JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Vi ville ikkun opholde os ved de vesentlige Stykker af Faarenes Rygt, hvoraf Uldens Fuldkommenhed synes at afhænge. Det første, som saadan en opmerksom Hyrde har at giøre, er, at han giver Faarene saa meget Salt, som de stedse ville slikke, fornemmelig da, naar Hiorderne komme til deres Sommergræsning. Hver Eiermand giver 2500 Pd. Salt til en Hiord af 100 Faar, hvilket de fortære, i 5 Maaneder. Det vedligeholder deres Sundhed, giør deres Legeme haardført, og bidrager meget til Uldens Skiønhed. Man merker, at disse Dyr æde intet Salt, naar de græsse paa en Kalkbund. Hyrden seer sig da nødt til at drive dem hen paa en leeragtig Jordbund, efterdi han ikke tør lade dem være længe uden Salt. Nu æde de strax Salt igien, naar de ikkun have græsset et Qvarteers Tiid. Komme de paa en blandet Mark, saa nyde de denne Medicin forholdsviis. Faarene tilbringe Vinteren, som vi have sagt, paa Sletter, hvor der er meget mild og tempereret Luft. Fra disse reise de i April Maaned igien til deres Sommergræsgange. De forkynde selv, ved adskillige uroelige Bevægelser, deres Længsel til Vandring; og denne Længsel er saa sterk, at Hyrderne behøve al Opmerksomhed at holde dem tilbage; thi det har ofte tildraget sig, at en heel Hiord er løbet 3 til 4 Mule bort fra en søvnig Hyrde. Om nogle komme bort fra Hiorden, og løbe vilde, saa kan Hyrden dog være vis paa at finde dem igien; de tage ingen anden Vej tilbage, end den de ere komne; og man har Exempler paa, at kun 3 eller 4 forudstreifede Faar ikke have taget feil af den Plads, hvor de det forrige Aar fandt deres Føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Med den 1 Maji begynder man at klippe dem, enten underveis, eller efter deres Ankomst til Stedet, hvor de skal være. Man maae nødvendig bie dermed til godt Veir, thi dersom Ulden ikke er fuldkommen tør, saa ankomme de fast paa hinanden pakkede Uldtotter og forderves. De til denne Klipping bestemte Huuse ere meget rummelige. Der gives nogle, hvorudi der kan rummes 20000 Faar. Disse Foranstaltninger ere saa meget meere fornødne, da Faarene ere saadanne kielne Dyr, at de alle skulde døe, om man, strax efterat de ere klippede, vilde sette dem udfor den kolde Luft og Regn. (Fortsættelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Søndag efter Trinitatis prædiket: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Copulerede. Hr. Foged John Berg og Jomfru Elisabeth Schierwing, copulerede paa Gaarden Blachlie den 16 Julii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Jndkomne Skibe. Alexander M. Nealage og James Sloan af Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Skipper John Pelkington, Richard Harrisøn, Jonathan Sibson, Richard Cax, George Agnew, Emanuel Mudgson, Jonathan Sharp, William Wilson, John Lister, Alexander M. Nealage, Joseph Crag, James Sloan, Peter M. Kinnan, John Crawfort, alle til Jrland, med Trælast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Bekiendtgiørelse. Da de Herrer Skiftekommissarier i Kiøbmand Sr. Brandts Boe have tilsendt mig, som Boets antagne Jndkassator, en Fortegnelse over dets udestaaende Boggield, for derefter samme at indfordre, saa maae jeg herved have erindret alle dem, som befinde sig at være skyldige til attermeldte Boe, samme til mig at betale det allersnareste skee kan, da der i manglende Fald bliver brugt andre alvorlige Midler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Tronhiem, den 5 Julii 1784.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Fyhn. At Skipper Peter Andreas Haabiørn skal retournere direkte fra Amsterdam, bekiendtgiøres hermed, for dem, som agte at ordinere Vare, derfra.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Et Fruentimmer, som er nylig kommen fra Kiøbenhavn, tilbyder sin Tjeneste i at opstikke Sætter m.v., og anvises fra Bogtrykkeriet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
