JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Som kongl. dansk Consul i New-Orleans, for Staterne Louisiana, Mississipi og Albama, er Hr. Johann Christian Fried. Vies, Chef for Handelshuset Vles & Comp. sammesteds bleven anerkjendt af de forenede nordamericanske Staters Regjering. Hr. Antonio Jansem de Paco i Maran haa er bleven ansat som dansk Vice-Consul sammested, foreløbigen under den danske General-Consul i Rio Janeiro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
J det kongl. Ordens Capitul have følgende Ansættelser og Forfremmelser fundet Sted. Hs. Exc. Geh. Statsminister v. Stemann er bleven udnævnt til Ordens-Vicecantsler; Hs. Excell General v. Bülow er gaaet af som Ordens Marschal og Generalmajor, Grev v. Haxthausen udnævnt i hans Sted; Kammerherre, Oberst v. Bardensleth udnævnt til Ordens=Skatmester, Grev Carl Moltke til Aagaard udnævnt til Ordens Secretair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Hidtilværende Kammerherre hos Hs. Majestæt Enkedronningen, Oberstlieutenant v. Krogh, er afgaaet fra denne sin Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Den danske overordentlige Gesandt ved Hoffet i Wien, Baron v. Løwenstern, forlader efter Allg. Zeit." denne By og vender tilbage til Danmark. Legationssecretairen, Kammerjunker Grevenkop Castenschjold, skal indtil videre overtage hans Forretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Fra Viborg skrives under 25de Marts. Den Miil herfra beliggende Gaard, Skovsgaard; er afden hidtilværende Eier, Hr. Ph. Davidsen, solgt til Hr. Lund fra Kjøbenhavn for 17,000 Rbd. Gaarden kjøbtes for nogle Aar siden for 6000 Rbd.,men er i dette Tidsrum bleven betydelig opdyrket. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Det vil være vore Læsere bekjendt, at OberstRentenant Ernst til Hasselburg var bleven dømt til 1/2 Aars Fæstningsstraf, fordi han havde ladet sin Pige offentlig pidske. J Kieler Corresp." meldes nu i en Skrivelse fra Kjøbenhavn, at efter Oberstlieutenant Ernst's Ansøgning hos Hs. Majestæt, er Fæstningsstraffen eftergivet ham, hvorimod han skal erlægge 1000 Spec. i Mulct.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Fædrelandet beretter, at der i Ugen fra den 21de til den 28de f. M. er i Kjøbenhavn faldbudt paa Torvet 4300 Tdr. og i Havnen 3090 Tdr. forskjellige Kornsorter; ligesom og samme Blad beretter, at paa Trommesalen i Kjøbenhavn er en Koe paa 18 a 19 Lpd. betalt med 35 a 400 Rbd. og en Qvie paa 20 a 21 Lpd. med 40 a 45 Rbd. England arbeider i denne Tid paa at oprette en Dampskibsfart mellem America og England, og i denne Henseende har der været Tvivl om hvorCentralpunctet for den vestindiske Route burde være. Da den danske Øe St. Thomas hidtil har været Afgangspunctet for de engelske Paketskibe, har man forsøgt at lede Dampskibsfarten derhen, og da Øen i denne Henseende tilbyder flere Fordele, er det og at haabe, at Jndbyggernes Bestræbelser i denne Sag ville lykkes. Hr. Pastor J. C. Sørensen i Solberg Præstegaard paa Mors, har i Thisted Avis ladet indrykke følgende Erklæring: I Anledning af den i Thisted Avist indførte Beretning, at Ungkarl Jacob Mortensen af Eerslev paa Mors skal have forsøgt at berøve sig selv Livet af Fortvivlelse over, at der i en i Solberg afholdt gudelig Forsamling, ved hvilken han var nærværende, blev sagt, at Kortspil var den grueligste Synd, der ikke kunne tilgives, men førte evig Fordømmelse med sig, skylder jeg Sandheden at bevidne, at bemeldte Jacob Mortensen, der har Forstandens fulde Brug og nu er kommen til Sindets Ro, for mig har erklæret – hvad der ogsaa stemmer overeens med de ved fornævnte Forsamling Tilstedeværendes Udsagn, hvilke derom ere adspurgte – at saadant ikke blev omtalt i Forsamlingen, men at hans Sjeleangst reiste sig deraf, at de Ord, han der hørte, førte ham til levende Erkjendelse af, at det ikke gik an at føre et saadant Levnet som forhen, samt at Jngen nogensinde har advaret ham mod hans Sognepræst eller søgt at nedsætte denne Mand for ham. Forøvrigt kan jeg forsikkre, at der i min Menighed ikke findes nogen Fanatiker eller Sektører.