JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Haandbog over almeennyttig Naturkundskab, saavel til daaleBrug for Kundskabselskere, som for Ungdomslærere; at : Aars Læsning sammendraget ved D. F. Ettard, Kongelig Bebliothekekretair og Medlem af det norske Videnskaberselskab med 45 Figurer paa 4 store Kobbertavler, som tildeels ere stukke, efter malede Originaler i det Kongelige Bibliothek. Den faae med sorte Kobber for 12 Mk. og med illuminerede Kobber for 1 Mk., indb. for 16 til 32 s. mere hos Boghandler A. Sølv i Myntergaden Nr. 37. givet ved J. H. Campe, oversat af D. 3 Staal, Sandfords og Mertons Historie, fortalt for Børn, ud 3 Dele, med passende Vignetter. Værkets Jndhold er Sandford, en Forpagters Søn, bliver ved et Tilfælde helsen, med den yderng qvindagtige, uvidende og usædelige, paa an og Legeme forkjelede Merton, en Søn af en Herremand der Nabolavet. Denne glæder sig over Sandfords funde, naive er rigtige Domme, over hans Mod, og over den Ligyldighed, som dette Barn viser imod al den Glands, der seer i hans Huus og ved hans Taffel. Forskjelligheden imellem Forpagtersonens og har egen Søns Tænke og Handlemaade falder ham alt for tydelig Dine til at han ikke skulde ønske ham en bedre Opdragelse. Haanbetroer derfor den unge Merions Opdragelse, hvor meget har Gemalinde end sætter sig derimod, til Hr. Barlom, SandforLærer. Denne søger ved rigtig valgte Midler at afvænne sin forkjelede og usædelige Discipel fra enhver skadelig Yndlings tilhølighed, at indgade ham Kierlighed for Døden og Videnskaben. og Særdeleshed ved legemlige Arbeider at opvække det Søvne Uvirksomhed neddoffede physiske Kræfter. Han opnaaer sin He sigt i Merton bliver et godt Barn og fine Forældres Glæde. Den te er Historiens Gang i den første Deel, som paa en lærerig underholdende Maade er indslettet med Gienstande Natur, storien og Huusholdningsvidenskaben. J de ovrige Dele gaaBarlom efter sine Disciplers Fattrævner videre i sin UnderviisniNaturistorie, Mekam, Mathematik, Orkonomie, Astenomit og Historie i deres Forstandskræfter blive mere udvikled deres Hjerter forædlede til at modtage høiere Døder og derkegemer vinde i Styrke. Karattererne ere i det hele tegnede eft Naturen og Udgiverens Navner Borgen for Verkets Godh. Det faaes paa Trykp. for 3 Mk. og paa Skrivp. for 10 Mk, ind 16 s. mere hos A Soldin, Boghandler, i Myntergaden Nr.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Da 2de Skibsmatroser, navnlig Rasmus Jsaaksen Mads lund af Staganger i Norge og Offe høver Aansen fra Molde Norge, begge ved Dagen er afgaaet i Aaret 170 paa Reiser til Vestindlemmes Capitain Martin Babnien fra Apenrade, og haver ved Stibet tilgode faren tilkommende Hare til Dødsdag: saa bekiendtgiøres dette for vedkommende rette Arvinger, at de med lovlige og behørige Beviler vil melde dem hos Skibets En Capitain Jes Gotschefen i Apenrade.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Directionen for det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendteter herved, at en Ganeral-Forsamling er berammet at kaldes i Compagniets Huus Torsdagen den 18de Maj førstkommende om Eftermiddagen paa 4 1 Slet, hos til Convocations billetterne fra Compagniets Contoir udfærdig- og han erholdes.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
