JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-26
Fredagen den 6te April førstkommende og følgende Dag, samt Mandagen den 9de f. M. og følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver, i Kjøbmand Cornelius Hansens Gaard i Frederikshavn, bortsolgt et betydeligt Parti Handelsvarer, fornemmelig bestaaende af et Parti norsk Tømmer, Slibestene, hollandske og andre Jerngryder, fra mindste Slags indtil Grubegryder, Jernpander, 2 Kakkelovne, Spiger, Som, et betydeligt Parti Jsenkram af alle Slags, saasom: Laase, Hængsler, Tænger, Hovlejern, Saugblade, Knive, Gafler, Saxe, Synaale, Sporer, Stigbøiler, Spader, Høvle, Skjæreknive, Øxer, Vinduesbeslag, Messing= og Broncevarer o. s. v.; Glasvarer: af Flasker og Glas tildeels slebne; Fajence: af Terriner, Fade, Tallerkener, Souceskaaler, Theepotter, Thekopper o. s. v.; lakerede Varer, af Præsenteer= og Bord bakker; endvidere Pibehoveder, Piberør, Kamme, Lak, Blyanter, Børster, Speile, Papir, Regnetavler, Violiner Nürnberg=Legetøi, Baand, Silke, Garn, Bindler, Tvist m.m. Galanterivarer; Vinduesglas, Humle, Farvetræ, Vitriol, Allun, Bomuld, Tobakker, Vine, Hagel og andre Urtekramvarer, Alt tilhørende Kjøbmand Cornelius Hansens Fallitbo. Suffisante Liebhabere kunne vente 12 Uger, Credit. Lysthabere indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 6te Marts 1838. Lassen. Efter Begjering af Skifteretten her i Staden, bliver den Kjøbmand Lauritz Nielsens Fallitbo tilhørende Gaard Nr. 230 ved Østeraa, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der saaledes afholdes. 1ste Auction Torsdagen den 22de Marts, 2den Auction Torsdagen den 29de Marts og 3die Auction Torsdagen den 5te April, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden selv, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Byfoged Wølfferdt Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, tillige til Panthaveres Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Aalborg, den 12te Februar 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-26
Hovedgaarden Lundergaard og dens underliggende. Mølle, Bøndergods og Kirker, beliggende i Hvetbo Herred, i Hjørring Amt, 3 1/2 Miil fra Aalborg, agtes af Eierinden, bortsolgt underhaanden, og, om Salg ikke paa den Maade skulde skee inden Mandagen den 28de Mai dette Aar, da paa denne Dags Formiddag Klokken 11 bortsolgt ved Auction, som afholdes paa selve Gaarden. Hovedgaarden staaer for 21 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Album Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Mølleskylds Hartkornet er 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr.; Bøndergodsets Hartkorn 204 Tdr. 7 Skpr. 1 ½, Album, og det matriculerede Tiendehartkorn 490 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 3/5 Alb. Arealet, som ligger til og drives under Hovedgaarden, udgjør omtrent 2331 Tdr. Land, geometrisk Maal, hvoraf er circa 342 Tdr. Agerland, 410 Tdr. Eng, 5000 Tdr. bruges til Fædrift, 238 Tdr. er Hede og 841 Tdr. Mose og Søer. Paa Gaarden holdes omtrent 20 Heste, 80 Stude og 70 Køer, samt 100 Faar, men da der ikke hidtil har været anvendt den fornødne Kraft paa Jordens Drift, saa henligger meget deraf uden at være behørigen benyttet, hvoraf atter følger, at et langt større Antal Kreaturer kan holdes paa Gaarden, naar den bliver sat i den tilbørlige Stand. Gaardens Vaaningshuus, der, saavelsom Udhusene, er vel bygget og godt vedligeholdt, afgiver en rummelig og smuk Bopæl; Haven er stor og smuk. Forøvrigt er Hovedgaarden bortforpagtet til 1ste Mai 1839. Af Jordebogen findes en Gjenpart hos Landsover= samt Hof= og Stads=Rets=Procurator Dahl paa Vestergade Nr. 43 i Kjøbenhavn, som ogsaa vil meddele det videre fornødne med Hensyn til Kjøbesummen o. s. v. Ligeledes findes Afskriften af Jordebogen hos Forpagter L. Hastrup paa selve Gaarden og hos Gjæstgiverne Brünnes i Aalborg og Fulling i Aarhuus. Eiendommen forevises af Forpagter Hastrup paa Lundergaard; det Nærmere kan afhandles med Eierinden, Enkemadame Hastrup paa Sønder-Elkiær pr. Aalborg, hvor ogsaa en Afskrift af Jordebogen findes til Eftersyn. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørresundby, den 16de Marts 1838. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Spanien. Nogle Sammenstod, der i den senere Tid have fundet Sted, mellem de krigførende Partier, ere ikke faldne ud til Carlisternes Fordeel. Ved en Overrumpling af Saragossa, som heldig blev udført den 4de Marts, havde de imidlertid Leilighed til at vise deres Dristighed, medens Saragossanerne paa den anden Side heller ikke forsømte at bevise, at de ikke ere vanslægtede fra deres Forfædre. De Porte, hvorigjennem Carlisterne kom ind, vare høist formodentligt aabnede dem ved Forræderi. Korso=Alleen som løber op til Torvet, med flere til det saakaldte Kjodtorv stødende Gader, blev strax besat og General Cabanero, som commanderede denne Overrumpling, lod, under Trompetstød, i Konge Carl den Femtes Navn, alle Nationalgardister opfordre til at udlevere deres Vaaben og Munderinger imod da at nyde fuldkommen Amnesti. Skjøndt nylig opvakte af Sovnen, tabte disse dog ikke Hovedet, men stillede sig strax, hvorvel uden Orden og Anforer imod Fjenden og nu bleve Gader og Huse til Kamppladse. Carlisterne maatte trække sig tilbage, forfulgtes igjennem flere Gader, hvor de efterlode en Deel Døde og Saarede og Kl. 8 om Morgenen var Kampen tilende. J St. Paulskirken maatte 400 Carlister, som vare tyede derind, strække Gevær, og samme Skjæbne ramte 200 Andre, som havde forsvaret sig i en privat Bygning. Af Døde tælle Carlisterne 121, af Saarede 40 og ved Middagstid vare 715 Fanger, hvoriblandt 23 Officerer, i Saragossanernes Vold. Commandeuren for den Bataillon, som var tyet ind i Kirken, angiver de ved denne Leilighed, omkomne og fangne Carlister for de bedste af Cabaneros Tropper. Om Generalen selv har været inde i Staden er uvist. J al Fald et han vel sluppen selv med den Deel af hans Tropper, der reddede sig ved Flugten. At det blev Carlisterne saa let at trænge ind i Staden og at deres Nærhed ikke havde opfordret til større Forsigtighed, vækker megen Mistanke og Forræderi hos nogle af Authoriteterne og det hedder, at Espartero har sendt General Ribero derhen, for at holde Standret over dem. Om et andet Nederlag berettes i en Telegraphdepesche fra Bayonne, ifølge hvilken Carlisichefen Tallada den 27de Febr. skal være slaaet ved Casttil af Christinerhøvdingen Pardinas og have mistet 1000 Mand og 2 Kanoner, hvorimod Carlisten, Basilio Garcia skal have taget Fortet Puerto=Llano. Krigsministeriet er atter provisorisk overtaget af GeneralCarratala. Til noget egentligt Resultat føre ovenstaaende, partielle Fægtninger naturligviis ikke, derimod kunde den Spænding, som, efter adskillige mærkelige Data, hersker imellem Espartero og Regjeringen, og hvorom et senere Blad skal indeholde det Nærmere, let have ubehagelige Følger for den christiniske Sag, idet mindste blive farlig for Ministeriet, Hannover.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
