Aalborg Stiftstidende, 1846-09-22
Hs. Maj. Kongens 60de Fødselsdag er overalt bleven feiret med glad Bevægelse. Fra Hertugdømmerne ere kun Beretninger herom i Altona Merc." fra Altona og Kiel. J Altona var en Festlighed paa Gymnasiet, hvor Directeuren, Prof. Eggers, og Primaneren Breckling holdt Taler. Garnisonen viste sig en grande tenne. Den første Borgmester, Etatsr. Behn og forskjellige andre Embedsmænd vare afreiste til Pløn for at lykønske Kongen. J Kiel feirede Universitetet Festdagen ved en Tale af den theologiske Professor Dr. Lüdemann. Samme Dag aabnedes de tydske Naturforskerers Møde. Deeltagernes Antal er 300, hvoriblandt 3/4 fra Hertugdømmerne. Hs. M. Kongen siges at ville indtræffe dertil for at bivaane et Møde af den mineralogiske Section. Dampskibet "Hekla havde Hs. Maj. ladet gaae til Kjøbenhavn, for at indtage en Afdeling Fyrværkere, med hvilket det retournerede og laae ved Naturforskermødets Aabning, smykket med mange Flag, foran Forsamlingens Locale, hvor det afbrændte et smukt Fyrværkeri, der bivaanedes af en ved Havnen forsamlet talrig Menneskemængde uden at Rolighed og Orden i nogen Maade forstyrredes. I Anledning af Kongens Fødselsdag vare det 5te Jægercorps og 1 Escadron af 1ste Dragonregiment trukne og en galla, hvorved Major v. Sachau af Jægercorpset, i Commandantens, Oberst v. Høghs Fraværelse, udbragte et tredobbelt "Leve for Hs. Majestæt. – "Weser Tidende vil vide, at Prof. Waiz i Kiel skal have faaet en meget skarp befaling om, under Tabet af sin Post, ikke at docere Noget, der stred imod det kgl. aabne Brev og at Universitetet skal have besluttet, med Bestemthed at tage til Gjenmæle herimod og i en ærbødig Skrivelse til Hs. Maj. Kongen udvikke, at Lærefriheden er Universitetets væsentlige Grundlag og at enhver enkelt Lærer som betingelse for sin Lærervirksomhed kun kunde lade sig tiltale af hvad der efter hans videnskabeligt begrundede Overbeviisning var sandt og Ret. Denne Beslutning skal være fattet eenstemmig og den nylig ansatte Danske, Pref. Hauch, og Anti Schlesvig=Holsteineren Prof. Poulsen skulle udtrykkeligt have sluttet sig hertil. (Om den her paaklagede Forholdsregel, som vi med al Grund bør betvivle, og Universitetets paafulgte Skridt ere sande, maae vi da nu vel endelig af vore tause officielle og qvast-officielle Blade faae at vide.) Om Jernbanespørgsmaalet i Hertugdømmerne hedder det i seneste Beretning i "Bremer Tid.", at Hs. Maj. Kongen ikke har, som det først heed, afslaaet Bevilgelsen af den Rendsborg Flensborgske Bane, hvorimod Kongen dog meest skal hælde til Senator Nielsens Anskuelse, at Flensborg, da vilde blive en Forstad for Hamborg. Vi maae aldeles betvivle, at Hs. Maj., med sit klare Jndblik i almindelige Verdensforhold, vil kunne nære en saadan Mening, der selv i Flensborg kun kan have fæstet Rod i snævertsindede By anskuelser. Jernbanerne forene den samlede europæiske Bevægelse til et Hele, der ved den Uendelighed af Goder at Communication maa have med sig i Følge, aldrig kunne blive fortrædigende for nogen enkelt Byes Jnteresser, om end enkelte Næringsveie, ved Overgangen til den nye Periode, øieblikkeligen lide ved at føres over i en større Bane, der dog atter maa føre til det Almenes Bedste. Desuden lader den europæiske Bevægelses Continentalstrømning sig dog i Tiden ikke danne nogen Barriere ved Flensborg eller for Flensborg Skyld afholde fra at tilføre det nordligere Slesvig og Jylland saavelsom den eventuelle Linie over Øerne sine Goder; og hvor lidet en Stad har at befrygte for at blive Forstad for en anden ved en lettet Forbindelse, viser sig desuden allerede nu ved Kiel. Der har man vel ogsaa i Begyndelsen istemt samme smaalige Klage, men det har viist sig, at Kiel bestandig tiltager og udvider sine Bygninger, sit Røre og sin Folkemængde, siden Jernbaneforbindelsen førte det paa 2 1/2 Timer i Hamborgs Nærhed, og kan der i en Stad leve et stedse tiltagende Antal Jndvaanere og Næringsdrivende, saa er det ogsaa et usvigeligt Beviis for at Stadens almindelige Velstand maa tiltage. Lübecks Aftagen og Tragten efter en Jernbane styrker ogsaa dette Beviis. De Grunde, man paa Nationalitetsbestyrkelsens Vegne har søgt at opstille mod at forlænge Jernbanen, af den eneste naturlige Vei op igjennem Slesvig, have vi tidligere viist, kun at henhøre til en exalteret Jdees Chimairer Nationalitets-Bevægelserne have intet med materielle Forbindelsesmidler at gjøre, og for Hs. Maj. Kongen førte ogsaa Agent Jensen, som er den danskenationale Sags ivrige Tilhænger og desuden Flensborgs Handelsvelværes ivrigste Befordrer, Ordet for Jernbanens Forlængelse fra Rendsborg til Flensborg, tilføiende, at Jernbanen ikke vilde blive staaende ved Flensborg, men "at det opblomstrende Jylland vilde træde med den i Forbindelse." Desuagtet paa hver Maade at befordre en Tverbanes Anlæg til Husum, er noget andet og ikke mindre ønskeligt. Til Husums Havneanlæg skal ogsaa være bevilget en Million Rbdlr.