JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Troppernes Jndtog skeedte den 7de paa engang fra forskjellige Sider. De franske Tropper vægrede sig at drage ud og truede at antænde Staden; det kom til Fægtninger mellem dem og den stærkere Nationalgade, der endeligen fik hine uddrevne. Til de øvrige udspredte Rygter og nye blodige Optrin med de Allierede: selv, angives følgende som Aarsagen: For at bebude, sit Jndtog havde Hertugen af Wellington indsendt et Par Oberster ledsaget af en Trompeter. Nogle Oprørere skiøde ud af Vindverne paa dem, dræbte Trompeteren og saaede Officiererne. Dette angives at have været Alt. - Omgiven af sine Marskaller, Hertugerne af Tarent, Bellund og Ragusa modtoges i Ludvig den Attende ved Stadens Porte af Hærførerne: Wellington og Blücher. Det var den 8de han holdt sit Jndtog med al den Festlighed som det sig for en hiemkommen Fyrste hør og dør. Dagen efter ventedes Keiseren af Rusland og Kongen af Preusen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Man vil vide at Erkehertug Carl skal være bestemt til Parises fremtidige Gouverneur, men dette troer andre noppe Preuserne ville tillade, da dog de for en Deel har været første Aarsag til denne Stads Betvingelse, og altsaa og selv ville have Æren i denne Henseende. Ludvig den Attende har slaaet sin Bopæl op i Thuillerierne. Det hedder at han vil fierne adskillige af sit Huses Prindser og en heel Deel andre Personer af sit Statsraad. Talleprand besidder derimod som før hans hele Fortroelighed. Han er bleven udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender, Foucheetil Minister for det Indre; Hertugen af Richelein, til Marine- og Hertugen af Feltre til Krigsminister, Louis til Finantsminister, Lande til Vicekantsler og Dambray til Æreskantsler. - Ogsaa Lord Castlereagh var indtruffen i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Staden Paris er paalagt en Kontribution af 100 Millioner. Fr. at betale inden sex Dage. De andre franske Stæder i Forhold. En Deputation som Borgerne afsendte til Blücher erholdt det betænkelige Svar: "at Paris ikke skulde vederfares værre, end Franskmændene havde behandlet Berlin. - Ved et kongeligt Dekret skal Nationalgarden igien stilles under Monsteurens Overbefaling. - De allierede Tropper ere indqvarterede i Borgerhusene og for hvert Huuser en Skildvagt Posters. - Pariserne skal have ansøge Kongen om for Fremtiden at maatte beholde den trefatvede Kokade. - Davoust var forleden Dag inviteret til Wellingtons Taffel, og skal siden efter havt en lang Konference med hinanden. Ney har forladt Paris, for, som man troer, at begive sig til Amerika. Soult er afteist til sit Landgods i St. Amand. Machdonald har stillet sig som gemeen Grenadeer i Nationalgaden. Carnot er gaaet til Armeen. Augereau opholder sig indkognito i Paris. De franske Tropper som vare i Paris have taget Veien af Orleans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Napoleon. - Frankrige. Angaaende Napoleon er Man endnu lige klog, Det sandsynligste er at han befinder sig hos sine Tropper bag Loirefloden. Skiøndt det, saavidt det menneskelige Øie kan skue er at forudsee, at den franske Armees Modstand mod de fra alle Kanter hidstrømmende Hærmasser vil være forgiæves, især da nu Rovnlisterne i Ryggen af dem dristigen hæve deres Hoveder, saa torde dog det store Sørgespil for dennegang, endnu ikke være endt med Parises Erobring. Endnu ere de franske Stridskræfter betydelige, og hvor lidet den franske Soldat kan taale Tanken at giensee Bourbonnerne paa Tronen, viser en fra Feldtleiren ved Paris til Folkerepræsentanterne udstædt, meget karakterisk Skrivelse, undertegnet af Davoust, Vandamme og fiorten andre Generaler, hvori de paa det heftigste protestere imod Bourbonnernes Jndsættelse paa den franske Trone. Vi sværge hedder det der - for Eder og hele Verden, at forsvare vor Nationaluafhængighed og vor Ære indtil vort sidste Suk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Slaget som den 3die leveredes udenfor Paris skal have været meget blodigt. Preusernes Tab angives til 10,000 Mand. Det Grouchyske Korps som her gjorde Modstand, var allene henved 40,000 Mand, foruden