JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1820-07-21
Paa 1ste Sal 13 forskellige Værelser for største Delen betrukne og paa nelede med forgyldte Lister, Kiøkken og andre Beqvemmeligheder, hvoriblandt indmurede Skade, samt fra det ene Værelse Udgang til en Altan med Jerngelænder.
Berlingske Tidende, 1820-07-21
Paa 2den Sal 7 forskellige tildeels betrukne og panelede Værelser, Kiøkken og øvrige Beqvemmeligheder. 2 Et grundmuret Sidehuus, 6 Fag bred, 2 Etager høi med Qvist, hvori er : i 1ste Etage Stald til 6 Heste, Vaskerhuus med indmuret Kobberkiedel, og i 2den Etage er 4 Afdelinger, samt Kiøkken og Loft over hele Etagen. 3) Et Halvtags Skuur i 3 Afdelinger. 4) Locum med muret Kasse i 2 Afdelinger. Gaardsrummet er for øvrigt indhegnet med Muur, og der en Jndkiørsefra Toldbodveien, samt i Gaarden en Portion fersk Pompevand. J Eiendommen, som er assureret for 29,600 Rbdlr. Sølv, er en betydelig Mængde Kakkelovne, tildeels i nyeste Smag, og den er omvurderet til 12,000 Rbdlr. Sølv. Adkomstbrevene, Vurderingsforretningerne, og Conditionerne, hvoriblandt en at endeel af Kiøbesummen kan blive staaende visse Aar i Eiendommen, kunne erfares hos Procurator Hansen ved gl. Strand Nr. 15.
Berlingske Tidende, 1820-07-21
i Følge Forliig og Execution i hans Andreassens eiende Arvefæstegaard, kaldet Lindberg, beliggende paa Søehum Mark, under Fredriksborg District, er berammet Tiksdagen den 1ste, 8de og 15de August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, at afholdes 3de Auctioner, de tvende første paa Distriktets Tinghuus og tredie paa den sælgende Eiendom, hvorved denne med tilliggende Jorder 3 Tdr. 4 Skpr. 1 ½ Alb. Ager og Eng, samt derpaa staaende Afgrøde, agtes endelig bortsolgt, efter de Conditioner, der forinden ere til Eftersyn hos Overkrigscommissair Procurator Hass, boende i Fredriksborg Nyehuse.
Berlingske Tidende, 1820-07-21
Tirsdagen den 1ste August førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4, bliver, i Følge Eierens Forlangende, ved en eneste Auction opraabt, og, om nogenledes antagelig Bud skeer, absolut bortsolgt: Grunden No. 221, beliggende i Suhmsgaden i Rosenborg Qvarteer, med de paa samme værende Skure og Rudera. Adkomstbrevene, Conditionerne m.v. ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede, paa hvis Boepæl i lille Larsbjørnsstræde No. 183, 2den Sal, Auctionen afholdes. Det anmærkes, at Grunden enten heel eller separat underhaanden kan afhændes. Thorbiørnsen. Sirsdagen den 1ste August førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Gaarden No. 70 paa Østergade bortsolgt endeel Kramvare, bestaaende af Sirtser, Bombasin, Merlos, Bomuldstøier, Silketøier, Pique, Musseliner, Lærred, Dreyel, Gage, Schawler, Tørklæder, Handsker, Baand, Fryndser, Agramaner, Snøre m.v., tilhørende Silke og Klædehandler I. C. Rasmussens Fallitboe, imod Betaling til Boets Jncassator Procurator Delbanco, boende paa Gammeltorv Nr. 37, hvor de trykte Fortegnelser nogle Dage forinden Auctionen ere at erholde imod anordningsmæssig Betaling.
