JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Ligesom der ved Cancelliebygningen, til Betryggelse i Jldsvaader, for nogle Aar siden er bleven opført nogle stærke, med Jerndøre forsynede Mure, saaledes skal der nu ogsaa opføres en lignende Muur paa Børsen. Den skal skille den Side, hvor Speciebanquen findes, fra den øvrige Deel af Børsen. Snedkernes Meubelmagazin er imidlertid henflyttet til den anden Ende af Børsen. Skipper Enken Madam Maibøll i Sønderborg har to Gange fristet den haarde Skjebne, at blive Enke paa en høist sørgelig Maade. Hendes første Mand blev af en stærk Søstyrtning kastet overbord paa et Skib, som han skulde føre fra Vestindien til Europa, og hendes anden Mand blev i forrige Aar, paa en Reise fra Kiel til Sønderborg tilligemed sin Matros, myrdet af en Pasfageer, paa den Jagt han førte, og som siden strandede ved den Angelske Kyst. J Betragtning heraf er benævnte Enke bevilget en allerhøieste Concession, at begjere og samle milde Gaver og Understøttelse i de fleste Stæder af Hertugdømmene. Man bør haabe, at ogsaa formuende Folk, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, i Dannemark og i Norge, ved denne Leilighed ville aflægge Prøver paa deres sædvanlige Gavmildhed. Det er 45,000, ikke 44,000 Rdlr. at Gaarden No. 57 i store Kongensgade ved sidste Auction er bleven solgt for til Hr. Justitsraad Scharffenberg. - Brødrene Henriques have kjøbt Gaarden No. 19 paa store Kjøbmagergade af Hr. Secretair Hahn for 24,000 Rdlr. - Det Ørholmske Jnteressentskab har afkjøbt Fru Helmig Gaarden Nr. 57 paa Amagertorv for 31,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
J disse Dage arresteredes her i Staden en Person, der har givet sig ud for at være en Greve, hvilket Foregivende skal være falskt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
I dette Qvartal have 16 Candidater meldt sig til Latinsk Juridisk Examen. 4 af samme vendte ved den skrivelige Udarbeidelse tilbage igjen. Af de 12, som indstillede sig til mundtlig Prøve, erholdt 8 den første og 4 den anden Caracteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
I det haarde Sneefogsveir i forrige Fredags aftes, væltede en Bonde fra Slætten, i LumbyGyde, og fandtes der død under en Vogn i en vandfyldt Grøve. - Det samme haarde Veir meldes fra Odensee – bragte ogsaa i Canalen overordentlig høit Vand, som atter har gjort endeel Skade paa Dæmningerne. Fra Søen vil spørges megen Skade. Nogle Dage i Forveien havde man med sydlig Vind saa fuldkommen Sommer, at Frøerne hørtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Efter Lootsers Udsagn er en Dansk Brig løbet d. 18 d. M. ind i Elben, og allerede ankommen til Glückstadt. - Det Bergenske Skib de enige Brødre, Capit. Deelange, er paa Reisen til Spanien f. M. forlist med en Ladning Norske Producter, ved Forbjerget Grinez, og Mandskabet er, paa 2 Matroser nær, omkommet. Et andet Norsk Skib, Anne & Marie, Capit. Olsen, har paa Reisen, til Nantes havt samme Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Hr. Assessor Ørsteds Svar paa Hr. Etatsraad Schlegels Anticritik er blevet saa vidtløftigt, at han har besluttet at lade det indrykke i Juridisk Archiv Nr. 11, som udkommer med det første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Til og fra Lübeck ere i afvigte Aar ialt indkomne og udgaaede 181 Skibe fra Fyenske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Til Hovedstaden