JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Storbrittannien og Jrland. Allerede i Begyndelsen af Aaret spaaede Times, at de conservative Wigs vilde forene sig med de radicale, for at styrte Peels Ministerium, men at derefter det nye Ministerium vilde blive nødt til at søge det Peelske Parties Beskyttelse mod de Radicales "revolutionære Bestræbelser. Denne Spaadom synes nu paa en Maade at gaae i Opfyldelse; thi siden det nærværende Ministeriums Tiltrædelse ere egentlig kun 2 Motioner af Vigtighed komne til Afstemning; begge udgik fra de radicale Whigs, og begge bleve forkastede ved de Ministerielles og Torvernes forenede Kræfter. Den første af disse Motioner, om Møntfodens Forandring, er allerede omtalt. Den anden, om Jnforelse af hemmelig Afstemning ved Parlamentsvalgene, blev understøttet af Hr. Grote med ypperlige Argumentet, men faldt dog ogsaa igjennem. Efterat Forhandlingerne om denne Sag vare tilende, androg Lord Russel d. 5te paa at maatte indføre en Bil om en Reform i Municipalvæsenet i Engelland og Wales. Hans Tale blev optagen med almindeligt bifald og Tilladelse til at indbringe Billen meddeelt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Tydskland. Fra Wien skrives under 30te f.M., at et tidligere Rygte om en Sammenkomst, som vil finde Sted i Topliz mellem Keileren af Østerrig, Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen, stadfæster sig, og at den østerrigske Keiser vil tilligemed Keiserinden afreise i August. Denne Sammenkomst skal være aftalt under Grev Orlows Nærværelse i Wien. Fra Frankfurt berettes, at Commissionen i den badenske Stænderforsamling har andraget paa at nægte Antagelsen af Toldforenings Tractaten. Fra Carlsrube selv høres endnu intet Nærmere derom; derimod læses en temmelig vidtløftig Beretning om nogle mindre behagelige Optrin, som i det andet Kammer ere foranledigede derved, at Hr. v. Rotteck, ved at fremlægge nogle Petitioner mod Toldforeningen, benyttede sig af denne Leilighed til at besvære sig over adskillige Angreb, som den ministerielle Carlsruber Tidende havde tilladt sig imod ham. - D. 5te holdt det LeipzigerDresdener Jernbane-Compagni sin første Generalforsamling, ved hvilken Leilighed en særdeles Jver for det forehavende Anlæg lagdes for Dagen. Sachsernes Exempel synes at virke ogsaa paa andre Steder, især paa Magdeburg, hvor der fast ikke tales om Andet end Jernbaner. Ogsaa i Berlin er denne Sag nylig bleven Gienstand for offentlige Betragtninger, i det Sagkyndige søge at gjendrive den Paastand, som er bleven fremført, at Postindtægterne ville ved Jernbaaner formindskes, og derimod bevise, at disse meget meere ville betydelig forøges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Orientalske Anliggender. Fra Constantinopel berettes under 13de Mai, at fra Aleppo vare om Tingenes Tilstand i Syrien Efterretninger indløbne, som vakte stor Opsigt og ingenlunde vare Porten ubehagelige. Drusernes Fyrste, Emir Beschir, havde benyttet sig af den Nød, hvori Pesten har bragt Mehemed Alt; Druserne havde overfaldet Ægypterne, der vare blottede for al Understøttelse; Jbrahims Hær havde lidt et meget betydeligt Nederlag; man ventede, at Druserne vilde benytte sig af deres Seier, og at Syriens Jndvaanere vilde reise sig i Masse, da Ægypterne slet ikke kunde vente nogen Hjælp fra deres forpestede Hjem. Efterretninger fra Smyrna ere vel noget forskjellige fra hine, men skildre dog Syriens Tilstand, som i høi Grad forvirret og sørgelig, og mene ikke, at Jbrahim Pascha, som i April skal være