JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Maatte jeg ved disse faa Erindringer have givet den ærede Forfatter Anledning til, efter nærmere Overveielse, at forandre sin Mening i Henseende til Bibelselskabernes Bestræbelser, skulde det meget glæde mig. Jøvrigt frygter jeg slet ikke for, at Yttringer, som ere stilede imod dem, skulde indskrænke, end sige, tilintetgjøre deres Virkninger; thi det jeg her saa saare kort og ufuldkomment har gjort, det ville Andre udførligere og fuldkomnere gjøre og saaledes sætte Sagen i sit klare Lys, hvoraf Frugten ikke kan blive anden, end at Bibelselskaberne vinde flere og flere Medlemmer, som arbeide med Lyst og Jver for den vigtigste Sags Fremme. Jeg kan ved denne Leilighed ikke undlade at tænke paa Tilstaaelsen, af Statsministeren Lord Horrowby i det Londonske Bibelselskabs Samling d. 7 Maji 1818, som læses i No. V af Monatliche Auszuge aus den Briefwechsel der Brittischen und auslandischen Bibel Gesellschaft, gedruckt in Basel u. s. v., hvor den, i Oversættelse, lyder saaledes: "Jkke uden Undseelse maatte han tilstaae, at han ei tidligere havde skienket det Britt, og udenlandske Bib. Selsk, sin Opmærksomhed og Understøttelse. Neppe kunde han selv ret forklare sig Aarsagen. Kun havde han først da holdt det for Pligt, nærmere at gjøre sig bekjendt med Selskabets Aand, Grundsætninger og Virksomhed, da Nogle opløftede et høit Anklageskrig og forestillede det som lige farligt for Kirke og Stat. Nu havde han læst alle de vigtigste Documenter for og imod det, og Resultatet af den meest upartiske og nøiagtigste Prøvelse havde været dette: "at det ikke var betænkeligt, enten for Kirke eller Stat, men vel i høi Grad veldædigt for begge. Saaledes vil det og skee hos os, Mange, som hidtil ikke have skienket Bibelselskaberne deres Opmærksomhed og Bistand, ville opvækkes, og herefter arbeide med Kraft til Guds Æres Udbredelse og deres Brødres Frelse. Lyngbye, d. 27 Decbr. 1818. B. F. Rønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Agerdyrkning. Det Offentlige tilkjendegives, at jeg nyligen har imodtaget directe fra det Kongelige Conservatoire des arte & metiers i Paris, Planer, Modeller og Beskrivelse over Herr Christians (Directeur for bemeldte Conservatoire) fortræffelige Machine til Hørren og Hampens Tilberedelse uden Rist ning eller Bryden og til alle Aarstider; ved hvilken Fremgangsmaade man kan gjøre alle Slags Hør og Hamp meget fiin, hvid og silkeblød, foruden disse Fordele haves endnu følgende ikke mindre vigtige: 1. Afskaffelsen af den besværligste og farligste Operation, Ristningen og Brydningen. 2. Forøgelsen i Qvalitet og Qvantitet af Hørren, eller Hampen, følgelig ogsaa i det deraf til virkede Lærred; det Første fordi den modne Plante ikke som tilforn skal bringes, ved at ligge i Vand, til en vis Grad Forraadnelse, forderved at løsne de indvendige fine Traade fra den ydere haarde Stengel, hvorved Høren mister af sin indre Styrke og endnu meddeles en grønlig Farve, der ikkun ved gjentagen Blegning kan tilintetgjøres, det Sidste fordi et Pund raae Hør=Stengel, ved den gamle Maade, kun leverer et ellevtedeel Pund, hvorimod ved Machinens Hielp udbringes et fjerdedeel Pund. 3. En betydelig Formindskelse af Arbeidet ved Traadens og Lærredets Blegning samt Udgifter dette medfører. 4. Formindskelse af Arbeidet i det Heele. 5. Ved denne nye Fremgangsmaade med Hørren, efter den af Marken er optrukken, bliver den som Græs liggende udbredet, og kan da ind kjøres ligesom Høet, vinder Landmanden den ham ofte i et ustadigt Klima saa saare vigtige Tid, da han ikke nødes til at foretage Tilberedelsen strax, men ved Leilighed, naar det ikke hindrer ham fra andet Arbeide. 