JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-10-04
Imeite Bekanntnachung. Die Erben des verordenen Schiffers Johann Jacobsen Braderup und seiner Chefran Anna Braderup hieseldst haben deren Nachlaz dem Gerichte, har concursmatzigen Regulirning ubergeden. Es ist demach uder diesen Nach las sowie anf Antrag eines Glandigers uber die Haabe und Güter des hiesigen Braantweindrenners Philip Jensen, unter Vorbehalt der Rechte der Creditoren, Coneurs der Glandiger erkannt, weshalb mit alleinigger Ansnahme det nu Zinsenangade gesetzlich versflichteten protocollirten Glandiger, und der an das uder die Erdmasse der Braderupsiden Cheleute unterm 25sten Februar d. J. erlassene Proclam ad indagandum siatum bonorum sich bereits gemel deten Creditoren, Alle und Jede, welche Ansprüche und Forderungen, ste ruh ren her, aus melchem Grunde sle wollen, an den Nachlat der Braderupschen, Chelente oder an den Brauntweinbrenner Phillig Jensen zu haben vermeinen so wie deren etwanige Schuldner und Plandbesitzer en for allemal aufgeforders und befehligt werden, dirserwegen innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten, Bekantmachung dieses Proclams an, bey Strafe der Anschliesung, koppelter Lahlung und den Verlust des Pfand und Compensationsrechts, und zwar dito nuswartigen under Procuraturbestellung, im Stadtsecretariate hieselbst An gabe ju thun, ihre dessalligen Doemente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich den dem Professionsprotocolle zuriculassen, demachst aber veitere Versuging zu gewirtigen. Flensburg, den 25sten September 1824. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadesecratair.
Berlingske Tidende, 1824-10-04
Dritte und lente Bekantnachung. Aaf geschedene Jnsolvenz Ortistung des Krigers Thomas Petersen und dessen an den Fuhrmann August Christian Hansen in der rothen Straftehieseldst verscirathet gewesener Chefran cum Curatore, ferner der Wittwedes hiesigen Konsmanns Jacob Petersen Schmidt senior cum Curatore, ist unter Vorbehalt der Rechte der Glaubiger uder deren samtliche Haabe undGiter concurius creditorum erkannt worden. Es werden daher Alle nukJøde, jedoch mit gesetlider Ansnahme der uur jur Zinsenangade verpflichte, ten protocollitten Glandiger, welche an die genanten Cedenten irgende Linige Anspliche und Forderungen, selvige ruhren her, ans welchem Grunde sig immer wollen, zu haben vermeinen, imaleichen diesenigen, welche denselder, mit Schulden verhaftet sind, over eta Pander von idnen in Handen haben, hiemit en for allemaal, mithin peremtorie vorgeladen und befehliget, dieserhalven innerhald 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams an, bey Strafe der Auschlietung, doppelter Zahling und bey Verlust des Pland und Compensationsrechts und zwar die Ansvartigen under Procuraturbestelling, im Stadtsecretariate hieseldst Angade ju thun, ihre dessalligen Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich bey dem Prosessionsprotocolle jurückjulassen, dennachst aber mettere rectliche Verfugung en gewartigen. alensburg, den 18ten September 1824. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadssecretair.