Vandammes og Reillers Korpser samt en stor Deel fra Slaget ved Waterlod af Hertugen af Dalmatien sammenbragte Tropper, som han siden overdrog til førstbemeldte General. - Omegnen af Paris har et rædsomt Udseende; de fleste Byer ere forladte; der findes hverken Levnetsmidler eller Huuslye, thi alt er opbrændt. Blandt de fra Paris uddrevne Militaire befandt sig allene af Officierer uden Tieneste De erobrede franske Provindser blive afdeelte i forskjellige Gouvernementer, og administreret i de Allieredes Navn og dem til Fordeel, som Skadeserstatning for al den Elendighed som Frankrige har bragt over deres Undersaattere. Ogsaa endeel af de Kontributioner som skulle hæves i Frankrige er bestemt til Deling. En preusisk Statsraad Ribbentrop er indsat til General-Intendant i de besatte franske Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Alle under Napoleons Regiering indsatte og som hans særdeles Tilhængere erkiendte Embedsmænd, skulle fængsles og deres Eiendomme seqvestreres. Jndvaanerne afvæbnes. Alle de som ikke inden 8 Dage komme tilbage til deres Hiem, udsætte sig for at miste deres Formue. Armeernes Forpleining, Klædning, Lønning og Væbning skal udredes af Landets Kræfter. Allerede er udskrevet: 150000 Par Skoe, 150,000 Kioler, Kapper, Kamascher, Halsbind og Chakots, 100,000 Stykker Koge= og Drikkekar, 100,000 Hesteskoe, 3000 Heste og 4 Millioner Fr. til Berigtigelse af ubetalte Lønninger - Hvo som modsætter sig de Allieredes Anordninger skal arresteres, stilles for Krigsret og straffes med Døden. - Som Tilforladeligt meldes at Reiser Alexander skal have erklæret, at Han absolut paastaaer Bonapartes Udlevering af den franske Nation, og at 200,000 Mand russiske Tropper saalænge skulde forblive i Frankrige indtil denne uafladelige Betingelse er bleven opfyldt. Holland, haaber allerede at faae nogle af de franske Grændsefæstninger og Storhertugen af Baden er ligeledes paa Negotiens Vegne afreist til Hovedqvarteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Den 5te var de allierede Monarkers Hovedqvarteer, i Nance og brød den 7de op til Paris Allerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
den 8de var Alexandet i Spidsen af 3 Kavallerierregimenter hinsides Chalons. Det var 15 franske Mile, ilbagelagt paa en Dag. Wellingtons, Blüchers og redes Armee er nu nær ved en Hovedforening. Denne sidste var den 8de kun 10 Mile borte fra Paris. Den russiske Overanfører Barklay de Tolly følger Bayrerne en Dagmarsch efter, og havde den 6te sit Hovedqv. i Pont a Mousson. Toul overgav sig den 3die og Marsal den 5te. Hesserne har indtaget det stærk befæstede og haardnakken forsvarede Charleville. - J Nanty rykkede allerførst 40 Bayrere ind, men blev ei lidet, og formodentlig ei heller behagelig, overraskede, ved at sinde 10,000 National- gardere opstillede derinde; disse toge imidlertid meget venskabelig imod dem, bød dem Forfriskninger, og bad dem spørge Fyrst Wrede, naar han behagede at rykke ind, da Alt skulde være bereedt til hans Modtagelse. - (Med saa høflige Folk er det en Spas at føre Krig.) - Fyrsten rykkede da ogsaa ind Dagen efter, opløste Nationalgarden og tog Vaabnene fra dem, hvilket syntes næsten overflødigt, da de kun brugt dem til at paradere med for fremmede Generaler. Som det gjerne gaaer med Borgervæbning. Suchet slaaes endnu dygtig med Østerrigerne. Mange franske Saarede vare indbragte til Lyon. General Rapp har atter den 9de Julii med en betydelig Magt gjort et Udfald fra Strasborg, men efter en haard Kamp igien søgt der tilbage. - Ser Batailloner ere brudte op til Franche Komte. Kronprindsen, af Würtembergs Armeekorps der allerede var trængt frem indtil Nanty er igjen gaaet tilbage til Strasborger Egnen. Erkehertug Karls Hovedqvarteer var den 5te i Worms og gik den 7de videre frem ind i El sat. - Mange Byer i Lothringen, hvori man fandt myrdede Soldater af de allierede Armeer, ere blevne nedbrændte. General Czernitschw har allerede med sine Kosakker forenet sig med Preuserne. Det russiske 84,000 Mand stærke Reservekorps under Wittgenstein, er ligeledes i Anmarsch. Paa Grund af den gunstige Vending Tingene har taget i Frankrig hedder det, at adskillige