Berlingske Tidende, 1824-05-28
Selskabet har i adskillige Aar udlovet Belønning for de Bønder, som plante vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker ; men det har, Sagens Vigtighed uagtet, ikke hjulpet. Man har derfor besluttet at forsøge en anden Maade til at opnaae Maalet, paa, ved nemlig at udlove Understøttelser til saadanne Plantninger. Vilkaarene ere: Den Lod som bestemmes dertil, skal være forsvarligen indhegnet og tør, og i det mindste 4 Skpr. Land geometrisk Maal stor. Til Læ skal den rundtom beplantes med to eller tre Rader Piil eller Poppel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være Poppel, Birk, Ask Ell, Alm, Hessel, Løn, Eeg, Bøg og Naaletræer. De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinDet første Aar efterat en saadan Lod er indhegnet, giver Selskabet Vedkommende en Understøttelse af 15 Rbd., det andet Aar, naar den er beplantet, 20 Rbd., det tredie Aar 10 Rbd., og det fjerde Aar 5 Rbd., forudsat at Anlægget vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. For hver Skp. Land, Lodden er større, forhøies Understøttelsen med en femte Deel. For det første udloves denne Understøttelse for 10 Bønder, som derom inden dette Aars Udgang melde sig. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. For hvert Bøygdelag paa Færøerne, der i dette og næste Aar indrettet tagbedækte Folde i Udmarken, i hvilke 60 til 80 Faar kunne i Uveir tye henfor ikke at blive begravne under Sneen, og hvor de kunne kommes til Hjelp med Foder, udloves en Understøttelse af 50 Rbd., hvoraf det halve kan erholdes i Forskud, naar Sikkerhed gives for at Taget skal være færdigt inden et Aars Forløb. Disse Folde skulle være bygte af Steenvægge med indstampet Jord, og forsynede med Tag af Halm og Grønsvær samt med 2 Dørre. Afsætningen af tørrede Havefrugter er en ikke uvigtig Jndtægtskilde for Europas sydligere Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saameget tilbage i Danmarks største Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedet taget her for det første ikke kunne blive nogen væsentlig Gjenstand for Handelen. Det er derimod bekjendt, at i Fyen og paa de fleste af Smaaderne drives Havevæsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder avles en stor Mængde Træefrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Producenterne den Fordre, som disse kunne høste deraf, dersom de med Omhyggelighed søgte, ved Tørring, og bedre Behandling at gjøre Frugterne skikkede til Forsendelse. J Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de komme til Bestemmelsestedet, da de ofte ere bedærvede, fordi de ikke behørigen nedpakkes, men lese nedstortes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte for skjødesløs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, præsses sædvanligen Moft deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnok kræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Algers andre Provindser eller til Udlandet. I endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremme Havedyrkningens Udbredelse blandt Almuen, og Det har nu seet sig opfordret til, ogsaa, om muligt, at bidrage til, at en fordeelagtigere Afsætning af Træefrugter, for de Dele af Riget, hvor de avles i Mængde, kunde finde Sted. Selskabet udlover derfor Præmier af 20 - 60 Rbdlr. for den Bonde, der beviser at have forsendtenQvantitet af i det mindste 12 Lpd. vel tørrede og indpakkede indenlandske Træfrugter, saasom af Æbler, Pærer, Kirsebær eller Blommer af forældede Sorter, Huusmænd kunne komme i Betragtning til Præmie for et mindre Qvantum. Hensigten med denne Præmie er vel fortrinligen at opmuntre Landalmuen til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kjøbmand, eller den Landmand udenfor Bondestanden, som godtgjør at have bragt er betydeligt Parti tørrede Frugter i Handelen, ogsaa kunne vente et Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Island af yderste Vigtighed, eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vinteren over og ere et herligt Fodemiddel i Forbindelse med det saltede Kjød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabet udsætter derfor et af fine større Sølvbægere, som et Agtelsestegn, for den Landmand eller Kjøbstæd=Indvaaner i Jø land, som godtgiør at han i et af Aarene 1824, 1825 eller 1826 her avlet ikke mindre end 20 Tønder Kaalrabi=Rødder under Jorden og samlet af sin egen Avi ikke mindre end 1 Pund Kaalrabi=Frøe. *)Alle Efterretninger fra vore Kyster stemme deri overeens, at Sildefangsten er nu i betydelig Aftagende, og at