er ankommen: Den Svenske Hof=Kantzler Grev v. Løwenhielm fra Slesvig (logerer hos Ran & Schmetzer); Preussisk Officier v. Witzendorff fra Malmøe, Justitsraad Esrup, Kjøbmand Weche og Fuldmægtig Skau fra Helsingøer, Postmester Mørck fra Frederikborg, Clogere hos Møller); Kjøbmand Brenschedt, Passavant, Nibeith og Tand=Doctor Serrifra Memel, Kjøbmand Klempoed fra Lübeck (logere hos Løbel); Jngenieur Lieut. v. Bechmann fra Christiania (logerer hos Sorterup); Kjøbmand P. Figenskov fra Flensborg. - Afreiste Baron v. Morgenstierne og Hr. Thyholm til Moss, Kjøbmand Passavant og Brenschedt til Hamborg, Doctor Ewald og Pastor Wedel til Svendborg, Geheimeraadinde v. Juul til Fyen, Cancellieraad Friis til Helsingøer, og Student Jordan til Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Priiscourant over de Varer, som solgtes d. 8, 9, 10 og 13de April d. A. i det Asiatiske Compagnies Huus.*) Af Skibet Prindsesse Louisa Augustads Ladning: Gallanga, i Sække, a 4 Pd. Thara, Pundet 8 1/2 a 9 3/4 s.; Sago, div. Thara, Pd. 10 1/2 a 102 s.; Bohe, af 80 Pd. Thara, Pd. 22 1/2 a 23 1/2 s.; Dito, at 40 Pd. Thorn, Pd. 23 1/2 a 24 s.; Congo, at 22 Pd. Thara, Pd. 60 a 62 s.; Kampoy, a 20 Pd. Thara, Pd. 72 a 80 1/2 s.; Dito, a 34 Pd. Netto, 75 1/2 a 80 s.; Dito, a 26 Pd. Netto, Pd. 83 a 85 s.; Dito, a 12 Pd. Netto, Pd. 73 a 76 1/2 s.; Dito, a 11 Pd. Netto, Pd. 75 1/2 a 76 1/2 s. - Af Skibet Norges Ladning: Da de i No. 54 anførte Priser vare udskrevne afet Catalog, hvori de, som man siden erfarede, ikke alle vare saa ganske nøie optegnede, saa leveres de her paa ny, men fuldstændigere og saaledes, at Anmelderen indestaaer for deres Rigtighed. Congo, 20 a 22 Pd. Thara, Pd. 60 s. - Af Skibet Arveprindsens Ladning: Congo, 20 a 22 Pd. Thara, Pd. 60 s. - Af Skibet Prindsesse Louisa Augusta's Ladning: Zion Zioun, a 22 Pd. Thara, Pd. 1 Rdlr. Dito, a 28 Pd. Netto, Pd. 1 Rd. 8 s. a 1 Rd. 26 s.; Patri Zion Zioun, a 12 Pd. Netto, Pd. 11 Rdl. 48 s.; Dito, a 6 Pd. Netto, Pd. 1 Rd. 51 s. a 1 Rdl. 54 s.; Dito i Danser, a 2 Pd., Daasen 3 Rd. 32 s.; Pecco, a 20 Pd. Thara, Pd. 1 Rdlr. 32 s. a 1 Rdlr. 43 s.; Dito, a 11 Pd. Netto, Pd. 2 Rd. 3 s. a 2 Rd. 15 s.; Dito i Daaser, a 2 Pd., Daasen 3 Rd. 73 s. a 4 Rd. 14 s.; Thunkay, a 80 Pd. Thara, Pd. 70 a 75 s.; Haysanskind, a 18 Pd. Thara, Pd. 88 a 94 s.; Hay san, a 17 Pd. Thara, Pd. 1 Rd. 58 s. a 1 Rd. 6 s.; Dito, a 19 Pd. Thora, Pd. 1 Rd. 62 s. a 1 Rd. 66 s.; Dito i Daaser, at 2 Pd., Daasen 3 Rd. 51 s. a 3 Rdl. 94 s.; Thye, at 11 Pd. Netto, Pd. 2 Rdlr. 34 s. a 2 Rd. 50 sk.; Dito i Daaser, a 2 Pd., Daasen, 5 Rdlr. 20 sk. Dito i dito, a 1 Pd., Daasen 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 12 s.; Soulong, a 9 Pd. Netto, Pd. 2 Rdlr. 64 s. a 2 Rdlr. 72 s.; Dito i Daaser, a 1 Pd., Daasen 3 Rdl. 44 s. a 4 Rdlr. - Af Skibet Norges Ladning: Pecco, 20 a 22 Pd. Thara, Pd. 1 Rdlr. 32 s.; Pecco & Patri Zion Zioun i Daaser, a 2 Pd., Daasen 3 Rd. 48 s.a 3 Rdlr. 49 s. - Af Skibet Arveprindsens Ladning Kampoy, a 20 Pd. Thara, Pd. 72 s.; Zion Zioun, a 20 Pd. Thara, Pd. 1 Rdl. a 1 Rdlr. 1 s.; Patri Zion Zionn, a 12 Pd. Netto, Pd. 1 Rdlr. 48 s.; Dito i Daaser, a 2 Pd., Daasen 3 Rdlr. 1 s.; Pecco, a 20 Pd. Thara, Pd. 1 Rdlr. 32 s. Af disse Varer betales aparte 2 pC. Told og 1 pro Mille Fattigpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Udenlandske Efterretninger. Tyrkerne begynde nu efterhaanden ganske at aflægge deres tyrkiske Natur, og synes med Europæernes Krigsmandeuvres ogsaa at antage noget af deres Civilisation. Storherren har nyligen skjenket den Græske Patriarch *), som i Spidsen for 3000 M. af sin Nation, endog selv arbeider med paa Batterierne ved Seraillet, en Pelt, hvilket er en Ære, som endnu aldrig bevidnedes nogen Græsk Patriarch. Seraillet, i hvis Audiencesal ellers ingen kom, uden Ambassadeurer, staaer nu aabent for Arbeidsfolk og Franskmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
