JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-03-23
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboenefter Matros Jens Rasmussen, som har fahret i det Asiatiske Compagmes Tieneste, og paa Skibet Juliane Marie kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Opløber Jens Nielsen Winther, som har fahret i det Asiatiske Compagmes Tieneste, og paa Skibet Prints Friderich kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret. da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Lars Erichsen Hjorth, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste, og paa Skibet Juliane Marie kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Qvarteermand Ole Christophersen, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste, og paa Skibet Juliane Marie kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matios Christian Henrich Steen, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste, og paa Skibet Juliane Marie kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varset, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Paris, den 12te Martii. Her gives mange, som forsikre, at vi i dette Foraar skulle sætte en Armee i Marken paa 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
J nogle Dage har man villet paastaae, at Hr. von Grasse, som har faaet Commanden over Floden ved Brest, dog en skal commandere samme; men ingen veed hvad der giver Anledning til denne besynderlige Gisning. Hr. von Grasse er i Brest. Floden skal ufortøvet gaae i Søen, hvis det er allerede er skeet, og der tales aldeles intet om nogen anden Commandeur. J det mindste er det ligesaa rimeligt, at de i Herrer de la Motte Piquet og Bougainville, skulle hver for sig commandere en Deel af Estadren. - Man vil paastaae, at de 6000 Mand, som bemeldte Flode skal tage om Bord, ingenlunde ere bestemte til Nord=Amerika, men til Øerne under Vinden. Altsaa har det ingen Rimelighed med den 2den Division, der skulle forerne sig med den, som staaer under Hr. von Rochambeau. Det heder ogsaa, at denne General vil overdrage sin Commando til Hr. von Viomenil, og selv gaae tilbage til Frankrig. - Den Escadre, som under Hr. von Barras's Commando er bestemt til Rhode=Island, skal ey tage andre Landgangs=Tropper om Bord, end Rekruterne for den 1ste Division. - J Følge Breve fra Brest laae alle Skibene af Escadren paa Rheden, og ventede allene endnu paa en Convoy med Levnetsmidler, som er afgaaet fra Bourdeaux. -
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Privatbreve fra London melde, at Stormen den 27de Febr. har ved Portsmouth foraarsaget stor Skade; at Tredækkerne Namur, og Royal George have mistet deres Master, og 200 Mennesker ved denne Leylighed sat Livet til Transport skibene med Tropperne ere og saaledes beskadigede, at de neppe i 3 Uger kunde repareres. - Den 30te Januarii er det rige Kongel. Spanske Krigs=Magazin i Alcantara ved Lynild kommen i Brand, og heele Bygningen lagt i Aske. Man troer, at Floden i Brest ikke skal løbe ud førend sidst i denne Maaned, formedelst der forestaaende Jævndogn. J. blant de 25 Skibe, som denne Flode bestaaer af, og som skal gaae til Vestindien, ere 17 beslagne med Kobber, og iblandt disse have 11 bare Metal=Kanoner, hvilke ere meget fordeelagtige i en Træfning. Vi have for nærværende saa liden Mangel paa Matroser, at der ere endnu, naar alle Udrustningerne ere gjorte, over 20000 Mand tilovers. - Freds=Underhandlingerne med Engeland ere virkelig ved det Rommersk Keiserlige og Russisk Keiserlige Hoffes Mediation begyndte; men de første Forslag fra Engelands Side skal manikke have fundet antagelige.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
