JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Det har behaget Justitsraad Reiersens uransagelige Viisdom at berøve os vort yngste, nyfødte Numer. Mange Sødskende modtage det paa Politiloftet. Condolence modtages, men hos noreres ikke, saa vilde uden Tvivl Mange anseet det for en utidig Spas, for et med Fædrelandets alvorlige Retning lidet stemmende Forsøg paa at slaae over i Corsarens Tone, og dog maae vi oprigtig tilstaae, at vi havde den inderligste Lyst til at lee ad Justitsraadens sidste Vittighed. Det er jo den eneste Trøst under Nutidens Tryk og Fremtidens mørke truende Udsigter, at kunne hæve sig op paa det humoristiske Standpunct og lære at betragte de latterlige Ting som latterlige; thi saa stærk er Fornuftens Magt over Mennesket, at man ikke kan ansee det for et virkeligt Onde, der er urimeligt, at det Fornuftstridige ikke kan tilføie nogen virkelig Krænkelse eller Smerte. Og maa det indrømmes, at det for den vilkaarlig beslaglæggende og supprimerende Myndighed ikke kan være saa særdeles vanskeligt i et Oppositionsblad at finde, ikke en Grund, men en lille tilsyneladende Anledning til at sætte sig i Udøvelse, saa skal der i Sandhed, kun kunne opvises saare faa Numere af Fædrelandet eller de andre Oppositionsblade, hvor der er saalidet Spor af en rimelig Anledning, der saa let glide gjennem den spidsfindigste Fortolknings Naaleøie, der saa sikkert kunne passere Betænkelighedernes halsbrækkende Krogveie, som vort Gaarsnumer. Thi vel ere vi endnu, trods vor lange Øvelse, saa langt fra forud at kunne beregne Justitsraadens geniale Jndfald, at vi meget ofte ere i Tvivl, om Beslaget gjælder denne eller hiin Artikel, men Gjetningen paa de Artikler, der kunne have fremkaldt det, pleier dog at være indskrænket til 2 eller 3, hvad vort Gaarsnumer derimod angaaer, da befinde vi os i den fuldstændigste Uvidenhed om, hvor Hunden ligger begravet. Er det Fortsættelsen af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Capitain Tichernings Artikel, hvori ikke et eneste uhøfligt Ord mod nogen Autoritet forekommer, eller er det Sundheds-Collegiets Betænkning om Huusmand Niels Pedersens mentale Tilstand, Erdet den ved Kjøbenhavnspostens" urigtige Berigtigelse fremkaldte bemærkning om vore ostindiske Coloniers Salg, hvilket for 14 Dage siden uhindret berettedes af os, eller er det vor Anbefaling for et af Ringkjøbing Amts landsekonomiske Selskab projecteret Actieselskab til Engvanding, Er det det sidste Møde i Videnskabernes Selskab eller vore Bemærkninger og Fattigdirectionens Adfærd mod en under samme ansat Læge, Er det det stockholmske Vinterblads bemærkning om Forholdet mellem den danske Regjerings og det danske Folks Politik, Fortællingen og Kammerj. Lagerstrales Mord, Bekjendtgjørelserne fra det skandinaviske Selskab og Fængsels selskabet, Feuilletonartiklen og de nyere svenske Digtere, Anmeldelsen af Ghys's Concert i Aften, Thermometerstanden eller hvad Man vil svare os, at vi sagtens kunne slaae os til Taals en Dags Tid, saa faae vi nok Svar paa vore Spørgsmaal fra det høikongelige danske Cancelli. Maaskee og maaskee ikke; thi Collegiet kan jo blot simpelt hen bifalde, at Justitsraaden har lagt dette Numer under Beslag, og saa ere vi lige nær, ja det kan endog tilføie paa Grund af dets politiske Jndhold, og endda vide vi intet Andet, end at det da rimeligviis ikke er Feuilletonen, der har fremkaldt Beslaget, fordi ikke engang Ørsted hidtil har forsøgt at bevise, at Poesi og Kunst henhøre under Politikens Gebeet. Man kunde ogsaa svare os, at vi jo kunde henvende os til Hr. Reiersen selv, saa fik vi nok at vide, hvori vi havde stødt an mod hans Smag; men hertil maae vi erklære, at vi intet Andet ville have med denne Person at skaffe, end hvad vi ved Lovens Bud ere nødte til, og om det maaskee kan passe sig for ham at løbe om til Cancelliherrerne og faae Beskeed om, hvad han skal beslaglægge og hvad ikke, saa passer det sig ikke for os at supplicere Bureaukratiets Portner, om at faae at vide, hvad han har faaet Ordre til at beslaglægge, Noget, som han heller aldrig vilde meddele os, udenførst at lade os vide, at det var en Naadesact, han udøvede. Altsaa dette gaadefulde Beslag bliver indtil videre staaende som et dunkelt Punkt i Pressens Historie, der, naar det selv oplyses, upaatvivlelig vil kaste nyt Lys over denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