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Maribo. Søndagen den 29de dennes feiredes her en ligesaa sjelden som høitidelig Fest, idet nemlig Hs. Høiærværdighed Hr. Consistorialraad Boeck og Frue paa denne Dag høitideligholdt deres Guldbryllup. Om Morgenen begav Brudeparret sig til den festligt smykkede Kirke, hvor Menigheden i stort Antal havde samlet sig, og efter at en til Dagen forfattet Sang var afsunget, gik den endnu kraftige Olding med sin Brud op i Choret, ledsaget af sine talrige Børn og Børnebørn og fulgt af hele Menigheden. Efterat ligeledes her en passende Sang var afsunget, tiltalede Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. theol. & phil. Møller Brudeparret paa sin vante, hjertegribende Maade, og da atter et Vers var afsunget, besteeg Jubelbrudgommen selv Prædikestolen, hvorfra han, efter en inderlig Takkebøn til Gud, med rørt Hjerte tiltalte Menigheden. Dagens Høitidelighed sluttedes derpaa med en huuslig Fest i Præstegaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Handelsefterretninger. Stettin den 23de Marts. Siden Gaars-Postens Ankomst fra England er det blevet endnu mere stille i Omsætningen med Hvede, end allerede Tilfældet var efter den næstforriges Ankomst. For meget smuk 126 127 Pd. hvid Schles. er ikkun budt 68 Rd. - Rug stille; pr. Leverance holdes den endnu i 28 3/5 Rd. – J Byg og Havre er intet foretaget i de sidste Dage. – Christiania den 25de Marts. Jfølge indløbne Efterretninger fra Havnene, saavel i Fjorden som paa Kysten, ere allerede flere Danske ankomne med Kornvarer; til nogle Steder have ogsaa Hollændere, som ere ankomne for at indtage Trælastladninger, medbragt Potatos. J Østerrisøer sælges saadanne til 6 Ort a 1 Spd. pr. Tde. Kornpriserne staae temmeligt lave og uforandrede, saavel her i Staden som i Byerne og paa Kysten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Lovgivning. Ifølge Frdn. 2 August 1786 § 3 skulde Bønder, naar de gjentagne Gange fandtes at gjøre dem skyldige i ulovligt Krohold, straffes med Fængselstraf, der ved den senere Lovgivning er bleven forandret til Fængsel paa Vand og Brød, hvorimod Folk udenfor Bondestanden kunne afsone lignende Lovovertrædelser med Pengebøder. Danne paa Standsforskjel grundede Ulighed er nu under 18 f. M. bleven hævet, og Straffen gjort lige for Enhver. - Under 25 Febr. er emaneret en ny Tyende=Anordning for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen og hvortil udkastet har været udforligt behandlet i de sidste Stænderforsamlinger, hvorfra denne Lovgivning har faaet flere aristoratiske Bestemmelser, der som vi haabe, ingensinde ville faae Jndpas her i Danmark. Saaledes bestemmes blandt andet, at naar Herskabet sælger en Landeiendom, skal Tyendet vel ikke ansees solgt med, men Tyende-Contracten er dog hævet, saa at Tyendet, dersom det ikke vil træde i den nye Eiers Tjeneste, ingen Ret har til at fordre Løn eller Erstatning for den tilbagestaaende Tjenestetid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Reisende fra den 25de Marts til den 1ste April 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Literatus Obel; Discipel Clod; Hr. Nørgaard; Toldbetjent Jensen, Rasmine Nørregaard. Med Personposten: Toldbetjent Wassermann, Doctor Købke. Udenfor Posterne: Greverne F. og E. Reventlow med Tjener; Justitsraad Sommer, Kammerherre, Greve Reventlow med Familie og Følge; Forvalter Schrøder med Famile, Kjøbmand Lorenz. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Skibscapitain Suell, Gjæstgiver Nørgaard; Forvalter Møller; Hr. Lorentzen. Med Personposten: Hr. Matzen; Agent Schierbeck, Apotheker Grundtvig med Kone; Dhrr. Dan, Bergenhammer, og Obel; Rector Rosendahl. Udenfor Posterne: Pastor Ehrenreich med Familie, Forpagter Krabbe; Fru Boeck med 2 Børn; Hr. Boeck, Forvalter Schrøder med Familie, Regim. Chirurg Købke; Gjæstgiver Thomsen; Dhrr. Bing, Sonne, Levitzon og Stoltenfoth; Assessor Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Med Dampskibet Frederik den Sjetter afgik den 29de Marts fra Falster og Møen, til Kjøbenhavn: Pastor Giesing; Søelieutenant Smidth; Mad. Grandjean; Dhrr. Jespersen, Rosen, Bierring og Rasmussen. Forlangte Jndrykkelser. Da naturligviis Ingen tvivler om, med hvilken Dygtighed, Retskaffenhed og Embedsiver Hvededahls Gods bliver bestyret af Jnspecteur Rosenkilde, og da det ogsaa er hver Mand vitterligt, hvor liberal Hr. Jnspecteuren er, og hvor omhyggeligt hele hans Adfærd er indrettet for end ikke at give det Skin af nogen Egennytte, saa tillader man sig at opfordre ham til at besvare følgende Spørgsmaal: Da Landgildekornet præsteredes in natura, var det om end ikke saa meget naturligt, saa dog idetmindste lovbestemt, at der leveredes 1/4 Skp. Korn til Overskud pr. Tde. som Svindingskorn; men nu da Bønderne betale Landgildekornet efter Capitelstaxten i rede Penge, der dog ikke kunne svinde hos Jnspecteuren, tillader man sig at spørge, efter hvilken Lovbestemmelse Hr. Jnspecteuren ikke blot lader sig betale 1 Mk. pr. Tde. Korn over Capitelstaxten, men endog den omtalte Skp. Overskud efter samme Taxt. At Hr. Jnspecteuren er berettiget til sligt, tvivler intet Menneske om, der kjender ham, men det kunde dog være i hans egen Jnteresse at besvare dette for dem, der ikke kjende ham. Naar Hr. Jnspecteuren, har besvaret dette, eller maaskee før, skal man igjen tillade sig at rette et Par Spørgsmaal til ham og Jndfæstninger paa bemeldte Gods, og om hvem de tilfalde, om hans ved Rasmus Snedker foretagne Reparationer paa Godset, m. m. En Fæster paa Godset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Det er en Fornøielse ved Stubbekjøbing at see alle did førende Veie beplantede; kun Skade, at de der plantede Linde ere vel smaae og plantede paa Grøvtkanten, hvilket sidste foraarsager, at ikke alene ingen Gangstie existerer, men tillige at Plantningen bliver nedkjørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
AVERTISSEMENTS. Nykjøbing. Undertegnede har i disse Dage erholdt tilsendt et stort Assortiment nye Prøver af Tapetpapirer & Border, og maa jeg herved bemærke, at Fabrikken siden forrige Aar betydeligt har nedsat Prisen paa Førstnævnte. M. Chr. Mackeprang. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Gode blegede Formelys a 26 Mk. og Spedelys a 25 Mk. pr. Lpd. bekommes hos Nykjøbing den 2den April 1840. F. C. Larsen, Lysestøber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Af Umyndiges Midler under Baroniet Sønderkarles Overformynderie, kan strax imod lovbefalet Sikkerhed modtages til Laans 348 Rbd. 2 Mk. 12 1/2 s., naar man melder sig til Secretair Bagger paa Naahaugegaard pr. Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Auctioner. Møen. Onsdagen den 8de April førstkommende Middag Klokken 12, bliver efter Vedkommendes Begjæring ved offentlig Auction, som afholdes i Nærheden af Oddermose paa Møens søndre Kyst, bortsolgt den sammesteds indstrandede Galease, Delphindkaldet, hjemmehørende i Colberg, ført af Capitain J. G. Tiegs, 94 danske Commercelæster drægtig, 15 Aar gammel, bygget af Eeg, med sammes Master, Bugspryd, Spil, Roer, Vant og Stag, alt efter Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres, og forinden kan erfares paa Undertegnedes Contoir. Stege den 30te Marts 1840. C. Meincke. Over Gaarden No 10 a i denne Kiøbstads Lang gade, tilhørende afgangne Jomfru Frederikke Gierlevs Stervboe, bliver, efter Skifterettens Begjæring, paa Auctionscontoiret afholdt 3de Auctioner Mandagen den 27de April, 11te og 25de Maii førstkommende om Middagen Klokken 12. Denne Eiendom bestaaer af et Forhuus 12 Fag, et Sidehuus 6 Fag, et dito 8 Fag og et Baghuus 7 Fag. Det sidste Grundmuur, de Øvrige Muur= og Bindingsværk, med Tegltag; – hvori er 5 Vindovne og 2 Bielæggerovne; – med tilhørende Grund, Gaardsplads og Hauge. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade, til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende. Nyekiøbing paa Falster, den 2den April 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Den Kjøbmand Henrich Borellas Fallitboe tilhørende Gaard Matr. No. 16 paa denne Byes Østergade, bliver opbuden til Salg ved 3de Auctioner, Løverdagen den 18de April, 2den og 16de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Gaarden, der er særdeles beqvemt beliggende og indrettet for en Kjøbmand, bestaar af 24 Fag Muur= og Bindingsværk med Tegltag, hvoraf 14 Fag vende til Gaden, og 10 Fag til Byens Havneplads, og til samme hører en rummelig Gaardsplads, en anseelig Have og circa 2 1/2 Tønde Agerland paa Byens Mark samt 1 Halvtag paa 4 Fag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den 3die i Gaarden selv. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 29de Marts Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-03
Arvingerne og Creditorer efter afdøde Gaardmand Jeppe. Mortensen Hvid i Høyrebye, indkaldes herved til at fremkomme og legitimere sig og deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter i Boet. Øllingsøggaard den 21de Marts 1840. Ottesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Lollands Falsters Eliske Tiende. at Søndagen den 5 April. No 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Jndenlandske Efterretninger. Som bekjendt har Usserøds Fabrik - hedder det i Kiøbenhavnsposten. - i den sidste roeskildske Stænderforsamling været Gjenstand for omfattende Forhandlinger og Discussioner og den Deputerede, Hr. Kammerraad Drewsen, har i Særdeleshed hertil leveret meget interessante og efter Omstændighederne temmelig fuldstændige Oplysninger baade med Hensyn til den betydelige Capital, som allerede stak i Fabrikken, og til det Uhensigtsmæssige og Ufordeelagtige i at Staten selv optræder som Fabrikant. Endvidere beretter samme Blad, at Hs. Maj. har nu nedsat tvende Commissioner til at undersøge det militaire Varedepots og Usserød Fabriks Virksomhed. Jfølge Meddelelse fra paalidelige Kilder kunne vi derimod forsikkre, at denne Beretning er aldeles ugrundet; det er ikke engang vist om der vil blive nedsat en saadan Commission, skjøndt det vel er sandsynligt. Da imidlertid Kjøbenhavnsposten har bragt Usserød-Fabrikken paa Bane, ville vi hertil knytte et Par bemærkninger. At drive Fabrikker for offentlig Regning, har Principet imod sig, og i Reglen er dette vist ogsaa rigtigt, ligesom det vel og er muligt, at Reglen i nærværende Tilfælde vil holde Stik. Men da man nu har hørt saa meget imod Jndretningen, saa er det billigt, at man ogsaa hører et Par Ord for den. Danmark er hverken Belgien, eller England, eller Frankrig; som Fabrikland staaer vort Fædreland endnu meget lavt i hele Landet (Hertugdømmene iberegnet) er der maaskee 5 Fabrikanter, som kunde overtage Leverancen af Klæde til Armeen. Her kan altsaa ingen saadan Concurrence finde Sted, som i Lande, der have store Fabrikeiere i dusinviis, ja maaskee i hundredeviis, og det er dog noget betænkeligt for Regjeringen at give sig ganske i nogle Privatmænds Vold, hvor Talen er og et saa vigtigt Anliggende. Hertil kommer, at Soldaten for Tiden forsynes med stærkt Klæde, der ogsaa, naar man vil anvende noget meere derpaa, kan blive smukt, og at man har Garantie for, at Jntet udleveres til Armeen, uden det er godt. Skal Leverancen overdrages til Private, er det altid Tvivl underkastet, om Klædet vil blive saa stærkt. Man kan jo vel betinge sig, at Alt skal være prøvemæssigt; men naar nu en betydelig Leverance ikke befindes at være det, saa skal man have Syn og Oversyn, og Soldaten kan imidlertid komme til at mangle Beklædning. Administrationsomkostningerne ved Fabrikken, kunne sandsynligviis formindskes, og ville vel ogsaa blive det; men Velunderrettede forsikkre dog, at Fabrikken svarer Regning. Herom vil man bedste komme til Vished, naar der bliver nedsat en Commission til at undersøge Fabrikken, og, naar det virkelig forholder sig saa, kan det ikke være Nogen mere behageligt, end vedkommende Bestyrere, at denne saa meget omtvistede Jndretning bliver tilbørlig og offentlig bedømt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Den 1ste April 1340 (saa