Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-03-17
J lette, til dets Alder passende Sange lærer det med barnlig hjertelige Ord at prise Skaberen, at bide for Landets Konge og Dronning, samt for Enhver, som ved sin Gave har bidraget til at sætte det i den lykkelige Stilling, hvori det befinder sig Afylet, og endelig lærer det, ved smaae, lette Haandarbeider, saasom: Chapieplukning, uldne, silke og linnede Kludes Opplukning; Strikning a.: at skatte Arbeidsomheds Værd, og fatte Afskye for Lediggang. Til Afvexling lærer det under Spøg og Leeg, at læse, skrive og regne. Hver Morgen til en fastsat Tid bringes Børnene til Asylet, og det paasees da at de medbringe deres Kost, for Dagen, almindelig bestaaende i nogle Stykket Smørkebrød, nogle Thebakker eller Sligt, og uden at medbringe Mad modtages intet Barn, ligeledes paaseet Bestyrerinden at Børnene ere vaskede og reene (thi i Asplet holdes meget strængt over Reenlighed, til hvilken Ende der findes Vand saaledes hensat at Børnene naar de faae Lyst kunne pladske dem saa ofte de vil,) og saa vidt mueligt i hele Klæder; om Aftenen afhentes de igien til en bestemt Tid. For de smaae, som under Opholdet i Asplet maatte yttre Trang til at sove, findes en Sovebrix med Madratse og Tæppe; ved Huset findes en Legeplads med til en unge Aldet passende gymnastiske Aparater. Børneasyler ere ingenlunde darn nye Opfindelse, men gaae saa langt tilbage i Tiden, at man allerede Reisers tiden fandt dem oprettede i Paris. Hos os ere de ind forte langt senere, og det første Afve som oprettedes i Hovedstaden - hvorfra de senere have udbredt sig over Landet skriver sig fra Aaret 1828. Det paafølgende Aar, 1829, stiftede vor ophøiede Dronning, det næste, og nu udbredte denne velsignelsesrige Opfindelse sig raskt i de øvrige Kjøbstæder. J Frankerie hvor Aspler, nu findes overalt, selv i Landsbyerne, og hvor de som ovenfor nævnt have existeret i meere, end et halvt Aarøhundrede. – det var nemlig Keiserinde Josephine, som oprettede det Første – vil man have gjort den alædelige Satarsna, at ligesom Forbrydernes Antal er formindsket siden Asylerne bleve oprettede, saaledes findes blandt de Ulykkelige som befolke Fængslerne, saare faa, som ere udgaaede fra disse Stiftelser. Hvilken stion opløftende Tanke maae det dog ikke være for Hver den som har bidraget til en slig Goddædighedssanstalt: at han tør regne sig det til Fortjeneste, ved sin Skiærv at have medvirket til en Sjæls Frelse; at have skabt et nyttigt og agtet Medlem af Samfundet, som maaskee ellers skulde være geraadet paa Afveie, og bidraget til at befolke, de, desværre ei saa sparsomt fyldte Fængsler Og hvor stor er vel den Opoffrelse som til dette Øiemeed kræves af hver Enkelt; sandelig, vilde enhver af dem som disse Linier komme for Øie, tegne sig som Bi dragende med 1 r maanedlig, vi skulde da snart see vort kjæreste Ønske opfyldt, og inden kort Tid eie et Asyl. Vi troe nu saaledes at have viist dem af vore Medborgere, hvem Asyler forhen var ubekiendte, at Tingen i og for sig selv er saare simpel, og vel ikke kræver store Summer til den første Indretning, men Noget maae dog haves, saavel hertil som til den fremtidige Vedligeholdelse. For at tydeliggjøre dette, have vi tilladt os, her nedenfor at fremsætte et Overslag over de formodede aarlige Udgifter, og udsende nu disse Linier med det bjertelige Ønske, at de hos medfølende Brødre og Søstre, saavel inden som udenbyes, maae opvække Jnteressen for vort paatænkte Asyl i den Grad, at de ei vil betænke dem paa at række og en hjælpende Haand. Thisted i Marts 1841. Mithelser. Holst. Dahlerup. H. C. Gundorph. Overslag over de formodede aarlige Udgifter ved et Børneasyl her i Byen. Huusleie, (eller Renter af en Eiendomsbygning a 7- 801 Rbd.) med Skatter og Reparation 60 Rbd. Asylbestyrerindens Løn. . . . . 73 Brændsel og Lys . . . . . . 25 - Løn til Asylbestyrerindens Pige. . 20 - Summa aarlig Udgift 180 Rbd. Øieblikkeblikkeligen vilde vel medgaae til Inventariunaf Bænke, Skabe, Vandkar, Haandklæder, Regneapparat, noget Bohave til Asylbestyrerindens Værelser, circa 120 Rbd.