JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Fra den Nederlandske Grændse, den 9 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
General Beaulien er nu blevet forstærket med 6 Grenadeer-Bataloner, og Feldttøimesteren Greve Clairfait kal med et stærkt Corps fra Hovedarmeen være detacheret mod Beaumont og Charleral.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Brügel, den 10 November. Rygtet om den Hovedbataille, som skulde være forefadet imellem Prindsen af Coburg og den franske Genera Jourdan, og hvori denne skulde have mistet 7000 Mand, er ikke blevet bekræftet. Derimod er det vist, at General Beaulieu har imellem Sambre og Maas drevet Fienden tilbage, gjort mange til Fanger, og erobret nogle Kanoner. - Ogsaa ved Givet og Charlemont staaer der et anseeligt fiendtligt Corps. Vel bliver Namur og den Lüttichske Grændse nu hiemsøgt af Fienden; men Generalerne Beaulien og Clairsaat ville ved deres foreenede Bestræbelser snart ogsaa der giøre reent Bord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Frankfurt, den 11 November. Efter Forlydende har Kongen af Preussen paa Rigsdagen i Regensburg ladet officialiter erklære, at han ey allene ikke vilde trække nogle af hans Tropper tilbage fra Rhinstrømmen, men at han meget mere vilde forstærke dem med 20 Batailloner. - Det skal ogsaa være vist, at der fra Ungarn marchere 40000 Mand til Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Amsterdam, den 12 November. Admiral Melville er nu virkeligen med 3 Linieskibe af seglet til Algier, for at bringe Freden med Regieringen der i Stand, efterat der i Forveyen var aftalt en Vaabenstilstand paa et Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Efter Beretninger fra Philladelphia skal de sig sammesteds opholdende 8000 Franskmænd giøre dyr Tid paa Levnetsmidler. En grasserende smitsom Syge, den gul Feber kaldet, har saavel der som i Nye Pork bortrykket nogle tusinde Mennesker. At denne Feber skulde være bragt til Engeland, er et gandske falske Rygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Kiøbenhavn, den 22 November. en Den 27 August d. A. er den hidtil værende Garderobemester, Frederich Christian Printzlau, allernaadigst beskikket til Secretair og Bogholder ved det Kongel. Theater. Den 13 September er Candidatus Juris, Niels Rosenfeldt, forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret samt alle Over og Underretter i Danmark og Norge. Den 27 September er Byen, og Raadstueskriver samt Herredsfoged, Christian Lyders, beskikket at være Byeskriver i Nyekiøbing og Birkeskriver for Draxholms Birk i Sielland. Den 11te October er Studiosus Johan Henrich Schlichtkrull confirmeret at være Capellan pro Persona for Stadil Meenighed i Ribe Stift. Den 25 October er Jnformator ved Opfostringshuset i Kiøbenhavn Peter Nicolai Gruner beskikket at være Præst for de evangeliske Meenigheder paa St. Thomas og St. Jean i America. Den 28 October er Deputered i det danske Cancellie, Justitsraad Holger Christian Reiersen, beskikket at være virkelig Etatsraad. Den 1 November er Studiosus Poul Henrich Heegaard confirmeret at være Capellan pro Persona for Nordbye Meenighed paa Samsøe. Residerende Capellan Hr. Friderich Christian Otto Faye ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Anneboe Præstegield i Grevskabet Jarlsberg. Candidatus Juris Andreas Aagaard Kiønig beskikket at være Copiist i det 2det Expeditions-Contoir i det danske Cancellie. Den 8 November er Personel Capellan Hr. Johan Anthon Wright confirmeret at være residerende Capellan for Ramæs Præstegield i Grevskabet Jarlsberg. Procurator Hans Peter Jngerslev beskikket at være Vice Raadmand i Aarhuus. Kiøbmand Bertel Brun ligesaa at være Vice-Raadmand i Fridericia. Samme Dag er Procurator Hans Jørgen Hansen confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Gyldensteens Birk i Fyen. Den 15 November er Studiosus Johan Christian Albrechtsen beskikket at være residerende Capellan forSimmersted og Hvilsom og Hvam Meenigheder i Viborg Stift. Residerende Capellan Hr. Tobias Brodtkorb ligesaa at være Sognepræst til Strandens og Størdalens Meenigheder i Bergens Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
J Tallotteriets 514 Trækning i Wandsbeck, den 19 Røvember, udkom følgende Nummere: og Godt Maculatur Papiir er tilkiøbs at bekomme det Kat gelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Kiøbenhavns Aar. Han at Post-Tidender. at Mandagen, den 25 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. opsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Constantinopel, den 13 October. Forleden Dag forefaldt her et Optrin, som formodentlig vil skille Franskmændene ved den liden Credit, de endnu havde hos Porten. En Russisk Officeer, som gik gandske roelig paa Gaden, blev af en fransk Skibscapitain, som hiin ikke havde lagt det ringeste i Veyen, overfaldet med Stokkeprygl, fordi han troede, Officeren havde drevet Spot med hans Nationalcocarde. Franskmanden skyndte sig strax bort. Det Russiske Gesandtskab fordrede Satisfaction hos Porten, som det ogsaa fik, og som bestod i 25 Prygl, hvilke den franske Skibscapitain blev aflagt med udenfor Hovedvagten i Galatha, og som Deschorches og de øvrige Franskmænd ey kunde afværge, endskiøndt de strax tilbød sig at betale 6000 Piaster, og derved just gav deres Svaghed tilkiende. Deschorches truede derpaa Porten med, at han vilde forlade Landet; men fik til Svar, at den var ligesaa ligegyldig ved hans Bortreyse som den havde været ved hans Ankomst; og at han, ifald han endnu skulde faae i Sinde at forblive her, vilde herefter ikke blive anseet anderledes end en Privatperson, uden at den Titel af Deputeret, som hans Landsmænd have givet ham, vilde komme i Betragtning. Dette Svar var som et Tordenslag for Dessborches, og han skal nu med sine fornemste Tilhængere have besluttet at reyse til Adrianopel eller en Stad i Asien. at
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Paa den indløbne Klage fra de allierede Hoffer, det Skib, som havde bragt endeel af de Semonvilliske Effecter til Smyrna, havde, tvertimod Neutraliteten, ført tyrkiske Flag, og at den største Deel af bemeldte Effecter vare den franske Krones, som altsaa den nu værende Regent i Frankerige, Monsieur, maatte reclamere, ha Porten svaret: "J det for benævnte Skib udfærdigede Ferman er der ikke talt om noget Flag. Porten var overalt gandske uvidende om den hele Sag, men vilde lade den nærmere undersøge. Hvad Effecterne angik, da ansaae Porten dem som Kiøbmandsvarer, og kunde altsaa ikke indlade sig i denne Fragtfart, uden at handle imod den Sikkerhed, der fra Portens Side altid er tilstaaet de christne Undersaattes Handel
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
London, den 8 November. Af de med Preussen, Spanien, Reapolis og Portugal i Hensigt til den franske Krig sluttede nyere Tractater, ere de tre første virkeligen allerede ratificerte. Følgende er en authentique Afskrivt af den i Leyren for Maynz den 14de Julii 1793 sluttede Tractat med Preussen, for saavidt det Væsentlige af samme angaaer: Deres Storbrittanniske og Preussiske Majestæter have som en Følge af de allerede saa lykkeligen imellem dem oprettede Venskabs og Alliance-Forbindelser, og paa Grund af deres Ønske, imellem sig at faae oprettet en mere middelbar og fortroelig Forening angaaende alt det, som har Hensyn paa den uretfærdige og gruesomme Krig, de Personer, som udøve Regieringsvælden i Frankerige, have ey allene paafort adskillige store Magter i Europa, men tillige imod de andre Magter brugt saadanne ubillige og fornærmende Forholdsregler, samt benyttet sig derved af Grundsætninger, hvilke ere aldeles uovereensstemmende med alle uafhængige Staters Roe og Sikkerhed, ja med al selskabelig Orden – anseet det for nødvendigt, nærmere at giøre Aftale om Midlerne til at sætte de Farer, med hvilke hele Europa efter slige Grundsætninger, Hensigter og Fremgangsmaader trues tilstrækkelige Grændser. De have derfor authoriseret deres respective befuldmægtigede Ministre, nemlig Kongen af Storbrittannien Greve Beauchamp, og Kongen af Preussen Marquis Lucchefini, hvilke, efterat have meddeelt hinanden deres Fuldmagter, ere blevne enige om følgende Puncter: 1) Begge Deres Majestæter ville paa det omhyggeligste imellem sig stifte den fuldkomneste Forstaaelse og den nøyagtigste Fortroelighed i Henseende til alt hvad der angaaer nærværende Krig. De betragte den nomgiængelige Nødvendighed, deres Planer, og Operationer til at tilveyebringe en Fred, i hvilken hele Europa igien vil finde sin Roe og Sikkerhed, fra een og samme Synspunct. De ville vedblive at anvende deres respective Magt, saavidt Omstændighederne tillade det, til at forfølge en ligesaa retfærdig som nødvendig Krig. 2) De love hinanden, ey at nedlægge Vaabnene uden med fælles Samtykke, og ikke førend de erobrede Stæder ere tilbagegivne, som Frankerige kan have taget enten fra een af dem begge eller fra nogen af de andre ved Venskab og Alliance med dem forbundne Magter. 3) Da de allerede have besluttet at sværre alle deres Havne for franske Skibe, og ey at tillade, at der fra bemeldte deres Havne udføres det allerringeste af Krigs- og Skibsmunition, Kornvarer, salt Kjød, eller andre Mundprovisioner til Frankerige, saa forpligte de sig herved til ydermeere at følge disse Forholdsregler, og love hinanden at anvende alle deres Kræfter til at skade Frankeriges Handel, og derved bringe det til at indgaae billige Fredsbetingelser. 4) Forpligte de sig ligeledes til at anvende al deres Magt, for at hindre, at de Magter, som, i denne for enhver civiliseret Stat lige vigtige Tidspunct, ey tage Deel i denne Krig, ikke i Følge deres Neutralitet give den franske Handel og franske Eiendomme enten paa Søen eller i de franske Havne ringeste middelbar eller umiddelbar Beskyttelse. 5) Ratificationerne skulle inden sex Uger eller for, om mueligt, vere expederte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Paris, den 8 November. Herefter skal ingen Anklaget føres for Revolutionstrihunalet, førend han paa det nøyeste er blevet visiteret, og alle Slags Vaaben og Assignater ere ham fratagne. Cordeliererne have end videre foreslaaet, at belægge alle for Retten mødende Anklagede med Lænker, for derved at sætte Dommerne i Sikkerhed. Hvortil formodentlig en i disse Dage fra Livet dømt Gensdarme, ved Navn le Roy, har givet Anledning, siden han, da Dødsdommen var blevet ham forkyndet, sprang over Skranken, og mishandlede nogle af Dommerne, indtil man endelig igien fik Bugt med ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Man har i disse Dage arresteret to af vore Rympher som af Harme over at de maatte sye Soldaterskjorter, havde brugt adskillige royalistiske Udtryk. Da een af de Vagthavende foreholdt dem, at de modtvilligen bragte deres Halse under Øxen, svarede de: "Hellere under Guillotinen, end arbeyde for Nationen General Tourville, Commandant i Maubenge, er afsat; og General Chancel, som maatte overgive sig i Conde, og siden blev udvexlet, er igien udnævnt til Commandant. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
General Mennier, som man tilskriver de Weissenburgske Liniers Forliis, og General Sinemon, Commandant i Saarbriken, ere arrestere. Ex Krigsministerens, la Tour du Pins, Proces er nu henviist til Revolutionstribunalet, siden han for 3 Aar siden har underskrevet i dettres de Cadet. - og Bangnen er quillotineret i Bourdeaux. Ex Mairen Bary, Madame Rolland, og den forrige Grevinde Dubarry, skulle i Dag føres for Revolutionstribunalet. Generalerne Houchard, Brunet, og Barthelem ere forflyttede til Conciergeriet, og ville formodentligen, ligesom Manuel, med det første lægge deres Hoveder under Guillotinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Paris, den 11 November. Den forrige Maire Bailly og Exministeren Rolands Kone ere nu ogsaa henrettede med Guillotinen; den første fordi han tilligemed la Fayette havde bidraget til Kongens Flugt i Aaret 1790, og den sidste, fordi hun havde taget Partie imod Republikens Udeelelighed. Man fort farer med at plyndre alle Kirker over hele Frankerige, og Værdien af det til Conventet allerede indsendte Bytte af Guld, Sølv og Prætiosa skal beløbe sig til 1000 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