For kort Tid siden har man seet Afskrifter af en foregiven Note fra et stort sydtysk Cabinet, hvori dette, saa fremt det tyske Forbunds Mægling i Sagen, skulde blive æsket, erklærer sig for Statsgrundloven af 1833. Under den store Deeltagelse, man for Tiden yder dette Anliggende, maatte denne Note vække megen Opsigt, men den er udentvivl falsk og det gik vel her, som det ofte gaaer, at man let forledtes til at troe, hvad man gjerne ønsker; Glæden var ogsaa kun kort; nu har Politiet faaet fat paa Sagen og stræber efter at komme paa Spor, baade efter Notens Forfatter og dens velvillige Udbredere.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Holland. I Amsterdam er det Dagens store Nyhed, at Fredsolen, atter er i Begreb med at gaae op over det længe saa haardt trykkede og høist bekymrede Holland, idet Kongen endelig skal have besluttet sig til at antage Grundlaget for en venskabelig Overeenskomst med Belgien, saaledes som dette er vedtaget i de i sin Tid saa meget omtalte londonske Conferentser. Den Amsterdammer Courant af 20de har derom folgende Kundgjørelse: "Vi holde det for vor Pligt at forsikkre, at ifølge flere til os fra troværdige Kilder flydende Beretninger, ere de 24 Artikler, saaledes som de ere affattede i den Londonner-Conferents og undertegnede af den belgiske Gesandt, nu ogsaa virkelig antagne af vor Konge. Journalen tilføier imidlertid, at den dog vil oppebie nærmere officiel Bekræftelse. Hvad der er bleven kundbart har strax bragt Fonds til at stige.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Blandede Efterretninger. Den svenske Statstidning af 10de D. beretter officielt, at den russiske Storfyrst=Tronfølger i Løbet af Juni Maaned vil paa den Reise, han agter at foretage i Europa, indtræffe i Stockholm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
J Egnen og Flækken Winsen ved den lille Flod Lübehar et Elbdigebrud Natten til den 16de Marts anrettet for gelige Ødelæggelser. Om Morgenen skyllede de uhyre Vand masser allerede tæt op til Byens Porte og saavidt Øiet kunde naae, var Alt under Vand. J alle de omliggende Landsbyer stod dette op til Tagene af Husene, og de af disse bortflygtede Jndvaanere, Oldinge, Qvinder og Børn, befinde sig, blottede for Alt, for det første paa Digerne. Bølgeslag og Jisstykker true med aldeles at tilintetgjøre Beboelserne. Hvor Passagen endnu er nogenlunde mulig, thi paa mange Steder kan det stærkt beskadigede Dige slet ikke passeres, reddede Effecter til sikkrere Steder. Det hele Billede ligner en forvirret Flugt for en frygtelig Fiende, paa denne Flugt lades Alt i Stikken og det ansees for meget, at have reddet Livet. Efter en omtrentlig Beregning har denne Ulykke, som saaledes overraskede Flækken Winsen og 5 Landsbyer, berøvet 1500 Mennesker deres Bopæle og oversvømmet flere Tusinde Tønder Land af de frugtbareste Jorder. Der hvor man Dagen iforveien saae den meest lovende Vintersæd, der rulle nu Bølgerne af en idet mindste 8 Alen dyb Vandflod.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Den 17de var Vandet endnu i Stigen. Hvor mange Mennesker der ere omkomne, kan man endnu ikke vide med nogen Bestemthed. Ogsaa ved Dannenberg truer Elbens Jisgang med et Digebrud; endeel af Egnen staaer alt under Vand.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Kjøbenhavn, den 23de Marts. D. 16de holdt det kgl. Videnskabernes Selskab et Møde, i hvilket Hs. K. H. Prinds Christian Frederik var første Gang tilstede. Efterat Hs. Kgl. Høihed havde indtaget sin Plads som Præses og Medlemmerne havde taget Sæde, reiste Secretairen sig og søgte at udtrykke Selskabets Glæde over at see Hs. K. Høihed i dets Spidse og de Forhaabninger, saavelsom den Tillid, hvormed det overgiver ham Ledningen af dets Forhandlinger. Hs. K. Høihed svarede derpaa i en Tale, hvori han takkede Selskabet for Valget, bevidnede den Tilfredsstillelse, han følte ved at indtage denne Plads, og forsikkrede om sin Medvirkning til Selskabets Øiemed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