ankommen til St. Jean d'Atre, vil være i Stand til at frembringe nogen Forandring til det Bedre. - J Tschesme havde enkelte Pesttilfælde yttret sig, efter at et ægyptisk Skib havde været der og hemmelig landsat en Person, som kom fra Alexandrien. - J Alexandrien var Pesten i mærkeligt Aftagende; men indtil d. 7de April havde den ogsaa i denne Stad bortrykket næsten 17000 Mennesker. - Farvandene ved Macedonien bleve foruroligede af talrige Sørøvere, under en vis Karamizos Anførsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Indenlandske Efterretninger. D. 10de om Morgenen Kl. 8 tiltraadte Hs. M. Kongen sin Reise til Hertugdømmerne, ved at begive sig ombord paa det kongl. Dampskib "Kiel", som skulde overføre Hs. M. til Louisenlund eller Eckernforde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Vilhelmine ledsager (Kbhvp.) Hs. M.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Ved den d. 3die dennes holdne Repræsentant-Forsamling i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, forelagdes af Skriftcommitteen 8 Forslag til Præmie Opgaver, af hvilke følgende 4 bleve vedtagne at skulle udsættes af Selskabet: a) "Hvori ligger Grunden til de Klager, som nu saa almindeligen høres over Næringsløshed, og hvorvidt staaer det i de næringsdrivende Klassers Magt selv at afhielpe denne?" (150 Rbd., Jndleveringstid 1ste April 1836). b) Hvad taler for og hvad imod Laugsvæsenet, og hvorledes vil det, saafremt det skulde befindes ikke at kunne bestaa med vor Tids Fordringer paa Næringsfrihed, kunne, med mindst Ulempe for de forskjellige Jnteresser, enten ophæves eller omdannes" - (150 Rbd.; 1ste April 1836); c) "Historisk Fremstilling af Reformationens Jndførelse i Danmark" (100 Rbd.; 1ste Januar 1836); og d) "En god historisk Læsebog for Bondestanden" (200 Rbd.; 1ste April 1836).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Ved samme Forsamling optoges 127 nye Medlemmer, saa at Selskabet nu tæller ialt 1385. (S. Bl.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Charlottenlund Skov har i de nysforløbne Pintsedage været Skuepladsen for nogle tumultuariske Optrin imellem endeel Haandværksvende fra Kbhvn. og Fiskere fra Skovshoved, hvilke sildig om Aftenen begge Dage have leveret hverandre smaae Batailler, der have havt endeel Arrestationer til følge. Som Aarsag til Uenigheden angives, at Haandværksvendene skulle have villet tvinge nogle af det qvindlige Personale, Fiskerne havde med, til at dandse med sig i Skoven. - Sammesteds er den 6te bleven fundet en Person hængt i Skoven, med Spot af underløbet Blod, der tyde paa udvortes Vold. (S. Bl.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Etatsraad Hjort, forhen Committeret i det kongl. Rentekammer, døde i Kjøbenhavn paa Christihimmelfartsdagen den 28de Mai i sit 86de Aar, en Maaned for han skulde holdt sit Guldbryllup. Han begyndte sin Embedsbane som Volontair i Ove Mallings Contoir i S. T. K. Han har været Amtsforvalter i Ribe, Amtmand i N. Bergenhuus Amt, Stempletpapiirsforvalter, &c.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
