JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Lovgivning. Den 7de Decbr. 1829. Patent for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, indeholdende en nærmere Bestemmelse angaaende Hjemstedsrettigheds Erhvervelse. Opholds-Tiden, som berettiger en Fattig til Understøttelse af et Distrikt, er nu fastsat til 15 Aar; i manglende Fald skal han forsørges paa det Sted, hvor han er født. J Anledning af den Reciprocitet, som med Hensyn til de ved dette Patent gjorte Forandringer i Patentet af 23de Decbr. 1808 skal iagttages i Danmark, er der af det danske Cancellie udfærdiget en Placat under 9de Januar sidstleden. - En tilføiet Note i Collegialtidenden viser, at Hensigten med ovenmeldte Anordning har været: at hæve Vanskeligheden i at finde et fast Hjem, efter den sidst gieldende Ansættelse af 3 Aar til Erhvervelse af Hjemstedsretten, der netop maatte foranledige og fremskynde en Forarmelse, som ofte aldeles vilde undgaaes, og saaledes ikke kunde andet end have skadelige Følger for den arbeidende Classes Sædelighed. Thi uagtet Communerne ikke ligefrem kunde bortvise Nogen, fordi man frygtede for, at han i Tiden vilde komme til at falde Fattigvæsenet til Last, saa har det dog paa Landet og især paa Godserne, der udgjøre særskilte Fattigkommuner, ikke været muligt at forebygge hemmelige Machinationer, hvorefter Jnderster, Landhaandværkere, Tjenestefolk og deslige Personer, der blot skulle leve af deres Hænders Gierning, naar de oprindeligen hørte til en fremmed Commune, vanskelig kunde finde Bopæl eller Tjeneste i længere Tid end 2 1/2 Aar. Jøvrigt vil en meere omfattende Anordning udkomme for Hertugdømmene, indeholdende de nærmere Bestemmelser angaaende Hjemstedsrettigheds Erhvervelse, hvilket Lokalforholdene ikke gjøre nødvendigt for Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Horsens, den 22de Januar. J Mands Minde har vor By ikke erholdt saa mange gavnlige Indretninger og Forbedringer, som paa de senere Aar. Disse forøges nu atter derved, at et Jnteressentskab lader bygge en Skonnert paa omtrent 2000 Tdr. af Skibsbygmester Kjellerup fra Aarhuus, der agter for bestandigt at nedsætte sig her, da der er temmelig Vished for, at vi fremdeles ville beholde et Skibs værst. Skonnerten, som for Øieblikket er under Bygning, vil med Guds Hielp komme til at gjøre sin før 1ste Reise til Efteraaret.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Blandinger. I Kjøbenhavn falbydes i denne Tid et interessant Kobberstykke, forestillende Napoleons døende Blik paa sin Søns Buste.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
J Politievennen er fremsat et christenkjærligt Ønske for de stakkels Heste, der maa løbe for Skillingskanerne paa Kongens Nytorv, med hvilke Drengene fra Morgen tidlig til Aften sidig fare omkring paa bemeldte Plads, saamange, der kunne hænge paa, imod at betale 1 s. hver for Omgangen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Hr. Bogtrykker Jacob Behrend i Kjøbenhavn agter, under Titel af "Typographia," at udgive en Lærebog, i Bogtrykkerkunsten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
J Odense er nylig paagrebet en Lærredreng, som forsøgde at faae nogle falske Eenrigsdalets Sedler vexlede. De ere kun slet eftergjorte. J Forhøret skal han endnu ikke have tilstaaet, enten han selv har fabrikeret dem, eller været Redskab for Andre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
