JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Viborg, den 6. Febr. J Anledning af vor allernaadigste Konges høie Fodselsfest d. 24 Januar, blev om Formiddagen Kl. 11. af (S. T.) Hr. Rector Hiersing holdt en Latinsk Tale paa Skolen, hvilken handlede og Fædrenelandets gyldne Tider under Christian den Syvende, i Sammenligning med Roms lykkelige Tilstand under August, hvorved tillige blev viist, at vor elskte Monark i Henseende til Fredsommelighed, Aarvaagenhed over Loven og Sæderne, Mildhed og Naade, samt Yndest og Omhue for Videnskaberne, havde frem for August Ret til det ærefulde Navn af Fædernelandets Fader.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
J Slutningen af Talen blev Candidatus Ministerii Hr. Johan Henrich Petersen indsat, som 2 Lecties Hører og Cantor ved Skolen, da for, og efter, Talen blev opført en paa denne Høitidelighed passende Musik. Aalborg den 13. Februar. Udtog af (S. T.) Hr. Rect. Krarups Talle. Jndledningen var denne at der er ingen større Lykke J for et Folk, end at have en Regent, hvis Ære er Fædrenelandets Kierlighed; dette blev korteligen beviist. I. Af Sagens Natur selv. H. Af vort Fædrenelands Exempel; hvis Konge giver sit Folk de største Prøver paa sin Kierlighed, fornemmeligen ved. 1) Fredens Vedligeholdelse. 2) Agerdyrkningens Forbedring. 3) Handelens Udbredelse, og i sær 4) Konsternes og Videnskabernes Forfremmelse. Sidstbenævnte Post bevises i Særdeleshed. a) Af Høiskolernes Forbedring i Hovedstaden, Kiel og Sorøe. b) Af de latinske Skolers ypperlige Indretning ved den nye Skole=Forordning, og fornemmeligen dens befaling om Skole Bibliothekers Oprettelse overalt i Rigerne, og c) Af den Høi Kongelige Gavmildhed mod Aarhuus Latinske Skole, i at forære den 200 Rdr. som en Grundvold til et Bibliothek; hvilken Velgiernings Storhed betragtedes ei alene i Henseende til dens Aarsag, men og i sine Virkninger, da dette store Exempel har havt saa mange Efterfølgere, at fra 2 Bøger er Skolens Bogsamling nu paa 4 Aar voxen til 900 gode og for en stor Deel ret kostbare Bøger, og derfor vel fortiener en offentlig Jndvielse, helst paa denne sin store Stifters høiglædelige. Fødselsdag. talens Hoved Jndhold var: Hvor ærefuldt det er for en Konge, ved offentlige Skole=Bibliothekers Stiftelse at vise sin Kierlighed mod Fædernelandet. Heri blev vidtløftigen viist.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
1) Bøgers og Bogsamlingers store Nødvendighed til de Kundskabers Vedligeholdelse og Tilvext, uden hvilke Lyksalighed ei kunde opnaaes. 2) Hvor høit Bøger have været agtede, og med hvor stor Umage og Bekostning der have været oprettede Bogsamlinger, baade i Hedenskabets og Christendommens Tider, ei alene udi Hovedstæderne og ved Academierne, men og ved Skolerne, saa vel fordum hos Ebræerne, Grækerne og Romerne, som i de nyere Tider fornemmeligen i Engeland og Tydskland. 3) Hvorfor Skole=Bibliotheker ere saa nødvendige, i sær i Provincerne. 4) At disses Stiftelse altsaa er en Handling, der ligesaa meget ærer en Konge, som den vidner om hans Kierlighed til Fædernelandet. Endeligen besluttedes Talen med allerunderdanigst Taksigelse til Hs. Kongl. Majestæt, en taknemmelig Opregnelse af de andre ædelmodige Giveres Navne, som ere Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Hee. S. T. Hr. Oberst Lieutn. Hoff paa Nyomgaard. - Justitsraad og Professor Worm. - Justitsraad og Borgemester Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