Berlingske Tidende, 1824-10-04
Ved allernaadigst Bevilling af 21de dennes er det mig tilladt ved Proclama 23 sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus StiftsAvis, trende Gange efter hinanden, at indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre efter afgangne Kiøbmand Gjerth Hansen, Prip, i sin Tid i Horsens, og at saadan Jndkaldelse skal være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Paa Grund heraf indkaldes alle De, som maatte formene at have, nogen som helst Fordring paa Stervboet efter bemeldte Gjerth Hansen Prip, til inden Aar og Dag at fremkomme med deres Paastande og Beviisligheder, for Skifteforvalteren for Horsens Kiøbstæd under det Tab, som ved den allernaadigste Bevilling er bestemt. Horsens, den 22de September 1824. N. E. Schmidt. Som eneste Arving efter min afdøde Broder, forhenværende RegimentsQvakteermester paa Tranqvebar, Mathias Byre, er det jeg herved, efter Kongelig naadigst Bevilling af 30te Juli d. A., der for vedkommende Retter er læst, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Norske Rigstidende, Christiania Jntelligentssedler og den Danske Statstidende, 3de Gange efter hinanden, indkaldes alle Dem, som formene sig at have Noget at fordre efter bemeldte Regiments=Qvarteermester Øvre, da inden foreskrevne Tids Forløb for mig og undertegnede minLangværge, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring. Frederikshald i Norge, den 21de September 1824. Anne sal. Bremere. Com Enkefrue Bremers Laugværge, fød Øvre. M. Seip, Capitain og Ridder af Sværdordenen.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
London, den 28de September. Lloyds Agent melder fra Constantinopel, at Skibet Meding den 24de August var ankommet til Dardanellerne med vor Gesandtskabs. Secretair Hr. Turner. Som man siger, vil Lord Strangford nu afreise med Permission.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Et Skib, som igaar ankom fra Veracruz til Portsmouth efter 45, Dages Reise, medbringer den Efterretning, at Fortet St. Juan af Ulloa skal være overgivet.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Hr. Canning, som nu først kan være paa Hjemveien fra Dublin, modtog der ingen andre Adresser, end en fra det derværende Handelskammer, fordi dette ikke var nogen politisk Corporation.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Paris, den 28de September. Moniteuren meddeler i Dag i sin nofficielle Deel Efterretning om Hs. Majestæts igaar foretagne høitidelige Indtog i Hovedstaden og Tuilleriernes Slot. Uagtet det regnede næsten hele Tiden, var Hs. Majestæt dog tilhest, og en umaadelig Mængde Mennesker vare samlede for at see denne Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Da General=Capitainerne i Spanien nu overalt iagttage de strengeste Forholdsregler imod de mistænkelige Personer, saa fandt man nylig i Burgos paa Kirkedøren skrevet med store Bogstaver: "Jeg en mistænkelig, du er mistænkelig, han er mistænkelig.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Kaffehuset St. Ang i Aradrid har i den sidste Tid været lukket.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Etoile melder fra Constantinopel under 26de August : "Paa Efterretningen om, hvad Paras Jndtagelse havde kostet, vilde Storherren, rasende over, at denne Ø var kjøbt med saa meget Muselmandsk Blod, at der forinden Grækernes fuldkomne Underkastelse ikke meere skulde gives nogen af dem Qvarteer, og fordrede af Mufti et Ferwa til deres almindelige Udryddelse; men denne skal - med Understøttelse af alle Ulemaer - have afslaaet det. Paschaen af Egypten vil ene være betroet Expeditionen imod Morea, uden nogen Understøttelse af Porten. En fra Fyrstendommerne ankommen Tatar melder, at Undersaatternes Epuration er tilendebragt, og at Rømningen nu skal foregaae Den 29de September. Et offentlig Blad siger: "Hvad der angaaer det store Spørgsmaal og Rentenedsættelsen, saa veed man nu med temlig Vished, at Hr. Villele har modificeret sin Plan Den synkende Fond skal successivt opsige og afbetale. Afbetalingen skal træffe de enkelte Jnscriptioner efter Lodkastning. Der skal og saa efter Hr. Lasittes Mening creeres modile Renter til 3 og immobile til 4 Procent.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Madrid, den 15de September. Da man troer at Luften i St. Jldesonso ikke er god, for Hs. Majestæt, har Hs. Majestæt besluttet, imellem den 20de og 22de at reise derfra til Escurial.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Den 11te har Hs. Majestæt befalet, at tvende i Corunna udrustede Fregatter skulle afseile til Sydamerika med det der i Staden dannede Regiment, som har faaet Navnet Union. Hr. Jen Bermudez er ankommen hertil, og har siden meget oft havt Forretninger med Hr. Ugarte, der vedbliver at staae i høi Yndest hos Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Navarin, den 31te August. Den Ottomanske Flaade har gjort en Landgang paa Samos Den Helleniske Sømagt under Migulis Vokos kom til, og der opstod en frygtelig Fægtning. Hellenerne seirede Tyrkerne mistede et Linieskib, tre Fregatter og 30 Kanon=Schaluper, som deels strandede, deels bleve tilintetgjorte af de Græske Brandere. Dertil kommer, at alle de Tyrker, som kom i Land paa Øen, saavel Soldattesom det Sømandskab, der havde lidt Skibbrud, maatte spring: over Klingen.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Her er opdaget et Complot, anlagt af fremmede Udsendinger i Kalamata, i Forventning af den Tyrkiske Flaades Ankomst. Der er og i denne Anledning taget de fornødne Forholdsregler; Besætningen der er forstærket og der er udsat Poster, for ved det første Tegn til Fare at afbrænde alle Byer paa Stenyklares. Vi ville vel snart faae at vide hvad den Egyptiske Hær vil gjøre os. (Disse Artikler angives for at være officielle.)