En Person tilbyder sig at frisere Mandfolk, og er logerende hos Sivert Fandrem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Proclama. Udi Holtaalens Præstegield, Guldals Fogde. rie, Tronhiems Stift, er Enken Marrit Peders Datter Ramloe ved Døden afgaaet. Blandt hendes efterladte Børn ere, ved Skiftets Anfang, den 16 hujus, som fraværende Arvinger, anmeldte: en Søn ved Navn Peder Olsen, der som Søefarende reiser med Nordlandsfægterne, men ellers skal opholde sig i Tronhiem, og en Søn ved Navn Johannes, der som Snedkersvend farer paa sin Profession, og senest skal have opholdt sig udi Scheens Bye, uvitterligt om han endnu er der, samt en Datter Marrit Olsdatter, der er gift med Sergeant Floer, som skal beboe Gaarden Løvvold ved Battefiorden i TingvoldsPræstegield under Nordmørs Fogderie. Da nu Boet er af ringe Omstændigheder, bliver, efter nu vedtagne Maade, saavel i de kiøbenhavnske berlingske Aviser, som i Tronhiems Adresse Efterretninger, forbemeldte Børn og Arvinger trende gange efter hinanden indkaldet at møde, eller møde lade, hos mig Undertegnede, som Stedets allernaadigst beskikkede Skifteforvalter, inden den Tid Lovens 5. B. 2. Kap. 4. Art. allernaadigst befaler, med fornøden Legitimation og Paastand, om hvad de til deres Tarv finde fornødent. Det meldes ellers til Efterretning, at Sønnen Peder Olsen er anmeldt til Boet at være skyldig 10 Rdlr., og Svogeren Sergeant Floer 8 Rdlr. 1 Ort 6 Skl. Haavien, den 30 Junii 1784. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Auction. Mandagen den 2 Augusti førstk., Kl. 9 Slet, Formiddag, vorder paa Gaarden Gravroch, i Melhuus Sogn, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel løse Effekter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Blik, Jerntøi, Møbler, Linnet og Sengklæder, med videre, som de trykte Katalogi nærmere udvise.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Til Kiøbs. Den Gaard paa Bachlandet Sandstad kaldet, tilsidst beboet af Snedker Ole Steen, bestaaende, af 2de Stuer, et Kammer og Kiøkken, og ligesaamange Overværelser, tilligemed Søeboder til Elven er underhaanden til Kiøbs. Liebhaberne vilde behagentlig adressere sig til Alt Jørstad. Hos mig er tilkiøbs at bekomme en enkelt Reisekarriol med Seeletøi til, alt i god Stand; Liebhaberne vilde behage at adressere sig til mig i mit Logemente her hos Glarmester Sr. Niels Mørch, hvor samme kan besees.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Guult Kruustøi af alle Slags, saavel Bord som Theeserviser, samt Dynkerter og diverse ringere Sorter Snuustobak, er tilkiøbs hos Andreas Erlandsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Bortkommer. Den 21 Julii er af en Tienestepige tabt paa Gaden en sort Sarge de Sois Saloppe, 2 og en halv Alen nyt sort Taft, 1 Alen dito Sarge de Søis. Finderen vil melde sig paa Adressekontoret, hvorfra Eieren anvises, som betaler forholdsmæsig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
Bøger. Valpurgers Betragtninger 1) om Menneskets Siel. 2) om Gud, hans Navn og Egenskaber. 3) om Lyset. 4) om Himmelen, 5) om den øvre Vandhvelving. 6) om Skyerne. 7) om Vindene. 8) om Englene, 9) om Jorden 10) om Vandet. 11) om Uveir, Torden og Lynild. 12) om Bierge, Klipper og Dale, fordanskede af Ole Berg 1 Rdlr. 8 s. paa Skrivpapiir. Colds Tanker: 1) om Slegtningers Ret ved Testamenter, 2) Varsomhed i Land og Huus=Forviisning. 3) Det sukkende Creatur Rom VIIL. IV. Tale: Hvilke af hans efter. ladte Haand=Skrift med en kort Fortale, som indeholder Forfatterens Levnets Beskrivelse, ere efter Begjæring udgivne af D. Frid. Nannestad, 72 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-23
En Tragedisk Historie og Tistrand og den skiønne Jndiana 24 s. Doct. J. B. Schuppi Veni Nøden 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