Berlingske Tidende, 1820-07-21
J Følge Dom og Execution, samt efter vedkommende Executionshavers Reqvisition, bliver det Huusmand Jens Nielsen Koster i Udbye her paa Møen, tilhørende Huus, med tilliggende Vænge paa circa 6 Skpr. Land, stillet til 3de offentlige Auctioner, den 2den August, den 16de og 30te samme Maaned 1820. De 2de første Auctioner afholdes de nævnte Dages Formiddag Kl. 10 paa Stege Raadstue, og den sidste Auction til samme Tid i selve Huset. i Udbye. De Lysthavende indbydes, og tiener denne Bekiendtgjørelse vedkommende Panthavere, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, til fornøden Efterretning. Stege paa Møen, den 13de Juli 1820. C. Meinche. Sirsdagen den 3de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction fierde og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges : Gaarden No. 10 i Hillerøds Slotsgade, afgangne Kiøbmand C. C. Lunds og afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende, bestaaende af 2 Etager Grundmuur med Ud= og Sidehuse samt Hauge. Til Gaarden, der er særdeles beqvemt indrettet og fortrinligt beliggende for Handel, der har været drevet i samme i over 20 Aar, hører forskellige Loddasamt en Vang af circa 16 Tdr. Lands Størrelse; den er derhos indrettet saaledes at en stor Deel kan bortleies med Fordeel. Conditionerne, hvorefter 3600 Rbd. Sølv til den lærde Skole i Frederiksborg kunde blive indestaaende, ere tilligemed Vurderingsforretningen til Eftersyn hos Procuratior Salicath i Dronningens Tvergade Nr. 357, samt paa mit Contoir i Hillerød. Aarøe. Hillerød, den 11te Juli 1820. Sorsdagen den 10de August førstkommende, Eftermiddag Kl. 3-5, bliver i Følge Forliig og Execution, ved Auction, anden Gang opraabt : Huset No. 366 paa Christianshavns Torv. Conditionerne, Vurderingsforretningen og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, erfares hos mig Sørensen, Rosengaarden No. 130.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
London, den 11te Juli. Lykønskningscommissionen fra de Joniske Øer er i Tirsdags ankommen til Dover.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Ved Forhandlingen i Forgaars angaaende Billen mod Fremmede anmærkede Hr. Bernal: Tolerance og Beskyttelse for Alle vare dog vor Lovgivnings anerkiendte Grundsætninger og Politik, og vor Fremgangsmaade mod Fremmede havde været gandske anderledes paa den Tid, da det Nantiske Edict blev ophævet. - Lord A. Hamilton spurgte, om Billen skulde være en Deel af et vedvarende System, da den fra Aar til andet blev fornyet. - Hr. Ward sagde, at man dog ved de sidste til Tronens og Lovenes Omstyrtning sigtende Uroligheder ikke havde mærket nogen Deeltagelse af Udlændinger. Han maatte, skiønt nødig, tilstaae, at billen var vel optaget blandt Folket, fordi det haver Udlændinger; men just dette Had gjorde Billen unødvendig, og dens eneste Grund var, at Ministerne paa enhver Maade vilde vise deres Magt saa længe de kunde, ved hvilke Midler det end skulde være. Den ved Billen i foreslaaede Jndskrænkning med Hensyn til de Udlændinger, som vilde vidne for Dronningen, blev - som meldt - ikke antaget.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Den 14de Juli. Herværende Blade bemærke i Anledning at den Dronningen gjorte Bebreidelse, fordi hun havde sørget for at hæve Bergami fra ringe Herkomst til saa høie Poster ; at ogsaa Vicekantsleren, der havde givet Raadet til den Mallandske Commission, havde været af saa ringe Herkomst, at hans Fader havde feiet Gaden foran Sir R. Taylors Huus; men han var steget Veiret ved sine Talenter.