JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
De fra Brüssel indløbne Efterretninger, at den tredie Stand, eller Borgerstanden, i Brabant ey allene have vægret sig ved at erlægge de sædvanlige Subsidier, men endog det overordentlige Don gratult til de svære Udgiv ters Bestridelse under nærværende Tyrkekrig, har her været meget ubehagelig, da begge de første Stænders, Adelens og Geistlighedens, Bevilgning til disse Udgivter derved bliver unyttig. Borgerne forlange, at alting først maa sættes i den forrige Stand, og fornemmeligen, at det Nationen saa forhadte Generalseminarium maatte afskaffes, Erkehertuginde Gouvernantinden har med alle hendes Forestillinger ikke kunne udrette det ringeste, for at bringe Borgerstanden paa andre Tanker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Den Major, der, som Coureer fra Cherson, bragte Tidenden om Ocakows Erobring herhid, har af Keiseren faaet en brillant Ring af henved 1000 Gyldens Værdie til Foræring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Paris, den 5 Januarii. Hr. Neckers Rapport til Kongen, angaaende Stændernes almindelige Forsamling, har vundet Seyer, og Hs. Majestæt har i sit Statsraad den 27de December besluttet at følge Neckers Grundsætninger, og opfylde Nationens Ønske. Denne Rapport er, efter Kongens udtrykkelige befaling, under Pressen, og vil blive med Begiærlighed læst i hele Frankrige og i den største Deel af Europa. Den vil forevige hans Roes som Financier og Skribent; og man vil deraf see, hvormeget Dronningen har understøttet ham imod Adelen og Geistligheden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Stockholm, den 6 Januarii. Rigsdagsmændenes Valg er nu forbi over hele Riget. For Gothenburg ere valgte Kiøbmand Damm og Uhrmager Simson, for Marstrand Borgermester Eckstrøm, for Philipstadt Justitiarius Salmodin; for Sundswall Borgermester Forsberg og Kiøbmand Biørkqvist; for Suderhamm Kiøbmand Lang; og for Linköping Kiøbmand Jarn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
J denne strænge Vinter er Sundet imellem Calmar og Øeland tillagt, og man kunde allerede den 18de Decemder passere over Jisen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Under nærværende Krig med Rusland komme adskillige gamle Papirer for Dagen angaaende begge Nationers Forhold til hinanden paa de Tider. Saaledes læser man iblandt andet denne Ordre, som Kong Carl I, i Julii Maaned 1605, tilsendte sin Commandeur i Liefland, Samuel Nilson: "Videre er det Vor Villie, at J seer til, i Stilhed og underhaanden at faae nogle Russer ved Kardusen, og examinere dem skarpt, paa det man med Vished kan komme efter, hvor Storfyrsten er og hvorden anden Trop har taget Veyen hen, om den har faaet sin Rest, eller endnu er i Live. Naar dette er gjort, skal J sende disse Russer til Himmels, eller derhen, hvorfra de ikke saa let kunne komme tilbage. Men hvad J giør, maa J giøre med Behændighed og gandske tyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Leipzig, den 10 Januarii. Af en privat Skrivelse fra en høy Haand erfares, at 14000 Mand Jnfanterie og 200 Cosakker have bestormet og erobret Oczakow. Den fangne tyrkiske Gouverneur blev den 17de om Morgenen bragt til det Russiske Hovedqvarteer. Der siges, at han i Forveien havde tilbudet Fyrste Potemkin at overgive Fæstningen paa de samme Vilkaar som Choczim; men Fyrsten har afslaaet det. Der gaaer et Rygte om en Sammenkomst imellem Keiseren, Kongen af Preussen og nogle Pohlske Magnater, for at afværge det Uveyr, der trækker op over Republiken Pohlen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Kiøbenhavn, den 23 Januarii. Førstkommende Søndag den 25de Januarii bliver anlagt Hofsorg for Kongen af Spanien, som bæres i 4 Uger, hvorunder indbefattes og bæres tillige Hofsorgen for Jnfant Don Gabriel og Høysammes Gemahlinde. Cavaliererne bære sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blant Kaarde og Spænder, 14 Dage sorte og 14 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 14 Dage ryndser og sorte Baand, 8 Dage sorte og hvide Baand, og 8 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Førstkommende Mandag den 26de Januarii bliver intet Apartement.