J Forgaars er Commandeurcapitain Peter Manderup, Tuxen ved en pludselig Død bleven bortreven fra sin udstrakte og hæderlige Virksomhed. Han nød ikke blot sine Kammeraters udeelte Agtelse og Velvillie, men ansaaes for en af Marinens indsigtsfuldeste og meest videnskabelig dannede Officerer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Vi maae ligeledes anmelde et andet meget uventet Dødsfald, idet nemlig en ung Præst, Catechet Schaarup, der især har gjort sig bekjendt ved den særdeles Jver, hvorved han har befordret Oprettelsen af Asyler for smaa Børn, er bortreven af en hidsig Feber, som han skal have paadraget sig, ved de Undersøgelser, han som Medlem af den Commitere, der har paataget sig Uddeelingen af Brændsel, har foretaget i en stor Mængde Fattiges Boliger. (Kbhpst.)J Onsdags Eftermiddag Kl. henimod 4 1/2 havde vi heret meget kort varende, men paa denne Aarstid mærkeligt Uveir. Der indtraadte pludselig en meget fornemmelig, trykkende Varme i Veiret, som hidtil havde været stille, og strax efter begyndte en, af et stærkt Snefog ledsaget, orkanagtig Sterm, der i Omegnen af Staden var saa stærk, at den rystede Husene. Nogle Minuter efter dens Udbrud kom et meget skarpt, rødligt Lynglimt, hvorpaa der strax fulgte et 10 stærkt Tordenskrald. Et Øieblik efter klarede Luften op og Uveiret var aldeles forbi et Qvarteerstid efter dets Udbrud.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Natten mellem Søndag og Mandag, afbrændte Hovedbygningen og to Længer af Strandegaarden i Nærheden af Flaskekroen, paa samme Tid faaes en meget stærk Jldebrand længere ned mod Kjøgeegnen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
I Tirsdags Aftes udbrød Skorsteensild i Grosserer Petersens Gaard i Strandgaden paa Christianshavn, tæt ved tyske Kirke, men blev slukket uden at afstedkomme videre Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Hr. Claudius Rosenhoff er i Mandags (d. 19de, lier bleven frikjendt af Hof= og Stadsretten i den mod ham anlagte Trykkefrihedssag; dog skal ved Frifindelsen ikke Sagens et Realitet, men tidligere Forhandling mellem Hr. R. og Cen for have gjort Udslaget. (Helsingørs Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Sjællands Stiftsprovst, Professor Clausen, som den 12te D. fyldte sit 79de Aar, har nu indgivet Ansøgning om Entledigelse. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Ledige Embeder. Thorshavn Sognekald paa Sydstrøms blandt Færøerne, 250 Rbd. - Postmestertjenesten i Segeberg. Caution 1100 Rbd. - Postmestertjenesten i Glückstadt. Caution 1800 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Befordringer og Afgang. Den 27de Februar er Told- og Consumtions=Overbetjent i Horsens, Capt. G. Steenstrup, udnævnt til Toldcontrolleur i Kiel; den 9de Marts er Postmester i Segeberg, Cancellieraad Aschenfeldt, beskikket til Postmester i Rendsborg; den 17de er Sognepræst for Østervellinge, Helstrup og Grensteen Mhdr. i Viborg Stift, N. C. Nannestad, beskikket til tillige at være Provst for Rinds, Middelsom, Nørlyng og Sønderlyng Herreder under Viborg Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Verel-Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst, med Undtagelse af Nationalbank-Obligationer, der ere noterede til 56 a 57 Rbd. i rede Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Hamborg, den 23de Marts. Bordeaux 1891. Petersborg, 91. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 103 s. Madrid, 44. Cadix 44. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 201. Species 1/4 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksd'orer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Kjøbenhavns Torvepriser, den 24de Marts. Rug, 4 Rd. 28 s. a 4 R. 64 s., Ærter, 4 Rd. 32 s. a 5 R. 16 s. Hvede, 5 Rd. 48 s. a 6 R. - s. Flæsk, røget, 1 Rd. 88 s. a 2 R. 8 s. Byg, 2rad., 3 Rd. 16 s. a 32 28. - grøns., 1 Rd. 76 s. a 1 N. 88 s. Ditto, Grad., 3 Rd. 128. a 3 R. 243. Smør, Pd., 2 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Havre, 2 Rd. 4 1/4 s. a 2 R. 72 s. Æg, Snes., i Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Sjællandsk Smør, Frog., 11 Rd. 72 s. a 12 Rd. 72 s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Blandede Efterretninger. Qvartalscoursen for næste Qvartal er som hidtil pari. J Kieler Corresphl. læses en ret mærkelig indsendt Artikel, hvori Redactionen lykønsker den cimbriske Halvn til i Jyllandsposten" at have faaet et Sidestykke til Øernes, Kjøbenhavnspost". Kongeriget Danmark - hedder det - bestaaer af 2 Dele: den cimbriske Halvs med henved 1 1/2 Million, og Øerne med henved 1/2 Million Mennesker. Alle Halvøens Havne ligge paa Østsiden; havde Vestkysten blot havt een god Havn, vilde Danmarks Historie have været anderledes.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
J geographisk Henseende slutter Fyen sig nærmere til Jylland, men i moralsk Henseende er dette ikke Tilfældet. Verne have det Fortrin, at der i Kjøbenhavn er samlet en større Formue og Intelligents, end paa nogetsomhelst andet Sted i den danske Stat; men netop dette insulariske og isolerede Standpunct, bringer Farer for enhver af dens Jndvaaneres, selv de Bedstes og Klogestes Følelser og Domme. Kjøbenhavns Beliggenhed er som om Dublin var Storbrittanniens Hoved- og Residentsstad, Cadix Spaniens og Palermo Jtaliens. Derfor tør det antages, at det er godt, at Jyllandsposten, kommer til at repræsentere den cimbriske Halves nordlige Deels Jnteresser, ligesom Kjøbenhavnsposten" repræsenterer Øernes, thi de kjøbenhavnske Embedsmænds og Jkkeembedsmænds Formynderskab gik undertiden lidt vel vidt. J lang, lang Tid have den cimbriske Halvøes Jndbyggere været stumme i Sammenligning med de kjøbenhavnske Journalister, nu fremkommer endelig Jyllandsposten, og ved denne Confliet vil der springe Gnister ud af den døde Steen. En Discussion om det Sted, hvor de efter Algreen-Ussings Forslag) forenede danske Provindsialstænder skulle møde, var nok værd at høre. Jyderne ere allerede indbudne til Kjøbenhavn (se Ussings Forslag, men de ville nok neppe følge Jndbydelsen: Odense synes at være et langt mere passende Samlingssted. Denne sidste Anskuelse tiltræder Redactionen af Kieler Corrbl. imidlertid ikke, men siger: at forlægge en forenet dansk Stænderforsamling fra Kjøbenhavn (120,000 Jndb.) til Odense. (9000 Jndb.) kommer os for, som om man vilde holde en forenet slesvig-holstensk Stænderforsamling, ikke i Kiel (12,000 Jndb.) eller i Slesvig (11,000 Jndb.), men i Garding (1200 (Hemp. Av.) Jndb.,
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Jfølge de over Slotsbranden anstillede retslige Undersøgelser har det viist sig, at det allerede brændte i Slottet om Aftenen Kl. 10 1. Paa denne Tid var det af 2 Personer, bleven bemærket, at et Vindue i Slottet var stærkt belyst, men de havde forjaget enhver Formodning om Jldebrand, ved at antage, at der endnu arbeidedes i dette Værelse ved Lys. Hvorledes Jlden er opkommen, har man ikke nærmere erfaret. Vedkommende Authoriteter aflægge nu offentlig Tak til de Studerende og Publicum, for den Jver, der anvendtes for at redde Bibliotheket, der, efter senere Berigtigelser, ikke indeholdt 90,000, men kun 80,000 Bind. Architekten, Statsr. Kock reiste strax, selv under Branden, til Kbhvn. og man er i Kiel af den Formening og nærer det Haab, at han vil bringe befaling tilbage til strax igjen at opbygge den afbrændte Fløi. Det er en smuk Aand, der hos vore holstenske Brodre i Kiel udtaler sig ved denne Leilighed, idet et stort Antal af Stadens Jndvaanere have forenet sig om at leie det skjønne Landsæde paa det adelige Gods Knoop, en Miil fra Staden, af Besidderen, GrevBaudissin og tilbyde Prindsesse Vilhelmine og hendes Gemal det som midlertidig Bopæl, indtil Slottet igjen er opbygget. Sagen er allerede bragt i Rigtighed og Tilbudet med Posten afgaaet til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
J en anden Skrivelse fra Kiel om Slottets Brand hed. der det, Vort gamle Slot, fra det ellevte eller tolvte Aarhundrede, er blevet et Rov for Luerne. Uagtet de største Anstrængelser, lykkedes det kun at redde Side- og Forfronten. Hele Bygningen er styrtet sammen indenfor de stærke Mure over den neden værende Etage, som er hvælvet og hvor for nogle Aar siden Universitetsbibliotheket blev flyttet hen. 200 Mennesker arbeidede paa at flytte Bøgerne, i bestandig Fare for at slaaes ihjel af Hvælvingen, hvis den ikke kunde bære det nedstyrtende Loft og Bjælkerne. Det astronomiske Taarn staaer endnu; Jernbedækningen over det øverste Gitter er forbrændt. Det opbrændte Militair=Depot var 80,000 Rbd. værd. Den skjønne Kirke med sine herlige Marmor=Arbeider, den kostbare Altertavle, Orgelet o. a. m. er bleven et Bytte for Jlden. Hele Skaden anslaaes til 126,000 Dr. Branden synes at være kommet af Uforsigtighed. Alt i flere Uger have over 100 Haandværkere daglig arbeidet i Slottet, og mange Værelser bleve opvarmede hele Dage igjennem. Der var rigtignok hver Nat Brandvagt paa Slottet, men denne maa for silde have opdaget Jlden. Den mellemste Deel af Bygningen og den anden Fløi, der egentlig er bestemt til Prindsesse Vilhelmines Bolig, bleve reddede. Man troer nu ikke, at Hs. Kgl. Høihed og hendes tilkommende Gemal, Hs. Durchl. Hertugen af Glücksburg ville komme herhid. - Endnu under Branden reiste Hofbygmesteren, Etatsraad Koch, med Extrapost til Kbhvn. - Foruden den almindelige Jver for at slukke og redde, som man sporede overalt, lagde Kielerne efter Branden deres Kjærlighed til Kongehuset for Dagen, ved at aabne en Subskription, hvis ikke ubetydelige Jndtægt man underd, agter at tilbyde som en Medhjælp til Gjenopførelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Ved en dramatisk-musikalsk Forestilling, som et Selskab, i Kjøbenhavn gav d. 11te Ds. i veldædigt Øiemed, indkom en Netto=Sum af 1100 Rbd., deraf erholdt Asylerne, Brændselsforeningen og det forenede Velgiørenhedsselskab hver 300 Rbd., Bespiisningsanstalten 100 Rbd. og den øvrige Sum overlodes 5 Geistlige af forskjellig Troesbekiendelse til skjønsom Uddeeling. - J samme Nr. af Adresseavisen, hvori dette med) deles, opgiør Redacteur Jetsmark, at han siden Aarets Begyndelse har modtaget ialt 2250 Rbd. til forskjellig velgjørende Bestemmelse. - Føier man til disse tvende Summer de særdeles mange og deriblandt ret anseelige Gaver, som i de sidste Maaneder ere tilsendte Kjøbenhavns Præster til Uddeling, saa haves her et nyt talende Beviis for, at Danmarks Hovedstad ikke staaer tilbage for andre Landes, naar det gjælder om at lindre Medmenneskers Nød og Elendighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