beretter Historien) blev Grev Geert den Kullede (Gerhard den Femte af Holsteen og Stormarn) ved Daggry overfaldet og dræbt i Randers af den jydske Herremand, Ridder Niels Ebbesen til Nørreriis og Brattingsborg. Det er altsaa nu netop 500 Aar siden denne mærkelige Begivenhed tildrog sig; men hverken Historien eller paalidelige Frasagn give nogen tilfredsstillende Oplysning om hvor og hvorledes Samme er tilgaaet. Nørreriis har efter al Rimelighed ligget 3 a 3 1/2 Miil sønden for Randers, i Sabro Herred, hvor endnu forefindes en Stump af et Voldsted, med en derpaa staaende fleerhundredeaarig Eeg, Brattingsborg, hvor Ebbesen antages meest at have opholdt sig, laae derimod 4 Mile, nordvest for Randers, i Kleitrup Søe, paa Grændsen mellem Rinds og Onsild Herreder, og sammesteds sees endnu ligeledes et Voldsted i Søen, hvor Borgen har staaet. Paa hvilket Sted i Randers Grev Geerts Drab skeete, veed Jngen; dog nævner Sagnet en Kjøbmand Holm tilhørende Gaard, formodentlig fordi denne Gaard, ligesom den er en af de anseeligste, ogsaa synes at være en af de ældste i Byen, og derhos ligger i Nærheden af Sønderbro, hvilken sidste Omstændighed man maaskee har antaget at lette Ebbesen og hans Mænd deres, ved Broens Afkastelse dækkede, Tilbagetog; det er imidlertid ikke sandsynligt, at der for 500 Aar siden existerede nogen Bro over den paa dette Sted meget brede Gudenaa, ligesom ogsaa Kæmpevisen omtaler, at Grev Geert laae med sin Hær norden for Randers Strande, hvilket Udtryk hentyder paa et Sund. Rimeligere synes det, at Drabet er skeet paa Slottet Randelsborg; at det har ligget omtrent hvor den nuværende Hospitalskirkegaard er (man opgrov ogsaa her for omtrent en halv Snees Aar siden en af raae Kampesteen mægtig Grundvold); at Overfaldet er skeet vesterfra, og at det har været en Bro over Oustmøllebek ved Landsbyen Hornbek, som Ebbesen har afkastet for at standse Grevens Folk i Forfølgelsen. Men selv og Retmæssigheden af Ebbesens Daad og Bevæggrunden til samme, ere Historiegrandskerne jo endnu ikke enige, og det tør maaskee derfor ansees rigtigst, at man undgaaer at oprippe noget gammelt Saar ved Æresstøtter eller Jubelfester i denne Anledning. Som et sjeldent Exempel paa personligt Mod vil Ebbesens Overfald paa hans Fjende, midt i dennes 4 til 5000 Mand stærke Hær, altid fortjene at opbevares i Historiens Aarbøger. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Som vore Læsere bekjendt, fremkaldte nogle temmeligt stærke og uheldigt valgte Udtryk af Digteren Steen Steensen Blicher mod Eieren af Himmelbjerget et Svar fra denne, som i sin Tid læstes i Aarhuusavisen. Den Maade, hvorpaa Svaret var affattet, har sikkert ikke andet end kunnet støde Enhver, og det glæder os derfor ret, at Redactionen af Folkebladet nu udtaler den almindelige Jndignation, som dette Svar har fremkaldt, ligesom vi og med Folkebladet ere aldeles enige i at Dadlen fornemmelig bør træffe Redacteuren af Aarhuusavisen fordi han har optaget dette upassende Jnserat. At denne Gang ikke Skriftcomiteen er optraadt som Censurcollegium, men at Folkebladets Redacteur, som saadan, har udtalt Misbilligelsen, er en Forandring, som sikkert og maa billiges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Om det projecterede Maskin=Hørspinderi føres der endnu stedse Strid, idet nemlig baade Hr. Drewsen og Professor Ursin formene, at Hr. Groves Beregninger og Udbyttet ere for høit anslaaede. Da det i denne Sag er vanskeligt for den Uindviede at have en selvstændig Mening, kan man ikke andet end glæde sig over denne offentlige Debatte, især da det synes indrømmet fra alle Sider at om end Planen ikke vil bringe Jnteressenterne de af Hr. Grove lovede 30 pCt., vil det hele Foretagende dog stedse yde Deeltagerne en anstændig Jndtægt, og vi haabe derfor og, at Maskin-Hør spinderiet vil komme i Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Prof. C. N. David bekjendtgjør i No. 117 af Fædrelandet at han fra 1ste dennes ophører at være Medudgiver af dette Blad, hvor megen Jnteresse han end nærer for