JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
3 a 4 Værelser med Kiøkken og øvrige Beqvemmeligheder, samt særskildt Gaardsplads, ønskes til Paaske Flyttetid 1820. Addresse-Contoiret giver Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Udsalgspriserne for grøn Sæbe fra Fabrikkerne her i Byen er fra i Dag af forhøiet til 600 Rbdlr. pr. Tønde paa 2 Maaneders Credit, og 58 Rbdlr. pr. Tønde mod contant Betaling strax i Partier. Enkelte Fierdinger 15 Rbdlr. og Ottinger 7 Rbdlr. 3 Mk., som betales Contant. Aalborg den 27de December 1819. Da jeg har bragt i Erfaring, at Uberettigede forøve Jagt paa mine Enemærker, saa bekiendtgiøres herved, at de for Eftertiden haver at afholde dem fra slig ulovlig adfærd, og de ellers kan vente at vorde tiltalte og straffede i Medhold af de Kongel. Anordninger. Sohngaardsholm den 30te Decbr. 1819. Kragh.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
En nye Fyrre Dragkiste med Laase og Maling, tienlig foren Tienestepige, er at faae tilkjøbs for billig Priis. Anviisning faaes paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Designation over de i Undertegnedes Collection faldne Gevinster i Fortsættelsen af det 66de Classe=Lotteries 2den Afdeling: Løbe No. 628 Ambe 4, 158 1926 - 13, 97 1 a 25 Rbdlr. Sølvmynt. 626 4, 156) a 3 Rbdlr. Sølvmynt. Aalborg den 26de Decbr. 1819. Grønnerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
3 a 4 Værelser med Kiøkken og andre Beqvemmeligheder paa en reel Gade, er for en honet Familie til næste Paaske Fløttetid at faae til Leie. Addresse-Contoiret anviser. At Undertegnede fra Dags Dato ere assosierede under Firma Henningsen & Rybsahm, dette undlade vi ikke herved al bekiendtgjøre, i det vi tillige anbefale os paa det bedste. Aalborg den 15de November 1819. H. Henningsen. A. Rybsahm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Fine Formelys til 6 a 8 pr. Pd., Christiansfeldter Støbning, faaes til billig Priis paa Graven No. 113. Talg imodtages og til saadan Støbning, imod billig Betaling. Sammesteds faaes god Blanksværte paa Flasker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Nylig har forladt Pressen i Randers: Jnteressante Seener af Feldttogen i Aarene 1812 og 1813, i Breve til en Ven romantisk fremstillede af en Officeer. Oversat af J. M. Elmenhoff. Heftet 3 Mk. 8 s., Rottbøll Sadolin. hos God jydsk Ost i lispund og pundeviis, fint Hvedemeel, Citroner, tørre Kirsebær, m. m., faaes hos S. Mørch, paa Allgaden. Leie Bibliothek for Moerskabslasning bliver aabnet hos Undertegnede førstkommende Nytaar 1820, hvortil Læsere indbydes. Endskiøndt Samlingen af Bøger hertil er temmelig betydelig, saa bliver dog endnu alleslags Moerskabs Bøger, endog enkelte Dele af Bøger, kiøbte af Aalborg den 22de Decbr. 1819. Thomas Kiergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de October sidstleden som snarest muligt vil blive læst inden Hassing Refs Herreders Ret og den Kongelige Lands=Overret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne og alle dem, som formene sig at have hvilkensomhelst Fordring i Kirkesanger og Skolelærer, Niels Peter Kjers Opbudsboe i Snedsted Sogn og Bye under Thisted Amt, til, inden Aar og Dag, sub poena præclusi et perpetui silentii, at fremkomme for undertegnede Skifteforvalter med saadan deres Krav, og samme at beviisliggiøre. Westervigkloster den 4de Decbr. 