J et Tillæg til Statstidenden af 15de Jan. efterlyses følgende Kongelige Obligationer, tilhørende Madame Juliane Calmers Dødsbo, nemlig: Deposito kasse-Obligationer No. 12168, stor 500 Rbd.; dito No. 12930, 200; dito No. 13920, 500; dito No. 13921, 500; dito No. 14801, 300; dito No. 14901, 300; dito No. 18588, 500; dito No. 22559, 500; dito No. 23164, 1000; dito No. 24147. 1000; dito No. 24184, 500; dito No. 24282, 700; og en saakaldet Brandkasse Obligation No. 416, 225. Da Politie=Undersøgelse herom er begyndt og Obligationerne ere begjærte anholdte i Statsgjælds=Contoirerne, naar de sammesteds fremkomme; saa advares Enhver forat kjøbe dem; hvorimod Enhver, hvem nogen af dem maatte forekomme, anmodes derom at give Underretning, enten til Politiet heri Staden, eller til de fraværende Arvingers Befuldmægtigede. Kjøbenhavn, den 12te Januar 1830. F. M. Lange, store Fiolstræde No. 181.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Ved Avisens Slutning manglede tvende Kjøbenhavns Poster.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Bekjendtgjørelser. Endeel moderne Galanteri- og Bijouteri=Artikler, bestaaende af smagfulde og moderne Armbaand, Liv spænder, Ringe, Garniturer, Pariser Perfumer, m.m. m., er jeg nylig bleven forsynet med. Aron Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
At Fornyelsestiden til 1ste Classe af det 83de Kongl. Kjøbenhavnske Classelotteri, er udløbet den 13de Februar førstkommende, og at Lodsedler a 2 Rbd. og mindre Dele af Lodder i Forhold, til den Tid kan bekommes, bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 21de Januar 1830. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
En Pige som kan paatage sig en liden Huusholdning, kan strax blive antaget. Stiftsbogtrykkeriet giver Underretning. Sal. M. Hoffmanns forrige Gaard i Jomfrue=Annegade kan underhaanden faaes tilkjøbs paa billige Vilkaar, i Mangel af Salg attraaes samme bortleiet, enten heelt eller separat, og afgiver den en skiøn og tæt Beboelse for 2de Familier. Til den ene Leilighed er Staldrum, Vognskuur, Foderloft, &c. Man behager desangaaende at henvende sig til F. J. Koefoed
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Det bemærkes: at den nærværende Koestald ikke kan rumme flere end 32 Køer; men ved at bygge nogle Bindinger til Huset, kunne der for Tiden baade græsses og fodres 40 ja maaskee 50. Til Gaardens Drivt holdes i Alt 6 Heste, hvormed det nødvendige Arbeide godt kan udföres. 1) Samtlige Skatte til Amtstuen er aarlig omtrent 120 Rbd. Sedler. ) For Konge- og Kirketiende betales for bestandig den meget temporære Afgivt med 30 Rbd. Sölv aarlig. n) Præstens Tiende beregnet til 10 eller 10 ½ Td. Korn, mest Byg og Havre, betales med Penge efter ethvert Aars Kapitelstaxt. e) Sognets Skolelærere og de Fattige aarlig 3 Tönder Karn og omtrent 6 Rbd. i Penge, foruden 60 Snes Törv og 17 Lpd. Halm. p) De øvrige Udgivter, saasom : Qvægtiende, Broe korn o. d. l. ere ikke meget betydelige; men sammenlagde udgjør dog Noget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Efter dette ukonstlede Omrids af Postgaarden og dens nærværende Tilstand, indbydes ærede og solide Liebhabere, og anmodes Disse behaglig at tage Tingens i Öiesyn, og i Tilfælde mundtlig at afhandle det fornödne om Pris og Vilkaar med Sælgeren. Den 2de Januar 1830. A. Steen. E. S. Endnu er her paa Gaarden at kjöbe: 2000 Lpd. Baarhöe og 10 a 1200 Lpd. gammel Langhalm at tække med.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-28