af de paa Marschen værende Troppekorpser ville faae Ordre til at giøre Holdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Fædrelandet. H. H. Prinds Christian med høie Gemalinde og Søn, indtraf den 15de d. til Kiøbenhavn. Hs. Ex. den Kgl. Danske Justitsminister v. Kaas, er fra Badet i Neundorf, igien paa Tilbagereisen til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Natten imellem 16de og 17de de passerede en kal fransk Koureer, som den 9de var expideret fra Paris, giennem Hamborg til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Næstkommende Søndag den 30te bliver Kongeparrets til Mandagen den 31te bestemte Kronnings og Sal. vingsfest fra Prædikestolene overalt kundgjort i Landet, forenet med Opmumring til Menighederne om, at opsende Bønner til den Allerhøieste for deres Majestæter og det Kongelige Arvehuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Hs. M. Kongen har under 23de f. M. allern, udstædt nogle nærmere Bestemmelser vedkommende Haandværkslaugene i Danmarks samtlige Kiøbstæder. Til Generalauditeur i Søe-Etaten i afdøde Etatsraad Haagens Sted, er Etatsraad og Høiesterets Assessor P. Møller, allernaadigst bleven udnævnt. Den fra Engelland og Frankrige fleregange omtalte mageløse Sangerinde, Mad. Catalani, der for Tiden opholder sig i Gothenborg, kan man ifølge Reisendes Udsagn, med allerførste forvente her til Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
De Aalborgske Aviser vedblive at forhutle den stakkels Vogel. Nu tillægger man ham endog, ofte at have følet i de aalborgske Rendestene, naar han ikke længere formaaede at bære den Madera eller Finkel som han var saa vandt til at skylle i sig. - Beskyldningerne ere temmeligen massive. J Randers, Horsens og Aarhuus var Vogels Forhold upaaklageligt; hans Fløitespil erhvervede sig Beundring her som overalt. Vel sandt, at han ved sine øvrige for en Deel just ikke, beundringsværdige Kunster selv noget nedsatte hiint, imidlertid havde han dog saavidt man hørte, paa ingen af disse Steder nogen saadan Affaire d'nonneur, som de mange man i Aalborg tillægger ham. Det frygtelige Tordenveir som forrige Fredag ligesom rullede over vore Hoveder, har nede ved Aalborg antændt Gaarden Agtrup og afbrændt endeel af dens Udhuse. Vor Stiftsbefalingsmand Hs. Exellence Geheimekonferentsraad Baron de Guldencrone og Frue, afreiste i Onsdags, og Hs. H. Hr. Biskoppen, i Torsdags til Kongestaden for at bivaane Kronningsfesten. Ogsaa Hs. Excell. Statsministeren Hr. Geheimekonferentsraad v. Moltke, afreiste samme Dag herfra til Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Et Skib her fra Aarhuus sank i forrige Uge paa Hiemreisen mellem Fyenshoved og Samsøe, omtren 2 Mile fra Land. Det kom fra Lolland med en Ladning Hvede. Lykkeligviis blev Mandskabet bierget af en forbieseilende Galease. I Dag, den 21de Juli, har vort Regiments udmarscheerte Bataillon Rastdag i Flensborg, og indrykker den 24de d. i dens Kantonnement i Egnen af Schlesvig, hvor Tropperne kundgiøres deres videre Marschhroute.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
En Borgermand her i Byen styrtede sig forleden Dag i Vildelse ned i sin Brønd hvor han fandt sin Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Kours den 18de Juli - 615. - Specier 36 3/4 37 Rbmk.; Commits. 69 1/2 pr. 100; Oblig. 305, Norske Sedler 603.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Ved den 1071 Trækning i Kiøbenhavn er udkom: følgende Nummere: 9. 19. 14. 24 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Paa Søndag prædiker til Høimeste: Hr. Provst Benann, til Aftensang Hr. Prof. Larsen, i Hospitaletter Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 31te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver, efter Arvingernes Begiering i afdøde Brændeviinsbrænder Niels Johansens, Stervboe, ved offentlig Auktion bortsolgt: 1) Stervboegaarden, beliggende ved Aaen under No. 189, bestaaende af 7 Fag 2 Etage Stuehuus til Gaden med Jndkiørsel, 4 Fag 2 Etage Huus i Gaarden indrettet til Brygger, 5 Fag Halvtag indrettet til Stald, 2 Fag 1 Etage Baghuus indrettet til Pakhuus og Karlekammer, med Gaardsrum, Haugeplads og Pompevand i Gaarden; bemeldte Gaard er vel indrettet til Brændeviinsbrænderie og Maltgiørerie. 