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Torsdagen den 29de Januarii, Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag, bliver Cour ved Hoffet, som begynder om Middagen Kl. 12 Slet; til Aften Kl. 6 1/2 Slet Bal og Apartement i Riddersalen, og derefter Hs. Majestæt Kongens Bundterads-Taffel i Skilderie-Galleriet. Damerne klæde sig den Dag i Robe de Cour, undtagen de, som dandse, klæde sig i Domino.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Mandagen den 2den Februarii bliver Bal parceen Domino paa Riddersalen for alle 9 Classer, som begynder Kl. 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Den fra det Engelske Hof tilbagekaldte Kongelige Gesandt, Kammerherre Grev Reventlou, er udnævnt til i samme Qvalitet at afgaae til det preussiske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Den 5te December 1788 er General-Auditeuren i Norge, Justitsraad Ole Christopher Wessel, forundt Rang, med Oberster, og den ved det Kongel. Artillerie-Corps som Provincial-Commissaire udi Danmark staaende Capitain, David von Rosen, saavelsom den ved bemeldte Corps staaende Capitain, Herman Anthon von Kruuss, benaadede med Caracter som Majorer af Artilleriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
J Tallotteriets 393de Trækning i Wandsbeck den 15de Januarii udkom følgende Numere: J den 567de Trækning her i Staden udkom i Gaar Jesus som den eene igien fundne rostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Hos Hof=Bogtrykker Møller & Søn, boende i Friderichsberggade No. 230, er got Maculatur=Papiir tilkiøbs at bekomme for 4 a 5 Mk. Riset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 26de Januarii førstkommende, om ForH. H. middagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvare, bestaaende af Emser, Frakketøi, Klæde, Flosser, Tafter, Jllystringer, Dreiler, Sirtser, hollandske og andre fiine Lærreder, Damastes Dækketøier, fine ostindiske Tørklæder, Betillis, Musseliner, Sukkerduner, Nettelduger, Sanna, Borter til Fruentimmer=Klæder, Flors Tørklæder, Porcelainer, Cancelbark, Patri Zion-Zioung=Thee, Citronsaft, Hør= og Blaargarn, Halsklude, Strømper, Kniplinger, Baand og fiin uldent Garn, samt en Sæk jydsk Uld med mere. Jtem, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Bliktøi, Porcellain og Glas, Mobler af Speile, Dragkister, Chatoller, Sengesteder med og uden Omhænge, Stole, Sophaer, Ottomaner og adskillige andre Træevare, Linned og gode Gangklæder, Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker, Bøger med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver i Følge Dom og Udlægs=Forretning ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden, 5te og sidste Gang absolute at bortsælges Skipper Jens Harraldsen Sands tilhørende Brig=Skib, Jngeborg Marie kaldet, drægtig 71 CommerceLæster, med staaende og løbende Redskaber, og er beliggende ved Hr. Browns Plads paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og hvilke, forinden kan erfares hos Forst-Advocat Beyer, boende i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver ved offentlig Auction paa Børsen her Staden, 5te og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolute at bortsælges, de Herrer John & William Brown & Compagnies tilhørende Fregat-Skib, Mary Ann kaldet, drægtig 125 CommerceLæster, med staaende og løbende Redskaber, og er beliggende ved Boets tilhørende Skibsbygger Værf paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og hvilke, saavelsom Skibets Jnventarii-Liste forinden kan erfares hos Først-Advocat Beyer, boende i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Kiøbenhavns Dn. No. Aar. de Forlissning, Post-Tidender. kand vil Mandagen, den 26 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Algier, den 5 December. Da den Hollandske Consul Fraissinet havde