JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-06-05
Hos Etatsraadinde Leth, boende i Mathiasgade, kan fra første November dette Aar erholdes til Leie en Sahl. og 2de Kamre, meublerede eller umeublerede, naar man derom accorderer med hende.
Viborger Samler, 1848-06-05
Kjøbmand J. C. Holm i Kjøbenhavn er flyttet fra Høibroplads til Krystalgade Nr. 76 i Stuen, hvilket herved tilkjendegives Vedkommende. Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, af Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., beliggende i Nørthisse Bye og Sogn i Salling, og tillige største Delen af dens Besætning, bestaaende af 4 Heste, 4 Stude, 5 Køer, 3 Unghoveder og 36 Faar. Sæden, som er nedlagt er 5 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 21 Tdr. Havre. og 2 Tdr. Kartofler. Høeavlen, som er beliggende midt i Marken, afgiver aarlig 14 a 16 Læs godt Engh. Der haves det fornødne Jldebrændsel. Eiendommen kan modtages strax og 2/3 Dele af Kjøbesummen blive indestaaende i Gaarden. Nørthisse, den 28de Mai 1848. Mogens Andersen. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-06-06
Stifts Vivende. re. Sie Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 6 Juni 1848. Nr. 97. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-06-06
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. J Underhusets Møde den 23de Mai erklærede Lord Palmerston i Underhuset, at den engelske Gesandt ved Hoffet i Madrid, Sir H. Bulwer, havde forlangt sine Reisepasse af Regjeringen i Madrid, og stod i Begreb med at forlade denne Stad. (Efterretninger fra Madrid melde Gesandtens Afreise og tilføie, at det spanske Ministerium havde befalet den engelske Gesandt at forlade Madrid inden 48 Timers Forløb. For om muligt at forhindre et definitivt Brud med England har det spanske Ministerium afsendt Greven af Mirasol til London. – Nyere Efterretninger fra London, af 26de Mai melde Grevens Ankomst til London.) Jødemancipationsbillen er den 25de Mai efter en temmelig lang Debat læst anden Gang med 163 Stemmer imod 128, altsaa kun med en Majoritet af 35 Stemmer. - J Underhuset gjentog Lord Palmerston sin tidligere Yttring, at der ved Sir H. Bulwers Afreise fra Madrid, ikke var fremkaldt et Brud imellem Spanien og England. - Opfordret af Medlemmet Howard om at oplyse Huset, om de imellem Danmark og Preussen nu bestaaende Forhold, yttrede Lord Palmerston, at begge disse Magter vare gunstig stemte for de af England gjorte Forslag, der turde føre til en definitiv mindelig Udjævning. Naturligviis kunde han endnu ikke indestaae for dette fredelige Resultat; imidlertid fremgik der dog allerede deraf, at Danmark havde sisteret Blokaden, og Preussen Jnddrivelsen af den jydske Contribution, at der paa begge Sider viste sig en Stemning til Eftergivenhed.
Viborger Samler, 1848-06-06
De nyeste Handelsefterretninger fra London af 26de Mai melde, at Haabet om en snarlig Ordnen af det nordiske Anliggende vedligeholder sig og foranlediger en bedre Stemning, der især var synlig i Vexelforretninger paa tydske Pladser. - J den sidste Uge var Tilførslen af Kornvarer fra Jndlandet ubetydelig, hvorimod meget Korn indførtes fra Udlandet. Markedet idag (d. 26de) var hvad Hvede angik, flant; de nye Tilførsler fra Udlandet af maadelig conditioneret Hvede kunde ikke afsættes, endskjøndt de tilbødes til lavere Priser. Byg dalede 1 sk. pr. Qvtr. Mais holdtes i høiere Priis.
Viborger Samler, 1848-06-06
Frankrig. Den 23de Mai, den Dag, paa hvilken Discussionen om det polske og italienske Spørgsmaal fandt Sted i Nationalforsamlingen, løb roligt af. Nationalforsamlingens Møde paa denne Dag er – siger en Pariserjournal – en Triumph for Freden og Orden. Regjeringen er fast besluttet paa ikke at indskride med bevæbnet Magt i Polens Anliggender; ligeledes vil den ikke foretage en væbnet Jntervention i Øvreitaliens Anliggender. Lamartines Fred aandende Tale fandt bifald i Forsamlingen. Dette Resultat meddeeltes allerede under 25de Mai af Allg. Oest. Anz, med den udtrykkelige Erklæring, at den franske Regjering er tilsinds at iagttage den strengeste Neutralitet ligeoverfor Tydskland og Jtalien.