J en Artikel i et af de sidste Nr. af Politivennen om Lauge og Laugsvæsen, gjøres opmærksom paa en nylig læst offentlig Advarsel fra Oldermanden for Dreierlauget imod at Uberettigede forfærdige Spundse til Øl- og Brændeviinsbrændere. "Skulde man nu ikke troe, hedder det, af dette store Avertissement, at de Uberetttigede have foraarsaget Dreierlauget en ubodelig Skade. Betragter man derimod Oldermandens egen Beretning lidt nøiere og seer at han og flere af hans Laugsbrødre sælge 100 Spundse for 16 s., saa seer man strax det Smaalige, der er herskende ved alle herværende Lauge, samt den Misundelse, som ligger til Grund for de fleste saadanne Laugsavertissementer. Sæt at een eller flere Uberettigede i hele Aaret forfærdigede 20, 600 Spundse, i siger Tyvetusinde Spundse, endogsaa til Oldermandens stipulerede Priis af 16 sk. pr. Hundrede, da var hele den enorme Sum for disse 33 Rbd. 2 Mk. Lad nu de Uberettigede derved have en Fordeel af i det allerhøieste 50 pCt., saa har een eller flere Uberettigede, ved at forarbeide og sælge 20,000 Spundse, den store aarlige Jndtægt af 16 Rbd. 4 Mk., NB. naar først et sligt Antal sælges, og for en slig ringe Fortjeneste har man forvoldet de Uberettigede en Mulct og sat Lauget i Bekostning for Avertissementer."¬
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Med Hensyn til det i Samleren Nr. 37 efter Aalborg, Avis optagne Stykke angaaende, at en Sallingbo skulde have tilbyttet sig gammelt Sølv istedetfor Nysølv og derfor være tiltalt og ved Retten frikjendt, er Redactionen gjort opmærksom paa, at Jngen ved Salling Herreders Ret er tiltalt for slig Forbrydelse, ligesom ei heller vides, at slig Tuskhandel der har fundet Sted. (Viborg Samler.) - Anm. J Aalborg Avis var denne Efterretning optaget efter en Meddelelse, hvorom Redactionen havde Føie til at antage, at den var hjemlet. Red. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Ved en gjentaget Undersøgelse af Fjordisens Beskaffenhed paa flere forskjellige Steder den 26de D., saavel lige i Færgeløbet, som noget østen og vesten for den senest afbenyttede Vaage, opdagedes en paafaldende Forskjellighed i dens Tykkelse, idet den virkelige Jis vesten for Vaagen ikkun fandtes at være 9 Tommer, og derimod omtrent ligesaa langt østen for, endnu kuldkommen delbelt saa tyk. Vel bør det bemærkes, at paa førstnævnte Sted blev Fjorden nogen Tid sildigere tilfrossen, men isærdeleshed den mærkelige Jndflydelse, den blide Sol har havt i den korte Tid, siden den traadte ind i Væderen; da er Overlag af 6 a 7 Tommer, som den 21de D. var aldeles haard og fast Iis, er ved nøiere Undersøgelse nu saa skjørnet, at det neppe kan bære Fodgængere. Det vil derfor neppe vare ret længe, naar ikke Nattefrosten maatte blive for haard, at man endnu med svært Læs vil kunne kjøre over, eller for den maa lægges Haand paa at gjennemskjære den for kort siden saa stærke Jisbro.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-28
Døde. Jfr. K. N. Arends, 78 A.; J. Ch. Sevel, f. Wagner, 68 A.;A. S. Hansen, f. Rasmussen; Skomagermester P. Ch. Hellesen, 54 A.; I. C. Petersen, f. Lassen, 61 A.; Marquetenter og Dannebrogsmand F. Meyer, 46 A.; Fru U. C. S. Trojel, forhen gift Fribert, f. Trojel, 55 A.; Alle i Kbhvn. Karen Braadt, 49 A., i Odense. A. M. Jusjong, f. Svenstrup, 38 A., i Aarhuus. Komd. J. H. Lund, 41 A., i Frederiksborg. Bagermester P. Harboe, 43 A., i Skjelskjør.