JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Borgerballet, næstk. Torsdag Aften, paa Raadhuussalen, begynder Kl. 6. Entrepeneurerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
I Vester-Mølle ved Skanderborg er til 1ste Mai Plads ledig for en duelig Møllersvend. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Fölge-Blad til Stiftstidende. Jathuus No Tirsdagen den 7 Februar 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Agerdyrkningen her i Landet havde allerede dengang modtaget adskillige Forbedringer, da mange af de Munke, som her anlagde Klostrene, medbragte Kundskab om en bedre Agerdyrkning fra fremmede Lande, og hentede Efterretning om Romernes Agerbrug af disses paa det latinske Sprog forfattede Skrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Fra Klostrene udgik dengang Forbedringer i Landvæsenet, og disse bleve flere, efterhaanden som de Haandværker, der ere nødvendige for Agerbruget, især Smede og Hjulmands-Haandteringen, dreves til større Fuldkommenhed. Dog vare Bondestandens Kaar i hine Tider kun ringe, fordi Landet saa ofte var udsat for Anfald af de vendiske Søerøvere, der boede ved Kysterne af Østersøen, paa Øen Rugen og i Pommern og Meklenborg. Disse Søerøvere nærmede sig ved Nattetider Danmarks Kyster, og naar de vare landede, satte de Jld paa Landsbyerne, dræbte Mænd og Qvinder, bortførte Børnene i Lænker og slæbte alt det Qvæg og alle de Sager af Værdie, de kunde faae fat, bort med sig. Slige Overfald vare især meget hyppige langs med Kysterne; dog kunde Bønderne midt inde i Landet ikke vide sig sikkre for disse Søerøveres Overfald; thi deres Dumdristighed var saa stor, at de endog i Kong Svend Grathes Tid gik i Land paa den østlige Kant af Sielland, og derfra droge lige imod Roeskilde, som dengang var Rigets Hovedstad, for at overrumple og udplyndre denne Bye. Vel bleve de slagne tilbage og forfulgte til deres Skibe; men deres Rovbegierlighed var saa stor, at de paa Flugten droge Skindene af de Faar og Lam, som de havde faaet Fingre paa; men nu ikke vare istand til at føre med sig. Paa disse Tider havde Søe=Røveriet taget saastærk Overhaand, at paa Østkysten af Jylland fra Vensyssel af indtil Eiderstrømmen, alle Byer vare ganske blottede for Jndbyggere, og paa Landet laae Jorden øde og udyrket. Paa den østlige og sydlige Side af Sielland var der hverken Qvæg eller Korn paa Markerne, efterdi Bønderne havde seet sig nødte til at flytte, og søge Tilflugtsted i de befæstede Byer, eller i Adelens og Herremændenes faste Borge. Men ved den Beskyttelse, de her søgte og fandt, bleve de efterhaanden deres Beskytteres Tjenere, og meere og mere afhængige af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Fra meget gammel Tid vare nemlig Jordeiendommen i Danmark langs med Kysterne inddeelte i 850 Distrikter, som kaltes Styreshavne eller Havne lag, fordi i Krigstid ethvert af dem skulde til Landets Forsvar udruste en Jagt eller et lidet Skib paa 12 Aarer med en Besætning af 12 Mand foruden Styresmanden, som kaldtes Formanden eller den Øverstbefalende paa Skibet. Jordeiendommene i det Jndroaf Landet kaldtes Boel, og af et saadant, som var af samme Størrelse som en Styreshavn, skulde i Feidestid stilles 18 Mand til Landets Forsvar, da det var fritaget for at levere noget Skib, og derfor maatte stille 6 Mand mere. For at udrede saadant Krigstyr vare derimod de af Kongernes Krigsmænd, fritagne, der istedetfor Sold eller Penge havde erholdt Jordegods til Belønning for den Tapperhed, de havde viist i Striden, eller de Tjenester, de havde viist Land og Konge; hvorimod de vare pligtige til selv at møde naar Leding kom paa, med egne Vaaden og Rustning, for, som Historieskriveren Arild Hvidtfeldt siger, at vove og jette deres Hals for Kongen." Disse skattefrie Krigsmænd fik Navn af Hærmænd eller, som det siden udtaltes, Herremænd, og kunde erholde Skattefrihed for saa meget Jordegods, som de ellers formaaede at erhverve sig enten ved Kjøb eller Fæste. Efterhaanden kom de ogsaa i Besiddelse af Styreshavnene, først for Livstid, og siden, naar de i urolige Tider kunde