JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Paa Søeholt pr. Maribo, kan faaes Æbler af forskjellige Sorter; Bestillinger modtages af Gartner Lippert. Nakskov. Jeg Undertegnede er den 1ste Novbr. sidstl., flyttet fra min forrige Boepæl denne Byes Veitegade, til Stedet Nr. 274, i samme Byes Søndergade, det undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Den 5 Novbr. 1835. H. G. Lange, Rebslagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Nakskov. Jeg Undertegnede har etableret mig heri Byen som Skrædermester, og beboer Stedet Nr. 274, i denne Byes Søndergade, hvilket jeg ikke undlader herved at bekjendtgjøre, og anbefaler mig til Enhver, som vil forunde mig med deres, til mit Fag henhørende Arbeide, da jeg stedse skal beflitte mig for, at erhverve enhver af mine ærede Kunders Tilfredshed, saavel ved en reel Behandling, som en billig Betaling. Den 5 Novbr. 1835. H. M. K. Hansen, Skrædermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
945 Rbd. 1 Mk. 3 s. Umyndiges Midler, kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans fra Grevskabet Christiansfædes østre Districts Overformynderi; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde den 5 Novbr. 1835. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Løverdagen den 14 Rovbr. 1835, Formiddag Kl. 10, bortsælges ved offentlig Auction i Bøgeholtskoven ved Pederstrup en stor Deel afbarkede Egetræer paa Roden, tjenlige til Huus tømmer og Gavntræe. Mødestedet er hos Rasmus Skoftes Enke i Svinsbjerg. Pederstrup den 5 Novbr. 1835. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
En temmelig stor Bilægger=Kakkelovn er at erholde tilkjøbs hos Fuldmægtig Boesen i Nykjøbing. For et dannet Fruentimmer af honnet Familie, forsynet med de bedste Anbefalinger, ønskes Condition strax eller til Nytaar, som Huusjomfrue hos en Familie, enten i Lollands Kjøbsteder eller paa Landet; hun er villig til at deeltage i alle huuslige Sysler, og der ansees ei saa meget paa Lønnen, som god Omgang i en Familiekreds. Det nærmere erfares paa Adresse-Contoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Undertegnede efterlyse: i sort Horsplag, 2 1/2 Aar med liden Stjern og Sok paa høire Bagfod samt nogle hvide Haar ved Halen. 1 dito 1 1/2 Aar, uden andet Aftegn end en liden Brokknude under Bugen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Skulle disse Plagge, som begge sidste Foraar ere brændte 8, paa venstre Bov, være eller blive optagne, da bede vi Hr. Forvalter Rasmussen paa Ourebygaard derom underrettet. Vixnæs og Killerup, den 1 Novbr. 1835. Claus Børsen. Lars Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
29de Aargang. No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Wollands ValsterI Tidende. Stil Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing. Fredagen den 13de November 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Udenlandske Efterretninger. England. Herfra er gjort den portugisiske Regjering Forslag om at afstaae de portugisiske Besiddelser i Asien, men man har i Minister-Conseilet endnu ikke kunne beslutte sig til at opgive disse Rester af gammel Nationalære. Et Londoner Banquierhuus har af den græske Regjering faaet Rettighed til, paa et Tidsrum af 30 Aar, at oprette en Bank i Athen med en Capital af 1,500,000 L., som skal udgive Banknoter til et Beløb af en tredie Deel af denne Capital. De øvrige to tredie Dele skulle derimod besiddes i rede Penge. Greenock er igjen udrustet et Skib, kaldet Mischief, bestemt til en Expedition til Africa, over Benin Saavel med dette, som en Brig, kaldet Strath more, der skal ledsage det, blive flere, kunstige indrettede, Dampbaade afsendte, for dermed at beseile de africanske Floder. Admiral Sartorius har nu faaet sine Fordringer paa den portugisiske Regjering betalt med Vexler paa 3, 6, 9 og 12 Maaneders Sigt til et Beløb af 10,000 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Fra