De ved det Kongelige octroyerede Straffeurance=Compagni indtil Maaned 1797 til Udbetaling deriberede Søe Skader ere: 1) For Skibet Mette Maria Margaretha, ført af Skipper Anders Michael Larsen. - Dispachen er indleveret den 9 Marti b. A. 2) For Skibet Bienhaum, sort af Skipper Hans Axen Holm. Dispachen er indleveret den 2 Martii d. A. Erstatningen for disse 2 Havarier er anviis til Udbetale: den 11te April. 3) For Skibet Endragt, ført af Skipper Hans Andr. Erichs. Dispachen er indleveret den 6 Martii d. A. 4) For Skibet Prøven, ført af Skipper Ole Tiørsvaag. - Dito pachen er indleveret den 21de Martii d. A. 5) For Skibet den gode Succels, sort al Skipper Edent RoleMeum. - Dispachen er indleveret den 24de Martii d. A. 6) stor Skibet Elisabeth, ført af Skipper Svend Eskildsen. Dispachen er indleveret den 22de Martii d. A. 1) ter Skibet Jnger Johanne ført af Skipper Christen af Krog. Documenterne om dette Skibs totale Forliis er indleverede den 10de Martii d. A. Erstatningen for bille 5 Sager er anviist til Udbetaling der 18de April.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
De Herrer Jnteressentere udi Klasselotteriet, hviste er en bare fornyet deres Lodsedler til 3die Klasse, anmodes herved desangaaendt at indfinde sig hos vedkommende Collect a de seneste inden førstkommende 22de Maji. Nye Lodder lang tillige faaes for 6 Rdlr. Stykket. N. Colm, Kongel. Lotterie Jnspecter. ve Caroliner Risengryn 3 Mk. Lpd., ringere dito 4 Mk. og 6 Mk. stor Lyd, nye Rostokker Kirsebær 13 Mk. chinesisk Sands dito Soga, engelsk Senne i store og imaGlas denne St. Croir Rum, nye Citroner, dito tydsk Peber, red, findomortingere Theer, dito Kaffebønner og Sukker 1 Sukkerhuusprug, med flere Sorter Ulet kramvare til billige Priser ere at bekomme i Boutiken ved Børstroppen No. 85 hos Jacob A. Meyer.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Jaft og Stadsrets Procurator Tdrige er flyttet til Pilestræde Gaarden No. 86, første Sal til Gaden.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1797.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Tirsdagen den 16de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Fiurendahls Gaard, beliggende imellem Nestved og Skielskiør, ved Auction bortsolgt salig afdøde Mad. Langes Efterladenskaber, bestaaende i Guldig Sølv Kobber, Tin, Porcelain, Senge med Omhænge og Klæder, Fruentimmer= og Mandsgangklæder, endeel Dækketøi og andet Linnet, samt endeel Meubler, bestaaende af Chatoller, Stole, Borde, Skabe, et 8te Dages Stueuhr, og videre, saa og en næsten nye Postvogn og nogle udvalgte gode Køer, med mere. hvorover trykte Fortegnelser ere at bekomme 8 Dage førend Auctionen paa Postgaarden i Ringsted, Slagelse og Corsøer, paa Viinhuset i Nestved og paa Holsteinborg Skriverstue.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Torsdagen den 18de Maji førstkommende, Kl. 9 Formiddag, bliver paa Wemmelofte Kløster ved Auction bortsolgt endeel Meubler og videre, tilhørende Stervboet efter en fraværende bortdød Klosterfrøken, bestaaende af et Tovlingested med grøn Taftes Omhæng og Tæppe, 6 Stole med løse grønne Damastes Sæder og tærnet værrets Overtræk, et stort Speil med forgyldt Ramme, et Chatol med Opsats, en Commode med Natbordspeil og videre Indretninger i øverste Skuffe, et Bakkebord, alt nyt og moderne, og de 2de sidste Stykker af fremmed Træe, en Dragkiste, en stor Egekiste, et Kaffestel af rødt og hvidt samt Porcelain, Sengeklæder, Linned og Lagener, Pudevaar og Dækketøi, en nye Kobber Theemaskine, med adskillige mere i hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgiøres. Wemmetofte, den 18de April 1797. T. Thaning. Mandagen den 22de May förstkommende, sin Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Borsen for Vedkommendes Regning res Auction bortsolgt : Det eneste her befindende anseelige