faaet Efterretning, at den hollandske Snau, Skipper Hillebrand, fra Amsterdam, ladet med 240 Kister Sukker og et Partie Tømmer, var opbragt af een af vore Corsarer, begav han sig i Gaar med sin Tolk til Marinen, hvor han forefandt Chiosken, Vikilhadgi, Admiralen og alle Reis eller Capitainerne. Vikilhadgi svarede ham paa hans Forespørgsel, at Skipperens Pas var falskt, at Skib og Ladning bleve kiendte for gode Priser, og at Consulen nærmere selv kunde undersøge Passet. Consulen fandt, at det var et Pas fra Admiralitetet i Amsterdam, og at der paa den ene Side efter Breeden var med en Sax eller Kniv afskaaret en Fierdedeel Tomme. Dette viiste han igjen Vikilhadgi eller Jntendanten, med Sigende: at det var et hollandske Pas, men at han ikke kunde begribe, hvorledes derpaa kunde fattes noget, og begiærede at tale med Skipperen. Vilkilhadgi tog dette meget ilde op, sagde til Consulen, at det var lutter Løgn, og at Skipperen selv maatte tilstaae, at Passet var falskt. Derpaa blev den stakkels Skipper indkaldet. Consulen satte Mod i ham, opmuntrede ham til at sige Sandhed, og ikke frygte for nogen, uden for Gud. Skipperen fik begge Pas Stykkerne af Vikilhadgi, holdt dem sammen, og sagde, at det vel var sandt, at der havde været en liden Feil ved Passet, da Corsar-Capitainen visiterede det; men saameget som nu fattedes der ikke. For denne Forklaring blev han aflagt med et Par Nakkedrag, Titler af Ordfordreyer, Hund og Vantroe, stødt ud af Retten, befalet at gaae strax ombord, og forbudet at tale oftere med Consulen. Consulen begav sig derpaa til Deyen, bad om Retfærdighed, da han ingenlunde tvivle paa, at det jo var et oprigtigt hollandske Skib, og haabede derfor at faae baade Skib, Folk og Ladning tilbage. Deyen svarede: Han vilde med Glæde giøre det; men det stod ikke saa gandske i hans Magt; thi det var en gammel Skik, at Skib, Folk og Ladning bleve erklærte for gode Priser, saasnart der fandtes ringeste Mangel ved et Pas, imidlertid skulde dog denne Gang ikkun Ladningen blive confisceret. Consulen blev ved at paastaae ogsaa Ladningens Udlevering, til Beviis paa, at den hollandske Nation var Deyens bedste Venner, hvorom Hs. Høyhed var fra Nationens Side blevet overbeviist af Deres Høymægtigheders Præsenter, i den Spanske Krig. Hvorpaa Deyen svarede, at Hollænderne virkeligen vare hans bedste Venner, at Consulen kunde kun slaae sig til Rolighed, og at Sagen skulde blive nærmere undersøgt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Derefter lod Deyen de her residerende Consuler vide, at de maatte møde i Admiralitetsretten for at examinere Passet. Den Franske, Danske og Venetianske Consul gik strax derhen. Begge de sidstmeldte erklærede, at der fattedes alt for meget, og at de maatte tilstaae, at Passet var ikke rigtigt. Den Engelske Consul paastod endog, at Passet ikke var trykt, men tegnet, og at det især var et vist Kiendetegn paa at det var uægte, at Skibet ikke, som paa alle andre Passer, var tremastet, men en Snau; hvoraf han troede, det maatte være fra Hamburg. Hvormegen Umage den Hollandske Consul giør sig forat redde baade Skib, Folk og Ladning, saa frygter man dog, at Vikilhadgi vil formaae Deyen til i det mindste at confiscere Ladningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Constantinopel, den 15 December. Folkets saa almindelige Misfornøyelse med Storadmiralens gandske mislykkede Feldttog i det sorte Hav skal have bevæget Sultanen til med egen Haand at give denne sin Yndling det skrivtlige Raad, at forblive i Warna, for ey at udsætte sig for vor Pøbels rasende Mishandling. Med den nye Kaimakans Forhold er man overhovedet meget vel fornøyet. Endnu har han ikke viist noget Tegn til det Had, man troede, han havde baade til Storviziren og Storadmiralen. J hans Tale udgiver han sig endog for Storvizirens Ven. Men man kan ligesaalidet her som andensteds i Verden troe hvad Hofmænd sige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Fra London over Calais), den 2 Januarii. (over Holland mangle 7, over Ostende 2 Poster)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