6. Hør= og Hampe=Stengelen har ligesaavel som Straaet nærende Bestanddele, der ved KreaturForringen kunne benyttes. Ved Hørrens Rist ning bliver derimod disse Bestanddele udludede, til Foering aldeles bedærvede, og gaae ganske tabt. Ved den tørre Tilberedelses Maade ædes derimod Skæverne begjærligen af Hestene og Hornqvæget. Ved anstillede Forsøg er bevist, at sex Pund Hør=Skæver indeholde saamege Næringsstof som et Pund Havre. Naar Hestene blive vant dertil, saa æde de villigere Skæver end Klever-Høe. Tilvisse indeholdes deri ogsaa Olie, i hvad Mængde og af hvilket Slags, bliver endnu at undersøge. Disse Maskiner kunne forfærdiges af støbt Jern eller Træe, og i den medfølgende Beskrivelse læres Maaden at forfærdige dem paa, saaledes at i enhver Landsbye, hvor der findes en Hjulmand Dreier eller Snedker, kan denne Maskine udføres. Den kan forfærdiges efter hvilken somhelst Maalestok, det være sig til een eller flere Mænds Arbeide, til Fruentimmer eller Børn, endelig kunne og ved store Høravlinger, flere af disse Maskiner forenes og drives ved een Kraft, det være sig enten Heste, Vand eller smaae Damp Maskiner &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Da det igjennem dette Blad er mig umuelig at indgaae i mere Detail, og jeg ene offentliggjør dette Arbeide over denne Deel af Ager dyrkningen, i den Hensigt at være denne nyttig ved at udbrede Kundskaber, som ville lede til dens store Fordele, saa underrettes de Personer, der ønske at forskaffe sig Tegninger, Beskrivelse, eller udførte Maskiner, det være sig af støbt Jern eller Træe, at jeg prompte skal opfylde deres Ønsker, naar de henvende sig til mig med skriftlige Begjæringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Da den uformuende Bonde eller Landmand, saa vel som enhver anden bør nyde Fordeel af denne Agerdyrknings Maskine, saa troer jeg at burde foreslaae de Herrer Amts-Øvrigheder at have i hvert Amt en af disse Maskiner, hvor enhver Landmand kunne tage den i Øiesyn for derefter uden Vanskelighed at lade den forfærdige hos sig selv, til hvilken Hensigt jeg er villig paa deres Requisition at expedere dem det fornødne Antal. Blaagaard paa Nørrebroe ved Kjøbenhavn. L. P. Dubocage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 6 Jan. J Handelen er i disse Dage atter en ny Crisis. Siden en Tid af otte Dage hedder det igien, at vor Cours, som nyligen var 260, meget snart vil nærme sig al pari, og Specier er allerede solgte paa Vilkaar at leveres i næste Termin for 14 Mk. 8 s. Man skulde troet, at under saadanne Omstændigheder, vore Statspapirers Priis ligeledes maatte stige, men dette var langtfra ikke Tilfældet. Man har begyndt at sælge paa tre Maaneder, og de ere gaaede ned – i 8 Dage – fra 90 (uden sidste Termins Rente) til 85, Spørger man om Aarsagen hertil, saa svare de, der ønske at de maatte gaae end dybere ned, naar vor Cours bliver al pari, saa ville kun faa sætte deres Penge der til 4 PC. Men de glemme, at 85 Rbdlr. N. V. for en Obligation, som svarer 4 PC. Sølv, er henved 6 PC., og at nu, da ingen Penge kunne udlaanes uden i Sølv, den lovlige Rente kun er 4 PC. Naar man betænker, hvor mange Uleiligheder der er forbunden med Udlaan paa Hypothek eller i Prioriteter, saa vil enhver nok indrømme, at den, som kjøber en Obligation paa 100 Rbdlr. Sølv for 85 Rbdlr. Sedler, gjør en meget god Handel. Jsær vilde et saadant Kjøb være meget fordeelagtigt for Holstenerne, der kunne betale deres Heftelser til Nationalbanken, med 112 1/2 Rbdlr. i Obligation, som svare 4 1/2 PC. Rente for 100 Rdlr. Sølv. – Tiden vil lære, om disse Papirer ville gaae end dybere ned, og det synes, som Speculanterne denne Gang ville forgallopere sig. J Middags solgtes ved Auction paa Børsen Caperobligationer for 88 1/2 Rbd. pr. 100, Depos. C. Oblig. a 86 Rbdl. pr. 100, Dito a 81 Rbdlr. pr. dito, Creditcasseoblig, a 84 pr. 100 Rbdlr. S., Speciebankactier paa 400 Rdl. Spec., for 698 til 692 Rbdlr. pr. Stke. (foruden Omkostninger 6 PC.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Skrivelse fra det Holsteenske af 28 Decbr. 