Norske Intelligenssedler, 1797-02-15
dette Norske Futellieoder. Onsdagen den 15 Februarii 1797. Udødeligheds Haab Du ene trøster og ved Synet af Levningerne HERR OBERSTEIENTNANT CHRITTIAN ROBERT von RUGE Mand. Som med Troeskab og lver tilbragte 47 Aar i din Konges Tjeneste og døde Efter at Du i 67 Aar havde kjempet mod Livets Ubehageligheder Just da Lykken smilede til Dig Og gav Dig Haab om, At kunde gjöre en kjer Ægtefælle og 9 Börn lykkelige Hædersmand, Dit Liv være Din Roes Ædles Dom udgjøre Dit Gravskrift Din Vandels Lön hente Du i Evigheden, Du fandt den ikke her Hisset finder Du det Og dette skal standse vore billige Taarer. Kan Vandringsmanden ved Enden af Banen og Löbet henrykkes af Fryd ved at nyde qvægende Hvile og sød Roe paa Jorden, hvor meget mere da Christnen, der har endt sit Livets Løb og er kommet til det største af alle Maa en salig Evighed; det erfarede, PETTER CHRISTIANPLöENden 5te Febr. 1797. da Han efter en 60 Aars Alder omvexlede Tiden med Evigheden. Manden reiste i flere Aar giennem begge Rigerne som Commissionair til Handelens Udbredelse, I den senere Tiid kjöbte Han sig en Gaard paa Landet, hvor Han ønskede at tilbringe sit øvrige Tilvær i landlig Glæde og uforstyrret Eensomhed. Men kuns kort var Hans Ophold der Sygdom - Dödens Herold nødte Ham haftig til Christiania, hvor han efter ferre Dage døde blandt sine omme Venner og ædle ForvanteLæser, Vel var Manden simpel og ukonstlet, men derhos frie for Underfund og Falskhed. Troskyld og Oprigtighed, Redelighed og Retskaffenhed var Ham altid egen og ejendomlig, Ja! Han var et godt Menneske - en uhykkelsk Christen, der meente baade Gud og Verden det vel, nagtet Menneskehedens tilfældige Svagheder, Hædret - Hædret være derfor Hans Minde hos os Salig - høyst salig altsaa Hans Aand hos Gud, Om Tartarisk eller Siberisk Havre. Denne fortræffelige Sæd er hidbragt ved en Reisende, der, for et Snees Aar tilbage, gav mig omtrent 80 Korn, hvilke jeg saaledes opelskede, at jeg, Tiid efter anden, deraf har kundet meddeele mine Venner, og dens Værd er i de seenere Aar saaledes erkiendt, at man paa denne Sæde Forøgelse har anvendt den pligtige Fliid. Da denne Sæd er saare fortrinlig, torde det være en og anden kiært at kiende følgende Jagttagelser, der ere befundne nødvendige, naar man deraf vil forsikre sig en god Høst 1) Den trives i almindelig Havre-Jord, naar Jorden kun er godt giennemarbeidet. Er Jorden for feed, driver den for meget i Straaet, da den i saa Fald lægger sig og saaledes ey bliver moden. J leeragtig eller Muld-Jord er jeg, ved egen Erfaring, forvisset om at den slaar godt an, og jeg kan ikke tvivle paa, at Sand-Jord jo er den lige saa tienlig. Da den udfordrer en vel arbeidet Jord, saa følger deraf, at Nye-Lænde ikke er dens egentlige Plads. Man bør ikke udsaae den i Nærheden af anden Havre, paa det at den ikke i Befrugtnings-Tiden skal udarte. Forinden Sæden udsaaes maae den vel tørres, hvilket bedst skeer i en maadelig hedet Badstue, eller ved i Kasser at anbringe den i et varmt Værelse Vinteren over, eller og bruge tvende Aars gammelt Sæde-Frøe. Paa et Maal af 3136 Qvadrat Alen udsaaes kun 2 Skiepper, da den læster sig (fordobler fine Skud). Den maae saaes saa betimelig skee kan, da den sædvanlig behøver nogle Dage længere Tiid, end vor almindelige Havre, inden den modnes; men skulde det skee, at man var nød til at skiære den forinden den var fuldkommen moden, saa har man et sikkert Middel til at fremhielpe Kiernen til Modenhed uden synderlig Jndsvindning, ved at sammensætte Baandene i maadelige Pyramider, saaledes at Toppen vender ind og er bedækket af Rod-Enderne, og ved igientagne Forsøg har jeg befunden den saaledes i Baandet modnede ligesaa god til Udsæd, som den paa Roden modnede. 3) Afgrøden bør betimelig udtærskes, da Rotter og Muus søger den fremfor vore sædvanlige KornSorter, og da Halmen er temmelig grov, saa vil man vist see Arbeidet belønnet, naar man endog til Creaturene lader den skiære til Hakkels, da den giver en behagelig Lugt, og af Fæ Creaturer, Hæste og Faar ædes med Begierlighed. Denne Tartariske Havre haver de vigtige Fordeele, at den udfordrer mindre Udsæd, at den giver en betydelig Mængde Halm, at i den Jord, hvor vor almindelige Havre giver 5 a 6 Fold, giver denne 20 a 30 Fold, og endelig, at den, naar vi paa vor almindelige Havre maae see de bedste og meest modne Kierner at tabes, denne da beholder alle sine Kierner og ingen taber, endog naar den er fuldkommen moden. Af denne fortræffelige Sæd er endeel Tønder at faae kiøbt paa Tveten Gaard ved Christiania, for 2 Rdlr. pr. Tønde, paa samme Sted faaes tillige baade Engelsk og god Norsk Havre, Ruug og Norske graae Erter, ligeledes gode Bord- og Mad-Æbler, samt hvid Hovedkaal og Kaalrabi Spørgsmaal: Fr det paa nogen Maade gjørligt at udvirke Kongelig Tilladelse for, at Søster-Søn maae tage til ægte sin Moders halv Søster, som har en Fader, Af De Lovkyndige udbedes et Svar fra Bekiendtgiørelser: det i forrige Uges Intelligens Seddel for Publicum fremsatte Spørsmaal i Henseende Miners Lösning ved Kongeveyen over Egebierg har jeg, som Foged i Aggers Sogn, ingenlunde seet med Ligegyldighed, men jeg forsikrer herved høytideligen, at hverken Spörgeren eller andre have tilforn herom yttret for mig det mindste; derimod haver jeg nu talt med Eyeren af det ved Egebierg værende Alun-Verk, og jeg troer neppe, det feyler, at der jo fra samme Verks Side i denne Uge fremkommer offentlig Besvarelse paa Spørsmaalet.