London, den 12 November. Hoftidenden for i Løverdags bekiendtgiør en Kongelig Anordning, i Følge hvilken alle fra Pensylvanien, Delaware og Nyesersen i Nordamerica kommende Skibe skulle holde 14 Dages Qvarantaine, førend det maa tillades at udlosse deres Ladninger i Storbrittanniens og Jrlands havne, saa og paa Øerne Jersey og Guernsen &c. Man paastaaer endog, at der er givet Orde til at opbrænde Coffardieskibet Hanken med hele sin Ladning. Dette Skib er eet af de tre, med hvilke den gule Feber er bragt fra Bulam og Sierra Leonna i Africa til Philladelphia, og som paa bemeldte Reyse har to Gange mistet sin hele Besætning, undtagen Capitainen, som overstod Sygdommen allene. - Ogsaa fra de Antilliske Øer melder man, at samme Sygdom har yttret sig der, og at den paa adstillige af vore Colonier, især paa Barbadoes, har dræbt endeel af Jndvaanerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
J forrige Uge gik ogsaa her i London det Rygte, at der i Fængselet Newgate grasserede en slem Sygdom. Kongen hørde ikke saasnart dette, førend han sendte Lordgjøren med to af vare berømteste Leger til Fængseler, hvor de erfarede, at Historien var opdigtet, og at der af 5 til 600 der værende Fanger ikkun vare 9 døde i de sidste sex Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
En i Forgaars udgiven overordentlig Hoftidende leverer adskillige Depecher fra Lord Hood i Toulon, hvilke gaae til den 13de October, og melde følgende: 1) Den 1ste October bleve 1800 til 2000 paa Høyene ved Pharon posterte Franskmænd med en saa heldig Virkning angrebne af et Engelsk Sardinisk Neapolitansk Corps, at ey engang Fierdedelen af samme slap derfra med Livet; thi de, som ikke faldt for Kuglerne og Bajonetterne, faldt paa deres Flugt ned af de bratte Høye, og brød Halsen. Dagen forhen havde Conventtropperne bemægtiget sig en vigtig Post ovenfor Fortet Pharon. Ved det anstillede Forsøg paa igien at erobre denne Post, blev den spanske General Gravina saaret i Foden. Den 24de September var der atter ankommet 350 Sardiniere fra Cagliari til Toulon. Man ventede endnu 800 fra Conti. Den 5te October ankom paa nye 2000 Neapolitanere, og General O Hara ventedes fra Gibraltar med 1500 Mand. – 2) General Paoli havde ved Lord Hood indstændigen anholdet om en Brittisk Escadre, som blot behøvede at vise sig for Corsica, for at giøre stor Nytte. Lord Hood sendte da Commodore Lindsee derhen med 3 Linieskibe og 2 Fregatter. Disse giorde fra den 21de til den 30te adskillige Angreb mod Fortet Fornili ved St. Fiorenzo paa Corsica, men forgieves. Skibene Ardent og Courageur vare blevne stærkt beskadigede af Jlden fra de franske Batterier, og Corsicanerne, som havde lovet at løbe Storm fra Landsiden, holdte ikke deres Ord, følgeligen slog Expeditionen feil. – 3) Conventtropperne havde ligeoverfor Høyen la Grasse anlagt 3 Batterier, det ene paa Høyen ved Moulins, og de to andre imod Høyen Rennier. Lord Hood, som frygtede, at disse Batterier kunde blive farlige for hans Flaade, giorde Natten til den 9 October et Udfald, som gjorde den bedste Virkning. Det i bemeldte Batterier forefundne Skyds (tre 24pundige, to 16pundige og een 4pundig Metalkanon samt 2 Mørsere) blev gjort ubrugbart, da det ey kunde beqvemmeligen transporteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Private Breve fra Toulon melde, at om ogsaa de for Toulon staaende 10000 Conventtropper kunde forstærkes til 100000 Mand, saa frygtede man dog ikke for dem, men var gandske vis paa at holde sig. – Admiral Geller med en Escadre sendt derfra, for at opsøge og bemægtige sig et fransk Linieskib med 4 Fregatter og henved 40 Coffardieskibe, som havde taget deres Tilflugt til Havnen ved