J Gaar har Hr. William Pitt i Underhuuset bragt de Jndskrænkninger paa Bane, som, efter hans Meening, burde finde Sted ved den anordnende Regieringsforvaltning. Og sigte disse Jndskrænkninger fornemmeligen til at forsikkre den syge Konge om den Kongelige Autoritets og dens Prærogativers Haandhævelse saaledes, at Hs. Majestæt, saasnart Han er fuldkommen restitueret, kan igjen modtage Regieringen ukrænket. J Dag vilde Ministeren bringe dette vigtige Forslag videre i Underhuset, og i Morgen skal der i begge Huusene holdes en nye Conference desangaaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Jmod den under 29de December i Overhuuset tagne Beslutning, hvorved Hr. Pitts Resolutioner angaaende Regieringsforvaltningen bleve antagne med 99 Stemmer imod 66, har Oppositionen fremlagt en Protest, undertegnet af mange Pairs og andre Personer af stor Anseelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Livlægernes Bulletins give stedse større Haab om, at Kongens Sygdom vil tage en god Vending. Doctor Willis har reent ud erklæret, at han aldeles ingen Tvivl, har derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Vinteren har overalt i Engeland været overmaade stræng. Næsten i hele Grevskabet Hertford har man liidt Mangel paa Vand, og Qvæghandlerne og Forpagterne have været nødte til at drive deres Qvæg mange Mille bort, for at finde et Vandstæd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Gothenburg, den 6 Januarii. For Krigsuroelighedernes Skyld har vort Ostindiske Compagnie besluttet, ikke at sende noget Skib til China i dette Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Stockholm, den 9 Januarii. Da Udrustningerne til et nyt Feldttog drives med besynderlig Jver, saa vil den forestaaende Rigsdag især i denne Henseende blive vigtig. J Gothenburg er der under General Mörners Præsidio nedsat en Krigsret, for at undersøge, om de ved Qvistrum posteerte Tropper ved de Danske Auxiliairtroppers Jndmarch have gjort hvad de burde? Den anden Krigsret, som skulde holdes i Aboover de troeløse Officerer ved den Finnlandske Armee vil formodentligen nu gaae ind igien, siden man ikke saa gandske kan forlade sig paa de Finnlandske Undersaattes Troeskab, eller maaskee ogsaa for ved Forglemmelse og Eftergivelse desto sikkrere at befordre Enighed paa Rigsdagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Samtlige Kongelige Officerer, som paa længere eller kortere Tid ere permitteerte fra Armeen, og opholde sig her i Hovedstaden, ere ved en offentlig Bekiendtgiørelse befalede at melde sig i det Kongelige Rigs- og Krigs-Collegio, for der at forevise deres Permissionsbreve.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Paris, den 9 Januarii. Den første Dag i dette Aar vil stedse blive mærkværdig i den franske Historie. Paa denne Dag var det, at det vigtige Stadsraadsarret bekiendtgjordes, hvorefter Borgerstanden fik Ret til, lige med Adelen og Geistligheden, at sende Deputeerte til Stændernes forestaaende almindelige Forsamling. Hvor stor Glæde dette Arret har foraarsaget over hele Riget kan man slutte deraf, at der i denne Anledning vare indkomne 990 Addresser fra forskiellige Provindser, Stæder og Collegier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Warschau, den 10 Januarii. Vi have hver Dag ventet den Russiske Major Seibt med den udførlige Beretning om Oczakows Erobring, der, i Henseende til de forskiællige dermed forbundne Omstændigheder er langt vigtigere og mærkværdigere end man har troet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Det Forliis, den Russiske Armee formedelst den usædvanlige haarde Vinter har liidt for Octakow, er meget stort J en Omkreds af 20 Mille var intet Brændsel at faae. Af 500 Mand og 8 Officerer, som vare udsendte for at skaffe Brænde, kom der ikkun 342 tilbage, og 4 Officerer have ved denne Leylighed maattet lade Livet. Man regner, at Vinterens Kulde har