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Lord Auckland overrakte i Tirsdags Overhuset en Petition fra Dronningen, hvori hun bad om, at hendes General=Advocat strax maatte faae en Fortegnelse paa de Vidner, man havde i Sinde at fremstille mod hende. Grev Lauterdale foreslog at nedsætte en Commission til at undersøge tidligere lignende Tilfælde. Da Grev Liverpool ikke vilde modsætte sig Forslaget, naar Commissionen - i det mindste foreløbig - blev indskrænket til de Tilfælde, da Anklagede havde faaet Liste paa Vidnerne mod dem, og Lauterdale forandrede sit Forslag derhen, blev det antaget med den af GrevBathurst foreslaaede Tilsætning, at Commissionen ogsaa skulde tage Tilfælde, da Parlaments=Anklagelser havde fundet Sted, i Betragtning.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Hr. Brougham gjorde Underhuset opmærksomt paa, at det egentlig ved tvende bestandige befalinger af Huset var forbuden sammes Medlemmer at optræde som Raadgivere for Barren i Lordernes Huus. Da disse befalingers Grunde ei gandske passede paa Dronningens Sag, forlangte han, at Huset skulde giøre en Undtagelse i dette Tilfælde til Fordeel for Dronningens Raadgivere, dem Hun ellers aldeles vilde mangle ved Overhuset. Om Straffebillen, som han ikke forudsatte, i Fremtiden skulde komme for dette Huus, forbandt Dronningens Raadgivere sig i ethvert Tilfælde til her at afholde sig fra Afstemningen derover. Lord Castlereagh forlangte, at Hr. Brougham desangaaende i Morgen skulde giøre en ordentlig Motion, da denne Sag krævede Overveielse, hvorpaa han ikke var forberedet. Hr. Brongham anmeldte derefter en saadan Motion til i Morgen.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Dr. Lushington gjorde det Forslag, at bede Kongen om Meddelelse af alle officielle Efterretninger om den Franske Underhandling med Buenos Ayres angaaende Oprettelsen af en Tront for en Bourboner. Denne Plan skulde have været udført med alle andre Magt ters Vidende og Villie uden Englands; derved syntes det altsaa at blive aldeles nødvendigt for Storbrittanien, at anerkiende Sydamerikas Uafhængighed, hvilket synes at kunne skee med saa meget mere Grund, da Spanien vel havde været i hemmelig Forstaaelse med Frankrig ved Forslaget. Som gyldige Exempler anførte han den tidligere Anerkiendelse af de Forenede=Nederlande og de Forenede Stater. - Lord Castlereagh sagde: at Efterretningerne desangaaende vel vare meddeelte Regieringen af dens i Platastrømmen commanderende Sø=Officeer; men ikke i en Form, som tilstædede deres officielle Meddelelse, da de blot vare som Bilage ved AnklagelsesActen mod den forrige Regiering i Buenos=Ayres, med hvilken vil ikke stode i nogen officiel Forbindelse. Han maatte iøvrigt tillige bede det ærede Medlem, her at afholde sig fra ophidsende Udtryk mod fremmede Souverainer, især mod Frankrig, mod hvilken Stat der desuden var en altfor ufordeelagtig Stemning. Han for sin Deel havde i det mindste havt lige saa megen Leilighed som det ærede Medlem til at iagttage de fremmede Magters Sindelag mod os, og vidste, at der ikke var den ringeste Grund til at beskylde dem for hiin foregivne Misundelse &c.