Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-08-23
Til Hamborg var kort for Postens Afgang indtruffet den vigtige Efterretning fra London, at den brittiske Regjering har anerkjendt Dronning Maria 11 af Portugal, og accrediteret Lord Russel som kongl. storbritt. Gesandt ved Hs. allertroeste Majestæts Hof. Jfølge samme Efterretning stod General Bourmont endnu i Spidsen for en Hær paa 23,000 Md. Oporto frygtede hvert Øieblik for et nyt Angreb, Den brittiske Flaade paa Tajo havde Ordre til ufortøvet at sætte Tropper i Land saasnart Lissabon skulde blive angrebet. Alle D. Miguels Tropper havde faaet uindskrænket Tilladelse til Plyndring. Der frygtedes saaledes endnu meget for en blodig Borgerkrig Spanien. For ingen Stat er Tingenes pludselige Forandring i Portugal af den Vigtighed som for Spanien. De liberale Grundsætningers Seier i Nabolandet maa virke afgjørende paa dette Rige, hvor Folket for faa Aar siden ved fremmed Overmagt bragtes tilbage under Despotiets Aag, som det ved egen Kraftanstrængelse havde afrystet. De sidste til Aar af Spaniens Historie indeholde en Række af mislykkede Forsøg paa at gjenvinde den af Monarken engang besvorne Frihed, der i 1823 kuldkastedes af franske Bajonetter i den hellige Alliantses Sold; men Ferdinands Forkjærlighed for den absolute Regjering, forenet med Adelens og Geistlighedens Bestræbelser, og støttet paa den fantiserede, under Navn af kgl. Frivillige armerede Pøbel, har hidtil kuldkastet alle deslige Planer, og Henrettelser eller Landflygtighed er bleven alle modige Patrioters uafvendelige Skjebne. Et nyt bedragersk Haab vakte Julikatastrophen i Paris, og atter syntes en gunstig Skjebne at ville lyse for Spanien, da ved den unge Jnfantindes Fødsel Kong Ferdinands Faderkjærlighed kom i Opposition med de privilegerede Stænders Ønsker. Det Lys der opgik for Kongen over Carlisternes Hensigter ved de Jntriguer der spilledes under hans Sygdom og ved hans foregivne Død, forøgede Haabet, og Udnævnelsen af den unge ædle Dronning til Regentinde bragte dette til det Høieste. Men efter Monarkens Helbredelse drog en usynlig Magt ham atter tilbage under sit Aag, Dronningens Jndflydelse tabtes, hendes Tilhængere bortfjernedes, og Statstyrelsen kom aldeles i Hænderne paa Zen Bermudez, der troer at kunne ved en konseqvent Despotisme kue Partierne. Den Hovedfrygt Regjeringen nærte, traf imidlertid i Spanien som i Frankrig Udviklingen af liberale Jdeer, og saaledes fandt det Særsyn Sted, at man vedblev at erkjende D. Miguel som Portugals Konge, paa samme Tid som det var notorisk, at hans Hof var Middelpunktet for Konspirationerne mod den af Kong Ferdinand bestemte Forandring i Thronfølgen. Ja saavidt gik Venskabet for Don Miguel, at den spanske Gesandt General Cordova fægtede i Miguellisternes Rækker og fangedes med Vaaben i Hænderne. Nu hersker den største Bestyrtelse i Spanien, og Raadvildhed i Konseilet. De sidste Efterretninger derfra ere utydelige og modsigende, men saameget kan med Vished antages, at Gjæringen er almindelig, og at kun meget betydelige Concessioner ville forebygge et voldsomt Udbrud. Hvis Magten, som nogle Efterretninger bebude, lagdes i den unge Dronnings Hænder, da kunde hun maaskee endnu blive Spaniens frelsende Genius; men snart maatte dette skee, da det ellers let torde være for silde. - Kongen af Spaniens Sygdom angives nu for ulægelig. Hvert Øieblik kan man vente hans Død. Hele Landet var i en spændt Forventning om enten Dronningen eller hendes Modpartie skulle faae Overhaand. Der var udstædt en kgl. Ordre til at vise D. Miguel alle kgl. Æresbeviisninger, hvis han skulde indtræffe til Spanien. Cholera var udbrudt i den spanske Grændsestad Badajoz, Schweitz. Dette Land staaer paa Randen af en almindelig Borgerkrig, hvis Følger ere uberegnelige. Basel ligner en beleiret Fæstning. Nogle af dens Jndvaanere vare blevne fængslede paa Mistanke og Forræderie. J Kanton Zurich har været holdt et Folkemøde paa aaben Mark, hvorved der af nogle Tusinde blev vedtaget, at oprette en Friskare, væbne den, fordeele Kanoner omkring i Landskabet, o. s. v. Tohundrede polske Flygtninger havde tilbudt Landboerne deres Tjeneste. Disse ville paa ingen Maade længere staae under Stadsborgernes Herredømme. J ovenmeldte Forsamling blev desuden vedtaget, at man skulde paaskynde den almindelige Landbovæbning, for at ifald hed det: "nogen udenlandsk Magt skulde lystes ved at blande sig i vore Anliggender, strax at kunne vise dem vore Bajonetter." J Omegnen af Luzern havde alt 30,000 Mand Frivillige forsamlet sig. Der paastaaes, at de have udbredte Forbindelser i Jtalien, Landdagen har været samlet, og bivaanet af den russiske, østerrig ske, preussiske, bayerske og sardiniske Gesandt. Den besluttedes, at gjøre 30,000 Md. af Forbundstropperne mobile, og lade 10,000 Md. marschere til Basel, for at besætte den, da man frygter, at Landboerne ellers kunne bemægtige sig Staden. Det kommer nu an paa, først at faae Tropperne samlet, og dernæst og Basel vil frivillig aabne sine Porte for dem. Forbittrelsen mellem Stadens og Landskabets Beboere var stegen til det Høieste. Den franske Regiering skal have erklæret, at den ingen østerrigsk Jndblanding vil taale i Schweitz.