2) En Leievaaning beliggende paa denne Byes Grønnegade under No. 296, bestaaende af 2 Fag 1 Etage Stuehuus til Gaden, med tilhørende Gaardsplads. Conditionerne, hvorefter bemeldte Eiendomme bortsælges, skulde ved Auktionen, der afholdes i Stervboegaarden, vorde bekiendtgjorde, og kunne nogle Dage forinden erfares hos undertegnede Auktionsdirecteur. Thi indbydes Liebhaverne at møde bemeldte Tid og Sted. Horsens den 9de Juli 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Tirsdagen den 8de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Stervboegaarden, efter afg. Rasmus Rasmussen Skæg i Tvenstrup, Odder Sogn, Hads Herred, foretaget offentlig Auktion over bemeldte Stervboegaard, med Udsæd, til absolut Bortsælgelse fornævnte Dag. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Td. 4 Skp. 1 Fdk. 1 Alb., og Skovskyld 1 Fdk. 1/4 Alb. Dens Bygninger ere i temmelig god Stand, og Jorderne, der ligge tæt derved, ere fortrinlig gode. Der er omtrent 80 Tdr. Pløieland, hvori aarlig kan saaes over 6 Td. Rug, 12 Td. Byg, 4 Skp. Ærter og 14 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Boghvede, der kan aarlig avles 60 forsvarlige Læs Eng - og Kløver, Høe. Gaarden har ingen betydelig stor Skov; men Tørveskiær og Gierselhugst til meer end Fornødenhed. Ved Conditionerne er den Fordeelagtighed for Kiøberen, at Kiøbesummen kan blive staaende til 11te Junii Termin næste Aar. Naar Stervboegaarden er solgt, bortsælges sammesteds og Dag 5 Stkr. større og mindre, særdeles sikkre, 1ste Prioritets Panteobligationer, til Beløb, 3374 Rbd. S. V. og en Ditto 2 Prioritets Obl. paa 300 Rbd. S. V., et andet Stervboe tilhørende. Den følgende Dag fortsættes Auctionen over forstnævnte Boes Jndboe og Besætning, bestaaende af gode Sengeklæder, Meubler, beste, Kiør Sviin og Faar, samt Avlsredskaber m.v. Alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, som, tilligemed Obligationerne, forinden er til Eftersyn her paa Contoiret. Thi ville de Lysthavende møde fornævnte Sted og Tider. Herredskontoiret i Odder, d. 20de Juli 1815. J. Nielsen, const Fuldm. Opticus Løve er hertil ankommen og anbefalet sig med følgende af ham selv forfærdigede optiske Sager, nemlig: Konservationsbriller for alle Øine, smaae og store Mekroskoper, som forstørrer fra 10 til 100,000 Gange, alle Sorter Perspectiver, Lorgnetter, Læseglas, Kammera Obscura m.m.; samt reparerer alle deslige, Ting. Hans Logie er hos Michel Sørensen i Middelgaden Nr. 49. Nylig er hertil arriveret : Lys Kandis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Fiin Raffinade. Hvidt raffineret Pudersukker. Uraffineret dito Fiin Caffe og Thee, samt Caroliner Riis; er i mindre og større Partier at faae til de allerbilligste Priser hos J. B. Hansen paa Middelgaden Nr. 100. Jurelleer J. Silsverberg fra Kiøbenhavn er kommet hertil Byen, og handler med Diamanter og Perler indfattede Guld- og Sölv-Arbeide, i sit Logie i Hr. Marzettas Caard i Hiørnestuen paa Torvet ved Hovedvagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Gode Smede=Ambolte fra Antersmed Carpersens Værksted i Kiøbenhavn ere bestandig at bekomme hos Kuursmed J. Frandsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Skipper Jens S. Møller, agter om nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Da en stor Deel Regninger, af de, som jeg ud stædede d. 1ste Juni d. A., endnu ere uafgjorte, saa anmodes herved Vedkommende, inden denne Maaneds Udgang behagelig at afgiøre disse, da jeg imodsat Fald er nodsaget imod min Villie at indtale mine Fordringer. Grenaae Apothek d. 17de Juli 1815. C. A. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Alle og enhver der maatte have noget at fordre i, eller som maatte skylde noget til afgangne Justitsraad og Ridder Behrs Stervboe, ville desangaaende, inden den i Plakaten af 26de Oct. 1792 bestemte Til Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. henvende sig til Undertegnede, som med enhver aflanler det Fornødne. Randers d. 17de Juli 1818. Paa egne og Med=Arvingers Vegne. F. Stabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Skipper N. Benden agter først i næste Uge at gaae til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods og Passater. Fartøiet ligger ved den Nordre Side af Broen, Hos Skomager Møller bag Klosteret er Leilighed, en eenlig Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Hos Gulmann paa Fiskergaden ere gode Sillerieter og andre Jordfrugter til Huusholdning at bekom for billigste Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