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Sir J. Mackintosh tog sig med megen Udførlighed af denne Motion. Begivenhederne i Spanien, meente han, havde gandske forandret dette Riges og dets Regierings Forhold til dets Colonier. Spanien havde beviist Verden to store Velgierninger. Først ved at fordrive den i dets Gebet indtrengte Fremmede, blot ved Hjælp af dets Folks Dyder og Mod, og ved en ikkun svag bistand af nogle regulaire Tropper - maaske den største Tieneste, som en Nations Dyder nogensinde havde beviist den almindelige Frihed, og dernæst, fordi den ved en fredelig Omveitning uden Blodsudgydelse havde giennerhvervet sig sine Folkerettigheder &c. Hr. Canning fandt det besynderligt, at Spanien - efter alle Hertugen af Wellingtons Bedrifter - dog kuns skulde have faaet svag Hjælp. For 10 Aar siden havde det ærede Medlem erklæret Spanien for aarligt, fordi det vilde modsætte sig Erobreren; og nu rosede han det, blot fordi det havde bragt en Revolution istand. Til Slutningen tog Dr. Lushington sin Motion tilbage.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
J Onsdags gjorde Hr. Brougham sin i Dagen før anmeldte Motion, at det skulde være Hs. Majestæts Raadgivere tilladt, at føre hendes Sag for Lordernes Huus, hvilken Lord Castlereagh tiltraadte med den Anmeldelse, at han vilde anholde om samme Tilladelse for General=Advocaten og General=Sollicitoren. Efterat det første Forslag var tilstaaet, sagde Dr. Lushington, at han havde faaet Befaling fra Dronningen, at forene sin Embedstieneste med Tienesten som een af Hendes Raader, og han foreslog derfor en Resolution, hvorved dette ogsaa blev bevilget ham; hvilket gik igiennem. Mod den 3die Læsning af Billen mod Fremmede foreslog Hr. Hobhouse i en lang Tale dens Udsættelse paa 6 Maaneder; men hans Forslag blev forkastet med 69 Stemmer mod 23, og Billen, passerede.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
En Jndvaaner af Dover har bekiendtgjort, at den i Courier meddeelte Efterretning: om de til Dover ankomne Jtalieneres Mishandling er usandfærdig, da Politiet afværgede enhver personlig Fornærmelse mod dem af det forbittrede Folk. Hr. Denman yttrede nylig : Blev Meddelelse af Vidnelisten stadig nægtet, saa vilde hans Colleger og han maaske overlægge, om de ikke skyldte Hs. Majestæt og den almindelige Retfærdighed, gandske at opgive Forsvaret, og at overlade Efterverdenen Dommen over den hel=Sag.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Ved Forhandlingen af Dronningens Saa for Overhuset den 17de næste Maaned skulle alle Lorderne være tilstede, og de udeblivende paadrage dem svær Penge eller Fængselstraf.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Harwich, den 9de Juli. Af de i Dover landede Personer, der - som det hedder - skulde optræde som Vidner mod Dronningen, ere 5 igaar her indskibede paa en Paketbaad for at gaae til Holland; og i Dag ankom endnu 11 Folk af samme Slags, hvoriblandt et Fruentimmer fra London, og bleve indskiørde paa en Paketbaad, som fik Ordre, strax at seile til Holland.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Paris, den 12te Juli. Jgaar var der igien en meget urolig Forsamling i de Deputeredes Kammer. Hr. Cass. Perrier tog Anledning til at opfordre Kammeret, til at vise dets Misfornøielse mod Hr. Clausel de Cousrien Tid af 41/2 Maand har tøvet med at udvikle sin mod Hertugen af Decates for Deelagtighed i Hertugen af lys Mord, og saaledes gjorde Kammeret paa en Maade ogsaa ansvarlige for denne move Beskyl in, mod en Mand, der nu skal repræsentere den Franske Regiering ved et udenlandsk Hof. Clausal de Coussergues erindrede, at han tilsidst kuns havde forbundersig til at retfærdiggiøre Anklagen for Frankrigs Øine, ilke for Kammeret. Hiint vide skre mellem denne og næste Session ved et Skrift. Da Ministeren for de udenlandske Anliggender bemærkede, at han ved saaledes at dreie Sagen egentlig tog sin for Kammeret giorte Beskylding tilbage, vilde Clausel henler