Viborger Samler, 1848-06-06
Med Hensyn til det italienske Spørgsmaal erklærede Lamartine: "J Jtalien ønsker man ikke og behøver man ikke vor Hjelp, og Polen kunne og tør vi med Vaaben i Haanden ikke komme Hjelp." Lamartine oplæste tvende Depescher fra den provisoriske Regjering i Mailand, hvori enhver Jntervention fra Frankrigs Side frabedes. Angaaende Polen da indrømmede Lamartine, at Spørgsmaalet var vanskeligere og af en mere delicat Natur. "Den af mig oplæste Noteverling," sagde han, og Fremstillingen af flere indløbne Depescher fra officielle Kilder godtgjøre, at Preussen ei alene ikke har taget tilbage sine Løfter, om Polens Gjenoprettelse, men at det allerede har begyndt at opfylde dem. Krakau og Galizien, der ere ifærd med lignende Regenerationsforsøg, ville ingen Modstand finde fra Østerrigs Side. Den slaviske Stamme vil reise sig en masse. Denne selvstændige Udvikling af alle Nationaliteter er at ansee som Begyndelsen til den store Folkefamilie, den alene kan begrunde Democratiet: Februarrevolutionen har electriseret alle Nationer; enhver direct Jntervention fra Frankerigs Side er unødvendig og endog farlig. Man har anklaget os for Svaghed, ja endog for Feighed; men jeg spørger: turde vi da efter Februarrevolutionen optræde saa aabenbart for at byde hele Europa Trods, Enhver kjender Krigens Jndflydelse paa de sociale Forhold. Turde vi sætte alle Jndlandets Jnteresser paa Spil, Kunde vi udsætte Fædrelandet, Belgien og Spanien for en almindelig Verdenscrisis og forglemme Millioner Arbeideres Jnteresser, der vilde blive brødløse, ved Krigen, – Og ville De vide, hvor mange tusinde Mand vi kunde disponere over umiddelbart efter Februarrevolutionen, 80000 Md., og dermed skulde vi besætte Grændser af 400 Milles Længde. Med denne Styrke kunde vi umulig rykke ud imod hele Europa, navnlig ikke imod Tydskland, der havde 30,000 Md. ved vor Flanke og 250,000 i Baggrunden. For saadanne Eventualiteter, for saadanne Blodbad, for saadanne Menneskeslagterier har den provisoriske Regjering ikke villet være ansvarlig. (Bifald.). - Men hvad skal der nu skee for at gjenoprette Polen. Maaskee et andet Felttog til Moskau, Nei. Polen maa befries ved Tydskland. Som Minister og fransk Borger modsætter jeg mig ethvert Felttog om at gjenoprette Polen uden Tydsklands bestemte Deeltagelse.
Viborger Samler, 1848-06-06
De sørgelige Tildragelser, der fandt Sted sidste Mandag som foraarsagede mit Hjerte dyb Smerte, have godtgjort os Farerne ved krigeriske Manifestationer. Jeg understøtter af Hjertet Forslaget om at tilstille det tydske Parlement en Adresse, ligesom jeg heller ikke modsætter mig Hensigten af en motiveret Protest. Kun Vold bekjæmper jeg. Fred – dette de Vises Utopien, er vort Valgsprog; det vedblive at være det Da vil Seieren erklære sig for Ret, Selvstændighed og Frihed." Tre af Ludvig Philips Sønner - Francois, Henri og Louis d'Orleans have tilstillet Nationalforsamlingen en Protest imod det Decret, hvorved de forvises fra Frankerig. Dette Decret er desuagtet med den store Majeritet af 632 imod 63 Stemmer antaget af Nationalforsamlingen. Den offentlige Afstemning har iøvrigt vel hindret mange Deputerede fra at stemme imod Decretet.
Viborger Samler, 1848-06-06
Efter Journalen Commerce tilsigter de vilde Democrater at give et Banket til Ære for deres arresterede Venner, til Ex. Albert og Barbes; Billetten skal koste, Fre. - 9 s. Rbd., for hvilke man erholder Viin, Ost og Brød. - 3 pCt. sluttedes til 49. 25, og 5 pCt. til Efter Efterretninger fra Paris af 28de Mai frygtede man for et Sammenstød imellem Regjeringen og de simplere Arbeidere. - Leon Foucher yttrede i Nationalforsamlingen de energiske Ord: Nationalværkstederne i Paris ere Anstalter til at danne dovne Knegte og Mytterimænd, det er umuligt at underholde i og omkring Paris en Hær af 120,000 Recruter i Tilfælde af Krig."