1818. Hertugdømmerne ere atter blevne befriede for en farlig Forbryder. En vis Carl Friedrich Behrmann blev i Aaret 1806 for mange af ham begaaede qvalificerede Tyverier dømt til Arbeide i Tugthuset i Glückstadt paa Livstid. Han gjorde derpaa et Complot med andre Fanger, i Forening med hvilke han udførte et voldsomt Udbrud. Et Aar derefter blev han igjen paagreben i det Hannoverske og udleveret. Den ham forhen tildømte Tugthuusstraf blev nu forandret til Arbeide paa Cronborg Fæstning paa Livstid. Men ogsaa fra denne Straffeanstalt fandt han Leilighed til at undvige, begik derpaa et med Jndbrud forbundet Tyverie i Amtet Segeberg, blev paagreben, og da han havde givet sig et andet Navn, dømt til to Aars Skubkarstraf i Fæstningen Rendsborg. Men ogsaa derfra undreg han, og, efterat han var bleven paagreben i Amtet Ratzeborg, udleveredes han igjen til Rendsborg. Han vil atter blive ført til Cronborg. Mange ere nysgierrige efter at see Begyndelsen til og endnu mere Enden paa det forestaaende Kieler Omslag. forrige Aar vare sammesteds Penge nok; om det ogsaa i Aar vil være Tilfældet, maa Tiden lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
J denne Tid ere mange Præstekalde ledige. Ved Pastor Krohns Død i Ottensen er et godt Kald blevet ledigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Ved Slagelse Kjøbstæds Forligelses-Commission har i Aaret 1818 været behandlet 329 Sager, hvoraf 239 ere forligte, 90 ere til Retten, henviiste og 17 der paadømte. - For bemeldte Kjøbstæds Politieret har i samme Aar af Sager som kunde forliges, været indklaget 11, hvoraf 10 ere forligte og 1 paadømt. – Ligeledes har der i Aaret 1818 for Antvorskov Distrikts Forligelses-Commission været indklaget 313 Sager, af disse bleve 224 forligte, 89 til Retten henviiste og 18 der incaminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
J Aaret 1818 ere i St. Michels Sogn i Slagelse copulerede 21 Par. Fødte Drenge 34, Piger 38, i alt 72. Døde: Mandkjøn 26, Qvindekjøn 15, ialt 41. Altsaa 3 flere Fødte end Døde. – Ligeledes ere i St. Peders Sogn copulerede 8 Par. Fødte Drenge 18, Piger 21, ialt 39. Døde: Mandkjøn 13, Qvindekjøn 11, ialt 24. Altsaa ere 15 flere Fødte end Døde. (Slagelse Av.) Odense, den 31 Decbr. 1818. Jgaar Aftes mellem Kl. 7 og 8 glædedes vor Bye ved Deres Høiheders Prinds Christian Frederiks og Gemalindes Gienkomst hertil i høieste Velgaaende efter lykkelig fuldendt Udenlandsreise. En Eskorte af Dragon-Regimentet og det Borgerlige Ridende Korps nød den Ære at modtage og ledsage Deres Høiheders Vogn, og de øvrige Borgerkompagnier paraderede indenfor Vesterport og ved Slottet. Alle Huse fra Forstadens Begyndelse indtil Slottet, saavelsom endeel Steder i de øvrige Gader vare skjønt illuminerede, og udenfor den herværende Loge faaes et smukt Transparent, forestillende et Tempel, med Ordet Vivant, og derunder Navnetrækkene C. og C. - Mankan foreløbig glæde Musikens Yndere med den Efterretning, at Kongelig Kammermusikus Hr. Lemming, der saavel i Kjøbenhavn som paa sin Reise i Jydland har vundet saa almindeligt Bifald, under sit Ophold i Odense ventelig giver en Koncert, hvor vi ville faae denne geniale danske Kunstner at høre paa 2 og maaskee paa 3 Jnstrumenter. Foruden sit fortræffelige Violinspil, trak terer han Guittarren med en utrolig Færdighed og Smag, og hvorved dette, som Man troede ubetydelige Jnstrument, erholder en meget høi Rang i Musikens Rige. (Hempels Av.) Aalborg, d. 28 Decbr. 1818. J Løverdags ankom hertil fra det ved Skagen forulykkede russiske Transportskib, en Commandeur, hvis Navn er Ratmanoff, 10 Officerer og 175 Mand. Aarhuus, d. 29 Decbr. 1818. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand agter at indtræffe her til Byen næstk. Fredag den 1ste Januar, for at modtage Høisammes Regiment, som Dagen efter her forventes. Hs. Høihed vil i nogle Dage glæde Byen med Sin Nærværelse. (Aarhuus Av. Viborg, den 30te December 1818. J Gaar fandtes, efter 2 Dages Søgen, ved Broen over Søen, Liget af den siden Juleaften savnede Matthias Pagh, (forhen ansat som Toldbetjent i Aalborg). - Ved at gaae Juleaften fra Asmild Closter, hvor han havde spiist, havde han, endskjøndt forsynet med Lygte, dog taget feil af Vasen, og var derved faldet i Vandet. Hanken af Lygten holdt han i den ene Haand og sin Stok i den anden, da man fandt ham. - J Forgaars Eftermiddags opkom Jld i Malt-Kiøllen paa Skovs gaard i Asmild Sogn, hvorved Træflagerne og endeel derpaa værende Malt brændte; men Huset blev dog bevaret. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Blandede Efterretninger. J Tidsskriftet Jsis læses en udførlig Afhandling om Kritik og Literaturtidender, hvori Forf. søger at belyse denne for Videnskabeligheden saa vigtige Gjenstand fra alle sine forskjellige Sider. Han finder det gavnligt, at Skrifter bedømmes, deels for at vise det Fortræffelige ved god Værker, deels for at berigtige Jdeerne om tilsymeladende gode, deels for at gjøre opmærksomt paa det aabenbar Maadelige og Slette. Men Bedømmelsen selv finder Forf. meget vanskelig. Han beraaber sig paa de tydske critiske Skrifter, og tilstaaer, at der hos et Folk, som det tydske, hverken kan mangle eller mangler gode Bedømmelser, Han finder det gavnligt, at der gives de Journaler, der paatage sig at meddele Efterretninger om alle, især i Tydskland udkommende Skrifter, og roser i den Henseende Planen af Göttinger Anzeiger og Leipziger Liter Zeitung, skjøndt begge tillade sig ogsaa Domme, der, naar de skulle vær grundige, ikke lade sig forene med Anmeldelsernes Nyhed og Fuldstændighed. Der lod sig vel tænk det Tilfælde, at en Mester af en meget omfattende og i mange Fag prøvet Kraft, i Korthed kunde anmelde alle Skrifter efter deres Jndhold og Aand; han vilde let kunne oversee de fleste, som kun ere Haand eller Lærlingarbeider; men Værker af større Kraft lade sig ikke let bedømme, og fandtes end en saa sjelden Mand, som var istand dertil, saa vilde han ikke øde sine Kræfter og sin Tid herpaa. Literaturtidender ville frembringe en Forbindelse, og Forf. viser nu, hvorledes dette skeer. Man recenserer enten efter fremmed Tilskyndelse, eller af egen Drivt. Næsten alle Recensioner af første Slags bestilles, fordi Redacteuren veed, at Recensenterne ønske at ardeide for Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Disse Recensenter arbeide som i et Værksted, og deres Recensioner ere Værkstedsproducter, undtagen i det enkelte Tilfælde, hvor Redacteuren anviser dem en Gjenstand, der falder i deres egentlige Fag. Arbeidet kan da ved blive grundigt, men sædvanligt for vidtløftigt for en Tidende. Alle øvrige Recensioner skrives af egen Drivt, men denne er sædvanligen ureen. Hadet, der gjerne, hvor det synes gjørligt, vil hevne sig, og er beredt til at hielpe Kryberiet, hvor det er den mueligt, Forfængeligheden, der ved Tomhed vil vise sig klog og kraftig, fordærve Alt, hvor de staae i Spidsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Blandt en Samling af Dyr, som ere til Skue i London, findes ogsaa en levende Orang Outang, som det chinesiske Gesandtskab har medbragt fra Den Borne. Dens Alder blev angivet for 13 Maaneder, og den havde naaet en Høide af 8 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Frankrig tæller nu 29,327888 Jndbyggere, hvoraf 213765 i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
J den Norske Rigstidende af 28de December f. A. læses efterstaaende: "Paa en Gaard Gloshougen, omtrent 1000 Skridt fra Trondhjems Bye, har Eieren af Samme for 6 Aar siden anlagt Frugthauger, og deri plantet mange forskjellige Sorter Frugttræer, som ere hentede fra Gaardene Solberggaard og Bommelund paa Alsøe. Af Træerne trives vel, og allerede frembringe mange skjønne Frugter, er bekiendt i Omegnen. Jndsenderen, som ofte med megen Deeltagelse har fornøiet sig paa denne Gaard, og følgelig været Øievidne til dens Drift, er bleven overbeviist om, at der paa dette Sted kan frembringes ligesaa smagfulde