JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Nykjøbing den 30te Januar. J Fædrelandet N 1127 læses en Correspondentartikel, dateret Aabenraa den 5te Januar, som vi optoge i forrig N af Stiftstidenden, dog med Undtagelse af de sidste Raisonnement og den i Parenthes meddeelte Beretning, at Artiklen var af Politimesteren i Haderslev strøget i Dannevirke. For at de af vore Læsere, der alt tidligere kjende Artiklen af Fædrelandet, ikke skulle tillægge denne Udeladelse nogen urimelig Grund, ansee vi det for Pligt af erklære - hvad man maaskee ellers vilde ansee for utroligt – at den hidrører fra Stiftstidendens Censor, Hr. Justitsraad Møller. Forlangt indrykket.) Til Hr. Procurator Madsen. At Hr. Procurator Madsen af Dustrup, ved Sogneforstandernes Møde i Nykjøbing den 1ste December f. A. har tilraadet, at vise Sogneforstanderne udenfor Bondestanden udaf Forsamlingen, bevidnes herved under Eeds Anbud. Wirket den 29de Jan. 1843. Jeppe Larsen. Hans Liise. Sogneforstandere. De kalder denne Deel af Deres Virksomhed ved hiint Møde fornedrende", nu vel, heri ville vi idetmindste være enige, og jeg vil, for mit Vedkommende, ende en Discussion, der ved Deres Mangel paa Sandhedskjærlighed og Følelse af Ret, maa vække almindelig Indignation. Henriksdal den 30te Jan. 1843. S. L. Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Trettende Hefte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Dette Hefte faaes for 36 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Prøve-Aftryk af Lithographierne vil om kort Tid udkomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
De af Comiteen for den slesvigske Subscription udstedte Lister bedes med de paategnede og indkrævede Bidrag tilbagesendte snarest muligt, for Kjøbenhavns Vedkommende senest inden Midten af Februar Maaned og for Landets inden Slutningen af samme Maaned. Angaaende Anvendelsen af Overskuddet og om de Midler, ved hvilke man agter at bidrage til den danske Nationalitets Hævdelse t. Ex. ved Understøttelse af nordslesvigske Skoler og den danskeslesvigske Presse, vil der blive ofholdt en Generalforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Kjøbenhavn den 20de Jan. 1843 i Comiteen for den slesvigske Sprogsag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Markedsforandring i Mariboe. J Medhold af Kongelig allernaadigst Resolution af 26de Novbr. f. A. bortfalder for Fremtiden det sidste af de hidtil afholdte Efteraarsmarkeder i Mariboe, og i dets Sted afholdes sammesteds 3 Heste- og Qvægmarkeder paa resp. 2den, 4de og 6te Tirsdag i Fasten. Begyndelsen med disse nye Markeder skeer i dette Aars Fasten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Ved samme Resolution er bevilget, at det Heste- og Qvægmarked, som nu er forenet med det her i Mariboe afholdende første Efteraars-Krammarked, i Fremtiden adskilles fra dette og forlægges til 8 Dage derefter. Denne Forandring indtræder i dette Aar. Hestemarkederne afholdes indtil videre paa Torvet bag Raadstuen og Qvægmarkederne udenfor Nørreport. Hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe Byfoged-Comptoir den 25de Januar 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
En Eiendoms-Gaard med 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn, er under Haanden at faae tilkjøbs i Lommeløv Bye, Nørre Kirkebye Sogn paa Falster. Jorderne ere af udmærket Bonitet og forresten i meget god Drift, og følger endvidere med Gaarden et betydeligt Stykke Tørveskiær, ikke langt beliggende fra Samme. Det bemærkes, at Gaarden kan faaes enten med eller uden Besætning, samt at omtrent to Trediedele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, alt efter Kjøberens Ønske. En Handelsbetjent med gode Anbefalinger søger en Condition til 1ste Mai i en af Stiftets Kjøbstæder. Adressecontoiret anviser. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Lollands Falsters at Stift, Tvende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 14. Torsdagen den 2 Februar. Bør Biskoppen over Lollands=Falsters Stift, residere i Maribo eller i Nykjøbing?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