Viborger Samler, 1848-06-06
Tydskland. J Rigsdagens Møde i Frankfurt am Main den 27de Mai er Werners Amendement til Raveaur's Forslag antaget, og Forsamlingens Beslutning lyder saaledes: Nationalforsamlingen, som det af den tydske Nations Villie og Valghandlinger fremstaaede Organ til Begrundelse af Tydsklands Eenhed og politiske Frihed, erklærer: at alle, af enkelte tydske Forfatninger tagne Bestemmelser, som ikke stemme overeens med det store Forfatningsværk, Nationalforsamlingen har at begrunde, kun ere at betragte som gyldige, i det Forhold, hvori de sam stemme med de af Nationalforsamlingen tagne Bestemmelser. Excesserne i Mainz, hvis Beleiringsstand iøvrigt er ophævet, have ført deels til Klager fra Borgernes Side over den preussiske Deel af Fæstningens Besætning, deels til flere Rigsdagsmedlemmers Afreise for paa selve Stedet at indhente foreløbig Underretning om det Passerede, deels endelig til en heftig Discussion i Rigsforsamlingen, der omsider decreterede: Forsamlingen, i Tillid til at Regjeringerne ville udføre hvad der henhører under deres Ressort, gaaer over til Dagens Orden (das die Regierungen thun werden, was ihres Amtes ist). - Et almindelig udbredt Rygte om at Zitz, den Deputerede fra Mainz, skulde have nedlagt sin Function paa Grund af foranførte Afstemning, skal ikke være begrundet; hvorimod den venstre Side skal have besluttet at udtræde en masse, saafremt den atter bukker under i et vigtigt Principspørgsmaal. Jøvrigt har hiin Parlementsbeslutning indvirket ufordeelagtigt paa de afvæbnede Borgeres Stemning i Mainz. J en Adresse til Minister v. Gagern have de forlangt en skyndsom Forandring af Garnison d. c. at de preussiske Tropper skulle afløses af andre Forbundstropper. Rhinstæderne Koblenz og Køln armeres og sættes i Forsvarstand for at kunne modstaae et eventuelt Angreb udenfra.
Viborger Samler, 1848-06-06
De politiske Combinationer, der gjøre sig gjældende i Breslau, Schlesiens Hovedstad, ere Republiken og et Tokammersystem. Universitetet og Embedsklassen ønske for Preussen to Kamre og en Konge, og for det øvrige Tydskland ligeledes to Kamre og en arvelig Keiser. Dette Parti arbeider paa at skaffe Kongen af Preussen Keiser titlen. Det andet, langt talrigere Parti, arbeider paa at bringe en Republik istand; dette Parti lægger for Dagen stor Virksomhed og Bestemthed, men kun liden Jntelligents. Til disse tvende, fjendtlig mod hinanden staaende Partier maa endnu føies et tredie, der fornemmelig bestaaer af Godseiere, Militairet og Adelen. Denne Faction kalder sig det gamle preussiske Parti, det ønsker Gjen oprettelsen af det gamle Regimente.
Viborger Samler, 1848-06-06
Breve fra Triest melde, at den sardinske Escadre ene viser sig paa Rheden ved denne Stad, da den neapolitanske Escadre har faaet Ordre til at begive sig til Neapel Det er vist, at Greven af Thurn har med sit 18000 M. stærke Corps forenet sig ved Verona med Feltmarschal Radetzky.
Viborger Samler, 1848-06-06
Erkehertug Stephan er afreist til Jnnsbruck for at formaae Keiseren til at vende tilbage til Wien eller til Pesth, men afholde ham fra en Reise til Prag.
Viborger Samler, 1848-06-06
Jndenlandske Efterretninger. Dagen for den russiske Storfyrste forlod Kbhavn, gjorde Hs. fl. Høihed en Udflugt til Roeskilde, besaae Byen, Vandeuuranstalten &c., samt, efter Gudstjenesteens Ophør, Domkirken: Alt incognito og civil klædt. Ved Tilbagereisen, med Banetoget Kl. 1, bragte Publicum ham et Hurra ved Togets Afgang.