J Berl. T. læses følgende Bekjendtgjørelse fra Sjællands Stiftamtmandskab: Paa Grund af den i Bladet "Kjøbenhavnsposten for indeværende Aar No. 124 af 26de Mai sidstleden indrykkede Annonce og Usikkerhed paa Veien imellem Roestilde og Holbek, bliver herved, i Følge allerhøieste befaling, offentlig kundgjort: at efter de til Amtet fra vedkommende Politiemestere indkomne Efterretninger, vides aldeles ingen Overfald at være begaaede paa bemeldte Vei, og ingen Anmeldelser i saa Henseende ere gjorte til dem. Men da Rygtet og Overfald og Usikkerhed paa forberørte Vei var bleven temmelig almindeligt, uden at det dog havde været at oplyse, at nogensomhelst factisk Omstændighed var passeret, der kunde bekræfte Rygtets Rigtighed, hvorimod der i Roeskilde og Omegn var forøver nogle Jndbrud og Tyverier, blev det anseet rigtigst, for at hæve enhver Frygt i bemeldte Anledning, at lade patrouillere om Natten paa Veien og i Byerne deromkring, ligesom der og blev iværksat den nøiagtigste Undersøgelse efter mistænkelige og fremmede Personer. Postmesteren i Roeskilde har ligeledes erklæret, at ingen Reisende for ham har anmeldt at være overfaldet, samt at der fra Postbefordringens Side sammesteds ingensinde er fraraadet Reisende at befare den ommeldte Vei, ligesom og at intet Tilfælde er indtruffet, der kunne give Anledning til at antage Usikkerhed for Posten fra Roeskilde til Holbek; men alene det anmeldte Rygte i Forbindelse med de foranførte fra Politiets Side trufne Foranstaltninger, har foranlediget ham til at lade Posten escortere af Militaire, da Postillionen er ene paa Vognen og befarer Veien om Natten. Ved Politiets Foranstaltninger er det iøvrigt nu lykkedes at opdage Gjerningsmændene til de begaaede Jndbrud og Tyverier, og hvis der altsaa virkelig er forefaldet Noget, der kunne have givet Anledning til Rygtet og Usikkerhed paa den ommeldte Vei, da er der Sandsynlighed for, at saadant er forøvet af de samme Personer, som have begaaet de anmeldte Jndbrud og Tyverier, og at følgelig enhver Frygt i den forbemeldte Henseende maa bortfalde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Ved en kongelig Commission blev under 27de Novbr. 1833 afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justitsen imod 91 Perioner, der vare tiltalte for at have været, deels som Hovedmænd deels som Medhielpere, deelagtige i forskjellig ved Toldgrændsen imellem Nørre- og Sønder-Jylland, forøvet Toldsvig, samt for ved disse Leiligheder at have tildeels udviist voldsom Modstand imod Toldvæsenets Betjente, o. s. v., ved hvilken Dom de Paagjældende var re ikjendte større eller mindre Straffe og Mulcter. For 6 af dem var Sagen appelleret, til Høiesteret, som har dømt P. J. Sverdahl til Forbedringshuusarbeide i 1 Aar, samt i en Mulct af 300 Rbd. Sølv, Hans Jepsen til Fængsel paa Vand og Brød 4 Gange 5 Dage, M. C. Lauritzen i en Mulct af 100 Rbd. Sølv. J. Axelsen til Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage og i en Mulct af 200 Rbd. Sølv, og P. O. Axelsen ligeledes paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage og i en Mulct af 100 Rbd. Sølv. A. Jensen blev for Actors videre Tiltale kjendt fri at være. Jblandt Sagens Omkostninger, som de skulle betale, ere Salairer paa 250 Rbd., 125 Rbd. o. s. v. - Samme Commission havde under 26de Febr. f. A. afsagt Dom i en anden Sag angaaende Toldsvig, hvorved 16 Personer idømtes Mulcter, og 5 frikientes. Ovennævnte Jens Axelsen, der i denne Sag tiltaltes som Hovedmand, er siden ved Høiesteret idømt Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, samt i en Mulct af 100 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Odense. Hs. Kgl. H. Gouverneuren bivaanede d. 9de d. en af Hr. Kammerherre Fr. v. Bentzon paa Christiansdahl foranstaltet Fest, hvortil over 100 fra Odense og Omegn vare indbudne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Kort efter Festens Slutning begav Hs. Kgl. H. sig paa sin Jnspectionsreise til Svendborg og Langeland, ledsaget