- Justitsraad Høst, Secretair i Departementet for de Udenlandske Affaires.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Frue Bispinde Bildsøe.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Frue Regiments=Qvarteermesterinde Fischer fra Øster=Kieldstrup.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
- Stiftsprovst Monrad, Sognepr. til Domkirken i Aarhuus. Provst Begtrup i Wistoft. - Provst Meulengracht i Hasle. - Begtrup, Præst i Astrup. Hasselbalch, Præst i Knebel. - Staal, Præst i Agrie.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
- Bostrup, Præst paa Helgenæs Peder Marqvard, Præst i Konsted.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
- Mandelstrup Klokker til Domkirken i Aarhuus. Cramer, Klokker til vor Frue Kirke ibid. og disse 3 afgangne: - Ludw. Wegerslev, i sin Tid Præst i Hagen berg paa Als- Chr. Høst, Præst i Rimsøe, og - Lucas Møller, SSti Ministerii Candidat. Et Ønske om dette Bibliotheks Gavn endog for det endnu ufødte Slægter, en Lykønskning over Kongen, det Kongel. Huus og det heele Land, og tilsidst en kort Taksigelse til Stiftets høie Øvrighed, og samtlige Hr. Tilhørere.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Brød-Taxt. Ansat efter saavel Hveedens, som Rugen, nu værende Priis, i Conformitet med den udi allernaadigste Forordning af 23. Junii 1683, anforte Taxt, der saaledes indtil videre skal være efterrettelig: Alle Slags Hvedebrød.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
For en Skilling Dansk skal veie 3 Lod. Sigtet Rugbrød. Skionrogens Brød for 1 Skilling 9 Lod.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Simler 8 Lod 3 1/2 Qv. Kanringer 5 Lod 3 Qv.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Grovbrøv. Blodt Brød for 2 Skilling 31 1/2 Lod. Kanringer 19 3/4 Lod. Som alt skal være got og forsvarligt baget af reen Hveede og Rug, uden mindste Klie, og have Bagerne her i Byen nøie at rette sig efter samme under 4 Rdlrs. Straf for hver Gang, de dertinoy at handle betrædes Halvdelen til Angiveren, og den anden Halvedeel til Byens Fattige, hvilke og tilfalder alt det Brød, som ved Efterveining befindes at holde mindre Vægt, end Taxten tilholder, men Klager antages ikke paa Vægten, naar det fiine Brød er 24 Timer gammelt, og naar Rugbrød er gammelt, ei ansees, at samme veier 1/2 Lod ringere paa hver 12 Lod. Aalborg Raadstue den 10 Februar. 1783. C. Rübner. Kiær.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
J Onsdags udkom det Maanedlige Tillæg No. 12 for Decembr. Maaned f. A. halandet Ark. Samme indeholder; Betragtninger over et Barn i dets Morgenrøde. -
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Slutningen af Tanker om den Jndflydelse Amerikas Uafhængighed vil have paa Handelen m.v. - Gedenkund Jubelfeste des Anfangs der Brudermission unter den Negern auf den Danischen Eilanden i Westindien. Æreminde over afgangne General Hanch. - Brev af Dato Kiøbenhavn den 17. Decembr. 1782. - Det kraftigste Argument. - Med dette sidste No. følger tillige Titelbladet og Registeret.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Døde. Den 25 Januari paa Friisenvold Hr. Birkedommer og Forvalter Budzes Kiæreste, fød Wedege, 44 Aar. Den 26 i Hammer Præstegaard Sognepræsten Hr. Høegs Kiæreste, fød Lime, 53 Aar. Den 29. i Randers Hr. Apotheker Schaarups Kiæreste, fød Mørk, 61 Aar. Den 1. hujus sammesteds afgangne Borgmester Bredahls Enke, fød Simonsen, 77 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Bekiendtgiørelse. Fra nu af, og indtil videre, er følgende Sorter Sukkere og d) Siruper ved det Aalborg privilegerede Sukker=Raffinaderie, at bekomme til følgende Priser: Canarii Topsukker a 29 s. Pundet. Fiin a 28 s.