Portsmouth er den 2 Novbr. igjen afgaaet et Skib med 120 Mand og 60 Heste til Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Spanien. Efterretningerne herfra vedblive at lyde gunstige for Regjeringen. Juntaen af Ca dir har tilbudet Regjeringen 8000 Mand, som skulle blive underholdte paa Provindsens Bekostning, og de 10,000 Mand, som Estremadura stiller, blive snart marschfærdige. Procuradoren, Hr. Garcia Carasco og Hr. J. Danoso, som have bidraget saameget til Juntaernes Underkastelse, ere ankomne til Madrid, og den nye ansatte General-Capitain af Valencia meget godt optaget i denne Provinds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Af frivillige Bidrag skulle allerede 10 Millioner Realer være komne ind i Skatkammeret og man venter snart at deres Beløb vil stige til 50 Mill. Mendizaval er beskjæftiget med en Finantsplan, hvorefter 900 til 1000 offentlige Embeder ville blive ophævede, en Forholdsregel, der vil blive ligesaa yndet, som Ophævelsen af Klosterne, saavel ved den Besparelse, der derved vil blive bevirket, som ved at man befrier sig for mange Slet sindede, der endnu ere i Besiddelse af slige Embeder. Vilde det nu desforuden lykkes ham at bevæge Capitelet til at underholde de fra Klosterne bortsendte Munke, saa vilde han, ved den herved forøgede Besparelse, saavelsom ved Jnddragelsen af Klostergodserne, bringe Stats=Jndtægterne i den Stilling, at der ikke behøvedes at gjøres nye Laan, Flere Decreter ere udkomne for at opvække Armeens og National=Gardens Jver. Ved eet stiftes et Jnvalidehuus, ved et andet blive General=Capitainerne befuldmægtigede til at erklære de Provindser i Beleiringstilstand, som ere gjennemstreifede af Jnsurgenter, for hurtigen at kunne undertvinge disse aldeles. Oberst Suarces Legion skal være opløst, paa Grund af slet Disciplin, og være bleven afvæbnet ved Fremmed=Legionen; Soldaterne have faaet Tilladelse af Regjeringen til, enten at vende tilbage til Frankrig, eller at træde ind Fremmed-Legionen. Med to Batailloner franske Frivillige, som vare rykkede ind over Pyrenæerne i Over=Aragonien, er det ikke gaaet bedre; thi disse har man ogsaa seet sig nødsaget til at afvæbne af samme Aarsag. Ministerraadet i Madrid skal have villet sætte Espinosa til Overcommanden over Nordarmeen, istedetfor Cordova; men Dronningen vægrede sig haardnakket derfor, da hun fandt en Garantie i Cordova's antie demokratiske Grundsætninger. Carlisterne og især de navarresiske Batailloner skulle have lidt et betydeligt Tab ved Vich; derimod skal Pueblaa, en Landsby 2 Mile, fra Vittoria, ved Capitulation være overgivet til Moreno med 300 Mand og det deri værende Materiale. Don Carlos skal opholde sig 1 1/2 Miil fra Vittoria, og have afsendt en Deel af sine Tropper til Bjergpassene ved Pena=Cerada, for at opholde General Cordova der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Portugal. De portugisiske Tropper skulle, ifølge Efterretninger fra Lissabon af 24 Oct., endnu ikke være rykkede ind i Spanien. En Deel af Hjælpe Corpset stod endnu i og om Lissabon, og Uhlanerne havde befaling til ikke at brække op førend den 10de Novbr. De for Dronningen af Spanien hvervede 1150 Mand af det engelsk franske Corps bleve holdte i Beredskab og skulle blive afhentede med Dampbaade. Deres Anfører, Oberst Dodgins, skal førend Afmarschen have Titel af en BrigadeGeneral, for at kunne træde med lige Rang i den spanske Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Frankrig. Efter Courier fr. er Mairen af Thorigny suspenderet paa Grund af at han ivrigt har begunstiget og selv antaget og udført en Ban kett-Commissairs Functioner ved en fuldkommen politisk Bankett, hvorved de heftigste Angreb bleve gjorte paa Regjeringens Handlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Abdel Kader har under Dødsstraf forbudt Araberne at forsyne de Franske med Levnetsmidler, hvorfor der herskede megen Dyrtid i Oran. Maskara, Abdel Kaders Residents, har 15,000 Jndvaanere. men er slet befæstet og kuns beskyttet ved en tør Grav mod den Kant, som vender mod Oran. Maskara ligger 25 Mile fra Kysten, men underveis maa man passere Strømme, Bjerge og Sumper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Indenlandske Efterretninger. Provindsialstænderne i Roeskilde. J Mødet den 27 Octbr. 