London, den 9de Martii. Admiral Hoods Flode har været meget velkommen i Vestindien. Den bestod af Skibene: Barfleur paa 90, Gibraltar paa 80, Jnvincible paa 74, Prindsessen paa 70, Prinds Wilhelm og Belliqueur paa 64, Panther paa 60, Thetis paa 32, og Sybille paa 28 Kanoner, foruden 2 Skalupper og omtrent 100 Transportskibe, hvorpaa var det 1ste, 3die og 22de Regiment. Man troer nu snart at faae noget Nyt at høre fra Admiral Rodney, da han er bleven forstærket med disse Skibe. Førend Admiral Hvod ankom, havde Rodner hos sig et Skib paa 90, 14 paa 74, 2 paa 64, 1 Fregat paa 36, 2 paa 32, 3 paa 28, og 1 paa 24 Kanoner, foruden 15 mindre bevæbnede Fartøyer, Bombardeer Gallioter, Brandere &c. Naar man nu regner de 3 Linieskibe dertil, som han har beordret til sig fra Jamaika, saa bestaaer hans Flode for nærværende Tiid af 26 Linieskibe, 10 Fregatter &c. - J forrige Uge er Statsbudet Flindt affærdiget til Petersborg med den Efterretning iblant andre, at man havde udnævnt en Minister til Freds=Kongressen.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Lissabon, den 21de Februarii. Den Russiske Escadre ligger endnu for Anker her paa Tagus, og venter, som man siger, efter Forholds-Ordre fra Petersborg. - Det her nu liggende Hollandske Krigskib, hvorpaa Admiral Byland er, skal være saa ilde tilredt, at det ey er i Stand til at løbe ud.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Fiume, den 6te Februarii. Den 22de i forrige Maaned, Kl. 10 om Aftenen, fornam vi her et temmelig hæftigt Jordskjælv. Om Natten, Kl. 3 1/2 kom det andet, og Kl. 4 det tredie Stød, hvorved alle Jndvaanerne geraadede i Frygt og Forskrækkelse, eftersom de erindrede sig det Jordskjælv, som for nogle Aar siden rasede i disse Egne.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Donau, den 12te Martii. Efterretningerne fra Moldau og Wallachiet melde, at de krigerske Anstalter i nogen Tid have holdt op i Tyrkiet, og at man har stort Haab om, at saasnart den nye Russisk Keiserl. Minister er ankommen til Constantinopel, saa skulle de saa Punkter, om hvilken man endnu ey er eenig, i Mindelighed blive billagte, saa meget mere, som Porten endnu for mange Aarsagers Skyld behøver Fred.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Zürch, den 6te Martii. Om Sagernes Forfatning i Genf kan man ey melde noget Nyt, undtagen dette, at Hs. Majestæt Kongen af Preussen, har sendt et overmaade venskabeligt Brev til Stænderne i Zürch- og Bern, af det Jndhold, at de tilligemed Kronen Frankrig, maatte saasnart som mueligt søge at tilveiebringe og befæste Roligheden og Eendrægtigheden i Gens, eftersom Hs. Majestæt behagede at tage stor Deel i denne liden Republiks Vedligeholdelse. Begge de Deputerte fra Zürch og Bern ere endnu i Gens, og arbeyde desto ivrigere, da de vide, at de bedækkes af den store Ørns Vinger.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Neder=Rhin, den 17de Martii. Tilkommende Sommer forventes Hs. Keyserl. Høyhed, Storfyrsten af Rusland, til Wien, hvor man allerede tillaver Belvedere for Høystsamme; efterat denne Prinds nogen Tid der har opholdt sig, vil Høystsamme, som man fornemmer, besøge Jtalien, og reyse tilbage igiennem Frankrig, Holland, og Dannemark.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Haag, den 17de Martii. Fra London er ankommen en Coureer, som har medbragt til en af de fornemste Lemmer i Regieringen meget vigtige Depecher, der skulle angaae den Mediation, som det Russiske Hof har foreslaaet. Man siger, at Republiken vil antage et System, der er gandske forskiælligt fra det, som samme hidindtil har fulgt, dersom Engeland ikke skulle ville giøre antagelige Forslag. Man forsikrer og, at der paa Hoffernes Forrestilling i Wien og Petersborg allerede ere gjorte nogle Forslag, af det Engelske Hof til et almindeligt Forliig; men at samme have været af den Beskaffenhed, at