En stor Deel af Fæstningen Cosel, som har 1250 Jndb. og under Friedrich II. blev saa stærkt befæstet, skal være forvandlet til en Steenhob. Man belaver sig paa at skyde Bresche, og venter kun paa 36pundiger. *) Han er den første blandt den Græske Kirkes Patriarcher i Orienten, og har Rang med en Pascha af 2 Hestehaler. Patriarchatet sælges af Storherren til den Høistbydende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Blandt de Gaver der ere indkomne til Understøttelse for den ulykkelige Stad Leyden, findes en, som er særdeles mærkværdig. Boussing, Præst ved den reformeerte Kirke i Gouda, som i Revolutionen 1795 blev fordreven fra sit Fædreneland, og berøvet hvert Middel til sit Ophold, en Mand af Talenter og fordeelagtig bekjendt af sine poetiske Værker, har sendt Staden Leyden en Guldmedaille, han i sin Ungdom havde vundet, og det eneste Udmærkelsestegn, som hine ulykkelige Tider have tilladt ham at opbevare for Efterverdenen. Han føiede til denne Medaille en saakaldt Liergang, (det vil sige Stanzer), som havde Hensyn til Leydens ulykkelige Skjebne, hvilke med det første ville blive bekjendtgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
De til den Bayerske Krone hørende Rog ilier, som ere forfærdigede af en Konstner i Paris, ere blevne sat offentligen til Skue i München. De skulle bruges ved Kongen af Bayerns forestaaende Kroning. Alle, som have seet dem, forsikkre, at de ere sande Mesterstykker. Man beundrer især en fortræffelig Krone, prydet med udmærket skjønne Perler, og et Diadem, bedækket med Diamanter. Kaarden, Scepteret &c. ere især ganske fortræffelig udarbeidede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Ved Bayonne kantrede d. 6te f. M. en Chaloupe med 7 Mennesker, hvoraf de 6, som alle vare Familiefædre, druknede, og den syvende døde en Time efter at han med største Anstrængelse var svømmet i Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Den Engelske Marine tæller nu 1 Admiral over Flaaden, 20 Admiraler af det røde Flag, 14 af det hvide og 17 af det blaa, 17 Viceadmiraler, af det røde, 15 af det hvide, 25 af det blaa, 11 Contreadmiraler af det røde, 19 af det hvide og 20 af det blaa Flag, 693 Postcapitainer, 501 Commandeurer og 2718 Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
J Frankrige har en Artillerieofficier opgivet Midler til at formindske eller ganske at bortrydde den med Krudtfabricationen forbundne Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
En Sachsisk Meteorolog giver Haab om en meget varm Sommer, og en bedre Høst end man efter al Sandsynlighed skulde troe. Jsær ville Sommerfrugterne lykkes godt, og uagtet der er megen Torden i Luften vil den dog sjelden komme til Udbrud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Ved Høitidelighederne i Anledning af Kon Josephs Fødselsdag har Magistraten i Neapel udstyret 80 fattige Pigebørn. Disse bleve kjørte paa fire Vogne med 12 Stude, under Bedækning af Cavallerie, igjennem de fornemste Gader. Om Aftenen var hele Staden illumineret. Der opførtes en Opera under Titel af: Overgangen over St. Bernhard. Dagen i Forveien havde 4000 Mand Fransk Militair fri Adgang til Hoftheatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
