Berlingske Tidende, 1810-05-21
Den 27de April. J Forgaars holdtes et Møde af Middler seres Fredholders, for at overveie hvad Forholdsregler man havde at tage i Anledning af Underhusets Forhold mod Galle Jones og Francis Burdett. Efter at Scherifferne havde æsket Taushed fremtraadte Mr. Townshend, og skildrede det lovstridige i Underhusets Fremfærd paa en meget lunefuld Maade, hvorpaa han gjorde følgende Motion : 1) At den forelæste Petition maatte blive antaget og præsenteret Huset ved Middleseres Repræsentantere George Byng og Wm. Mellich Esqus. (Petitionen bestod i Følgende: "Underhuset har udøvet en Magt, som Loven ikke kiendte og som var aldeles fremmed for Constitutionen; en Magt, ved hvis Udøvelse den private Boligs Helligdom var bleven krænket, og uskyldige Undersaatters Blod udgydet paa selve Gaderne. J Mr. Wilkes Tid havde man ogsaa prøvet paa at anmasse sig en saadan Magt; men den Gang seirede Loven og Folkets Enighed. Folket anmoder nu om Sir Francis Burdets Løsgivelse, paa hvis Bestræbelser for en Reform man byggede det meest levende Haab om Fremgang og Forbedring; det beder Huset at følge sine Forfædres Exempel, udslette alle de mod Folkets Rettigheder stridende Resolutioner af deres Journaler, derved hæve al Frygt for militairisk Dispotismus og betrygge Thronens Ære i det det grundfæster Folkets Tryghed og Selvstændighed.") 2) At man skulde bifalde Westminsters Valgmænds Fremfærd i deres sidste Møde, og aldeles samstemme med dem i hvad de havde yttret i deres Brev til Sir Francis Burdett, saavelsom i hans Yttringer i sit Svar til dem. 3) At man skulde takke Sir Francis Burdett for hans trofaste paa triotiske Forhold i Parlamentet, for de uigiendrivelige Grunde, ved hvilke han, i Mr. Gall Jones Sag, havde hævdet Folkets Rettigheder og nægtet Underhuset at være berettiget til, uden Undersøgelse og efter Jndfald at arrestere Folket; for hans Brev til Taleren med Protest imod Underhusets Magt til paa samme Maade at lægge Arrest paa en af dets egne Medlemmer; det oprigtige Regnskab han havde aflagt sine Constituentere over sit Forhold i Parlamentet, og for den constitutionsmessige Modstand han havde viist mod Talerens Arestbefaling, hvorved han saa haandgribeligen havde beviist dens Ugyldighed, samt at den ikke kunde sættes igiennem uden militair Understøttelse, der skulde blive en Forgribelse mod vore Love, en Fornærmelse mod vore Privilegier. 4) At disse Resolutioner skulde afskrives og tilstilles Sir Francis Burdett ved Scheriffen ledsaget af Georg Byng og W. Mellish, Repræsentanterne for Middleser. Der blev nu talet meget, deels imod, men især for denne Motion. Wm. Mellish, begyndte at yttre sine Tanker imod Motionen; men da man mærkede hans Tendents bragde man ham til at tie, og det var ikke Scherifferne muligt at tysse Folket for at høre ham. Han trak sig altsaa tilbage. Byg understøttede Townshends Motion og talede med Varme og Bifald for samme. Ogsaa han er en Ven af Husets Reform. Clifford viste ligeledes det aldeles lovstridige i Underhusets Anmasselse. Det samme gjorde M. Jennings; og denne lagde tillige til at det forste man efter hans Tanker havde at søge om, maattte være at Kongen vilde opløse Parlementet. Dette blev hørt med høieste Deeltagelse, og fra alle Kanter gienløb bifaldsraab. Ved Nøteringen fandtes i ikkun een Haand imod Motionen, hvilken altsaa blev antaget. Da det siden skulde resolveres hvem der havde at overbringe Petitionen raabde alle høit: Byng, Byng, ikke Mellis; men Clifford meente at Mellishes Navn ikke skulde udslettes, før man saae, om han vilde modsætte sig den eenstemmige Resolution af et saa talrigt Møde af hans egne Constituentere; og saaledes blev det staaende. En Skrivelse, som Major Cartwright derpaa forelæste og ønskede at maatte tilstilles Burdett i Middlesex Freeholders Navn, blev understøttet af Townshend og hans Begiæring eenstemmig bevilget uden Opposition. Dette Brev angik tildeels Burdetts Yndlings-Jde om at giengive Posse Commitatus den Anseelse den havde før de staaende Armeers Oprettelse; men indeholdt fornemmelig Taksigelser til Burdett for hans ædle Standhaftighed i at forsvare Constitutionen og Landets Love. Clifford foreslog at Georg Byng fortiente sine Committenteres Ta for hele hans Forhold i Parlementet; derimod meente han at det var bedst slet ikke at tage Notice af Mr. Mellish, som nogle ønskede bedømt, da han bestandig erklærede sig uafhængig af sine Constituentere. Der næst foreslog han at takke begge Cherifferne. Disse Forslag bleve enstemmigen antagne.