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Raffinade Ordinair Raffinade = 25 s. Mellis Hvid Candis = Blank dito . Guul dito . Lys dito . Lys brun Bruun dito Mørkbruun 20, 19 og 17 s.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Hvid Pudersukker. Guul dito Bruun dito Candis Sirup. Brune dito, Dito a 100 Pund 6 Rdlr. Hvilket herved efter Ordre, til Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 13. Februar. 1783. Soetmann, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Jos Bogbinder Christopher Wille i Aalborg, ligesom og hos Bogbinder Halkier i Viborg er nu den nylig udkomne Forordning angaaende Overdaadigheds Jndskrænkning for Danmark, Norge og Hertugdømmene at faae til Kiøbs. 400 Rdlr. af Aalborg Skipper Liiglaugs kierlige Casses Penge kan enten strax eller til forestaaende Snapsting bekommes til Laans imod sufficent Pant og gangbar Rente hos indeværende Aars Oldermand Peder Weile. Aalborg den 12. Februar. 1783. Hvo der kan behøve nye malm, endnu umisterede Lodder til Vægt, kan faae et 10 Lpd. et 5 Lpd. et 4 Lpd. et 3 Lpd. et 2 Lpd. et 1 Lpd. et 8 Pd. et 4 Pd. et 3 Pd. et 2 Pd. et 1 Pd. Form, der i alt kan udgjøre, naar de ere justerede, 26 Lpd. 2 Pd. N. Hausig. Den 6. Februar. om Eftermiddagen ved høi lys Dag udi Gaarden No. 304, i Skolegaden paa dens Side ud til Vandgaden, er af et Vindue udtaget en Rude, igiennem samme borttaget en otekantig metal Lysestage, tilligemed en Flaske hvorudi var noget Rog=Olie hvo samme kan give Oplysning loves en Douceur, og kan mælde sig i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Ja jeg som eeneste, og i Følge erholdet Kongel. allernaadigst Bevilgning af Dato 27. Decembr. f. A. myndig blevne Arving, er vorden overleveret Stervboet efter min udi Thisted, den 28. Novembr. f. A. ved Døden afgangne Moder, Ellen Kierstine Jensen, sal. Hr. Jens Jespersens, forhen Sognepræst for Hassing og Willerslev Meenigheder udi Thye, saa bliver, i Henseende til at det ikke formodes, der paa Boet hæfter meere Besværing end det, som allerede er bekiendt, allene er ved denne Publication berørte Stervboets Debi= og Creditorer med 12 Ugers Varsel herved indkaldede at mælde deres Prætensioner enten hos mig her i Byen, eller min antagne Curator, Hr. Apotheqver Dukke udi Thisted, da Vedkommende, som have noget at fordre, kan vente sig samme efter befiildende Rigtighed udbetalt, hvorimod og forventes, at de, som til Stervboet ere skyldige, inden forberørte Tids Udløb samme til mig betale. Aalborg den 14 Februar. 1783. Sophie Elisabet Jespersen. som Curator, Dukke.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Jos Forpagteren paa Sohngaardsholm ved Aalborg er til) Kiøbs at bekomme 104 Stkr. seede og vel skikkede Stald stude, som herved bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. P.M. T. Ja man har kundet spoere, at nogle skarnagtige Mennesker have været saa udrige, at borttage, Fiske af de paa Sohngaardsholms Mark værende Fiskedamme, og ved sidste Dræt have ladet efterligge en Fiskevaad, som sidste Søndag ved en af Herskabets Folk er fundet ved den nordre Fiskedam og derefter taget her til Gaarden; Saa, da gierne ønskes slige tyvagtige Mennesker opdagede og aabenbarede, til Afstraffelse for saadanne slette Gierninger, anmodes det høistærede Publicum, om nogen herom maatte blive vidende, at anmælde det her paa Gaarden imod en erkiendtlig Douceur til Angiveren, og Navnet, om forlanges, at fortie. Sohngaardsholm den 11. Februar. 