JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Blandede Efterretninger. Den østerrigske Regjering har den 1ste Juli d. A. udsat en Belønning af 1000 Gylden Metalmynt for det bedste Udkast til Anlægget af en Steenbro over Donau, i Nærheden af Rus dorf, for at give Wien en sikker Communication med de paa den anden Kyst af Floden liggende Provindser. Concurrencen staaer aaben i 6 Maaneder. Tre lithographerede Planer, som vise de lokale Omstændigheder, Donauflodens Løb, Strømmens Hurtighed, Breddernes Høide a., ere til Eftersyn hver Dag, Postdagene undtagne, hver Formiddag hos Gesandtskabs-Cancelliet i Kjøbenhavn. Nusdorf er, efter F. Nicolais Beretning, en stor og meget yndig Landsby i Nærheden af Donau. Den er fuld af Lyststeder for Privatpersoner, meget velbygte og tildeels tre Etager høie, hvorfor Stedet snarere kan kaldes en smuk liden Kjøbstæd. Forf. ankom paa en Tid, da der just var Kirkevielse, og fandt, at det gik lystigen til der. J alle offentlige Huse var Musik, og endog paa offentlige Pladser blev danset. - Hvad Wiens Beliggenhed angaaer, da bemærker Nicolai, at denne Keiserstad ligger paa en Slætte, der mod Østen og Sønden strækker sig temmelig langt, og at Wienerwalds Bjerge indslutte den sydvestlige Egn indtil Nordvest, paa hvilken Side Lande efterhaanden hæver sig. Denne Beliggenhed yder, tilligemed den nærliggende Donau, megen Mangfoldighed og Ynde. Donau er iøvrigt en rivende Strøm, har paa mange Steder midt i Farvandet spidse Klippestykker og saare mange bjergfulde Bredder. Man maa derfor ved at seile op ad Floden have Seil paa; men for at komme ned af samme bruges Tømmerslaader og flade Baade af forskjellig Størrelse. Ned ad seiler man meget hurtigen, opad derimod desto langsommere. Pius VII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Den nyligen afdøde Pave Pius VII. (Gregor Barnabas af den grevelige Familie Chiaramonti) var født d. 14 Aug. 1742 i Cesena, der ogsaa var hans Formands Pius VI. Fødeby. Siden hans Tilbagekomst synes Kirkestaten at have været mindre lykkelig end under den franske Regjering. Paalæggenes Tryk blev ikke lettet, Handel og Jndustrie vare sjunkne, og den offentlige Sikkerhed paa en mærkelig Maade forringet. Saa simpelt, som hans Privatliv var, har han dog sørget for den romerske Stoels Glands ved gjentagne Udnævnelser af Cardinaler, saa at sammes Collegium i Slutningen af Aaret 1817 næsten var fuldtalligt. Ogsaa de to pavelige Fortjeneste Ridderordener af den gyldne Spore og den hellige Tohann von Lateran ere igjen blevne uddeelte. Den første, stiftet 1559, kaldes i Cancelliesproget den gyldne Militses Ridderorden; Benævnelsen af den gyldne Spore er kun brugelig i det daglige Liv. Ordenstegnet er et hvidt emailleret, ottespidset Guldkors, ved hvilket nedentil hænger en Guldspore, det bæres i et rødt Baand i Knaplullet. Pavelige Embedsmænd, Lærde, Tonstnere eller Personer, der ellers have gjort sig fortjente af den pavelige Stoel og den catholske Religion, benaades dermed. Men den staaer imidlertid ikke i nogen synderlig Anseelse. Den anden Ordens Decoration er et ottespidset, rødt emailleret Guldkors, i Midten af hvilket paa Forsiden staaer Johannes den Døber og Jndskriften: Ordinis Institutio 1560. Paa Bagsiden den pavelige Tiere med Nøglerne paa Kors, og Indskriften: Præmium virtuti et pietati. Den bæres som den første i et rødt Baand. Ved denne Leilighed fortjener at anføres, at endnu 1820 