gere for Saxen. Jmod Julii Maaneds Udgang slipper man Vædrene til Faarene. Til 100 Faar regnes omtrent 6 eller Vædre. Man vælger de skiønneste og sterkeste af en heel Hob, som holdes for sig selv. Naar Hyrden troer at det er Tiid, afsondrer han dem igien, og græsser den for sig allerne. Der gives faae Beder iblandt disse vandrende Hiorde. Omendskiønt deres Uld er finere, og deres Kiøb meere velsmagende, end paa Vædrene, saa veier derimod Vædrenes Uld meere; de leve længere, og indbringe meere i det Heele. Ulden af Vædre vejer gemeenlig 25 Pund; derimod udfordres gemeenlig 4 Beder eller 5 Faar til 25 Pund. J selv samme Forhold staaer disse Dyrs Levetid til hinanden. Om den spanske Faareqvl. (See Nr. 30.) Til en Hiord af 10000 Faar bruges 125 Uldklippere. Enhver kan om Dagen klippe 12 Faar, men ikkun 8 Vædere. Forskiellen kommer deraf, fordi Vædrene ere førere, og have stivere og meere Uld, og Hyrderne ikke tør binde Benene stolt og gienstridig Væder er i Stand til at arbeide sig til Døden, naar han ligger paa dem: thi Erfarenhed lærer, at en ret bunden under Saxen. Man legger ham derfor sagte need, stryger ham paa Bugen og narrer ham saaledes sin Uld fra. Førend Faarene klippes, bringer han dem indi et Svedehuus, for at giøre Ulden smid Sidst i September Maaned smøres.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Faarene med Brunrødt eller Ocker fra Halsen indtil Rumpen. Ocker er en almindelig Jernjord i Spanien, som Hyrderne opløse i Vand. Denne Sædvane er meget gammel. Der foregives, at denne Farve blander sig med Uldens Fedt, og skulde derved blive til en ugiennemtrængelig Fernis imod Regn og Kuld.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Man tilskriver den endda nogle andre nyttige Egenskaber. Herpaa tiltræde Hiorderne deres Reiser til de sidere Sletter. De marschere i den største Orden, græsse i det de gaae, og følge efter Hyrden, som fører Troppen, uden i ringeste Maade at opholde sig eller have nogen Hviledag. Paa denne Maade giøre de en Vei af 150 Mille i mindre end 40 Dage; thi saa langt ligger omtrent Moutang fra Estremadura. Ved deres Giennem marscher græsse de frit paa alle Heder og Overdreve, hvor de komme hen. Men da de ogsaa maae igiennem mange dyrkede Egne, saa ere sammes Eiermænd ved Love forbundne, at holde Vej for den igiennem Viin- og Oliegaarder, Kornmarker og Enghaver, som just ikke maae være snevre. Jkke længe derpaa følger den Tiid da Faarene begynde at læmme. Dette er den besværligste og uroeligste Tiid for Hyrderne. De drægtige skilles fra de golde, og bringes hen i en varmere Egn. Efterat Lammene ere kastede, komme de med deres Mødre paa frugtbar Bund. De sidst fødte Lam skilles igien fra de andre, og indrømmes de beste Egne, som ere begroede med skiønt Græs, paa det at de skulle snart blive de ældre lige i Størrelse og Styrke. For Reenligheds Skyld afhugges Rumpen paa dem, 5 Tommer- oggen. Man merker dem paa Næ fra R. sen med et heedt Jern, og afsaver Spidserne af Hornene, paa det at Vædreneikke skulle giøre hinanden Skade med deres Stød. Alle disse Ting, i hvor smaae de end- og maatte synes, udfordre dog megen Omhue, Duelighed og Erfaring, paa deres Side, som de ere anbetroede. Overhyrden, som har at befale over 10000 Faar, og som har 50 Hyrder under sig, skal fornemmelig besidde denne Egenskab en høi Grad. Han maae desuden selv være Eier af 500 Faar, være sterk af Legens Kræfter, og i sær kiende Faarenes Sygdomme, samt deres Lægemidler. Mange troe, at Faarene elske Kryderurter, og at disse skulde være en tienlig Kost for dem; men de tage meget feil. De æde intet uden det spæde og fine Græs, som de meget færdigt vide at oplede imellem Planterne, og kun, i Fald de ere meget hungrige, æde de aromatiske Urter. Det er og meget godt; thi man kan sikkert troe, at de vilde omkomme, i Fald de ikkun i 3 eller 4 Dage skulde leve af saadant Foer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
