JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-31
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg Undertegnede at bortsælge min iboende Arvefæstegaard i Øfterskjørringe, som staaer for Hartkorn 3 Tønder 2 Sjepper i Fierdingkar 1 1/2 Album omtrent 19 Tønder Land Ager og Eng 3 Tønder nedlagt med Vintersæd en Klevermark og god Plantning, en god Hauge med Frugttræer, kan tiltrædes strax eller til 1ste Maji d. A. De Lysthavende vilde behage at henvende sig til Eieren. M. L. Kragholm. Østerskjørringe, den 23de Martii 1818.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-31
Et Par Faars lysebruun fyenske Hæste med Blis og Sokker, over 10 Qvareer, gode, sunde, stærke og i enhver Henseende feilfrie, ere strax at erholde tilkjøbs. Addresse Contoiret i Mariboe anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-31
Hos Gartner Frisenette i Nyekiøbing kan bekommes forskjellige gode Sorter Jordbærplanter til 1 a 2 Mk. pr. 100 Stkr.; endvidere over 100 Sorter skjønne vedvarende Blomsterværter i Dousinviis, af Mk. pr. Dousin, NB. 12 forskjellige Sorter i ethvert Dousin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-31
Ved Tallotteriets 985de Trækning i Altona udkom No. 84.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
12te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 26. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten som forsendes. den 3die April 1818. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emoritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
(Af Borsenh. og Hamb. Corresp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Sverrig. Den afdøde Konge af Sverrig Carl den Jrettendes korte Biographie. (Fortsat, see Stiftsovisen No. 19. Carl besteg under meget betænkelige Udsigter Tronen For at faae en taalelig Fred, maatte han fortsætte Krigen. Men midt under Krigens Forsæt kelse mod en overlegen Fende maatte endnu en anden Omstændighed af største Vigtighed for Sverrige Vel vække hos hom grundet Ængstelighed. Kongen havde tilbagelagt sit 61de Aar var svag af Holbred, og kunde ikke med nogen synderlig Sandsynlighed gjøre Regning paa et langt Liv, han havde desuden ingen Børn, og hans Død kunde derfor let udsætte Sverrig for et nyt Kongevalgs Storme. Alle vare derfor enige om, at man endnu medens Kongen levede maatte vælge en ny Crongebing. Efter Carls Forslag valgtes hertil Prinds Christian August af Slesvig Holsteen Sønderborg Augustenborg, en fra Hjertets og Forstandens Side lige elskværdig Fyrste. Ogsaa anbefalede han den afsatte Konge til Stændernes Høimodighed, som bestemte for ham, hans Gemalinde og Børn ialt 300,487 Rdlr. aarligen. (Fortsættes).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Kongens Jordefærd er fastsat til den 20de Marti Kroningen foregaaer den 12de Maj.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Den 13de Marti udbrød Jldløs i Forstaden Søder, malm, hvorved 3 Smaahuse brændte af, og 5 onde bleve meer og mindre beskadigede En Major Eckermann i Vestgotland, som er bleven ødelagt ved Jordegodsernes faldende Priis, har gjort en Bankerot, som man kan kalde at sye min gode Skræder, nemlig paa 1,693,000 Rbd. Banco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Fra Skaane og flere Provindser indløbe Skatterne punktlig og erlægges med Villighed; et Beviis paa Rigets blomstrende Tilstand og den vedtagne Tarvelighed og Sparsommelighed i ovenmeldte Rige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Kammerherre Baron Stjernild er sendt til London for at anmelde Regjeringsforandringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Storbrittannien. Englændernes Rige i Ostindien staaer paa en sikker Fod, men dets Financer er endogsaa sat i en blomstrende Tilstand under den nuværende Generalgouverneur, Marquien af Hastings (Lord Moira) Statsindtægterne ere fuldkommen tilstrækkelige til at dække Udgifterne, og Rentekoden, som før var 12 Procent, er nu falden til 6 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Der fortælles at de forbundne Magter ville i Aar forlade Landet, at de Danske, Saxserne