JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Den 3die Marts d. A. vilde en Forpagter i Grevskabet Cornvall, navnlig Hollmann, om Aftenen, da han kom fra Kirken, gaae hjem. Da det var meget taget, forfeilede han Veien, der førte over en Fælled, og faldt i en aaben staaende Bjergværks Schacht, der var 26 Fod dyb, og desuden endnu opfyldt med 9 Fod høit Vand. Han naaede Vandet, uden betydeligen at beskadiges ved Faldet, og da han var en øvet Svømmer holdt han sig Natten igjennem over Vandet, i det han fra Tid til anden forskaffede sig Lettelse, ved at favne de fremragende Spidser af Klippen, paa Sidevæggen af Schechten. Om Mandagen ved Dagbrækning, opdagede han et Slags Skraaning paa Klippen, naaede samme, og laae derpaa den hele Dag, i det han raabte om Hjelp. Men der nærmede sig imidlertid ingen Stedet, og ved den atter indbrydende Nat fandt han sig endnu bestandigen i en forefuld Stilling. Udmattet af Anstrængelse, faldt han omsider i Søvn, men styrtede igjen ned i Vandet. Nattens Mørke hindrede ham fra igjen at opsøge sin Hvileplads, og han maatte atter som i den foregaaende Nat, holde sig over Vandet, indtil han om Tirsdag Middag atter naaede den Punkt, hvorfra han ver faldet ned Formedelst Kulden og den næsten uafbrudte Raaden om Hjelp, var han bleven ganske hæs, og det eneste Middel til at tildrage sig Opmærksomheden af de mueligen til hans Hielp Udsendte, bestod kun deri, at han kastede Stene i Vandet. Tirsdags Nat kom, uden at bringe ham nogen Lettelse; men Frygten for at falde i Vandet, holdt ham vaagen. Endeligen trak om Onsdagen Lyden af de Stene, han uafladeligen kastede i Vandet, nogle af hans bedrøvede Familie udsendte Folks Opmærksomhed til sig, og han blev lykkeligen, og uden stor Beskadigelse, trukken op fra det rædselfulde Dyb Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. STISSEsTrettende Aargang. No. 58. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Juli 1816. Tale ved et nyfødt Barns Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Indenlandske Efterretninger. Følgende, der i det Engelske Sprog findes indført i Dansk Vestindisk Regjerings Avis af 30de Mai d. A., gjør Udgiveren sig en Fornøielse af at kunne meddele her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
St. Croix, Christianstæd, den 30de Mai. 1816. Onsdagen den 29de d. M. afreiste herfra Hans Velbaarenhed, Hr. Etatsraad Smidt, Ridder af Dannebrogen &c., med Familie, til Europa, ombord paa Skibet Laurentius, Capitain Koefoed. - Vi kunne forsikkre, at der i ingen Classe gives her nogen, som jo oprigtigen beklager hans Fraværelse; thi hans Retskaffenhed og Menneskekjerlighed som offentlig Embedmand, og hans fortræffelige Egenskaber som Menneske, have allerede længe gjort ham elsket af Alle. - Aftenen før hans Afreise overleveredes ham følgende, i det engelske Sprog forfattede, Addresse fra det hæderlige Borgerraad. Til Velbaarne Hr. Etatsraad C. Smidt, R. a. D. &c. Den lange Tid, Deres Velbaarenhed har levet iblandt os, de forskjellige vigtige Embedsforretninger, De har havt her paa Landet; den hæderlige og retskafne Maade, hvorpaa De har opfyldt Deres Kald; de Lettelser, De altid har vidst at tilveiebringe under Deres Bestyrelse, og den Blidhed, De uden Forskjel har udvist mod Mennesker af alle Stænder, maa upaatvivleligt fuldeligen paaskjønnes af dette Lands Beboere, og det vilde kun stemme lidet overeens med den Retfærdighed, vi skylde vore Følelser, om vi, Borgerraadets Medlemmer, lod Dem tiltræde Deres Reise til Europa, uden at yde Dem vort bifalds ringe Skjærv, som et Beviis paa vor oprigtigste Høiagtelse. - Vi ville ikke lade denne Leilighed forbigaae, uden at yttre Dem vor Hylding og Beundring over den Jver og Retskaffenhed, De ved alle Leiligheder, har lagt for Dagen for vor allernaadigste Landsfader og Konge, og især den urokkelige Troskab, De i Alt, hvad der