Partie ostindiske Salpeter. som nogle Dage forinden Auctionen forevises af Mægler Kiöbenhavn, den 26de April 1797. J sacobsen. Directionen for det kongelige octroierede danske assuiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onslagen den 24de Maj ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn forstaaer, Auction over endeel Refter, samt efterstaaende indtriede chasiske og ostindiske Vare, som alt en Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuus kan tages i Öiesyn. Formedelst Forstyttelse til et andet Embede agter jeg ved en eneste Auction Onslagen den 24de Maji førstkommende, om an melig Bud skeer at bortsælge min i Nyekiøbing i Sielland tilhørende Cland, bestaaende af 14 Fag til Calen af Egekommer og murede Vægge, hvorulii er 6 Værelser, foruden Kiøkken og tvende törre og rummelige Kieldere under 9 Fag, samt lav Fa til Gaaden, altsammen teglhængt, i anden er en stoengrön med fornasten Vanil og samlen for Gaalen en store smuk og nyttig Have, hvorfra haves den behageligste Udagt til liester den, i Haven er omtrent 70 Stykker unge og gade brugttræer af Abler, Pærer, Ferskuer, Abrikoser, Kirsebær og blommer, 6 Beede Asparges Land og 9 Beder beplantet med Jordbær, men Mel Gaarden tolger og efter dens Grundtaxt, en betydelig Anpart i Nyekiøbings Lyng eller Overdrev, som i Aar bliver ad skiftet, og formelentlig for den allene vil tilgiørenaale og tyde Tönder geometrisk Dan. Conditionerne skal paa Auctionisteden i Nyekiøbing blive fremlagte og hans forinden faae til Eftersyn. hos Eieren. I Ulonum Kongelig Consumtians Inspecteur i Haldeel.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Wemmelofte Hovedgaards Avling bliver Onsdagen den 31te Maj førstkommende i Curator Værelserne ved Wemmetøfte Kloster opbuden ved Auction til Forpagtning i 11 Aar, fra 1ste Mai 1808. Conditionerne ere til Eftersyn i Kiøbenhavn, dos Hr. Justitsraad Engelbreth, boende paa Hjørnet af Kiøbmager= og Skindergaden, og paa Wemm lotte hos Forvalteren.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Mandagen den 12te Junii førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver udi Oberbergamts Sessionen paa det Konge det Amtshuus opbuden til Auction 70 Skpd. sølvitie Gabr. kobber, samt 20 til 24 Skpd. gammelt Tougværk. De tosdavende vilde til forbemeldte Tid og Sted indfinde sig, da Conditionerne blive bekiendtgjorte, imidlertid meldes tilkiebhabernes Efterretning, at der paa Betalingen tilstaaes 6 Maaneder. Credit, imod Caution, om samme skulde fornøden ansees. Oberbergamtet den 28de April 1792.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Mandagen den 12te Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi S. T. Frue Geheimeraadinde Krabbes Gaard; Schielskiør ved Auction bortsolgt endeel smukke og moderne Møbler, Linned, Senge og Sing klærer, Guld, Sølv, Tin, Kobber, Porcelain og mere, som paa Auctionsstedet vil erfares; saa bliver og samme Dag og Klokkestet den Geheimeraadinden tilhørende ovennævnte Gaard opraabt, og om antagelig Bud skeer ved Auction bortsolgt. Bemeldte Gaard er for det meste af ny opbygt, og i samme er 11 gibsed- og betrukne Værelser, Kiøkken, Bryggers, Folkestue, 2 Gaarde, Loe, kade, Vognremisse, Heste, og Koestald, samt Brændehuus, saa og en smuk Hauge med 2 Haugeværelser. Med Gaarden følger 13 Tdr. geometrisk Maal, udskiftet frie Kiøbstæds Jord. Bemeldte Gaard kunde ogsaa forinden Auctionen underhaanden bortsælges, om Liebhaverne derom vilde behage at henvende dem til H. F. Müller. lie og Districts=Chirurgus i Schielsker.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