J Stedet paa Vestergade No. 57 kan 2 Meubler, Værelser faaes tilleie i St. Olufs Marked, En Stue og et Kammer er at faae til Leie til DltMarked i Nærheden af det store Torv, Anviisningives paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Hos Undertegnede, boende i Nærheden af det i Torv, ere 2 Værelser at faae til Leie i forestaaer Olufs Marked. Wolter. Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Forskiellige moderne Møller af Mahognie og Vil træe er at faae hos, I. Meyer. paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Hos C. B. Frausing kan bekommes tørre Flys- og Klipfisk m.m. En ung, frie Karl søger Kondition som Tiener i et Herskab, eller en Herre, til førstk. Novbr., og en finde hos Kiøbmand Hr. Rask, boende i Sundegade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Huusleilighed for en Handlende, helst i Nærhed, af Torvet eller paa en af Byens Hovedgader, ønsk tilleie. Adressek. anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Fra Pressen er her i Aarhuus udkommet: "Over høring efter Lærebogen, eller Læsebog i de Evangelisk-Christelige Religion for den modnere Ali alle Stænder, udgivet af Konsistorialraad Bechman Andet Hefte. Prisen er indh. 2 Rbd., og faaes saa vel her som hos Hovedstadens og Provindsernes fleBoghandlere. Af det første Hefte ere endnu no Expl. at faae for 1 Rbd her paa Adressekontoiret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
Ligeledes er i disse Dage udkommet: Andet a tredie Capitel af den Evangelisk Christ, lige Læredog i forklarende Spørgsmaale og Gie svar. Til Brug for Almue=Skolelærere udgivne, H. H. Biskop Dr. A. Birch, R. af D. 16 3/4 Ark stort, Det udsælges her paa Adressekontoiret for den hos billige Priis 2 Rbmk. Exemplaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-21
(Hermed Følgeblad No. 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
No. 83. Aar 1815. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. 7de Tidende. Adresse-Contoirs som forsendes. med Brevposterne. den 22de Juli. Loverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Blandinger. Belle Alliance, der nu er bleven saa berømt i Historien, er ikke at finde paa noget Landkort. Det er gentligen et Værtshuus ved Landeveien fra Brüssel, til Namur. Dette Huus bliv for 57 Aar siden bygget af en vis Dave, der ægtede en ung smuk Pige. Da han var død giftede den smukke Enke sig med en anden Mand, der ikke længe overlevede den første. Endeligen giftede hun sig med en smuk Gaardskarl, og nu gav man Vertshuset formedelst de to smukke Personer, Navnet: Belle Alliance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Hertugen Arthur Wellington er født den 1ste, Maj 1769 i Dangen Castle i Grevskabet Meath. Han er den tredie, og eneste levende Søn af Garret, Greve af Mornington, Han nød sin første Opdragelse Eton, hvorfra han blev sendt til Militairacademiet i Angers i Frankrig. Efterat have opholdt sig der nogle Aar, tog han Tieneste ved Armeen, og avancerede meget hurtigen; allerede 1794 var Arthur Wellesley Oberstlieutenant i det 33de Regiment, og anførte, under Grev Moiras mærkværdige Tilbagetog igjennem Flandern, en Brigade Fodfolk. Efter hans Tilbagekomst fra Fastlandet fulgte han med sit Regiment til Jndien. - Mærkværdigt er det, at ligesom Blücher, er dannet i den gamle Skole, under Frederik den Store, saaledes er Wellington dannet i den nye, og ligesom den første beviser, at Alderen ikke altid er nødvendig, hvor Geniet findes; saaledes beviser igjen den sidste, at endog en høi Alder ikke kan udslukke Jlden i den sande Helts Bryst. Blücher er over 30 Aar ældre end Wellington.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