kunde fremme Hans Majestæts Tarv i de ulykkelige otte Aar, dette Land, som en Følge af Krigen, stod under en anden Magt, har udviisk, og vi kunne forsikkre, at den daværende Regjering, betragtede samme med ligesaa stor Høiagtelse. - Vi bære alt for uskrømtet: personligt Venskab for Dem, til at holde ved denne Leilighed en Lovtale, der passer saa lidet til Deres elskværdige Caracteer og Adfærd, og vi slutte med, at yttre det oprigtige Haab, at Deres Fraværelse kun vil være kort, og at baade De og Deres Familie maa høste af dette Besøg i Deres Fædreneland alt det Gavn, De kan love Dem, og tryggeligen stole vi paa, at Sundhed, Glæde og fuldkommen Lykke stedse ville ledsage Dem under Deres Fraværelse. Vi have den Ære at være med største Høiagetelse Deres meest forbundne Venner og ærbødigste Tjenere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Borgerraadet paa St. Croix, den 26de Maji (Undertegnet.) Jsaa du Bois. C. Creach. Nichs. S. Heyliger. Wm. Me BeanSam. H. var Brakle. Abm. Cuvelse. Jas. Ruan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
(Etatsraad Smidts Svar, Til St. Croix Borger-Raad. Jeg har just nylig havt den Ære at imodtage det hæderlige Borger=Raads Skrivelse til mig af Gaars Dato. - Det er mig særdeles behageligt, og høist smigrende deraf at erfare, at jeg i den Tid, jeg her paa Landet har været Embedsmand, har havt det Held at vinde saadanne agtværdige Medborgeres Bifald og Agtelse, som de der have beæret mig med denne Addresse. - Jeg haaber at være snart her tilbage, og skal da sætte min største Hæder og mit høieste Held i at vise mig værdig til mine Herrers og samtlige øvrige Hædersmænd. her paa Landet, deres vedvarende Yndest og Age telse. - Med inderligt Tak for Deres færdeles venskabelige Ønsker for mit Velgaaende i min Fraværelse, giver jeg mig den Ære at underskrive mig Mine Herrers. Deres ærbødigste og meest forbundne Tjener. C. Smidt. St. Croix, den 28de Maj 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Mariboe, den 15 Juli. Den 12te dennes, om Morgenen, hørtes her ved Mariboe en temmelig stærk Torden; men ikkun enkelte Lynglimt saaes. Efter Sigende skal der Øster paa Lolland, være falden en stor Mængde Haal og saa stærk en Regn, at det næsten lignede et Skyebrud og Vandet stod høit op paa Aarene og nogle Udhuse(Marsboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Nakskov, den 15 Juli, Onsdagen den 10de Juli, henimod Aften, rasede her et skrækkeligt Tordenveir, med Plaskregn, og en stærk Orkan, som i Pederstrups Skov oprykkede 11 Træer med Røde, af hvilke et blev kaftet 11 Alen fra sin Stamme. - - (Dette hidrører sikkert fra det frygtelige Meteor, der i Naturlæren kaldes Skye pomme eller Vandhvirvel, som Udgiveren bemærkede samme Dags Aften Vester paa. Fra Begyndelsen var den kun liden, men blev lidt efter lidt større og større, indtil den reent forsvandt.) - Ved Nakskovs Toldsted er fra den 1ste til den 13de Juli følgende Skibs-Capitainer ind- og udclareret: Jens Diderichsen fra Nyekibbing daglastet. J. Clausen fra Nyekjøbing med Brænde. C. Thomsen til Kjøbenhavn med Hvede. N. Jensen til Kjøbenhavn med Hvede. L. Andersen til Lübeck med Havre. - Alle hjemmehørende i Nakskov. - J Brandt og J. Bøye fra Flensborg med Steen og Brændeviin. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Stege paa Møen, den 13 Juli. Den 12te denne indtraf følgende sørgelige Begivenhed: Lynilden slog ned i Selveiergaardmand MadsSvanholms Gaard i Tostens Bye, Sønder Sogn, her paa Møen; inden et Tidsforløb af 3 Qvarteer, var den ganske og aldeles forvandlet til en Askehob; intet blev reddet, 10 Stykker Sviin og en Kalv indebrændte; tvende gamle Mænd paa over 70 Aar, bleve reenn forbrændte, da Huset sammendyrtede, imedens de vare beskjæftigede med at redde, saa at de med Nød og Neppe slap med Livet. For nogle Aar siden blev Gaarden reens opbygt af nye. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Odense, den 16 Julii. Det saakaldte store St. Knuds Marked her i Odense var, som alvore Markeder, uselt. Salgere nok, men faa Kjøbere, naar undtages Ærøeboerne; thi da man af Mangel paa Sedler ikke viste stor Rift efter Specier, saa kjøbte ingen uden dem der ellers ere nødte til at forskrive dem med Posten fra Kjøbenhavn for at betale Told med. 33 til 39 Rbmk. var alt hvad man vilde give dem for deres Specier, og altsaa kjøbte hine heller Lærreder og Dynevaar for deres Specier, som de bedre forstode at beregne sig til Fordeel end vore fyenske Bønder, der ved det uvante Skjær af det blanke Sølv, ikke saa nøie ændsede Søren Mathiesens Regnebog, hvorover Prisen paa samme blev jaget langt høiere op end ifior, og paa den rette Markedsdag næsten ikke var at faae mere. - J Aalborg har Stiftsamtmanden og Biskoppen, samt 20 af Byens Honoratiores forenet sig til den ædle Forpligtelse at anskaffe en Sparebøsse i hver af disses Huse, og hvergang de have Selskab hos sig, at anmode samme til i Sparebøssen at yde en Gave, som hvert Halvaar skal tilsendes Fattigkommissionen til Uddeling blandt Huusarme, hvilke Undseelse har fraholdt at søge almeen Forsørgelse. En saadan priselig Beslutning var saare ønskelig at see efterlignet ved alle Glædessamlinger overalt, (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Aarhuus, d. 16 Juli. J Søndags d. 7de d. M. holdt Søndagsskolen i Aarhuus sin aarlige offentlige Examen Kl. 11 om Formiddagen i Overværelse af Stiftets Øvrighed og en Deel af Byens Embedsmænd og Borgere af alle Stænder især af Haandværkstanden efter Jndbydelse i Stiftstidenden. Handlingen aabnede Hans Høiærværdighed Hr. Pastor Studsgaard med at bekjendtgjøre Forsamlingen, at Stiftelsen nu var saa lykkelig at see sit 4de Skoleaar endt med Held, og havde ved stedse tiltagende Veldædighed grundet Haab om Vedvarenhed, saalænge den ansees fornøden. Tillige yttrede han det Ønske at Skolen ogsaa i Aar maatte offentligen bekræfte Directionens Vidnesbyrd om dens forenede trolige Virksomhed til fremskridende Menneskeforædling. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Vort Theaterlokale er endnu under Bygning og ventes først færdigt i Slutningen af September.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Jmidlertid gives her dog en Forestilling i Sommer efter Anmodning af de udenbyes Medlemmer, som ved Veienes Slethed i Vinter flere Gange bleve hindrede fra at hivaane Forestillingerne. -J Løverdags afreiste vor Stiftamtmand, Hs. Excell. Hr. Geheimeconferentsraad Baron de Galdencrone med Familie paa nogen Tid herfra til Fyen. - Allerede for mere end otte Dage siden saaes Høestakker her i Omegnen. - Atter har Ondskab og Skadefrohed afgivet et Beviis. Jgaar Nat ere flere end 40 unge Træer oprevne i den fra Jægergaarden til Marselisborg anlagte Allee. (Aarhuus Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
J Aarhuus Avis læses nogle Berigtigelser til den engelske Præst Macdonalds Paastand i hans Reise gjennem Dannemark og Sverrig. Efterat Mardonald i Aaret 1808 var strandet, siger Berigtigelsernes Forfatter, Hr. Blicher, blev han ført under Escorte fra Skagen til Fladstrand. Hen kom igjennem Landsbyen Aalbek (2 Mile fra Skagen), hvor Hr. J. Blicher den Gang laae med en Commando som Officier. Ved sit Ophold der, omtrent en halv Time, nød Mardonald den Forfriskning, som den fattige By formaaede at yde, men at der var stødte Fiskebeen i Brødet, er ugrundet; Hr. Blicher har aldrig seet saadan Brødtillavning eller nogensinde smagt Fiskebeen i Brød. Endnu urimeligere er Macdonalds Paastand, at han nær var død deraf, thi han befandt sig ikke allene vel, da han afreiste, men Hr. B. saae ham endog Dagen derefter hele Eftermiddagen sund og frisk i et Selskab i Fladstrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Anmelderen maa