1783. Høst, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Efter Vedkommendes Foranstaltning bliver herved H. F. Stilkiendegivet, at Torsdagen den 6 Mart. næstkommende er berammet Auctions Holdelse saavel i Schagens Pakhuus, som ved den paa sønder Strand, østen for Fyr=Taarnet værende Vagttelt over hvis, der fra Hr. Capitain Neuman af Kiøbenhavn, hans forte, og til Ostindien destinerede, men herden 18 Decembr. sidst forulykkede Skib, Haabet kaldet, af dets indehavte Cargason, og Skibets tilhørende Provision og Redskab, allerede bærget er, nemlig: 3 Casser med Fløiel og andet Silke=Tøi, en dito med Klæde og Schalonger; en dito med Plydser; to dito med Hatte; tre dito med lange Tobakspiber; et Partie hollandsk Ope, en Deel Tønder Tiære, nogle Stænger Jern; en stor Medicin Kiste med Medicamenter, en Deel Flaske Kieldere med nedsyltede Frugter udi, to Fustagier med hvide og grønne Coraller; rød Viin paa Oxhoveder og Flasker: en Deel Oxhoveder med fransk Brændeviin; et Partie hollandsk Øl udi halve Piber; dito Kiøbenhavnsk udi Oxhoveder og Tønder; to Fustagier med Terpentin. Ellers Provisions Sorter, saasom: Kiød, Smør, Flesk, Erter, Gryn og Brød i jernbunden Fade og mindre Fustager; item af Skibets Redskaber, saasom: Ankere, Ankertouge, en Deel Trosser og en stor Deel Seil, fast alt nyt. Endelig og 12 Stkr. 4punds Canoner, samt 20 til 30 Stkr. heele Mast= og Spir=Træer, med videre Cargasonen, og Provisionen tilhørende, som Rummet ei tillader her at specificere. Auctionen tager sin Begyndelse ovenmældte Dags Formiddag 10 Slet i Pakhuuset, hvor det bærgede af Cargason og Provision er beliggende, og siden Auctionen videre fortsat ved benævnte Vagttelt, hvor en Deel af Skibs Redskaberne, Canoner a. findes beliggende. End videre erindres herved, at i Fald der imidlertid og forinden Auctionens Holdelse skal kunde blive meere bærget af Skibets anseelig indehavte Cargason, som: Jern, nyeslagne Touge og Liner, samt Seilduge, da bliver sligt i saa Maade bærgede tillige under denne Auction bortsolgt. Hvilket saaledes til Efterretning meddeeles af H. C. Ferslev. Schagen den 10. Februar. 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Efter Vedkommendes mig tillagde Ordres bekiendtgiøres hermed, at Mandagen den 10. Martii og følgende Dage bliver paa Westervigkloster udi Thye Land holdet offentlig Auction over adskillige af min førte, og ikke langt fra bemældte Sted, ulykkeligen forliste, Brig, Grace kaldet, bærgede Vahre, bestaaende i sorte Atlasker, Tafter, Jllystrings, Sirtzer, Cattuner, Hollandsk, Slesisk, Warendorffs a. Lærreder, blaa og hvid stribet og tavlet dito, Bolstere af adskillige Sorter, Seildug, couleurte Flag eller Haarduge, Klæde, Tørklæder, Traad og Bomulds Strømper, Kniplinger, et Partie Campher, Cancel, Negliker, Peber, et Partie fiint Staal, med fleere Vahre, thi ville Liebhaberne til bemældte Tid og Sted behage at indfinde sig da Auctions Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Westervigkloster den 29. Januar. 