af Prof. Ridder Oehlenschlager. - J Asperup er i disse Dage et Huus afbrændt, hvorved den nylig ordinerede Pastor P. U. F. Schjørt mistede Alt, endog ligge til Præstekjolen. Ulykken er saa meget desto tungere, som Hr. Pastoren hidtil havde havt sine Eiendele assurerede, men nu først agtede at fornye den udløbne Assurance, efterat være flyttet ind i sin nye Bolig i Wissenberg. (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Fra Fyen anføres, som et uopretteligt Tab, den Mængde Faar, der under Regnveiret omkom paa Markerne, og hvis Antal skal være meget betydeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Boelsmand Søren Kanne, der fra den jydste Kyst for nogen Tid siden med sine to Heste arbeidede sig frem til et strandet Skib fra Hornbek, for at redde den med alle Dødens Rædsler kæmpende Skipper, hvilket ogsaa med en næsten overmenneskelig Anstrængelse lykkedes den ædle, modige Mand, er ved Dhrr. Overkrigscommissair Eimgiust og Mægler Tomsen af adskillige af Aarhuus Byes Borgere og Borgerinder, tilstillet et stort, indvendig forgyldt Sølvbæger, paa hvis ene Side hans ædle Handling er billedlig udgraveret, og paa den anden følgende Jndstrift: "Fra Borgere og Borgerinder i Aarhuus til Boelsmand Søren Kanne, den høimodige Frelser af et Menneskeliv. Med Bægeret fulgte følgende Skrivelse: Ædel Daad lønnes ei med Sølv og Guld, er heller behøver den Mand, som vovede sit Liv i Menneskekjærlig hedens Tjeneste, nogen udvortes Æresbeviisning. Men for os er det en Trang, som vi med Glæde tilfredsstille, at ledsage Bevidnelsen af vor dybe Høiagtelse for "den høimodige Frelser af et Menneskeliv" med et udvortes Tegn derpaa, der kan gaae i Arv fra Fader til Søn. Medfølgende Bæger fremsendes saaledes, idet hundrede erkjendtlige Hjærter forene sig i det Ønske: "Længe leve den kjække, menneskefjærlige Søren Kanne!" Løveapotheket i Aarhuus, med Jnventarium og Beholdning af Apothekervarer, samt Gaarden No. 926 paa det store Torv, opraabes til Salg næstk. 7de Au Thisted. Den 8de Juni er det første Fartøi herfra Byen passeret Agger Canal, nemlig Smakken Johanne Elisabeth, Skipper Madsen, paa Reisen til Hull med en Ladning Been; Smakken er paa en 7000 Tønder, og tilhører Kjøbmand J. A. Grønlund hersteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Ledige Embeder. Et Copiist Embede i LandsOver- samt Hof= og Stads Rettens Justitscontoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Befordringer og Afgang. Den 23 Mai er Cand theol. C. W. Nielsen forundt Prædike-Embedet ved det Harboeske Enkefruekloster i Kjøbenhavn; den Juni er Præst for Wemmetofte Menighed, C. A. Bjørn udnævnt til Consistorialraad med Rang i 6te Klasse Nr. 3, den 5, Auditeur og Regimentsqvarteermester ved det svenske Regiment lette Dragoner, Kammerjunker og Overauditeur H. H. Lüttichau, til Herredsfoged og Skriver i Bjerge og Aasum Herreder i Fyen; Justitsraad, Archivarius og Registrator i Generalstabens Bureau, H. P. Valentin, til Statsraad; den 6, Cand. juris J. F. Dre holt til Copiist i Justitscontoiret under Lands Over samt Hof= og Stads=Retten. Den 19de Mai, Præst i Risum i Tøndern Provstie, S. Andersen, beskikket til Præst i Hammelef i Hadersleb Provstie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Kjøbenhavns Børs Cours, d. 12te Juni, Species 206 enh. solgtes til 12 Mk. 6 enfjerdedeel sk. Bank Disconto 4 Cyt. ERIISSE. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Gode Mannagryn faaes paa Apotheket i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Hos Termansen faaes: Danora, er Maanedsskrift for litterære Anmeldelser, red. og udg. af J. N. Høst 1 Aara. 1 H. Grundtræk af den nye med Naturen overeensstemmende Lægemaade, sædvanligen kaldet Homoopathie, samt dens Fortrin og Skjelnetegn fra Allopathie &c., overs. af Lund. Haandbog, for mindre Godseiere og samtlige Jordbrugere af Elsner, overs. af Faber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