her endnu erindre, at i Grosserer Nathansons Forerindring til den tydske Oversættelse af Hofraad Meyers Levnet, ogsaa vises hiin engelske Forfatters Uefterrettelighed statistiske Ogivelser. Saaledes siger han f. Ex.,at 1/2 Deel af Aalborgs 6000 Jndbyggere ere mosaiske Troesbekiendere, uagtet det er notorisk, at i denne Stad kun boe 73 af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Uagtet følgende Auctions-Bekjendtgjørelse, indført i Dansk Vestindisk Regjerings Avis af 30de Mai d. A., ikke er fremmed for Landets Beboere, maa den dog klinge underligen i vore Øren; Efter Begjering af Christiansteds Skifteret, bliver Fredagen den 7de Juni næstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, i Huset No. 44 i Kongensgade (i Christianstæd, bortsolgt ved offentlig Auction: Negerinderne Bella, Amelia med Barn Eliza, Jeanette, Maria, Aletta, og Negerdreng James, nogle Sadelmager Redskaber m. m., samt en gammel Kareth, en gammel Overdeel af en Chaise og en Deel af en Kareth; tilhørende George Burks Fallitboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Kjøbenhavns Børs den 19 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 682, a vista 690. Amsterdam 2 M. 633, a vista, . London 2 M. Rbdlr. Spec. 685. - Specier solgtes til 41 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 a 93 pr. 100; Oblig. 79 a 80. Norske Sedler 44. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Norske Efterretninger. Mandagen den 10de Juni holdtes Storthing ved 78 Medlemmer. Den til dette Øiemed nedsatte Committees Jndstilling om Fordelingen saavel af Skatten til Rigsbanksedlernes Jnddragelse som til Udredelsen af de tvungne Jndskud til den vordende Bank, blev i dette Møde sat under Debattering. - (33 mod 29) Committeens Jndstilling bifaldes. Som en Følge heraf bliver Skatten af de 2 Millioner Rigsbankdaler, der skal udredes til Rigsbanksedlernes Jnddragelse, lignet paa Stifterne saaledes: Paa Aggersh. geistl. Stift 1,000,000 Rbd. N. V. Christiansands Dito 287,000 - Bergens Dito . . 362,000 - -- Trondhjems Dito. . 296,000 - -- Nordlandenes Dito . 65,000 - - Summa 2,000,000 Rbd. N. V. Samme Forhold i Fordelingen af det tvungne Jndskud til Norges Bank blev ligeledes, efter Committeens Jndstilling (ved 6 mod 29) bifaldt. - Committeens Jndstilling, at den Skat, som ifølge Udkastet til Lovene om Pengevæsenet §. 13, og Storthingets Lovforslag angaaende en Skat til Rigsbanksedlernes Jnddragelse og Jndløsning (F. 6) bliver at udrede til Jndløsning af Rigsbanksedlerne, blev (ved 63 mod 18 Stemmer) bifaldt saaledes: Aggershuus geistlige Stift udreder. Skattens aarlige Beløb hvert Aar, 50 Procenta. Christiansands Dito . . Bergens Dito . . . . Trondhjems Dito . . . . 143. Nordlands Dito . . . . . 100 Procent. Efterr. om Norges Storthings Forhandl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Efterat den mod Hans Nielsen Hauge i sin Tid anlagte Justitssag er paakiendt ved Overcrimingrettens Dom af 23de December 1814, og han tilpligtet at bøde til Christiania Byes Fattig-Casse 1000 Rbd., samt erstatte alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorimod han for videre Tiltale i Sagen blev frifunden; - har Hans Majestæt under 14 Juni 1816 naadigst resolveret, at de af Hans Nielsen Hauge udgivne og, ifølge Placat af 5te Juli 1805, seqvestrerede Skrifter, som nu ere beroende paa forskjellige Steder under Politiets Bevaring, maae paa vedkommende Eieres Forlangende, og forsaavidt de endnu maatte være til, udleveres. (Norsk Rigstid.) Det ordentlige Storthing er naadigst hævet Løverdagen den 6te Juli. (S. Bl.)Hr. Brougham forlangte nyligen i Parlamenter, at Actstykkerne angaaende Lord Exmuths Underhandlinger med Sørøverstaterne, skulle forelægges Huset. De skulle have ledet til det Resultat, sagde han, at Deyen af Algier har bevilget Forbund med Neapel og Sardinien, under den Betingelse, at