J Lollandsposten har – som jeg af en Artikel i dette Blads No. 7 har bragt i Erfaring - en Anonym henledet Opmærksomheden paa et Spørgsmaal, som ikke er uden Jnteresse for en stor Deel af dette Stifts Beboere, nemlig: om Biskoppen over Lollands-Falsters Stift fremdeles børresidere i Maribo. Dersom man tør antage, at hiint Stykke i Lollandsposten, hidrører fra en Velunderrettet, er det mig en Fornøielse deraf med temmelig Sikkerhed at kunne uddrage den Slutning, at det nævnte Spørgsmaal er bragt paa Bane paa høiere Steder, og Sagen altsaa endnu uafgjort, og jeg antager da fremdeles, at Valget falder paa Nykjøbing, naar alle de Grunde, som tale for den ene eller den anden af de to Stæder, veies imod hinanden. Hvad Jndsenderen i Lollandsposten, anfører til Fordeel for Maribo i denne Henseende, reducerer sig til, at denne Stad skulde have en vis historisk Ret til at være Stiftets Hovedstad, samt at det vilde paaføre det Offentlige Bekostning, naar Biskoppen ved Landemoder og Ordinationer skulde befordres til Maribo Domkirke. Hvad nu den historiske Ret angaaer, saa har samme Forfatter selv oplyst, at Biskoppen over Lolland og Falster, siden disse Øer kom til at udgjøre et eget Stift, ikkun en forholdsviis kort Tid har boet i Maribo, medens Nykjøbing saa godt som udelukkende har været Stiftamtmandens Sæde, og at Stiftsprovsten, stedse har opholdt sig paa Landet. Saaledes bliver ikkun den Grund tilbage, som hentes fra Domkirkens Beliggenhed i Maribo. Men kunde ikke Nykjøbings store og smukke Kirke uden Vanskelighed ophøies til Domkirke, i det Øieblik Biskoppen fik sit Ophold der i Byen, eller med andre Ord: kunde ikke Ordinationer og Landemoder holdes i Nykjøbing, thi anden Betydning har det nok ikke, at Kirken i Maribo nu kaldes Domkirke end at disse Forretninger i de senere Tider ere udførte der. Selv om de fremdeles skulde skee i Maribo, synes det latterligt at udhæve Bekostningerne ved Biskoppens Reiser dertil, som vel ikke kunde medføre flere Vanskeligheder end de langt hyppigere Visitations reiser eller Provsternes og Præsternes Reiser til Landemodet i Maribo. Forsaavidt Præster og Andre hyppig kunne have Ærinde til Biskoppen, viser et Blik paa Landkortet, at Nykjøbing for Stiftet i det Hele ligger omtrent ligesaa beqvemt som Maribo, da Saxkjøbing snarest ligger i Stiftets Midtpunct, et Hensyn, hvorpaa man for Øvrigt ved Valget af de andre Bispesæder ikke har lag Vægt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Hvor ønskeligt det for de mange Anliggender, som Biskoppen og Stiftamtmanden have at overveie og afgjøre i Fælledsskab, maa være, at Begge opholde sig i een By, falder af sig selv i Øinene, og vil formodentlig blive udhævet af de Vedkommende selv, og da der for det Offentliges Regning er kjøbt en Amtmandsbolig i Nykjøbing, medens der i Maribo ingen offentlig Bolig findes for Biskoppen, og en privat vistnok lige saa let kan erholdes tilkjøbs eller tilleie i Nykjøbing, som i Maribo, turde dette Hensyn blive af megen Vægt ved Spørgsmaalets endelige Afgjørelse. Derimod er der een Omstændighed, som her efter min Mening næsten er af afgjørende Vigtighed, og som det undrer mig aldrig at have hørt omtale. Det er den, at Stiftets eneste lærde Skole er i Nykjøbing. Allerede dennes Navn Cathedralskole viser, at Byen maa have været bestemt til Bispesæde, og ligesom Maribo hidtil har været det eneste Bispesæde, hvor ingen lærd Skole har været, saaledes er Nykjøbing den eneste By i Danmark, som har en Cathedralskole uden at være Bispesæde (Cathedrald. Navnet gjør imidlertid lidet til Sagen, men opveier dog fuldkommen den Modgrund, som hentes fra Navnet Domkirke. Men af stor Vigtighed netop under de for Øieblikket stedfindende Forhold er den Jndflydelse, som en dygtig og kraftfuld Biskop maa kunne udøve paa Nykjøbing Skoles Fremgang og heldbringende Virksomhed, naar han har