1819. Lischer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Auktioner. Den til Afholdelse paa Raadstuen her i Byen Løverdagen den 8de Januarii førstkommende bestemte Auction, over en Obligation stor 8000 Rbdl. Sedler fra Christian Thrauei Frederichshavn til Hr. Capitain og forrige Commandant v. Müller ibid., bliver ikke foretaget. Hiøring den 26de Decbr. 1819. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Jfølge Dom og Jndførsel lader Lodsoldermand Hr. Jens Casper det af Snedkermester Jens Jensen Lindums Enke beboede Sted her i Byen, stille til trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Stedet selv til følgende Tider, 1ste Gang Onsdagen den 12te Januari førstkommende, 2den Gang Onsdagen den 19de og 3die Gang Onsdagen den 26de Januar næstefter, hver Dags Eftermiddag Kl. 3 slet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Bemeldte Huus er for faa Aar siden af nye opbygget, ligger tæt uden for Byens søndre Bom, i Nærheden af Havnen, lige ved Landeveien til Sæbye og er skikket til Boepæl for en Kiøbmand eller anden Familie af Mellemstanden. Conditionerne ligge forinden til Eftersyn hos Herr Procurator Hassing her i Frederikshavn, som tillige foreviser Eiendommene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-12-30
Bye- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 1ste December 1819. Westenholtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Tiden iler, Dagene henrinde og Aaret endtes. Ved den, som stedse kan kaste tilfreds Tilbageblik paa sin udførte Jdret i Tiden. Det henrunde Aar vil ved første Øiekast synes at vise enslags blid Stilhed i sin Karakter, men ved det dybere Blik finder man det være den hentærrede hertiske Mathed, kuns af og til afbrudt ved enkelte krampeagtige Spræt, som den almene Afmagt giorde yderst vigtige. Jngen Vinter satte Skillerun imellem dette afvigte Aar og dets Forgænger; det forrige Efteraar og dettes Foraar fløde sammen uden kiendelig Overgang. Foraaret var blidt, Sommeren exempelløs brændende hed, men fra Høsten antog Veirligets Gang den sædvanlige Karakter, blev foranderligt og Aaret endtes i med netop det Vinterveirligt, som vi fra forrige Tider altid vare vante til at see ende Aarene. Jordskjælve, Orkaner, heftige Naturomvæltninger, vare sieldne. Vel hævede Jorden lidet hist og her, men det skeer hvert Aar, snart paa eet snart paa et andet Sted, og sædvanligen langt hyppigere end i dette henrundne Aar. Vel rasede Vindene stundom, og i det Vestindiske Øhav end- og eengang med en ganske ualmindelig Voldsomhed, men ved et Overblik over det Hele finder man dog Stormens og Uveirets Voldsomhed langt ringere end i de fleste andre Aar og Europas Kyster i det mindste vare hyppigen langt mere bestrøede med strandede Skibes Vrag og Druknedes Liig. Krigens ødelæggende Glavind var slet ikke blottet i vor Verdensdel, og hvor det brugtes i andre Verdensdele, skiønnes det at have været for døvt til at bugge dybe Saar, skrant derfor ikke just mindre farlige eller uhelbredelige. Derimod ødelagde den frygteligste Armod, Næringsløshed, Natur- og Flidsproducters Uafsættelighed de fleste Lande ved at frembringe en Stag nation i alle Omløbskanaler, og Godtkiøb, et lan frygtelige Onde end Dyrtid, bragte Tusinder til Tiggerstaven, ja vel og til Graven. Ved et Oversyn over de enkelte Lande paa Jorden finder man Freden at herske i de tre Verdensdele og kuns paa nogle faa Punkter i den fierde Verdensdel Krigens altfortærende Fakkel blusse og brænde i Stæder og Byer, Europas samtlige Stater levede ikke blot i Fred, men vel og Venskab med hinanden indbyrdes. J Asien saaes pel enkelte Smaafeider i Tyrkirt mod oprørske Satraper og imod Persiske Nabosatraper. De Jndiske