og Hanoveranerne skulle rykke op i Maj men de Engelske og Russiske først i September, og at det hele Russiske Artillerie og alle Rytterheste skulle sælges til Frankrige. Man vilde at Frankrig har beqvemmet sig til at betale 1700 Millioner Franker i Erstatning til de forbundne Magter. Alle de, der deelige i Negerhand len, skal straffeg med Skibs og Ladnings Confiskation, og Capitainen, ifald han er en Franskmand, miste sin PostUantet een og anden Forfatter der forgalouperer sig, sættes under Tiltale, saa hersker dog i det Hele Perssefrihed i den meest om attende Mening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Sydamerica. De engelske Oppositionsblade berette, at imedens Morillo har havt Fordeele i Venezuela, saa ere Spanierne blevne aldeles slagne den 6te November i Sletterne ved Cazonara, at Frihedens Sønner have sat sig i Besiddelse af Provindsen Pampelona og true Spanierne med en Beleiring i Chartagena. – Det hedder, at Armeen under General St. Martin har indskibet sig i Chili og derpaa landet i Peru, og har og forenet sig med den fremtrængende Armee fra Buenos Ayres, at den kongelige Armee i Peru er jaget paa Flugten og at Frihedens Venner marscherer mod Lima, hvis Flaade skal indslutte Havnene ved Lima og Gaanqvil og deres Krigskibe skulle allerede have viist sig for Pavama. Man venter, at inden et halv Aars Forløb skulle alle Kysterne af Sydamerica mod Sydhavet være revolutionerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Nordamerica. hæver sig meer og meer til sin Alvælde og Kraft; nye Krigskibe bygges paa deres 6 store Skibsværfter. For Liden maae de føre Krig mod Simidlerne, et indiansk Folreslag, som boe i Districterne mellem Missisippi og Georgien; disse søge at ødelægge de Nordamericanske Colonier ved Floden Chatoloche- og at erobre Forterne Schott og Gaines. Gen ralGaines fører Krigen imod dem, han melder under 28de Januarii: at de nylig ved Satillo har myrdet en Hr. Øikes med sin Familie. Generalen har afsendt Cavallerie for at forfølge dem, og ladet Oberst Wumberly seile ned af Flen floden, for atat trænge ind i deres Land. Major Muhlenberg er stødt til Generalen med sine Krigsfolk og Skibe; med har lidt meget af Jndianernes Angreb, som vare pasterede paa Bredderne af Floden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Tyrkiet. Enkelte Anfald af Pesten vedblive at yttre sig. Nyelig var der to Pestaatienter ombord paa et engelsk Skib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Barbareskerne. Fra Algier ere komne Breve til Marseille af 25de Februarii, hvori skrives: "Her bliver der daglig værre. Pesten vedbliver at rase; daglig døe meer end 50 Menne skeer. Ogsaa i Omegnen og inde i Landet rater Pesten. Dertil kommer Qvægsyge. – Deyen lader hver Dag Mennesker uden Persons Ansøelse henrette. Af Tropperne er en redie Deel henrettet eller deserteret, blandt de øvrige hersker stor Misfornøielse. Jmidlertid lever Oven paa sit Slot i Glæde og Herlighed; han har forstærket sin Livvagt med Mohrer og har ladet sit Slot omringe med en stærk Linie af 24undige Kononer. Alle Jndvaan re ønske, at en christelig Magt vilde bemægtige sig denne Røverstat. Jøderne i Algier have maattet betale en stor Contribution og levere told af de smukkeste unge Piger, hvoraf dog nogle, imod at erlægge 4 til 8000 Pastre, ere blevne løsladte. Nogle af de fornemste arabiske Stammer i det Jndre af Landet have begyndt en Jnsutrection" Adskillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Efter Hamborger Børsenhalle skal 2 Engelske Linieskibe og nogle Fregatter være komne i Sundet, hvis Bestemmelse ikke vides.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Hieronymus Bonapartes Hofmester er nyrlig en Aften paa Godset Schönau, bleven saares af et Pistolskud. Rygtet, at Hjeronymus selv var bleven truffen af Kuglen, er ugrundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