Løsepengene for de i denne Krig fangne Slaver betales, og at Storbritanien indestaaer derfor, Det er sandeligen at begunstige Sørøverne. Er det ikke det samme, som om man vilde sige, stieler kun saa mange Mennesker, J ville, Storbritanien svarer for Løsepengene, ogsaa beholde derved de øvrige Røverstater den Forrettighed, at udøve Røverier i alle andre Stater, og bortslæbe Undersaatterne som Slaver. Saadan en skjændig Slavehandel burde dog Huset modsætte sig ligesaa eftertrykkeligen, som forhen Negerhandelen. Her er endog Talen om eiviliserede Mennesker, om Christne, og hvorledes disse behandles i Algier, er Verden, moksom bekiendt. Et høist troværdigt Øjenvidne, mavnlig Crober, forsikkrer, han har seet i Algier 300 Fanger bringes i Land; 50 deraf døde strax i de første Dage, 70 i en Tid af faa Uger, og for størstedelen bleve de pryglede ihiel. Tilfælles med Muuleslerne maa de arbeide paa Fæstningsværkerne, og mishandles fra om Morgenen til om Aftenen. Om Natten indspærres de lænkede i Fængsler, der ere saa smaae, at de neppe kunne lægge sig ned. Hverken Kjøn eller Alder skaanes; endog de raanede Børn misbruges paa den afskyeligste Maade. Hr. Crober saae i dette Slaverie en neapolitansk Dame med sine 8te Børn, af hvilke 2 allerede vare døde. Og en saadan Slavehandel befordrer den brittiske Regjering; saa lidet komme Menneskelighed og billighed i Betragtning: Lord Castlereagh svarede, at hidtil ingen nærmere Efterretninger vare indløbne, angaaende Underhandlingerne. Hvad Ministrene vide derom, stemmer deri overeens, at de ere sluttede efter Menneskelighedens bedste Grundsætninger, og med Hensyn til de forbundne Magters Ønsker og Hensigter. To africanske Røverstater (Algier og Tunis) have forpligtet sig til, i Tilfælde af en Krig med de europæiske Magter, at behandle Fangerne efter de i Europa sædvanlige Menneskelighedsgrundsætninger, og ved Fredens Gjenoprettelse, at ublevere samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
En af Brødrene Petrueci, en Jesuit i Rom, holdt for nogen Tid siden en Lovtale over den hellige Jgnatius, paa dennes Mindefest, hvori han ikke allene paastod, at Kirken ei kunde bestaae uden Jesuiter, men tillige sammenlignede dem med Job, og gav Paven Ganganelli, der, som bekjendt, ophævede Jesuiterordenen, Satans Rolle. Men Censuren har ikke villet lade denne Præken passere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
J Berlin gives nu et Selskab, der kalder sig det Borlinske Selskab for det tydske Sprog, og hvis Formaal er Sprogets videnskabelige Dannelse, i videst Omfang. Medlemmerne forsamle sig hver Uge, og det afvigte Aars Forhandlinger skulle ved Trykken bekjendtgjøres. (J Kjøbenhavn har man, siden Aaret 1761, havt et Selskab til de skjønne Videnskabers Forfremmelse, omtrent af lamme Formaal; af dets Samlinger have vi 7 Bind, der gaae indtil 1788, men Skade, at man laalidet erfarer, hvormeget og hvorledes det i nyere Tider har virket til den skjønne Videnskabers Forfremmelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Den souveraine Fyrste af Reis har udgivet en Anordning, at hvert Aar den 2den Juni, hans Moders Fødselsdag, skal høitideligholdes ved en Børneest for begge Pigeskoler i Hovedstaden, og at de Pigebørn, med hvilke Lærerne ere tilfreds, skulle, under disses Anførsel, klædt i Hvidt, sam des paa een for dem bestemt grøn Plads, afsynge en Sang, til Hæder for den almindeligen tilbedte Moder, derpaa beværtes med Kager og Forfrisk minger, og undtil om Aftenen fornøje sig med Lege Sen af de Fattigste skulle hver Gang have nye hvide Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