sit Sæde i samme Bye. Som bekjendt ere nemlig Stiftamtmanden og Biskoppen som Ephorer Skolernes nærmeste Foresatte, der, under Directionens almindelige Bestyrelse skulle føre det særdeles Overtilsyn med dem i ethvert Stift, og da Forretningerne imellem disse sædvanlig af sig selv deele sig saaledes, at den første vare tager det Juridiske og Materielle, imedens den sidste efter sin Stilling og Dannelse maa føle meest Kald til at henvende Opmærksomheden paa det Aandelige, paa Underviisningen, er det føiefaldende, at en paa Stedet boende Biskop, som jevnlig kan være tilstede ved Underviisningen og Examinationerne, og ved privat Omgang staae i levende Berøring med Lærerne, mere end nogen Anden maa have det i sin Magt at opdage og rette Feil, som mulig kunne have indsneget sig i Underviisnings methoden, gjøre Forslag til Forandring i Fagfordeling eller Lærerpersonale, og tilveiebringe den saa høist nødvendige Eenhed i Skolens hele indre Orconomi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Jkke uden Bitterhed dvæler Tanken her ved det skrigende Misforhold, at Skolerne paa eengang ere directe og umiddelbar underordnede baade den reent juridiske Universitetsdirection og Ephoratet, som ellers i ingen Henseende staaer under eller i Berøring med hiin Direction, – et Misforhold, som vistnok i høi Grad svækker Ephoratets heldbringende Virksomhed. Men efterat det fra alle Sider er udtalt og erkjendt, at en fælleds Overbestyrelse for Kirker og Skoler er paatrængende nødvendig, og efterat selve Regjeringen i Budskabet til de sidste Stænder har indrømmet, at saare meget taler derfor, og Jntet anført derimod, uden at Hertugdømmene bør deelagtiggjøres i det samme Gode, tør man vel med Grund vente, snart at see dette Ønske opfyldt, og da vil Biskoppens Jndflydelse paa Skolen i den By, hvor han boer, blive langt større end nu. Men selv under de nærværende Omstændigheder kan en kraftig og indsigtsfuld Biskop virke overordentlig meget, og det er vistnok for er stor Deel at tilskrive Biskoppernes Nærværelse, at Cathedralskolerne i Reglen ere i større. Flor end de øvrige Provindsskoler. Med Hensyn til Nykjøbing Skole vil jeg blot anføre dette Ene, at Forordningen for de lærde Skoler navnlig anfører blandt Ephorernes Pligter: At beskytte Lærerne, naar de troligen og pligtmæssigen varetage deres Embede, mod alle Krænkelser og Fornærmelser, som derfra maatte hidrøre, nu lader det sig ikke nægte, at det er en Krænkelse for Nykjøbing Skoles Lærere at see Discipeltallet i stærk Aftagen og saaledes at erfare, at Forældre og Værger tilskrive dem det mindre gunstige Udfald ved de senere Aars Examen Artium. Var der nu en Biskop i Byen, som nøie kjendte Skolen, og kunde give enhver Fader det Vidnesbyrd om Lærerne, at de med Dygtighed og Samvittighedsfuldhed opfyldte deres Pligt, da vilde en saadan Aftagen vistnok ikke have fundet Sted, maatte han derimod (hvad in casu ikke er at formode) tilstaae, at en eller anden Lærer ikke var saa dygtig eller nidkiær, som man kunde forlange, saa var det naturligviis hans Pligt at drage Omsorg for, at en Saadan blev removeret og en Dueligere sat i hans Sted. Af disse Grunde kan jeg ikke andet end antage, at de fleste lollandske Præster med mig ville foretrække at have nogle Miil længere til Biskoppen, naar vi saaledes kunne have en forøget Garant for, at vore Sønner blive godt underviste, og idet jeg med Stiftstidendens ærede Redacteur haaber, at den vordende Biskop og Stiftamtmanden ville faae en væsentlig Jndflydelse paa Sagens Afgjørelse, kan jeg ikke tvivle om, at disses Valg jo vil falde paa Nykjøbing. den 26de Jan. 1843. S. P.