JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Det havde vakt en vis Opmærksomhed, at den bekjendte Oppositions=Mand, Odilon-Barrot, ikke befandtes blandt Medlemmerne af den meget omtalte Valg-Committee, der dog havde samlet en saa stor Deel af Oppositionens meest bekjendte og meest udmærkede Mænd. Han har fundet det passende i en Journal at lade indrykke en Art Troesbekjendelse, hvori han udlader sig om sin egen og de Ligesindedes politiske Stilling. "Den har slet ikke forandret sig, siger han blandt andet, hvad vi vilde i 1830, det ville vi endnu thi vor Mening i 1830 lededes hverken af Had eller Vrede mod Personer, eller af Hensyn til private Jnteresser, med af Fornuften, af en grundig Kundskab til Landets Trang og af Anelsen og Forbedringer, hvis Jværksættelse laae indenfor Mulighedernes Grændse. Vore Jdeer vare i Samklang med Massens Forhaabninger. De forløbne 7 Aar Erfaringer have ei svækket, nei, de have bestyrket vor Overbeviisning. Et constitutionelt Monark, med en vel anlagt demokratisk Basis, det er vor politiske Troesartikel. Denne Regieringsform forekommer os at være den eneste mulige i vort Land, fordi ene og alene den kan forene i sig de to store Fornødenheder, Frankrigs Eenhed og Liighed. (Eenheden staaer vel her i Modsætning til det forderalistiske System, til hvilket den republikanske Tendents, efter Odilon=Barrots Mening, synes at hælde.) At forbinde Monarkiet og Demokratiet, at vise Mænd tilbage, som bekjendt sig til politiske Læresætninger, der maae føre til en Strid, en fordærvelig Strid mellem den ene og den anden, dette var og vil stedse være Maalet for mine Bestræbelser, saavelsom for mine Venners. Det er vor constitutionelle Oppositions=Fane. Jeg har beklaget den Spaltning, som vort constitutionelle Oppositions=Parti har lidt ved Dannelsen af en blandet Committee, i hvilken det republikanske Parti er traadt ind med flyvende Faner, med al dets illegale Anmasselse og med fuld Protest mod vore Grundsætninger, men det har er gjort mig modløs. Mænd, som jeg ærer og agter, hvis høie Dyder stedse ville indgyde mig Agtelse, have ved denne Leilighed handlet anderledes end jeg, i den Overbeviisning, at man ei vilde kunne misforstaae deres Hensigter. Vore forskjellige Tendentser kunne kun være forbigaaende; vi maae stedse finde os forenede om at forsvare de Jnstitutioner og Garantier, som 2 store følgerige Revolutioner have skjænket os. Jeg er forvisset om, at vi have lig liden Mistillid til hinanden paa begge Sider og at vore Anstrængelser i Tidens Længde maae forene sig." Dette er det vigtigste af denne offentlige Skrivelse fra Oppositionens betydende talentfulde Formand og hans fremtidige politiske Skridt ville levere Commentaren til disse hans Ord.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Rusland. Det var den 3die Octbr. at Keiseren med Storfyrst=Tronfølgeren under Kanontorden fra Fæstningen og de paa Rheden liggende Krigskibe ankom til Gelendschik, paa den cirkassiske Kyst af det sorte Hav, hvor han blev modtaget med ubeskrivelig Glæde af det transkubanske Corps, takkede Alle, fra Generaler til Soldater, for deres udmærkede og tappre Tjeneste, besøgte Hospitalet og uddeelte selv Ordener til de saarede Krigere. En Storm tvang Keiseren til at overnatte i Gelendschik, hvorfra han om Aftenen den 5te ankom i god Behold paa Dampskibet til Anapa og næste Dag til Kertsch, i Taurien. Denne Reise vækker især Opmærksomheden paa det imellem det sorte og det kaspiske Hav liggende rige Gebeet, som danner et Forbindelsespunct imellem Rusland og Mellem Asiens Stater.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Blandede Efterretninger. Næst Cholera er der en anden farlig Sygdom, der griber om sig i Europa. De Lærde kalde den Pauperismus". Dog er den ikke saa fornem som denne latinske Benævnelse kunde lade formode, thi det er en simpel gammel Bekjendt, der har taget denne latinske Kjole paa. Den hedder Armod. Den gjør kun nogen mere Opsigt nu end i gamle Dage, fordi den udbreder sig saa overordentligt, og man endog begynder at skrive hele Bøger om den. Ja vel udbreder denne Sygdom sig frygteligt. I det rige Fabrikland England tæller man 4 Millioner Fattige, altsaa 1/3 af hele Befolkningen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