J Dison har en vis Rolin, Natten d. 4de Marti d. A., med en Ragekniv skaaret Halsen af en Kone, som han i nogle Maaneder levede med, og derpaa bestiaalet hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Hvor meget saavel offentlige, som private Foretagender drives i Engelland i det Store, sees blandt andet af følgende Bekjendtgjørelse: 1) To forskjellige Gartnere i London kundgjøre, at hos dem i dette Øieblik en stor Samling af Camillia japonica (den japanske Rose), staaer i fulde Blomster, og at deriblandt ogsaa de nyeste Varieteter af denne i Europa endnu sjeldne Blomst findes. Deres Drivhuse staae frit aabne for Lysthavende. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Frø= og Plantehandler Philip den ungre, indbyder Lysthavende til at besøge hans Træskole, der ligger paa den mordlige Ende af London, og bestaaer af 200,000 Stammer og over 6000 forskjellige Sorter Frugttræer, der staae i fulde Blomster, og ere forskjellige i Form, Farve og tildeels i Lugt. Træskolen il staae aaben i tre Uger, og Adgangsprisen er en Shilling. De, som kjøbe noget, betale intet for Adgangen. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Jndenlandske Efterretninger. J Aarhuus Avis læses følgende, til Tidsomstændighederne passende Digt: Europa og Barbærerne. Eurora, Skjoldmøe giæve, Vil du da ikke hæve Mod Sydboes lumske Vold Dit Jernescepter tunge? Lad Sværd mod Brynte runge, Løft høit dit brede Skjold. Sydboen dig mon knuge Dit Blod han monne suge Din Søn hans Slave er! Din Søn men saare græde J Ørken uden Glæde: Har du hans Frihed kjære. Det Baand, dig sammensnører Saasnart som du dig rører Skal sprænges, som et Straae. Olad dig dog ei binde! Du, som saa let kan vinde, Styrt ei, naar du kan staae. Dig ene kan hiin Dronning, Vel styrte, Røverkonning: Til Helas, mørke Hal. Lad Albin Kraften bruge! Lad hende Ulden knuge. Dybt ned i sorten Dal! Neis dig, Britannia, og af din Dvake! Bruus gjennem Bølgen i Stormenes Gang, Ei vil om Tiden, du Dierve! forhale Lyttende hør de min æskende Sang! Røveren lurer i Nætter og Dage - Graadigen myrder din voxende ValLuxer, og sluger, som rovgjerrig Drage, Dig, og din Broder i blodige Hal! Knus da den Røver med tordnende Værge, Splintre hans Jsse med jernfaste Arm! At den er mere Europa skal hærge, Adriv den Slange af Nordboens Barm, Reis dig, og sænk ham i dybeste Grunde, Reis dig en Palme paa Røverens Gruus: Da vil du læge saa mangen en Vunde, Da vil du signes i Alfaders Huus. Jens Blicher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
J Anledning af den i Skilderiet Nr. 57, H. 904 meddeelte Efterretning, om et Uveir i Egnen af Holbek den 10 Juli, anmærket Slagelse Aal sen af 20de næstefter: "Dette Uveir gik frem i en Linie fra Sydvist til Nordost, fra store Belt til Lommefjorden, hvorved Sandbye ligger; i Slagelse var Veiret ikke saa stærkt, men i Hyllerup, en Bye, som ligger en Fjerdingvei derfra imod Vesten, rasede det frygteligt, oprykkede store Frugttræer af Haverne, beskadigede Tagene, og var saavoldsomt, at ingen torde gaae ud af sit Huus. Det drog derfra over Kragerup Gaard, hvor det efter et Dienvidnes Beretning gjorde stor Skade, rev mangfoldige Grene af Træerne, hvoraf nogle vare af en Alens Tykkelse, nogle vare flykte, andre som afskaarne og atter andre som afvridede; paa en Gaard skal det have afrevet Taget. Længere borte skal det have ført en Flok Gjæst med sig i Luften og siden kastet dem ned. En forstandig Mand her i Byen bemærkede Uveiret i sin Gang mod Norden; det kom ham for som at Skyerne stødte mod hinanden og dannede en spids nedentil gaaende Figur, og som at en stærk Damp steeg i Veiret. Dette Uveir tjente til at styrke Almuen i Troen paa den forrykte Professors i Bolognas Spaadom, at Verden skulde opbrænde den 18de Juli, da det syntes den at kunde være en Forbetydning derpaa, eftersom de meente, at de øvrige Forbetydninger, nemlig Tegn i Soel og Maane allerede vare indtrufne i Aar ved Maane formørkelsen og Soelpletterne; mærkeligt var altid dette Veir, og dette Blad modtager gjerne de Beretninger, som maatte tilsendes det, om den Gang det har taget."