1835, afgjordes Sagen ang. et Udkast til en Frd. om Forbud mod Eftergjørelse af Kunstværker, i det Væsentlige efter Committeens Betænkning. Kammerraad Rasmussen foredrog dernæst til Forsamlingens Overveielse, et Andragende fra adskillige mindre Landeiendoms-Besiddere i Tikjøb Sogn, 1) om den Skade, der tilføies dem paa deres Sted, af det der i Egnen værende Vildt; 2) om det Byrdefulde, at kjøre det skudte Vildt til Kongens Kjøkken; 3) om at Kjørslerne ved de saakaldte Prindse jagter, maae bortfalde, eller i det mindste noget indskrænkes; 4) at Klapperne ved Jagten maatte for Fremtiden leies af Forstvæsenet; 5) at Voiarbeidet, som det nu udføres, er en stor Byrde for Landalmuen; 6) at der for Fremtiden maa fremlægges Regning af Amtet til Sognebeboerne, for de Penge der betales til Amtsrepartitionssondet, i Stempel- og Sygehuuspenge m. m.; 7) at Sognets Beboere for Fremtiden selv maae vælge deres Fattigforstandere m. m.; 8) at CavallerieFouragen maa bortliciteres, og 9) at Sognets skole søgende Børn over 12 Aar, maae fritages for at gaae i Skole flere end een Dag om Ugen, fra 1ste Mai til 1ste Novbr. Da dette Andragende indeholder mange forskjellige Punkter, som passende kunde sættes i Forbindelse med andre Forslag, som allerede ere indkomne eller ville indkomme, blev med Proponentens Samtykke, for Tiden intet videre foretaget i Henseende til samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
J Mødet den 28 Octbr., bad Præsidenten den kongl. Commissair at modtage og overbringe Hs. Maj. Kongen og Hs. Maj. Dronningen, Forsamlingens Lykønskning, i Anledning af Hs. Maj. Fødselsdag, og efterat den kongl. Commiss, havde tilkjendegivet, at han ansaae det for en Lykke, at kunne være Forsamlingens Tolk ved denne Leilighed, udbragte Forsamlingen et eenstemmigt: Længeleve Hs. Maj. Dronningen!" Kammerraad Drewsen foredrog dernæst Forsamlingen et Forslag, sigtende til Hoveriets mulige Afløsning, hvori han indstillede at den vilde bede Hs. Maj. om: 1) at gjentage sit i Frd. af 6 Dec. 1799 udtalte Ønske, om at see Hoveriet afskaffet, og ved at give Bønderne paa Hs. Maj. egne Godser Hoverifrihed mod Erstatning, fremstille et opmuntrende Exempel; 2) at udnævne en Commission, der, naar enten Godseieren eller Bønderne ønskede Hoveriets Ophævelse, kunde som Mæglere optræde mellem disse; 3) at bestemme, at de Fordele, der ved en hurtigere Retspleie med Hensyn til Fæstebønderne, i Anledning af det derom forelagte Lovudkast, kunne ventes at blive tilstaaet, Godseierne, kun maae vorde saadanne Godseiere, til Deel, der for stedse have ophævet Hoveriet in natura; 4) at anvende hos Godseierne ethvert Middel, Hs. Maj. maatte finde passende, for at fremme denne for Staten, Godseierne og Bønderne vigtige Sag. Til at overveie dette Forslag, blev i Mødet den 29 Octbr. nedsat en Committee hvis Medlemmer ere: Hans Nielsen, Proprietair Tutein, Kammerraad Drewsen, Etatsraad Treschow, Grev Holstein, Kammerh. Juel og Cancellieraad Haastrup. Sognefoged Hendrik Larsen, Birkedommer Riber, Sognefogderne Hans Christensen og Frederik Jørgensen overleverede Committeen et Andragende, angaaende samme Gienstand, hvorhos Sognefogden, Hans Nielsen og Mads Christen Mathiesen, samt Procurator Alsing tilkjendegave, at de ligeledes havde Andragender og Hoveriets Ophævelse at forelægge, og Fæstegaardmand Anders Christensen Aborre, Cancellieraad Haastrup og Jørgen Mathiesen at endeel Hoveriebønder mundtligen havde anmodet dem om at bidrage til Hoveriets Afskaffelse. Jøvrigt vare samtlige disse Medlemmer