I et Kirkesogn i Skotland paa 17,000 Sjæle tæller man ikke mindre end 14000 af Fattigdom halvnogne Legemer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
J Tyskland regner man 680,000 Mennesker, altsaa 16 af Befolkningen til Armodens Cathegori. J Frankrig er Forholdet omtrent det samme, derimod er i Nederlandene Antallet af Fattige i Forhold til Befolkningen som 1 til 7, i Schweiz som 110 og i Canton Glarus som 14.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
J hele Europa er Forholdet som 120. Man gjør den Bemærkning, at ogsaa i Tyskland tager Armoden til, navnlig, siden saamange Speculanter i Statspapirer unddrage Vindskibeligheden deres Capitaler, eller omvendt, Arbeidernes Fornødenheder Aar for Aar stige ved den Luxus, der stedse meer og meere tager Overhaand i Middelstanden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Blandede Efterretninger. Hs. Durch. Prinds Ludvig af Ventheim-Steinfurth er ankommen til Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Det vil være i Læsernes Erindring, at en mod en Person ved Navn Niels Andersen af Høie, for i Aaret 1813 at have eftergjort 2 Skatkammerbeviser, hvert paa 20 Rbd. anlagt Sag, var berammet til Foretagelse i Høiesteret i Forbindelse med en anden mod ham for Tyveri anlagt Sag. Disse Sager ere nu paakjendte i fornævnte Ret og Dommen for den første Forbrydelse lyder saaledes: Niels Andersen bør have forbrudt Haand og Ære. Saa betaler han og de af Actionen lovlig flydende Omkostninger og derunder de ved Landsover= samt Hof= og Stadsretten tilkjendt Salarier. J Salarium til Justitsraad Høegh Guldberfor Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. For Tyveriet blev Bytingsdommen, hvorved han var idømt 3 Gang 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, stadfæstet. Sagen vil saaledes, da Tiltalte er idømt en lemlæstende Straf, blive refereret til Kongen af Høiesteret, for at Straffen, der aldrig exeqveres in natura, kan blive forandret til en mer passende. Saavidt vi kjende Sagens factiske Omstændigheder af Proceduren, nære vi ingen Tvivl om, at Tiltalte vi blive indstillet til en meget formildet Straf, der maaske endog hvis vi tør slutte fra lignende Tilfælde og fra Rettens bekjendte Humanitet, ikke vil blive høiere end Vand og Brøde Straf. Tiltalte begik nemlig Forbrydelsen i en meget ung, Alder, og var, ifølge documenterede Oplysninger, paa Grund af sine Siælevner ikke i Stand til at indsee Forseelsens hele Størrelse, ligesom der ogsaa er hengaaet en meget lang Tid, siden han begik det ham imputerede Factum, i hvilken han næsten bestandigt har udviist et meget godt og upaaklageligt Forhold, indtil han begik det ovennævnte Tyveri, til hvilket han maa antages at være forledet saavel ved den meget store Fristelse som ved sin og sin Families trange Kaar. Sedlerne vare desuden overordentligt slet gjorte, hvilket fra den objective Side ikke mindre fortjener at komme i Betragtning end den Omstændighed, at de paa Grund af Finantsernes rædsomme Forvirring paa den Tid kun vare meget lidet værdifulde, og derhos, saavidt det er kunnet blevet oplyst, de eneste Sedler, som han har forfærdiget. Naar man lægger disse Omstændigheder sammen, hvortil endnu maaske kunde føies flere, som vi ikke kjende, da ville vi uden Tvivl ikke feile meget i vor ovenfor fremførte Formodning om, at Kongen vil lempe Lovens strænge Bestemmelser efter de concrete Omstændigheder paa den antagne Maade. Kbhpit.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