ikke indvillige i denne Anskuelses Rigtighed. De forskielle Meninger i denne Anledning yttrede sig nu med megen Hæftighed, uden at man kom til noget Resultat, da heke Sagen var reist sig ved en Petition, som egentlig ikke stod i nogen Forbindelse dermed. Ved de Deputeredes Møde den 8de tog Hr. B. Constant Anledning til at giøre Ministerne Bebreidelser for de mange Avissartikler og Afhandlinger, som de ved Hjælp af Consuren nødte Journalerne til at optage eller særskildt udbrede, og Sorved de bringe Statskassen i Udgifter. "Erindre de, mine Herrer, - sagde han, at Ministerne paa mange Maader besvarede de rigtige Fortællinger om offentlige Begivenheder, og løde Svarene udbrede i Departe. menterne, men derimod ikke Giendrivelserne deraf, skiønt deres Beretninger vare falske (heftig Yttrin, af Misfornøielse). Ser Spalter af Moniteuren bleve fyldte med urigtige Fremstillinger, som man i - for at undgaae Anvar - lode optage i dens uofficielle Deel. Om disse Foretagender, hvilket man maa formode, endogsaa lundharøre fra uderordnede Embedsmænd, saa maa dog Statens Kasse bære Udgifterne derved, men vilde man udbrede urigtige Efterretninger, skulde man ogsaa selv betale dem," &c. Trykningen i af denne Tale blev forlange men ei tilstædet. - Hr. Pasquier sagde: Hvad Regieringen lader indføre i Aviserne mod Erstatning af Trykningsomkostningerne, det vedstaaer den ogsaa, og den vilde ikke aflade, at lægge Sandheden for Dagen: Frankrig skulde dømme mellem den og dens Modstandere. - Uagtet Uttræernes haftige Skrigen besteg nu Hr. Cass. Perrier Talerstolen, i det han raabte "De ville undertrykke Meningsfriheden!" Derpaa sagde General Føy: "Kan Frankrig endnu udøve sin Ret, da man, efterat det har mistet den Personlige Frihed og Trykkefriheden, ogsaa vil under nykke Friheden til at tale her, (Heftig Uvillie yttrede sig). Jeg siger det: denne Talerstol er ikke meere fri, saasnart en usminket Tanke vil yttre sig, kan den ikke komme frem for Skrigen om Slutning og Dagens Orden. &c.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Perpignau, den 5te Juli. Man hører desværre, at ikke mindre end 30 Personer i Landsbyerne St. Sarvera og Arta paa Majorca vare døde af Pesten, der allerede havde udbredt sig til St. Lorenzo, hvor Cordonen var. Da de ulykkelige Landboere anvende alt, hvad der staaer i deres Magt, for at bryde Cordonen og redde sig, saa har Statholderen maattet bede om Troppeforstærkninger fra Barcellona. Vor Consul i Mahon, har tilbudt Sundhedsjuntzen fire Mænd, som i Tanger ved Jndpodning havde overstaaet Pesten, til at begrave de Døde.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Det er Øvrigheden paa Balearerne som har berettet til den i Catalonien, at Sygdommen har alle Pestens Kiendemærker. J en Bekiendtgiørelse fra Sundhedsjuntaen Hiver omtalt, at der er udløbet en Algiersk Escadre med Pesten ombord, hvorfor Kystvagnerne ere blevne formerede, og Samfærsel med ethvert Skib, enten det kommer fra et befængt eller kuns fra et mistænke Sted, er derfor strengelig forbuden. Senere Efterretninger sige, at der ved Slutningen af Juni havde været 1168 Syge paa Øen. Til den Tid vare 310 døde og kun 11 havde overstaaet Sygdommen. De angrebne Byer ligge alle paa Kysten lige over for Minorca.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Madrid, den 29de Junii. Den 2de bleve tvende Personer sængslede i Burgos, fordi de havde søgt at udbrede folske Efterretninger og foregivne Uroligheder, i Madrid. Jæge Breve fra Majorca var Staden Palma endnu den 17de fri for Pesten. Man frygter, at de angrebne Steder gandske uddøe. Heden var dog ikke meget stor.