enige i at henvende sig med disse Andragender og Forslag tilden ovennævnte Committee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Derefter foredrog Secretair Algreen-Ussing et Andragende om at de fornødne Realskoler snarest muligt maatte blive oprettede i Landets forskjellige Kjøbstæder, og Etatsraad Steenfeldt et Forslag om samme Gjenstand, der gik ud paa, at demaatte tages under Overveielse, om og hvorvidt der fra Statens Side kunde bidrages og virkes til høiere Realskolers Fremme, og i Særdeleshed om nogle af de nuværende latinske Skoler kunde nedlægges og i deres Sted nogle Realskoler oprettes Til at overveie disse tvende Forslag under eet, blev nedsat en Committee, bestaaende af følgende Medlemmer: Provst Birch, Biskop Mynster, Cancellieraad Hempel, Grev Holstein og Professor Bang. Et Forslag, sigtende til Consumtionens Ophævelse i Kjøbstæderne, Kjøbenhavn undtagen, blev dernæst fremlagt af Agent Bruun, som imidlertid fandt sig foranlediget til at begjære Sagen udsat i 8 Dage, da det af en af Forsamlingens Medlemmer blev forebragt, at Regjeringen vilde forelægge Stænderne et Udkast til en ny Consumtions Anordning, og den kongl. Commiss. lovede, at han vilde bestræbe sig for snarest muligt at skaffe Forsamlingen Vished herom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Provindsialstænderne i Jtzehoe. J Stænderforsamlingens 6te Møde, lod Præsidenter, Forsamlingen forelæse et ham af den kongl. Commissair leveret Forslag, til Fordeling af de Deputeredes Reiseomkostninger og Diætpenge, til hvilket Forslags Prøvelse blev nedsat en Committee, bestaaende af 3 Medlemmer. Dernæst udviklede den kongl. Commissair Motiverne til Frd. af 4 Septbr. 1835, betræffende Fremgangsmaaden ved Bestemmelsen af Godtgjørelse for afgivne Grundstykker tilLandeveies Anlæg. Paa given Anledning bemærkede den kongl. Commisse, at Forordningen, som alene provisorisk gjeldende, med Hensyn til dens Vedbliven, maatte ansees som et Udkast, og dersor blev fremlagt til Forsamlingens Overveielse. dette Øiemed blev nedsat en Committe, hvortil 5 Medlemmer udvalgtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
J det 7de Møde, motiverede Hr. v. Halem sin Petition betræffende, at en Forestilling maatte blive Hs. Maj. overleveret, om Jndførelsen af en almindelig, for alle Statsborgere gieldende Værne Forpligtelse. Proponenten udviklede først Bondestandens Vigtighed for Staten, og hvormeget den derimod er bebyrdet, navnligen ved den samme udelukkende paalagte Militair=Pligt, dernæst hvor velgjørende en Forandring i Forholdene vilde virke paa de lavere Stænders Sæder, ved Berørelse med de mere Dannede, ved Jndvirkning paa de nuværende Militairstraffe, og paa Stillinger der nu medføre saa mangehaande Misligheder. Den foreslaaede Militair=Pligts Udstrækning til alle Statsborgere, finder nu og Sted, næsten i alle Europas Stater. Et Medlem fandt Forslaget for almindeligt, et Andet, at det var forlidet motiveret, ubetimeligt, og overhovedet saaledes beskaffent, at en Committee ikke kunde bearbeide det. Et andet Medlem foreslog det Tillæg til Forslaget, at underkaste den bestaaende Militairlovgivning en Revision. Efterat Spørgsmaalet, hvorvidt det er tilladt at gjøre Forandringer eller Tillæg til en Proposition, var besvaret benægtende, blev paa Proponentens Forlangende og Præsidentens Forespørgsel om en Committee skulde nedsættes, besluttet at constituere en saadan, bestaaende af 3 Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