J Aarh. Av. skrives fra Kjøbenhavn: Til Sommeren, i August Maaned, venter man med Bestemthed Keiseren og Keiserinden af Rusland hertil, samt flere Medlemmer af det Keiserlige Huus, som Alle skulle boe paa Christiansborg Slot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Etatsraad Steenfeldt, Borgermester i Helsingør, har udarbeidet et Forslag til en ny Organisation af den danske Statsforvaltning, der hovedsagelig gaaer ud paa en Ministerialforvaltning, saaledes at der skulde være 4 Ministerier og 2 collegiale Departementer, nemlig 1) en Minister for Finantserne, 2) en Minister for det Jndre (det nuværende Rentekammer og Generaltoldkammer), 3) en Krigsminister (det nuværende Admiralitet og Generalcommiss. Collegium, 4) en Minister for de udenlandske Sager, 5) det danske Cancelli, som nu, med Undtagelse af Kirke- og Skole, samt Laugs og Haandværksvæsenet, og 6) et Departement for Cultus og Underviisning. Under hver Minister skulde igjen være Directeurer for de forskjellige Brancher. Postvæsenet skulde staae under en General=Postdirecteur. De nuværende Stiftamtmænds- og Amtmænds=Poster skulde gaae ind, og i deres Sted oprettes 2 Overautoriteter: Stiftsbefalingsmænd og Stiftamtmænd. Under den ene skulde høre: Justits- og Politivæsenet, Skiftevæsenet, Pantevæsenet, Pupilvæsenet, Bestyrelsen af de offentlige Stiftelser; og under den anden de øvrige administrative Gjenstande. Amtmændene skulde ganske fritages for Forligelses, Landmilice- og Jndrulleringsvæsenet; Biskopperne skulde udtræde af Over bestyrelsen for Kjøbstædernes Fattigvæsen; Skoledirectionerne paa Landet ophæves, og i deres Sted ansættes Skoledirecteurer. Communeanliggendernes egentlige Bestyrelse skulde derefter overlades til Borgerrepræsentanterne; Magistraten skulde derimod deeltage i Opgiørelsen af Budgettet, paasee at Regnskab aflægges til behørig Tid, og vaage over at ingen Green af Forvaltningen forsømmes. (Statsoecon. Archiv.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
J forrige Uge er en af Hovedstadens hæderligste Borgere, Skibsbygmester Lars Larsen, død. Tidligen ansattes han af sin Fader, Brygger Larsen, ved Skibsbyggeriet paa det østersøiske Compagnies Værft, som da forestodes af Skibsbygger ErilEskildsen, og overværede og ledede tildeels den betydelige Virksomhed, som fandt Sted paa vore Værfter endnu i nogle Aar efter den amerikanske Krig. Efterat have selv overtaget Pladsen, først i Forpagtning, siden i Eie, udvidede han sin Drift saadan Grad, at ofte over 250 Tømmermænd og 150 andre Arbeidere der dagligen vare sysselsatte J den franske Revolutionskrig og i den derpaa følgende Krig mellem Frankrig og England indtil 1807 begunstigede Danmarks neutrale Stilling en udstrakFragthandel, hvortil mange Skibe krævedes, saa at Larsens Skibsværst fik stor betydning, deels ved Bygning af nye Skibe, deels ved vigtige Reparationer. Selv deeltog han i denne Handel som Skibsrheder af et stort Antal Skibe. Den betydelige Formue, han saaledes havde erhvervet, forringedes væsentligt ved Krigen 1807, da hans Skibe opbragtes, ved den Standsning i Handel, som de politiske Vilkaar fremkaldte, og ved Pengeforandringen 1813. Men stedse forblev hans Formue en Hjælp for de mange Trængende, som havde i ham deres Velgiører. Agtet som Borger og rede til at offre Tid og Formue for det Offentlige, som oftere afbenyttede hans Jndsigt, hædredes han Aar 1800 med Dannebrogsmændenes Sølvkors og senere med Ridderkorset. Han var født den 25de Marts 1758 og opnaaede saaledes den høie Alder af næsten 85 Aar. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Flaaden bestaaer nu af 5 Linieskibe paa 84 og 1 paa 66 Kanoner; af 8 Fregatter, nemlig 2 paa 48, 4 paa 46 og 2 paa 40 Kanoner; af 4 Corvetter paa 20 a 26 Kanoner; af 4 Brigger paa 12 a 16 Kanoner; af 3 Skonnerter, 3 Kuttere, desuden 3 Dampskibe paa 200, 80 og 40 Hestes Kraft, og endelig af en Ro-Flotille af 81 Kanon chalupper. Paa Stabelen ligger 1 Linieskib paa 84 Kanoner og en Corvet paa 20 Kanoner. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Bazaren paa Kongens Nytorv er nu ophørt, og de fleste Handlende ere i det Hele tilfredse med Afsætningen, der især i den sidste Tid var ret god.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
En Guldsmed var imidlertid den sidste Dag mindre tilfreds med at have god Afsætning. Han havde nemlig bekjendtgjort i Adresseavisen, at han vilde udsælge sit Lager i Bazaren til nedsatte Priser, og til den Ende modtog han Bazarbilletterne hver til 1 Mark Stykket, medens der, som bekjendt, af de andre Handlende, kun godtgjøres for 8 s. Dette syntes nogle andre Handlende vel mindre godt om, thi om Eftermiddagen indfandt sig flere Personer, ved Guldsmedens Udsalgsted, kjøbte forskjellige Ting og tvang denne, ifølge Avertissementets Lydende, at modtage Bazarbilletter i fuld Betaling for hele Værdien, medens det naturligviis havde været Guldsmedens Mening, kun at modtage een billet paa hver Gjenstand han solgte. Da han saaledes vilde have et stort Tab paa hver Ting, som han maatte sælge under saadanne Conditioner, saae han sig nødt til at lukke sit Udsalgsted. - Med Hensyn til den Qvæstion, som undertiden fandt Sted imellem de Handlende og Bazarcomiteen, om hvad der maatte betragtes som indenlandske eller ikkeindenlandske Jndustrie-Gjenstande og Varer, skal der undertiden være opstaaet ret morsomme Conflicter. Saaledes solgte en Gartner Pappegøier. Disse, meente Comiteen, kunde ikke betagtes som indenlandske Varer, hvilket Gartneren dog modsagde med den Paastand, at de vare komne fra de dansk vestindiske Besiddelser. Hertil replicerede et Medlem af Comiteen, at dette intet Beviis var, da Pappegøierne jo gjerne kunde være tilfløine fra et fremmed Sted til hine Besiddelser, men Gartneren nedslog alle Betænkeligheder med det slaaende Argument, at alle Pappegøierne talte Dansk, hvorefter der ikke indvendtes noget imod deres Salg. En anden Conflict med Hensyn til samme Qvæstion var af en forskjellig Natur. En fremmed Diplomat kjøbte et Blomsterbouquet af en smuk Boutiksjomfru, og da han betalte den meget spendabel med 5 Rbd., fik han et Kys i Tilgift. Et af Comiteens Medlemmer udtalte sig paa en kraftig Maade mod dette Salg, men Boutiksjomfruen paastod sin Ret, idet hun anførte som Grund, at saavel Bouquetten som Kysset var indenlandsk Jndu(Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Efterat det under de af const. Politirets-Assessor Brun optagne Forhører betræffende Mor denne paa Parcellist Niels Jørgensen af Eiby, dennes Kone og Barn var blevet oplyst, at endeel Personer, navnlig fra Horns Herred, havde gjort sig skyldige i en Mængde Tyverier og andre Forbrydelser, blev der, da de yderligere Forhører i denne Anledning vare sluttede, nedsat en Commission, bestaaende af Justitsraad, Landsoverretsassessor Mollerup og constitueret Politiretsassesfor Brun til at paakiende Sagen. Under 9de Novbr. f. A. er der af Commissionen afsagt Dom, hvorved af 43 Tiltalte 2 ere frifundne for videre Tiltale, 16, af hvilke 8 tidligere have været criminaliteter dømte, ere tilfundne Straf af offentligt Arbeide fra 16 til 1 Aar, 2 ere idømte Bøder og de øvrige Tiltalte Straf af Fængsel paa Vand og Brød, simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost eller Fængsel. Af de Domfældte have 9 forlangt Dommen appelleret til Høiesteret, hvortil den nu er indanket, hvorimod Dommen forøvrigt er beor(Berl. Tid.) dret exeqveret. Møller Chr. Bruun, hvis ved Kallundborg beliggende Veirmølle, der var assureret for 12,000 Rbd., afbrændte i Natten til den 