Auctioner. Da det ved Auctionen den 30te November forrige Aar gjorte Bud paa det Hans Majestæt tilhørende saakaldede forrige søndre Bomhuus, ikke blev approberet, saa bliver dette Sted, der er beliggende paa Hjørnet af denne Byes Havnevei og Havnegade, ifølge Begjering af Hr. Major og Toldkasserer v. Krohn, opraabt til Salg paa nye ved en Auction, der afholdes paa selve Stedet Fredagen den 12te Februari førstkommende, om Middagen Klokken 12. Conditionerne erfarer man paa Auctionsstedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 13de Januari 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Tyrkiet. Det bekræftes i det Hele, at Oprøret i Lilleasien, ingenlunde er dæmpet men snarere i Tiltagende. Den 30te November havde Agaen af Baendir i Spidsen for 1000 Mand fordrevet de oprørske Seibekker fra Staden Magnesia og tvunget dem til at trække sig tilbage. Han lod holde tyrkisk Ret over nogle Fanger og den 1ste December var bestemt til 60 Personers, deels Tyrkers, deels græske Landmænds Henrettelse. Om Middagen viste sig imidlertid 3000 Oprørere for Stadens Porte; han rykkede imod dem i Spidsen for sine Tropper og i 3 Timer fægtedes med største Forbittrelse fra begge Sider; mange Døde og Saarede bedækkede Kamppladsen; Agaens Broder blev dødelig saaret og han selv nødt til at tage Flugten og at efterlade sin hele Bagage i Oprørernes Hænder. Flere Tyrker fra Morea, som befandt sig i Agaens Hær, havde under deres korte Ophold i Staden begaaet de største Excesser og plyndret Grækernes Huse, for med Rovet at meublere deres i Staden boende Landmænds Vaaninger. Ved Jnsurgenternes Jndtog kom Grækerne nu igjen i Besiddelse af deres Eiendomme. At denne slette Disciplin ganske egner sig til at give Oprøret, som i Begyndelsen var ubetydeligt, nye Kraft og Næring, er begribeligt. Jbrahim Pascha, som commanderede i Rodosto, og hvis Besiddelser ligge i Natolien, har nu ogsaa Ordre at hverve Tropper, for at virke mod Rebellerne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Siden Freden i Adrianopel og Protocollen af 22de Marts blev bekjendt paa Candia, er man der almindelig af den Formening, at denne Besiddelse vil forblive under Portens Herredømme. Da en fransk Brig, ankom til Øen, holdt man Captainen for Overbringer af befalinger, som skulde forberede denne Bestemmelse, men da det viiste sig, at den kun var afsendt for at overbringe officiel Efterretning og Freden, maa man befrygte, at begge Partier paa Øen blive overladte til deres egne Kræfter og at man troer, at have gjort nok, naar man i de politiske Tractater har udelukket Candia fra det græske Gebeet. J saa Fald vil der ikke være nogen Ende paa de blodige Scener, da de cretensiske Tyrker og Grækere aldrig vilde kunne leve i Enighed sammen, og saa længe de Sidste forblive i Besiddelse af Fortet Karabusa, hvorfra de uophørlig kunne true Creta og lette en Landgang, ville de indfødte Tyrker stedse befinde sig i Fare og være nødte til at beskytte deres Vaaninger med Vaabenmagt. J Omegnen af Staden Candia, hvor Grækernes Opstand, føres med mere Kraft og Forbittrelse, end i de øvrige Dele af Øen, ere flere Fægtninger forefaldne. Saaledes havde 500 Grækere udplyndret Landsbyerne i Districtet Pidia, og nedsablet alle Tyrker. Ved Efterretningen herom sendte Paschaen sin Seliktar i Spidsen, for 2000 Mand imod dem og det lykkedes dette Corps at overrumple Grækerne og at nøde dem til Flugt efter at have tilføiet dem et Tab af 120 Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Skrivelse fra Nevaen, den 3die Januar. Man er her meget spændt paa Halil