J 8de Møde anmeldte Præsidenten, at der var indløben en Taksigelseskrivelse fra Stænderne i Roeskilde, i Anledning af Oversendelse til disse af Hertugdømmets Stændertidende, saavelsom Committee-Beretninger om et Par Lovudkast. Dernæst blev Lovudkastet og Bissekræmmeriet udenfor Markederne discuteret, og ved Stemmefleerhed vedtaget, at Sagen ikke behøvede nogen videre foreløbig Bearbeidelse i Committeen, hvorfor dens formelige Forhandling og Afstemning berammedes til den 27 Octbr. Med Hensyn til en Begivenhed, som nyligen var bragt under Omtale, men til hvis offentlige Meddelelse Ref, i Kbhposten savnede tilstrækkelig Hjemmel, var i samme Blads Nr. 266 fremsat adskillige Spørgsmaale, Helsingøers Færgelang vedkommende. For at fjerne den Skygge den mundtlige Relation havde kastet paa en Corporation, der i sin Kreds tæller flere af vort Fædrelands raskeste Søefolk, fortæller samme Blad, nu Sagens Sammenhæng saaledes: En Dag i April d. A., saae et Fartøi, der var lastet med Kalk, og bestemt fra en Havn i Skaane til Gothenborg, sig for Modvind nødsaget til at kaste Anker udenfor Fiskerleiet Snekkesteen. Foruden Skibsmandskabet, der bestod af 3 Mand, befandt 3 Haandværksvende sig ombord paa Skuden, der i det Hele skal have være i en meget skrøbelig Tilstand. Det blæste op til Storm, og da nogle Fiskere fra Snekkesteen kom ombord, yttrede Passagererne det Ønske at komme i Land, inden Mørket og Uveiret faldt paa, da de mistvivlede om at Fartøiet vilde kunne holde Søen. Fiskerne torde ikke føre dem iland, eftersom slig Landsætning, efter deres Udsagn, kun var tilstædet de privilegerede Færgebaade, og da Taxten for en Færgebaad fra Helsingøer, under de stedfindende Omstændigheder, var saa høi, som det saades: 15 Rbd.) at de fattige Passagerer ombord eikunde udrede den, ansaae disse det for unyttigt at gjøre noget Forsøg paa at komme i Land ved Færge laugets Hjælp. Fiskerne fra Snekkesteen forlode Fartøiet, Uveiret faldt paa, og Morgenen efter var Fartøiet sandsynligviis ved at sqvulpe sig et Læk til – gaaet under med Mand og Muus. Den Relation om denne sørgelige Begivenhed, der først kom os for Øre, tilførede, at Færgefolk fra Helsingøer, efterat der var givet Nød=Signal, havde været ombord paa Skibet, som da allerede var læk, men forladt det – fordi de ikke kunde erholde den tartmæssige Betaling. Efter den Oplysning, vi have erholdt, er der aldeles ingen Grund til Formodning om slig Fremfærd af Helsingøers Færgefolk, ligesom den ogsaa vilde være et i et civiliseret Land exempelløst Barbarie, man paa Humaniteten Vegne maatte ansee at ligge udenfor Muligheden Grændser. Jhvorvidt nu de Fiskere fra Snekke steen der vare ombord paa Fartøiet, under de stedfundne Omstændigheder, kunne have havt Grund til deres Frygt og Vægring, og ihvorvidt deres Forhold har været forsvarligt, see vi os ikke istand til at kunne bedømme. Høist sørgeligt og beklageligt vilde det imidlertid være, om Laugsaand og Laugsrettigheder endnu i vore Dage paa nogensomhelst Maade skulde hævde deres Ret, hvor Spørgsmaalet angaaer intet mindre, end Menneskelivs Frelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Bekjendtgjørelser. Jfølge derom modtaget Jndberetning, er den 11te f. M. med Dampskibet Frederik den 6te funden drivende i Beltet mellem Sielland og Falster ved Dyrefoden en trebords Fyrre jolle med norsk Æsing uden Fortøiningsring. Eieren til denne Jolle, hvori fandtes et Stykke Jernkjæde og et Haartøier m.v., indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, sin Ret til samme for Stiftamtet at anmelde og beviisliggjøre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 11 November 1835. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
En Dreng, som skriver og regner godt, og har Lyst til at lære Handelen, kan faae Emploi, naar man behageligst henvender sig til Avis=Expeditionen, som giver nærmere Underretning desangaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Paa Eiegod ved Nykjøbing er Tækkerør til Salg. Man behage at henvende sig til Undertegnede. M. Lange. Nakskov. Nye Gaasefjer, gamle dito, Uld, Kalve, Faare-, Hare=, og Ræveskind, kjøbes af Kjøbmand C. Fogh i Nakskov, sammesteds bekommes god islandsk Klipfisk og gammel Miød. Paa en Herregaard i Nærheden her af Byen, kan 20. 