18de Mai 1842, og som var sat under Tiltale for at have, imod Løfte om en Douceur af 100 Rbd., kjøbt Snedker Bruun til at sætte Jld paa Møllen, er, da han i Forhørene stedse har nægtet Alt, baade af Under- og Overretten frifunden for videre Tiltale. Snedker Bruun er derimod, for sin Tilstaaelse, virkelig at have villet stikke Møllen i Brand, idømt 4 Aars Forbedringshuusarbeide. En i samme Sag impliceret Møllersvend, ved Navn Mørk, er ikjendt 1 Aars Forbedringshuusarbeide, og en anden Person, ved Navn Jens Madsen, der om Natten havde været i Nærheden af Møllen og tidligere havde tilbudt flere Mølleiere at ville hjælpe dem til at afbrænde deres Møller, er idømt 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. (Aftenbl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
J Hels. Av. læses Følgende: Efter Forlydende skal man i denne Tid i Omegnen af Frederiksborg have opdaget en Tyvebande, som i en Skov havde bygget sig et underjordisk Tilflugtsted, hvor de havde henbragt en Mængde Tyvekoster. Den sidst faldne Snee skal have bragt nogle Skovbetjente paa Sporet. Man vil vide, at flere af Tyvene ere paagrebne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Jfølge den i disse Dage omsendte Liste over de Valgberettigede til det paa Tirsdag stedfindende Valg af 7 nye Borgerrepræsentanter for Hovedstaden, udgjør hines Antal dennegang 2015. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
J Begyndelsen af indeværende Uge fandtes henslængt i en Port i Kjøbenhavn et nyfødt, aldeles nøgent Drengebarn, som har tydelige Spor af at være frosset ihiel. Den unaturlige Moder skal Aarh, Av.) endnu ikke være opdaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Af 438 Bygninger i Hamborg, som efter Branden ere deels opførte og deels endnu under Bygning, ere 190 allerede beboede, 204 Huse ere under Tag og meget snart færdige til Beboelse. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Ledigt Embede. Et Told- og Consumtions Overbetjent Embede i Helsingør, Gage 1400 Rbd. aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Befordring. Sognepræst for Sahl og Elsing Menigheder i Ribe Stift, O. Wiedemann, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Ebeltoft og Draaby Menigheder Aarhuus Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien. Om Statsprocessen i Jrland haves fra London følgende Efterretning af 19de d. M. Den 15de Januar begyndte dette store Drama. Allerede fra den tidlige Morgenstund tydede Alt paa, at noget Overordentligt var i Værk. Der var neppe noget Menneske, hvis første Tanke, da han om Morgenen vaagnede, ikke var den, at idag skulde den store Proces begynde. Længe for Kl. 10 var Veien fra O'Connells Huus til Rettens Forsamlingsted opfyldt af tætte Klynger. Overalt var Folkets Enthusiasme stor, og Ønskerne for O'Connells og hele Landets Triumph gave sig varmt og lydelig tilkiende. Retslocalet var allerede meget tidligt propfuldt, og vilde ligeledes have været det om det end havde været 10 Gange rummeligere. Kl. 10 aabnedes Mødet. Samtlige Anklagede, med deres Advocater, vare i rette Tid komne tilstede. En af O'Connells Advocat fremført Protest imod den hele Liste over de Edsvorne blev ikke taget tilfølge. - Den følgende Dag, den 16de, lod Retten de Edsvorne opraabe ved Navn, og efterat en Jury af disse var dannet, begyndte den egentlige Procedure.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Kronens Advocat forelæste Anklagens forskjellig Puncter, derpaa bleve de sædvanlige Spørgsmaal forelagt de Edsvorne, der svarede med deres skyldig eller ikke skyldig, hvorpaa Generalfiskalen, holdt en Tale, i hvilken han i Korthed gjennemgik alle Repealforsamlinger og det i samme Forefaldne, gav Udtog af de af de Anklagede holdte Taler og fremhævede deres Strafværdighed. Denne Tale endtes først ved Mødets Slutning den 17de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Hr. Adjunct Hansen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave, af F. C. Rosen. To og tyvende Hefte. Dette Hefte (8 1/2 Ark stort) faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret), hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Underviisning. Undertegnede, der i en Række af 20 Aar har været Lærer i Musik og Sang, saavel i Hovedstaden som i Helsingøer, tager sig den Frihed at tilbyde sin Underviisning her i Nykjøbing og Omegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