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Jndenlandske Efterretninger. J Tirsdags Morges døde Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik August Emil af Slesvig=Holsteen=Sønderborg-Augustenborg, Ridder af Elephantordenen, Storkors af Dannebroge, Dannebrogsmand, Oberstlieutenant, Commandeur for Livgarden til Hest og Gardehusardivisionen, samt Directeur for den militaire Manege. (Berl. Tid.) Corsaren" synes, at det slet ikke passer paa Danmark naar Oppositionen siger, at Kongen er til for Folkets Skyld, Folket ikke for Kongens Det danske Folk - siger Corsaren" – er aabenbart født til at have en Konge, naar vi havde en paalidelig Historie om vor ældste Tid, vilde vi upaatvivlelig finde, at der her i Landet først var en Konge og derpaa et Folk, ja, naar det danske Folk blev underkastet en omhyggelig Undersøgelse, vilde de man efter vor bestemte Overbeviisning finde, at de blive fødte med en Krone indbrændt paa et eller andet Sted. - Derfor kan Folket vel engang forvilde sig og geraade i Opposition til sin Konge; men det holder ikke ud i Længden, Naturen gaaer over Optugtelsen, Folket søger kun den qvægende Næring fra Kongedømmets Bryst med desto større Jver efter en længere Adskillelse. Derfor kan en dansk Stænderforsamling opponere mod Regjeringen, den kan bestemt forkaste et Forslag fra Kongen - den vil dog ikke undlade at takke Kongen for den Naade, han har viist ved at gjøre Forslaget; den kan beklage sig over at være sammenkaldt for silde - den vil dog takke, fordi den er bleven sammenkaldt, den kan beklage sig over Adskilligt, som ikke er skeet - der er dog altid Noget, som er skeet, og som den takker for. - Dette er en reent monarchisk Følelse og Landet eiendommelig, som maaskee ligger i Climaet eller maaskee i Jordbunden, og som i saa Fald i Riises Geographi burde staae imellem Landets andre Producter. Korn, Qvæg, Heste o. s. v. Ved utallige Leiligheder dukker den frem, naar man mindst venter det, skyder den op, ligesom den rolige, tykke Overflade i et Mæskekar hvert Øieblik gjennembrydes af det stille gjærende Element nedenfor. (Correspondence-Artikler af Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
denne Tid er Hovedstaden aldeles tom for Nyheder af politisk Jnteresse, hvilket ogsaa kan spores i de her udkommende Blade. En dyb Stilhed er indtraadt efter den Storm, som Begivenhederne i Slesvig vakte, og man taler nu neppe og disse, undtagen i Fædrelandet, som veed at afvinde Sagen, uendelig mange Sider og næsten hver Aften indeholder en Artikel, de slesvigske Forhold vedkommende. Jkke engang en eller anden nogenlunde vigtig Regjeringshandling fængsler Opmærksomheden hos vore Politikere i denne magre Tid. Conversationen indskrænker sig derfor næsten udelukkende til Theatret, Bynyheder og Chronique seandalense, der i en stor By som Kjøbenhavn altid finder frisk Næring og travle Tunger. Jmidlertid vil denne politiske Stilhed vel ikke vare længe; vor Tid er Bevægelsens Tid, som kun sjelden taaler Stilstand, og indtræder ogsaa en saadan, saa kan man være vis paa, at den er af kort Varighed og afløses af en forstærket Bevægelse. – Efter Forlydende agter et Selskab at paabegynde en Pragtudgave af Holbergs Peder Paars med 100 Jllustrationer, tegnede af en dygtig Mand og udførte i Træsnit af Kittendorff under Englænderen Beenworths Medvirkning. Dette er sikkert et meget fortjenstligt Foretagende, saameget mere som dette classiske Værk frembyder megen Stof til komiske Jllustrationer, hvilket ikke kan andet end bidrage til at give det endnu mere Indgang hos Nationen; og det er at vente, at denne Udgave vil finde en god Afsætning, især naar den sælges til billig Priis og udkommer i Hefter. - J forrige Uge gav en høi Hofembedsmand en Souper, i Anledning af Bopælsforandring, hvorved flere høitstaaende Personer, indfandt sig. Der blev serveret en meget delicat Hummersalat, som blev almindelig berømmet, men kort efter frembragte en høist ubehagelig Virkning hos de Fleste, der havde nydt deraf, de følte Svimmelhed, Hovedpine og havde Opkastelse, ja en Laquai, der havde gjort sig tilgode med de betydelige Levninger af Salaten, blev i den Grad angreben, at han maatte bringes paa Hospitalet. Ved senere Efterforskninger opdagedes det, at Salaten var kogt i et ufortinnet Kobberkar. - J forrige Uge havde en af vore driftigste Mæglere besøgt