derimod Torskeater indfinde sig der i stor Mængde. Det er vigtigt for Landet at denne, sandsynligviis igjennem flere Aar vorende og vedblivende, Overflødighed benyttes paa den fordeelagtigste Maade. Da nu Fangsten selv er let, saa kommer det fornemmeligen an paa at tilvirke de større Fisk, ved Saltning og Tørring, til afsættelig og forsvarlige Handelsvare. For at opmuntre til dette Øiemed udsætter Selskabet, sin første Guldmedaille, eller dens Værdie i Penge, for det Anlæg, som tilvirter og afsætter i tvende Aar, fra October dette Aar af at regne, det største Qvantum af saltet eller tørret Fisk, ikke under 200 Tønder salt Torsk eller 1000 Lispund Klipfisk eller 1200 Lispund Stokfisk, og sin anden Guldmedaille, eller Værdien i Penge, for ikke mindre end det Halve af ovenanførte Qvantum Præmiræskerne maae ved paalidelige Attester godtgjøre saavel Varenes Qvantitet, som Qvalitet. Da det opgivne Minimum af falt Torsk er antaget at staae i Forhold til de ligeledes opgivne Qvantiteter tørret Fisk, saa følger det af sig selv, at Præmien kan vindes af den, der tilvirker og afsætter et mindre Partie af hver Sørt, naar de forskjellige Qvantiteter, efter det antagne Forhold, tilsammentagne udgjøre det foreskrevne Minimum. Allerede anstillede Forsøg have forresten viist, at den ommeldte Fangste heldigst iværksættes fra hen i August til Midten af April Maaned, da Torsken efter Legetiden falder mager, saa at det følgeligen ikke er tilraadeligt at fiske hele Sommeren igjennem. For dem som agte at etablere Tørreanstalter for Fiskene, er det af Vigtighed at overbevise sig om, at de locale Omstændigheder begunstige Anlægger, og at dette f. Ex. ikke bør udføres paa eet Sted, hvor Jordbunden lader befrygte, at Fiskene tilsyges af Sand. For Fiskere, som ved paalidelige Attester fra dem, der have kjøbt og til beredet de i den foregaaende Priisopgave omtalte større Fisk, godtgjøre at have fanget og afsat et betydeligt Antal af saadanne Fisk, udsætter Selskabet følgende Præmier: 3 Præmier, hver paa 10 Rbd. Sedler, for ikke mindre end 300 Stykker. 2 dito. - - 15 - - 1 dito, 1 dito. - 2. - 200 - Anmærkninger. For al praktisk Flid, der anmeldes for at belønnes, maae Vedkommende 2den Undtagelse af Person eller Stand, tilstille Selskabet Attester, der bør, være underskrevne af 3 Personer, af hvilke i det mindste een maa være geistlig eller verdslig Embedsmand eller Selskabets Medlem; hvilke selv maae hav seet den eller de Ting, som anmeldes, og tillige angive Tiden, paa hvilken Arbeidet er skeet. J Mangel deraf komme Attesterne ikke i Betragtning. De Attesterendes Navne blive i Efterretningen om tilkjendte Understøttelser ac uden Undtagelse offentligen bekjendtgjorte. fald Nogen meddeler Selskabet paalidelig Efterretning om nogen Fe eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil tillige ansee en saadan Meddelelse for en sand Tjeneste. Værdien af Selskabets Medailler er følgende: første Guldmedaille 3. Speciesducater, anden Guldmedaille 18 Speciesducater, og tredie Guldmedaille 9 Speciesducater. Første Sølvmedaille veier 3 Lod, anden Sølvmedaille 4 Lod, og tredie Sølvmedaille 1 1/2 Lod. Det første og største Bæger med Laag, indvendig forgyldt, veier 28 Lod, det sjette og mindste 7 Lod, Alle Anmeldelser, Æskninger m. m. maae, forsaavidt ovenfor ei anderledes er bestemt, være indsendte inden Udgangen af Aaret 1824. Da det, efter Selskabets Bestemmelse og Hensigt, er og maa være den saare kjærkomment og vigtigt, at erfare alt det Videværdige, som i Fædrenelandet skeer til Agerdyrtningens Fremtarv og til ikke blot den fabrikmæssige Jndustries, men ogsaa den huuslige Vindskibeligheds Befordring, saa ville alle didhørende Efterretninger og Anmeldelser, med Erkjendtlighed modtages og Arbeiderne vorde paaskjønnede. Dertil høre Beskrivelser over occonomiske Anlæg Beretninger og Forbedringer i Agerbruget, mere eller mindre heldige Forsøg, og deslige, og det vil være Selskabet kjært at kunne give dem, som ved betydelige, vidtomfattende og vedholdende Forbedringer i deres Oeconomie have udmærket sig, eet eller andet Tegn paa sin Agtelse. Saaledes udfærdiget, i Overeensstemmelse med Landhuusholdnings=Selskabets Beslutning, af Selskabets Præsidenter. I C. Drewsen. Collin. A. S. Örsted. c) Det fortiener her at anmærkes, at den islandske Kaalrabi=Rod er af en meget behageligere Smag en den, som vorer her. Aarsagen dertil kan maaskee søges enten i Jordbunden eller ogsaa i den Omstændighed, at Kaalraben voxer hurtigere i Island end her, og sieldent der bliver større end til 1 Punds Vægt.