En af Hyrdernes fornemste Bekymringer er, aldrig at slippe deres Hiorde ud førend Morgensolen har optørret Duggen. og Riimfrosten, og aldrig at lade Faarene komme til Vandet at drikke, efterat der er faldet Hagel; thi dersom de gade Græs, hvor Duggen laae paa, eller drak Hagelvand, saa trak sligt ufejlbarlig deres Død efter sig. Endog for Mennesker i Spanien har Hagelvandet farlige Følger, naar de betiene sig deraf til Drik. Af alt dette sees tydelig, at næstFordeelen af Klimattet, faaer Ulden tildeels ogsaa sin Fuldkommenhed af den Art og Maade, som Faarene omgaaes paa. Det synes at den Sædvane, at lade dem bestandig leve i fri Luft og eens tempererede Himmelegne, at holde dem i bestandig Bevægelse, bidrager meget til disse Dyrs Sundhed, og følgelig til Uldens Fortreffelighed. For at overbevise sig derom, tør man ikkun ved at betragte de andalusiske Faar, som ikke vandre, og om Vinteren ere indsluttede i Stien. Disse have ikke den korte, hvide og silkeagtige, Uld, som det første Slags. Det vilde Kastanietræ og Jordbortræer, en Fabel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Et vildt Kastanietræ, som ragede højt i Veiret med sin Top, saae dybt under sig det lave Jordbærtræ i Græsset. Fuldt af Vrede raabde det: Hvad for en Daare dog Gartneren er, at han har sat saadan en slet Plante ved Siden af mig Broder, sagde Jordbærtræer, jeg og du ere af een Slegt; heele Forskiellen imellem os bestaaer derudi, at jeg er liden, og du er stor. Jeg er heller ikke saa foragtelig, som du holder for; thi jeg bærer Frugt. Deilig Frugt, svarede Kastanie træet; en elendig svampagtig Knude, som man ei engang skulde see, om den ikke var rød. Betragt min Frugt, hvorledes den ligesom et Klenodie ligger forvaret i et prægtigt Futteral, der er bevæbnet med mange Brodde; dersom en af mine Frugter faldt need paa dig, saa skulde den trykke dig fordervet. J det samme kom en Forbigaaende dertil, saae et Jordbær, og brækkede det af. O hvor deligt er det, sagde han, hvilken liflig Lugt, hvilken behagelig Smag. De vilde Kastanier, som laae paa Jorden, stødte han foragteligt med Foden bort til Siden. Lærer du nu, sagde derpaa Jordbærtræet til Kastanie træet, at din Frugt er ikke just god fordi den er stor. Huusholdersken og Katten. Hvor man dog er plaget med disse Muus, sagde en omhyggelig Huusholderske. De æde af Melken og Fløden, og see hvor de have gnavet mig af den Ost, see hvor meget Skarn her ligger allevegne. Katten hørte denne Klage, og sagde: Luk mig i Spisekammeret et Par Timers Tiid allene, saa skal du see, hvor jeg vil feje om med Muusene. Det skeede, og inden faae Minutter havde Katten reent opædt Melken, Fløden og Osten. Det er bedre, taalmodig at taale en liden Skade, end at paadrage sig den større. Silkeormen og Jordormen. Den Fugl, som flyver hisset, og stolt udbreder sine Vinger i Solen, er min Liige; jeg har seet den, da den var en Orm, ligesom jeg; saaledes sagde en misundelig Jordorm, da han saae den til en en Sommerfugl forvandlede Silkeorm. Troer du, at det er nogen Skam for mig, at jeg var hvad du er, svarede den nye Sommerfugl; viid, at jeg ved nyttigt Arbeide har forhvervet mig min forbedrede Tilstand. Da du stak ørkesløs i Dyndet, vævede jeg det Tøj, som er Menneskernes smukkeste Prydelse. Du var uværdig til den Herlighed, som jeg har fortient ved Flid og Duelighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
8 Søndag efter Trinitatis prædiker. Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Høymesse. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Copulerede. Mester Skoemager Sr. Andreas Rønnow og Jomfrue Friderica C. Qvist, den 27 Julii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Jndpasserede. Hr. Ryberg og Compagnon fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Jndkomne Skibe. John Sharp af Campelton og fra Neborg. med Baglast. Thomas Robinson af Workington og fra Dublin med Baglast. John Waltter af og fra Dublin med Baglast. Andreas Mearens af og fra Montross med Slibesteene, Strye, Seigldug og Blye. Anthong Katteenkamp fra Hamburg med Stykgods.