J du Tarn-Departement i Frankrige er en Criminaldommer bleven dømt til et Aars Fængsel, fordi han af Syndere har taget Betaling for Sjelemesser, som han paatog sig at lade læse for dem, og i dets Sted puttede Pengene i sin egen Lomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Serviernes Høvedsmand, Georg Petrowitz, eller Cerny Georg, kom nylig tilbage til Belgrad, og befalede, ikke at indlade nogen. D. 7de lod han den forrige Pascha af Belgrad vide, at han med sine Folk kunde forlade Fæstningen. Denne fandt sig beredvillig dertil, men yttrede kun Frygt for, at møde Ubehageligheder ved Grændserne. Den Serviske Hovedsmand forsikkrede ham paa det Helligste, at intet skulde lægges ham i Veien, og gav ham endog en Servisk Bedækning af 500 Mand. Men neppe var den troskyldige Pascha kommen med sine levnede 270 Tyrker, der vare ubevæbnede, forbi Belgrad, førend Bedækningen nedsablede disse. Paschaen, som tilligemed sine 6 Betjente var bevæbnet, huggede sig igjennem og forsvarede sig i to Timer i en Grøvt, men havde tilsidst samme Skjebne som Tyrkerne, efterat de havde nedlagt 12 Servier. De 8de skulde de i Belgrad tilbageblevne 30 til 40 Tyrker myrdes, men flygtede ind i et Huus. Den Serviske Tiger lod sætte Jld paa det, og da man spurgte ham: hvad der skulde blive af de Myrdedes Qvinder og Døttre, svarede han, de skulle sulte ihiel! Men han antog dog en Menneskevens Raad, at sælge dem i det Østerrigske, hvor allerede 32 af dem ere ankomne. De sælges for 5 til 6 Piastre Stykket, men see ud som sande Skeletter. Marchal Mortier, som d. 15 d. M. havde concentreret endeel af sin Magt ved Pasewalk, for at angribe de Svenskes Centrum i Masse, lod d. 16de borttage Bellingen. De Franske, som maatte passere et moradsigt Land, forfulgte de Svenske, der værgede sig tappert, og fyrede med 10 Artille riestykker. Forfulgte med Kaarden i Haanden bleve de omsider nødsagede til at trække sig i Uorden tilbage over Peenebroen, og havde denne Dag mistet 600 Fanger, foruden Døde og Saarede. Marschal Mortier rykkede derpaa frem mod Flanken, som han omringede, en til Uckermünde detacheret Brigade tog 2 Canoner og 500 Fanger; en anden til Demninderacheret Colonne tog 2 Artilleriestykker og 100 Mand. De Svenske ere drevne aldeles tilbage, over Peene, og de Franske have besat DemninUagtet Veiret hele d. 16 var skrækkeligt, tilbagelagde de Franske dog 18 Franske Mile, og fegtede hele Veien. J Auclam have de fundet en smukFlortille, Korn- og Meelmagaziner. De Svenske have 8 Canoneerchalouper og forskjellige Transportskibe i Haff, der have Modvind og som af Mangel paa Levnedsmiddel nok blive nødsagede til at overgive sig. Mammelukkerne have mistet deres Chef ElfiBey, der efter Ægyptens Rømning havde begivet sig til London. Han var Engellænderne meget hengiven. Een af Danzigs Forstæder og Fortet Cygamsborg vare allerede besatte d. 5 f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
J Paris er ankommen nogle og 20 større og mindre Søiler, deels af Marmor, deels af Granit, efter Sigende, Levninger af Romulus's gamle Tempel i Calabrien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Den Franske Keiser ventedes d. 1 April til Elbingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