I Kieler Correspondentsblatt føres fornyet Klage over Klap jagterne, i hvilken Anledning det hedder, at atter have i eet Jagtdistrict 6 a 700 Bønder været paa Benene fra Morgenstunden af og have saaledes dreven en heel Dag for at more nogle fornemme Herrer, der omsider mødte Kl. 2 1/2 Eftermiddag og nedlagde 2 Ræve og 3 Harer. - Lad- saa slutter det da Bondens Klage gjenlyde videre end indenfor hans 4 Vægge; gid de maatte naae deres Ører, hvis Magt det staaer at afhjælpe det paaankede Onde." Regner man, at hver Bonde kunde have fortjent 1 Skilling, Courant og har fortæret ligeledes 1 Skilling Courant hver da bliver det en dyr Fornøielse paa Andres Bekostning; thi foruden hvad de høie Herrer fortærede, som dog var noget over 1 Skilling pr. Mand, kom dette Vildt i Virkeligheden til at koste det Meste af en Snees Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
I Dagen læses følgende literaire Anmeldelse: For med Grundighed og Apartiskhed at kunne discottere og dømme om, hvorvidt foreslaaede vigtige og indgribende Forandringer ere hensigtsmæssige og forbedrende for en Gienstand, der ifølge sin Natur ikke paa engang kan tilintetgjøres og derpaa erstattes med en aldeles ny, er det uundgaaeligt nødvendigt, at man man maa have erhvervet sig et klart Begreom det Bestaaendes hele Natur med alle Fortrin, Mangler og Feil; i modsat Fald vil man meget ofte staae Fare for at forlange Forandringer, der enten allerede ere gjorte, ikke kunne bestaae med det, som man nødes til at beholde, eller vel endogsaa istedet for at forbedre Gienstanden og føre den nærmere til sig Øiemed, bringe den i en saadan Forvirring, at den kun med store Opoffrelser kan sættes i sin tidligere Tilstand. En saadan Gienstand, der ikke paa engang kan omstøbes, men efterhaanden og varlig, om end efter en aldeles ny Plan, maa forandres, er en Stats Armee og Forsvarsvæsen, og som alle Forslag til Forandringer i Organisationen af Statskræfterne skulle være grundlagte paa nøie Sagkundskab, saaledes er denne vistnok især nødvendig ved Forslag angaaende en Gienstand, der er af yderste Vigtighed for Landets indre og ydre Sikkerhed og, som en Følge deraf, for Opretholdelsen af alle dets Jnteresser. I den senere Tid ere flere høitagtede og kundskabsrige Mænd fremtraadte med Forslag angaaende den danske Armee, hvilke have vakt megen Opsigt og foranlediget Discussioner, som sikkert vilde have vundet meget i Jnteresse og Gavnlighed, hvis man under dem havde kunnet fremsætte Sammenligninger, grundede paa bestemte Dato, imellem det Foreslaaede og det Bestaaende; men selv Mænd af Faget have beklaget Vanskeligheden af at erhverve sig en klar Oversigt af Armeens nærværende Tilstand, og derfor seet sig nødte til, ofte at tage Tilflugt til Calculer og Overslag, om hvis Rigtighed de selv yttrede Tvivl. Med Hensyn dertil, maa man ansee det af Hr. Capt. v. Ræder nylig udgivne udførlige Værk: "Den danske Armees Organisation og Sammes Vedkommende, (forlagt af Hr. Universitetsboghandler Reitzel, hos hvem det faaes for 21 Mk.), som et meget vigtigt Skrift, da det giver en fuldstændig og systematisk ordnet Oversigt af den danske Armees nærværende Tilstand og saaledes, foruden at være en god Haandbog for Officerer, der ville have nøie Kundskab om den Jnstitution, hvortil de høre, vil kunne tjene som Udgangspunct for fremtidige Forslag angaaende Arnien og give Stof til Sammenligninger imellem det Bestaaendes og de foreslagne Forandringers Hensigtsmæssighed og Bekostelighed. Værket, hvori Forfatteren kun har meddeelt Data, uden nogetsomhelst Raisonnement, som han har anseer for at være sit Arbeide uvedkommende, er 530 Sider stort og omhandler i otte Capitler: Armeens Organisation; Armeens Betaling, Forpleining, Qvarteer og Belønninger; Armeens Beklædning, Forsyning med Lædertøi m. m.; Armeens Armering og Udrustning; Armeens Uddannelse og Dannelsesmidler; Sanitets-Anstalterne; Armeens Befordringsvæsen og Communicationsmidler, og Militair=Retspleien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Bekjendtgjørelser. Hollandske Grube=Gryder, Ambolter, Spær hager og Fiilskruer, Skovsauge, Staaltraad, Jern& Messing Plader, Staal, Söm af alle Dimentioner, Smör=Krukker og Munke faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Med høie Vedkommendes Tilladelse har det herværende Regiments Musikcorps den Ære, Onsdagen den 15de Dennes, om Aftenen Kl. 7, i Compagnihuussalen, at opføre en Concert af følgende Jndhold: 1ste Afdeling. Duverture. Quartet for Violin. Solo for Fleuto. Jris=Vals af Strauss. 2den Afdeling. Duverture. Solo for Klarinet. Solo for Fortepiano. Chor af Slaget i Kjøgebugt. Billetterne bedes afhentede hos Hoboist Gheel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