skrev Doctor Louis Valentin i sin medicinske Reise i Jtalien: "Det er ikke de afliggende pontinske Sumpe, men Mangel paa offentlig og privat Sundhedspleie, Jndbygernes physiske og moralske Opdragelse, Ureenfærdighed a., som er Aarsag til den bekiendte aria cattina (onde Luft). Kul-Vandstoffet udvikler sig i en saadan Overflødighed, at det i Aaret 1819 frembragte en face de la Ripetta det Særsyn, at antænde sig selv. Man saae om Natten Flammer opstige af Jordens Revner. Ogsaa en stor Mængde svovlet Vandstofgas forraader sig for Næsen og Lungerne. De der herskende Febere beroe paa Localiteterne, men ere ikke smitteende. Det almindelige Beskyttelsesmiddel mod aria cattina og Aarstidernes Skadelighed er her Aareladning, i hvilken man søger alt sit Held. J eet Aar forbrugte, man i Rom og dets Omegn 10,200 Pd. Chinabark. Man taler saa meget om den i Orienten herskende Pest, og Tyrkernes Ligegyldighed for at forebygge og afværge den; mon da Roms aria cattiva er meget bedre end Pesten, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Kjøbenhavns Børs, d. 30 September. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 80 a 80 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Enkelte Numere overlades ikke Johan Joseph Krahl. Underfuld er Livets Bølgekredse; Stakket er kun Glædens tomme Røst, Sielden naae vi Maalet her tilfredse: Kummer mørkner snart det trange Bryst. Drøm Dig aldrig her i Livet rolig; Husk – at Uveirstormen tit er nær Snarlig vorder Glædens, Sorgens Bolig; Jntet under Solen varigt er. Tabte Ven! For tidlig tabte Mage! Ogsaa Du var blandt de Manges Tal, Som først Himlen skjenkte glade Dage, For at føle siden Modgangs Qval; Lykkens Sol Dig straaled kaldt imøde Herlig Grøde spired paa dens Vei; Ak! men ved den sidste Aftenrøde Smilte Glæden i dens Lue er. Ædle Mand! Du virkede tilfulde; Trofast gav Du af hvad Herren gav, Tusind Læber Dig velsigne skulde; Ønske: Gid han laae ei i sin Grav. Seer Du Broder, Armods hede Taare Flyde hist i Hyttens skumle Vraa? Seer Du vel den Mængde ved hans Baare. Grædende med tause Blikke staae? O! han var saa god, saa from en Christen, Ægtefælle, Fader, trofast Ven, Skjøndt hans Navn ei stod paa Stjerne-Listen; Stille vandrede han Livet hen. Derfor leve skal Dit kjere Minde I Taknemlighedens hulde Favn; Og i Manges Hjerter ingensinde Glemmes vil Dit store, tunge Savn. Sov da født, Du almeenelske Brave! Træt Du slumrer i den tause Grav; Herren ei i Støvet vilde have Meer den fromme Aand hans Viisdom gav. Græd ei Venner, Børn og Ægtemage Han lyksalig er, den gjæve Mand; Hvad et Forsyn her betog hans Dage Nyder han i Evighedens Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 79. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 October 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
I Anledning af de 2 Stykker i Skilderiet No. 68 og 73 og mine Svar derpaa i samme Blads No. 69 og 74, samt min Yttring i sidstnævnte No., i den Anledning at have skrevet til Paris (hvilket jeg strax efter det første Angreb i No. 68 gjorde, under 30te August, meldende dette Angreb og mit Svar derpaa, anseer jeg det for Pligt at offentliggjøre det Svar, jeg paa bemeldte Brev af 30 August nu har modtaget: Longneplaine ved Tours, d. 15 Septbr. 