Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-11-08
Belgien - Holland. J Brussel have i Kongressen hæftige Debatter fundet Sted angaaende Londonner-Conferentsprotocollens Antagelse eller ei, en hemmelig Committee er i denne Anledning sammenkaldt, dog synes det, som at Resultatet bliver, at Ultimatumet bliver antaget, da den franske Gesandt alvorlig har lagt sig imellem. En 52de Conferentsprotocol af 24de October var ankommen til Brussel. Den engelske Gesandt i Haag, Sir Bagot, havde tilskrivet sin Regjering, at Kong Wilhelm synes at vise, at han ikke har ifinde at antage Ultimamumet, hvorfor at Lord Palmersion havde fundet det fornødent igjen at sammenkalde Conferentsen, og Conferentsen anmodede da Engeland om at sende en Eskadre til de hollandske Kyster for at give Conferentsens Beslutning Vægt. Denne Eskadre, under Admiral Warren, var allerede afseilet og skal den 27de October have været i Sigte paa Schelden. Fra Amsterdam meldes der imidlertid under 28de October, at Kong Wilhelms Svar til Conferentsen vel endnu ikke var bekjendt; men Hs. Majestæt skal venskabelig have indbudet Conferentsen til at give nærmere Forklaring over flere Puncter, førend han kunne fatte en Beslutning; imidlertid vilde Høisamme ikke igjen begynde Fiendtlighederne den 25de October, men forbeholdt sig Ret til kraftig at gjendrive ethvert fjendtligt Angreb fra Belgiens Side. Grækerland. Her er Tilstanden elændig, det er ikke en Opstand, men en formelig Revolution der er udbrudt; man kjender endnu ikke nøie nok Aarsagerne til den almindelige Misfornøielse. der hersker i Grækerland, skal man slutte sig dertil af hvad det franske Blad Messager skriver: at det vil falde vanskeligt for Grev Capodistrias, opdraget i et Land, som ikke er Frihedens, at opnaae sit Øiemeed hos et Folk, som frem for alt vil være frit saa ledes man til den Formodning, at denne udmærkede Statsmand har villet bringe alt for strænge monarkiske Planer i Udførelse; dette bekræftes ved hvad der skrives fra Corfu under 24de Septbr.: at efter Hydras Exempel have mange andre Øer, Stæder og Districter, saasom Spezzia, Athen, Argos o. fl., i Adresser besværet sig hos Præsidenten over, at Constitutionen ikke blev opretholdt, og Grækerland endnu ikke var rømmet af fremmede Tropper. Syra skal endog have sendt Deputerede til Hydra for at aftale med Jndvaanerne der, hvilke Forholdsregler der skulle tages. Man kan imidlertid antage at Grev Capodistrias har handlet i de bedste Hensigter; thi en frie Constitution i en uvidende og udannet Nations Hænder, er som Jld i Barnets Haand. Dette har Erfaring noksom beviist. Der meldes fra Modon, at den franske General Gucheneuc har for Mainotternes Plyndreriers Skyld, maattet besætte Kalamatader, saavel som i Poros, have Grækerne udplyndret deres Medborgere med en grændseløs Rovbegierlighed, 600 Franskmand med Kanoner vare sendte derhen, overalt, hvor de franske Tropper ere, bliver Rolighed og god Orden vedligeholdt; men disse kunne ikke være overalt. "J Bugten ved Coron skrives der fra Kalamata - ville den russiske Admiral bemægtige sig en lille hydriotisk Eskadre paa 6 Skibe; men Hydrioterne sank, eller stak de res Skibe i Brand, istedetfor at overgive sig Det lykkedes 1 Mistik og 1 Kanonbaad at flygte, 1 Corvette og 1 Brig blev taget og 1 Golette nedsjunken. 5 Barker uden Dæk lykkedes det at undkomme ved Roening; de søgte Beskyttelse hos den franske Brig Genie, hvilken ogsaa blev dem tilstaaet.