Viborger Samler, 1848-06-06
Under 25de Mai d. Aar er udkommet en Placat for Danmark angaaende adskillige Begunstigelser med Hensyn til Brug af stemplet Papir ved de i Reglementet af 1ste Mai 1848 ommeldte Admiralitetsretter. – Under 27de Mai er udkommet en provisorisk Forordning for Danmark, hvorved Overpolitiretterne paa Landet ophæves, og alle saavel offentlige som private Politisager henlægges under (Berl. Td.) Landsoverretterne.
Viborger Samler, 1848-06-06
(Af et Brev i Fædrl.) Det i Kampen den 28de Mai faldne Medlem af det ridende Skarpskyttercorps hedder Robertson. Skytterne have faaet Roes saavel af General Hedemann som af de andre Tropper, der kappedes om at have dem imellem sig, og af de fangne Hanoveranere spurgte flere meget ivrigt om de graae Hatte med den bemærkning ste schiesen verdammt gut, die Bauerkerls." Under Slaget havde de antaget dem for Svenskere. De i Sønderborg Kirke fra Affairen i Sundeved henlagte Faldne, 19 Danske, hvoriblandt 2 Officierer, og 17 Fjendtlige, hvoriblandt en mecklenborgsk Gardecapitain og 2 Lieutenanter, ere med megen Høitidelighed blevne jordede paa Sønderborg Assistents Kirkegaard, hvor de nedsænk tes ved Siden af hinanden. Folk i Byen havde bundet Krandse til Kisterne og strøet Blomster. Endeel af de Fjendtlige, deriblandt en mecklenborgsk Oberstlieutenant Hirschfeld, ere begravede i Sundeved eller bortførte af Fjenden under selve Attaquen. (Af et Brev fra Hamborg af 30te Mai.) Jeg modtog vore fangne Landsmænd i Søndags Eftermiddags i Stade, hvor de ankom Kl. 3, Officererne i beqvemme Vogne og Menigmand tilfods, escorterede af Militair. Hele Stade var naturligviis paa Benene, for at see disse Fremmede, som efter de hamborgske og navnlig schleswig holsteinske Blade vare skildrede som sande Menneskeædere. Hanoveranerne fandt imidlertid, at de saae meget menneskelige ud, og ikke en Eneste tillod sig enten at pibe eller støie à la Altona ved Ankomsten. Officererne førtes strax til Fæstningens Commandant, den gamle venlige, brave Generalmajor v. Hattorff, hvor de gave deres Ord paa ei at vige fra Fæstningen; derefter bleve Officererne indqvarterede hos de første Borgere og aldeles frie. Soldaterne kom i Casernen og behandles lige saa godt som Landets eget Militair. Generalen fulgte mig om Eftermiddagen ned til Casernen, talte saa venligt og forekommende til Soldaterne, som om de kunde været hans egne Folk, og efter at jeg efter hans Ønske havde forestillet ham en af de ældste Underofficerer, Sergeant Petersen af Jægerne, sagde han til denne, at, naar Soldaterne havde Noget at klage, skulde han, som nu Generalen personlig bekjendt, kun directe henvende sig til ham. Soldaterne vare ved godt Mod og glædede sig til at være komne fra Schleswigholstein. - Oberst Astrup spiste til Middag med Generalen, samme Dag han ankom. Officererne indførtes allerede i Søndags Aftes i Officeersklubben og Hanoveranerne modtoge dem som Kammerater. – Baron Dirkink-Holmfeldt er igaar Gudskelov ogsaa ført fra Altona til Stade. (Fdl.)
Viborger Samler, 1848-06-06
Ved Træfningen i Sundeved den 28de skal af vore Tropper 1ste Jægercorps og 2den og 12te Bataillon have lidt meest.
Viborger Samler, 1848-06-06
(Af et Brev fra en Underofficeer af 11te Bat., dat. Stendrup ved Gravensteen den 1ste Junii.) Her er nu Alt meget dyrt, da her ligge saa mange Tropper; men hvad det Værste er der er næsten ikke Noget at faae for Penge. Vi faae nu næsten ingen varm Mad meer; et Stykke røget Flæsk og et Stykke Brød er næsten vor daglige Spise; men det har nu Altsammen ingen Nød, det overvinde vi nok. Fjenden vigere stærkt for os, hvilket er det Vigtigste, og ægte Gravenstener Æbler, baade store og smaa, sende vi efter ham i tusindviis; vi spøge ikke meere med ham, og de fjendtlige Tropper ere meget modfaldne. J det Øieblik, jeg skriver dette, beskydes Gravensteen og der er idag allerede løsnet flere hundrede Kanonskud paa Fjenden; hele Egnen er indhyllet i Røg og Damp. (Ab. A.)¬
Viborger Samler, 1848-06-06
Viborg. J et Brev fra Haderslev af 2den ds. berettes, at der hertil var indløbet Efterretning om at der den foregaaende Dag havde fundet en alvorlig Træfning Sted imellem de Danske og Hanoveranerne, hvorved de Sidste skulde være tilføiet et betydeligt Tab af Folk samt 9 Kanoner.