De i Engelland nu i Omløb værende Banknoter, beløbe sig, efter en officiel Opgivelse, til 28240,000 Pd. Stel. For 200000 Pd. nyprægede Sølvpenge, har den engelske Regjering nyligen udgivet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Alle Militaire og Andre, som Bonaparte forhen forlehnede med Jndkomster af erobrede Lande, forlange nu derfor en Erstatning af 2 Mill. Fr. De, som Fyrstendømmer Balkeuth vare anviste, forlanger af Bayern 50000 Fr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Den 17de Marti imellem Klokken 9 og 10 er et lidet med Granater og andre Munitions Gienstande opfyldt Magazin i Fæstningsværkerne ved Ostende geraadet i Brand og fløret i Luften med stort Rabalder. Man veed endnu ikke Anledningen til dette Uheldstilfælde, dog er ved samme ingen Mennesker komne af Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
60 Skibe ere i de sidste Stome forulykkede under de nederlandske Kyster. Svermersken Frue v. Krudener prædikede paa sin Reise fra Kønigsberg til Riga, medens Hestene skiftedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Ved Stormen den 17de Januari omstyrredes i Tilsiterkredsen 173 Vaaningshuse, 508 Lader, 267 Stalde, og 33 Møller, vurderede for 181,860 Rbd. Stærk beskadigedet bleve 3 Kirker, 564 Baaningshuse, 215 Ladet, 75 Skure, 167 Stalde og 12 Møller; desuden 1000 Stkr. forskjellige Slags Qvæg, og en Mængde Ron, Høe og Foder. Skaden paa Skovene anslaas for 30,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Man venter at Forbundsdagen vil til Sommer lægge 50 Procent paa alle engelske Manufakturvare, Den Lunesiske Flaade, som var bestemt til Canalen og Nordsøen blokeres i Bugten ved Gibraltar af Portugisiske Skibe. (Misgreb i Taage.) De Mennesker - siger en fransk Journal – det have declareret sig som Lysets Fiender, havde forleden Aften nogle glade Øjeblikke. Klokken 10 var en saa overordentlig Taage i Paris, at man ikke kunde see et Skridt for sig. J Gaden Vivienne kastede en Ultra sig i en Ministerielis Arme, en religiøs Sværmerske foer ind i Palais rojal; paa Boulevarderne rev en Sollictants Cabriolet en Statsministers Vogn omkuld; i Chaussee d'Anin forvexlede en gammel artiv Generals Kone sin Vogn med en afdanket Oberstes Wisky o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Efter ankomne Beede til Hamborg skal Engellænderne have erobret Canton i China.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Anledningen til et udbrudt Oprør paa St. Domingo skal have været følgende: Kong Christoph (Henry) vilde lade et Regiment, fra hvilket nogle Mand med Oberstens Tilladelse, vare fraværende, decimere, og da denne gjorde Forestillinger derimod blev Obersten dræbt. Forbittret herover opløste Regimentet sig selv. 400 Gardersoldater, som bleve sendte imod det, bleve nedsablede. Christoph er syg, man troer at han har faaet Gift. J det øvrige udmærket han sig ved sin Grusomhed, i den Grad, at mange af hans Undersaattere udvandre og hellere ville lede hos de royalistiske Spanier som Slaver, eller gaae over til Jnsurgenterne og Americanerne. J Fjor Sommer havde han sendt 2 Deputerede til Pethion i et hemmeligt Anliggende. Han frygtede, at de ved deres Hiemkomst skulde tale derom, sendte dem derfor om Couleurt, der var hans Yndling og Fortroelige, imode, for nøiagtigen at erfore Pethions Svar. Saa snart han havde faaet dette at vide, lod han begge hine Ulykkelige skyde ihiel Men hans Metroe gik endog saavidt, at han indbildte sig, at hans Yndling kunde røbe ham. Denne læste ogsaa snart i sin Herres Miner den Skjæbne, der forestod ham; Christoph kastede et Tige blik paa ham og gav begge sine sorte Ministre et Legn Disse lode hiin da strax bringe bort og skyde ihiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