det. Tillige bekjendtgjør de øvrige Udgivere, at Magister D. G. Monrad har forenet sig med dem, ligesom man og af en Subskriptionsindbydelse seer, at Gjødwad er bleven Redactionens Secretair. Væsentlige Forandringer ere altsaa foregaaede med dette Blad, hvilket vi ønske al Held; dog kunne vi ikke undlade ved denne Leilighed at erindre om, at det gaaer med et Blad som med et Menneske, det er nemlig ikke nok at det erkjendes, at der hos Begge findes noget meget Godt og Dygtigt, men det er tillige absolut nødvendigt, dersom et stort Øiemeed skal opnaaes, at Begge tillige besidde Evne til at gjøre sig yndede. Nu vide vi vel, at det er en Umulighed at tækkes Alle, men vi vide og, at man ikke er dæddelfri, naar selv vore Venner jevnlig dadle os; og at dette har været Tilfældet med Fædrelandet kunne vi, forsaavidt vor Erfaring strækker sig, med Bestemthed forsikkre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Jfølge den berlingske Avis er Redacteuren, af Fædrelandet beordret tiltalt for en Artikel med Overskrift: Kongen med Stænderne og Stænderne med Kongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Etatsraad, Rentekammer-Committeret Rothe er den 31te f. M. allernaadigst udnævnt til Conferentsraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Hels. Avis mener, at Stubbekjøbings Borgerrepræsentanter gaae noget vel vidt i at efterkomme, Tidens Ønsker og Offentlighed i Communal-Forhandliger, og at, dersom Mange vilde tage Repræsentanterne paa Ordet, vil der neppe blive levnet dem megen Tid til egne Forhandlinger; thi der findes næsten overalt ligesaavel communale som politiske Kandestøbere. Skjøndt vi ere meget villige til at indrømme Rigtigheden af den sidste Paastand, føle vi os dog paa den anden Side fuldkommen overbeviste om, at Hels. Avisens Frygt er aldeles ugrundet, hvorom den næsten overalt ringe Jnteresse for communale Anliggender vistnok afgiver det sikkreste Vidnesbyrd, ligesom vi og formene, at slige Yttringer, som Hels. Avisens, snarere ville kunne svække end nære Communalbestyrelsernes Beredvillighed til Offentlighed; og at Sandsen for Offentlighed i communale Anliggender fornemmelig skal udgaae fra og vækkes af Repræsentanterne, vil dog vel neppe Nogen betvivle. J Den Frisindede, som udkom den 31te f. M., findes et Digt, hvis Slutningsvers lyder saaledes: Imorgen vil Sandhed kun høres i Land, Imorgen vil Ærlighed gjælde, Imorgen vil Manden sig vise som Mand, Imorgen vil Løgn man kun fælde, Jmorgen Cunctator vil færdes med til, Imorgen – saa skrive vi første April!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Der skal være udgaaet et Rescript om Afleveringen af de specielle Fonds under Collegierne til (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Finantserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
J Generalstabens Bureau skulle til 1ste Juli følgende Forandringer finde Sted, Etatsraad, Archivarius og Registrator Valentiner, Krigscancelliesecretair og Cancellist Thulstrup, Krigscancelliesecretair og Cancellist Thonning samt Volonteur Topp afgaae med 3/2 Deel af deres Gage. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Cand. jur. Crone skal være udnævnt til Auditeur ved fyenske Jnf. Regiment. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Provst Plesner i Lidøe, Kjøbenhavns Amt, er ved Døden afgaaet. Lide Præstekald regnes blandt de gode, Præstetienden svares af 610 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, og Præstegaarden staaer for Hartkorn 12 Tdr. 7 Skpr. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Tanger have Maroccanerne under et Oprør i høi Grad fornærmet de derværende Franskmænd. Om Marschal Valde veed man kun, at han har begyndt sine Operationer; men hvad Resultat de have faaet er endnu ubekjendt. - J Anledning af den saa oft omtalte engelsk russiske Alliance, bemærker et fransk Blad, foranlediget af den ubetydelige Rolle, Frankrig er tildeelt i de orientalske Anliggender, at Frankrig endnu besidder en umaadelig Magt i sin Politik, men ved skrækkelige Midler.