gjøre svage Regenter Forskud af Penge, ogsaa til Arv og Eiendom. For at sikkre sig for Overfald af de vendiske Søerøvere, eller for at have et sikkert Tilflugtsted under de borgerlige Krige eller i indbyrdes Tvistigheder, anlagde mange af de Tiders Herremænd faste Slotte og befæstede Borge paa høie Klinter eller Øer, som Naturen havde bidraget til at betrygge, og hvortil Adgangen var vanskelig. Ved Grave og Volde, ved tykke Mure og Taarne søgte de at gjøre deres Borge saa sikkre som muligt; og Bønderne maatte da ofte, naar Overfald skeete af Røvere eller Fjender, redde Liv, Qvæg og øvrige Eiendele ved at tye ind bag Borgens Vindebro. Men herved kom de meere og mere under Herremændenes Magt, og maatte finde sig i de Fordringer disse gjorde, og indgaae de Vilkaar de foreskrev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Bekjendtgiørelser. Til Efterretning for Byens Jndvaanere tjener, at Skatter og Afgifter til Kæmner- og Skole=Kassen, kun modtages hver Onsdag. Aarhuus, den 18de Januar 1837. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Mandagen den 20de Februar d. A., Kl. 10 Formiddag, afholdes offentlig Licitation paa Aarhuus Raadhuus over Opførelsen af en nye Broe over Aaen i Skjellet mellem Weilbye og Egaae Sogne, paa Landeveien fra Aarhuus til Grenaae og Ebeltoft. Overslag og Conditioner ere til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. – Hasle a. Herredscontoir, den 28de Januar 1837. Søidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Til den forestaaende Reparation af denne Byes 3de søndre Broer kan behøves: 7 Stkr. 8 Alens Egetømmer, 10 a 12 Tom. - 7 Stkr. 10 Alens dito dito. 5 Stkr. 7 Alens dito til Hammer 10 a 12 T. - 4 Stkr. 8 Alens dito til Pæle 10 Tom. O.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
De som ville paatage sig at levere dette Qvantum Egetømmer, ville behage snarest muligt at henvende sig til Undertegnede, hvem der herom afhandler det Fornødne. Grenaae, d. 18de Januar 1837. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Meieriet paa Søebyegaard, under Grevskabet Frysenborg, der bestaaer af 100 Køer, og som i en Række af 14 Aar har været overladt en Meierie forpagter Wilhardt, kan, med endeel dertilhørende Redskaber, erholdes i Forpagtning at tiltræde den næstkommende 1ste Mai, naar derom, snarest mueligt, accorderes med Undertegnede. Søebyegaard, den 23de Jan. 1837. Efter Ordre J. M. Lund, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Privat-Unterricht. Da ich zur Zet allgar ohne Beschafftigung bin, so wunsche ich durch nachstehenden Privat Unterricht nutzlich zu werden. Als Deutsche=Sprache, theoretisch und practisch samt Ortographie. Waaren=Berechnungen, Calculationen und Wechsel-Cours=Berechnungen, nach der Kettenregel, sammt italienischen doppelten Buchhalten. Jc erlaube mir, zu bemercken, das im Auslande hen hohen Schulen und Universitaten Privat=Lehren, in diesem Fache angestellt sind; indem einige Kenutnisse hiervon, nicht allein dem Kaufmanne, sondern auch dem Rechtsgelehrten, oft vom Rutzen, Stellfeldsen. sevn konnen. Svært Maastrichter=Saallelæder er i disse Dage arriveret, ligeledes svært Bindsaallelæder m. m. m. til Skomagerprofessionen henhørende, der Alt sælges J. C. W. Schmidt. billigt af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Hør og Hørblaar faaes til billige Priser hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
En honet Pige kan strax faae Condition, naar hun melder sig hos Conditoren paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Nye Lomme-Uhre af mit eget Arbeide: Ecappement-Cylinder, Scappement=Douplex, Ecappement Ankker, som slaaer af sig selv og repeterer tillige, kan bekommes hos K. Jensen, Uhrmager. Gode Svingplove med Jern Muldfiele a 10 Rbd. Stykket, og dito med Træe Muldfiele, beslaaede med Jern, a 8 Rbd. Stykket, kan faaes paa Marselisborg naar de 14 Dage forud bestilles. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Da jeg har etableret mig her i Byen som Guld og Sølvarbeider, tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til de Ærede der godhedsfuld ville forunde mig deres Arbeide. Reel Behandling, god Gehalt og muligst billige Priser forsikkres. Min Bopæl er i Hr. Sadelmager Løvengreens Gaard paa Skolegade. ærbødigst. Aarhuus, d. 9de Jan. 1837. M. Alstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Den Leilighed i Skolegyden som beboes af Trompeter Lorentzen kan til førstkommende Peaske=Flyttetid faaes tilleie, man behager at henvende sig til J. P. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Stedet No. 447 paa Fiskergade er underhaanden at faae tilkjøbs; i Mangel af Salg er det at faae tilleie førstkommende Paaske=Flyttedag P. Bærntzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Hos Møller paa Frederiksgade No. 605 er et gibset Værelse paa 2 Fag i underste Etage for en rolig Familie at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Tvende Værelser, med Sovekammer, Spisekammer, Pigekammer, et stort lyst Kjøkken, Adgang til Bryggers og Hauge, særskilt Kjælder og Brændehuus, er med øvrige Beqvemmeligheder tilleie førstkommende Paaske Flyttetid. Adressekontoiret anviser. Stedet No. 448 paa Fiskergade her i Byen er til førstkommende Paaske=Flyttetid at faae til Leie af Enkemadame Steenberg senior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-07
Den Leilighed som for Tiden beboes af Lieutenant v. Lichtenstein, bestaaende af 4 a 5 Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, Kjælder, og om ønskes Plads til 3 Heste, kan erholdes til førstkommende Flyttetid i Gaarden No. 587 paa Frederiksgade naar man derom henvender sig til Sadelmager Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
No. 23. den 9de Februar. Torsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-eidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Hovedstaden frembyder i den senere Tid en Mængde saakaldte Opbud eller Falliter i den yngre Handelstand, saa man skulde antage, enten at Handelen. virkelig førte til total Ruin, eller at der paa anførte Maade frembødes Leilighed for Begynderen til at berige sig paa ældre Handlendes Bekostning. Vi antage det Sidste, og dette destoværre af den Grund, at det er oplyst, at der i den senere Tid er begaaet svigagtig Fallit, hvorfor Vedk. har absenteret sig, da man har fundet tilsidestukne Vare efter Fallenten. J Anledning heraf gjøres følgende Forslag: at samtlige Øyrighedspersoner, saasnart Begjæringen og Opbud til dem fremkomme, uden Ophold foranstalter fornøden Undersøgelse hos Fallenten, Forhør over Denne optaget, og det Fornødne foretaget for at undersøge, hvorvidt simpel eller svigagtig Fallit er tilstede. Gid vi ret snart maa hos os faae indført den strenge, men retfærdige preussiske Fallentlovgivning. Nødvendigt maa det blive saafremt ei al Credit skal tabes i Udlandet, hvilket vilde blive en Ulykke for Danmark. (Pio.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
J Anledning af, at en Dagleiers Hustrue har unddraget sig Samlivet med ham og ikke været at formaae til at opfylde den hende paaliggende Forpligtelse, at deeltage i deres fælleds Barns Opdragelse og Forsørgelse, har Cancelliet under 20de Decbr. f. A. tilskrevet vedkommende Amtmand, at Plakaten af 5te Juli 1796, der kun taler og Ægtemænd, vel ikke ligefrem er anvendelig i dette Tilfælde, hvorimod det overlades til Amtet, naar Konen fremdeles maatte vægre sig ved enten at vende tilbage til Manden eller, imod en Understøttelse af Sidstnævnte, at tage Barnet til sig, i Henhold til D. L. 3187, ved Resolution at paalægge hende Udredelsen af et passende Bidrag til Barnets Underholdning, og at Beløbet, i Mangel af mindelig Berigtigelse, vilde kunne inddrives ved Udpantning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Da det er befundet, at de angaaende Strandingers Behandling udgivne Anordninger ikke altid ere tilstrækkelige til at opnaae det ved samme tilsigtede Øiemed, forsaavidt samme gaaer ud paa, at de Skibbrudne ei alene bør nyde den kraftigste Hjelp, men at denne ogsaa bør gives dem under de billigst mulige Vilkaar, saa har Hs. M. Kongen, efter derom at have indhentet sine troe danske Provindsialstænders allerunderdanigste Betænkning, under 28de Decbr. f. A. udstædt en allerhøieste Anordning fornævnte Gjenstand betræffende, som, med tilføiede Noter, der oplyse Motiverne til de der givne Bestemmelser, er meddeelt i C. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Den portugisiske Vicekonsul i Kjøbenhavn, Hr. Garrigues, har gjort opmærksom paa, at man fra Eette har indført falske Vine under falske Navne af Porto= og Madeira Vine, men en saadan Efterligning af den portugisiske Viins Natur kan kun skee ved betydelig Tilsætning af Brændeviin. Denne Annonce er nu bleven besvaret af det kjøbenhavnske Viinhandlerlaugs Bestyrelse, der spørger Hr. Garriques, hvad Garantie han giver Publikum for Ægtheden af de Vine, han ikke har faaet sendt directe fra Portugal, men som han beviisligen har kjøbt af kjøbenhavnske Kjøbmænd, Til Skræderlauget i Kjøbenhavn er indkommet et Forslag om, ved at stemple de hos Laugsmestrene forfærdigede Klædningstykker, at forebygge Fuskere og Andres Jndgreb i Laugets Rettigheder. Da vil, saa menes der, baade Mestere og Svende blive satte istand til ikke at behøve at lægge Vægt paa, hvo af dem der tillægger Silken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Af en Bekjendtgjørelse fra Committeen for Heste veddeløbene ved Kjøbenhavn sees, at uagtet flere have tegnet sig for Bidrag til Væddeløb ved Khvn. for Aarene 1837 til 1841 incl., vil dog endnu et ikke ubetydeligt Antal være nødvendigt, for at Væddeløb skulle kunne afholdes. Kgl. Theaterdirecteur, Justitsraad Prof. C. Molbech, har i "Dagen" meddeelt følgende galante Skrivelse, dateret den 24de Januar: "Den, formodentlig ligesaa elskværdige, som i sit Brev naive Landsbypige, der idag har tilskrevet mig med Fodposten, fortjener i det mindste et Svar, som det maa være mig tilladt at give her. Den unge Ubekjendte, hvis Haab jeg desværre ikke kan opfylde, synes at tiltroe Theaterdirecteuren en Magt og Jndflydelse, han er langt fra at besidde; dersom der endog blev givet ham en længere Tidsfrist, end den nu alt for korte. - Hvis da ikke Skjæbnen (som undertiden skeer) udretter, hvad knap hele Theaterdirectionen formaaer, kan jeg ikke gjøre meere end beklage, at jeg, meget imod min Villie, maa skuffe en Tillid og Forhaabning, der med saa stor Godmodighed henvendte sig til mig." Det har tidligere været offentligen omtalt, at Mineralvandet i Recoaro i det nordlige Jtalien besidder den Egenskab at opløse Blæresteen. Redacteuren,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
af den Berlingske Tidende, Justitsraad og Archiater Schønberg, gjør nu Publikum bekjendt med den ikke mindre interessante Efterretning, han har indhentet fra paalidelig Kilde, om at nævnte Mineralvand, taber aldeles intet af sin Virksomhed, naar det forsendes om Efteraaret og Vinteren. Hr. Schønberg, har tillige faaet et kjøbenhavnsk Handelshuus til at besørge en Transport af bemeldte Vand afskibet fra Triest til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Fyens nye Stiftamtmand, Kammerherre Castenschiold, havde forleden hos det kgl. danske Cancellie søgt at bevirke et Forbud mod den Uskik, som der fandt Sted i Odense, at Politie= og Raadstuebetjente samle Gaver ved at gratulere Nytaar hos Byens Indvaanere. Herpaa havde Cancelliet tilkjendegivet forbemeldte Stiftamtmand, at eftersom Nytaarsgaver i flere Jndberetninger og ledige Politie= og Raadstuebetjentbestillinger i Odense er anført som en af de uvisse Jndtægter af disse, og det maa antages, at Bestillingerne ved Parolen paa denne Maade ere bekjendtgjorte vacante og saaledes ansøgte, saa fandt Collegiet ikke Anledning til i saa Henseende at træffe nogen Foranstaltning. Herom læses nu endvidere i Blader Fædrelandet: "Det maatte naturligviis glæde os, hos Øvrigheden i Fyens Stift at finde samme Anskuelse som den vi have fremsat angaaende det overhaandtagende Gratuleren Nytaar." Men ligesaameget har det forundret os, af det kgl. danske Cancellies Svar til Kammerherre Castenschjold at see, hvad der uden saadan Autoritet vilde forekomme os utroligt, at Politie- og Raadstuebetjeningerne i Odense