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Venedig, den 19de September. Bladet Osservatore af 18de melder af Breve, som et Skib fra Smyrna, der efter 24 Dages Reise indløb hertil den 16de dennes, har medbragt, følgende: "Den 9de August er Capudan, Pascha afseilet fra Chivs imod Samos. Den 19de har den Græske Flaade, medens der blæste en stærk Nordenvind, med Mod og Snildhed udsendt en Brander mod en Tyrkisk Fregat og to Krigsbringer, som i laae for Anker, for at dække Troppernes Overfart fra den Natoliske Kyst til Sammes. Hensigten blev fuldkommen opnaaet, Fregatten sprang i Luften, og Briggerne maatte efter en kort Fægtning overgive sig. Herpaa havde Grækerne borttaget 60 til Overfart bestemte Barkasser, som vare forladte af det forskrækkede Mandskab. Capidan=Pascha havde ikke været i Stand til at komme til Øielp, da han med Hovedmassen af sin Flaade og med Transportskibene havde befundet sig under Vinden. Det samme Blad beretter at den Egyptiske Expedition den 9de August havde forladt Rhødos og at man den 27de havde hørt en stærk Kanonade paa Kysten af Morea i Omegnen af Navarin. Jfølge, andre Breve, skal bemeldte Expedition være seilet fra Rhods til Caramanien, for at indtage Vand.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Triest, den 16de September. J Forgaars indtraf et Skib fra Corfu, som var afseilet derfra den 2den dennes, hertil, og strax derpaa udbredte sig det Rygte, som ved selve Capitainens Udsagn syntes at erholde en vis Troværdighed: at den Græske Høvding Kanaris havde sprængt Capudan, Pascha i Luften. De herværende Grækere syntes at fæste Tillid til denne Efterretning, da i Dag et Skib fra Smyrna, som var afseilet den 22de August, gjorde Ende paa al Uvished i det mindste indtil denne Dag. J Smyrna vidste man nemlig ikke noget om denne Tildragelse. Jmidlertid var Capudan Paschals Foretagende imod Sal mos dog i det mindste dengang endnu ikke lykkedes. En privat Skrivelse fortæller endog, at Grækerne havde sat Jld paa nogle Tyrkiske Skibe, og at Asiaternes Leir ved Scalasnuova derpaa havde opløst sig. 8000 Assiater skulle være ankomne til Smyrna, dog uden at begaae Excesser. Stadsæstelse ventes.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Den 18de September. J Forgaars ankom et Skib, Capt. Petrich, hertil fra Smyrna efter 24 Dages Reise. Det bringen Breve af 22de August. Ifølge disse har en Afdeling af den GræsteFlaade paa 27 Skibe i Canalen ved Samos stukket en Ty tisk Fregat i Brand, taget to Corvetter og en Brig, og boret og Transportstide i Sænt. Saasnart denne Begivenhed blev bekjendt i de Asiatiske Troppers Leir ved Scala nuova, havde denne opløst sig, og en Hob af 80 Asiater skal have begivet sig til Smyrna men ved Paschaens Energie skal Roligheden dog være bleven vedligeholdt. Disse Efterretninger stadfæstes ved Capt. Petrichs Udsagn. Fra Kephalonien melder en privat Skrivelse, at den Egyptiske Expedition indtil den 20de August endnu stedse har opholdt sig imellem Kos og Rhodos.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Corfu, den 2den September. Vi erholde sikre Efterretninger om, at der ved Samos er forefaldes en Fægtning imellem den Tyrkiske og den Græske Flaade, hvorved Tyrkerne mistede 20 Kanon Schalupper, tre Brigger, to Corvetter, og en Fregat, som bleve tagne, og Capudan Paschas Skib, som brændte. Jmidlertid havde Sammioterne nedsablet en Mængde Barbarer, som i Mykale havde indskibet sig paa Flaader, for at foretage en Landgang paa den anden Side af Øen. (l. des Debats meddeler dette som en privat Correspondence, og tilføier som Anmærkning : Samme Efterretning er bleven bragt til Amona med en Engelsk Krigsbrig, som den 31te August var seilet fra Corfu.