Frugter, som i Danmark og Holsteen, men bemærker, at han har seet faa Anlæg der i Egnen til Frugttræers Dyrkelse, da dog Exemplet beviser, at man for Arbeidet kan vente sig belønnet. J 1818 ere i bemeldte Gloshougens Hauger avlede omtrent 2 Tdr. Frugter, af de Sorter, som jeg her navngiver, og som Eieren tillod mig at optegne, af Kirsebær, hvide Spanske, von der Nath, røde Spanske, hvide Hjerte, dobbelte Maj, sorte Knorbel, sorte Spanske, røde Knor bel, søde Moreller, store Kølniske, af Blommer, røde Apricoser, gule Ditto, Damaschener, Reine Claude, Merabeller, Sukker-Blommer, Ægge Blommer; af Pærer: Grand Qvismadam, Keiserinder, Bergemotter, Sukker=Pærer, Bonkretien, Morketeller; af Æbler, Gravenstener, Pigeon, Corbande Rouge, Engelsk Piping, Nonnenteller, Pas Pommerouge, Tyrkisk Blod, Viin Æbler, Grand Richard, Pigeonder, Serrenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Paa Gloshougen har jeg spiist de deligste AnanasJordbær, først i Juli haves der mod Kirsebær, og i Midten af August Paspommerouger og Grand Richard."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Anecdot. Peter den Store vilde sende et vist Antal Mænd af moden Alder til det vestlige Europa, hvilke ved den Dannelse, de erhvervede sig der, skulde virke paa hans Russer ved deres Tilbagekomst. Alle Hofmændene roste hans Plan, og kun en gammel Senator taug. Peter spurgte denne: om han bifaldt hans Forsæt, Senatoren svarede: nei. "Mændene", sagde han: "ere for skjæggede, de ville vende tilbage ligesom de reiste ud Keiseren lod haant om hans Gjenstridighed, og fordrede et Beviis, Senatoren foldede et lidet Stykke Papiir sammen, og efter at have overstrøget Folden med Neglen, leverede han Monarken det med de Ord: "Du er en stor Keiser, en enevældig Fyrste; Du formaaer Alt, hvad Du vil. Dig modstaaer intet, prøv engang, om Du kan skaffe denne Fold bort – det lykkes Dig ikke!" Peter taug, og opgav sin Plan. Til Skilderiets Læsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Da jeg hændelsesviis har erfaret, at nogle Læsere af Skilderiet skulle have fundet det poetiske Udtryk i følgende Sted af den i sammes No. 95, f. A. indrykkede Cantates Arie. C. Hauch i Per Wegners Arme Ol det var en Flatus kun, som har ham; "Need igiennem Raaddet af vort Døgn Faldt han stinkende fra Løgn til Løgn, "Og jeg lugter nu at Diævlen har ham. tvetydigt, og Meningen deraf tvivlsom, som om der kunde stikke en Beskyldning imod bemeldte, mig som Menneske og Borger i Staten aldeles ubekiendte, C. Hauch for at være en Løgner – saa vil jeg ikke undlade at giøre slige flygtige Læsere opmærksomme paa, at den eneste logisk af hint Sted uddragelige Mening er den: at bemeldte C. Hauch faldt paa sin litterariske Maade af de Tolvs i Per Wegners Samfund. Dette har jeg poetisk kaldt at falde saaledes, som jeg har udtrykt det, uden mindste menneskeligt eller borgerligt Hensyn paa den litterarisk faldende Skribent. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Kjøbenhavns Børs d. 6 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 240, a viers 245. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 9 3/2 Rbdlr. Spec. 251. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 2 s., Oblig. (uden Rente fra 11 Dec. f. A.) see Auctions priserne. Norske Rasbksedler 20. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-05
