Berlingske Tidende, 1836-05-17
Med Hensyn til at Oppebørselsomkostningerne ved Told- og Consumtionsvæsenet i Committeens Betænkning betegnes som uforholdsmæssigt høie, bemærkedes, at de i de sidste 6 Aar have varieret fra 15 1/2 til 1679. Procent af Jntradernes brutto Beløb i hele Kongeriget. At Kjøbenhavn ved denne Beregning maa medtages, ligger deri, at ved dette Toldsted fortoldes en meget betydelig Deel af de Varer, som forbruges paa andre Steder i Riget. Med Hensyn til den Anførsel af flere af de Deputerede, at den danske Fabrikvirksomhed, ikke har meget at betyde, og ikke afkaster nogen Fordeel for Nationaloconomien, der kan komme i Betragtning ved Siden af Byrden for Undersaatterne og Tabet for Statskassen, bemærkede den Tilforordnede fremdeles, at den indenlandske Fabrikvirsomhed især ved Siden af den til samme sig støttende Jndustrivirksomhed er af større Betydning end af Mange antages. Som oplysende Exempler anførte den Tilforordnede, at det af de til General-Toldkammeret og Commerce-Collegiet indkommende aarlige Tabeller fremlyser, at 26 Naalemagere i de forskjellige Kjøbstæder have fabrikeret circa 26000 Pd. Knappenaale, hvis Værdi øverstiger det fra Udlandet indforskrevne Materiales Værdi med circa 25000 Rbd. J 64 Tobaks fabriker tilvirkes aarligen noget over 2,000000 Pd. fabrikeret Tobak, hvis Værdi overstiger Bladenes med J de privili200,000 Rbd. gerede Bomuldstøifabriker tilvirkes i de senere Aar circa 8000,000 Alen, hvorved indvindes for Landet omtrent 160,000 Rbd., uden at tage Hensyn til det meget betydelige Qvantum af lignende Varer, som tilvirkes ved den udbredte Huusflid. De 245,000 Alen Klæde, som i Aaret 1834 er tilvirket i de forskjellige danske Klædefabriker, udviser som Kapitairente og Arbeidsfortjeneste for Landet, circa 200,000 Rbd. Et i flere Henseender interessant Moment i den danske Fabrikvirksomhed frembyder Holmegaards Glasværk, som i Aaret 1835 tilvirkede henved 400,000 Boutellier og ved den seneste Udvidelse antages aarligen at kunne levere circa 6000,000 Boutellier. Da de fremmede Materialier ikke kunne antages at have en synderlig høiere Værdi end 1000 Rbd., og de indenlandske ikkun bestaae i Glasskaar og Aske, der uden Anvendelse i Glasværket neppe vilde være komne til Kapital-Anvendelse for Landet, kunne saaledes efter Fabrikens sidstnævnte udvidede Virksomhed omtrent 34000 Rbd. aarligen ansees at indvindes for Landet. Herefter kan alene ved disse 5 Fabrikations rene omtrent 760,000 Rbd. ansees som aarligen indvundet Kapitairente og Arbeidsfortjeneste for Landet. Naar det bemærkedes, at HolmegaardsGlasværk i flere Henseender danner et interessant Moment i den danske Fabrikvirsomhed, da sigtedes derved til tvende andre Forhold ved denne Fabrik. For det Første viser den, hvorledes Fabriker ogsaa kunne indvirke paa andre Næringsveies og navnlig Landboens Fortjeneste, idet at af ovennævnte 34000 Rbd., efter en den Tilforordnede meddeelt detailleret Beregning, tilflyde 17000 Rbd. den omkringboende Landalmue, som Arbeidslon ved Tørveskiær, og Torvenssamt Materialers og Fabrikaters Transport, ligesom for Jndsamling af Aske, hvorhos det desuden maa bemærkes, at et betydeligt Qvantum Torv, der kan ansees at æqvivalere circa 4000 Favne Brænde, og som ellers vilde have været afsætteligt for Eieren, er for denne gjort frugtbringende. Dernæst afgiver den a Beviis for, hvor hastigt hensigtsmæssige Fabrikanlæg, som i deres første Fremkomst, kunne behøve en beskyttende Toldafgift, altsaa en Fordyrelse af det indenlanske Consumtibil, undertiden kunne ved deres egen udvidede Bedrift ophæve den Byrde for Jndvaanerne, som fremstaaer af den ved Toldafgiften fordyrede Priis paa et saadant Consumtibil. J 1825 efter Toldforhøielsen var Prisen paa norske Boutellier 10 Rbd. pr. 100. Stkr. Den staaer nu i 6 Rbd. for hamrede Boutellier, leverede i Partier frit i Kjøbenhavn, som skal være lige med om ikke lavere end den Priis, hvori de lignende Boutellier staae i Christiania. Mecanicus Gamst bemærkede, at naar det theoretiske Princip, som af Committeen var blevet opstillet, og som af saa mange Medlemmer med megen Jver var blevet forsvaret, ogsaa i Praxis skulde blive fulgt, vilde dette sikkert være til Glæde for de Nationer, som ikke alene følge det modsatte, men endog ved Udførselspræmier søge at lokke Andre til at kjøbe deres Producter. J et saa lille Land, som vort, vilde det bevirke, at den i de senere Aar tiltagende Jndustri derved vilde ophøre, og den Næringsløshed, hvorover der allerede nu klages, endnu blive langt større. Men om man nu end maatte indrømme Rigtigheden af det nyere Princip, vilde dette dog kun kunne skee under den Betingelse, at det blev almeengjeldende. Saalænge derimod andre Lande følge et modsat System, vilde vi, ved at være de første, der antage det, ikkun til vor egen Skade opfylde, hvad Andre ønskede. Derkan endelig ei være Spørgsmaal om, at jo Finantserne trænge til alle de Jndkomster, der kunne tilflyde dem. Efter det Foranførte fremstillede han derfor det Amendement til Committeens Betænkning: at passende Beskyttelselsestold for den danske Jndustri-Virksomhed maa vedblive, saalænge andre Lande vedblive paa lignende Maade at yde deres indenlandske Jndustri Beskyttelse ved Toldafgift, Udførselspræmie eller paa anden Maade.