Paschas Ankomst, skjøndt vel underrettede og i Diplomatiken erfarne Personer ikke lægge nogen synderlig Vægt paa hans Sendelse. Dens Formaal skal være at bevirke de russiske Troppers tidligere Afmarsch fra det europæiske Tyrkie og især fra Bulgarien, hvilken Provinds, formedelst sin frugtbare Jordbund, udgjør en væsentlig Deel af det ottomanniske Riges Hielpekilder. Betalingsterminerne skulle, som man siger, sættes under ankrigs og Englands Garantie og forlænges. Men omtalte saakyndige Mands Anskuelse gaaer ud paa, at det Petersborger Hof vanskelig vil indvilge disse Forslaa, i Særdeleshed fordi man, uagtet Sultanens tilsyneladende Beredvillighed til at opfylde Fredsbetingelserne, begynder at blive noget mistroisk imod Porten, formedelst de paafaldende Tilrustninger, som finde Sted, i Constantinopel og de andre tyrkiske Stæder. Ogsaa fra de persiske Grændser vil man have bragt noget Lignende i Erfaring, hvorfor ogsaa vor Militairmaat mod disse Grændser snarere bliver forstærket end formindsket; de fornyede befalinger, som ere udgangne til Provindserne, for at paaskynde den i Ukasen af 2den August paabudne Rekrutering staaer timeligviis i Forbindelse hermed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Christiania, den 14de Januar. Den 13de dennes afgik ved Døden Justitiarius i Høiesteret, Christian Magnus Falsen. Han var født her i Staden 1782, og begyndte sin Embedsbane som Stiftsoverrets Procurator. 1807 udnævntes han til Advokat ved Danmark og Norges Høiesteret i Kjøbenhavn, 1808 til Sorenskriver i Folloug, 1814 til Amtmand over Nordre Bergenhuus Amt, 1822 til General Procureur, 1825 til Stiftamtmand i Bergen og 1827 til Justitiatius i Høiesteret. J Aaret 1819 blev han Ridder, og i Aaret 1821 Commandeur, af Nordnierne-Ordenen. Han var Medlem af den Eidsvoldske Rigsforsamling 1814, af Storthingene 1815 og 1821, samt af det overordentlige Storthing 1822. Foruden denne udbredte Virksomhed som Embedsmand, har han tillige udgivet forskjellige Skrifter, hvoriblandt, som de vigtigste, nævnes hans, i Forening med nuværende Etatsraad J. G. Adler i Kjøbenhavn, udgivne Udkast til en Constitution for Kongeriget Norge, og Norges Historie i 4 Deele. Kun kort Tid kunde han fungere som Justitiarius i Høiesteret, thi hans Helbreds forfatning nødte ham til at søge Permission, da han beaar sig til Kjøbenhavn. Senere var han Medlem af den til en Criminal-Lovs Udarbeidelse m. m. bestik kede Commission, indtil han i den allersidste Tid ogsaa hindredes derfra ved de voldsomme Sygdoms-Tilfælde, der nu have gjort Ende paa hans Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Dampvogne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Ligesom Opfindelsen af Krudiet i sin Tid reformere ede den hele Mekanik i Krigen, og saa at sige concentrerede den physiske Kraft i den skarpe Patron, saaledes vil ogsaa Dampen, dette Underbarn af Vand og Jld, fremkalde en lignende Revolution i de fredelige Kunster. Allerede længe saae man dette føielige Vehikel at reducere og forsage Arbeiderne i de betydeligste Fabriker. Den virker Klæde, slaaer Mynt, giør Papir, brygger Lyst, flyver den afsted med Fuglens Hurtighed. Allerede i Collision med saa forskjellige Jnteresser, vil den i Tiden stedse gribe videre om sig. Jndirekte, og ved sin Virksomhed paa Søer og Floder, var den alt lange en Torn i vore Vognmænds Øine; men den vil snart gaae ind i selve Lauget til Trøst for alle gamle Vognmands-Øg, men til Qvide for