JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Paris, den 19 og 22 Januarii. Man læser nu her den Tale, hvormed Henrik den Fierde aabnede den Assemblee des Notables, som blev holden 1596. Dette mærkværdige Stykke lyder saaledes: Dersom jeg agtede at forskaffe mig Titel af Taler, saa havde jeg lært en god og lang Tale uden ad, og holdt den med den tilbørlige Gravitet. Men, mine Herrer, jeg attraaer langt berømmeligere Titeler, jeg attraaer "Navn af denne Stats Befrier og Fornyer, og, for at "faae disse Titeler, har jeg kaldet Dem sammen. De vide paa Deres Bekostning, ligesom jeg paa min, at jeg, da Gud kaldte mig til denne Krone, fandt Frankrige ikke allene ruineret, men næsten ganske tabt for de Franske. Ved Guds Naade, ved Bøn, ved gode Raad af mine Tienere, som ikke ere Soldater af Haandværk, ved min tappre og høimodige Adels Kaarde, ved min "Møie og Arbeide, har jeg reddet det fra Tab; lader os nu ogsaa frelse det fra Undergang. Deler De, mine Undersaatter, denne anden Roes med mig, ligesom De have deelet den første med mig. Jeg har ikke kaldet Dem "sammen, for, efter mine Forfædres Exempel, ikkun at faae Dem til at bifalde hvad jeg vil. Jeg har forsamlet Dem, for at høre Deres Raad, for at fæste Troe til Dem, for at følge Dem, kort, for at sætte mig under Deres Formynderskab, en Attraae, som ellers ikke er sædvanlig hos Konger, Graaskiæggede og Helte. Men "den inderlige Kierlighed, jeg bærer til mine Undersaatter, og mit store Ønske, at forene to andre skiønne Navne med min Kongetitel, giør dette Skridt let og anstændigt for mig, &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Beretningerne fra Tyrkiet lyde alt endnu meget betænkelige, og Tyrkerne skulle staae stivt paa, at Kroningen i Cherson bør ansees for en Fornærmelse, og for Signalet til at lade en Krig bryde ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Den 13de eller 14de hujus er Præsident Bord, en meget riig og velskabt Herre, blevet myrdet i sit Huus hos sin Maitresse, som han troede sig elsket af. En Uhrmager, som boede til Leie i samme Huus, hørte den 13de, om Aftenen Kl. 9 til over Midnat, en meer end sædvanlig Tummel i Maitressens Værelse. Kl. 1 om Natten blev det derpaa med eet stille, og en Vogn, som havde holdet hele Aftenen uden for Huset, kiørte bort. Tre Dage derefter hørte og saae Uhrmageren intet til Maitressen; han blev nysgierrig, saae igiennem Nøglehullet ind i hendes Værelse, og blev Blod vaer. Han lod en Commissair hente, Dørren aabne, og man fandt da den ulykkelige Præsident udstrakt paa Sengen med Halsen afskaaren. Maitressen forfølges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Af 610 Skibe, som i forrige Aar ere indløbne i Havnen Vendre, have 110, som ikkun toge Tilflugt derhen i Stormveir, denne Havn at takke for deres Redning. Den er nu ganske færdig, kan rumme 3 til 400 Skibe, og en nye Canal, som aabnes til Havet, vil endnu forøge Driften i denne Havn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Fra Weichselen, den 19 Januarii. Af de 1025 Skibe, som i afvigte Aar ere ankomne til Danzig, have 445 været Danske. Tallet paa alle indkommende Skibe har ikke været saa stort siden 1770; men dette kommer af, at saa mange Skibe i sidste Aar have hentet Korn til Dannemark, Norge og Sverrig. Dog have disse Skibe ikkun været paa 20 til 40 Læster. Den nærværende Forraad af Korn i Danzig er ikkun liden, og beløber sig til 1500 Læster Rug og 3500 Læster Hvede, og da Kornhøsten i Polen overalt har været slet i forrige Aar, saa er der ingen stor Udsigt til Kornhandel for dette Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Wien, den 20 Januarii. Keiseren venter nu ikkun paa den Russiske Monarkindes sidste Reiseroute, for at kunne indrette sin derefter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Jblant de mange Kostbarheder, Hs. Majestæt tager med, udmærker sig i sær en brillant Damehats=Sløife af meget stor Værdie. Juvelererne have allerede leveret til Hoffet til denne Reise, 16 Daaser, 26 Ringe, 12 Uhre, 12 Etuis, 6 Stokkeknappe, foruden hvad de endnu have at levere. Keiseren tager 