Oplands var fordermeste endt i det veide mod Briterne. førster. delse og en fuldkommen Freds Gienoprettelse dog var foregaaende Aar ved tales Fald, hvis endelige Fuldbyrdette nu henrunde Aar forbeholdet. J det hele fortie Historien. Paa Afrikas Sydpynt forsøgte vel røverske ne Assens Krigertoge i Aaret 1819 liden Ændsning i Kaffere at forstyrre Roligheden ved Jndbrud over de Britiske Besiddelsers Grændse, men en hastig og kraftig Tugtelse lærte dem snart at begræde deres dumdristige Formastelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Spaniens Konge berøvedes ved Aarets Begyndelse af Døden begge sine Forældre og en elsket Gemalinde, hvis gemangel, Handelsdvale, hyppige Ministerskifter, Ar Tab en Saxisk Prindsesse dog senere har erstattet. Penresteringer, Sammensværgelser, Banditfeider, Frimurerforfølgelse, Jesuitvæsen og Gulfeber ere Grundtrækkene i det ulykkelige Spaniens Historie. Sæden til mange af Rigets Ulykker lagdes under den Franske Anmasningsfeide, til andre var den lagt længe iforveien. En stor Expedition udrustedes til Amerika, men Pengemangel bindrede dens Afgang, Complotter og Gulfeber skilte Tropper aldeles ad. Spændingen med Portugal er voxet siden Kongernes Besvogring ophørte ved Spaniens Dronnings, Partnaals Konges Datters Død, og ligesom Nordamerika ruster til Orlog i den nordlige, ruster ogsaa Brasilien i den sydlige Hemisfære, og det er kuns ved Englands Venskab Fred skal kunne vedligeholdes om Mægling er mulig. - Frankrig, som i Slutningen af det forrige Aar befriedes fra at holde fremmede Hære i sit Skiød, synes at vinde i indvortes Rolighed; Partierne forene sig mere og mere; mange Landforviste tillades efterhaanden at komme tilbage til Riget; det forstyrrede Finantsvæsen hielpes ved udenlandske Laan; Handelen begynder igjen at give Tegn til engang i Tiden at kunne komme noget igang igien; Fabrikvæsnet begynder ogsaa igjen at opspire, og de dybe Saar, som Republikens og Keiserens mangeaarige Krige og Landets store indvortes Rystelser sloge, ville engang kunne forvindes. Jmidlertid er og bliver der længe stor politisk Meeningsforskiellighed i Landet, og om Kongen end nok saa ofte skifter Ministre, træffer han dog aldrig nogen, som forener alle de stridige Factioners Tillid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
J England, hvis alderstegne Konges skrøbelige og sindsvage Tilstand vedvarer, aabnedes i Begyndelsen af Aaret et nyt Parliament, hvori Ministrene have beholdt en afgiørende Stemmeflerhed. J Handel og Fabrikvæsen har nogen Tilbagegang fundet Sted, og Fabrikegne nes mange brødløse eller karrigt aflagte Arbeidere, lode sig villigen lokke af nogle af Nationens foragtede Afskum, Hunt, Watson og andre af samme Art, til oprør agtige Bevægelser; men Regeringen dæmpede disse ved kraftige Forholdsregler, dem Parliamentet siden har billiget og tillige givet Regeringen en udvidet Magt i Hænde til Uroligheders Dæmpelse i Fødselen og Ophavsmændennes vedbørlige Afstraffelse. Nederlanden lide under en uhyre Statsgield og nogen Spænding imellem de sydlige og nordlige Provindser. Handel og Fabrikker ere igjen i Opkomst. De Ostindiske Coloniers Tilstand synes imidlertid ikke ganske ønskelig. - De Tyske Staters indbyrdes Forholde ordnes mere og mere, deels ved Forhandlinger paa Forbunds mødet i Frankfurt, dels og ved er Ministermøde i Vien. Stemningen i adskillige Klasser har været slet og især have de Tyske Studenter vanæret sig ved Forbindelser af politisk Natur, hvilke dog ved Regeringernes Aarvaagenhed ere gjorte