30 Stkr. Qvæg-Hoveder blive antagne til Vinter-Fodring, lige med Gaardens egne Kreature, de kan modtages strax, og forblive der, til midt i, eller sidst i Mai Maaned. Nærmere Underretning kan erholdes hos Undertegnede. Nakskov den 8 Novbr. 1835. J. R. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Undertegnede efterlyse. 1 sort Horsplag, 2 1/2 Aar med liden Stjern og Sok paa høire Bagfod samt nogle hvide Haar ved Halen. 1 dito 1 1/2 Aar, uden andet Aftegn end en liden Brokknude under Bugen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Skulle disse Plagge, som begge sidste Foraar ere brændte H. paa venstre Bov, være eller blive optagne, da bede vi Hr. Forvalter Rasmussen paa Ourebygaard derom underrettet. Vixnæs og Killerup, den 1 Novbr. 1835. Claus Børsen. Lars Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
For et dannet Fruentimmer af honnet Familie, forsynet med de bedste Anbefalinger, ønskes Condition strax eller til Nytaar, som Huusjomfrue hos en Familie, enten i een af Lollands Kjøbsteder eller paa Landet; hun er villig til at deeltage alle huuslige Sysler, og der ansees ei saa meget paa Lønnen, som god Omgang i en Familiekreds. Det nærmere erfares paa Adresse-Contoiret i Nykjøbing. En temmelig stor Bilægger=Kakkelovn er at erholde tilkjøbs hos Fuldmægtig Boesen i Nykjøbing. 945 Rbd. 1 Mk. 3 s. Umyndiges Midler, kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans fra Grevskabet Christians sædes østre Districts Overformynderi; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde den 5 Novbr. 1835. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Nakskov. Jeg Undertegnede har etableret mig heri Byen som Skrædermester, og beboer Stedet Nr. 274, i denne Byes Søndergade, hvilket jeg ikke undlader herved at bekjendtgjøre, og anbefaler mig til Enhver, som vil forunde mig deres, til mit Fag henhørende Arbeide, da jeg stedse skal beflitte mig paa, at erhverve enhver af mine ærede Kunders Tilfredshed, saavel ved en reel Behandling, som en billig Betaling. Den 5 Novbr. 1835. H. M. K. Hansen, Skrædermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Nakskov. Jeg Undertegnede er den 1ste Novbr sidstl., flyttet fra min forrige Boepæl i denne Byes Veilegade, til Stedet Nr. 274, i samme Byes Søndergade, det undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Den 5 Novbr. 1835. H. G. Lange, Rebslagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Paa Søeholt pr. Maribo, kan faaes Æbler af forskjellige Sorter; Bestillinger modtages af Gartner Lippert.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Da Hr. Byefoged Valentin har overtaget at indfordre al min tilgodehavende Boggjeld, saa anmodes Alle, som jeg har staaet i Handelsforbindelse med, behageligst vilde til Mortensdag dette Aar, betale til Hr. Byefogden deres Regning. Derimod, hvem som har Regningskrav paa mig, bedes behageligst at henvende dem directe til mig selv. Maribo den 1 Novbr. 1835. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Ved Kjøbmand Engberg i Maribo er at bekomme tilkjøbs en ganske ny ubrugt Kobber Brændeviins=Pande med Hat, af 8 Tønders Størrelse, foruden Hatten, vog 58 Lpd. 14 Pd. Maribo den 1 Novbr. 1835. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-13
Da mit Officin er forsynet med forskjellige nye og smukke Skrivtsorter, anbefaler jeg det ærbødigst til Trykning saavel af literaire Arbeider og Leiligheds-Sange, (med Hensyn til hvilke sidste Officinet nylig er bleven forsynet med endeel smukke Zirat- og Titel-Skrivter, samt forskjellige Vignetter), som og af alle Slags Schemaer, Blanquetter, Cataloger &c. Ethvert Arbeide, som maatte vorde mig betroet, skal jeg stedse bestræbe mig for at udføre efter Onske, med muligste Hurtighed og for den billigste Betaling. Nykjøbing paa Falster den 13 Novbr. 1835. Wilh. Laub, Kongelig priv. Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-17
29de Aargang. No. 92. Ballands Galster de Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing.