Berlingske Tidende, 1823-03-17
Det blev vor sørgelige Pligt at anmelde Etatsraad C. L. Smidts Død. Han var første Regjeringsraad over de danske Øer i Vestindien, Ridder af Dannebrogen. Han havde opholdt sig i 22 Aar paa St. Croix, og i denne lange Række af Aar erhvervet sig alle Jndvaanernes Kjærlighed ved sin Blidhed, Beskedenhed og ufortrødne Jver i at opfylde alle en Christens Pligter, hvoraf hans Hjerte inderligen var besjælet. Hans Følelser vare nøie forbundne med vore; han hørte til dette Lands Beboere, som et Medlem af en Familie, og han døde med et Hjerte, knust af oprigtig Følelse over dens ulykkelige Tilstand (ist distresses). Vi begræde derfor dybt Tabet af en Ven, saa nøie kjendt med vor sande Forfatning, forbunden med vor Skjebne til Liv og Siel. Hans Minde vil derfor være dyrebart for enhver af St. Croix's Jndvaanere, som en Blomst, der aldrig visner, som ethvert godt Menneske maa føl Behag i at dvæle ved. Han var født i Omegnen af Colding i Danmark og opnaaede en Alder af 61 Aar og 3 Maaneder. J Aaret 1789 blev han Secretair ved den første Session for Udskrivningen i Danmark, (som var en Følge af Stavnsbaandets Løsning) der udgjorde den meest glimrende Epoke i Kong Christian den Syvendes Regjering. Siden blev han Privat=Secretair hos Hs. Hod. Hr. Chr. Colbiørnsen, som var en Prydelse for sit Land, og gjorde sig udødelig ved Forligelsescommissionernes Stiftelse i hele Riget. Den 25de October 1795 blev han givt med Jomfrue Christiane Schouboe, som begræder Tabet af sin oprigtige Ven, og blander sine Taarer med 3 Sønners og en Datters, naar det sørgelige Tidende naaer Europa og saarer deres Hjerter ved Tab af den bedste Fader. Aar 1796 blev den Afdøde beskikket til Birkedommer paa Fohr. Aar 1799 Birkeskriver i Kronborg Amt, og i Slutningen af Aaret Skifteforvalter paa denne Øe, hvortil han ankom den 15de Juli 1800. J Aaret 1803 blev han udnævnt til Kammerraad, som et Beviis paa Hs. Majestæts Yndest. Under den brittiske faarige Besiddelse af denne Øe nød han den meest uindskrænkede Tillid af de brittiske Commandeurer, og forbandt med Skifteforvalterembedet en Embedspost, som Medlem i Laanecommissionen. Da Øerne i Aaret 1814 bleve tilbagegivne, blev han udnævnt til Regjeringsraad, og det følgende Aar ved Hs. Majestæts Kronning til Ridder af Dannebrogen. - Han tilbragte saaledes sit Liv i en gavnlig Virksomhed for Øernes Tarv, og udmattet sand han ned i Graven, savnet af sin Konge, begrædt af sine Landsmænd, men inderligere begrædt af denne Øes Beboere, paa hvis Sind hans Dyder ved det daglige Exempel efterlod et evigtvarende Indtryk Hans Liig blev flyttet fra hans Bopæl den 29de dennes, om Eftermiddagen Kl. 5, og blev bragt til Kirkegaarden i følgende Procession : Garnisons-Musikken, der spillede en høitidelig Sørge marsch. Derpaa selve Garnisonen. Marschallerne. Liget, i en Vogn, trukket af 2 Heste, og skifteviis baaret af Rytteriets Offincerer og Christiansteds Division. Hr. Admiral Bardensleth med Følge. Officerer af de forskjellige militaire Corps. Offentlige Embedsmænd og mange Private; det største Ligfølge man nogensinde saae paa Øen. Da Liget var nedsænket i Graven, holdt den danske Præst Hr. Prætorius en Tale, som rørte hvert Hjerte til Taarer, over denne sørgeligen høitidelige Afskeed med vor Ven. Minueskud, bleve fyrede fra Fortet, og 3 Salver af Jnfanteriet.