At Stervboet efter Doctor Curtiuss En At Stervboet efter Doctor Curtiuss Enke, Mariane Garfern, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 11te Novbr. 1837. Efter Constitution og paa egne Vegne Wølfferdt. Til nu strax at tiltræde ønskes til Leie 2 a 3 Værelser, med øvrige Beqvemmeligheder. Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Mesteren ved den et Jnteressentskab her i Byen tilhørende Reberbane er den 6te Dennes ved Døden afgaaet, i hvilken Anledning man agter underhaanden og paa særdeles billige Betalingsvilkaar at bortsælge saavel Banen, med tilhørende Redskab som Boligen. Jdet man bringer dette til almeen Kundskab bemærkes: at her i Byen ei existerer nogen anden Reberbane, at den nærværende ligger tilligemed Boligen, der er særdeles beqvemt indrettet for hvilketsomhelst samt for en Familie, tæt ved Havnen, at Handelen med Tougværk her i Byen ikke er ubetydelig, og at selve Banen er af en ualmindelig Længde. Liebhabere til denne importante Eiendom bedes at melde sig i portofrie Breve til Undertegnede, Banens nuværrende Bestyrer. Frederikshavn, den 8de Novbr. 1837. J. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Da jeg har vundet Borgerskab som Skomagermester heri Staden, saa tager jeg mig den Frihed, herved at anbefale mig til Forfærdigelse af al Slags smukt og godt Skomagerarbeide, og min Bestræbelse skal altid være: at erhverved mig mine ærede Kunders Tillid og Tilfredshed. Min Bopæl er hos min Fader, Skomagermester And. Schultz, i Skolegaden, Nr. 348. Aalborg, den 30te October 1837. Julius Chr. Schulz. Een eller to smaa Piger kunne modtages i Kost, og nyde Underviisning i Huset, om Saadant ønskes, hos Een eller to smaa Piger kunne modtages i Kost, og nyde Underviisning i Huset, om Saadant ønskes, hos S. sal. Lambrechts, Enke efter afdøde Bye og Herredsfoged Lambrechts, boende paa Vestergade i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Hassing Refs Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Poul Andersen af Ginnerup By, Heltborg Sogn, Refs Herred, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 25de October. 1837. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Ved Proclama af 6te Dennes, der er læst ved Underretten og snarest muligt vil vorde læst ved Overretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Huusmand Hans Madsen Vang af Nørre-Sundby indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 8de November 1837. Wølfferdt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Auction. Paa Grund af allernaadigst Høiesteretsdom og det derved stadfæstede Udlæg stilles Hals Ladegaard i Hals Sogn og By, af Ager og Engs Hartkorn 9 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb. - hvilken ikke blev solgt ved den derover den 25de i f. M. afholdte 4de Auction - til Salg ved en ste Auction, som afholdes paa Gaarden selv Mandagen den 11te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Det bemærkes: at til Gaarden hører et i Forhold til Hartkornet meget betydeligt Areal og et til sine Tider indbringende Fiskeri. Med Gaarden følger tillige den ved samme værende Besætning samt Avlsredskaber i Kjøbet. Auctionsconditionerne, hvorefter 8000 Rbd. Sølv af Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet, imod Forskrivning til den under den kongelige Statsgjældsdirections Bestyrelse værende extraordinaire Laanefond, ere til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten, Cancellieraad Jensen i Aalborg. Hvilket i Continuation af den, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, under 2den August dette Aar udstedte, i den Berlingske Tidende Nr. 187, 188 og 189 samt Aalborg Stiftsaavis, Nr. 122, 123 og 126 for indeværende Aar indførte Auctionsplacat og Avertissement af 26de Septbr., indrykket samme Tidende, om en 4de Auction, herved bekjendtgjøres. Kiær og Hveths Herreders Contoir i Nørre-Sundby den 4de November 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