1783. George Mitckel. i som beboer Pederstrupgaard i Ferslev, PETERSEN. Sogn, beder underdanigst, at de høi Herskaber, som boe der udi Egnen, og holde Jagthunde, vilde tilholde deres Jægere, eller hvem, de med deres Hunde lader udride, at de med samme vilde holde sig fra denne liden Gaards Endeels Eiendom. Han er foranlediget til saadan Begiæring, ved det, at nogle af hans Faar bleve den 4 Februar, sidst af Jagthunde paa Gaardens Mark ihielrevne. Skulde for Eftertiden Jagthunde, som ikke ere sammenkaablede, antræffes paa denne liden Eendeels Eiendom, vorde de om mueligt er, skudte; han troer, saadan Frihed ikke unaadig optages, da han veed, at saadan Omstrøifen med Jagthunde paa uvedkommende Steder ei skeer efter Herskabernes Ordre, men forøves ved Jægernes egenmægtige Forhold.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Staldstudene ved Birchelse og Ræskiergaard staaer endnu B. Solgte, som herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Handels=Efterretninger. Venedig den 1 Januar. J afvigte Aar har her været 3 Danske Skibe, som alle have faaet fordeelagtige Fragter. men fra nu af ville disse ophøre, siden det er forbudet at udføre Korn, formedelst de overordentlige høie Priser, og Korintherne snart alle ere udskibede. Kornprisernes Kostbarhed tager stedse til. Det Tyrkiske Korn, som i Almindelighed koster 8 til 10 Livrer pr. Staro eller Skieppe, betales nu med 28 L., og Hvede koster indtil 36 L. Der er næsten ingen Ting her at faae for taalelig Priis uden Stokfisk, som formedelst den alt for store Tilførsel er falden saa forskrækkelig, at man har al Grund til at frygte for at heele Kapitalen vil tabes, om nogen skulde sende endnu meere deraf herbid.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Det Grønlandske Handelskib Rødefiord, Capit. Lassen, som havde en Ladning Stokfisk inde, var meget nær ved at forgaae, det var bestemt til Triest, men Stormen drev det hid; dets Folk vare alle syge af Skiørbug, og Tømmermanden død, nogle Venetianske Barquer og Matroser bragte det herind. Folkene kom i Land, fik fersk Mad, bleve friske, og have nu fort Skibet lykkelig til Triest.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Bourdeaux den 31. Decembr. Penge blive her forskrækkelig rare, thi de som have nogen, holde dem smukt sammen, af Frygt for Fredens Følger, fornemmelig for dem som drive Handel paa Vestindien, helst da denne Handel medbringer almindeligt Tab.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Dublin. Den Danske Handel i de Jrske Havne er tiltaget fremfor de afvigte Aaringer, og nyder al ønskelig Beskyttelse. Endskiønt der i Henseende til Love eller Statuta for Handelen, intet er bleven forandret, saa er det, mælder vor Correspondent. dog aldeles vigtigt for den Danske Handel, at Nationens Skibe nu, uagtet Navigations Acten, kan indføre andre end just Landets egne Producter. Derved ere saavel Skibenes Ladninger, som fornemmelig Fragterne betydeligen stegne.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
St. Petersborg. J forrige Aar har her været 71 Danske Skibe tilsammen af 2649 Commerce=Læster. Her er allerede sluttet en Deel Contracter forud paa Hampe=Olie a 175 Couarii. pik, alle Pengene forud betalte. Den første Sort Hør gielder allerede 20 Rubel, og vil denne Artikel formodentlig stige. Af Seildug har man stor Forraad, men de have ingen bestemt Priis.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Fra Croatien den 18 Januar. Fra Bosnien mældes, at i Egnen ved Seraglio havde omtrent 30000 Tyrker forsamlet sig, for, i Fald det kommer til et virkeligt Brud imellem Rusland og Porten, derfra at brække op til Widdin, i Bulgarien. Heraf slutter man, at Musselmænnerne have bestemt det sidste Sted til en Sammelplads for deres Tropper. Samme Beretninger mælde endnu, at der i Seraglio allerede vare 3 Basser ankomne, for at commandere bemældte Tropper. Begge disse Beretninger saavel dette betydelige Antal Muselmænners Forsamling, som de 3 Bassers Ankomst, synes endnu at være et blot Rygte, saa at den heele Sag endnu behøver Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Fra de Tyrkiske Grændser den 24. Januar. Hidtil have Tyrkerne holdt sig ganske rolige ved Grændserne af Croatien og Slavonien, og det er ugrundet, at nye Udskeielser ere forefaldne; men fra Østerrigsk Side bliver Cordonen formedelst Pesten endnu stedse holdt meget skarp, efterdi igien nogle Familier skal være døde af Sygen i Seraglio.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Fra Jtalien den 28 Januar. Fra Rom hører man stedse, at der klages over Pengemangel, som forrige Sommer skal have været saa stor, at geistlige Herrer neppe have kunnet betale deres Betiente. Mange unyttige Udgivter og Overdaadigheder, hvorved Pengene gaae ud af Landet, skal have gjort meget til denne Mangel, i det man regner Voxet, som aalene i Rom aarlig forbruges, paa 16669 Scudi, hvoraf paa enhver af de i Rom boende 6840 Geistlige ikkun regnes en halv Unze Vox, men for det Allerhelligstes Udsættelse daglig 25 Pund. Saa gaae og mange Penge ud at Landet for Faste=Spisevahre. Man regner den pavelige Stats Folkemængde paa 2180000 Siele; men antager man deraf en Million Fiske=Ridere, saa gaae derved aarlig 1600000 Scudi ud af Landet.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
London den 31. Januar. J Forgaars Aften kom hertil en Expresser fra Lissabon til den her residerende Portugisiske Minister med den Efterretning, at Hs. Allertroeste Majestæt, Dronningen af Portugal, var ved Døden afgaaen.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Præliminair=Artiklerne, som den 20 Januar, i Veersailles ere blevne undertegnede, ere nu af Parlementet blevne bekiendtgjorte. Krigsforhøret over General Murray, angaaende Minorkas Overgivelse, fik Ende i Gaar. Der vare 29 Be skyldinger imod ham, hvoraf de 27 bleve erklærede for høist ubetydelige og falske, og for de 2 andre fik han kun en Jrettesættelse. Af Sir William Draper, Undergouverneur og Anklager, blev forlangt, at han for sine Be skyldinger skulde give Generalen en Apologie, hvilket han og gjorde. Krigsraadet forlangte derpaa, at Murray skulde gjøre en Undskylding for Draper, fordi han ved sin Forseelse havde givet Anledning til Forhøret; men han vilde aldeles ikke gjøre det, og Krigsraadet kunde ikke tvinge ham dertil, hvorfore han endnu forblev i Arresten Den 4 Februar. Fredspræliminairernes Ratification er allerede sendt til Versailles.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Antallet paa de i Engeland for nærværende Tid sig befindende Franske, Spanske, Hollandske og Amerikanske Fanger beløber sig ikke høiere end til 4160 Hoveder.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Fra Bøhmen den 1. Februar. Munitionstransporteren fra Prag vare endnu ved.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Der er og kommen befaling til det Keiserl. Militair=Oeconomie, at der i største Hast skal forfærdiges Monderinger for 18000 Mand Croater. Der er og indløben Ordre at antage 100 Feldskiærere.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Paris den 3 Februar. I Dag blive de undertegnede Præliminair=Artiklers Ratifications=Acter udvexlede. Disse Præliminairer ere ogsaa i det Kongel Bogtrykkerie allerede blevne aftrykte; men det er kun de Punkter, som imellem Engeland og Frankrig ere blevne sluttede.