En Dreng, 16 Aar gammel, at liden Vært, kort Hals, mørkebrunt nedkræmmet Haar, med en stor brun Fødsels plet paa den ene Læg, hvis Hænder ere hovne af Frost, be ikke betient sig af den Tilladelse han havde, at besøge sine Venner i Jylland, men har taget en anden Tour og opholder sig ventelig endnu der i Sielland. Af Klæder havde han intet med sig uden en søegrøn Frakke, en kaffebrun Kiol og en hemmegjort hvid Nankins Trøie, et Par lange rødtindsprængte Buxer af hiemme gjort Stof, en rund Hat og en at de nu brugelige Skindhuer. Hvo som maatte forefinde bemeldte Dreng, behager at anholde ham og angive hans Opholdsted hos Hr. Leuning i Kiøbenhavn No. 38 i Farvegaden 3die Etage, som vil føie Anstalter til hans Afhentelse og belønne Anholderen eller Angiveren med en paa sende Douceur. Hos mig abriceres, med kongel. Bevilling efter Forskrift af de N. Professores og vores fornemste Dr. Medicine, følgende Sundhedschocolade, og altsammen er prodat, kan sees af den ibændthavende Attest af Hr. Prof. Tode, som medfølger ved Udsalget af Chocoladen; 1) En Sort, som har sin føre Nytte til at aabne de Jndvolde i Underliget, til at kommide alle Slags Skarpheder, fortønder Vædskerne 3 Mk. Pd. 2) En Sørt. som bortfører Matheden efter al Slags Sygdomme 3 Mk. Pd. 3) For alle Slags Brystsvagheder især for Svindsottige, og som ere plagede med bestandig Trangbrystighed 6 Mk. Pd. Tillige fabricererieg alle Sorter Chocolade med og uden Vanille fra 2 Mk. 8 s. til 1 Rdlr. Pd. Sammel J. Adarbang, boende i Skidenstræde Nr. 173. Nr. Har undertegnede kan ansundende Sommer faaes meget god og trivtlig For= og Efteraarsgræsning til 40 a 30 Stkr. Stude, naar en Lysthavende derom med det første vil behage at melde sig. Søboegaard pr. Slagelse den 28de April 1797. N. Lubbost. sin Eiendomsgaard, som er skiftet af 32etskab, bestaaende. at 3 Tir 2 Skpr. Hartkorn, og hvis Areal er 35 Tdr. gro metrisk Maal, beliggende imellem Slagelse og Callundborg. er underhaanden at bekomme til Kæde strax. Condens Beskat. senhed og Conditioner, hvorefter den kan afhendes kan de kost havende henvende sig til Hr. Kikiebas i Slagelse, og Endøe, logerende i Knapsters Gaard, som har i Commission at sælge. samme, Paa Stærregaarden ved Slagelse kan bekommes Græningstil 20 Høveder.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
af disse Tid. den London, den andet Forie.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
J disse Dage sendte Bante Directeurerne en Notarius til Harwich, som den anden Dag kom tilbage med og Pund, Sterling i Guld. Dagen derpaa sit de fra samme Sted endnu - Pund Sterling, hvoriblandt 22 Kister med Sølv. De Bevillinger, som ere gjorte Marine Mandskabet i Port auth blive nu forelagte Parlementet til Bekræftelse. De Fral Wasnington har deponeret 5000 Pund, som en Forn ring og første Fond til et National Universitets Oprettelse i sen nye Forderalstad ved Strandbredden af Powtomark - Fippo Saib skal igien have fiendtlige Hensigter mod de britske Besiddelser i Ostindien. Han er i Spidsen af 200 Mand brækket og fra sin Hovedstad Seringapatnam, og Maratterne ville forene sig med ham. Det heder, at 4 til franske Officerer befinde sig ved hans Armee. Fra det de Haabs Forbiergere paa det hurtigste endnu 4 brittiske Re menter blevne beordrede til Ostindien. Admiral Jervietgade bestaaer nu af 22 Linieskibe, og passer paa den Spanske fuld den skulde løbe ud igien.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