uvirksomme. Nødvendigheden har fordret, at der maatte lægges Kapsun paa de politiske Skribenter, og der er indført en ny Trykkerets Ordning. - Forfølgelser i Tyskland og nogle af dets Nabolande imod Statsborgere af en afvigende Troesbekiendelse, ere en Skamplet paa Tidsaanden. - Fra Sveits udvandrede en Coloni til Brasilien. -  Italien sukker under to Ulykker, Jesuiter og Røvere. - Paa de Joniske Øer udbrød Oprør, men det blev dæmpet med Vaabenmagt. - Tyrkiet sønderslides af indvortes Uroligheder og Statholder nes Selvraadighed. Keiseren har et Par Gange skiftet Ministre og straffet Armenierne for Underslæb ved Mønten. Hist og her i Riget raser Pesten. - Ruslands vensælle Monarch forbedrer sine Undersaatters Kaar ved at bryde Livegenskabets Jernaag. Odessa blev Frihavn til stor Baade for de sydlige Provindser. - Sverrigs Monarch har taget nye og kraftige Forholdsregler imod Smugleriet og den derved overhaandtagende Yppighed, vilket dog endnu ingen Virkning har kunnet vise paa Pengevæsnet, men Coursen har forværret sig betydeligen. J Skaane holdtes en stor Lystleir, som ogsaa Norske Tropper bivaanede. - Norge lider af Pengemangel og Producternes Uafsættelighed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
I Amerika føres Feiden vel endnu imellem Spanien og de i nogle af dets Colonier omstreifende Bander, som belægge sig selv med Navnene Uafhængige eller Oprørere, (Jnsurgenter), men som dog blot ere sammenløbne og tildeels pressede Røverhobe under Anførsel af nogle Lykkeriddere, som Lykkens bizarre Luner udstødte af retskafne Menneskers Samfund og giorde til Fædrelandsfiender og Jldgierningsmænd. Engelske og Franske Krigere, som ved Freden vare komne ud af Brød, og lovede sig Guld og grønne Skove hos Sydamerikas uretteligen kaldte Friheds Forfægtere, tyede did i store Skarer, inddeelte i regelmæssige Regimenter og Corpser, men uagtet de Spanske Hære formedelst Moderlandets overordentlige Svaghed og andre Omstændigheder aldeles ingen Understøttelse. haver kunne erholde hiemmefra, og de ved Strid med Fiender og et usundt Klimat dagligen maae svækkes, have Oprørerne dog ikke kunnet give deres Magt nogen kjendelig Udvidelse, hvilket tilfulde viser deres Uformuenhed og Mangel paa Hielpekilder. J Colonierne ved Plata strømmen, hvor en uafhængig Republik er oprettet i Buenos Ayres, have Spanierne i lang Tid slet ingen Tropper havt, saa at der ingen Feide har fundet Sted. Den oprørske General Artigas, som holdt sig imellem Platastrømmen og Brasiliens Grændse, og hverken erkiendte Spansens eller den Buenos-Ayriske Republiks Herredømme, men selv vilde være afhængig Herre, skal være fangen af de Portugisiske Hære i Brastlien. Chille er ganske i Oprørernes Hænder, Peru i Kongsmændenes imedens dets Havne blokeres og Handelen forstyrres af Oprørernes Admiral, den drabelige Skotske Eventyrsøger Lord Thomas Cochrane. J Landene sønden om den Mexicanske Bugt have de kongelige Tropper under den tappre og grusomme Morillo, nu Greve af Carthagene, og Oprørstropperne under Bolivar stredet med afvexlende Lykke, dog synes den i den sidste Tid at have smillet mest til den Sidstnævnte, der ved talrige nye Tropper fra Storbritanien har faaet jevnlig Forstærkning, hvilket ikke er faldet i Morillo's Lod. J Mexico er Oprøret ganske dæmpet og Spaniens Vælde grundfæstet. Franskmændenes Coloni i Texas rømmedes og blev til Intet. Floriderne vare ved et formeligt Fordrag imellem Spanien og Nordamerikas Forenede Stater, overdragne til disse, men Kongen af Spanien undslog sig for Gyldigkiendelse af Fordraget, og Staterne ville derfor, som det synes, sætte sig med Magt i Besiddelse af hvad de i Mindelighed ikke kunne erholde. England virker herimod, og vil enten have den store Spanske Øe Cuba for at kunne holde Staterne Ligevægt i Vestindien, eller og at Spanien Skal beholde Sit. Staterne ruste til Orlog, og muligen vil Sværdet i den forestaaende Sommer afgiøre hvo der skal have Overmagten i Vestindien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
De Forenede Stater ere for Tiden i en yderst skrantende Forfatning, uden Handel, uden Omsætning, uden Ere dit. Muligen lægge Regeringen mere an paa Udvidelser, end de først opvoxende Staters Tarv udfordrer. Fra Amerika drives endnu, som før, stærkt Sørøverie, vel for det Meste for Nordamerikansk Regning, men under Sydamerikanske Capere og Flag, dog synes disse Sørøverier nu snarere aftagende end tiltagende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Danmarks Stilling ved Aarets Begyndelse syntes smilende. Kornudførselen var levende og Priserne høie; men disse faldt, og aldrig tabte Danmark mere ved Kornhandel, end i dette sidste Aar. Høsten var i det Hele god, men nu ere Kornvarer uafsættelige udenlands. Fiskerierne mislykkedes. Kvægudførselen er aftagende og utilstrækkelig, Søhandel og Fragtfart er ophørt; ingen Rimisser komme ind, men Fremmedes Tratter skulle dækkes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Ved et kongeligt Laan udenlands blev landsfaderligen før get for at afhielpe Undersaatters ved Pengemangelen foraarsagede Trang, og dette bidrog til at Vexelcoursen, som ved Aarets Begyndelse var tegnet 245, var nede i 212, men Tidens Tryk i Aarets sidste Halvdeel bragte den igien op til 315. Ved ypperlige Anordninger sørgedes landsfaderligen for Landbrugets, Handelens og Skibsfartens Fremme og Landsaaternes Lykke, Forholdet med uden landske Magter vedligeholdtes venskabeligt, og det hidtil uopgjorte Mellemværende med Norge jevnedes til giensidig Tilfredshed. Saaledes sørger Kongen, som Landets Fader, utrætteligen for sine Børns Lykke, og ved at ønske Landet i de kommende Aar Himlens bedste Velsignelse, anraabe vi Forsynet om at holde sin beskiermende Haand over Kongen og hans Huus, som over hele Landet, over Alle i enhver Stand og Stilling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Pairernes Kammer lod den 10de d. M. ved en Deputation overrække Hs. Majestæt den sædvanlige TakAdresse, hvori det blandt andet hedder: "Hvad de opvaagnende fordærvelige Meninger angaaer, som true de helligste Gienstænder og meest ophøiede Personer, da er det Tid, at hæmme Partie-Aandens Excesser og opretholde hiint Charte, som det erkjendtlige Frankrig har sin Konge at takke for, der nylig selv erklærede, at han har kaldet til at dæmme for Revolutionernes Afgrund."J Sit Svar behagede det Hs. Majestæt, at bevidne Kammeret Sin særdeles Tilfredshed med dets Beslutning, at understøtte hans Hensigter, ved hvilken Eenhed i Tænke- og Handlemaade det vist vilde lykkes at bevare Fædrelandet for enhver Fare o. s. v. Til at forfatte Tak-Adressen fra de Deputeredes Kammer, er af Bureauerne udvalgt sex Medlemmer af den venstre Side, hvoriblandt B. Constant og Roland og kun tre fra den høire, hvoriblandt Laine.