virkelig bortgives ikke blot med Tilladelse til, men hvad meere er, med Rettighed til at hjemsøge Byens Jndvaanere med deres Tiggerie - at altsaa de i det Offentliges Tjeneste staaende Betjente, som selv skulle paasee, Fattige og Nødlidende ikke gaae omkring og tigge, at selv ere anviste til at gaae paa Tiggerie. Hvad der imidlertid endnu i høiere Grad vækker vor Forundring er, at bemeldte Collegium – efter at Sagen er brag paa Bane og vistnok behørigen oplyst og bestridt af Khre Castenschjold, og om man endog har troet at den anførte Grund ikke at kunne træffe nogen Foranstaltning for de nuværende Politie= og Raadstue, betjenters Tjenestetid - dog ikke udtrykkelig har forbudt i Fremtiden at bortgive saadanne Betjeninger med Rettighed til at hjemsøge Byens Jndvaanere med deres Nytaarsgratulationer. Thi vel antage vi, at Khre C. ikke vil tilstede, at saadant skeer i hans Embedstid, men der kan jo komme en Mand efter ham, der ikke har samme Tact for det Rigtige, og saa Fald var det ikke afveien at der laae et Par Ord derom i Stiftsarchivet. Khre C. har nu kun sine Medborgeres Sands for det Rette og Passende, deres Jver for at see gammel Slendrian og gamle Misbrug afskaffede og deres personlige Velvillie for ham at stole paa, for at see opfyldt hvad der efter hiin Cancelliets Skrivelse nu kun kan være et Ønske. Men disse Motiver ville vel være tilstrækkelige for, det mindste successivt, at naae Maalet, og det Exempel, som Odenseerne ville give, vil vistnok blive fulgt af andre Byer, saavel inden som udenfor hans Embedskreds."(I Aarhuus har denne Uskik, hvad Politiets Betjente angaaer, allerede været afskaffet i 14 a 15 Aar.) Ogsaa i Kjøbenhavn tager, som man endvidere erfarer af Bladet Fædrelandet, den Uskik at gratullere Nytaar, i høi Grad overhaand. Ja man erfarer end- og - hedder det blandt andet i forbemeldte Artikel: at Hs. Majestæts Løbere indfinde sig fra Dør til Dør hos dem som de efter høiere Ordre indbyde til Taffel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
En Bondepige paa Grevskabet Schelenborg i Fyen var frugtsommelig ved sin Kjæreste, men de øinede intet Middel til at forskaffe hende Opholdet ved hendes forestaaende Barselfærd. Greben af Fortvivlelse fattede Karlen nylig det skrækkelige Forsæt at mishandle Pigen i det ugudelige Forsæt, derved at dræbe Fosteret. Deraf er opstaaet det Rygte, at en Pige er bleven morderisk overfaldet. Til afdøde Cancellieraad Bødkers flere Fortjenester af Samfundet hører ogsaa den, at han havde været den første Forligelsescommissair i Odense. (I de 41 Aar dene velgjørende Indretning har bestaaet der i Byen, har der dog kun været 7 Forligelsescommissairer, nemlig: Bødker, Ewald, Eilschou, Bendz, Hempel, Kofod og Eilschou, en Søn af den Forrige.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Ved Bødkers Begravelse havde Stiftsprovst Ortved paa den Afdøde, med Hensyn til hans bevægede Liv, anvendt Strachs Ord: "Stor Urolighed er skabt for hvert Menneske fra den Dag han udkommer af Moders Liv indtil den Dag han kommer til Alles Moder igjen."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
J Hempels Avis læstes nylig følgende Avertissement: For et velopdraget ungt Menneske, som skriver og regner godt, er til anstundende Paaske en Plads ledig som Skriverdreng paa en Embedsmands Contoir. Han maatte tillige paatage sig Opvartning, og egne sig for denne Forretning." Derpaa læstes i det følg. Nummer: "Dersom den ærede Embedsmand, har en særdeles Øvelse i at opvarte, børste Støvler og deslige, saa at det unge haabefulde Menneske kan faae sligt lært tilgavns hos ham, da kan Jnds. anvise ham et saadant Subject, som tillige har den i Baggesens Tid tilhørende tredie Egenskab: at kunne tage modØresigen. Man behage at melde sig i en Billet, mærket Haab."