Jtalien, den 22de April. General Buonaparte, som er meget tilfreds med VenctioTrne har, som man forsikrer, ladet det der værende Senatrestille, at erklære sig inden 12 Timer, om Republiken vil et have Krig eller Fred. J sidste Fald maatte den betale en te Sum Penge i Skadesløsholdelse, og erklære BergamBrestine, for uafhængende.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
Paris, den 24de April. Det her værende Publikum giver nu paa det lydeligste sin blade tilkiende over den nær forestaaende Fred med Østerrige Man forsikrer, at naar denne Fred er sluttet, skal vor hele Naar i Forening med Spanien og Holland, blive brugt God Engeland, for at udmyge denne sidste Fiende. Vore Plade sige allerede forud, at Buonaparte torde komme til at ommandere Landtropperne mod Engeland. J Freden med ne Berling. og Østerrige, bliver ogsaa Republiken Holland indbefattet. De andre Anliggender, som angaae det tydske Rigere skulle, som man forsikrer, blive afgjorte paa en Congress, hvor ogsaa den Kongelige preussiske Statsminister Baron von Hardenberg, efter Rygtet, skal indfinde sig. For Prindsen af Oranien, skal der være bestemt visse Gotgiørelser. Man venter her hver Time de undertegnede Fredspræliminarier, saasom man holder sig overbeviist om at Buonaparte ikke skulde have indgaaet Vaabenstilstanden, uden at have stere Udsigter til Grundvolden for Freden. der følge Efterretnigerne om de sidste Krigstildragelser i Tydskland, Fra General Hoche Commandeur en Chef over Sambre og Maas Armeen ere fra Hovedqvarteret i Diendorff under 18de April indløbne følgende Beretninger om de Slag og Fegtninger, som efter hans Overgang over Rhinen ere forefaldne: "J 2 Dage. Borgerdirecteurer, vedblev Fienden at forlange en Vaabenstilstand, og grundede sit Forlangende paa Vaabenstilstanden, som efter deres Sigende, var bleven sluttet i Jtalien; men da jeg ingen officiel Efterretning havde derom, maatte jeg ile med at bringe deres Ordre i Udførelse, og lod derfor den høire Fløi, Armeens Centrum, og General Matrins Division gaae over Rhinen ved Neumied. Begge Armeerne støde lige over for hinanden, da General Kran bad mig om Tilladelse at sende Oberstlieutenant Grev von Blanket til mig, som havde Fuldmagt at slutte en Vaabenstilstand. Jeg forlangte strax af ham, at Østerrigerne skulde i dette Tilfælde trætte bort fra Lahn, og inddrømme den franske Armee Chrenbreitstein; men Parlementairen erklærede sig gandske derimod, og vi skildtes ad. Neppe var enhver af os vendt tilbage til sin Armee, førend Fienderne angreb os ved en heftig Kanonade. De havde en fortræffelig Stilling. Deres høire Fløi støttede sig paa Heddersdorff, og den venstre paa Bendorff. Degge Stæderne vare forskandsede, og Fiendens Frønte bedækket med stærke Redønter Spanske Ryttere &c., men vore Grenaderer og Carabinerere bemægtigede sig snart Landsbyen Heddersdorff. De andre Tropper under Generalerne Grenier, Compere, Lefevre, Gratier, tage ligeledes med Balonetten Landsbyen og Skandserne ved Bendorff ind. Cavalleriet under Generalerne Neyog Richepanse bragte Fienden gardske i Uorden, og Bataillen ved Newied endte sig dermed, at vi gjorde 4000 Fanger, hvoriblandt meget Cavallerie. De toge ogsaa Artilleriet i For- og 3 til 4 Faner. Artilleriet har gjort Underværker. Det skandsningerne til Bytte, tilligemed forskellige Feldtstykker, blev commanderet af General Debelle, under hvis Broder en ung Mand paa 15 Aar 2de Deste bleve dræbte.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