D. 6 April holdte de i Paris forsamlede Jødiske Deputerede deres sidste Forsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
En Samling af 3 til 400 Manuskripter, fra Bibliotheket i Wolfenbüttel, er ankommen til Paris. Man paastaaer, at der er ankommen langt flere end man i Begyndelsen forlangte, fordi adskillige vare indbundne i eet Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Det Engelske Linieskibe Afax paa 74 Canoner, som hører til den ved Tenedos stationerede Flaade, er opbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Præfecten for Seinedepartementet opfordrer i et Arrete alle Conscriberede af Aaret 1808 at indfinde sig inden d. 10 Maji i Municipalitetens Hovedstæd i hvert District, for der at lade sig indskrive. Alle, som ere fødte fra 1 Jan. 1788 indtil d. 3 Deco. s. A. inclusive udgjøre en Deel af Conscriptionen. Hr. Desarttes, General-Jnspecteur over alle militair Hospitaler, har faaet Ordre at begive sig til Storarmeens Hovedqvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Det hedder at 25,000 Mand Spaniere med det første skulle forene sig med de Franske Tropper i det Venetianske. 13000 deraf skulle gaae igjennem Perpignan og 12000 igjennem Bayonne, De Forstærkningstropper, som drage igjennem Frankfurt til den Franske Storarmee, ere saa betydelige, at der paa en eneste Dag ankom 300 Officerer fra Militairskolerne og 8000 Mand Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Det i Paris nedsatte Sanhedrin omtales nu i offentlige Blade saa ofte, at det neppe kan være Læseren uinteressant, at finde her en kort Efterretning om det egentlige Sanhedrin i Oldtiden. Ordet har sin Oprindelse af det Græske Kovedolov, som betegner et siddende Raad eller og en Raadsforsamling. Det var blandt de gamle Jsraliter den høieste Ret i Landet, og sammenlignes med det Engelske Parlament. Det havde Opsigt over Religionsanliggenderne, indsatte Konger førend Kongedømmet endnu var arveligt, dømte i alle politiske, religiense og borgerlige Sager, kort, det var det høieste lovgivende og fuldbyrdende Collegium. Det reiste til visse Tider omkring i Landet, undersøgte Undertribunalernes Handlinger, og indsatte nye Dommere og Øvrigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Jngen Ypperstepræst eller heel Stamme kunde domfældes uden for dette Tribunal. De af Gud befalede Krige kunde Kongen vel begynde paa egen Haand, men ingen anden Krig turde han begynde eller opbyde Folket til, uden Sanhedrins Samtykke. Alle dets Domme var inappellabel. Jmidlertid var det dog yderst forsigtigt i at dømme nogen fra Livet; og der forløb endog hele Rækker af Aar, hvori det ikke afsagde nogen Dødsdom. De Lærde ere uenige om den Tidspunct, da denne Ret tog sin Begyndelse. Nogle paastaae, at den allerede begyndte under Moses, andre, at den først anordnedes i det forjettede Land, og atter andre, at der, saa længe det første Tempel stod, ikke gaves noget Sanhedrin, men at det først blev indført ved Jødernes Tilbagekomst fra Babel. Det bestod af 70 Medlemmer, Ypperstepræsten havde Forsædet; Bisidderne bestode for det meste af Præster og Leviter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Staden Leipzig betaler nu til Frankrige 7 Millioner for de resterende Reqvisitioner, Sequestrationens Ophævelse og Handelens Frihed. Endeel af de Capitaler, der udkræves hertil, maa Varenes Eiere forestrække ved et tvunget Laan, mod Stadens sikkre Hypothek og 5 PC. Renter; de der bosatte Eiere maa erlægge 20 PC. af Beløbet i 3 Terminer (hver 3die Maaned, og udenlandske Eiere 40 PC. J Anledning af de sidstes Forestilling har Raadet erklæret d. 15 d. M., at indenbyes Eiere, som med deres Underskrivt have forpligtet sig til at erlægge dette Laan, have faaet deres Varer frigivne, at udenlandske Eiere, der have erklæret sig villige til Forslagets Antagelse, mod at stille Borgen, ligeledes kunne faae deres Varer frigivne, men at de Varer, der tilhøre udenlandske Eiere, der endnu ikke have erklæret sig villige hertil, forblive under Beslag, Allerede d. 16 f. M. vare Polske og Sachsiske Tropper trængte ind i Forstæderne af Danzig og havde indtil d. 18de Skarmydsler med Preusserne. D. 23 var der stærk Brand i Danzig. Langs med Oder arbeides stærkt paa Broskandser; især opkastes stærke Forskandsninger ved Schwedt (i Uckermark, 12 Mile fra Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Nyeste. terie af Kjøbenhavn II. d) KokkeredFjerde Aargang. No. 57. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke. Tirsdagen den 28 April, 1807. Reisen til Hovedstaden i Aaret 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
(Fortsat.) Frederiksborg Slotshauge. Den nyere Engelske Smag er endnu ikke bleven indført her. Alting har beholdt sin gamle og stive, men tillige ærværdige og til Bygningen saa ganske passende Form. Sportige Alleer, med Buxdom paa begge Sider, stive Rabatter og Blomsterbede, Træer, udskaarne i alle Slags Figurer, findes her i Mængde, ja det Konstige eller rettere Konstlede var endog drevet saavidt, at man i gamle Dage fandt her det Kongelige Chifte med Krone over af Græs og Buxdom. Frederik den Fjerde har især anvendt meget paa denne Hauges Forskjønnelse. Reisende, som kun reise for at skrive Reiser, ligne Bien, der ikke flyver fra Blomst til Blomst, uden med Renters Renter at faae sin Uleilighed betalt. Den gode Yorik har opregnet en heel Mængde Reisende, men dette Slags har han - at hans Vid og Skarpsindighed ufortalt - dog forbigaaet, endskjønt dets Tal vist ikke er ubetydeligt. Jsær har man i de nyere Tider, som hele Verden veed, seet en Nicolai gjøre en Reise igjennem Tydskland, for siden at kunne berige den læsende Verden med 12 tykke Octaver, og en Kotzebue, reise til Paris, Neapel og Rom - næsten havde jeg sagt Siberien og Kamschatka, dersom man ikke vidste at Keiser Paul havde paalagt ham at gjøre denne Tour - blot for siden at kunne udgive den i Trykken. Jeg hørte langtfra ikke til dette Slags Reisende, men, uden just som Bien at flyve fra Blomst til Blomst i den egennyttige Hensigt, at suge Honning deraf, søgte jeg dog, saa godt jeg kunde, at betragte de Gjenstande, jeg stødte paa, med et opmærksomt Øie, og uddrage saa meget Lærerigt deraf som mueligt. Frederiksborg Slotshauge er just ikke noget Sted, som der lader sig sige meget om. End- og den meest phantasierige Digter vilde det koste Umage at digte et Riimbrev om den Fordybet i Tanker sad jeg paa en Bænk og grundede paa, hvad der egentlig lader sig sige om denne Hauge, da Giengangerens Giengang i Søndermarken just faldt mig ind. Dette ledte mig paa den Jdee, at anstille efterfølgende Sammenligning imellem den nyere og ældre Smag i Haugeanlæg og Digtekonsten. Man maa ikke finde det besynderligt, at jeg sætter to saa forskjellige Gjenstande i Parallel sammen. Vor ældre Digtekonst og vor ældre Haugekonst, vor nyere Digtekonst og vor nyere Haugekonst, have i visse Henseender virkelig stor Lighed med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
J Engelland ere Konstnerne temmelig uenige om det Skjønne i Haugeanlæg. Gelpin, som ved sine Reiser igjennem forskjellige Egne af Engelland og Scotland søgte efter Regler, at forene det Romantiske med det Maleriske, har forledet Knight, Price og andre til den Paastand, at al Konst bør være fordømt fra Haugeanlæg. Kun det Pittoresque i Salvator Rosa's Landskaber erkjende de for den sande Natur i Haugekonsten, og de af Bringewater, og Browne opgivne og siden meere uddannede Regler for Haugeanlæg, have de forkastet som Slavisk Baand paa Konsten. Den nu levende store Havekonstner Repton forfegter imidlertid med Grund den Mening, at kun Foreningen af Natur og Konst kan frembringe et fuldkomment Haugeanlæg. Som det gaaer med Haugekonsten, saaledes gaaer det nu med Digtekonsten. Det ene Partie vil fordømme al Konst fra Poesien, paastaaende, at man ikke bør grave Mælarer, ikke plante Graner paa Fjeldets Top, ikke udhugge Grotter, ikke fremtrylle Fosser, ikke bygge Norske Huse paa Sjællandsk Bund, kort sagt, det vil, at Alting skal være Naturens og intet Konstens Værk. Stolende paa Konstens Tryllekraft paastaaer derimod det andet Partie, at Alting gjerne kan være gravet, bygget og plantet, naar det kun er smukt lige og regelret, afpælet efter Konstens og Konstgartneres Forskrivter. Hve indseer ikke her ved første Øiekast at ingen af Parterne har i alle Henseender Ret? Hvad er den raa, udannede Natur, naar ikke Konsten rækker den sin Haand? Hvad er den livløse, til Slaviske Regler bundne Konst, naar ikke en ædlere og høiere Natur besseler den, Begge bør følge sammen Haand i Haand, naar Konst skal forvandles til Natur. At skuffes har fra de ældste Tider af været Menneskenes Lod, paa deres Lettroenhed bygge, de man som paa en urokkelig Steengrund Alting gaaer ud paa at blænde dem. Deres ældste Klerke udtænkte Dievler, Herer og Gjenfærd, for deslettere at lede dem i Deiebaandet og endnu i dette Øieblik betragtes Menneskehe, den som en Umyndig, der bestandig maa ledes skuffes og skræmmes for at være et lydigt Barn Hvad er i Grunden vor nyere Haugekonst og tildeels vor Poeste andet end et Blændeværk, beregnet efter den menneskelige Aands Svaghed, Jndskrænkethed og Troskyldighed, Disse fremkonstlede Grotter, Vandfald og Fosser ere de vel andet end en Satire over den sande Natur, Blændeværket er endog stundom saa grovt, at det meest ubevante Øie strax maa opdage det Vi træde ind i en skummel Eremitbolig, og en graaeskjægget Eneboer reiser sig op, vi studse i Begyndelsen, men finde efter nogle Øieblikkes Samling, at den graaskjæggede Mand ikke er andet end en udstoppet Figur, og lee nu hjerteligen over vor egen Enfoldighed. Beklagelige Troskyldighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-28
Vore Dages Poeste er ligesom vore Dages Hauger. Usle malede Fjellehytter sælger man os for græske Templer, og fremkonstlede Springvande for Norske Fosser. Vi beundre denne elendige Forblindelse saalænge vil i selv have skuet ind i Naturens Helligdom, saa længe vil ikke have seet Originalerne til disse og Copier. Men vi maae harmes over vor Lettroenhed, naar Sløret bortdrages fra vore Øine.