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Malaga, den 22de Junii. En almindelig Urolighed yttrede sig her, da man den 17de erfarede at Jægerregimentet Lustianto skulde trække bort, og Rytterregimentet deel Rei kommeist det. Cludben sendte strax i denne Anledning en Deputation til Statsraadet og den Overstcommanderende, Don Caro. Denne vægrede sig ved at give efter for Clubbens Ønske, indtil Statsraadet ogsaa trængte ind paa ham, og han sendte nu først et Bud og - da dette mistede sine Depescher - Dagen efter 2 Borgerofficere til Granada. Den 20de om Katten udbredtes det Rygte, at der var opstaaet en Contrarevolution Granada, og da der nu desuden var sat et Skrift i Omløb om Caro's Opførsel som Commandant i Barcellonas Citadel i Lacy's Tid forlangte Folket at Statsraadet skulde sende Caro bort. Efterat have hørt hele Garnisonens Officeres Raad i denne Hensee, reist Caro ogsaa virkelig bort om Natten, og Obersten for Regimentet Lukan en overtog Commandon. Nu forlangte Folket et ademe Embedsmænd skulde afsættes: men da Øvrigheden, med Standhaftighed vægrede sig for at føie dem deri, vendte Roligheden igien tildage.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Cadix den 20de Junii. Tvende Linieskibe paa 64 Kanoner skulle ufortøvet udrustes for at gaae til det stille Ocann.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Rom, den 13de Junii. Efterat den nye Fløi af det Museum, som den Hellige Fader Paladset Det conservatori paa Capitolium lader opføre til Bevaringsted af berømte Jtalienske Videnskabsmænds Brystbilleder, var færdigt, blev det aabnet den 22de Junii. I Hovedræcelset staaer Hs. Helligheds Brystbillede, et Arbeide af Canova, og en Buste af den store Raphael, forfærdiget i Aaret 1674 af CarloMaratti.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Algier, den 3die Junii. Man troer, at den herfra den 17de Mai udløbne Flotille skulde være bestemt til langs med Spaniens, Portugals og Frankrigs Lyst at opsøge Skibe fra Tydske Havne ved Nordsøen og overhovedet fra alle Havne, som ikke have nogen Tractat med Deyen; thi Armererne ere endnu ligge saa forvovne og røveriske, som de nogensinde have været, og de sæt vanlige Jndkomster sække ikke nær tilat dække Regieringens Udgifter. - Pesten vedbliver at rase; ogsaa i Oran, hvor allerede Halvdelen af Jndbyggerne ere bortrevne, og dog døe endnu henved 50 Mennesker daglig. Dertil kommer, at Græshopperne ødelægge alle omliggende Landegne.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Kiøbenhavn, den 24de Juli. Da det Kongelige danske Cancellie under 4de Juli 1820 har overdraget undertegnede Direction for Garnisonsskolevæsenet Bestyrelsen, af det Legat, som afgangne L. C. Stistrup i Testamente af 2den December 1748, allernaadigst confirmeret 17de Jan. 1749, dets Dis Part under Litr. C., bestemmer at skulle anvendes til Skolehielp for 5 Descendentere af hans Faster Kirstine Christensdatter Stiftrup, saa indkalde vi herved bemeldte Descendentere af Kirstine Christensdatter Stestrup, hvilke gjøre Krav paa Skolehielp for deres Børn for det Aar 1820, til inden Aarets Udgang at melde sig skrivtligen til os. Vi bede Vedkommende at ihukomme, at Testamem i under ovennævnte Litr. C. b stemmer: J 1ste Punct: at de faderløse og moderløse Børn have Ret til i 5 Aar, fra 7de til 12te Aar, at nyde Godt. af Legaret.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