40000 nye Ducater og en betydelig Sum i andre Myntsorter med. Middagstaffel og Natteleie vil Keiseren paa Reisen igiennem de ubeboede og øde Egne holde under Træe-Barakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Ved Aagerpatentets Ophævelse, siger man nu skal vorde tilladt at tage indtil 5 Procent Rente, men ikke høiere Den geistlige Hofcommissions Ansøgning om Tilladelse for Præsterne at gifte sig, har nu ganske faaet Afslag. Det medicinske Facultet her har for nogle Dage siden havt en Sammenkomst, for, efter Keiserl. befaling, at bestemme. Om det er tienligt at oprette noget Bordel, eller ikke. Dets Beslutning er ikke bekiendt endnu. For 6 Aar siden, da endnu ikke noget Kloster var ophævet her, kom Keiseren i et, og spurgte Guardianen: Det Hvor mange ere De 209, Deres Majestæt. er meget. – Ja, svarede Guardianen, men vi have ogsaa 4 Nonneklostere at betiene. Potztatzky er død i Skibstrækkernes Casemater. Da han døde, skal han have sagt, at han heller vilde trække Skibe, end blive i de skrækkelige Casematter. Der gaae faa Dage forbi, uden at jo 2 eller 3 af de ulykkelige Skibs trækkere segne ned af Mathed og Elendighed. Keiseren har derfor nu befalet, at give disse Ulykkelige lige saa meget og lige saa godt Commisbrød, som Soldaterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Haag, den 23 Januarii. Efter den liden Byes Heusdens Exempel, har nu og den liden Bye Worden gjort den selsomme Ansøgning hos Staterne af Holland, at kunne sende Deputerede til Staternes Forsamling. Der kunde altsaa i Stedet for de 19 Stemmer, som nu ere de herskende, snart komme til at berske 21 Stemmer i Staternes Forsamling, hvis denne Ansøgning blev bevilget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Angaaende den Ytrechtske Mediation, have Staterne af Holland besluttet, ufortøvet fra deres Side at udnævne Mediateurer, og at bestemme Residencen Haag til at holde disse Conferencer i.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Arvestadtholderen har indgivet til Staterne af Holland en nye Besværings=Skrivelse, hvori han reclamerer Rettigheden til at vælge Borgemestere i Dortrecht, hvilken Rettighed eengang ved 4 Resolutioner er bleven hans Fader og ham overdraget, men igien betaget ham under sidstafvigte 10 Martii. Han anholder tillige om, at Staterne skulle give Staden Dortrecht Ordrer denne Sag angaaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Maynstrømmen, den 23 Januarii. J Anledning af at Tallotteriet er blevet ophævet i de Würzburgske og Bambergske Lande, leverede man nyelig dets Levnetsbeskrivelse saaledes: Den 15de December 1786 hensov i Würzburg den berømte Frue Tallotterie i sit Alders 20de Aar. Hun har gjort Barsel 540 Gange, hver Gang med 90 Børn, af hvilke de 5 første kom lykkelig, men de andre 85 ulykkelig til Verden. Hendes Sygdom bestod deri, at, da ellers alting ved Legemets Aabning befandtes frisk og sundt, havde hun dog en meget hidsig Mave; thi hun opslugte Agre, Enge, Viinbierge, Huse og Senge. Deraf kom det, at hun døde i sin sidste Barselseng.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Fra det Brandenborgske, den 27 Januarii. Den regierende Hertug af Mecklenborg-Schwerin har, som man hører, tiltraadt det Tydske Fyrsteforbund. Det er et falskt Rygte, at Kongen skulde have ladet arretere nogle Personer, som havde talet for frit om nærværende Regiering. Frederik Wilhelm følger i dette Stykke ganske sin store Farbroders vise Exempel. Denne Uforglemmelige fik engang at vide, at der ikke langt fra Potsdam var opslaget et Skandskriftimod ham, men saa høit, at ikkun saa kunde læse det. Han befoel derpaa, at man skulde flytte Pasquillen længer ned, paa det den kunde læses af alle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Kiøbenhavn, den 5 Februarii. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