J disse Dage er udkommet et Skrift af Justitsraad Torstraten i Flensborg i Anledning af den Feide derer opvakt ved de af Pastor Harms i Kiel udgivne Theses, hvoriblandt andet siges. – Mdens endeel Geistlige i offentlige Skrifter nedværdine Pastor Harms, begeistrer han sin Menighed. Denne veed ikke at finde Ord til at udtrykke sin Kierlighed til ham, og takke Gud for en saadan Siælesørger. En tørende Advarsel til hans Avindsmænd! – "J Dag bliver først spist til Middag Kl. 3, thi Pastor Harms prædiker;" denne Beskeed faae de fremmede i Gjestgivergaarden i Kiel. Den samme Søretid finder of samme Aarsag Sted i alle Huse om Søndagen. Kl. 2 er hele Byen i Bevægelse. Professoret, Studenter, Borgere, Tjenestefolk – Alle ne til Kirken. Fra Landet strømme hele Skarer ind. J Kirken er ikke een ledig Plads. Allerede Synet fra denne propfulde Kirken opløfter Eindet. Nu træder denne saa høit ærede Mand op paa Prædikestolen. J hans hele Udvortes er noget lidende, hans Stemme er mild og bevæget. Under hans Tale seer man taarefulde Bine; han ender sin Tale, tyltet, styrket trøstet forlader Menigheden sin Guds Huus. Da jeg var kommen tilbage til mit Hjem vilde jeg for ælle min Kone og mine Venner om en Prædiken jeg havde hørt af denne høibegavede Mand, om Moderkierlighed. Men Taarene randt ned af mine Kinder og qvalte min Røst. Og dog er jeg 45 Aar gammel, i min Ungdom har jeg nyd ypperlige Læreres Underviisning; paa den Bane, der fører og Mannesker til Gud, har jeg, vist ikke forkjælet seet Døden tillukke mine Forældres og mine Børns Dine, meer end eengang seet min Hustrue i Livsfare, udholde mangen et af Skjebnen haarde Slag! - Og hvad er det da nu, som lokker ikke denne eller hiin Menneskeklasse til at høre Harms prædike – eller rettere sagt - hvad er det, som uimodstaaelig tilskynder alle Samfundets Stænder til at see og høre denne Mand paa Prædikestolen, Baade den Lærde og den Ulærde svarer dig: See her en sand Jesu Apostel! – Denne af Gud begeistrede Mand udøver over vort Sind og ikke mindre over vor Forstand en Mægt, som i vor Fædreneland er uden Mage. Men er ikke Aarsagen til denne store Anseelse, som Præsten i Kiel har vund 1, Folkets Trang til Religionen, som før ey blev tilfredsstillet, Har ikke den bedre Tidsaand ogsaa bundet senneskene og deres Hierter for hans velsignede Virksomhed, Nyhedens Tillokkelse er for længe siden forsvunden, og deres Tal, der med Begeistring højagte ham, vorder stedse større, en frastigere yttrer den Gudsfrygt sig, som denne overordentlige Mand har opvakt. Er det en ædel Daad, at ville berøve Mennesker, hvis jordiske Liv, meer eller mindre, er fuldt af Sorg og Møje, det himmelske Livs Frost og Glæde –J Altonaer Mercur anmeldes et Skrivt, der med det første udkommer under Titel: "Worte des Frie dens in 95 beschiedenen Säzen" og med Mottoet; Rosen auf den Weg gestreut, Und des Harms vergessen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
(Af Udgiveren.) Til Latinsk-Juridisk Embedsexamen have i dette Qvartal fremstillet sig 16 Candidater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Muurmesterlauget i Aarhuus bekiendtgjør i Avisen, at Arbeidslønnen, som en Selvsølge af Coursens Forbedring og ifølge de Kongelige Anordninger, vorder nedsat paa alt Slags Muurarbeide. – Porcellains klinker Daniel Simonsen i Aarhuus bekjendtgiør, at han og har nedsat Prisen for sit Arbeide. – En Lysesælger Götz sammesteds sælger og Lys med Hensyn til Lidens Forandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
J Kjøbenhavn falder alting i Priserne, naar man kun havde Penge at kjøbe for. Meubler ere i Forhold for Røverkjøb. Et Par Mahognie Commoder fra 45 til 500 Rbd., et dito Chatol med Skab 100 Rbd., et Par Støvler 12 Rbd., en Silkehat 8 Rbd. Forleden Dag bleve 6 Ruffersker satte ved Vingebenet. Parolbefalingen af 11te Julii 1807 er tillagt følgende yderligere Bestemmelse: "Naar nogen enten sættet sig op imod en Skildvagt, eller ikke vil følge, hvad af hom befales, eller gjørligen overfalder ham, da maa Skildvagten bruge sit Vaaben mod den eller de heri Skyldige, og Enhver, som ved slig Leilighed kommer til Skade, eller bliver nedlagt, skal ligge paa sin Gierning. Skulde derimod Rogen, uden gjørlig Modsættelse, hanne en Skildvagt med Skjeldsord eller andre fornærmelige Udladelser, bliver den Paagieldende, en en strax, eller saasnart han kan paagribes, at arrestere, og maae ei løslades forinden Sagen mod ham er paadømt, Skildvagten, der anmelder at være paa saadan Maade af Een eller Flere fornærmet, skal være berettiget til at beedigedenne sin Rapports Rigtighed, og i saa Fald agtes som et lovfast Vidne, saaledes at om end ikke videre Beviis kan erhverves mod den Paagieldende, skal dog denne i alle Tilfælde ei allene være uberetetiget til at fordre Opreisning for Arresten, men endog tilpligtes at betale de af hans Arrest og Vare ægt m. m. flydende Omkostninger. Det om enkelte Skildvagtet her befalede skal lige kedes gjelde for Bogter og Patrouiller."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
(Af Hempels Avis.) Odense, den 27de Martii. J Tirsdags Eftermiddag afbrændte en Huusmands Sted ved Lysemofe i Aunslev Sogn ved Nyborg. Af tvende Køer brændte den ene, og den anden blev saa forbrændt, at den neppe kan holdes ilive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
(Af Jversens Avis.) Odense, den 24de Martii. Første Paaskedags Morgen hørtes her i Nærheden af Odense et stærkt og usædvanligt længe rullende Tordenskrald; man saae det derefter stærkt lyne i Vesten, og Tordenen skal siden hele Dagen have rullet over Fyen indtil den mod Natten endte med Snee og Hagel, og saa orkanagtig Storm om Natten, at det regnede Tagstene ned, og selve Blyeplader aftulledes paa St. Knuds Kirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
(Af Randers Avis.)Et godt Raad for Landmanden. En Jordbruger i Departementer du Gard i Frankrig, hvis Kornlofter vrimlede af Kornorme, faldt hændelsesviis paa at bedække Korndyngerne med Hyldeqviste, og blev sat i en behagelig Forundring, da fra næste Dag ikke et eneste af disse Jnsecter kom ham mere for Øjne, dette ligesaa simple som kraftige Middel bragte dem til at forsvinde aldeles, uden at man har mærket mindste Spoer af dem paa Vænge ne deromkring. Disse Erfaringer, hvert Aar fortsatte, havde altid samme Udfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Torvepriser i Kjøbenhavn den 28de Martii. Hvede, Tønden, 14 Rbd. 3 Mk. a 18 Rbd. 3 Mk. Rug, Tønden, 10 Rbd. 4 Mk. a 12 Rbd. Byg, Tønden, 7 Rbd. 2 Mk. a 8 Rbd. Havre, Tønden, 5 Rbd. 2 Mk. a 6 Rbd. Ærter, Tønden, 11 Rbd. a 12 Rbd. 3 Mk. Røget Flæsk, Liispundet, 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. Grønsaltet Flæsk, Liispundet, 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk. Smør, Pundet, 2 Mk. 12 s. a 3 Mk. 4 s. Æg, Snesen, 3 Mk. 12 s. a 4 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Den 31de Martii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 18 Rbmk. 8 s. - For Committersedler blev givet (med Rente) 111 pr. 100. Obligat. (uden Rente) 93 a 94. - Norske Rigsbanksedler 25. - Svenske Sedler 5 Rbmk. 10 s. - Disconto 6 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Bekjendtgjørelser. Lodsedler til det 65de Kongelige Kjøbenhavns Classelotterie kan nu erholdes til 1ste Trækning saavel til 1ste Afdeling i Rigsbankpenge som til 2den Afdeling i Sølvmyndt, og ligeledes kan Jhændehaverne af Frilodder faae disse ombyttede. Nakskov, den 26de Marti 1818. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Auctioner. Løverdagen den 4de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge endeel Kornvahre, bestaaende af: Ærter Byg og Havre, hvilket alt er fundt og tjenligt til Sæd. Tillige bortsælges nogle Arbeidsvogne, Plouge Harver samt nogle Jndboe Vahre. Til de Lysthavendes Efterretning tjener, at suffisante Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Christianssæde, den 27de Marti 1818. Aagaard. Tilkjøbs. Carmen seculare trepartitum, qvod in memoriam religionis, trecentos annos abhine per Martinum Lutherum restauratæ, cecinit Petrus Dalhoff, presbyter paroeciarum Onslev et Eskildstrup inter Falstros, 11 Ark stor, og trykt paa Postpapiir in 4to faaes indbunden for 3 Rbd. hos Hr. Kjøbmand Sidenius i Mariboe og Hr. Adjunct Blicher ved den lærde Skole i Nyekjøbing, Gode sorte Saae-Bikket sælges i Stokkemarke Præstegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Paa Addresse-Contoiret faaes: Den lystige Lollænder, eller nyeste Samling af moersomme Anecdoter, latterlige Tildragelser, skjemt samme Jndfald, sindrige Fortællinger og vittige Svar. Samlet, forlagt og trykt af C. E. Schulz, Paffor emeritus og Eer af Addresse Contoiret. Andet og forøget Oplag. Mariboe 1812. Anreden und Gebete, zum Gebrauche bey dem Gemeinschaftlichen, und auch dem hauslichen Gottesdienste von G. J. Zollikoler. Leipzig 1777.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-03
Ved Tallotteriets 1118de Trækning i Kbhavn udkom: No. 66. 57. 65. 77. 69.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
12te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 27. æreder. privilegerede. Kongelig Side Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten som forsendes. den 7de April 1818. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
(Af Børsenh. og Hamb. Corresp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
Sverrig. Den afdøde Konge af Sverrig Carl den Jrettendes korte Biographie. (Fortsat; see Stiftsavisen No. 26)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
Storbrittannien. Ved det engelske Underhuses Forsamling d. 9 f. M. foreslog General Fiskalen den første Forelæsning af Jndemnity Billen, hvorved alle formedelst den sidste Urolighed fængslede Personer skulde friekiendes, og alt videre Ansvar paa alle Sider ophæves. Debatterne herover vare meget heftige. Ved den første Stemmegiven vare imidlertid 190. Stemmer for Frifindelses Billen, og kuns 64 derimod. Da der den 11te i Underhuset blev ventileret om samme bill, talede Sir S. Romilly og Sir Fr. Buldeit mod den. Sidstnævnte sagde: "Engellands gamle værdige Dommer, Lord Enke, skildrer Helvedes Dommere med følgende Ord: "Først straffe de, og derefter høre de paa de Ulykkelige Jeg maae male vore nuværende Ministre endnu værre: Først straffe de, men endogsaa siden ville de ikke høre de Ulykkelige, og forlange derpaa Beskyttelse, ei allene for dem selv, men ogsaa for alle deres Hielpere og Hielpershielpere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
Hr. Canning sagde: "Det egentlige Spørgsmaal er, om man skal antage den af Overhuset besluttede Bill, eller om man istedet og Friki udelse, skal beslutte en Stats Anklagelse mod Ministrene som det eneste Middel, Hvilke Grunde have vi derfor? – De til begge Husene aflagde Beretninger sige: at Regjeringen har handlet med den største Viisdo og Mildhed Men nu have vi en Mængde Bønskrivter fra Folk, som paastaae, at man allene har fængslet dem for deres Forti nesters Skyld, at de ere de aller skyldigste Mennesker, og at man har mishandlet dem paa den skrækkeligste Maade. – Alle disse vigtige Angivelser skulle nu, efter visse Herrers Dom, være en Grund til at anklage Ministrene, men dette forekommer mig, som om Logiken vilde sige, at man af 2 intetsigende Ting kunde slutte til et tredie Positivum. Men endelig træder Over frem. Denne Usling har en vis Herre (Hr. Lambton anførte det er i sin Tale den 9de allerede for mere end et Aar sid n. kiendt som Anfører og Hovedmand for Miøgjerningen i Parken (mod Kronprindsen ved Parlementets Aubning forige Aar. Men hvorfor har den ubekiendte Herre, som følet saa dybt for dette Lands Vel, ikke angivet Uslingen i Tide, og opdaget Sammensværgelsen? Hvorfor kommer han først, nu frem dermed Fordi han nok kunde lide Oliver som Opfører; men haver ham som Angiver! Jeg frygtet at den hele Historie er en Opfindelse, for dermed at bedrage Natte og eenfoldige Folk. Der blev derefter anden Gang stemt over Frikiendelses-Billen, og den blev derved antaget med 238. Stemmer mod 65, Ministrene havde saaledes en Majoritet af 173 Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
Jtalien. J Neapel har General Church foretaget et Kryds og, imod de der herskende Banditter, i hvilket han dræbte 31, som fatte sig til Modværge; og næste Dag tog han Hovedmanden med 2 af hans vigtigste Hielpere fangen, som alle af Krigsretten bleve inden 24 Timers Forløb dømte og ihielskudte. Hovedmanden for disse Røvere tilstod, at han med egne Hænder havde myedet 60 Menn sker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-04-07
Adskilligt. Breve fra Marseille melde, at den tyranniske Dey af Algier er død af Pesten, der nu paa det skrækkeligste hjemsøger Algier og dens Omegn.