dagligen skilt den Russiske Armee ved 40 Mand; og det var meget rart, at Halvdelen af en udsendt Feldtpostering kom tilbage. Forliiset af Heste skal ogsaa have været meget betydeligt, og det var blevet større, dersom man ikke havde sendt en stor Deel Heste dybere ind i Landet. Det skræksomme Skridt at erobre Fæstningen Ocsakow med Storm, er derfor virkelig at ansee som en Fortvivlelses Virkning. Hvormeget Menneskeblod derved er bleven udøst, kan man let forestille sig, naar man allerede af sikkre Efterretninger veed, at de Dræbtes Antal paa begge Sider overstiger 11000, foruden en Mængde dødelig blesserte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Af Nationalarmeen skal de 30000 Mand være i complet og brugbar Stand til Maymaaneds Udgang, og de øvrige 70000 inden Aarets Ende. Jblandt Forslagene til Underholdnings Omkostningerne for denne betydelige Armee ere disse de vigtigste: 1) hver Landsbye skal levere sin Mand, og sørge for hans Underholdning; 2) alle Penge, som Paven forhen fik for Aflad, Ægteskabs og Faste-Dispensationer, Bispehuer a. skulle, i Stædet for til Rom, sendes til General=Krigs=Cassen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Fra Pohlen, den 10 Januarii. Efter Formodning ville begge de Russiske Armeer meget tidligen aabne et nyt Feldttog, især ifald de kunne faae deres Recruter endnu før Foraaret; hvilket dog vil blive meget vanskeligt, da disse nye Tropper have en lang Vey at marchere, og endeel af dem blive udmattede og syge, førend de naae Armeerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Wien, den 10 Januarii. J en Tid af fem Dage ere her ankomne 5 Courerer fra Constantinopel, nemlig 2 fra den Franske Gesandt, Greven af Choiseul-Gouffier, og 3 fra den Engelske Gesandt, Ridder Ansley. Skulde der ikke blive Fred, saa gaaer Landon den 1ste Februarii igien til den Croatiske Armee. Og Prindsen af Coburg skal allerede den 26de Februarii aabne Feldttoget, ifald Kulden vil tillade det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Kiøbenhavn, den 26 Januarii. Under Dato 19de December 1788 er udgivet en Forordning, om Bestemmelse af de Forholds=Regler, som skulle iagttages ved Vestindiske Pante-Obligationers Oversendelse fra Europa til de Danske Amerikanske Øer, samt de Tilfælde, i hvilke Gienparter maaae træde i de originale Forskrivningers Sted, naar disse, ved ulykkelige Hændelser, forkomme, og hvorledes saadanne Gienparter bør være beskafne, for at antages som gyldige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Under Dato 9de Januarii 1789 er udgaaet en Forordning, som igientager og fornyer Rescriptet af 2den Februarii 1692, hvorved det forbydes, at Kirke-Patroners Exspectance-Breve paa Præste=Kald maae confirmeres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Barom. 1 3/4 Kulde. Jan. 27. II. 27. II. Udi afvigte Uge, fra den 17de Jan. til den 24de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 10 Par. Fødte Drenge 51. Piger 31. Tilsammen fødte 82. Døde Mænd 52. Qvinder 26. Drenge 20. Piger 15, af følgende Sygdomme: Alderdom 11. Apoplexie 1. Barselseng 1. Blodstyrtning I. Brystsyge 15. Bylder 1. Colica 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 10. Hidsig Feber 4. Kulde 1. Koldfyr 3 Kopper 7. Krampe 4 Nervesyge 1. Slag 9. Svindsoet 2. Trødsker. Tænder 5. Tærende Syge 10. Uangivne Svagheder 23. Vattersoet 1. Tilsammen døde 113. Altsaa 31 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-26