29 Januarii, 3 1/4 Kulde. S. V. 1 1/2 Varme. Febr. N. W. J Tallotteriets 342de Trækning i Wandsbeck den 1ste Februarii udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge fra den 27de Jan. til den 3die Febr. ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 16 Par. Fødte Drenge 21. Piger 21. Tilsammen fødte 42. Døde Mænd 8. Qvinder 11. Drenge 11. Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Brystsyge 5. Druknet 1. Dødfød 1. Forraadnelses=Feber 3. Hidsig Feber 1. Kopper 2. Kræft 2. Moersyge 1. Mæslinger 1. Skarlagens Feber 1. Skudt sig selv 1. Slag 4. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 2. Uangivne Svagheder 3. Vattersot 3. Tilsammen døde 36. Altsaa 6 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Fouteral-Calendere for Aaret 1787, hvorudi findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpynts=Moder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. Sammesteds er i Commission given: Die lustigen Weiber zu Windsor, ein Luftspil von Shakespear mit zwolf Kupsern von Chodoviecky 2 Mk. 8 s., ohne Kupfern 24 s. Betragtning over Vornedskabet og Følgerne af dets Ophævelse ved Anders Gamborg, Professor i Philosophien, har forladt Pressen, og faaes tilkiøbs hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret for 12 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
Godt Maculatur=Papiir kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-05
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongelige Octroierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved: at Onsdagen den 18de April, förstkommende, bliver udi Compagniets Huus holden Auction over endeel Ostindiske og Chinesiske Vahre, i Folge de udstædte Speciel-Carger, ligesaa bliver til samme Tid og Sted bortsolgt endeel fra diverse Auctioner overblevne efterstaaende og uindfriede Chinesiske og Ostindiske Vahre, hvilke 14 Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuse, kan tages i Öiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Kiøbenhavns No. Aar. until dost-Tidender. rium. til Fredagen, den 9 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Par. Høyfner. De Lissabon, den 2 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Den 23de December f. A. kom det Portugisiske Krigsskib la Juda hertil fra Brasilien, og medbragte forrige Aars Jndkomster af vore Eiendomme der, nemlig 1 Million Crusader i Guld for Hoffet, 4 Millioner for Handelen, og halvanden Million i Diamanter, iblant hvilke er een, som veier over 50 Karat. Desforuden er endnu kommen en anseelig Sum Piastre med, hvis egentlige Størrelse dog sielden bliver bekiendt, at man ikke skal faae nogen nøie Kundskab om den Snighandel, som føres imellem de Spanske og Portugisiske Establissementer i Amerika.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Vi have paa nogle Uger havt meget stormende Veir, som foraarsager megen Søeskade. Natten imellem den 23de og 24de December ere i en saadan flyvende Storm mange Mennesker forulykkede. Jblant andre er et Fartøi kantret med 17 Mennesker, af hvilke ingen blev reddet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Malta, den 2 Januarii. Efterretningerne fra Ægypten ere meget critiske for Handelen. Bomuld- og Riishøsten er slagen ganske feil der, af Mangel paa Arbeidere. Hungersnøden har revet mange Mennesker bort, og Syrien har i sær følet Virkningerne af denne skrækkelige Hiemsøgelse, hvorfor den gamle Storadmiral heller ikke har været synderlig lykkelig med sin Tributindsamling for Porten. – Den Venetianske Flaade er afseilet herfra, men man veed ikke, om den er gaaet til Tunis, eller til Alexandrien, for at observere den Tyrkiske Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Mayland, den 13 Januarii. Tyvepakket i Jtalien, og fornemmelig i Lombardiet, har taget saa stærkt Overhaand, at der er sendt Militaircommandoer ud imod det, af hvilke allerede mange Soldater ere skudte ihiel. Coureren herfra til Turin fandtes nyelig myrdet med 6 Knivstik, og ligesaa fandt man Coureren fra Turin til Nizza. Den sidstes Mordere ere grebne, og levende deelte i fire paa det Sted, hvor de havde begaaet Mordet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Rom, den 16 Januarii. Man udspreder det Rygte, at et vist Hof sætter stærkt an paa Paven, at han skal lade udgaae en Bulle til Storhertugen af Toscana, og der erklære den bekiendte Synode, som er holden i Pistoja, for død og kraftesløs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Jmidlertid har Storhertugen dog ikke endnu fundet for godt at gjøre denne Syndes Beslutninger bekiendte. Paa nogle Dage circulerer her et uden Censurens Bevilling trykt Brev fra en Jtaliensk Geistlig til den Toscanske Bi For skop i Pistoja og Prato, hvilket giør stor Opsigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