en Søofficeer paa Nyholms Vagt, hvorfra han begav sig hjem i Mørke. Han tog imidlertid feil af Veien og paa det Sted af Holmen, hvor Ski vene kjølhales, styrtede han ud i Vandet. Han kunde svømme lidt, men i Mørket tog han feil af Retningen, og vilde ufeilbarligen have sat Livet til, dersom han ikke ved tillende Hjælp var bleven frelst. Jmidlertid har Skrækken og det iiskolde Bad indvirket i den Grad paa ham, at han ligger meget heftig syg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Det er bekjendt, at det høiærværdige Medlem af den jydske Stænderforsamling Stiftsprovst Schiødte erklærede, at Peter Hjort Lorenzen ingen Uret havde lidt, saalænge man ikke havde tvunget ham til at tale Tydske i den slesvigske Stænderforsamling. Denne Yttring have vi hidtil anseet som den eneste i sit Slags, som et hidtil uopnaaet Exempel paa, hvad der kan siges, naar man vil give sig af med at forsvare en Sag, der kun har en lav Cours i den offentlige Credit, men vi have nu erfaret, at vi have feilet i denne Formening. Aftenbladet anfører nemlig i sit sidste Mandagsnumer som et Beviis paa vore Fremskridt i Trykkefrihed, at det ikke længere er muligt, at Censor kan indbringe noget i Texten, som ikke hidrører fra Skriftets Forfattere, samt som et Beviis paa den censurerede Presses mageløse Uafhængighed, af al Vilkaarlighed, at ingen Forfatter kan hos os nødes til at sige, hvad han ikke vil. Naar man ikke kjendte Aftenbladet bedre, skulde man troe, at hvert enkelt af dets Numere indeholdt Gjendrivelser af dets egne Ord. (Forposten.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
J O. Th. Av. læses følgende indsendte Spørgsmaal til Juristerne i Nordalbingien. Er det efter Nordalbingiens Sølove tilladelig, at en Ærøeskjøbing Skipper har ladet et Fartøi døbe Dansk Eiendom, Kan han med dette blive ind- og udklareret i Storhertugdømmet, eller vil han slet og ret blive afviist med Fort mit dem Stempel der Knechtschaft! - Hvad behager Ved Tallotteriets 1550 Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Udenlandske Efterretninger. De franske Kamre ere endnu ikke blevne færdige med deres Adresser, og Deputeretkammeret antoges ved de sidste Efterretningers Afgang endnu at ville bruge henved 14 Dage dertil. J Pairs kammerets offentlige Møde er et Adressendkast oplæst, som i det Væsentlige kun er en Gjenklang af Throntalen, og da allerede flere Amendements vare forkastede, meente man med temmelig Vished, at den vilde blive antagen uden Forandring; dog var Discussionen heftig og levende, fornemmelig om Tractaterne angaaende Visitationsretten, som bleve heftig angrebne. Det gjorde megen Opsigt, at Grev Segur ved denne saa udførligt fra alle Sider drøftede Sag anførte en ganske ny Grund, og det en Retsgrund, hvorfor hine Tractater nu skulde opsiges af Frankrig. Han opfordrede Kammeret til at udtale sig med saa megen Kraft, at det derved kunde yde Ministeriet den moralske Bistand, det behøver ved Underhandlingerne og Tractaterne af 1831 og 1833. Visitationsretten - sagde han blev ved hine Tractater ikkun indrømmet under den udtrykkelige Betingelse, at den skulde lede til fuldstændig Undertrykkelse af den skjændige Slavehandel, hvortil alle søfarende Nationers Deeltagelse var nødvendig. Brasilien og Nordamerica vare to søfarende Nationer, som ikke anerkjendte Visitationsretten, og med den sidste Magt havde England selv afsluttet en Tractat, som for stedse udelukkede den fra Visitation. Dog ville Angrebene paa Ministeriet i denne Sag vistnok blive langt alvorligere i Deputeretkammeret, hvor Thiers har samlet de vigtigste Medlemmer af Oppositionen og sig, for af al Magt at fordre disse Tractater ophævede eller dog væsentlig forandrede, da de engelske Krydseres Opførsel har viist de for Frankrigs Handel fordærvelige Følger af denne Ret og Englands egentlige Hensigt dermed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
