JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-10
AVERTISSEMENTS. Da flere af de mindre og større Landmænd, ønske at forbedre deres Qvæg-Besætning med jydske og angelske Køer, agter jeg i Forening med en meget erfaren Qvæghandler i Fyen, at gjøre en Reise i Foraaret til Jylland, og Angeln for at gjøre Jndkjøb af Qvæg Da vi imidlertid ønske, nogenlunde at kunne vide hvormange Stykker vi maatte kunde afsætte af jydske og angelske Kreature, anmoder jeg alle større og mindre Landmænd og andre Beboere af Stiftet, inden denne Maaneds Udgang, at opgive mig hvormange og af hvilken Alder de ønske Kreaturene. Prisen hvortil og under hvilke Betingelser disse Kreature kan leveres her i Foraaret, haaber jeg ved Forsamlingen af Landmænd paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing Løverdagen den 22de Februar, at kunde opgive Jeg ønsker og haaber at kunde tilfreds stille Enhvers billige Fordringer til mig og min Deeltager i denne Entreprise, ligesom jeg ogsaa haaber at blive understøttet af de, som indsee det Gavnlige for Landbruget om en saadan Handel kunde blive etableret til giensidig Fordeel. Prindseholm den 9de Februar 1845. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-10
Undertegnede, der nylig er ankommen fra Kjøbenhavn, anbefaler sig med Dameskrædersyening og Alt til Modepynt henhørende samt med at vaske og opsætte Kapper. Og haaber jeg ved prober og reel Behandling at tilfredsstille Enhver, som maatte forunde mig deres Søgning. Nykjøbing den 10de Februar 1845. Madame D. Friis, boende i Hattemager Meisners Sted i store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-10
En Karl som har lært eller har Lyst til at lære Smedeprofessionen, kan faae Condition strax eller til 1ste Mai d. A. hos Smeden ved Eiegod, At Kjøbmand Jacob Jensen Kramer her i Byen, har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling bekjendtgjøres herved – samt at en Skiftesamling afholdes paa mit Contoir Mandagen den 3die Marts dette Aar Formiddag Kl. 12, for at gjøre de fornødne foreløbige Bestemmelser og at vedtage Vilkaarene for Realisationen af Boets Eiendele. Almindelige Skiftesamlinger i Boet blive afholdte den forste Fredag i hver Maaned paa samme Sted og ved samme Klokkeslet. Nykjøbing den 8de Februar 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-10
Auctioner. Formedelst Salget af sin Eiendom, lader Hr. C. Rasmussen paa Wiesegaarden i Uttersløv Sogn ved offentlig Auction som afholdes Onsdagen den 26de d. M. Formiddag Kl. 11 bortsælge: Heste, Køer, Qvier, Kalve, Sviin, Nogne, Plouge, Harver, Seletøier, Meieriredskaber, Folkesenge, Huggeredskaber, Hestedækkener, Kornsække, nogle Meubler m.m. Credit gives til Mikkelsdag d. A. Nakskov den 6te Februar 1845. Hammerich
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-10
At den til den 19de ds. berammede Auction over det Boet efter afdøde Hans Nielsen Skafte og Kone i Sandby tilhørende Løsøre, er udsat indtil videre, bekjendtgjøres herved, Nakskov den 6te Februar 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-10
Jfølge passeret Forlig og Udlæg bliver, efter Udlægshaverens Reqvisition, den Kjøbmand Jacob Jensen Kramer tilhørende i denne Kjøbstads Slotsgade under No 5 a 6 beliggende Gaard med iværende Brænderi og tilhørende Jordlod No 9 paa Kjøbstadens Mark, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen heri Byen Mandagene den 3die, 17de og 31te Marts dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11. Gaarden, som er fortrinlig beliggende for Handel, bestaaer af 12 Fag 2 Etages Forhuus, 46 Fag 1 Etages Sidehuus, 12 Fag 1 Etages grundmuret Baghuus, og har en rummelig Gaardsplads samt Tømmerplads og overflødig Vand til Brænderiets Drivt. Jordlodden er vel dyrket og indeholder circa 10 Tdr. Land. Conditionerne og øvrige Documenter Eiendommen vedkommende, ere 8 Dage før første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende, overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817. Nykjøbing den 6te Februar 1845. Møller Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Falsters Lolland Febr. Tidende. Stift. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. er Torsdagen den 15. Februar. No 19.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Hvad bør vi gjøre for at ophjælpe Qvægavlen i vort Stift, Gud give, enhver Jordbruger paa Lolland og Falster vilde forandre denne Sætning, at han ret alvorlig vilde opkaste sig det Spørgsmaal, hvad bør jeg gjøre, for at forbedre min Qvægalv, Da havde vi vundet meget, og skulde vi snart blive færdig med det Spørgsmaal, hvad skulle, kunne og ville vi gjøre i vort landoeconomiske Selskab til dette Øiemeds Fremme. Opgaven er at vække en almindelig levende Jnteresse hos Fleertallet af vore Jordbrugere, der snart vil lede til en energisk Virken i denne Retning. Jeg vil i Dag prøve efter Evne at besvare disse Spørgsmaal og dertil vælge Pressen, som den Vei, jeg troer, vi bør gaae, for ikke, som hidtil, ofte at røre op i vore egne personlige og private Forhold, men for at omtale og behandle Gjenstande, der have almindelig Jnteresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Den udmærkede Modtagelse, som Kunstnerinden, Jfr. Zrza fandt ved sin Aftenunderholdning d. 9 ds. hos det talrige Publicum ved sin Jndtrædelse, og det vedvarende bifald, hvormed man tog Afskeed med hende, da hun efter Tæppets Fald fremkaldtes, maa have overbeviist hende om, hvor vel man mindes de Nydelser, hendes Talent har bidraget til at forskaffe os, men i den Tilfredshed, der ideligt og lydeligt yttrede sig under hendes Sang, vil hun tillige see et Vidnesbyrd om, at man endnu veed at paaskjønne hendes Talent. Og denne Paaskjønnelse er ogsaa naturlig; thi Jfr. Zrza er endnu i Besiddelse af en kraftig, dannet og i de høie Toner behagelig Stemme, hvad der især tydeligt viste sig i den første henrivende Romance i Ungdom og Galskab. Hendes vedligeholdte Kunstfærdighed maa man virkelig beundre, og efter at have hørt hende, have sikkert Mange med os beklaget at erfare af den af Md. Nielsen fremsagte hjertelige Prolog, at denne hendes Sang tillige var hendes Svanesang paa Scenen. Hun kunde sandelig være Theatret til megen Nytte, deels ved at doublere Partier og deels ved at udføre enkelte passende ældre Roller, forudsat at hun vilde opgive Kravet. paa at være første Sangerinde. Hendes Spil var derhos paafaldende livligere og friere, end man tidligere har seet det. En Tak, som vi endnu skylde at yttre Jfr. Zrza, gjælder det valgte Syngestykke, som hun gav os Leilighed til atter at høre. Musiken til Ungdom og Galskab, skjøndt henved fyrgetyve Aar gammel, er endnu som ny; den er en sand genial Composition, sprudlende af Liv og Lune, der, som det ogsaa viste sig, altid maa stærkt tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Ved den i de sidste Dage indtraadte Frost, hedder det fra Helsingør af 10de dennes, var Sundet alt igaar Morges tillagt med tynd Jis, saa langt Øiet kunde række, idag er Jsen saa stærk, at Fiskerne have fjernet sig paa samme langt fra Land, men midtsunds er tildeels aabent Vande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Det Ussingske Andragende om Statseenheden, bliver nu ogsaa, som man seer af de tydske Blade, en Gjenstand for det badenske Kammers Forhandlinger. Fædrelandet indeholder Følgende: Hs. Maj.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Kongen har, efter dertil fra Hof- og Stadsretten given Anledning, resolveret, at den ved nysnævnte Ret efter Cancelliets Ordre imod dette Blads tidligere Redacteur, Hr. Ploug, anlagte Pressesag, i Anledning af Publicationen af Extracten af den slesvigske Forenings Generalforsamlingsprotocol skal bortfalde. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Befordringer og Afgang. Cand. theol. J. J. H. Wegener er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Halsted, og Aunede Menigheder paa Lolland; Cand. theol. C. F. Wahl til Vicepastor for Uldbjerg og Lynderup Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. L. R. Tuxen til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Stubbekjøbing, og Jnspecteur ved Grevskabet Hardenberg Reventlow Exam. jur H. Dons til Medlem af Tiende-Commissionen paa Lolland, Under 5te d. M. har Hs. Maj. allernaadigst tilladt Justitsraad Wilhelm at fratræde Forretningerne som Tiende Commissair paa Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. At det store Raad i Canton Bern har antaget den foreslaaede Jnstruction for Gesandt skabet ved Forbundsdagen, nemlig at virke til at Jesuiterne bortfjernes fra Schweizerforbundets Gebeet, er allerede før omtalt; et Tillæg, nemlig: at en slig Forbundsbeslutning ufortøvet bør iværksættes, blev ikke bifaldet af Raadet, hvorimod to andre Propositioner antoges uden Modsigelse. Den ene indeholdt den Bestemmelse, at hiin Beslutning bliver at anvende paa alle Jesuiter, under hvilken anden Form de end maatte optræde; den anden angik en Erklæring til de catholske Cantoner om at man fremdeles vilde respectere den catholske Religion og ikke agtede at tilføie samme nogen Ulempe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Frankrig. Forholdet imellem de conservative Deputerede og Oppositionspartiet bliver meere og mere fjendtlig. Ligesom de Første nylig har holdt en Forsamling, hvori de gave hverandre et Løfte om at holde sammen, saaledes har ogsaa de Sidste havt et Møde under Forsæde af Odilon Barrot, hvori de besluttede at lade Navnene paa de 213 Deputerede, der stemmede for en Godtgjørelse til Pritchard, aftrykke paa store Placater og forsende disse til alle Communer i Frankrig. Et snildt, skjønt ikke just smukt, Middel til at gjøre deres Modstandere forhadte. J Paris circulerer iøvrigt følgende bon mot af Thiers: Da Een af de conservative Deputerede med et straalende Ansigt yttrede, at Ministeriet endnu ikke var skakmat skal han have svaret: Nei, men det er par, og da dette Udtryk, som Skakspillende bekjendt, betegner den Stilling, hvori Kongen vel ikke er falden, men saaledes indsluttet, at han ikke kan røre sig, menes samme ret træffende at betegne Ministeriets Forfatning for Øieblikket. Jmidlertid er der dog een Omstændighed, som gjør det sandsynligt, at det er Guizots Hensigt ikke at afgaae, men, hvis det skulde komme til det Yderste, opløse Kammeret; istedetfor den afgaaede Minister for Underviisningen Villemain er nemlig Grev Salvandy indtraadt i Ministeriet i samme Function, hvilket neppe vilde være skeet, hvis Dannelsen af et nyt Ministerium var besluttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Tydskland. J et Skrift af Bauer, Tydskland under den franske Revolution, yttrer Forfatteren Følgende om Tilstanden i Mecklenborg: Efter Lovene var Godseieren berettiget til at disponere efter Godtbefindende over sine livegne Gods Undersaatter, deres Marker o. s. v. som over sin Eiendom; det stod ham frit at nedlægge Bøndergaarde og at flytte Bønderne, at indlemme deres Marker under Hovedgaardens og at anbringe dem selv andensteds med eller uden Jord efter egen Leilighed. De Adeliges Ødelæggelseskrig mod Gods Undersaatterne var formelig legitimeret og fra 1755 til Slutningen af 1782 vare 49 Landsbyer paa denne Maade lagt øde, Kjøbstæderne paa deres Side sørgede ikke mindre for, at Krigen af Alle og imod Alle i hiint Privilegiernes Land blev almindelig og fuldstændig: de saakaldte forreste Stæder Parchim, Gustrow og Neubrandenburg paastode at have væsentlige Rettigheder fremfor de andre Kjøbstæder; Rostock laae i Krig med hele Landet og betragtede de øvrige Mecklenborgere som Fremmede og i de enkelte Byer laae igjen Laugene i Strid snart med hinanden indbyrdes og snart med Raadet." Da de gamle Love, siger Referenten, endnu ere i Kraft, saa er ovenstaaende Skildring af Fortiden endnu et billede af Mecklenborgs Nutid, dog vel modificeret og formildet ved Tidsaanden og Civilisationen, hvis Jndflydelse ingen Classe eller Corporation kan unddrage sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Cölner-Tidenden indeholder en Skrivelse fra det Hannoverske, hvis Forfatter gjør sig lystig over Ridder=Academiet i Lüneborg og den Visitats af samme, der nylig har fundet Sted. Allerede 8 Dage iforveien - hedder det – afgik Kjøkkenvognen til Hamborg for at hente de nødvendige Delicatesser og efter Regningerne koste Spise- og Drikkevare over 1000 Rdlr., medens Omkostningerne til Diæter og Reisepenge beløbe sig til 470 Rdlr. Og hvortil disse kostbare Tilberedelser, til at visitere en Skole, som har 8 Lærere, men kun 16 Disciple, skjøndt den engang havde 250, medens det borgerlige Gymnasium, sammesteds med et lige Antal af Lærere har over 250 Elever. Ridder=Academiet er siden 1813 indskrænket til Adelige, som der opdrages uden Betaling, men de derværende Ynglinge ere hverken Heelt eller Halvt, da de ville være Studenter, men dog egentlig kun ere Skolarer. De fleste Adelige, som ikke høre til Ultraerne, og vide, hvad Aandsdannelse duer til, seende derfor deres Sønner til Borgerskolen i Lüneborg. Disse Facta have bragt Lüneborgerne paa den Tanke, at det vilde være tjenligt, hvis Regjeringen fulgte Kongen af Preussens Exempel, der aabnede Ridder=Academiet i Brandenborg ogsaa for unge Mennesker af borgerlig Stand, og saaledes opfyldte Stipulationerne i den vestphalske Fred, der gave alle Landets Beboere Adgang til de seculariserede Klostere og Stiftelser, hvilket dog ingen tydsk Stat bragte i Udførelse, for Preussen, som ovenmeldt, gjorde Begyndelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
England. Den 4de Febr. aabnedes Parlamentet af Dronningen personlig. J sin Tale omtalte hun først Landets heldige Tilstand og berørte dernæst de Besøg, som hun i det afvigte Aar havde havt, først af Keiseren af Rusland, siden af de Franskes Konge, hvilke, som hun haabede, vilde tjene til at befæste den gode Forstaaelse imellen England og disse Magter. Angaaende Besøget af den franske Konge sagde hun, at dette isærdeleshed havde været hende glædeligt, fordi der i Forveien, havde fundet Forhandlinger Sted, der muligt kunde have forstyrret den gode Forstaaelse imellem begge Lande, hvilken hun ansaae som vigtig for begge Landes Vel og at hun med stor Glæde havde bemærket, hvorledes de Følelser, som alle Classer i England havde lagt for Dagen ved Kongens Besøg, ganske stemmede med hendes egne. Dronningen gik derpaa over til at omtale Jrland, over hvis forbedrede Tilstand man ogsaa havde Aarsag at glæde sig og sagde til Slutning: "Den bill, som for nogle Aar siden bestemte en Jndkomstskat, for at dække Deficitet i Statens Huusholdning, vil snart være ude af Kraft. Jeg overlader det nu til Deres Viisdom at afgjøre, om det ikke maatte være hensigtsmæssigt at forlænge dens Virksomhed og derved tilveiebringe Midler til at sørge for Statens Tieneste og tillige bevirke en Nedsættelse i andre Skatter og Afgifter."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet under 1ste de har beordret Action anlagt imod Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af det i bemeldte Blads 25 for Torsdagen den 30te f. M. indførte Digt: "Til de jydske Stænder 1844, de bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 24de September 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli, den 3die Februar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Huusblas, Punsch-Extract, Lucca-Olie og Brystsukker faaes hos C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Friske Blodigler faaes hos Nykjøbing d. 13 Febr. 1845. C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Da flere af de mindre og større Landmænd ønske at forbedre deres Qvæg-Besætning med jydske og angelske Køer, agter jeg i Forening med en meget erfaren Qvæghandler i Fyen, at gjøre en Reise i Foraaret til Jylland, og Angeln for at gjøre Jndkjøb af Qvæg Da vi imidlertid ønske nogenlunde at kunne vide hvormange Stykker vi maatte kunde afsætte af jydske og angelske Kreature, anmoder jeg alle