General Hoche melder videre, at der ved Uterath og Alten. tirken var kommen til en Bataille, hvor General Championer, drev Fienden ud af hans Positioner. Det fiendtlige Husarrere ødelagt. Vi have ogsaa ved hine Stæder gjort mange Fangiment Barto skriver General Doche, skal næsten gandske va corps ved Dierdorf, hvilket var 6000 Mand stærk. Da Tiger. General Ney stødte siden paa det siendtlige Reserve mer kjempede han mod samme med 50 Husarer, indtil hans sit Understøtning, da Fienden blev slagen og mistede 15 Mand Cavallerie og 300 Mand Jnfanterie, som bleve fangne. - De videre Beretninger fra General Hoche fra Hovedqvarteret i Hachenburg den 20de April melde, at General Lefrøre var den 19de gaaet over Lahn. J Slagene den 18de, føier General Doche til, ere efter nærmere Beretninger til sammen 7000 Mand sangne, hvoriblandt mange Stabloftirer, og Artilleriestytter, 6 Krudt og mange Dagage og ne, Heste, faldne i vore Hænder. Foruden mange Magasiner med Fourage og Levnetsmidler, have vi ogsaa bekommet 300 Deserteurer. General Lefevte marcheter med Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
Regieringscommissairen Rudler melder under 20 April fra Strasburg, at ogsaa de i Moreanske Armee var passeret over Rhinen og at en Colonne var allerede i fuld March mod Kahl, r. General Buonaparte har endnu under 5te April udstædt en Strivelse til General Administrationen i Lombardiet, hvoridet hedder: "J forlanger af min Fornering om eder tilkommende Uafhængenhed. Ligge da disse Forsikringer i allere. de i de Seiervindinger, som den italienske Armee daglig til kiemper sig enhver Seier, som vierholde, er en nye Grundsteen for eders Constitution. Mange Seiervindinger havn vi siden der sidste Feldttog blev aabnet tilkiemper og vi have gjort, et stort Antal Fanger, og erobret 3 Provindser af Keiserens Arvestater. Alle disse Tildragelser gielde i Steden for en Eftiæring, saasom jeg haaber, at J tvivle itte om den franske Regierings meget tydelig udtrykte Jnteresse og Ønske, at J give eder en frie og uafhængende Forfatning. Beskjæftiger Eder derfor med, at oplyse og beroelige Eders Folk, complet terer Eders og den polske Legion, og benytter Eder at det Øieblik, medens den franske Armee staaer i Jtalien, til at sætte Eder i en krigersk Forfatning, uden hvilken ingen Frihed. og ingen Uafhængenhed kan bestaae. Troe mig, at jeg er bestælet af den største Holagtelse og en særdeles Jver til at bidrage saa meget som mueligt til Jtaliens Frihed.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
Buonaparte. J de sidste Fagtninger som ved Neumark og Undmar, ere forefaldte med Østerrigerne tildeels med deres fra Ren ankomne Tropper, have de tilsammen mistet 1000 Ma som ere blevne fangne, nogle Kanoner og mange Maaas Borgeren Mandinsoner ankommen hertil fra Philladelphia nye overordentlig Gesandt fra de nordamerikanske Sta for at bilægge Stridighederne med vor Republik - Den værende Chef for den svar ske Flaade. Admiral Mazared. en meget duelig Søemand. Han er igien afreist fra Ara et til Cadix, for at paatage sig Commanden over den der. rende ande. Den nuværende saanske Søeninister J. Langsaa skrev til ham i Kongens Navn under 24de M. følgende Kongens Hensigter at de ufortøvet begiver sig Cadix, for at paatage dem Commanden over den hele S. magt i Orcanet og lade udruste saa mange Skibe, som nær rende Omstændigheder tillade. General Capitainen i dir har faaet Ordre at understøtte dem i alle Deres Foretadet. Da Mangelen paa Matroser vil giøre en Continaf Landtrover fornøden, for at egnevere Skibene saalede som en virksom Krig udfordrer saa befaler des Majestæt De melder den nærværende Cigt over Skibenes Mandske paa det de videre Anstalter