J Stervboet efter Uhrmager Christensen heraf Byen, bliver der ved Auction Løverdagen den 18de og 25de Den nes, hver Dags Formiddag Kl. 10, bortsolgt endeel særdeles gode Skjære og andre Maskiner, samt en Mængde Værktøi, Alt henhørende til Uhrmagerprofessionen, saa og flere nye Stueuhre, Sølv= & Tombaks=Lommeuhre, Gangklæder, Linned, Sengeklæder, Bøger og Boskab; hvilket herved bekjendtgjøres. Hjørring, den 8de Novbr. 1837. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Avlsgaarden Steensmark, under Stamhuset Benzon, der drives uden Hoveri og har Hartkorn, Ager og Eng, 40 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. fri Hovedgaardstaxt, beliggende omtrent 1/2 Miil fra Grenaa Kjøbstad i Randers Amt i Jylland, og hvis Jorder støde til en Bugt af Kattegattet, hvor der er Lade og Losseplads, har et Areal af circa 7000 Tdr. af Naturen fortrinligt Land, hvoraf 180 Tdr. ere Kjær- og Forstrandsjorder, som ligge i Forbindelse med det øvrige Areal og som beqvemt kunne opdyrkes, vorder i Løbet af indeværende November eller først i December Maaned 183.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
ved Auction i Grenaa opbudt til Bortforpagtning i 10 paa paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1838. Af det anførte Areal er omtrent 4000 Tdr. Land inddeelt i 10 Vange, som ere i god Drift. - Bygningerne ere solide, nye og have en beqvem Beliggenhed for Jorderne. - Kalk og Leermergel haves i Overflødighed. - Græsgangene egne sig især for Meieri og Faarebesætning. - De, der maatte ville besee Eiendommene, behage at henvende sig til Forvalter Laurberg ved Stamhuset Benzon i Vold by pr. Grenaa. - Om Auctionsdagen og paa hvilke Steder Conditionerne ere henlagte til Eftersyn, derom vil nærmere skee Bekjendtgjørelse gjennem Aviserne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Efter Begjæring af Skifteretten heri Staden bliver, Gaarden Nr. 408 paa Algaden, Tirsdagen den 14de November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, afholdt offentlig Auction over afgangne Procurator Christian Peter Øllgaards Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Skilderier, Gangklæder og Sengeklæder, et Schatol, en Deel juridiske Bøger, hvoriblandt Schous Udtog af Forordninger, Fogtmanns Rescriptsamling og Collegialtidenden, en Vogn og nogle Favn Bøgebrænde m. m. - Hvilket herved til Liebhaveres, Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 30te October 1837. Schmidt, coust.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Det Stervboet efter Huusmand Hans Madsen Bang tilhørende Sted i Nørre-Sundby bliver herved stillet til offentlig Auction, der saaledes afholdes: 1ste Auction Fredagen den 17de Dennes, 2den Auction Fredagen den 24de Dennes, 3die Auction Fredagen den 1ste December, hver Dags Formiddag Kl. 10. - De tvende første Auctioner afholdes paa Aalborg Raadstue og den tredie Auction i Stedet selv i Nørre-Sundby. - Saasnart tredie Auction over Stedet er tilende, continueres med det samme Bo tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder, Dragkister, Klæderkister, Gang klædet og noget Kjøkkentøi m. m. Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg Byfoged- og Birkedommer-Contoir, den 8de November 1837. Wølfferdt. Auction.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