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Proclama. Efter afgangne Hr. Matthias Bruun, Sognepræst for Wessens Menighed paa Helgeland, har Enken Mad. Jnger Ewina Lund, uagtet et af Hs. kongelige Majestæt allernaadigst konfirmeret Testamente mellem hendes nu afdøde Mand og hende, ved Dødsfaldet besluttet at opgive Boet til lovlig Skiftebehandling, hvormed og strax efter den sal. Mands Begravelse blev gjort Begyndelse, og Boets samtlige Eiendeele af Skifteretten tagne under Registering og Vurdering, til paafølgende Auction, og Kreditorers Afbetaling i sin Tiid. Enhver derfor, som haver at fordre, eller paa anden Maade ved dette Skifte noget at erindre, indkaldes hermed, foruden udstædte Proclama, inden den i Loven foreskrevne Tiid, og paa anbefalet Maade, at anmelde det for mig, som Skifteforvalter. Alstahoug Præstegaard, den 6 Maji 1784. H. Dahl, Provst paa Helgeland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Sognepræsten til Rødøe Præstegield paa Helgeland, Hr. Claus Christian Kielstrup, er den 30 Maji sidstl. ved Døden afgangen, og hans efterladte Boe, som strax blev forseglet, i rette Tiid af Skifteretten taget under lovlig Registration og Vurdering. Kreditorer og de Umyndiges fødte Værger, samt alle andre, som maatte have noget ved Skiftet at gjøre erindret, indkaldes hermed (ligesom ved Proclama til behørige Steder ydermeere skal skee) inden den i Loven foreskrevne Tiid, og paa anbefalet Maade, at anmelde fine Fordringer og øvrigt Anliggende for Skifteforvalteren. Alstahoug, den 12 Julii 1784. H. Dahl, Prøvst paa Helgeland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Den geistlige Skifteret paa Helgeland indkalder hermed alle og enhver, som enten have at fordre efter afgangne Hr. Ole Dreier, forrige Sognepræst til Hemnæs Præstegield, eller til den sal. Mands Boe ere skyldige, at indfinde sig, de sidste med nøiagtig Betaling, og de første med lovgyldige Beviser, alt inden den Tiid, som Loven foreskriver. De Umyndiges fødte Værger ville ligeledes møde, eller møde lade, for ved Skiftet at tage deres Myndlingers Ret og Beste i Agt. Alstahoug, den 12 Julii 1784. H. Dahl. Provst paa Helgeland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Auction. Mandagen den 2 Augusti førstk., Kl. 9 Slet Formiddag, vorder paa Gaarden Gravroch, i Melhuus Sogn, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel løse Effekter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Blik, Jerntøi, Møbler, Linnet og Sengklæder, med videre, som de trykte Katalogi nærmere udvise.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Til Kiøbs. Hos Monsr. Thomas Jelstrup i Tronhiem er at faae tilkiøbs, til civile og gangbare Priiser, af Mosta Markens Jernverks Produkter, gode store og velslagne Plougjern, store Plougveltstøller, Brandfødder, samt fladt Stang= og Borjern.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Guult Kruustøi af alle Slags, saavel Bord som Theeserviser, samt Dynkerter og diverse ringere Sorter Snuustobak, er tilkiøbs hos Andreas Erlandsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-07-30
Bøger. Trende gudelige Sange, nylig forfattede, ere at bekomme paa Bogtrykkeriet for 4 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
En engelsk Adelsmands, Wilhelm Rytes, Historie. Denne Mands Historie, hvis ulykkelige Død paafulgte for faae Aar. siden, kan give et merkværdigt Beviis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
hvad for bedrøvelige Følger der kunne komme af en udskeitende Levemaade. Han var Baronet, og besad en anseelig Formue. Desuden var han for sin Persons Skyld agtet og elsket hos enhver, og gjorde derfor ogsaa lettelig et Giftermaal med en elskværdig og bemidlet Person af sin Stand. Han levede i adskillige Aar fornøjet med sin Frue, og hun fik i samme Tiid nogle Børn, da han til sin Ulykke blev udvalgt til Parlamentsdeputeret for Byen War wik, i hvis Egn hans meeste Gods laae.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