vist siger man, at Paven, saa snart Storhertugen lader giøre Synodens Beslutninger bekiendte, vil nedsætte en Kongregation af 3 Cardinaler, for at undersøge disse Beslutninger, som i det mindste neppe ville være gunstige for vor Curies Jndkomster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
London, den 19 Januarii. Af de Delinqventer, som sidde paa Livet, ere atter 34 blevne benaadede, men de skulle med til Botany Bay. Denne Expedition, naar den betragtes ret, er noget langt ædlere, end en blot Forviisning for Misdædere. Den er eet af de menneskekierligste Foretagender. Paa alle Øerne i Sydsøen gives ingen andre fireføddede Dyr, end Sviin, Hunde og Rotter, saa kiender man heller ikke der nogen af vore Kornsorter, fordi Menneskene leve allene af Brødfrugttræet og af Cocusnødder. Da derfor Omiah i Engelland saae den første Hest, havde han intet Navn til den, men kaldte den et stort Sviin, som bærer Mennesker, en Koe kaldte han et stort Sviin, som giver Melk. Men ved de mange Dyr= og Frøearter af alle Slags, som nu gaae bort med denne Colonie, vil den sydlige Deel af den nye Verden faae en stor Fuldkommenhed, og vore Skibe, som herefter gaae til den Himmelegn, kunne der finde friske Levnetsmidler i største Overflødighed, efterdi hele Syd-Wallis endnu er et Jomfrueland, som, saa længe Verden har staaet, ikke er blevet berørt af nogen Ploug, Harve eller noget andet Jnstrument.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Paa nogle Dage har man udspredt et Rygte, som skal være kommet over til os fra Paris, og i Følge hvilket 3000 Mand Engelske Tropper fra Bengalen, understøttede af nogle Sipois, skulde have erholdet en fuldkommen Seier over nogle Asiatiske Prindser, og have bemægtiget sig store Rigdomme ved deres Plyndringer. Men, da vi ikke have hørt det ringeste umiddelbar herom, da vi, saa vidt man veed, ikke staae i Fiendskab med nogen Asiatisk Prinds, saa har man største Aarsag til at drage denne Parisiske Efterretning i Tvivl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Efter de nyeste Beretninger fra Nyeport, har Congressen nu ogsaa ladet præge nye Sølv- og Guldmynter. De af Guld føre Præget af en Øen, og ere af dobbelt Fod, til 246 og til 123 Grain.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
J et nyelig indløbet Brev fra Philladelphia siges, at den aarlige Udførsel derfra af Tobak beløber sig til 90000 Fade, som anslaaes til 800000 Pd. Sterl. Her i er ikke Skibs fragten indbefattet, der heller ikke er nær saa betydelig nu som forhen, efterdi man ikke nu altid behøver at bruge Amerikanske Fartøier til Udskibningen. Forrige Aars Udførsel af Korn, Riis Indigo, Beeg, Tiære, Bygningstømmer, Fade, Master, Heste, Pelsværker, Jern, Tran, saltet Fisk, Potaske og andre Varer, regnes paa 1 Million 200000 Pd. Sterl., saa at hele Udførselen beløb sig til 2 Millioner. Men med alt dette, seer det dog overalt fattigt ud i de Amerikanske Friestater, og som en Hovedaarsag hertil anføres den stærke Begierlighed efter og den store Jndførsel af fremmede Varer, 30 til 40000 Mennesker skulle i 6 paa 7de Aar have begivet sig bort fra Kysten til Vesten, og sat sig ned ved Bredderne af Ohiofloden. Jndianerne see meget skiævt hertil; men, da hine ere saa talrige, kunne de ikke giøre dem nogen synderlig Skade, og Jndbyggerne paa Kysten love sig, at de ved disse vestlige Colonister med Tiden skulle sættes i Sikkerhed imod alle Fiendtligheder af Jndianerne. – J ovenmeldte Brev forestilles ellers Uroelighederne i Nye=Engelland, i Connecticut og Nyehamphire som intet betydende og ganske locale, saa at de øvrige Stater intet have at giøre dermed Papiirpengenes ringe Værdie