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Deres Brev af 30te August, Høistærede, har sagt mig paa nye hvad jeg hundrede Gange har havt Leilighed til at erfare: at man i Almindelighed gjør mindre Skade ved en aabenbare Bagvaskelse, end ved at sige hædrende Sandheder om en agtvær"dig Mand, naar disse Sandheder saare "andres Fordomme, Jnteresser, eller Egenskjerlighed. Her paa Landet, hvor jeg i "nogle Uger har opholdt mig for min Sundheds Skyld, har jeg ikke ved Haanden enten Deres omtalte Brev eller Revue, encyclopedique, men dette kan jeg "med Vished sige, at det, saa ofte som det hænder mig at give Udtog af mine Venners Breve, al"drig falder mig ind at binde mig til Bogstaven, uden for saavidt "som angaaer Facta, hvori jeg aldrig tillader mig at gjøre den mindste Forandring, alt det øvrige tilhører mig selv, som Resultater af mine individnelle Meninger, der maa staae eller falde ved deres eget Værd. Deraf flyder, at mine Venner og Korespon"denter hverken kunne eller bør staae til Ansvar for mine Anmærkninger. Det modsatte Forhold er en Uretfærdighed, der desto værre ikke er nogen Nyehed. Jeg har selv maattet føle den for endeel Aar siden, da man i Dannemark hudflettede mig for en Artikel, der fandtes i Monitøren, uagtet den var bogstaveligen uddraiget af Journal des Debate, hvori jeg aldrig har skrevet en Tøddel. Jeg igjentager det, høistærede Ven, alt hvad der i Reven publiceres un"der mit Navn, det være saa Udtog af Breve eller andre Artikler, for saavidt som det ikke in"deholder Facta, er intet andet end mine individnelle Domme, der meget vel undertiden kunne være prange og urigtige, men hvorfor følgeligen ingen anden end jeg bør kunne angribes eller kaldes til Ansvar. Jeg overlader det til Dem, høistærede Ven, at gjøre af dette Brev hvad Brug de finder passeligt. Jmidlertid ønsker jeg Dem at leve vel, og at foragte alle Avindsmænd, og Bagvaskere. Heiberg."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
hvormed jeg tillader mig at ansee Vedkommendes ubillige Adfærd mod mig fuldstændigen oplyst. Kjøbenhavn, d. 30te September 1823. J. Abrahamson. Forbrydelse og Forseelse. I menes Archiv des Criminalrechts, som udgives af Professorerne Kleinschrod, Konopak- og Mittmeier, 2det B., læses en interessant Afhandling Ueber den Unterschied zwischen Verbrechen uns Vergehen. Vi have i vort Modersmaal fire Ord af den Natur. Forseelse, Brøde, Overtrædelse, Forbrydelse, hvoraf intet omtales i Sporons Bog, hvis Ufuldstændighed overhoved bedst erfares, naar man sammenligner den med Eberhards Synominik, og hvis Titel, eenstydige danske Ords Bemærkelse, altid er forekommet mig underlig. I Videnskabernes Selskabets Ordbog defineres tre af disse Ord under Bogstavet F. saaledes: Forseelse, en, Gjerningen at forsee sig; Feiltagelse, som begaaes, af Uagtsomhed. F. Ex. Det var rigtig nok en grov Forseelse, men ingen Forbrydelse. Han begik saamange Forseelser som Dommer, at han blev afsat fra sit Embed. Mindre tilfredsstillende er denne Ordbogs Desinition af Brøde. Man finder her intet uden en Forseelse eller Forbrydelse, hvoraf man ikke bliver klogere, og, som Exempel anføres uden Skyld og Brøde." - En Forbrydelse kalder den en modtvillig Forseelse og forsætlig lovstridig Handling. J en Afhandling i Astræghedder det, at enhver Forbrydelse er en retsstridig Handling, men ikke omvendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Det er vist, at man kan gjøre sig skyldig i en lovstridig Handling, uden at begaae en Forseelse. Naar jeg f. Ex. veed eller er moralsk overbevist om, at der af en viis Person eller i en vis Kreds