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Indenlandske Efterretninger. Under 23de Novbr. har det behaget Hs. Majestæt Keiseren af Rusland at benaade Hs. Excellence Statsminister Niels Rosenkrantz, Chef for Departementet for de udenlandske Sager, med den Russiske St. Andrea Orden, samt ligeledes at benaade Hs. Excellence General-Lieutenant Greve Otte Blome, Kongelig Dansk overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det Russiske Keiserl. Hof med den Russiske St. Annæ-Orden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Den 30te f. M. er Kiøbmand J. N. Jacobsen i Varde meddeelt Bevilling som Strandings-Commissionair.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Ved Rescript af 18de Decbr. har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at ophøie den Kongelige Gesandt ved det Storbrittaniske Hof, Geheimeconferentsraad, Storkors af Dannebrogen, Edmund Burke, tillige med hans ægte mandlige Descendentere i Grevestanden og udnævne ham til Dansk Lehnsgreve.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Rygtet, at Franck vilde aabne sit Theater i Odense anden Juledags Aften, har ikke stadfæstet sig, men det skulde først være den 1ste Januar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Ledige Embeder. Under General-Toldkammer og CommerceCollegiet: Gouverneurposten paa Establissementerne i Guinea.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 8de Decbr. er Catechet J. A. Riis beskikket til ordineret Catechet ved Bremerholms Menighed i Kiøberhavn. Den 15de Decbr. Sognepræst i Saxkiøbing, D. P. Smidt, til Sognepræst for Horslunde og Nordlunde Menigheder i Lolland. Den 17de Decbr. Cand. Med. J. Torsteinsen til Landphysicus i Jy land; personel Capellan ved Budolphi Menighed i Aalborg og Adjunct ved Cathedralskolen sammesteds, H. Seerup, til Sognepræst for Sunds Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. C. C. Krøyer til Præst ved Garnisonen paa Fæstningen Christiansøe; Cand. Theol. J. S. Sommer til Sognepræst for Grindsted og Grene Menigheder i Ribe Stift; Cand. Theol. A. Hald til Sognepræst paa Mandøe under Ribe Stift; Cand. Theol. C. E. Thura til Catechet ved den danske Garnisons Menighed i Kiøbenhavn, med Tilladelse tillige at ordineres til Præst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Under Rentekammeret: Den 2den Novbr. er Rentekammerets danske Tabel-Contoir ophævet og, som følge deraf, Fuldmægtigen i bemeldte Contoir, C. S. Schmidt, og Copiisten i samme Contoir E. B. Andersen, i Naade og med Bartpenge entledigede, hvorhos den Førstnævnte er den 20de næstefter benaadet med Caracteer af Secretair; Copiist i Contoiret for Veisagerne under Kammeret, C. L. Paulsen, udnævnt til Fuldmægtig og Exam. jur. J. Bertelsen til Copiist i bemeldte Contoir for Veisagerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Under General-Toldkammer og CommerceCollegiet: Den 30te Novbr. er Kammerraad S. P. Hoff beskikket til Kasserer paa St. Thomas og St. Jan, samt Proviants-Ammunitions- og Materialforvalter paa St. Thomas; Secondlieutenant J. L. Michaelsen til Toldkontrolleur paa St. Croix. Den 11te Decbr. C. W. Hochbrandt til Skibsmægler i Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Bekiendtgiørelser. For at kunne nogenlunde bestemme Oplagets Størrelse paa min Avis, ville Vedkommende, der ønske at holde samme fra indeværende Aars Begyndelse, og endnu ikke have meldt sig, behage at lade dem antegne, jo før jo eller, og i det seneste inden denne Maaneds Udgang, enten paa de Kongel. Post Contoirer eller hos Udgiveren. Aalborg Stifts Addresse-Contoir den 1ste Januar 1820, Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Den 30te December 1819 er bortløbet en graatavlet Trøpemynde med 4 hvide Fødder og en hvid Ring om Halsen. Hvo som forefinder denne, bedes behageligen at melde sig paa Addresse Contoiret, der anviser Eieren, og som for Uleiligheden betaler en passende Douceur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-01