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Af syv Afhandlinger som ifølge det fyenske patriotiske Selskabs Jndbydelse ere indkomne, er den første Præmie, 300 Rbdr., bleven tilkjendt en Afhandling, hvis Forfatter, ved Devisens Aabning, fandtes at være Pastor Lütken, Sognepræst til Mehren i Sielland. Den tredie Præmie, 100 Rbdr., blev tilkjendt en Afhandling, hvis Forfatter er Hr. W. Marchmann, Commissionair i Assens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Kjøbmand C. Birch i Kiel er bleven anerkjendt som storbrittannisk Vice-Consul i Kiel, og Kjøbmand Gøttsche som svensk norsk Vice-Consul i Glückstadt. Hr. Hollenius i Aalborg er bleven overdraget Bestyrelsen af det kgl. svenske og norske Consulats Forretninger for Nørre-Jylland, efter afd. Consul Falck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Af Pastor Hass til Medolder i Ribe Stift er udkommet et lille Skrift under Titel: "Præsten Giessing og jeg ere ikke Brødre i Christo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Landsoverretten i Viborg har afsagt Dom i Sagen: Kjøbmand Hartvigson og Procurator Olsen af Grenaae, contra: Vicekonsul og Kjøbmand M. F. Jahnsen ibdm. Citanterne, Kbm. Hartvigson og Prk. Olsen, havde under samme paaanket en inden Grenaae Bytingsret den 11te Jan. f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Kbm. H. mod Indstævnte, Vicekonsul J., angaaende et af Denne udviist, for Hartvigson formeentligt fornærmeligt Forhold m.v. Bytingsdommen er bleven kjendt ved Magt at stande. Denne var saalydende: Indstævnte Vicekonsul Jahnsen bør for Kbm. Hartvigsons Tiltale i denne Sag fri at være. De af Sidstnævnte i hans Klage til Forligelseskommissionen, og de af hans Sagfører Procurator Olsen i dennes Jndlæg om og imod Jahnsen brugte og af Denne paaankede fornærmelige Udladelser, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Jndstævnte til Skade i nogen Maade, og bør Citanten og Procur. Olsen for deres i saa Henseende brugte Forhold bøde hver 4 Rbd. Sølv til Grenaae Byes Fattigkasse, samt hver en lign. Mulct til Justitskassen."To Consumtionsbetjente, Kruger og Christensen, i Varde, vare saggivne for at have slaget og mishandlet en Gaardmand, Hans Friis af Aulinggaard. Ved Underretten vare de Begge dømt til at bøde 10 Rbd. Sølv, betale Udgifterne ved Klagerens Helbredelse, saa og Erstatning for hans Næringstab som Følge af den ham tilføiede Beskadigelse samt Godtgjørelse for de ham paaførte Lidelser, m. v. Ved Overretten er kjendt, at Betjent Kruger skal bøde 5 Rbd. Sølv til Varde Fattigkasse. Samme Mulct er ogsaa ikjendt Betjent Christensen saafremt han ikke trøster sig til med sin corporlige Eed at bekræfte, at han ikke har revet Hans Friis af Hesten og slaaet ham. Begge skulle desforuden udrede Sagens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Justitsraad Overcontrolleur Feddersen havde anlagt Sag mod Gaardmand L. Wendelboe i Ølsted, i Anledning af at Denne under Behandlingen af en Sag som Toldvæsenet i Hørsens havde anlagt mod Adskillige for ulovlig Brændeviinsbrænden, skulde have fremført ærefornærmende Udladelser og Justitsraad Feddersen. J denne Sag er ved Landsoverretten i Viborg faldet følgende Dom: "Gaardmand L. Wendelboe bør for Justitsraad og Overcontrolleur Feddersens Tiltale i denne Sag fri at være. Den nedlagte Ærespaastand mortificeres. Processens Omkostninger opleres
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Trykkefrihedsselskabet har faaet to nye Filialselskaber i Jylland, nemlig i Hjørring og Fredenicia. J førstnævnte By er Bestyrelsen overdraget til Etatsraad Brink-Seidelin (som Formand, Krigsraad Treschow og Cand. philos. W. Müller; og i sidstnævnte til Auditeur Lunding (som Formand), Hofchef Kammerjunker v. Holstein, R. af D., og Kammerjunker Pr. Lieutn. Jrminger, R. af D., samt Chordegn Simonsen (som Casserer).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-09
Om det Titchenske Skuespillerselskab hedder det i Aalborg Avis, at det tilfredsstiller billige Forventninger." J Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag har det givet en Forestilling (En Hytte og hans Hjerte) for det dramatiske Selskabs Medlemmer. Forestillingen aabnedes med en Sang af Pr. Lieutn. v. Münnich, som blev afsjunget af alle Tilstedeværende. Khre. Oberst v. Moltke udbragte et Længeleve vor elskede Konge!" der blev ledsaget af et eenstemmigt Hurraraab.