udøves retsstridige Handlinger, men uden at være forsynet med fa Tingsvidner eller saadanne Beviser, der kunne godtgjøre, at saadanne Handlinger udvedbekjendtgjør dem i trykte Skrifter, saa er den i Grunden ingen Forseelse, thi jeg har maaskee seet alt for rigtigen, men en Overtrædelse af den Lov, som byder, at enhver saadan Beskyldning maa lovligen bevises. Brøde er vel temmelig synonym med Forseelse og Skyld. Man kan sige det er ikke sin Forseelse i min Skyld - min Brøde, og Begrebet bliver omtrent eens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
J Lovens 29-21 hedder det, naar nogen for sin Forseelse bør at staae aabenbare Skrifte, hvor Ordet altsaa betegner det samme som Culpa, i 124-12 hedder det: med mindre Crimen Majestatis er begangen, eller Forseelsen kjendes saa grov &c., 6414 haver nogen Kundskab om saadan Forseelse (nemlig Opsættelse mod Kongens Befalinger a.), paa hvilke Steder det igjen betyder en grov Forbrydelse. - Det er altsaa vist, at ikke blot Forbrydelser, men ogsaa Forseelser af en vis Art, i Følge Lovens Aand, ei kunne præskriberes. Det vilde være at ønske, at en Lov- og Sprogkyndig Mand vilde søge nøje at bestemme, efter philosophiske Principer, den juridiske Forskjel mellem Forseelse og Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen den 8de October giver Hr. MuAkdirectør J. Gehring fra Wien, med allerhøieste Tilladelse, en stor Vocal- og Jnstrumentalconcert; paa det Kgl. Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Den 15de October giver Hr. Carl Frederik Copello, forhenværende Kongel. Bayersk første Tenorist og Hof-Operasanger, med Kgl. allernaadigst Tilladelse, paa det Kongel. Theater, en stor Vocal- og Jnstrumentalconcert. Hr. N. Funk, første Compastor i Altona, Ridder af Dannebrogen, har udgivet Geschichte der neuesten Altonaer Bibelausgade, nedst Beleuchtung der vorzüglichsten wieder sie erhobenen Beschuldigungen, Altona 1823. J Recensionen, som Leipz. Literat. Zeit. No. 139 f. d. A. leverer derover, hedder det: "En sand Fortjeneste af vor Tids protestantiske Kirkes Historie har Hr. Pastor Funk erhvervet sig derved, at han endeligen har brudt sin fleraarige Taushed, og fortalt ikke blot den videbegierlige theologiske, men ogsaa den christelige Verden overhoved, i en stor Deel af Tydskland - selv den catholske - hvorledes det egentligen er bevendt med den skandaløse Larm, der har reist sig, i Anledning af hans korte Anmærkninger til den i Vaisenhuusskolens Forlag i Altona 1815 ny trykte Bibel. Vel er denne Larm intet Nyt under Solen, og lignende Optrin lade sig let anføre, for at bevise, hvorledes lige Aarsager til alle Tider have frembragt lige Virkninger; men at et saadant Optrin i vore Dage kunde fornye sig, at en saa forargerlig Strid kunde finde Sted i den Lutherske Reformations Jubelfests og den af ham foranstaltede Bibeloversættelses Dage; at det kunde komme saavidt i en Tidsalder, der dog umueligen allerede kan have glemt sine Lærere Ernesti, Semler, Morus, Nosselt, Griesbach og andre Bibelfortolkningens Herver det er egentligen det Sælsomme og Paafaldende. Det vil, det maa engang sætte Professores Exegeses hos Efterkommerne i Forlegenhed, naar de skulle forklare, hvorledes i en saadan Tid en glosseret Bibel, og, selv efter dens Forfølgeres Tilstaaelse, kun i Henseende til den mindste Deel urigtigen glosseret Bibel, kunde blive udskraalt som et antichristeligt Foretagende, ja, som et fandt fatanisk Værk, og tilsidst endog maatte tages under Laas og Lukke. Kun ved Hielp af det ovenanførte Skrift vil det blive dem mueligt, at give den fornødne Oplysning derom. For Verden er iøvrigt den Funkske Bibel ikke tabt, thi af det 7500 Exemplarer stærke Oplag vare indtil den d. 29 Nov. 1817 gjorte Standsning i Salget, 3563 Exemplarer udbredte i alle Egne af Tydskland, og det laae mere i Prisen end i Anmærkningerne, at det Sachsiske Bibelselskab ikke paa eengang havde bestemt til Fordeling 2000 Exemplarer deraf, da det endnu havde kunnet foranstalte et eget Aftryk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Jmidlertid mangler Cadix den vigtigste Fornødenhed i Livet, nemlig frisk Vand. Det bringes derfor herover fra Puerto de Santa Maria, saaledes at man ved Qvaien seer dem ud og indskibe Tønder i hundredeviis. Dette Vander slet, og har mange kalkagtige Dele og kun lidt Luftsyre, som det næsten ganske taber ved Heden og Transporten. Det smager derfor næsten ligesom kogt Vand, og har desuden Smag af Tønderne. Man søger rigtig nok at forbedre det ved Filtreren, ved Sammenblanding af Jis og Snee o. s. v., men da kun faa Personer kunne bestride disse Omkostninger *), saa er det almindelige Vand i Cadix en meget ussel Drik. For altsaa at drikke bedre maae man kjøbe Sneevand, af Vandhandlerne, eller i Jishusene, hvor et eneste Glas koster fire til fem Skilling sachsisk. Til huuslig Brug, som Vask o. s. v. gjør man sig Umage for at samle Regnvand i underjordiske Cisterner, i hvilke der gaae nogle Rør fra de flade Tage; da disse nu udtørres i den stærke *) Jisen hentes nemlig 13 Laquas borte fra Sierra. Man lader Muulæselerne reise omNatten, alligevel kommer der næsten hver en regelmæssig Transport til Cadix. Sommerhede, og der af den Aarsag bruges mere, og enhver Tønde Kildevand koster fire Groschen sachsisk, saa iagttager man heri en Oeconomie, som i Begyndelsen er meget besynderlig for en Fremmed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Blandede Efterretninger. J Archiv des Criminalrechts læses en Afhandling af Prof. Mittmomerer om de skadelige Følger af uhensigtsmæssig Vidnebeedigelse Criminalprocesser, hvori Forf. dadler den Skik, strax i første Forhør at lade Vidnerne aflægge Eed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Geistligheden i Rom bestaaer nu af 19 Cardinaler, 27 Biskopper, 1450 Præster, 1532. Munke, 1464 Nonner, 332 Seminarister. Hver tredivte Jndvaaner er altsaa, naar man regner Tallet for 146,000 – en Geistlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Lord Byrons og Walter Scotts Værker oversættes nu hyppigen i det Russiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
J Staten Nyyork udkomme langt over 100 Tidsskrifter, 99 udgives ugentligen eengang, 1 tre Gange om Ugen, og 9 dagligen. Der afsættes deraf ugentligen 164,000 Exemplarer. Opgravningerne i Pompeji drives ivrigen under den nuværende Regjering. J Sommeren 1822 arbeidede 700 Mennesker deri, uden dog at nogen af de nye Opdagelser er blevet bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