De musicalske Gjenstande, som jeg tilbyder min Underviisning i, ere: Pianoforte, Violin, Sang og Guitar. Da jeg, som samvittighedsfuld Lærer, tør indestaae de Ærede, som maatte betroe sig til mig, for en solid og grundig Underviisning, er jeg saa fri at anbefale mig til mine ærede Medborgere. C. F. Wiberg, Musiklærer og af den Kongelige Direction for Skolevæsenet, autoriseret Syngelærer, boende i Gjæstgivergaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Bedste Sort Blanksværte, i hele og halve Bouteiller, bekommes til billig Priis hos Skipper, A. W. Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
En confirmeret Dreng af en god Characteer, og som skriver en god Haand, samt har Øvelse i Regning, kan, til 1ste Marts d. A., blive antaget som Skriver paa Skjørringegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
De herpaa Reflecterende anmodes om personlig at give Møde paa Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Fra Grevskabet Christianslædes østre Districts Overformynderie er strax at erholde tillaans mod lovbefalet Sikkerhed, 644 Rbd. 3 1/2 s.; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde den 20de Januar 1844. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Fredagen den 15de Marts d. A. om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes paa Raadstuen i Mariboe en Skiftesamling i Kjøbmand L. Wilckens Fallitboe, for at Boets Vedkommende kunne meddele Erklæring, angaaende Approbation eller Forkastelse af Auctionsbuddet paa Boets faste Eiendomme, hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe Skifteret, den 24de Januar 1844. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
Auction. Torsdagen den 8de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov over et betydeligt Parti Naaletræ-Bielker, Sparer, Lægter, Stænger, Humlestager, Qvas. m. m. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Led. Nykjøbing den 20de Jan. 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Lollands Falsters Bye Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 29. Januar. No 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Jndenlandske Efterretninger. Redacteuren af Fædrelandet har modtaget følgende Skrivelse:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
At det kongelige danske Cancelli i Skrivelse af Gaars Dato har tilmeldt mig, at Samme har beordret Dem tiltalt for Overtrædelse af Plac. 18de October 1805 med Hensyn til den i det beslaglagte Nr. 1483 af Bladet Fædrelandet for den 24 d. M. indførte Beretning om de danske ostindiske Besiddelsers Afhændelse til England, communiceres Dem herved til fornøden Efterretning." Kjøbenhavn den 26de Januar 1844. C. Reiersen. Sagde vi ikke nok - siger Fædrelandet. – at Beslaget paa vort Onsdagsnumer var et godt Jndfald af Justitsraaden, der vilde føre til noget Nyt, og Morsomt. Det første Resultat deraf er da, at Hr. Reiersen selv idag meddeler vore Læsere den selvsamme Efterretning, som han undertrykte i Onsdags; kan der tænkes nogen større Skjæbnens Jroni, For det Andet lærer man heraf, at enten maa Cancelliet være uvidende om det af os refererede Factum, og antager det da for umuligt, at vi kunne vide Noget, som det og Kjøbenhavnsposten ikke veed, eller ogsaa maa det kjende Efterretningen lige saa godt som vi, og forsøger i dette Tilfælde at indføre en ny beqvem Methode at bevare Regjeringshemmeligheder paa; thi det er unegtelig nemmere at sætte Andre under Tiltale, end at vogte sig selv for Jndiscretion. Men forresten turde man mulig have glemt, at denne Opfindelse ikke er saa ganske ny; thi det er nu næsten 2 Aar siden, at man gjorde Forsøg paa at iværksætte det Samme, hvilket dengang strandede paa Domstolene, og ikke indbragte Opfinderne Andet end Skam, idet man selv paa Hof= og Stadsrettens Forespørgsel maatte bekræfte Sandheden af den Efterretning, for hvilken man havde sat Fædrelandets Redacteur under Anklage. Det vil, inden den nu anlagte Sag kommer sin Ende nær, vise sig, at nærværende Efterretning forholder sig lige saa rigtig som den forrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Bestyrelsen for Ringkjøbing Amts landsekononomiske Selskab har udstedt Jndbydelse til at danne et Actieselskab, som skulde iværksætte Engvandingsanlæg i det Store. Gjenstand for disse Foretagender skal nærmest være de jydske Hedeegne, som støde op til de større Aaer, saasom Skjernaa og Storaa. Jfølge den opstillede Calcul vil en Tønde Land Hedejord kunne erhverves for 6 a 10 Rbd., og for omtrent 30 Rbd. Bekostning i 5 Aar kunne omdannes til en Eng af 150 Rbd. Værdi. Hver Actie er bestemt til at være paa 10 Rbd., og den udfordrede Capitals Maximum ansat til 10,000 Rbd. Vi anbefale dette nyttige, for Vestjyllands Cultur vistnok meget vigtige, Foretagende til Almeenhedens Opmærksomhed og Deeltagelse. Paa Berlingske Tidendes Contoir erfares de nærmere Betingelser. (Fædrel.)J Torsdags Aftes - hedder det i Berl. Tid. opførtes for første Gang: Erik Glipping, Tragoedie i 3 Acter af Oehlenschläger, et Værk, hvis Anlæg og Udførelse giver det klareste Vidnesbyrd om, at Digteren endnu i sin Alderdom ikke blot besidder den i hans tidligere Dages store dramatiske Arbeider beundrede Dygtighed til at opfatte og skildre historiske Characterer og Tidsmomenter i deres hele Omfang og Jndhold, men tillige har bevaret sin Phantasies fulde Friskhed saaledes, at hans billeder endnu bestandig have en ved Sandhed, Originalitet og ægte poetisk Aand imodstaaelig Tryllekraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Den 19de f. M. jordedes paa Hvidberg Kirkegaard paa Thyholm den i en viid Omkreds bekjendte saakaldte lærde Skrædder, Niels Pedersen, om hvem en Skolelærer der fra Egnen i Aarh. Av. vidner: at han for sin Stand besad sjeldne Kundskaber og meer end nogen Almuelærer virkede til Ungdommens Oplysning og Folkets Dannelse i den Kreds, hvori han færdedes; thi det var hans største Lyst at oplyse Andre og meddele dem de Kundskaber, han selv havde erhvervet. Fordi Man i hans Ungdom næsten altid saae ham med en Bog i Haanden, blev han ogsaa længe af Almuen kaldet den gale Skrædder." Han anvendte længe sin hele Fortjeneste ved Haandværket paa at kjøbe Bøger, og der blev neppe udgivet en Bog i nogen Videnskab, uden at han jo kjøbte, læste og studerede den, hvorved han, der var begavet med en tro Hukommelse, i adskillige Videnskaber, saasom i Geographi, Historie, Statistik &c., havde stor Styrke og med Rette kunde tage Plads blandt dannede Mænd. Ja endogsaa de Lærde, som kjendte ham, saae ham gjerne i deres Selskab, og behøvede ikke at skamme (Rand. Av.) sig ved ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Jfølge kgl. allern. Bevilling er det afdøde Cancelliraad Søren Hempel forundte Privilegium, paa Adressecontoir og Bogtrykkeri, samt paa Udgivelsen af Fyens Stifts Adresse- og politiske Avis samt Avertissements-Tidende" udvidet til at maatte gjælde for den Afdødes ældste Søn, M. C. Herpel, der i 23 Aar har bestyret Bogtrykkeriet. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Ogsaa Kjøbenhavnsposten har hørt, at man til Foraaret i Kjøbenhavn venter Besøg ikke alene af det til den Tid i Petersborg formælede unge Fyrstepar, men ogsaa af andre høie Personer. Til det ledsagende Følge skal ogsaa høre en Afdeling russiske Gardehusarer, som for længere Tid skulle afgive en Æresvagt for de høie Formælede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Adjunct Adler i Ribe havde den 21de ds til Enkerne og de Faderløse i Orby Sogn ialt modtaget 660 Rbd. 3 Mk. 4 1/2 s. og en Dukat.