Eierne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Dr. Burne i London, bekjendt som Dampognens Opfinder, har nemlig nu construeret en nye Ditto, eller om man vil, en Damphest, hvilken, spændt for en Reisevogn, der indtager 10 Passagerer, traver paa vore sædvanlige Grunsveie eller Chauseer, halvtredie danske Miil i Timen; og medens den Reisende saaledes vinder det dobbelte i Tid og Hurtighed, har man beregnet, at Taxten vil kunne modereres til 1/2 af den sædvanlige Priis. Udgivterne for Entrepreneuren paa en Vei længde af 20 danske Miil, hvortil i det høieste medgaaer en Tid af 8 Timer, er omtrent 4 Specier; ville man nu hos os ansætte Taxten, Drikkepenge inclusive, til 1/2 af den gieldende (i England calculerer man kun 1/2) nemlig 2 Mk. pr. Miil, saa gav dette paa 8 Timers Befordring med 10 Passagerer paa 20 Miil omtrent 66 Rbd. og Damphesten fortjente saaledes sin Herre et Overskud af 29 Specier for hver Tour; antager man nu at den kun giør 2 saadanne Toure ugentlig i Aarløbet, saa blev dog Udbyttet 3000 Specier aarlig og om end Apparatets Jndkjøb medtog en aarlig Rente af 200 Specier, saa vilde dog Entree prisen give et klækkeligt Overskud, saa at det neppe er at paatvivle, at Opfindelsen inden faa Aar vil komme i Gang paa mange af de store Router i Europa. Hvis den kom i Stand paa Hovedrouterne til Kjøbenhavn, saa vilde man for Exempel i Odense, ved at tage fra Hjemmet Kl. 4 om Morgenen og regne 2 Timer til Beltfarten, kunne være i Kjøbenhavn før Kl. 2 Middag, røgte Ærinder før Spisetid, dinere hos sin Ven, gaae i Opera, tage sin Natteroe, og være hjemme næste Dags Middag. Reisen paa Landjorden, vilde ikkun koste 6 Rbd. medens man vinder 2/5 af Tiden, som ellers medgaaer til Touren, og Entrepreneuren torde altsaa i det mindste de 2 Postdage om Ugen gjøre Regning paa fuldt Abonnement. Da imidlertid alt Nyt, selv det, hvis Nytte er haandgribelig, har sine Modstandere, sine Fordomme og sine Monopoler at bekjæmpe, saa kunne vore nuværende Vognmænd og Gjæstgivere berolige sig, og det ærede Publicum maa indtil videre tage til Takke med et Par Linier om ovenmeldte Damphests første Debut paa de engelske Landeveie. Efter Dr. Burneys forbedrede System er selve Dampognens Bestemmelse, at medtage Reisende og Gods, nu forandret saaledes, at Dampmaskinen, anbragt paa 4 Hjul, alene med Plads for Jngenieuren og Styreken, udgjør et satskilt Kjøretøi, der spændes for en anden ordentlig Reisekareth i hvilken Passagererne tage Plads. Begge Vognes Længde er lige med en sædvanlig Vogns, bespændt med 2 Heste, og Dampvognen styres ved et horizontalt under Forsædet anbragt Hjul, med langt større Sikkerhed og Nøiagtighed end ved Heste, og kan øieblikkelig standses; den beholder, som Erfaring har viist, samme Hurtighed ovad Bakker, som paa horizontale Veie, og den farer med Lethed over uævne og knudrede Steder. Forraad af Vand og Kul maae være ved Haanden i passende Distancer, og Jndtagelsen af disse Materialier, medtager hvergang 2 Minuter. Rummelen af dette Kjøretøi er mindre end af en sædvanlig spændig Postvogn, og kan endnu formindskes, hvis, som man haaber, de 8 Hjul kan reduceres til 6.