I Henhold til Aalborg Amts Skrivelse af 22de September dette Aar bliver, Løverdagen den 18de Dennes, Eftermiddag Klokken 3, afholdt Auction paa Kjær og Hvetbo Herreders Tingsted i Nørre-Sundby til Bortforpagtning, paa 5 a 10 Aar, fra 1ste Januar 1838 at regne, af den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed paa Østerhassing og Ulsted Sognes Jorder, med Undtagelse af Østerhedens og Digets Jorder. Jagtrettigheden opraabes særskilt for hvert Sogn. Kjær og Hvetbo Herreds Contoir i N. Sundby, den 1ste November 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Tirsdagen den 21de November, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Toldkammeret ved offentlig Auction bortsolgt nogle paa forskjellige Steder anholdte og confiskerede Varer, meest bestaaende af diverse Silke=, Bomulds-, trykkede Callico= o. a. Tørklæder, noget Sirts, Merinos, Klæde m.m., samt 29 Pd. gl. Kobber. Aalborg Toldkammer, den 6te Novbr. 1837. Thorbrøgger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-13
Løverdagen den 18de d. M., om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Sandhuset uden for Vesterport over endeel Besætning, Ind- og Udbo, bestaaende af 4 Heste, 2de Postvogne, en Arbeidsvogn, en Gade vogn, Ploug m. m., samt circa 40 Lspd. Byg i Kjærven, 100 Lspd. Rug i Ditto, 250 Lspd. Havre i Ditto og 4000 Lspd. Hø. Alt tilhørende Enken efter afgangne Vognmand Peder Larsen. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 10de Novbr. 1837. Schmidt, const. Avisen vil, saalænge Dampskibet mellem Kallundborg og Aarhuus ikke er i Gang, udkomme Mandag, Onsdag og Torsdag Morgen, samt Løverdag
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-15
Udgivet af J. Chr. Borch & A. Ph. nies Enke. Redigeret af Major v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-15
Jfølge de allerseneste private Efterretninger fra Bona er Prindsen af Joinville, ledsaget af 3000 Mand, hvis Nærværelse i Constantine var overflødig, den 22de October, indtruffen til Leiren Merdjez=Ammar, ventedes Dagen efter til Bona og vilde derfra søge til Algier, for atter at gaae ombord paa Hercules" og fortsætte sin Sørelse til Brasilien, efter den interessante Episode, han nu har bivaanet paa Afrikas Kyst. Med nogle Escadroner Spahis, som den 24de Octbr. kom tilbage fra Constantine, som de havde forladt den 22de, har man havt det Rygte, at Beyen af Constantine med alle fine Skatte, 20 Mill. Fr., var falden i de Franskes Hænder 2 Mile fra sin erobrede Residents, men et saadant Rygte kan vel ei strax staae til at troe. - Vi ville beholde Constantine!" siger, Constitutionel, og, Journal des Debats gientager det. Denne Stad skal blive Sædet for Provindsial=Regjeringen, erholde en stærk Garnison og en forskandset Leir i sin Nærhed. Den fra Romernes Tid, som Numidsens første Stapelplads berømte Havn Stora skal restaureres, og de til Marinen nødvendige Anstalter der indrettes; med eet Ord: der vil sammesteds blive anlagt en Stad. Jmellem Bona og Constantine er 36 til 40 Lieus, imellem Constantine og Stora kun 22; sidstnævnte Plads vil derfor blive Constantines Havn. Jmellem begge Stæder skal anlægges en Kunstvei, hvortil man vil benytte en gammel romersk Via, der, ifølge de Jndfødtes eenstemmige Udsagn er meget godt vedligeholdt. Paa denne Vei, der gjennemskærer en ved sin Frugtbarhed og sine Vandfald udmærket Dal, skal der, ikke langt fra hinanden, anlægges europæiske Agerdyrknings=Colonier, og Stora saaledes blive Central-Punctet for Provindsens HandelGuelma vil blive endnu mere befæstet og faae en permanent Garnison. Seibus=Flodens Slette og hele Kyststrækningen til la Calle skal ligeledes concessioneres og coloniseres. Den herlige Seibus=Slette vil blive renset ved Afløbs-Canaler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-15
J Grunden have Franskmændene egentlig vel heller intet andet Valg, end at beholde Constantine; thi vilde de opgiv den, da maatte de enten først sløife Byen, og det passer sig ikke for vor civiliserede Tidsalder, eller igjen overgive den til Achmet; og hvad Garanti havde man da vel for hans fremtidige Forhold. - Valgkampen i Paris er tilende. Det meest Jnteressante herom skal næste Blad meddele.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-15
Fædrenelandet.