For en duelig Seminarist er en Plads ledig som Hjelpelærer ved Sønderhoe Skole fra 1ste Novbr. d. A. til 1ste Mai n. A. Lønnen vil blive omtrent 30 Rbd. Sølv foruden fri Kost og Logie. Man behage at henvende sig til undertegnede Sognepræst. Sønderboe paa Fanøe, d. 14de Juni 1835. Herrichend Bøgl. Hvette Belaantmachung.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Extract, des in No. 47 d. Z. inserirten Proclams.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Glandiger und Phandinhaaber des Bohlsbesitzers Nicolai Claudi Tychsen in Hover haben ihre Ansprüche und Forderungen resp. sub poena amissi juris et præclusi et sub poena dupli, binnen 12 Wechen von der letzen Betanntmachung dieses Proclams angerechnet, heim Herrn Gerichtschreber Wieding in Tondern præst. græst nehdrig zu profitiren. Hover Birkvogtei zu Tondern, d. 4de Juni 1835. Drodse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Reqvisition bliver den Jens Olesen tilhørende Gaard i Hop balle Bye Jelling Sogn, med underhørende Jorder, der skylde af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 2 trefjerdedeel Alb., Skovskyld i Skp., samt Sæd og Avl, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Herredstingstuen i Weile Torsdagen d. 9de og 23de Julii, og 3die Auction i selve Gaarden Løverdagen d. 8de August førstk., hver Dags Formiddag Kl. 11, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Herredscontoiret i Weile d. 4de Juni 1833. Hersleb, 240 Rbd. r. S. under Ballum Birts Overformynderie kan strax mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans hos undertegnede Skifteret. Møgeltønder d. 5te Juni 1833. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Skifte Jndkaldelse. For at bestemme om det ved Auction gjørende Bud, paa den af Hattemager Hans Nielsen her i Byen under 1ste Juli 1825 udstædte Obligation til Aftægtsmand Søren Nielsen i Tveed, vil være at approbere eller ikke, er en Skiftesamling i fornævnte Aftægtsmand Søren Nielsen og forhen afdøde Hustrue Maren Sørensdatter af Tveed, deres Stervboe, berammet at afholdes paa denne Byes Raadstue Torsdagen den 2den Julii næstkommende Eftermiddag Kl. 4, hvortil samtlige Arvinger herved indkaldes at give Møde, og maae de Udeblivende samtykke i hvad de Mødende beslutte. Tranberg. Ribe den 5te Juni 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Placat. Torsdagen den 2den Julii næstkommende Eftermiddag Kl. 3 enhalv, bliver paa denne Byes Raadstue, i følge tagen Beslutning i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Søren Nielsen og Hustrue af Tveed, ved offentlig Auction bortsolgt en Boet tilhørende Obligation, udstædt af Hattemager Hans Nielsen her i Byen, den 1ste Juli 1825, lydende paa 160 Rbd. r. S. og hvor or er givet Pant i Huset No. 238 i Grydergade med Jorder, næstefter 240 Rbd. rede Sølv, hvorhos det bemærkes at Obligationen først er opsigelig fra 11te Juni og 11te Decbr. Terminer 1836, hver Gang med det halve. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Tranberg. Ribe den 5te Juni 1835. J Nærheden af Torvet kan til næstkommende Michelsdags Flyttetid faaes til Leie, et Huus med tvende Stuer, Kjøkken og Spisekammer. Søren Weis i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-19