Viborger Samler, 1848-06-06
Udnævnelser. Hs. Majestæt har allern, udnævnte Sysselmand i Jsafjords Syssel inden Jslands Vestamt E. Briem til Sysselmand i Øefjords Syssel inden Nord- og Øst=Amtet sammesteds; Sysselmand for Borgarfjords Syssel i Islands Sønder-Amt JPjettursson til Sysselmand for Myra og Hnappadals Syssel, i Vestamtet sammesteds; Cand. jur. T. Johnsen til Sysselmand i Sønder-Mula Syssel i Nord- og Øst=Amtet; Professorerne ved Kjøbenhavns Universitet, Dr. phill. J. G. Forchhammer og J. J. S. Steenstrup til Directeurer for det Kongl. naturvidenskabelige Museum; M. Wulff til Vare= og Vexelmægler i Kjøbenhavn. Under 18de Mai er Cand. juris C. A. A. Lehmann provisorisk udnævnt som Cancellist ved det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli.
Viborger Samler, 1848-06-06
Copulerede i Viborg, den 12te Mai, Snedkermester J. Støttrup og Jfr. Else Cathrine Kollerup.
Viborger Samler, 1848-06-06
Medborgere i Jylland, Den overmodige Fjende, som hærgede Eders skjønne Land, har maattet trække sig tilbage og J have atter med større Rolighed kunne hengive Eder til fredelige Sysler. Men glemmer ikke derfor at forberede Eder for Krigen, ruster og over Eder i Vaaben, saavel paa Landet som i Byerne, for at J kunne blive dygtige til at forsvare Eders Arne, og da vil ingensinde meere nogen Fiende vove at sætte sin Fod inden for Eders Grændser. Ruster Eder! og Jyllands vaabendygtige Befolkning vil blive en sikker Muur, som ingen Fiende eller Forræder meer vil kunne gjennemtrænge. Til Vaaben derfor Alle og Enhver for Kongen og Fædrelandet. p. t. Aalborg, den 3die Juni 1848. F. Moltke, commanderende General i Nørre-Jylland.
Viborger Samler, 1848-06-06
AVERTISSEMENTS. Samtlige Actionairer i den nye Klub saavelsom øvrige Medlemmer af Klubben ville behage at give Møde ved den til førstkommende Leverdag Eftermiddag Kl. 6 berammede Generalforsamling i Hr. A. B. Friis's Sal. De, som i forestaaende 11te Juni Termin have Jnd betalinger at gjøre til Viborg Stifts offentlige Midler, ville behage desangaaende at henvende sig til undertegnede Biskop. Viborg, den 5te Juni 1848. N. C. Øllgaard.
Viborger Samler, 1848-06-06
J anstundende Juni Termin kunne 760 Rbd. 5 Mk. 4 s., af Midler under Rinds-Gislum Herreders Overformynderi, erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 2den Juni Høyer.
Viborger Samler, 1848-06-06
En beqvem Leilighed, bestaaende af en meubleret Stue og et Soveværelse med Tilbehør, i Nærheden af Stænderhuset, anvises en Deputeret i anstundende Stændertid fra Stiftsbogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1848-06-06
Det bekjendtgjøres herved, at den herværende Spare= og Laanekasse, - hvis Forretninger paa Grund af den befrygtede fjendtlige Occupation en Tid have været standsede, – igjen begynder sin Virksomhed Onsdagen den 5te Juli d. A. Det tilføies derhos, at da Directionen har Anledning til at antage, at flere af dem, der have opsagt Capitaler, ikke attraae at gjøre deres Opsigelser gjældende, opfordres de, der ønske opsagte Capitaler udbetalte, til inden 14 Dage fra Dato at lade deres Contrabøger forevise til Paategning derom hos Sparekassens Bogholder Cand. juris Neckelmann, hvorimod de, der ikke forinden den nævnte Tid forevise deres Contrabøger, antages at ville lade Capitalerne blive indestaaende i Kassen indtil ny Opsigelse foregaaer, og i saadant Tilfælde vil den foregaaende Opsigelse ikke medføre noget Tab i Renter.