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Alexandrien, den 2den August. Expeditionen til Morea, som afgik den 17de, 18de og 18de f. M. bestod af 51 Krigskibe, 52 Egyptiske Transportskibe og 91 Europæriske Coffardieskibe. Disse sidste ere fragtede til 1/3 og 1 Spansk Plaster pr. Ardeb maanedlig. Det fortjener at bemærkes, at hverken nogen Dansk eller Svensk Skipper vilde lade sig fragte til denne Expedition, men heller lod sig nøie med ringere Fragt, hvilket er saameget bedre, som der ikke alene er forbunden stor Fare og Møie med denne Fart, men den ogsaa let kunde blive til Skade for Flagenes Sikkerhed. Der er indskibet 17000 Mand Infanterie, exerceret paa Europæisk Fod, 1000 Mand gamle Tropper og 1200 Mand Cavallerie tilligemed det fornødne Artillerie. Den Mængde Mennesker, som sammendyngedes i alle Skibe, foraarsagede allerede her i Havnen ondartede Sygdomme, hvilke Sandsynligviis ville tage til underveis da der ikke engang er tænkt paa noget Hospitalskib. Efterat vi i lang Tid have været befriede for Pesten, havde ved desværre nylig en Pestsyg, som strax døde. Man regner, at 6000 Mennesker i dette Aar ere bortrevne af Pesten i Egypten. Med Handelen og Fragterne er det nu stille. Paschaen vil for egen Regning ved to herværende Handelshuse lade udskibe Halvdelen af den indavlede Mako=Bomuld, som udgjør omtrent 120,000 Baller.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Jassi, den 8de September. (Af Journal de Francfort.)¬
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Man er meget forhauset her, ved at see, at mange Blade Frankrig og Tydskland vedblive at levere Artikler, for at vildlede den offentlige Mening med Hensyn til begge Fyrstendommerne. Hvad enten det nu er Uvidenhed eller Uredelighed hos Correspondenterne, saa finder man Behag i at drage Storherrens Beslutning om at lade sine Occupations=Tropper rømme disse Fyrstendømmer i Tvivl, Man lader som man ikke vidste, at hans befalinger desangaaende for længe siden ere fuldførte i Wallachiet. Hvad Moldau angaaer, da følte, efterat denne Beslutning var anmeldt for Bojarernes Raad, disse sig med Rette foruroligede, Betragtning af det Forefaldne, Landets geographiske Beliggenhed og den ved de sidste Uroligheder foraarsagede Vaklen i Meningerne, hvorfor de gjorde Hs. Durchlauchtighed, Hospodaren Stourdza, Forestillinger angaaende de Følger, som kunde foranlediges derved, at den bevæbnede Magt var frarørende, da det i Farens Øieblikke kunde falde vanskeligt at tilveiebringe de til Rolighedens Vedligeholdelse i Landet nødvendige Midler Denne vist nok meget grundede Betragtning har imidlertid bloforhalet Opfyldelsen af Fredspengernes Ønske, thi Hs. Durchlautighed Hospodaren, som oprigtig deter dette, og desuden ønsker at lette den Byrde, der trykker hans Landsmænd, da deres Velbefindende er Grundsætningen for hans Bestyrelse, har truffet de passende Midler og Forsigtighedsregler, og, for at afkorte ethvert Ophold, af sin private Kasse loveret en Deel af de Summer der udfordredes til at betale Tropperne, saa at den militaire Rømning af Moldau har fundet Sted den 29de August. Denne lykkelige Tildragelse og den officielle Anmeldelse, at der er udnævnt en Russisk overordentlig Gesandt ved den ophøiede Ottomanniske Port, have opvakt den meest levende Glæde hos alle Jndbyggerne, da de der see en sikker Borgen for deres fremtidige Lykke.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Bogota, den 20de Juli. Statstidenden af 11te dennes melder, at Commandanten i Pasto den 8de Juni har meeddeelt den Efterretning, at Olaneta, som kalder sig Vicekonge af Peru, har slaaet Gen. Carratala, ligeledes en Royalist, og at en Afdeling af Royalisterne er gaaet over til Bolivar Jgaar blev der under Regjeringens Autoritet udstædt følgende Bekjendtgjørelse : Befrieren skriver fra Huanchas ved Lima (10 Mile nordlig derfra omtrent midt i Mai Maaned at Vicekongen Olanetas Armee er gaaet over til ham og Republikens Tropper, og at Hs. Exc. tog virksomme Forholdsregler, for i den øvrige Deel af Maaneden at tilintetgjøre Resten af de royalistiske Stridskræfter. Vicekongen Olaneta havde, efterat han havde erklæret sig for Uafhængigheden, havt en Træfning med den Spanske General Carratala, og tage ham til Fange, Alt dette har Befrieren selv skrevet til Vice, Præsidenten.