Aalborg Stiftstidende, 1842-07-20
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 19de Juli. Fædrelandet har igjen tabt en kundskabsrig og meget virksom Embedsmand ved Etatsraad Unsgaards Dødsfald. J Løverdags Aftes døde han efter et kort Sygeleie i sin kraftfuldeste Alder (38 Aar) Han var Chef under Statsgjældsdirectionen for Contoiret for udenlandske Betalinger. Hans Personlighed gjorde ham elsket af Alle, der kjendte ham, og af Alle, der kom i Forhold til ham ved hans Embedstilling. (Berl. Td.)– De svenske Naturforskere holdt deres første Sammenkomst i Stockholm den 12te Juli om Aftenen Kl. 7. under Berzelius Præsidium og i Overværelse af den svenske Kronprinds. De fremtidige Møder bestemtes til Onsdag, Fredag, Mandag og Tirsdag fra Kl. 12 til 2 Selskabet blev fordeelt i Sectioner. Prof. Schouw valgtes til dansk Secretair og Prof. Holst til norsk. Derefter begav Selskabet sig til Rigsstænderhuset paa Ridder holmen, hvor hver Section indtog sit bestemte Locale. Til Præsident i Sectionen for Physik og Anatomie valgtes Conferentsraad Ørsted, og til Præsident i Sectionen for Botanik Prof. Schouw. Den 13de Juli holdt Selskabet sit første almindelige Møde, som bivaanedes af de fleste Medlemmer af det svenske Kongehuus. Berzelius holdt først en Tale hvori han viste den fortræffelige Nytte af de scandinaviske Naturforskeres Sammenkomst, hvorefter Conferentsraad Ørsted tog Ordet og viste Philosophiens Betydning i en Sammenhæng med Naturvidenskaberne. Derefter holdt hver Section sit særskilte Møde, hvori forskjellige Afhandlinger bleve oplæste navnlig af danske Videnskabsmænd, en og anden mærkelig naturhistorisk Gjenstand fremviist og over samme discuteret. Blandt Andre foreviiste Prof. Retzius en levende 7-aarig Dreng fra det sydlige Sverrig med mon strøse Hænder og Fødder. Hans Fødder havde kun to som en Hummerklo sammenvoxede Tæer, og hver af hans Hænder kun tre Fingre, hvoraf de to vare sammenvoxede. – J denne Tid er der stærk Røre blandt Hovedstadens Borgerofficerer, foranlediget af den kgl. Tilladelse til at anskaffe de nye Epauletter og Skjærf lig med Armeen. Som bekjendt tillod Hs. M. Kongen først, at Borgerofficererne maatte beholde de gamle Epauletter, men senere tillod han dem derimod at anskaffe de nye Epauletter og Skjærf, formodentlig i den Mening, at det var Borgerofficerernes eenstemmige Ønske, men det har ingenlunde været Tilfældet, idet kun en Fjerdedeel af dem foranledigede Stadshauptmanden til at indgaae til Kongen om en saadan Tilladelse medens Trefjerdedelen hverken vidste noget af et saadant Skridt eller bleve spurgte om deres Mening. Det kunde derfor ikke være andet end naturligt at denne Trefjerdedeel, som hverken havde Raad eller Lyst til at efterligne hiin Fjerdeparts Stadsesyge, blev ærgerlig herover samt over dette Skridt fra Stadshauptmandens Side, og 2de Officerer ind gave derfor i forrige Uge paa egne og 40 andres Vegne en Begjæring til Stadshauptmanden om, i Fremtiden at blive hørte forinden han indgiver noget Andragende i hele Officeer corpsets Navn. J Anledning af denne Skrivelse er det overdraget 2 Officerer, Major Kjeldskov og Capitain Garbrecht, at forelægge de 42 Officerer følgende Spørgsmaal: 1) "Om de ikke ønskede at anlægge de nu regl. Epauletter og Skjærf. 2) "Om de ville, at deres Skrivelse til Stadshauptmanden skal ansees som en Klage over hans Fremgangsmaade ved at have udvirket den sidste kgl. Tilladelse", og 3) Hvilke af disse Officerer have paataget sig at samle Stemmer til den yttrede Utilfredshed. Jdag skulde disse inqvisttoriske Spørgsmaal besvares, og, som man har erfaret, er dette skeet paa en saare værdig, og for den frie og uafhængige Borger passende Maade.