General Bianchi, nu 47 Aar gl., blev i fattige Omstændigheder opdraget i Wien, tiente med Udmærkelse i de østerrigske Krige, allerførst i Tyrkekrigen under Laudon. Han er af lille smækker Statur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Enhver af de allierede Soldater i Paris skal i sit Qvarteer dagligen have baade Middag og Aften: Suppe og Kiød med dertil passende Hauge= eller Mark frugter, Steg og en halv Flaske Viin. Af Kontributionen erholder hver Officier og Soldat et Gratiale af to Maaneders Lønning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Staden Marseille har været en Skueplads for skrækkelige Optrin. Saasnart Efterretningen indtraf, at Napoleon var slaaet i Belgien, reiste Folket sig, plantede den hvide Fane og overalt gienlød Raabet: Kongen leve, Soldaterne fyrede i Gaderne paa Borgerne. Tumulten tog til. Endelig drog Garnisonen bort derfra til Toulon. Nu kiendte Folkeraseriet ingen Grændser. De faldt over Napoleons Tilhængere og masakrerede dem i deres Huse, der bleve plyndrede og demolerede. Endeligen efter flere Dages Raserie blev det igien roligt og Marseille staaer i Spidsen for de Egne som have erklæret sig for Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Kommandanten i Conder har paa Festningens Glacier ladet skyde den af Ludvig den Attende som Parlamentair didsendte Oberste Gordon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Amerikanerne har vundet en Seier over Algiererne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
En amerikansk og en algiersk Eskadre traf paa hinanden i Nærheden af Karthagena. Det kom den 20de Junii til et blodigt Slag imellem dem. En algiersk Fregat paa 40 Kanoner blev erobret og indbragt til Karthagena. Den algierske Admiral kommanderede dette og faldt. Desuden erobredes ogsaa en Korvette. En anden algiersk Fregat blev jaget paa Strand. Mandskabet undløb men eftersattes af de spanske Bønder, der allerede havde indbragt endeel deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
J Wien er givet befaling til at lade de af Monarkerne beboede Værelser forblive uforandrede, hvilket har givet Anledning til Rygter, om en nye Kongres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Lazaronerne i Neapel forsikrer, at deres Skytshelgen, den hellige Januarius, selv har betient Østerrigernes Artillerie. I den sidste Fægtning nedskiød Murat med egen Haand en af sine Adjutantere; han rev sig af Raserie Haaret af Hovedet, bad, truede bandte: men alt forgieves. - Hertil og ikke videre, stod nu engang skrevet i Skjebnens Bog. Til Minde om Seiren ved Watter lod (som den kaldes i Engelland, skal opreises et Nationalmonument paa en offentlig Plads i London, hvortil Man vil bruge de fra Fienden erobrede Messingkinoner. De Bønder og Andre, som vare beordrede til at begrave og opbrænde Ligene og de døde Hestekroppe paa Valpladsen ved Ligny og belle Alliance, have nu endt denne sørgelige Forretning. Antallet af de Saarede, beløb sig til over 30,000 og af de Dræbte til over 25,000 Mennesker og 12000 Heste. Til Brüssel allene er indbragt over 25000 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
Af de i Napoleons Vogn fundne Effecter ere endeel uddeelte som sande Reliqvier. Saaledes har Kronprindsessen af Hessen faaet et Bæger, Prindsesse Charlotte af Preussen en Spiseskee og Statskantsleren, Fyrst Hardenberg den i Teilettet værende Bør Samme Dag da Slaget stod ved belle Alliance skal Formælingskontrakten imellem Hertugen af Berry og en østerrigsk Erkehertuginde være underskrevet i Gent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-22
J Anledning af at der ved Hertugen af Cumberlands Givtermaal med Prindsessen af Solms ikke er iagttaget behørige Formaliteter har Parlamentet med Stemmeflerhed forkastet et Forslag til at bevilge 6000 Pd. Sterl. i Enkepension for hans Gemalinde, og i et Kabinetsraad er besluttet, at Hertugen anden Gang, skal vies i Engelland med de i den engelske Kirkebrugelige Ceremonier. For ikke længe siden døde i Osen et ugift Fruentimmer, der havde levet i 30 Aar i Ensomhed, uden at tale et Ord. Hun var meget smuk og elskede en rig Bondesøn, der var svag nok til, efter Faderens Befaling, at ægte en rig Bondepige. Fra den Tid af levede hun i Ensomhed.