større og mindre Landmænd og andre Beboere af Stiftet, inden denne Maaneds Udgang, at opgive mig hvormange og af hvilken Alder de ønske Kreaturene. Prisen hvortil og er. under hvilke betingelser disse Kreature kan leveres her i Foraaret, haaber jeg ved Forsamlingen af Landmænd paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing Løverdagen den 22de Februar, at kunde opgive Jeg ønsker og haaber at kunne tilfredsstille Enhvers billige Fordringer til mig og min Deeltager i denne Entreprise, ligesom jeg ogsaa haaber at blive understøttet af dem, som indsee det Gavnlige for Landbruget om en saadan Handel kunde blive etableret til gjensidig Fordeel. Prindseholm den 9de Februar 1845. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Undertegnede, der nylig er ankommen fra Kjøbenhavn, anbefaler sig med Dameskrædersyening og Alt til Modepynt henhørende amt med at vaske og opsætte Kapper. Og haaber jeg ved prober og reel Behandling at tilfredsstille Enhver, som maatte forunde mig deres Søgning. Nykjøbing den 10de Februar 1845. Madame D. Friis, boende i Hattemager Meisners Sted i store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
En Karl, som har lært eller har Lyst til at lære Smedeprofessionen, kan faae Condition strax eller til 1ste Mai d. A. hos Smeden ved Eiegod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Auctioner. Ifølge passeret Forlig og Udlæg bliver, efter Udlægshaverens Reqvisition, den Kjøbmand Jacob Jensen Kramer tilhørende i denne Kjøbstads Slotsgade under No 5 6 beliggende Gaard med iværende Brænderi og tilhørende Jordlod, No 9 paa Kjøbstadens Mark, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen heri Byen Mandagene den 3die, 17de og 31te Marts dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11. Gaarden, som er fortrinlig beliggende for Handel, bestaaer af 12 Fag 2 Etages Forhuus, 46 Fag 1 Etages Sidehuus, 13 Fag 1 Etages grundmuret Baghuus, og har en rummelig Gaardsplads samt Tømmerplads og overflødig Vand til Brænderiets Drivt. Jordlodden er vel dyrket og indeholder circa 10 Tdr. Land. Conditionerne og øvrige Documenter Eiendommen vedkommende, ere 8 Dage før første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende, overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817. Nykjøbing den 6te Februar 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Fredagen den 21de Febr. d. A. om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Bangsebro Skov, over et Parti Bøge=Favnebrænde og Udhugst Brænde m. m. Mødet til Auctionen er hos Tilsynsmanden ved samme Skov. Nykjøbing den 14de Januar 1845. Pontoppidan Favnebrænde m.v. Førstkommende Tirsdag den 18de dennes holdes Auction paa Nagelstie Skov i Nærheden af Sundbye, over endeel opslaaet Bøge=Favnebrænde No. 2 samt noget Knude brænde og nogle Bøgetræer paa Roden foruden endeel Bøgetoppe m. m. Mødestedet er ved Slettebjerg om Formiddagen Kl. 10 1/2. Sundbye den 12te Februar 1845. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Fredagen den 21de dennes bliver ifølge Begjæring, af Garvermester Sørensen ved Auction, der afholdes i Restaurateur Jacobsens Locale, bortsolgt et Parti nyt og ved contioneret Læder, saasom Saalelæder, Bindsaalelæder, Platlæder, Smuurtlæder, samt brune og sorte Kalveskind, imod Credit til Michelsdag d. A. Stubbekjøbings Byfoged-Contoir den 11te Februar 1845. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-13