J Paris døde nyligen Physikeren Charles, der var den første, der i December 1788 gik til Veirs i en Montgolfiere. J de 40 Aar, der ere forløbne, siden dette fandt Sted, er man i Acronautiken ikke kommet synderligt videre end han J London blev for ikke længe siden i Lægernes Collegium forelagt Hjertet af en Mumie, som man i en Sarkophag havde bragt fra Ægypten til Maltha, hvor den var blevet aabnet. Det udfordrede den største Anstrængelse med Hammer og Meissel. Hjertet var endnu af fuldkommen Størrelse og naturlig Blødhed. Sarkophagen havde indvendig en Mængde harpiragtigt Vand, der lignede gammel Portviin, og hvoraf Collegiet har faaet en Prøve. Efter havns Undersøgelse indeholder det især Extractivstof med nogen Harpix. Voltaires Huus i Paris er endnu der at see. Den første Etage har overalt tillukkede og tilnaglede Vinduer og Vinduesskudder. Han forudbetalte Leien og Reparaturen for 50 Aar. Efter den Tid skal hans Bolig aabnes, tages i Øiesyn, og de Haandskrifter, der maatte forefindes, overgives til Trykken. Det er mærkeligt, at under Revolutionen hans Testamente samvittighedsfuldt er blevet efterlevet. 38 Aar er han allerede død – om tolv Aar kan man altsaa vente at see dette Isistempels Allerhelligste aabnet. Maaskee man gjør sig større Forestillinger om de her opbevarede Hemmeligheders Vigtighed, end de fortjene. Voltaire, der, endnu som udlevet Olding, var saa forfængelig, at han concurrerede om en udsat Priisbelønning, har neppe i levende Liv undertrykt noget Aands arbeid af Vigtighed; thi han var alt for ængstelig i at give Slip paa det mindste Blad, der kunde indflettes i hans Digterkrands. Men mueligen kan her maaskee findes adskillige Oplysninger til hans Tids Historie, f. Ex. om Manden med Jernmasken, som han enten ikke ønskede eller vovede at offentliggjøre saalænge han levede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Da Marquis de la Roman, i Aaret 1808 undveg med de under hans befaling staaende spanske Tropper fra Fyen, fandtes i hans Corps to Regimenter Cavallerie, med smukke, sorte, langhalede andalusiske Heste. Disse Dyr, omtrent 1100 i Tallet, var det umueligt at tage med sig, og Romana, der ikke var den Mand, der kunde give befaling, at dræbe dem, paa det de ei skulde falde i de Franskes Hænder, var selv en Ven af de ædle Heste og vidste, at hver Cavallerist elskede det Dyr, der saa tro- og langt havde baaret ham. Man tog Tøilen, fra dem og lod dem løbe frit hen til Strandbredden. Da de benyttede deres Frihed kom de forbi de fyenske Hengster og Hopper, der græssede i en ringe Afstand fra dem, og nu paafulgte en Scene, som man nok ikke før har seet Mage til. De spanske Hengster lemlæstes aldrig, og disse her følte, at de ikke længer vare i menneskelig Vold. Der begyndte en almindelig Kamp, hvorved de, mindende deres vante Exercitier, i hele Flokke af ti og tyve, gik løs paa hverandre, derpaa i tæt Vrimmel sloges med Forfødderne, sønderbede hverandre med det vildeste Raserie, og nedtrampede med Hovene de paa Jorden liggende. J en Tid af et Qvarteer var Strandbredden bedækket med døde og ilde tilredte Heste. En Deel af samme blev sat i Frihed paa en noget fraliggende Høi; disse havde aldrig saasnart hørt Slagets Tummel, da de trasende satte bort over alle mellemliggende Hækker, og, betagne af de øvriges imid tende Forrykthed, med lige Raserie styrtede sig i Kampen. Det var et stolt Syn, men for rædsomt til at Romana længe kunde være Vidne dertil. Det gjorde ham Ondt for de stakkels Dyr, og han gav befaling at dræbe dem. Dette fandt man imidlertid for farligt, og undlod derfor. Da de sidste Baade stødte fra Land, saae man de faa øvrige Heste endnu 2 Færd med den grusomme Forretning, gjensidigen at tilintetgjøre hverandre. (Af R. Sonthy om Krigen paa Halvøen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Den bekjendte Liquorianer Pater 8 achariaWerner, som for ikke længe siden døde i Wien, har indsat Prioren for Liquorianerne til Universalarving af hans efterladte, til 20,000 Fr. all slaaede Formue. Men da Konen og Børn al ham endnu ere i Live, saa vil nok Retten giøre Jndsigelse herimod. Valfartskirken i Mariazell testamenterede han en Guld Skriverpen, hvor var indfattet en Diamant, med den Betydning at det var det Jnstrument, han havde synder og gjort meest Bod med. En Ungdomsveninde fik et Legat af 1200 Fl., dog ønskede han derhos, at hun maatte blive en Christi Brud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Hans Manuskripter faaer Boghandler Wallis hauser, Forlæggeren af hans Maccabæer og andre af hans Producter fra den sidste Periode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Ved fortsat Eftergravning i det gamle Pompeji har man sat en heel Bygning med alle Udziringerne aldeles i sin gamle Stand. Den er forsynet med alle Møbler og Huusgeraad af Bronze, Terracotta og anden Materie, saa fuldstændigt, at kun sammes gamle Beboere mangle. Ruinerne af Sarat, den forrige Hovedstad for den gyldne Hordes Chan, ved Aktuba, ikke langt fra Zaritzyn, er i afvigte Aar blevet fundet en stor Steen med en gammel græsk Jndskrift - et fandt Phænomen! Den lærde Hellenist Gräfe vil med det første levere en Forklaring derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
den nuværende lutherske Sognekirke i Danzig har man for ikke længe siden fundet en Chorkaabe fra gamle Tider, paa hvilken man troede at opdage ubekiendte Bogstavtræk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
en Tegning, der blev tilsendt Statsraad Ritter von Frahn saae denne, at det var arabisk i SælæsDscherist-Skrift, og det blev af de faa Restor af Jndskriften sandsynligt, at den hidrørte fra en Seldschaker-Sultan af Lilleasien; at Stoffet, hvorpaa den befinder sig, engang havde tjent samme til Gulvteppe; at det af tydske Riddere i det 13de Aarhundrede bragtes til Europa, og siden blev forvandlet til Chorkaabe. Gustaf Brolings Anteckningar undar en Resa i Engelland i 3 Dele, indeholder mange interessante bemærkninger over dette Land. Hovedformaalet for Forfatterens Reise, som fandt Sted i Aarene 179799, men først udkom i Trykken 1811, 1812 og 1817, var at lære at kjende det derværende Fabrikvæsen, og derved at samle for Sverrig nye og nyttige techniske Erfaringer, især i Henseende til Støbestaalets Tilberedelse i de Fabriker, hvor Staal og Jern videre forarbeides. Da den Reisende var udrustet med mangesidige theoretiske og practiske Kundskaber, og forsynet med gode Anbefalinger, saa opnaaede han en stor Deel af sit Tjemed i høiere Grad, end Adskillige af hans Landsmænd, der tidligere i lignende Hensigter, bereiste Engelland. Det lykkedes ham efter hans Tilbagekomst at forplante, ikke blot Støbestaalsfabricationen, men ogsaa andre engelske Opsindelser til Sverrig. Forf. anstiller en interessant Sammenligning mellem Opførelsen af St. Pauls Kirken, i London og St. Peterskirke i Rom, Hiin blev af een Bygmester (Christ. Wren) fuldendt i 35 Aar, hvorimod ved den sidste tolv Architecter efter hverandre vare virksomme, ud førende dette store Værk i 135 Aar. Forf. meddeler følgende Sammenligning af begge hine Kirkers Dimensioner: St. Pauls Kirke i London. St. Peters Kirke i Rom. Længde, 255 Alen. 372 1/2 Alen. Brede, Høide. 173 1/2.