Kongelig. allernaadigst privilegeret. AdresseAvis. som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 49. Fredagen den 19de Junii. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-19
Udenlandske Efterretninger. Spanske Anliggender. Det er nu afgjort, at en egentlig Jntervention i Spanien ikke vil finde Sted, idet Mindste ikke for Øieblikket. Journal des Debats, som endnu d. 6te i en lang Attikel gjentog sine Beviser for dette Foretagendes Nødvendighed, forkyndte d. 9de Resultatet af de desangaaende stedfundne Underhandlinger paa følgende Maade: Jnterventionen vil ikke gaae for sig. Engelland har formelig vægret sig for at tage Deel deri, og den franske Regjering troer ikke, at det kan forenes med Frankerigs Jnteresse, at indlade sig ene paa et saadant Foretagende. En Coureer er allerede afsendt, for at bringe denne Efterretning til Madtid. Til samme Tid beretter dog Temps, at Engellands Svar paa Frankerigs Opfordring ikkun lyder derpaa, at der endnu ikke findes at være tilstrækkelig Grund til at gribe til denne Forholdsregel; at altsaa dette Svar ikke kan anfees for en bestemt Vægring, men kun for en Opsættelse, der ingenlunde udelukker Muligheden af, at Engelland jo siden, dersom Begivenhederne gjøre det fornødent, endnu kan bestemme sig til Deeltagelse. Ligesom derfor det franske Cabinet ikke havde Grund til strax at proclammere Jkke-Jnterventionen, saaledes kunde ei heller de Cabinetsmedlemmer, der afgjørende havde erklæret sig for Jnterventionen, finde sig nødsagede til, enten at opgive deres tidligere Mening, eller at udtræde af Cabinettet. Overeensstemmende med denne Anskuelse, er det ogsaa i et Cabinetsraad blevet besluttet, aldeles ikke at tage nogen fast Bestemmelse for Øieblikket, angaaende denne Sag. Jmidlertid ville de forbundne Magter ikke ganske unddrage den spanske Regjering deres Hjælp; thi Temps beretter fremdeles, at den i Algier værende Fremmedlegion, hvis Styrke er 6000 Md., skal stilles til den spanske Regjerings Disposition; at Franketig desuden tilbyder at komme til Hjælp med sin Sømagt; at det tilstedes den spanske Regjering at foretage Hvervinger i Frankerig og Engelland, og at Portugal vil lade 6000 Md. Hjælpetropper rykke ind i Spanien. Disse Forholdsregler - siger Temps - har man for det Første fundet tilstrækkelige; Tid og Omstændigheder ville afgjøre, om man skal gaae videre eller ikke. Journal des Debats yttrer i denne Anledning det Ønske, at siden man har fundet halve Forholdsregler tilstrækkelige, hvor, efter dens Mening, en virksommere bistand var fornøden, man da ikke vil tøve for længe med disse halve Forholdsregler, men iværksætte dem, førend man maaskee overraskes af et andet Slags Begivenheder, som ville gjøre de spanske Anliggender end mere forviklede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-19
Hvad Journal des Debats frygter for, synes at være dette, at naar det først bliver bekjendt, at de saa høit prisede Allierede have paa en Maade ladet den spanske Regjering i Stikken, vil denne være udsat for at styrtes ved revolutionære Bevægelser og give Plads for Constitutionen af 1812. Dog beholder Journalen denne Frygt hos sig selv, ja søger endog i en senere lang Artikel at gjendrive de uafhængige franske Blades Haab, at den spanske Liberalisme vil ved Efterretningen om, at ingen Jntervention vil finde Sted, hæve sig med ny tevolutionær Kraft og med eet Slag gjøre Ende baade paa Carlismen