J 2den Punct, at de faderløse Børn have Ret til i 4 Aar, fra 8de til 12te Aar, at nyde Godt af Legatit. I 3die Punct: at de moderløse Børn have Ret til i 3 Aar, fra 9de til 12te Aar, at nyde Godt af Legattet.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
J 4de Punct: at efter disse følge de strøbeligste og fattigste Forældres Børn ogsaa med Ret til i 3 Aar, fra Børnenes 9de til 12te Aar, at nyde God af Legattet.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
J 5te Punct: at et Barn med godt Ramme, som kan kommen i latinsk Skole, da tan endvidere nyde Godt af Legatet 16 Aar. Og at det altsaa ikke vil være os mueligt at tage Hensyn paa andre Begiæring: end saadanne der ere forsynede vedbørligen med Attester baade for at bevise Redstammen fra Kirstine Christensdatter Stistrup, som og for at bevise Børnenes Alder og for at give de Oplysninger, som fremførte 5 Puncter af Tostamentet udtrykkeligen fordrer, og i hvilken Henseende vi nødemtigen maae være oplyste inden vi kunne bestemme, hvilke 5 af Børnene, der for dette indeværende Aar 180, det 1ste under vor Bestyrelse, bør nyde Godt af Legatet. Kiøbenhavn, i Directionen for Garnisons=Skolevæsenet, den 22de Juli 1820. Schulenburg. Holsteen. Gørick. Brorson. J. Abrahamson.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Andet Assessorat i den Kongelige Lands Overret i Jetand. - Vaagens Sognekald blandt Færøerne, 60 Rbd.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 7de Juli er Exam. juris P. Rasmussen beskikket til Procurator ved alle Retter i c. Siellands Stift, dog Høiesteret, Overadmiralitetsretten, LandsOverretten samt Hof og Stadsretten og de øvrige Retter for Kiøbenhavn derunder ikke indbefattet. Den 12te, Lottocorrespondencech f. Bogholder ved den Reiersenske Stiftelse og Revisor ved Walløe. Stifts Røgnskaber, P. F. Holm, udnævnt til Cancellieraad; Cand. juris F. Hjort og Licenciatus jures P. G. Bang til Undercancellister i Cancelliet. Den 14de: Borgmester og Byefoged i Aarhuus, Overauditeur H. A. Fleischer, udnævnt til Justitsraad med Rang med No. 3 i 5te Classe af Rangforordningen 14de October 1743. Cancelliesecretair og Cancellist i Canc niet, R. M. Spandet, beskikket til Assessor i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Statsret; Exam. juris M. C. Torup til Procurator ved Underretterne i Viborg Stift; Exam. juris F. C. Rørbye til Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift; Exam. juris N. J. B. Schyrz til Procurator ved Underretterne i Ribe Stift.
Berlingske Tidende, 1820-07-24
Fra den 14de til den 20de Juli 1820 ere indkomne: Capitain P. Petrelius, Capt. J. Junelius, begge af og fra Ulesborg med Tiære, Capt. C. Grad af og fra Menæl med Tømmer; Capt. M. P. en Grønbeck af Kiøbenhavn fra St. Petersborg Capt. H. J. Giese af ge Kiøbenhavn fra Kønigsberg, Capt. H. J. Møller af ibd. fra Kiel, Capt. H. B. Møller af dito fra Rostock, alle med Stykgods; Capt. T. Pauns af Kinkardine fra Kirkaldt, Capt. J. Renny af Arbroath, at fra Remcastle, begge med Steenkul, Capt. E. Trepka af og fra Christiama, Capt. J. Steenstrøm af og fra Calmar, begge med Trælast; Capt. P. K. Mortensen af Kiøbenhavn fra St. Croix, Capt. J. Brown af og fra Jersey, begge med Sukker, Caffe og Rum; Capt. P. Rewtil af og fra Nystad i Finland med Trævare; Capt. J. C. Andersen af Lübeck fra St. Petersborg, Capt. A. P. Engstrøm af og fra Calmar, begge med Kobber, Jern og Bræder; Capt. J. Westermann af og fra Wasa med Tjære og Beeg; Capt. H. N. Andersen af Flensborg fra Riga med Hør, Hamp og Tobak Capt. J. Brandt af og fra Stettin med Brænde og Muursteen, Capitain T. Jacobsen af og fra Stavanger med saltede Sild.