Tunis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Haag, den 16 November. De Engelske og Hollandske Tropper have allerede brudt deres Leyr op, og trukket i Vinterqvarteret, hvor de, efter en saa lang og haard Campagne, haabe at være i Rør og uforstyrret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Algier har ganske uventet erklæret Nordamericanerne Krig, og de Algierske Corsarer have allerede ved den Spanske og Portugisiske Kyst borttaget adskillige amerikanske Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Amsterdam, den 16 November. Efter de nyeste Breve fra Engeland og Frankerige er saavel Lord Howes Flaade fra Torbay som den franske fra Brest, gaaet i Søen. Skulde de altsaa mødes, saa kan man endnu saa sildig paa Aaret faae noget om et Søeslag at høre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Kiøbenhavn, den 25 November. Den 28 October d. A. ere Krigs-Cancellie-Secretair Henrich Even Moe, Bogholder og Depeche Secretair i Admiralitetet, og Krigscommissair Niels Danielsen Thun boe, 3die Departements-Secretair i bemeldte Admiralitet, beskikkede til virkelige Cancellieraader. Den 13 November er Vice-Stadthauptmand, Capitain Adam Søbøcker, udnævnt at være virkelig Stadthauptmand paa St. Croix, samt at have Caracter og Rang som BarDen 22 November er Propritair Por af Jnfanteriet. Marcussen beskikket til Justitsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Vinden. 18 Novbr. Varme. O. S. O. O. S. O. O. S. O.S. O.S. O.S. O. O. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Udi afvigte Uge, fra den 16 Novbr. til den 23de dito, ere i denne Kongel. Residence-Stad copulerede 14 Par. Fødte Drenge 30, Piger 22, tilsammen fødte 52. Døde Mænd 11, Qvinder 7, Drenge 8, Piger 10, af følgende Sygdomme: Apoplexie 2 Barselseng 2, Brystsyge 2. Forraadnelses=Feber 1. Jnflammation 2. Kighoste 1. Kold for 1. Kopper 9 Mavesyge 1. Slag 6. Tænder 1. Tærendesyge 5. Ulykkeligt Fald 1. Uangivne Svagheder 1. Vartersoet 1. Tilsammen døde 36. Altsaa 16 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent, Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
J Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-25
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
PomKiøbenhavns Aar. nu au.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Post-Tidender, tiske Fredagen, den 29 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. opsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Paris, den 15 November. Med Blod-Scenerne samt Plyndrings og Arresterings Systemet fortfares paa det allerforigste. Robespierre, Chaumette, Hebert, og Mairen Pache regiere nu uindskrænket med alle Voldsomhedens Rædseler. Danton er med hans hele Partie ganske tilovers, ja Convenlet har endog maattet tage det Deeret tilbage, efter hvilket der ey maatte udfærdiges noget Anklagedecret imod nogen Deputeret, førend Sagen i Forveien var undersøgt. Den ligeledes regierende saa kaldte Velfærdscommission har faaet 4 Ugers Prolongation. Den havde hidkaldet General Jourdan fra Nordarmeen, for med ham at aftale en nye Angrebsplan, til at faae de fiendtlige Armeer udjaget fra den franske Grund, og han reyste allerede i Gaar, efter fuldendte Conference, til Armeen igien. Dantons Venner, Bazire, Chabot og Churiot, som havde yttret sig imod den alt for strenge Fremgangsmaade, ere fødte af Jacobinerclubben, hvor man næsten ikke taler om andet end den Nødvendighed, ikke herefter at spilde Tiden med at slaae Hovedet af en detail, men, efter den forgudede Marats Formeening, en gros, eller et tusind Stykker af Gangen. Under denne Sagernes Beskaffenhed kunde man let endnu opleve en gyselig antiroyalistisk Bartholomæus Nat; og de i Fængselerne hensiddende 73 Convent Deputerte, hvis hele Forbrydelse bestaaer deri, at de ikke gav deres Stemme til Revolutionen af 31te May, ville neppe undgaae Guillotinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Oldingen Bailly udstod egentligen en dobbelt Dødsstraf. J det sletteste Veyr trak man i hele 4 Timer omkring med ham paa Rakkersluffen, for at forhaanes af Folket. Ved Skafottet blev først den Blodfane, som han 1791 lod udstikke, brændt for hans Øyne, og Røgen af samme viftet ham hen i Ansigtet, indtil man endeligen henrettede ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