de Bourbonniske Hoffen i ikke have kundet antage dem. Saa meget er imidlertid vist, at der ere Underhandlinger i Værk, som Lord North selv har tilstaaet i Parlementet. - Man siger, at vores Chef d'Escadre, Soutmann, skal gaae med 8 Krigskibe til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Warschau, den 10de Martii. J Resow har følgende for nyelig tildraget sig: Mar havde i nogen Tid i Bernhardiner=Klosteret sammesteds underholdt 4 Biørne for at bevogte den store Gaard, hvilke ved om Dagen bleve lagte i Lænker, men om Natten løsladte, for at forekomme alle Angreb af Tyve, og kunde altsaa gaae ganske frie omkring i Gaarden; men det hændte sig, at da Gartnerens Kone en Aften, henimod Kl. 10 kom hjem med sine to Døttre fra en Besøgelse, og maatte passere igiennem en liden Gaard, som stødte til den, hvori Biørnene vare, saa klavrede disse over Skillerums=Muren, som neppe var 10 Foed høy. De anfaldt derpaa de trende Personer paa en glubende Maade. reve dem i Stykker, inden nogen saa hastig kunde komme dem til Hielp, og aad den halve Deel af dem op. Den følgende Dag bleve vel alle Biørnene ihielskudte, dog kunde dette kun hielpe for Fremtiden. Formodentlig vil dette ulykkelige Tilfælde hielpe til endelig engang at faae den Sædvane afskaffet, som man hidtil her i Landet har brugt, at sætte Biørne i Steden for store Hunde til at passe paa Husene om Natten.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Warschau, den 14de Martii. Fra alle Egne i Litthauen meldes, at denne Vinter har været overordentlig stræng. De hvide Ulve have, 10 a 12 i Tallet sneget sig ind i Landsbyerne, ved at angribe og sønderrive Børn, foraarsaget den største Forskrækkelse, og have næsten ikke ved Skyden villet lade sig bortdrive.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Hanau, den 13de Martii. Jmod al Formodning er det Frie=Korps, som man vilde oprette for Kronen Engeland paa 830 Mand, i en Tid af 2 Maaneder virkeligen bleven fuldstændig samlet, har allerede Mundering og Vaaben og er opstilt i sine ordentlige Geleder. Tilløbet var saa stort, at der mange Dage kom 30 a 40 Mand Henimod Slutningen af denne Maaned skal dette Korps, som det heder, marchere af. - Den 9de huj. ere de Anspachske Jnfanterie= og Jæger=Regimenter ankomne her til Vands paa Maynstrømmen, og i Gaar tilig brækkede samme til Lands op herfra til München tilligemed de Hessen=Hanquiske Jæger Recruter.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Helsingøer, den 26de Martii. Den 23de huj. indkom fra Nordsøen 6 Galioter af og fra Bremen med Ballast til Libow, 1 af Bremen fra Hamborg med Stykgods til Memel, i stor tremastet Galliote af og til Dantzig fra Amsterdam, i dito af og til Dantzig fra Ostende, 1 Engelsk fra Nye Castle og i dito fra Skotland, begge med Steenkul til Kiøbenhavn ; og fra Østersøen 3 Svenske fra Kiøbenhavn til Gothenborg. Den 24de huj. indkom fra Nordsøen 4 af og fra Bremen til Libow. 1 Dansk Hukkert af Faaresund fra Bourdeaux med Stykgods til Kiøbenhavn; samme Dag ankom fra Østersøen 1 af og fra Colberg med Staver til Cork i Jrland, i Brigantin af Riga fra Kiøbenhavn, hvor samme har overvintret, og havt Haverie. Den 25de huj. indkom fra Nordsøen 1 Engelsk fra Parmouth til Dan tig, i dito fra Skotland med Steenkul til Kiøbenhavn, Skipper R. Jensen af og fra Christiania til Kiøbenhavn, 6 af og fra Bremen til Libow og Memel, 1 af og til Dantzig fra Liverpool med Salt, 4 Svenske fra Gothenborg med Sild til Stockholm, 1 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 1 Brigantin af Hamborg, som i Stormen om Natten imellem den 24de og 25de havde stødt an paa Svineboderne ved Svenske Vallen, 3 Mile uden for Cronborg, hvor det blev meget læk, og fortsatte Reysen til Kiøbenhavn, efterat den havde faaet Loots om Bord, uden at komme her til Ankers Det berettes ogsaa, at der paa samme Tiid er forulykket i Svensk Fartøy fra Gothenborg med Sild, hvad den af samme kan bierges, vides endnu ikke. J Sundet ligge 30 Skibe af adskillige Nationer, destinerede til Nordsøen, deriblant i til Tranquebar, 1 til Kysten Guinea, 1 til St. Croix, 1 til Stract Davis, alle 4 af og fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Kiøbenhavn, den 26de Martii. Den 12te Febr. h. a. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Christian Hoesøe til Hof=Guld= og Sølv-Taffel Arbeyder. Den 5te Martii Kammerraad og Bergforvalter i Gieschenhagen, Frederich Carl Jansen, til at være tillige Amtsforvalter i Travendahl.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Efter Kongel. allernaadigst Tilladelse blev Hr. Johannes Ewald, Danmarks største Digter, den 23de hujus om Eftermiddagen begraven paa Trinitatis Kirkegaard. Liiget blev baaret af De Herrer Decani paa det Kongel. Communitet, og Følget bestod af 124 Personer af den Geistlige=Lærde= og Krigstanden. Paa Pladen af Kisten, som var sort, stod følgende Jndskrift, forfattet af Søe=Lieutenant Sneedorff: Sallig er den Mand hvis Roes er Sandhed. - Johannes Ewald er fød den 18de November 1743, er død den 17de Martii 1781. - Det er Sandhed, at han var en ædel Digter. Det er Sandhed, at han sang ofte og herlig om sin Gud. Det er Sandhed, at han nedlagde sin Harpe ligesaa uvanhelliget, som David sin. Om Aftenen blev den Afdødes sidste dramatiske Arbeyde, Syngespillet Fiskerne, opført paa den danske Skueplads. Ved samme blev efter allerhøyst Kongel. befaling Digterens Minde høytideligholdt paa følgende Maade. Saasnart Hs. Majestæt og det Høy=Kongel. Huus var ankommen, og havde taget Sæde, lod en klagende Simphonie sig høre. Efter at samme var til Ende, gik Forhenget op, og en halv oplyst Lund, i hvis Midte stod paa en Forhøyning af nogle Trin et lidet Marmor Alter, hvorpaa var en Urne med Digterens Navn, lod sig see. Da den Afdøde forlod Verden med den roelige Samvittighed, at han aldrig i sine Skrifter havde fornærmet Religionen og gode Sæder, men tvertimod i de fleeste gjort sit til sammes Forherligelse, viste Religionen sig alvorlig og roelig i Sløer med et Guld Scepter paa den høyre Side af Alteret. Fra den anden Side nærmede sig den tragiske Muse, som Jomfrue Møller forestillede, i hviid Sørgedragt med Diademer paa Hovedet uden videre Attribut, og holdende den Krands i Haanden, som hun havde bestemt sin Yndling, beklagede i nogle smukke Stropher, forfærdigede af Hr. Lieutenant Abrahamson, men som Rummet ikke tillader os at anføre, Tabet af Digteren. Ved de sidste Ord af bemeldte Stropher trinede Melpomene op til Alteret, og lagde Krandsen om Urnen. Religionen, som hidindtil havde staaet stiltiende og uvirksom eftersom Templerne alleene er Stedet til dens Tale og Handlinger, vendte sig derpaa til Urnen, og med sit Øyekast gav bifald til den billige Ære, som Musen beviste Digteren. Herpaa styttede Musen sig i en sørgende Stilling paa Alteret, indtiDækket faldt, da en Sørge=Musik igien begyndte, og den overordentlige store Forsamling af Tilskuere tilraabte Kongen og Kongehuset Velsignelse og allerunderdanigst Tak for den Ære der var bleven beviist Digteren. Monarken har givet endnu et Beviis paa sin Naade for den Afdøde, i det Allerhøystsamme har befalet, at hans Vertinde, Madame Skou for den moderlige Pleye hun har givet Digteren i hans Sygdom, skulde nyde i Erkiendtlighed 100 Ducater af Theater, Kassen.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Nestkommende Søndag den 25de Martii bliver anlagt Hofsorg for Enke=Dronningen af Portugal, som bæres i Uger. Cavaliererne bærer sorte Klæder med silke Knapper og Knaphuller, blanke Kaarde og Spænder, de først 12 Dage sorte, og de sidste 8te Dage hvide silke Strømper. Da merne bærer de første 14 Dage sorte silke Klæder, med sorte og hvide Baand, og de sidste 8te Dage med braagede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 31. Procurator Schmidt, contra Sognepræst Hr. Diderich, Topp. No. 12. Baron von Leyen, contra Friderich Ludolpl. Gustmeyer, paa hans Broder Carl Emanuel Gustmeyers Vegne. No. 62. Kiøbmand Holm, contra Proc. Schou, paa eendeel Hillerød Beboeres Vegne. No. 40. Jacob Kiøbke, contra Niels Hansen. No. 24. Mægler Jørgensen, contra Søren Lykke. No. 25. Hans Lindberg, contra Haagen Bonde og Morten Sacho. No. 35. General-ConsulFenvik, contra Meulengracht og Diston. No. 36. Niels Olsen, contra Cancellieraad Neergard.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Landhuusholdings=Selskabet. Nestkommende Torsdag den 29de Martii holder Selskabet. til Erindring af Hans Majestæts Fødsels-, som dets Stiftelses Dag, sit aarlige Premie=Møde i Overværelse af sin høye Patron Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen og Eftermiddagen Klokken mod 5 Slet præcise. Kiøbenhavn, den 26de Martii 1781. C. Martfelt, Selskabets=Sekretær.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Da der nu ved den Kongel. Danske Porselins=Fabrike i Kiøbenhavn er et temmeligt Forraad færdig af alle Sorter Bord=Tøy af forskiellig Godhed og Udseende, saa bliver herved bekiendtgjort, at der begyndes at sælge heraf den 2den April dette Aar. Dog tiener enhver til Efterretning, at af de første Nummere eller bedste Gods ikke endnu kan overlades uden i heele Stel; da derimod af Middel Gods og Udskud, fornemmelig af Fabrikens først forfærdigede Porselin, kan faaes efter Behag end og stykkeviis. Og da mange, saavel her i Staden som i Provindserne, have begiert at faae af Fabrikens ildfaste Steene tilkiøbs, som hidtil ikke vel har været giørligt, saa, for dermed at tiene Vedkommende, er det nu og tilladt at overlade af samme til saa billige Priser som mueligt. Disse ildfaste Steene falde af forskiellig Størrelse og Dannelse, alt efter det Brug, de skulle anvendes til, vil og findes meget varige især til de almindelige Haandteringer; Men, for at kunne bruges til visse Fabriker som Glas=Kobolte eller Smelte=Ovne, maatte de efter ethvert Brug paa en sær egen Maade beredes, hvilket og kunne skee, naar saadant forud tilkiendegives.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Den Kongel. Danske Porselins Fabrike, den 23de Marts Ved Tal=Lotteriets 189 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 53, 64, 50, 24, 66.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Den 24de Martii lagde et her overvintret Russisk OrlogsSkib ud paa Rehden.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Paa Løverdag den 31te Martii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Fra den 17de til den 24de Martii h. a. ere her i Staden copulerede 11 Par, fødte Drenge 26, Piger 27, tilsammen 53, døde Mænd 20, Qvinder 14, Drenge 20, Piger, 14, tilsammen 68; ere altsaa 15 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 7 Brystsyge 6. Feber 1. Forraadnelses=Feber 1. Gicht 1. Hidsig Feber 2. Hoste 1. Jnflamation 2. Kighoste 1. Koldbrand 1. Kopper 1. Mæslinger 10. Skiørbug 2. Slag 16. Svindsoet 3. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder, 4. Vattersoet 1.