og Christinismen. Hvad Engelland angaaet, da har man fra London den offitielle Efterretning, at Kongen, efter at have hørt sit Geheimeraads Mening, har anordnet, at det skal staaer Enhver, hvor det end er, frit for at lade sig engagere til hendes Majestæt Dronningen af Spaniens Tjeneste, baade tillands og tilsøes; dog saa, at denne Tillaladelse gjældet kun for 2 Aar, med mindre den ved en ny Geheimeraads-Beslutning senere bliver udvidet. Times søger at bevise, at dette er den eneste rigtige Maade, hvorpaa man kan komme den spanske Regjering til Hjælp. Thi - siger den - de nordlige Provindser, som kun have oprørt sig mod den nærværende Regjering af Frygt for at miste deres læregne Privilegier, have alene af den Grund forenet sig med Carlisterne, fordi ogsaa disse ere Fiender af den bestaaende Regiering. I de øvrige Provindser derimod, som ingen Privilegier have at miste, vil D. Carlos ingen Tilhængere finde, og kan saaledes aldrig naae at bestige Tronen. Stemningen i Spanien er endnu bestandig imod en Jntervention, og, dersom en fremmed Hær rykkede derind, saa vilde fast alle Provindser gribe til Vaaben, mod de indtrængende Fremmede og proclammere Constitutionen af 1812. Et langt virksommere Middel til den spanske Dronnings Understøttelse findet derfor Times i ovennævnte kongelige Anordninger; thi Engellændere i spansk Tjeneste ville ikke blive anseete forFremmede, men derimod allevegne finde en velvillige Modtagelse. J en Efterskrift tilføier Times, at den spanske Gesandt i London, General Alava, er bemyndiget til, uden Ophold, at hverve 10,000 Mk. til den spanske Regierings Tjeneste, og at en udmærket engelsk Officeer har paataget sig Commanden over disse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-19
Endelig hører Man ogsaa fra Belgien, at Regjeringen der har givet Tilladelse til at oprette en belgisk Legion for Spanien under General Daines Commando. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-19
Fra Spanien selv høres ikke Meget. Besætningen i Elisondo skal, skjønt kun 200 Md. stærk, tappert have forsvaret sig mod Carlisterne, uagtet dens Chef, Oberst Zugaramurdi, var flygtet over paa fransk Grund. Man ventede, at den vilde faae Forstærkning fra Val det; men et Brev fra Bavenne mælder, at General Droa vel har undsat Elisondo, men har derefter ført Garnisonen med sig til Pampelona; som det da overhovedet stadfæster sig, at Christinerne have opgivet alle faste Punkter paa denne Side Chro, paa Pampelona, Vittoria, St. Sebastian og Bilbao nær. Som en Følge af denne Concentrering, skal Valde; have forenet 30000 Md. imellem Pampelona og Lanz. Jfølge en Cortespondents Efterretning skal General Espartero, som kom forsilde til at undsætte Villafranca, paa Tilbageveien til Bilbao være bleven overfalden og dreven paa Flugt af Carlisterne, ved hvilken Leilighed 700 Md., under en Obersts Anførsel, skulle være gaaede over til disse. Formodentlig et det denne Desertion, der har givet Anledning til det Rygte i London, at et stærkt Corps af Dronningens Tropper var gaaet overtil D. Carlos, hvilket Rygte nedtrykkede de allerede, meget lavt staaende spanske Statspapirer endnu dybere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-19
Den berygtede Grev d'Espagne, som paa sit Æresord, opholdt sig i Tours, er undvegen derfra og skal, ifølge nogle Efterretninger, være optraadt i Gammel-Castilien, hvor Merinos Bande paany har viist sig, indtaget Staden Rog og igjen trukket sig tilbage mellem Bjergene, efter først at have udøvet mange Grusomheder.