At den bekiendte Grevinde Dubarry allerede var friekiendt, var et falskt Rygte, da hun ey endnu har været fremstillet for Revolutionstribunalet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Siden den 11te ere dømte og henrettede følgende: Nicolas de Roy, 22 Aar gammel, for brugte adskillige royalistiske Udtryk, Friedrich Kall, en indfødt Pariser, 28 Aar gammel og Officeer i det Salmske Regiment, som 1792 var udvandret med en Deel af samme, og tiente imod Republiken; Duchesne, forhen Jntendant hos Monsieurs Gemalinde, 58 Aar gammel, fordi han havde udgivet nogle Skrivter imod Revolutionen; Enken Merwe, en adelig Dame paa 62 Aar, for forrædersk Correspondence; og General Brunet, som commanderede den italienske Armee, fordi han hørte til det Brissotske Partie. I Dag staaer Manuel for Tribunalet. Skuespilleren Larive, een af de første og ivrigste Revolutionshelte, er bragt til St. Pelagie-Fængselet. – Den arresterte General Houchard lod Conventet i Gaar bede, at Vidnerne i hans Proces dog maatte blive afhørte, og beraabte sig ved denne Leylighed paa sine Fortienester, f. Ex. ved Hondschooten, hvor han havde givet tre fiendtlige Generaler deres Rest. Men Levasseur sagde: Houchard er den meest uforskammede Løgner; thi jeg har i Affairen ved Hondschooten med mine egne Øyne seet ham skiule sig bag et Giærde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
J Gaar decreterede Conventet, at den henrettede Orleans's Enke skulde bringes fra Marseille til Paris, men med al den Varsomhed, som Sikkerhedscommissionen maatte finde fornøden. Dog lader det, som man ikke har noget egentligt Ondt i Sinde med denne Dame, der, som bekiendt, ingen Deel har havt i hendes Mands Forbrydelser; men tvertimod at forskaffe hende en taaleligere Skjebne. – Saaledes har man ogsaa givet den henrettede Olympia Gonges's Søn, ved Navn Aubry, sin Officeerplads igien, som han for hans Moders Skyld havde mistet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Som man forsikkrer, saa er General Jourdan blevet forsynet med carte blanche fra Velfærdscommissionen, efter hvilket han altsaa kan agere imod Prindsen af Coburg efter eget Behag. J Jacobinerclubben har man gjort ham den Compliment, at han er en ægte Patriot og ret skabt til militariske Operationer. Man venter nu med Længsel Efterretning om hans nye Foretagender; thi Clubben, som altid har de tidligste Beretninger fra alle Grændser, fik i Gaar at vide, at de Keyserlige lette Tropper virkeligen streise lige til St. Quentin, at de, ifald de kunne sætte sig fast i Bonemer-Skoven, kunne foragere lige til Complegne; og at Egnene omkring Boneme og Catelet vrimle af Aristorater og Emigranternes Agenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Flaaden fra Brest skal rigtig nok være i Søen. De fra Neapolis forviiste Franskmænd ere med to svenske Skibe ankomne til Marseille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Den protestantiske Præst Maron har lukket sin Kirke men de Herrer Gans og Gericke fortsætte de Religions øvelser, de forhen pleyede at holde i det danske og svenske Gesandtskabs-Capel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
En 80 Aar gammel Præst har i disse Dage meldet Conventet, at han havde holdet Bryllup med en Pige paa 16 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-29
Wien, den 16 November. Man vil nu fra en sikker Haand viide, at det Keyserlige Hof endelig formeligen har erkiendt de af Rusland og Preussen i Besiddelse tagne Pohlske Provindser, efterat det atter dertil af begge benævnte Hoffer var opfordret. Hvorvidt det Rygte er grundet, at Prinds Reus skulde have anholdt om at tilbagekaldes fra sin Gesandtskabs post i Berlin, veed man endnu ikke.