Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-25
Redakteurerne af det Augsburger Dagblad, og Tidsskriftet 3die Zeit." J. Gestreicher og Dr. Kurs ere, som skyldige i Majestætsforbrydelse, dømte til at gjøre offentlig Afbigt for Kongens billede, og desuden, den Første til 3 Aars Arbeidshuusstraf, den Anden til 6 Maaneders Fængsel. Overretten i Mannheim har stadfæstet Dommen, hvorefter Redakteuren af Vægteren ved Rhinen, Franz Schlund, er dømt til 6 Maaneders Tugthuusstraf, kun med Forandring, af Arbeidshuusstraf. Han er imidlertid forsvunden. Dr. Lisenmanns Appel til den offentlige Mening, er konfiskeret, og i Limburg ere nogle Handelsreisende, som udspredte lignende Blade, arresterede. Samme Lod har truffet en Studerende i München, som var kompromitteret ved et Brev, der fandtes ved Undersøgelsen af en anden Mands Papirer Redakteuren af den i Carlsruhe udkommende Tidsaand har mistet sin Betiening i Staten. Flere Kokarde=Processer ere ogsaa anlagte, og den agtede Deputerede Schwind i München maatte nylig taale en Randsagning af sine Papirer, hvorved da intet Mistænkeligt forefandtes. Jdet han smilende aabnede alle Gjemmer for sin fordums Vaabenbroder, den Kongelige Politiekommissair, sagde han med en den brødefrie Mand egen Værdighed, naar Man har en god Samvittighed, kan Man adlyde med Fornøielse. Under disse Forhold staaer Man iøvrigt let Fare for at oprykke Hveden med Ukrudtet. Saaledes anmelder den berømte i Stuttgardt udkommende Tydske almindelige Tidende" selv, at den har Vished om, paa Andragende af den ge 42 churhessiske Regjering, ogsaa inden faa Dage at ville blive undertrykt af Forbundsforsamlingen. Den veed derfor ikke bedre at anvende, de sidste Øieblikke, som efter fældet Dødsdom endnu forundes den, end til at aflægge en oprigtig Bekjendelse om de af den fulgte Grundsætninger. Endnu saa ung - siger den - og allerede at maatte blegne i Døden - det er en haard Skjebne. J længere Tid levede den et harmfrit Liv, næsten for harmfrit for mange af dens Venner, som bebreidede den Lunkenhed og Partiskhed for den rette Midte." Dog denne Bebreidelse var visselig uforskyldt; thi naar Andre paastod, at det var den rette Vei til Friheden, sagde den stedse: Nei tvertimod Veien til Reaktion, og see, Restaurationsfanen vaier ikke blot i Frankerig, men i endeel af Jtalien og Tydskland, og Europa er voldsom kastet tilbage paa den Bane, hvoraf moralske og aandige Springfjære havde uddraget det. Kampen imellem det Gamle og Nye er udbrudt hæftigere end nogensinde. Hvad have de fredelige Tilhængere af den rette Midte nu vundet, See de rolige Dage og Resultater for sig, Bringer Man dem Friheden imøde paa en Pude? Hvad er der bleven af Tydsklands Historie i de sidste Maaneder, En stor Bog, hvori meget er skrevet. Tydskland stræbte ikke efter Folke Souverainetet. Behøver Man da at hylde en overdreven Liberalisme, fordi Man ingen Ven er af den rette Midte, Den tydske almindelige Tidende føler derfor ingen Samvittighedsnag; aldrig krænkede den Agtelsen for gieldende Jnstitutioner, men den ønskede deres videre Udvikling; den holdt Stilstand for Tilbageskridt. Den søgde ikke at behage ved excentriske Deklamationer, men den holdt heller ingen beskeden Opposition for nogen Forbrydelse.