Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Den sidste bemærkning, som jeg maa giøre over Republikens Tilstand, angaaer det Forhold, som synes at have Sted imellem fremmede Magter og visse Planer af Conspiranterne i Rigets Jnderste. Naar Commissionen ikke befrygtede at forraade Republikens Jnteresse, saa vilde den forelegge N. C. Diplomatiske Acter, hvoraf den kunde see, at man ofte har foreslaaer som Freds=Vilkaar, at forflytte Conventen til en anden Stad, end Paris, at omstyrte Bierg partiet, afsige vore Grundsætninger og Lighed, oprette en fast Regiering, overdrage en større Magt til det fuldbyrdende Raad, for deraf at giøre et Slags aristokratisk Senat; og nu igientager man, under det Paaskud at oprette Fred og Orden, de samme Forslag i de coaliserede Departementer; med eet Ord, forlader N. C. Paris, forvolder den denne Stads Undergang, fordi den har frembragt Revolutionen, og indretter en Regiering, som nærmer sig til Kongeværdighed. Disse ere nogle Vilkaar af den fornedrende Fred, som man ønsker at foreskrive N. C. Commissionen har ikke forsømt, hvad der henhører til den Jnteresse og det Venskab, som Republiken maa vedligeholde med alle Folk Siden dens Oprettelse har den overalt udbredt, diplomatiske Grundspirer, og det fuldbyrdende Raad har sendt Agenter til alle Stater, som ikke ere indviklede i Krig med os. De forenede amerikanske Stater ere stedse Venner, af den republikanske Regiering; de forsømme ingen Leilighed til at give os Beviis herpaa de have ikke forglemt, at vi have været dem behielpelige i at tilsegte deres Friehed. Schweitzerne, vore Naboer, ere stedse villige til at vedligeholde Neutraliteten, uagtet Østerrigs Bestræbelser. Man veed allerede overalt, at Franskmanden vil være Republikaner, og denne Meening vil efter Constitutionens Antagelse bekomme en stor Fasthed. Republikens Agenter blive i adskillige Stater antagne, og selv Fienderne have handlet med Republiken om Krigsfangernes Udvexling, hvilket synes at tilkiendegive, at endog Kongerne ere ikke utilbøilige til at erkiende Folkets Souverainitet. I Henseende til den Krig, som vi have at føre, kunne vore Fiender stille en overlegen Magt imod os, og Republikens Flaader kunne allene med megen Kloghed og Forsigtighed sæt tes i Virksomhed. Da denne Stand er ikke efter Franskmændenes Smag, saa kunde derved foranlediges mange Jndvendiger, besynderlig i en Tidspunkt, da egen Fordeel synes at foretrækkes Republikens. Jmidlertid har Commissionen stedse troet, at Republikens Flaader maa ikke opofres til en taabelig Ære, og derfor heller villet indrette sine Forholdsregler til at drage alle Fordeele af vor Forfatning og et System, der allene gaaer ud paa eget Forsvar. Det var maaskee en væsentlig Omstændighed, om N. C. beskæftigede sig med den Magt, som tilkommer Commissionen for det offentlige Vel, og befriede den fra alle de Sager, som gaae i det Smaa, hvilke bestandig henvises til den, og borttage dens heele Tid. Denne Commission, der er oprettet til Republikens Redning, er næsten altid overvældet med en Mængde smaa Sager, som svække alle Jdeer; den er næsten uophørlig beskæftiget med at anhøre Klager, Forestillinger, Fordringer og Understyttelse o. s. v. Herved borttages den meeste Tid, og uagtet dens bestandige Aarvaagenhed, har den ikke ganske kunnet opfylde Hensigten af dens Oprettelse. Det var maaskee passende ved denne Commission at forsøge det fuldbyrdende Raads Organisering, hvortil N. C. har gjort Forslag i den nye Constitutions=Act: man maatte da overdrage til den Bestyrelsen og Opsynet over den almindelige Administration, og Ministerne kom da til at forrette de Funktioner, som synes at være bestemte for de fornemste Agenter.