Undertegnede agter at informere i Navigation efter nyeste og bedste Metode, og det saa fuldstændig, at ingen videre Skolegang i Kiøbenhavn behøves til Examen. Begyndelsen maa skee strax, om de der ønskes indformerte skal kunne vente at blive færdige i Vinter; Betalingen er billig. Aalborg den 31te December 1819. Jørgen Møller, boende paa Engelborg. Tabel som viser hvad Rigsbankpenge Sølv skal beregnes for i Sedler og Tegn, og omvendt, hvad Rigsbankpenge Sedler og Tegn skal beregnes for i Sølv, i Januari, Februari og Marts Maaneder 1820, faaes paa Skrivpapir for 16 tz. og paa Trykpapir for 12 tz., hos Hr. Lieutenant Mørch i Sæbye, Hr. Fuldmægtig Holst i Frederikshavn, Hr. Kiøbmand Østrup i Hiøring, Hr. Apotheker Jacobsen i Nibe, som og paa Addressecontoret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-06
England.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-06
Adskillige af Radical-Reformerne ansatte Forsamlinger have i den senere Tid havt saare liden Vigtighed, da Folk finder, at Regeringens Foranstaltninger nu ere for kraftige til at spøges med. Der har og ved enhver saadan Forsamling været saa tilstrækkelig Troppemagt i Nærheden, at Urostifterne Jntet have kunne foretage, endog med den værste Villie. J Carlisle saae det for nogle Dage siden noget misligt ud, da man vidste, at Radicalerne vilde have ved Overrumpling bemægtiget sig det derværende Vaabenforraad for 20000 Mand, men der kom snart Tropper nok til at holde Pøbelhoben i Ave. - Parliamentet har givet nogle Forslage fra Ministrene Lovskraft, sigtende til Rolighedens Opret hold. Saaledes forbydes store Folkeforsamlinger, Uvedkommende tillades ei at indfinde sig ved disse Forsamlinger, Vaabenøvelser forbydes, Flyveblade skulle stemples og kunne saaledes ikke udgives uden at giennemgaae Opsyn. Det tillades den offentlige Magt at foranstalte Ransagninger efter Vaaben i Folkes Huse &c. Dog ere disse Foranstaltninger kuns gieldende for et Par Aar, da den gamle frie Forfatning igien træder i Kraft. Cobbet og Hunt holde Forelæsninger over Ædruelighed, hvortil Jndgangen hver Gang betales af hver Tilhører med en Shilling. - Det af Cobbet fra Amerika hiembragte Skelet, som foregaves at være af den berygtede Thomas Paine, befindes at være af en Neger- Hobhouse, som ifior var ikke langtfra at vælges til Repræsentant for Westminster, sidder i Arrest for et nyligen udgivet uforskommet Smædeskrift imod Parliament, dog har hans Ven Sir Francis Burdet caveret for ham, saa han har Lov til at opholde sig i Slutterens Værelser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-01-06
Hvad Englands Handel angaaer, da er den nu noget stille, dog har man Udsigter til bedre Liv der til Foraaret. Kornindførsel vil neppe vorde tilladt, dog er Havren den Kornsort for hvilken der endda er nogen Sandsynlighed, da dens Priser mest nærme sig til det fastsatte Maal. Mærkeligt er det i Henseende til Lerredsfabrikationen, at denne nu er kommen saavidt, især i Jreland, at man endog nu udfører Lerreder til Tyskland, som ellers er det Land, hvor man altid pleiede at hente sine Lerreder. - Ved den Persiske og den Arabiske Fiord ere adskillige Øer og Havne tagne i Besiddelse, som for Fremtiden vil sikkre Briterne Enehandel der. -Man har nu fundet paa at pløie Jorden ved Dampmaskiners istedetfor Hestes Kraft, hvoraf ustridigen kan ventes store Fordeele.