Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
(Jndsendt.) Disse Tanker om Bryggerierne berøre kun Bryggerne og deres Øl, og aldeles icke hine. Ønskeligt havde det imidlertid været, at Overskriften var bleven sig selv tro; thi Tanker og Bryggerierne, naar de havde til Formaal at forbedre disse, der alle, paa den dobbelte Kiedle nær, som den dristige og brave Capit. Roepsdorph var den første, der lod opføre, ere næsten ganske i deres Barndom, og kunne altsaa modtage adskillige Forbedringer, især med Hensyn til at lette og formindske Arbeidet under Brygningen; men, naar saa Tankerne om Bryggerierne ei vare blevne rigere eller grundigere, end dem om Bryggerne, hvad saa, Tingen var derfor ei bleven bedre. Man har saa meget Mod paa at skrive og tale om Bryggerne og deres Øl, og det uden at have mindste Begreb om hvad man skriver eller taler. At bedømme en Brygger, eller Øl i Almindelighed, kan kun den, som forstaaer den Konst at gjøre godt Malt og brygge sundt og lisligt Øl, og at bedømme en Brygger i Kjøbenhavn kan blot den, som selv i længere Tid har været det, og der selv drevet sit Værk. Til at laste alle Stadens Bryggeres Kundskab om Ølbrygning, og deres Øl, hører der: at man fra ethvert Bryggerie directe har modtaget et Qvantum Øl, som man uforstyrret har ladet henligge i 3 a 4 Dage, derpaa af tappet det paa velskyllede Flasker, og tilproppet ladet samme atter henligge nogle Dage. Er, efter denne Fremgangsmaade, Øllet fra ethvert af Stadens Bryggerier uklart og ildesmagende, har man Grund til at laste og klage over alle Stadens Bryggeres Kundskab og deres Øl. - At hente Øl hist og her, hos Spekhøkere og Øltappere, og efter dette afsige Dommen over alle Bryggerne, er ligesaa urigtigt som ubilligt. Britterne, som saa gjerne troe, at blot hvad de producere er saare godt, ophøiede meget det Kjøbenhavnske Øl, ja foretrak det for deres. Dette beviser maaskee dog, at man her kan brygge godt og velsmagende Øl, og altsaa har saa megen Kundskab om sin Haandtering, at dens Øiemed kan fremvickes, og det er vel nok, naar man ei skal holde en chymisk physisk Forelæsning over Øl brygning. Naar Jndsenderen siger: "at man bør levere gode Varer for rede Penge, især naar det staaer en saadan Mand frit for, at sætte hvilken Priis, han finder for godt paa sine Vare, saa har han saavidt Ret, at Bryggeren frit kan sætte, hvilken Priis han vil paa sit Øl, men han beholder det da selv; og faaer man ingensinde en høiere Priis, om end den største billighed fordrer det, før Brændeviinsbrænderne ikke længer have en Brygger hans Øl være slet eller godt – at henpege paa, der endnu ei har forhøiet Prisen. Bryggerne her have bestandigt, i det mindste siden Krigen, solgt deres Øl i 6 Uger eller 2 Maaneder, efterat Jngredienserne til samme vare stegne, og det betydeligt, uden at lægge paa. Da den sidste Ølpriis, der udmærkede sig ved Billighed, blev bestemt, kostede Bygget nogle og tyve Rigsdaler, og nu har det alt i 2 Maaneder kostet nogle og tredive, ja, er endog steget til nogle og fyrgetyve Rigsdaler Tønden; men Ølprisen er ligefuldt den samme; Humlen kostede dengang 6 a 700 Rdlr. Skpd., og nu har den alt længe kostet 9 a 1000 Rdlr. Skpd., men Ølprisen er dog den samme, og det alene fordi Bryggerne ei kan vorde enige om Ølprisen, som har til Grund, at en Deel af disse gjerne saae, at Bryggeriforpagterne fragik deres Forpagtning, eller og, fordi en Deel kan have været heldigere end de andre, og kjøbt deres Byg og Humle til lettere Priis end disse, og igjen andre, fordi de have ondt ved at blive af med deres Øl til den nærværende Priis, og altsaa mindre ved Paalæg, og atter andre, fordi de mene, at Folk i denne Tid hellere maa drikke svagt Øl til lav Priis, end godt Øl til en høitklingende Priis; men hvad der maaskee meest bidrager til Bryggernes Uenighed om Paalæg paa Øllet, er den Besynderlighed, at man først vil see hvor høit Bygget og Humlen vil stige for man lægger paa. Det Feilende heri, og det i flere Henseender, er saare let at indsee.