kommer deraf, at der sendes saa megen klingende Mynt bort for Europæiske Varer og til at betale Europæisk Gield. Jmidlertid yttrer denne Pengemangel sig just ikke saare stærkt i de sydlige Stater, J Pensylvanien, Virginien og Carolina staaer det ogsaa meget vel til med Rettens Haandhævelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Paris, den 22 Januarii. Da her nyelig blev opført en Opera, hvori en Konge beklager sig, at hans Riges Financer ere i slet Orden, raabte En fra Parterret: II faut assembler les Notables (man maa lade Rigets Fornemste komme sammen).Der siges, at de Franske Munkes Antal skal betydelig formindskes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Wien, den 24 Januarii. Da Keiseren nyelig i Hofborgen mødte en Hofraad, som bar en temmelig stor Pakke Documenter under Armen, sagde han: "Det er tungt, som De har at bære, trak derpaa nogle Ark Papiir op af Lommen, og blev ved: "Men seer De, det, jeg her bærer i Lommen, er tungere, end Deres under Armen, thi i disse 4 Ark findes svare Synder af 12 utroe Betiente." Man troer derfor, at der med det første vil gaae vigtige Ting for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Med Hovedleiren ved Jglau er det nu ganske gaaet ind igien, og dem, som have Jorder der, er befalet at saae Sommersæd. Saa ere og alle Festins, som Keiseren og adskillige Fyrster her havde beredt sig paa afsagte, saa at de Sicilianske Majestæter vel neppe komme hertil. Et Skrift, som forsvarer Ophævelsen af de Geistliges ugifte Stand, og blev overleveret Keiseren, har Hs. Majestæt ganske forkastet, og derhos forbudet at komme frem med mere over denne Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
München, den 24 Januarii. De Jlluminatte forfølges alt endnu. Nyelig blev den Landshutske Regieringsraad T., fordi han var mistænkt for Jlluminatismus, uden Naade afsat, og maatte paa 8 Dage rømme München og Landshut for bestandig. Hans Anklager skal have hans Løn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Haag, den 27 Januarii. Generalstaterne have i Tirsdags, den 23de hujus, uformodentlig besluttet, at aabne et Laan paa halvtredie Million Gylden ved et Lotterie, som skal bestaae af 5000 Lodder, hvert til 500 Gylden. Jndskrivningen begynder allerede den 5te Februarii, og til den 10de Martii maae Pengene leveres. Gevinsterne eller Capitalerne i dette Lotterie, som udbetales i Statsobligationer, ere 1 paa 25000 Gylden, 1 paa 15000, 1 paa 10000, 2 paa 5000, 5 paa 2000, 90 paa 1000, 100 paa 700, 1200 paa 600, og 3600 paa 500 Gylden. Man kan altsaa vinde, og ikke tabe. Renterne af disse Obligationer betales med 3 Procent netto, eller med 4 Procent, mod Afdrag af hver hundrede Penge. Jnteressenterne kunne ogsaa forholdsmæssig give gamle Generalitets-Obligationer i Betaling. Dette Lotterie skal trækkes den 8de October i Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Man seer nu en Skrivelse, som Generalstaterne under 29de December have ladet udfærdige til de respective Provindsers Stater, om at blive indtil videre ved at betale Militairet, imedens der endnu raadslaaes over en Krigs etat. Generalstaterne sige i denne Skrivelse: "At de samme Aarsager, som i Aaret 1785 havde hindret dem fra at tilstille de respective Stater nogen ordentlig og overordentlig Krigs eller Militair=Etat, havde ogsaa hindret dem derfra i Aaret 1786, og disse Aarsager vare vel Staterne bekiendte. Statsraadet havde imidlertid bragt en overordentlig Krigsetat for Aaret 1787 i Deres "Høimægtigheders Forsamling, og samme fulgte herved." Efter denne Indgang fornye Generalstaterne deres Erindringer til de Provindser, som ikke endnu have afdraget Solden for de Friecorpser, der bleve hvervede i Anledning af Scheldestriden, forestille og, at Fortificationerne og Magazinerne igien, formedelst Forsømmelse i Andeelenes Betaling, vare komne i Forfald; og slutte deres Skrivelse med følgende Ord: "Vi ønske af Hiertens Grund, at alle Bundsforvandternes Hierter vilde forenes, til at tilsidesætte al Privatinteresse, og fæste Øinene fornemmelig paa at bevare det fælles Fædreneland, og den