Nye Gottingske franske Lomme-Calender for Aaret 1789 sælges i det Kongelige Bogtrykkerie. - Denne har samme Fortienester som dens Forgængere. Foruden Anmeldelsen af nye Opfindelser, physiske og andre Mærkværdigheder, har Hr. Hofraad Lichtenberg med sit bekiendte Lunne fortsat Forklaringen, over de Hogartske Kobbere, og denne Gang foretaget: Troppernes Udmarsch til Finchley, det leende Paterre, og Collegium Medicum. Det øvrige Jndhold leverer: Historien om Pomp buxerne og Diævelskaberne i det sextende Aarhundrede (overmaade moersomt og lunefuldt); over Lækkerbidskener, nyeste Efterretninger fra det nyeste Jerusalem &c. Maanedskobberne, af Chodowiecki's Mesterhaand og hans egen Opfindelse, forestille de forskiællige Grader i den ægteskabelige Lyksalighed, og de mangehaande Bevæggrunde, man har til at begive sig i Ægtestanden. Jblant disse ere No. 11, og Manden med den Spanske Løsenøgle paa No. 12, vist nok stærke Beviser for den gamle Sætnings Rigtighed: at Ægteskaberne sluttes i Himmelen. Jmidlertid raader dog Recensenten, hellere herefter at slutte dem paa Jorden. - Ligeledes kan ogsaa bekommes tydske Pandora oder Kalender des Luxus und der Moden, Stykket 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Kiøbenhavns No. Aar. huus Duun, Post-Tidender, samt huus. al Fredagen, den 30 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Ostende, den 8 Januarii. Baade vor Havn og Søen udenfor Havnen er nu, saa langt man kan øyne, tillagte. J 2 Dage have vi havt det gyselige Syn, at see tre Skibe sidde fast i Jisen, uden at kunne komme frem eller tilbage. Alle frygte for et pludseligt Tøeveyr med vestlig Vind.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
London, den 2, 6, 9 og 13 Januarii. Vi ere i Dag (den 13de), da vi næsten have naaet Midten af Januar, endnu i samme uvisse Forfatning som for 11 Uger siden, da Kongens uheldige Skjæbne tog sin Begyndelse. J Henseende til Regieringsforvaltningen er der til dette Øyeblik ikke afgjort det ringeste. Den har ey endnu været Prindsen af Wallis tilbudet; altsaa kan han ikke heller, som man andensteds har søgt at udsprede, have afslaaet den. Ligeledes er den ey endnu tilbudet Dronningen eller af Hende imodtaget. De adskillige besynderlige Omstændigheder, som have lagt Hindringer i Veyen for Sagernes Fremgang, findes her nedenfor anførte i deres Orden. Kongens Tilstand er og bliver den samme. Han er snart roelig og taalig, snart igien uroelig. Livlægernes nyeste Bulletin fra Slottet Kew, dateret i Dag, melder, at Kongen har sovet halvottende Time i eet vær, og var i Morges ikke uroelig. – Vist er det, at Dronningen holder idelige Conferencer med Stor cantzleren, og lader ham ofte kalde til Kew, samt corre, sponderer med ham, i hvilket sidste Fald een af hendes Pager maa bringe hendes Breve fra Kew til London, for at levere dem i Storcantzlerens egen Haand, og imodtage hans Svar. Storcantzleren har ogsaa af og til Conferencer med de øvrige Statsministre, og man forsikkrer, at Dronningen allerede er misfornøyet med de Messurer, Prindsen af Wallis sandsynligen vilde tage som Regent. Ministrene have ogsaa, efter en overordentlig Sammenkomst, afsendt Courerer til de fleste europæiske Hoffer. Derimod holder Prindsen af Wallis paa sin Side store Sammenkomster med de Fornemste af Oppositionen; (for hvilket Partie nu ogsaa biskoppen af Ossnabrück og Hertugen af Gloucester offentligen have erklæret sig) og udmærker sig i denne haarde Vinter ved ret Kongelig Goddædighed, i det han ey allene har til Raadhuuset sendt en Pung med 1000 Guineer til Uddeeling iblandt de Fattige, men lader dem endog give Kull, Brød og Oxekiød paa sin Bekostning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-30
Følgende er det vigtigste af det, der, under nærværende for Storbrittannien sørgelig vigtige Conjuncturer, er forefaldet i og udenfor Parlementet siden den 29de December, da den forhen ommeldte Protest imod Resolutionen, hvorefter Ministerens Forslag blev antaget med 33 Stemmer, blev i Overhuuset opsat og underskrevet af 49 Pairs, med Hertugen af York (der blot undertegnede sig Fredrich, ligesom en anden af de Kongelige Brødre blot Henrich) i Spidsen. Man tæller desuden iblandt de til Fordeel for Prindsen af Wallis protesterende Pairs den gamle Lord Rodney, Ambassadeuren Malmesbury, og Hertugerne af Northumberland og Norfolk. – Den 30te December blev Taleren i Underhuuset, Wolfram Cornwall, uformodent, ligen anmeldt saa syg, at han ey kunde møde i Underhuuseet; og følgelig kunde der sammesteds ikke foretages noget.