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Endnu ved Enden af Krigen indløber den ubehagelige Efterretning, at de Engelske Skibe under Admiral Pigot skal have taget en Koffardieflode paa nogle og 40 Skibe tilligemed et Linieskib paa 74 Kanoner og 3 Fregatter, hvilke seilede fra St. Domingo til Martiniqve.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Wien den 3 Februar. Med forestaaende Fastes Begyndelse ophører al Jnstrumental Musik i Kirkerne, og foruden paa store Festdage skal der i samme ikke høres meere end Choralsange. Jmod samme Tid skal ogsaa de nye udnævnte Stadens Sogne blive bekiendtgjorte. Fyrsterne i Moldau og Wallachiet skal have faaet Befaling fra Constantinopel, at de ikke maae lade enten Heste eller Hornqvæg meere udføre af deres Provindser, men de skal giøre en nøie Undersøgelse, hvor mange omtrent de brugbare Heste i samme Provindser kan beløbe sig til
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Den 5 Februar. Hs. Majestæt Keiseren begav sig i disse Dage til Hest til Forraadshusene, hvor Tømmer og Jern til Skibbroers Forfærdigelse ligger forvaret, og i egen høie Person gav befaling der at haste med Arbeidet Ogsaa i Ungarn blive alle Veie og Broer, som ellers behøvedes til Feldtoge imod Tyrkerne, flittig forbedrede. J Archiverne bliver søgt efter Registerne overden store Eugens Feldtoge.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Det Wurmseriske Husar=Regiment er i største Hast beordret til Pantzkowa ved de Tyrkiske Grændser. Mange andre Regimenter have befaling at være marschfærdige imod Enden af Mart. Maaned. Adskillige af de her ophævede Klostere ere opfyldte med Flinter, Kister, Krud og Meel Fade, og andre Munitions= og Proviant=Artikler, efterdi Udførselen til Ungarn vel har været sterk, men Tilførselen fra Bøhmen, Mæhren o. a. f. hidtil endnu sterkere.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Maynstrøm den 7 Februar. Der siges, at der skal være afsendte adskillige Franske Jngenieurer til Tyrkiet, hvilke skal anlægge Forter ved det sorte Hav. Saa skal og mange Franske Søe=Officerer tilligemed en Hob Skibstømmermænd ligeledes være afsendte derhen, for at ophielpe Portens forfaldne Marine. Alt dette synes ikke at have synderlig Grund, hvorfore man hellere maae tvivle om dets Rigtighed.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Haag den 8 Februar. Deres Høimægtigheder Generalstaterne have besluttet, at, uagtet Vaabenstilstanden og Freds Underhandlingerne, skal dog Udrustningerne til Lands og Vands, saa og for det Ostindiske Compagnie, have deres Fremgang. Derudover skal ogsaa de 6 Krigskibe og de bevæbnede Skibe, som ere bestemte til Ostindien, være færdige til den 6. Mart. at tiltræde Reisen.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Efter Breve fra Amsterdam forlanger denne Stad, bedre Fredsbetingelser, end de, som Engeland vil tilstaae; derudover blive Udrustningerne meget levende fortsatte.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Helsingøer den 14. Februar. Den 10, hujus gik de 5 Danske Vestindiefarere, 1 til Kysten Guinea og 1 Svensk til Marstrand til Seils, hvilke 7 Skibe laae her for contrair Vind. Den 11. ankom 1 Brigantin af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, som strax fortsatte Reisen, uden at komme til Ankers. Den 13, ankom fra Kiøbenhavn 5 Danske Skibe, destinerede til St. Croix, St. Thomas og St. Jean; samme Skibe gik strax til Seils. Sundet og Havnen. er aldeles frie for Fartøier. Løgstøer den 11. Februar.