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Opfinderen, i Selskab med flere Kunstforstandige, foretog sig en Prøvetour med denne Befordring den 28de Juli f. A. fra London over Readina, Melksham, Bath, Devises, Marlborough, Hungenford, Neuburg m. fl. Stæder og tilbagelagde 80 engelske Miil paa de sædvanlige Veie over Høie og Dale. De mødte paa denne Vei en stor Mængde Diligencer, Chalser, Karrer, Brevposter og Haandheste, uden nogen Ulempe, naar undtages at nogle Postilloner, sammenrottet med Pøbelen ved et Marked i Melksham, overfaldt dem med Skjeldsord og Steenkast, medens man paa andre Steder beundrede Opfindelsen. Resultatet af denne Prøve var aldeles tilfredsstillende, og endskjøndt Regnen betydelig havde opblødt Veien, blev Hjemveien endog tilbagelagt med foroget Hurtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Blandinger. Om Admiral Lord Cochrane, der i den nyeste Tids Krigshistorie saa ofte er bleven nævnt, læses Følgende i en Reisebeskrivelse, som i Decbr. Maaned er udkommen i London. Det var i Aaret 1823, da Forfatteren mødte Cochrane i Rio Janeiro. "Den brasilianske Flaade, som den bekjendte Lord Cochrane da commanderede, bestod af eet Orlogskib, to Fregatter, tre Brigger og nogle mindre armerede Skibe. Denne Sømagt var vel meget ubetydlig, men i god Stand, og dens Chef en ligesaa dygtig som tapper Mand. Kort tilforn havde Cochrane ikkun havt eet Orlogsskib og een Fregat; med disse to Skibe angreb han en portugisisk Eskadre af to Linieskibe og fire Fregatter, drev den paa Flugt, og forfulgte den lige til Lissabons Havn, efterat han havde taget alle de 40 Koffardieskibe, som den convoierede. Til Belønning for denne Heltedaad udnævnte Keiseren af Brasilien ham til Admiral, og gav ham Titelen Marquis af Marinion, som han ikke benytter. Cochrane havde forinden været i Republiken Chilis Tjeneste, hvor han meget vel forstod at forene sin pecuniære Jnteresse med sine militære Functioner. "Da jeg kom til Rio Janeiro, havde Cochrane været der omtrent et Aar. Nysgierrig efter lighed at gjøre hans nøie Bekjendtskab. Hans Udvortes har, inden man lærer ham at kjende, noget Frastødende. Han er høi og mager, har et meget markeret, alvorligt Physionsmie, taler meget lidet, bøier Hovedet dybt og har sit Blik stedse fæstet paa Jorden. Aldrig seer han paa den, som han taler med; sine haarrige Øienbryn trækker han saa dybt ned, at de som oftest aldeles skiule hans livfulde Øine. Med eet Ord: det er ikke let, i ham at opdage den talentfulde, erfarne og tappre Mand, som han unægteligen er. - Nu 1829) er han 56 Aar gammel. - Ofte hørte jeg ham ønske, at det maatte lykkes ham, at staae Grækernes hellige Saa bi og slaae Tyrkerne. Dette Heltens Ønske gik siden, til hans Hæder, i Opfyldelse. - Krig er hans Attraae, og enhver Fare for den Sag, han forfægter, er hans største Glæde. Det er vanskeligt, at forene hans i saa mange Henseender hæderværdige Charakteer med den skidne Pengegridskhed, der har gjort ham ligesaa berygtet, som hans Tapperhed gjorde ham berømt; - Det er bekjendt, at han, allerede dengang en meget formuende Mand, maatte forlade den engelske Marine, hvori han var Capitain, fordi han, overbeviist om, med beraad Hu at have udbredt falske Rygter, der bragte Statspapiret, som han eiede, til at stige - blev dømt til at staae i Gabestokken (pillary)." - Hans Kone, contrasterede paa den besynderligste Maade med ham. Hun er ung, smuk, behagelig, og elsker sin Mand saa lidenskabeligen, at hun aldrig har forladt hans Side, end ikke i den farefuldeste Stund. Hun var tilstæde hos sin Mand i hvert Søslag, medens han tjente i Sydamerica, og udsatte sig, af Kjerlighed til sin Mand, ofte for de fjendtlige Kanoner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