kunde blive følededs Majen. har og besluttet, at De skal udnævne alle Personer af Fr. dens Generalskab, alle Capitainerne paa Stibene, Fregterne ger, og indsende disse Udnævnelser til Kongel Confirtion, saasom de Majestæt ikke tvivler om, at jo Deres re Jndsigter i Marine Faget skuste træste gode og nye Valg. C. St. J dette Dieblik sit Directoriet de undertegneFredspreliminarier. Reiseren, heder det, erkiender den fra ske, hollandske, Eie, og Transpadaniske Republik, an Slip paa Belgien, og erholder andre Gotgiørelser i Jtandog ere disse Betingelser endnu kun Formodninger, da end intet Officielt er bleven bekiendtgjort herom.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
London, den 28de og 28de April. Den 20de blev i Spilbrad om Bord paa ethvert Skil den i Jnsurrection værende Flaade oplæst Admiralitets=Camissariernes Resolution, hvorved Størstedelen af Mar Mandskabets bekiendte Fordringer blev bevilget. Tillige be meldt i denne Resolution, at dersom Mandskabet endnu la gere vedblev deres Ulødighed kunde der i Fremtiden ikke no Pensioner &c. men maatte tillige blive ansvarlige for skrærtelige Følger, som deres Ulvdighed og Overtrædelse Landets Løve vilde trætte efter sig. Efter Oplæsningen. denne solition lod det sig berolige; men nogle af Hov mændene gil endnu videre, og forlangte, at Kongen er hændig skulde underskrive en Pardon for dem. Med takne, melige Hierter, sige Søefolkene i deres Deputeres Svar ande, have vi erfaret vor Solds Forøgelse de, og vi tvinikke paa at dersom i Fremtiden skulde opkomme Aarsager, Besværinger, og disse blive fordragne paa en regelmærMaade, man da vilde lægge den behørige Opmærksomhed dem. Men det er var faste Beslutning, at saalænge Han- og Martfrugterne tilligemed Pensionerne ikke blive formeret enkelte Skibes Besværinger afhiulvne, en Parlementet Actoudstædt, og en kongelig Pardon givet for den i Spithendliggende Flaade, vil denne ikke lætte Anker, og dette er vor hele og sidste Svar Paa denne Erklæring begav Lord Spenter og de andre Adniralitets Commissarier sig paa det hurtigste til London. Der blev strax holdt en Geheime Cabinets forsamling i Windsor da efter en lang Raadslagning saae Kongen sig nødt til at bebilge de øvrige Fordringer, at undertegne det forlangte Bemaadelses Brev, og bekiendtgiøre følgende Proclamation, "Da det er vort Ønske at give alle de Søefolt, som vendt tilbade til den ordentlige Udøvelse af deres Pligt en behørig Opmuntring; saa have vi holdt for tienligt, at udstæde nærvesende Proclamation ved hvilken vi forsikre alle dem som hade gjort sig skyldige i Oprør, Ulydighed mod Befalinger og Forsømmelse i deres Pligt, fuld Forladelse og Eftergivelse, hasnart de efter denne Pardons Betiendtgiørelse vende tilbage til deres Pligt. - Saasnart denne kongelige Erklæring. har bleven oplæst, bevidnede alle Matroserne deres indelige Tilfredshed, lovede at tiene deres Konge og Fædreneland troelig og med nye Over forsikrede Lord Bridporderes Ly lighed og besynderlige Kierlighed og Flaaden er virkelig al Frede løbet ud til St. Helens for at krydse for Brest mod den lendtlige Flaade.
Berlingske Tidende, 1797-05-08
Den 1ste April er Admiral Jerviis afseilet fra Lissabon med sin Flaade, som nu bestaaer af 22 Linieskibe, 15 Fregatter og ange Brandere. Han trydser nu for Cadir, hvor den spanske Flaade skal have været i Begreb med at løbe ud, men nu er Davnen gandske bloqueret. Det kunde være mueligt, at vor Flaade gjorde et Forsøg paa at stikke den fiendtlige i Brand Admiral Jervises Flaaskib er Ville de Paris paa 10 Kanoner.