9 Søndag efter Trinitatis prædiker. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius Dødsfald. Mad. Mette Elisabeth Bruun, fød Didrichsen, død her i Byen den 2 Aug., 42 Aar gl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Jndkomne Skibe. Skipper Christen Raae af og fra Aarhuus med Malt, et Partie Flesk og Ost. Skipper Christian Brandt af Svendborg og fra Kønigsberg med en Ladning Ruug. Frances Sinclair af Montross og fra Memel med en Ladn. Ruug. Jngebrigt Bugge af Tronhiem og fra Amsterdam med noget Stykgods. William Moore af og fra Whitehaven med Baglast og noget Stykgods. William Court af Workington og fra Dundalk med Baglast. Didrich Kruuse af Tronhiem og fra Aalborg med Malt og Byg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Udgaaende Skibe. Peter Andreas Haabiørn til Amsterdam med Kobber og Fisk. John Sharp til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Bekiendtgiørelse. Da min Broderssøn Studios. Bartholomæus, Hammer, formedelst Sindsvaghed, er befunden, ej at kunne selv forestaae sit Gods og Arvemidler, og jeg er bleven beskikket til at være hans Curator efter Loven; saa advares herved alle og enhver, ej med ham at træde i nogen Handel eller Forpligt i nogen Maade, uden mit Raad og Forevidende; men i alle Tilfælde at henvende sig til mig, som og tager imod Rigtighed for hvad Eiendomme eller Bøger, som nogen paa bemeldte min Brodersøns Vegne kan have i Hænder. Tronhiem, den 3 Aug. 1784. Andreas C. Hammer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Skiftelysning. Onsdagen den 11 August førstk., Kl. 2 slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afdøde Mester Skræder Ebbe Walsøe foretaget i Stervboehuuset. i Tarraldsgaardsveiten; hvilket herved averteres for alle dem, som dette angaaer, fra den civile Skifteret i Tronhiem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Tronhiem, den 5 August 1784.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Proclama. Efter afgangne Hr. Matthias Bruun, Sognepræst for Wessens Menighed paa Helgeland, har Enken Mad. Jnger Ewina Lund, uagtet et af Hs. kongelige Majestæt allernaadigst konfirmeret Testamente mellem hendes nu afdøde Mand og hende, ved Dødsfaldet besluttet at opgive Boet til lovlig Skiftebehandling, hvormed og strax efter den sal. Mands Begravelse blev gjort Begyndelse, og Boets samtlige Eiendeele af Skifteretten tagne under Registering og Vurdering, til paafølgende Auction, og Kreditorers Afbetaling i sin Tiid. Enhver derfor, som haver at fordre, eller paa anden Maade ved dette Skifte noget at erindre, indkaldes hermed, foruden udstædte Proclama, inden den i Loven foreskrevne Tiid, og paa anbefalet Maade, at anmelde det for mig, som Skifteforvalter. Alstahoug Præstegaard, den 6 Maji 1784. H. Dahl, Provst paa Helgeland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Sognepræsten til Rødøe Præstegield paa Helgeland, Hr. Claus Christian Kielstrup, er den 30 Maji sidstl. ved Døden afgangen, og hans efterladte Boe, som strax blev forseglet, i rette Tiid af Skifteretten taget under lovlig Registration og Vurdering. Kreditorer og de Umyndiges fødte Værger, samt alle andre, som maatte have noget ved Skiftet at giøre erindret, indkaldes hermed (ligesom ved Proclama til behørige Steder ydermeere skal skee) inden den i Loven foreskrevne Tiid, og paa anbefalet Maade, at anmelde sine Fordringer og øvrigt Anliggende for Skifteforvalteren. Alstahoug, den 12 Julii 1784. H. Dahl, Provst paa Helgeland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Den geistlige Skifteret paa Helgeland indkalder hermed alle og enhver, som enten have at fordre efter afgangne Hr. Ole Dreier, forrige Sognepræst til Hemnæs Præstegield, eller til den sal. Mands Boe ere skyldige, at indfinde sig, de sidste med nøiagtig Betaling, og de første med lovgyldige Beviser, alt inden den Tiid, som Loven foreskriver. De Umyndiges fødte Værger ville ligeledes møde, eller møde lade, for ved Skiftet at tage deres Myndlingers Ret og Beste i Agt. Alstahoug, den 12 Julii 1784. H. Dahl, Provst paa Helgeland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-08-06
Auction. Onsdagen den 25 August førstk. bliver en Deel Bøger, i forskiellige Sprog og Videnskaber, Sal. Magister Bulls Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i Mad. Sal. Megler Lunds Huus i Tronhiem, da Fortegnelserne blive at afhente, saa vel i Bogtrykkeriet, som og i Hr. Schmittees Huus paa Altona.