Union, som nu lykkelig har bestaaet i 200 Aar."J Gaar har Pluraliteten i Staterne af Holland ganske uventet taget den Beslutning: "At overlade Provindsen, Ytrecht til sin Skjebne, og at tage den, samme tilbudne Mediation tilbage." Dette er en meget vigtig Omstændighed; thi det hedder med andre Ord: Staterne af Holland ville nu ikke længer sende nogen Formaningsskrivelser til Arvestadtholderen og til de Stater, som ere forsamlede i Amersford, at de ikke skulle lade noget Militaire marschere imod Stæderne Ytrecht og Wyk by Duurstede. Det hedder ogsaa, at de ikke ville trække nogen Cordon igien, for at komme Staden Ytrecht hastig til Hielp, ifald Stadtholderen efter Staterne af Ytrechts befaling commanderede Militaire imod den. De nye Raadsherrer i Ytrecht ville altsaa ikke lidet forskrækkes over denne Resolution, og det saa meget mere, som Staterne i Amersford paa nye have erklæret: "At de maatte bruge kraftigere Messyrer, for at gjøre Ende paa Ulykken og Anarchiet i Ytrecht og Wyk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
De nye Raadsherrer i Ytrecht have i deres store Pengenød endelig havt den Lykke, at de af en fra Surinam hiemkommen Amsterdammer, ved Navn Staphorst, have faaet et Forskud paa 120000 Gylden, for hvilket de have forskrevet deres Personer og Eiendomme. Det er altsaa ikke noget Stads-, men et Raadsherre Laan, To gamle Jomfruer og en Præst i Harderwyk have foræret de Patriotiske Exerceerbrødre der 2 Kobbertrommer og et Par Kobberpiber. Jomfruerne have betalt Trommerne, og Præsten Piberne. J den Trommeprædiken, Pastoren holdt for Exerceerbrødrene ved Overleveringen, sagde han iblant andet: "Nederlandenes Gud give, at vi Patrioter maae høre slaae Triumph paa disse "Trommer; han give, at vi Patrioter ogsaa maae komme til evig at triumphere hisset, hvor ingen Trommer længer skulle røres, men hvor den treenige Gud evig skal ophøies med et himmelsk Hallelah.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Berlin, den 30 Januarii. J en Forsamling, som Videnskabernes Academie holdt den 25de hujus, til høitidelig Erindring af dets Stifter Høistsal. Kongen, forelæste Cabinetsminister Græve von Herberg en Memoire, hvori han bekiendtgjorde de særdeles store Velgierninger, den afdøde Monark i sit sidste Leveaar har anvendt paa sit Rige, og som beløbe sig til over 3 Millioner Rdlr. - J denne Forsamling foreslog ogsaa Prof. Bode, at indføre, til Erindring af den udødelige Konge, et nyt Stiernebillede, under Navn af: Frederiks Ære. Han formerede dette Sternebillede af adskillige Stierner, som ere imellem Cassiopeja og Pegasus, men endnu ikke ere indsluttede i noget billede, og hvis Antal han ved egen Jagttagelse betydelig har forøget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Fra det Brandenborgske, den 30 Januarii. Høistsal. Kongen, der, som bekiendt, spillede mesterlig paa Fløite, har, iblant andre Musicalier, efterladt mange Stykker af egen Composition for bemeldte Jnstrument; og man haaber, at disse ogsaa skulle vorde trykte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
Kiøbenhavn, den 9 Februarii. J Tallotteriets 400de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Numere: J. Den Kongel. Hof- og Stats-Calender kan nu bekom Post mes i det Kongel. Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Al., og med Omslag 4 Mk. 4 s.; tillige kan og bekommes Forordningerne for Aaret 1786, for 5 Mk. 4 sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
J det Kongel. Bogtrykkerie hos Hopffner er i Commission at faae for 5 Mk.: Pandora, oder Kalender des Luxus und der Moden, für 1787, med 12 Maanedskobbere, som forestille adskillige Nationers Klædedragt, og med et illumineret Charte over Naturrigets forskiellige Brug til Klæder for Menneskene paa forskiellige Steder af Jorden. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions-Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s. Ere ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden, og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-02-09
J Gaarden No. 36 i Skindergaden er et Bagværelse til Leie at bekomme.