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn modstaaes. Sextende Aargang. No. 3. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 Januari 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Ved Begyndelsen af Skilderiets sextende Aargang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Hvo der i en Række af femten Aar har være Vidne til Skilderiets Opkomst og Fremgang, Held og Vanheld, Medgang og Modgang, vil let vide, hvem denne Konge, denne Minister og denne Ubekiendte egentligen er. Med veemodlandet Glæde aabner Gartneren her den sextende Jndgang til den Hauge, som han med Anstrængelse og Møje har røgtet til saa Mangfoldiges Gavn og Moro; som han har opoffret den skjønneste og bedste Deel af sit Liv, og som har voldt ham ligesaa mange ubehagelige som behagelige Timer. Stedse har det været hans sødeste Attraa at gjøre den til et uskyldigt Forlystelsested for sine Medborgere og Medborgerinder. Jstedet for et Herkulestempel satte han et Sandheds tempel ved Enden af sin Cavaliergang, overbeviist om, at ligesom fornøden Sandhed er ingen Mand for broget, saa er beskeden Sandhed, ingen Mand for nærgaaende. Han har søgt at bringe i sit Anlæg saa megen Afverling som mueligt. Man finder her ligesaa godt chinesiske som græske Templer, Grotter som Eremitager. At Frugterne ikke altid ere lige modne, Træerne ikke altid lige grønne, det vil enhver, som kjender det mindste til den literaire Gartnerkonst, finde meget begribeligt. Den menneskelige Aand trænger, ligesom Planten, til den himmelske Dug og Regn, der ikke falder hver Dag. J Livet gives desuden mange Slags Storme og Hagel, der ofte nedslaaer endog det muntreste Sind. - Jngen har derfor større Fordring paa sine Læseres Overbærenhed end den periodiske Forfatter. Hans Vogn maa, lig Titans, altid staae færdig til at kjøre; men formørkes dennes gyldne Karm ofte af mørke Skyer, hvorledes skulde da hiins Post kariol altid kunne kjøre lige rask, Hvor let kan Nornen ikke engang glemme at smøre Hjulene; hvor let kan selv Pegasus faae Krop eller Koller, Og hvor naturligt, om den stakkels Postillion som maa kjøre Nat og Dag, i Regn og Slud, i Frost og Storm, imellemstunder bliver lidt dorsk og søvnig, Kunde Homer, denne Digternes Konge, der havde intet andet at bestille, end at skrive Digte og synge dem for sine kjere Landsmænd, falde af og til i Søvn, hvorfor skulde da den ikke kunne det, hvis hele Liv er en uophørlig literarisk Extrapostreise? Med uforsagt Mod springer Postillionen derfor igjen op paa den Kariol, der nu paa sextende Aar har tjent ham tro og ærligen. Han haaber saafremt den værste af alle Opbringere Døden, – ikke stopper ham paa Veien, eller bringer hans Kjøretøi til at vælte, endnu at gjøre mangen en Reise, til sine Læseres Nytte og Fornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
(Jndsendt.) Af Hr. Pastor Kochens Bekjendtgjørelse i Adresseavisen, angaaende den nye og forbedrede Jndretning i St. Petri Pigeskole, sees, at det danske Sprog næsten aldeles bliver udelukket, som man dog med Føie kan kalde de Børns Modersmaal, der skulle besøge bemeldte Skole, da de vist alle ere fødte i Danmark, og deres Forældre, skjøndt indfødte Tydske, sikkert fra Barndommen have lagt dem den saa almeen erkiendte Sandhed paa Hjerte, at det Land, som, maaskee i en Række af Aar, har skjænket deres Forældre Udkomme og Sikkerhed, og lover dem det samme for Fremtiden; upaatvivleligen er deres sande og rette Fædreneland. Agtelse og Kjærlighed for sit Lands Sprog har alt længe været anseet som adskillelige fra en god Opdragelse, og da man er overbevist om, at Hr. Pastor Kochen føler Sandheden af denne, for en Opdrager saa vigtige Grundsætning, saa maa man formode, at han forudsætter, at Forældre burde lære deres Børn en saa absolut nødvendig Ting, som deres Modersmaal, for de kom i Skole; men da mange Forældre hertil hjemme mangle Leilighed, saa haaber man, at Hr. Pastor Kochen, med samme artige Beredvillighed, som han alt har lovet, at anvise duelige tydske Lærere, allerførst vil anvise Forældrene, hvor deres Børn rigtigt og godt kunne lære det Danske Sprog; thi med føje fordrer man nu af ethvert velopdraget Menneske, at det bør forstaae Tydsk og flere fremmede Sprog, men neppe er der ta Meninger om, at jo enhver først til Fuldkommenhed bør kunne sit Modersmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1818 har i Søetatens Hospital i Nyboder været indlagt til Cuur og Pleie 935 Personer, af hvilke 850 ere udgaaede som restiituerede og 45 døde.