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 20 Løverdagen den 15. Februar. Efter, saavidt Leiligheden tillader, at have viist, hvad vi bør gjøre, for at forbedre vore Græsgange og skaffe den tilstrækkelige og kraftige Vinterfodring, tilveie, gaaer jeg over til det, der i Grunden har fremkaldt denne lille Afhandling, nemlig: Vor Qvægavls Forbedring igjennem Racernes Forædling. Først og fremmest bør vi vistnok være betænkte paa at byde Kreaturerne en bedre og rigeligere Græsgang om Sommeren, eller ogsaa tilveiebringe andre Fodringsmaterialer, der kunne træde istedetfor Græsgangene paa Markerne. Paa Tydsk gives der et gammelt Ordsprog, der siger: "Det er ikke paa Kornmarkerne at man kjender den dygtige Landmand, det er hans Græsmarker, der vidne om Mandens Dygtighed." Om vi end ikke ganske tiltræde denne Anskuelse, saa ligger der dog noget deri, at det er vanskeligere at producere rigeligt og godt Græs end godt Korn, især paa vore stærke som oftest flade side Jorder. Ved at lade Kløveren følge snarest muligt efter den gjødede Brak, passe at saae den Mark, vi lægge ud med Kløver, saa tidligt som muligt om Foraaret, ikke spare formeget paa Frø og især sørge for godt Frø blande det med de Græssorter, vi have erfaret at være passende for vor Jordbund, (hvilket vistnok kunde danne en Opgave for dygtige Landmænds omhyggelige Studium), vil der vistnok kunne udrettes en heel Deel, især naar vi kunne komme saa vidt, at vi ikke behøvede at lade Leen gaae over hele Kløvermarken, men nøiedes med at slaae saameget, som vi ansee fornødent for vore Heste; – jeg siger ved Hjælp af disse Midler ville vi vistnok komme saa vidt, at en Tønde Land afgav overflødigt Græs til en Ko, nu ville kunne nøies med mindre, og dertil sigter jeg i Begyndelsen af denne Sætning, naar vi turde vove at besaae en Deel af vor Brakmark med Blandingssæd til en periodisk Staldfodring i Sommerens knappeste Græstid. Men med den bør vi vistnok forfare overordentlig forsigtig; jeg har seet Staldfodring i Brakmarker anvendt med overordentligt Held i gode veldrevne Jorder, uden at den synderlig kunde spores i de følgende Sædaar; men jeg har ogsaa seet de sørgeligste Exempler, seet, at langt meere har været tabt end vundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Under periodisk Staldfodring forstaaer jeg, at Tiden skal være indskrænket, idet jeg troer, at man aldrig bør lade Køerne staae 24 hele Timer med Grønfoder paa Stalden, men idetmindste forunde dem Bevægelse og fri Græsgang den halve Tid. Paa samme Maade antager jeg, at Staldfodringen i det Hele taget om Sommeren ikkun skal være indskrænket til den Tid, da Græsgangen i Almindelighed er simplest. Denne Anskuelse er begrundet i saa mange Aarsager, at det her vilde føre os for vidt at udvikle disse. Ved at søge at fyldestgiøre de ovenfor nævnte Betingelser antager jeg, at vi under ikke altfor ugunstige Localforhold ville være istand til at byde vore Kreaturer en Stilling om Sommeren, som, forudsat at vi paa lignende Maade have opfyldt de øvrige Fordringer, vil gjøre dem skikkede til paa den Tid af Aaret at give os det størst mulige Udbytte. Men hvilke ere de øvrige Fordringer, Vi komme nu til Vinterfodringen. Hvorledes skulle vi fodre vore Kreaturer og hvormed Disse Spørgsmaal, især det sidste, trænger sandelig til den nøiagtigste Drøftelse, som Rummet her imidlertid ikke tillader os, om det Første ville vi lettere blive enige og tilstaae, at vi uden just altid at følge Regler, dog erkjende Rigtigheden af den Regel, at fodre Kreaturerne godt, efter min Mening rigtig godt, naturligviis altid under den Forudsætning, at Alt Andet maa svare til Fodringen. Men hvormed skulle vi fodre dem, Jeg taler og Køer. Foruden Halmen, med Hos Med Korn, Med Rødfrugter, &c., og hvilke af disse Fodringsmaterialer ere vi istand, til at byde vore Kreaturer, Ved at besvare dette Spørgsmaal maa der jo fortrinlig tages Hensyn til Localforholdene, da Productionen af disse enkelte Fodringsmaterialer er særdeles afhængig af dem. Have vi tilstrækkeligt Ho eller Kløver, (hvilket vi kunne regne 2500 a 3000 Pd. pr. Hoved for at være), da kunne vi vistnok aldeles undvære Korn, omendskjøndt nøiagtig opstillede sammenlignende Forsøg i Holsteen have lært, at Ho og Korn i Forening alligevel have bragt bedre Resultater med Hensyn til Mælk og Smør. Men da vi saa at sige aldrig ere i Besiddelse af et saa betydeligt Qvantum Hø, maae vi erstatte dette ved andre kraftige Fodringsmaterialer, og her have vi kun Valget imellem Korn og Rodfrugter.