De engelske Blade følge med skarpt Blik enhver Yttring, som falder i de franske Kamre angaaende Visitationsretten. Bladet Standart søger at bevise, at den er en naturlig, oprindelig Ret, som har gjældt til alle Tider, og at Alt, hvad man i andre Lande anfører derimod, kun er Bedrageri for at beskytte Slavehandelen. Det paastaaer, at det franske Ministerium maa staae og falde med de afsluttede Tractater, og at Frankrig kun har Valget imellem at overholde disse og føre Krig med England. - Alle Partier berede sig paa den forestaaende Parlamentsforsamling. Lord John Russel har udstedt et Program til Oppositionen, hvori han fremtræder som dens Fører og Leder, og Alt tyder paa, at Robert Peel vil faae en haard Kamp at bestaae; thi da han i Spidsen for det conservative Parti, der har gjort ham til Minister, stedse har fulgt liberale Grundsætninger, har han mange heftige Modstandere iblandt selve de Conservative, men paa den anden Side kan han ogsaa gjøre Regning paa Understøttelse af de Moderate i det liberale Partii, og det vil neppe være muligt i Stedet for det nærværende Ministerium at sætte noget andet, som med saa stor Kraft og Dygtighed kunde forsvare sin Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
En Begivenhed, som har vakt megen Opsigt, er, at Peels Privatsecretair, en meget agtet ung Mand ved Navn Drummond, er bleven morderisk anfalden paa Gaden af en Person, som skød ham en Pistolkugle ind i Ryggen. Hans Liv svævede endnu ved den sidste Beretnings Afgang i stor Fare. Gierningsmanden blev strax paagreben; han hedder Naughton, Aarsagen til hans Gierning er ubekjendt, men Drummond skal have megen personlig Lighed med Sir R. Peel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Fra Spanien meldes, at man befrygtede Udbruddet af et nyt Oprør i Barcelona, da General Seavne havde begyndt paa meget strenge Forholdsregler for at inddrive den Staden paalagte Krigscontribution af 2 Millioner Realer. Ogsaa i Madrid herskede Gjæring, og Regenten vedblev at drage Tropper til Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
AVERTISSEMENTS. Ved den extraordinaire Generalforsamling, som er afholdt i det Lollands-Falsterske Assuranceselskab for Løsøre og Effecter den 27de Januari d. A., er bleven vedtaget, at ligesom Fæstebønderne hidtil have havt Adgang til Forsikkring hos Selskabet ved Anmeldelse igjennem vedkommende Godseier, saaledes kunne de herefter ogsaa erholde saadan Adgang med samme Rettigheder ved Anmeldelse igjennem dertil udnævnte Herredscommissioner, der bestaae af Herredscommissairen og Syns og Taxationsmændene i hvert Herred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Jfølge heraf indbydes de Fæstebønder, som maatte ønske saaledes igjennem Herredscommissionerne at anmeldes til Optagelse ved den næst forestaaende Generalforsamling den 1ste Marts d. A., snarest mueligt at henvende sig derom til vedkommende Herredscommissair. Herredscommissairerne ere for Lollands Nørreherred, Proprietair Jacobsen til Holmegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Sønderherred, Forpagter Schebye paa Bøllesminde. Fuglseherred, Proprietair Dall til Sæddingegaard. Musseherred, Hoff til Christinelund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Proprietair Eddinger til for Falsters Nørreherred, Blæsebjerg. Sønderherred, Kammerraad Nyholm paa Corselitze. Ourebygaard den 1ste Februar 1843. Rosenørn Lehn, Formand, En Deel gode Lithographier, der ere ophængte i Udstillingslocalet i Hr. Kammerraad, Amtsforvalter Parelius's Gaard, udsælges i Løbet af indeværende Maaned, pr. Contant, til betydelig nedsatte Priser. Nykjøbing den 2den Febr. 1843. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Skuespil i Nysted. Mandagen den 6te Februar 1843 opføres i Theaterlocalet paa Aalholm Slot, af Dilettanter til Fordeel for Trængende i Nysted: En Bryllupsdags Fataliteter, Lystspil i 2 Acter af Overskou. Derefter: Doctoren imod sin Villie, Lystspil i 3 Acter, af Moliere. billetter a 2 Mk. Stk. erholdes hos Maler Schmidt i Nysted, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6.