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Philladelphia, den 27de August. J Torsdags ankom Gen. la Fagette til Bosten, og modtoges ligesaa høitideligt der, som overalt i de Forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Præsten ved den herværende Romersk-Catholske Marie=Kirke, Hr. Hogan, opfordrer offentligen, efterat han har gjort en Reise til Europa, sin Menighed til at gaae over til den Græske Kirke, under Benævnelse af : "Amerikansk-Catholske Kirke." Han har ikke skjult, at Colidatet og Fasten i den Romerske Kirke have bidraget meest til, at gjøre ham keed af den.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Vi have Tidender fra Havanna af 3de d. M., hvorefter Regjeringen ved en Forordning har bestemt Straffen for Sørøvere og Capere; en Foranstaltning, som hidindtil aldeles manglede.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Den Perudianske Admiral Guise er en Englænder, som var første Lieutenant paa Skibet Leoparden, da dette angreb Chesapeake. Da han stak Jld paa de af Spanierne besatte Krigskibe i Havnen ved Callao, fyrede han uden nogen Betænkning (hvilket de Spanske Batterier ligeledes gjorde), ogsaa paa de Amerikanske og andre Handelskibe i Havnen, og Vore føre de bittreste Besværinger over Plyndring og alle Slags Fornærmelser, som de have lidt af hans Skibe.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Vor National-Gazette siger med Hensyn til Europa: "Combinationen imellem Bankørerne, for at beherske hele Kongerigers Finants-Anliggender, er et paafaldende Træk i Dagens Historie, Der er opstaaet en Slægt af Pengelaanere, vigtigere end i Korstogenes Tider.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Blandede Efterretninger. (Efter en i J. des Debats meddeelt Beretning om en Reise tversover Syd=Afrika.)
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Efterat vi i 8 Maaneder forgiæves have ventet paa videre Efterretninger fra de Engelske Reisende, som vare trængte frem til Middelpunctet af det nordlige Afrika og der havde bestemt Beliggenheden, af Landet Bornou og den store Sø Tad, udbreder der sig andre uventede Oplysninger over en anden Deel af dette Fastland. Ved Meddelelsen af en Deel Portugisiske Relationer har det viist sig, at forskjellige Expeditioner, der ere udgaaede fra Colonierne Seng og Tete i Østen, og S. Paulo de Loanda og S. Filipe de Benguela i Vesten, have gjennemreist en stor Deel af det Jndre, saaledes, at deres Tog, naar de holdes sammen med hinanden, fuldkommen strække sig over Fastlandet, og gjøre os bekjendte med et Strøg af hidindtil ubekjendte Egne af 147 Længde fra Øst til Vest og af 5 til 6 Brede fra Nord til Syd, og saaledes udfylde et stort hidindtil aabene Rum paa vore Korter. Disse Materialier vare meddeelte den berømte og ulykkelige Bowditch førend hans Afreise til Afrika af Grev Saldanha da Gama, forhenværende Overslatholder i Angola, og af Grev Linhares, Søn af en forhenværende Overstatholder i Sena. Den Engelske Reisende havde tildeels den daværende Gesandtskabssecretair i Wien, Hr. Almeldals Anbefalinger at takke for disse Meddelelser, og optegnede dem for Hukommelsen i Form af et Udkast, ledsaget af to Kort, af hvilke han selv, efter Portugisiske Manuscripter, havde tegnet det ene, Oberstlieutenant Furtado det andet. Disse Optegnelser, som overlodes Boghandler Booth, ere udkomne i London, vore Annales des Voyages have allerede begyndt at udgive Oversættelser deraf og tilføiet begge Kortene, saaledes som Bowditch har efterladt dem. De vigtigste Momenter deraf for Jordbeskrivelsen, ere følgende:
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Det Afrikanske Fastland imellem Angola og Seng fremstiller en høi Slette af middelmaadig Ophøining, som har nogle høiere og skovrige Landstrækninger, men dog ikke noget Bjerg saa høit, at Sneen bliver liggende derpaa. Mange tørre Ørkener adskille de beboelige Landskaber; fem til sex store Floder, over hvilke man kuns kan komme paa Flydebroer løbe i forskjellige Retninger paa denne. Floderne Mouroucaura, Ennene, Roanga ligne Zambere. Den berømte Congo eller Coango, (som har sit Udløb i det Atlantiske Hav, igjennem Syd Guinea) maa, ifølge de Portugisiske Relationer, have sit Udspring omtrent midt i Fastlandet, under 100 S. Br., den løber fra Øst til Vest med en stor Afbøining mod Norden. Landet Mooloda (Mouloua) indtager Midten af Fastlandet imellem Mocambique og Angola. Det er deelt i to Kongeriger hvoraf Kongen regjerer det ene, Dronningen det andet; de residere i to forskjellige Hovedstæder, og besøge kuns hinanden paa visse Dage af Aaret. Jndbyggerne leve familieviis, og ere ikke mindre barbariske, end de øvrige Aftikanere; alene ved begge Hoffer foregaaer der daglig et Menneske-Offer af 15 til 20 Personer. Portugiserne i St. Paul erholdt en Ambassade fra Kongen, for at indbyde dem til at oprette en Markedsplads eller en Handels=Station i hans Land. De have allerede en saadan hos Cassangerne, nord eller nordvest for Moolooa. Disse Cassanger ere Hovedstammen af dem, som forhen vare saa berygtede under Navn af Jagaaer, et almindeligt Navn for alle nomadiske Folkeslag, ligesom Jovas er den almindelige Benævnelse paa alle agerdyrkende Folkeslag.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Missionairerne af Kapuziner=Ordenen og andre Ordener i S. Salvador opretholde uden nogen Hielp af Militaire den Portugisiske Autoritet i Kongeriget Congo, hvis Fendal=Regjering er en vedvarende Tilstand af Svaghed og Tvedragt. Kongen, Hertugerne og Marquiserne bekjende sig i det Udvortes til Christendommen, og ere prydede med Christus=Ordenen. Missionairerne have Forbindelser med det Jndre, og Hr. Bowditch meddeler en af deres Relationer.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Grev Lapa, en Søn af Overstatholderen, har givet en Beretning om Opdagelsen af Havnen Mossamedes, en Grad nordlig for Cabo Negro. Alle Floder i disse Egne have et andet Løb, end det, der er angivet paa de Kort, vi hidindtil have havt.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Den store Sø Maravi, efter Jesuiten Mariana, strækker sig endnu mere nordlig, end alle vore Kort angive; den gaaer indtil samme Brede som Mombaza, og man har Grund til at troe, at Floden Quilimance ved Melinda udløber fra denne. Søen er seilbar og om gives af frugtbare Landstrækninger. Der er sandsynligviis Sammenhæng imellem Søer og Floder ligesom i Nordamerika. Mara vierne og Movitzaerne, Folkeslag Sod for disse store Jndsøer, handle med Majaderne, et Folk paa Kysten af Zanguebar, som leverer dem Elfenbeen. De Franske paa Øen Bourbon hente mange Slaver fra dette Land, og kunne ved velindrettede Spørgsmaal forskaffe sig fortreffelige Oplysninger. Slavehandel drives tvært over denne Deel af Fastlandet. Kongen af Portugals Navn staaer i stor Anseelse iblandt Romaderne; de kalde ham Mueni=Pout. Der tales ikke i nogen af disse Relationer og en fra Negerne forskjellig Stamme, og det kunde synes, at Kafferne ikkuns indtage en smal Strækning paa Østkysteen; de ere muligen forplantede herover fra Arabien. Ved Lago Bai, hvor Kafferstammen har Magten, ophører Slavehandelen ganske. Portugiserne have der en Post, som igjennem Jndlandet staaer i Forbindelse med Statholderskabet Sena. *) Disse Opdagelser slutte sig indtil paa omtrent tre Bredegrader nær til dem, som Englænderne paa det gode Haabs Forbjerg have gjort mod Norden. ) Seng og Tete ligge begge i Monomotapa, paa den nordlige Side af Syd=Afrika; St. Paulo og St. Filipe derimod i Syd=Guinea, paa den modsatte Side. 2) Maravi findes paa Kortet under 10 Grader sydlig br., henimod den ost lige Kyst. Mombaza ligger ved det Jndiske Hav, omtrent paa 50 s. B. ; Melinda noget nordligere. Lagaa Bai ligger ligefor den sydlige Ende af Madagasser.