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Døde. J Kiøbenhavn den 21de Mart. Jomfrue Diderike Maria Dreising, 33 Aar; den 25de huj. Hr. Oberstlieutenant August Wilhelm Horstman, Commandant og Slotsforvalter paa Rosenborg Slot, 82 Aar; Hr. Etatsraad Hans Lunde, Deputert i Admiralitets og Commissariats Collegio, 61 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 37 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 24 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 23 1/4 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 29 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 28 1/2 pro Cento. Sognepræsten Hr. Peter Thuus 2de originale Tanker, den første, at det Ord Framen i Latinen, som Tacitus de moribus germanorun. Cap. l. vidner at have sin Oprindelse af de Nordiske Folkes Sprog, ikke kommer efter Lexicorum Foregivende af ein Pfriem i Tydsken, men rimeligere af de Ord Fram ad i Jydsken, som de gamle Cimbers Moders=Maal, og den anden, at Maria den hellige Moder har været Josephs ægte Kone, og haft efter Jesu Fødsel Børn ved ham, sælges i Hadersleb hos Bogtrykker Luckander, i Ribe hos Hr. Or gamst Nissen og Hr. Matthias Lange Thun. Sir Carl Grandlions Historie, i en Samling af Breve, af Sammel Richardson, oversat af Engelsk, tredie Deel, har forladt Pressen, og bliver, ligesom de to foregaaende, de Herrer, Subscribentere tilbragt. Prisen er, efter Subscriptionsplanen, for disse 41 Ark 5 Mk. 2 s. paa Tryk= og 7 Mk. 11 s. paa SkrivPapiir. - For, saa meget mueligt, at undgaae Defecter, overlades intet Exemplar til andre, end dem, der subscribere paa hele Verket. Paa Skrivpapiir modtages ikke længer Subscription. Amberg, i Skindergaden No. 78 og 79.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Thomas Nielsen Bye= og Herredsskriver udi Vor Kiøbstæd Sæbye udi Aalborg. Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, og Kiøbmand Jess Hansen Ell sammesteds, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som udnævnte "Opbudsmænd i Kiøbmand Christian Basballes Boe i Fladstrand, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercurius, samt Aalborg Jydske Efterretninger, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle bemelte Christian Basballes inden= og udenlandske Creditorer, at melde sig hos dem, inden den i Loven fastsatte Tid, for at beviisliggiøre deres i Boet havende Fordringer. og skal saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses. for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 12te Januar. 1781. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1781-03-26
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Bye- og Herredsskriver Thomas Nielsen udi Sæbye og JestHansen Eil sammesteds, Bevilling, at maa, som Opbudsmænd, indkalde udi Aviserne Creditorerne udi Christian Basballes Boe i Fladstrand. Allerunderdanigst læst ved Horns Wenneberg Herreders Ret Mandagen den 5te Febr. 1781. og protocolleret Fol. 234, A. Brychmann. P. Esbach. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre-Jyllands Landsting Onsdagen den 21de Februar. 1781. under No. 2. F. Schinkel. protocolleret af Hauch. Bliver herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske tydske Mercur, og de Aalborgs Jndske Efterretninger, indkaldet, alle de, saa vel inden som udenlandske, der maatte have noget at fordre udi Kiøbmand Christian Basballes Opbudsboe i Fladstrand, det være sig efter Obligationer, Vexel Breve, Kiøbmands Regninger eller deslige, for os, som udnævnte Opbuds=Commissarier, at møde eller møde lade, inden den i Loven fastsatte Tid, deres Krav og formeentlige Ret at anmelde og beviisliggjøre, da de skal vederfares Ret; de som herudi maatte befindes forsømmelige, tabe efter saadan Tids Forløb al Ret til Opbudsboen og dens Vedkommende. Næstkommende 23de April er ellers berammet en Session udi Opbudsboen i fornævnte Fladstrand, og skal da blive imodtaget de retmæssige Fordringer, som til samme Tid og Sted maatte fremkomme, formodende at de som noget skylde dertil, iligemaade indfinde sig og betaler deres Debet, hvorved Bekostninger paa Søgsmaal kan forekommes Sæbye, den 12te Mart. 1781. Th. Nielsen. Jess Hansen Ell.