskede jeg at være! Det maa være en stor Lykke at have en Kone, hvilken, Stedet for at tænke paa Ømhed for hendes Huu og hendes Børns Opdragelse, kun pønser paa hvorledes hun kand overgaae andre i Pragt. en følger.) Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brøse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-07
Nor No. 40. Aar 1771. S. yvende Aargang Efterretninger. fra resse-Contoiret i Bergen i Norge. Mandagen, den 7de Octobris. Manden den 7de Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-07
Da et lovligt Skifte efter afg. Kiøbmand og Tobaks Fabriqveur Sr. Jwer Gerhard Rohde af os, som Skifteforvaltere, er foretaget; Saa indkaldes ved dette Avertissement foruden andet lovlig Proclama, samtlige den Afdødes efterladte Credi- og Debitorer at indfinde sig for os til et lovligt Skifte inden 6 Uger af Dato, enhver med Legitimation og Rigtighed, som Lov efter død Mand æsker, da enhver skal vorde pleiet lovgemæs. Bergen den 14de Septembr. 1771. N. C. Dedechen. H. S. Heiberg. Samme Skifte Ret indkalder og ved dette Avertissement, foruden andet lovlig Proclama, afg. Mæster Bager Peter Ritzerous efterladte Credi- og Debitorer, at de indfinder sig ligeledes til et lovligt Skifte ingen 6 Uger a Dato; De Første at bevise, hvad de har at fordre, og de Sidste at betale, hvad de til Boet er pligtig, da Enhver kand vente at vederfares, hvad Ret er. Bergen ut supra. Ligeledes indkalder meerbemelte Skifte=Ret Credi- og Debitorer efter afg. Johannes Thomæsen, efter hvem et lovligt Skifte er foretaget, at indfinde sig inden 4 Uger a Dato, alt med den Ligitimation, og Rigtighed, som Lov udkræver, som derefter skal behandles efter Lovens Forskrift. Bergen ut supra. Videre indkaldes afg. Peder Larsen Dahn, efter hvem ligeledes et lovligt Skifte er foretagen, hans efterladte Credi og Debitorer, med den Rigtighed, som fra deres Side er fornøden, alt inden 4 Uger a Dato, da enhver skal nyde hvad Ret er, efter Boets Tilstand. Bergen ut supra.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-07
Da efter Rasmus Jbsen Stolemager er foretaget et lovligt Skifte, indkaldes til den Ende hans efterladte Credi- og Debitorer at møde inden 4 Uger a Dato med vedbørlig Beviis og Rigtighed, som derefter skal blive lovlig behandlet, efter Boets ringe Tilstand. Bergen ut prius. Sluttelig indkalder oftbemelte Skifte-Ret afg. Kari Olsdatter, Niels Nielsens Hustrue, hendes efterladte Credi- og Debitorer, at indfinde inden 4 Uger a Dato med vedbørlig Rigtighed, da Enhver skal vederfares hvad Ret er, efter Lovens Bydende. Bergen ut supra. N. C. Dedechen. H. S. Heiberg.