Viborger Samler, 1848-06-06
Directionen for Viborg Byes og Omegns Svare- og Laanekasse, den 6te Jum 1848. Brandassurance-Foreningen. for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Viborger Samler, 1848-06-06
Directionen bringer herved til Medlemmernes Kundskab: at der for Aaret til 1ste Mai sidst intet Bidrag bliver at paa ligne, at Grundfondet nu andrager circa 87 Tusinde Rigsbankdaler samt at der desuden bliver en liden Beholdning i Reservefondet. Endelig tilføies, at man, saasnart de fjendtlige Tropper nærmede sig Aarhuus, har ladet Foreningens Kasse og Activer m.v. transportere til Kjøbenhavn og deponere i Nationalbanken. J Directionen, den 3die Juni 1848. F. Folsach. C. Jngerslev. L. la Cour. H. Bresch. Secretair.
Viborger Samler, 1848-06-06
Fortsættelse af Beretning om indkomne frivillige Bidrag til Armeen fra Salling: Fra Grinderslev Sogn, 220 Rbd., derunder af Tjenestefolk 57 Rbd. 3 Mk., 37 Tdr. 7 Skpr. Rug, 77 Tdr. 1 Skp. Havre. og 5 Tdr. 4 1/2 Skp. Gryn; Grønning Sogn, 94 Rbd. 5 Mk. 8 s., derunder 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. fra Tjenestefolk, 14 Tdr. 1 Skp. Rug, 54 Tdr. 7 Skpr. Havre og 4 Tdr. Gryn; ThiseSogn, 33 Rbd. 2 Mk., derunder 8 Rbd. 3 Mk. fra Tjenestefolk, 13 Tdr. 7 1/2 Skpr. Rug, 27 Tdr. 4 Skpr. Havre og Td. 7 Skpr. Gryn. Desuden fra bemeldte 3 Sogne 12 Løs 5 R. Kjød og Flesk og 1/2 Lps. Ost Salling Herreders Contoir, den 2den Juni 1848. Villemoco.
Viborger Samler, 1848-06-06
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kgl. danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840, afholdes Sommeruldmarkedet i Randers den 20de, 21de og 22de Jun førstkommende. Ved at bekjendtgjøre Saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet, paa det sædvanlige Sted, kan skee 8 Dage forinden, og at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, er 32 Pd. For at forebygge Collisioner og ikke forstyrre Markeds handelen vilde det være meget ønskeligt, om Jndleveringen, af alle noget større Partier kunde være sluttet Mandag Eftermiddag den 19de Juni, Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 31te Mai 1848.
Viborger Samler, 1848-06-06
Da de nærværende Tidsomstændigheder gjør det til en Nødvendighed at inddrage forfalden Tilgodehavende, saa tillader Undertegnede sig at anmode vore Handelsvenner om snarest muligt at afgjøre deres Skyld; med den Bemærkning, at vi i Fremtiden betydelig maa have den sædvanlige Credit indskrænket. Skive, den 29de Mai 1843. A. Essemann. J. Sørensen. P. Lund. L. Damgaard. P. C. Dige. Thorup. Johannes Møller. Peter Brix. Geværer.
Viborger Samler, 1848-06-06
3 Stkr. gode Jagtgeværer staaer til Salg hos A. Losemann i Skive. Sort Blæk til Staalpenne. faaes hos A. Essemann i Skive.
Viborger Samler, 1848-06-06
Superfiin Pecca=The er arriveret og sælges i Blydaaser pr. J. C. Møller. 2 K. og mindre Dele hos Nye Colonialvare, saasom: Lys Candis, fint haardt Melis, lys St. Croix Sukker, Java- og Brasiliansk Caffe, fiin Congo The, Pouchong dito, Svedsker, Rosiner m.m., faaes hos J. C. Møller. Lærred til Bleg paa Korreborg, modtages som sædvanlig J. C. Møller.
Viborger Samler, 1848-06-06
Straae og Bordtehatte, franske Blomster og Dannebrogs Mathea Fischer, roser, er hjemkommen til Modehandlerinde.
Viborger Samler, 1848-06-06
Subscriptionsplan. J Løbet af 3 a 4 Maaneder vil udkomme: Paul Gerhardt. Kirkehistorisk Livsbillede.
Viborger Samler, 1848-06-06
fra den store Churfyrstes Tid, Dr. C. A. Wildenhahn. Med en Fortale af Licent. theol. Prof. R. Nielsen. Oversat af P. Gjølbye, Cand. theol.