J Edingborg blev den 31te October f. A. en ung attenaarig Pige, Anna Stenal, dømt til at henrettes, fordi hun havde dræbt sin Fader med Gift, som hun havde blandet i Maden. J hele Skotland opvakte denne skrækkelige Udaad almindelig Forhauselse; Walter Scott interesserede sig overordentligen for den Ulykkelige. Da han sidste Gang besøgde hende fortalte han hende, aabenhjertigen, at Hensigten af hans Besøg havde været, at samle Dato til hendes Bidgraphir, og at han vilde fremstille hende som Sindsvag, hvilket uden Tvivl vilde bevæge Publikum til at fælde en mildere Dom om hende. Men hun afbrød ham strax og bad ham indstændigen, ikke at lade en saa grov Løgn, trykke om hende. "Jeg er ikke sindsvag - raabte hun - men meget, meget ulykkelig. Naar jeg er død, og Miss Lowen ogsaa - men ikke før - saa lad Deres Historie om mig trykke, men sig da, at AnnaStenal var uskyldig. - thi Miss Lowen har begaaet hiin skrækkelige Misgierning, ingenlunde jeg!" Derpaa græd hun bitterligen og syntes at angre hvad hun havde sagt. - Sir Walter Scott gjorde strax Anmeldelse herom, og det opdagedes, efter nøiagtig Undersøgelse, at hun var løgnagtigen anklaget og uret viist dømt efter det blotte Skin. Miss Lowen, den gamle Stenals Huusveninde, er beviisligen Mordersken. Hun blev fængslet. Sagens Sammenhæng er endnu ikke officielt bekjendtgjort, men Anna Stenalt allerede høitideligen frikiendt, og Dommerne ere glade over, at en himmelraabende uretfærdig Doms Fuldbyrdelse er afværget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Fædrenelandet. (Af Kjøbenhavnsposten, den 18de Januar.)J Løverdags Aftes indtraf i Skuespilhuset, midt under Opførselsen af Vaudevillen: "Aprilsnarrene, den Hændelse, at en ung Person af den mosaiske Troesbekjendelse, ved at læne sig ud fra tredie Bænk af en Sideloge (Ltr. N) i anden Etage, tabte Balancen, eller rettere Støttepunktet, da han med Hænderne vilde holde sig ved Gesimsbjelken, og saaledes styrtede ud over de tvende forreste Bænke og ned i Parterret. Ved at tørne, først imod en Loge i første Etage og siden mod en af Tilskuerne i Parterret, var han imidlertid saa heldig ikke at komme til ringeste Skade, saa at han, efterat Skrækkens første Bedøvelse havde lagt sig og han havde nydt nogle Forfriskninger atter kunde begive sig op paa sin Logeplads, og see Resten af Stykket, der ved ved det Oprør i Huset, som denne Begivenhed vakte, var blevet aldeles afbrudt i flere Minutter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Kjøbenhavn. Jgjennem det engelske Consulat i Helsingøer er en, af 99 engelske Skibsførere undertegnet Takadresse for det ved Trindelen henlagte Fyrskib, bleven nedlagt for Hs. M. Kongen. Adressens Jndhold er følgende: Deres Majestæt, Undertegnede Sibsførere, som fare paa Østersøen, føle det at være deres og mange Andres Pligt, at nærme sig Deres Majestæts Throne og for dens Fod at nedlægge deres ydmygste og hjerteligste Tak for Jndretningen af et svømmende Fyr paa det farligste Punct i Kattegattet, Trindelen kaldet, forhen en Skræk for alle Sømænd som toge den Vei; men hvilket nu ved Deres Majestæts høist naadige og velgørende Foranstaltning kan passeres uden Frygt. Saa ofte vi passere dette Fyr, ved hvilket saa manges Liv ville vorde frelste, ville vi inderligen bede for Deres Majestæts og den kongelige Families Vel, og velsigne den Konge, som henvendte sin Opmærksomhed paa en Gienstand af saa megen Jndflydelse paa den østersøiske Handel, ønskende, at, ligesom Fyret ved Trindelen bevarer os fra Fare, saaledes ogsaa en klarere Stjerne maa skinne fra oven og lede Deres Majestæt i mørke og stormfulde Timer!