JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Om Ainoernes Regjeringsform og Religion har man i den korte Tid ikke kunne anstille nogen Undersøgelse. Men ved deres ringe Folkemængde, kan man neppe tænke sig anden, end en patria chalisk Forfatning. Ved vort Besøg i en af deres Vaaninger, bemærkede vi i Familien, der bestod omtrent af 10 Personer, den lykkeligste Enighed og en næsten fuldkommen Liighed. Det var neppe mueligt for os at udfinde Hovedet for denne Familie, endskjøndt vi opholdt os der nogle Timer, saa liden Myndighed viste de ældre endog over de yngste Medlemmer. Da vi uddeelte nogle Gaver mellem dem: iagttog jeg desaarsag den fuldkommenste Liighed. Dette blev meget godt optaget, Jngen, selv ikke den Ældste syntes at finde, han havde faaet for lidet i Forhold. Tvertimod gjorde man nig opmærksom paa en liden Pige af omtrent 8 Aar, jeg ikke havde seet; hvilken da ogsaa strax fik sin Andeel. Denne Enighed, og den Sindighed der hersker almindeligen blandt dem, oprækker den fordeelagtigste Mening om disse Mennesker Man kunde ikke mærke nogen høi Tale, nogen umaadelig Latter, endnu mindre Klammerie. Diss sjeldne Egenskaber, tilligemed den Godmodighed, hvormed de modtoge os, den Glæde paa Alles Ansigter, da de udbredte deres Maatter for os omkring deres Jldsted, den Beredvillighed, hvormed de, da vi toge bort, uanmodet, trak deres Canoeri Vandet, for at bringe os fra den flakke Strand til vor Chaluppe; deres Beskedenhed aldrig at forlange noget, alle disse virkelig sjeldne Egenskaber giør, at jeg holder Ainoerne for det bedste blandt alle Folkeslag, som jeg hidindtil har lært at kiende. J Budstikken læses en Subskriptions-Jndbydelse til et Universitet i Norge, udgivet af Directionen i Selskabet for Norges Vel d. 1ste Junii 1811. Paa denne Plan er allerede tegnet ialt for 85,600 Rdlr. engang for alle, og 150 Rdlr. i aarlige Bidrag, hvoraf Kammerherre P. Anker og Greve og Amtmand H. Wedel Jarlsberg give engang for alle 50,000 Rdlr., og Stiftamtmand og Kammerherre M. G. Rosenkranz 30,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
(Jndrykket efter Begjering.) Det er vist nok besynderligt og for vort konstyndende Publicum endog fornærmende, et Hr. Gurk fra Wien forudsætter en saadan Uvidenhed hos vore Konstelskere, at han troer, man kjender ikke Panharmonicons første Opfinder, som Wien, Paris og Mayland allerede kjender, og som flere Hovedstæder ogsaa om kort Tid vil lære at kiende. Det er aldeles ikke ubekjendt, at allerede for otte Aar siden den k. k. Hofmechanicus i Wien, Hr. Johann, Malzel, har forfærdiget et Panharmonicon for H. K. H. den konstelskende Hertug Albert af SachsenTeschen, at han for fem Aar siden tildrog sig ved et andet hele Paris's Opmærksomhed; at han først for to Aar siden blev kaldet til Prinds Vicekongen af Jtaliens Hof med et nyt og perfectioneret Panharmonicon og blev optagen med Udmærkelse, og at han nu siden adskillige Maaneder arbeider paa et endnu større og fuldkomnere, som han vil hellige en anden Hovedstads Konstyndere. Vil Hr. Gurk endnu nøiere overbevise sig om, at man her i Kjøbenhavn bestræber sig for at kjende en Konsts virkelige Opfinder, saa tjene ham herved til Advarsel, at man meget nøie veed, at Adam Høier og Joseph Hain, som begge i adskillige Aar have arbeidet hos Hr. Hofmechanicus Malzel i Wien, ere de, der have forfærdiget hans Panharmonicon, som han ikke blues ved at opvarte vort Publicum med, som een af ham gjort Opfindelse. J Anledning af en Ubekiendts Beskyldning i Politievennen No. 675 for 26 Maji d. A., indeholdende: 1) at Controlleurerne ved Parquettet og det første Parterre tilbageholde Pladse til visse privilegerte eller favoriserte Personer inderst paa Bænkene i bemeldte Steder; 2) at de her ansatte Controlleurer ere uartige mod Publicum, og endeligen 3) at Personer uden Betaling ere indladte og derved uforsvarlig Trængsel foranlediget; opfordre vi Undertegnede som Controlleurer, ved bemeldte Pladser herved denne Ubekiendte enten offentlig, for vor Chef, eller den Kongelige Theaterdirection at bevise slig fornærmende og vor Ære angribende Beskyldning. Skulde han ikke driste sig dertil, men blot af Ondskab og Skadefrohed have indsendt dette og følgeligen vedblive at dække sig med Anonymitetens Skjul, da ansee vi os herved retfærdiggjorte for vore høie Foresatte, og ansee ham selv med den Foragt han fortjener. Kjøbenhavn den 13 Junii 1811. D. G. Gynther H. Engel. J. U. Andresen. Spendrup. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Madam Dam havde nu ganske overladt sine Anliggenders Bestyrelse til Fritz, paa hvis Klogskab og Erfaring hun stolede saa meget. Den første vigtige Sag, hun betroede ham, var at gjøre hendes Penge frugtbringende. Som klog Mand veiede og prøvede han først alle de forskjellige Maader, hvorpaa dette kunde skee. At sætte dem Prioriteter til 4 PC. fandt han alt for ufordeelagtigt, og at sætte dem i Varer for voveligt. Men efter megen Veien, Pønsen og Overlæg fandt han det raadeligst, at kjøbe for sin Moders og sine egne Penge lutter asiatiske Actier, for 800 Rdlr. Stykket, hvilke gave hver i aarligt Udbytte 80 Rdlr. eller 10 PC., og, som man ventede, om føie Tid vilde stige til 1000 Rdlr. Han vilde ogsaa gjøre Mikkels 50000 Rdlr. frugtbringende paa samme Maade, og ansaae det for sin Pligt at foreslaae ham det; men uden at vide hvad en asiatisk Actie egentlig var for en Ting, betakkede Mikkel sig for denne Villighed, og paastod, at han nok skulde vide selv at gjøre sine Penge frugtbringende. Klodrian," sagde Moderen, det forstaaer jo din Broder langt bedre end du. Hvad kan du vel tage dig for med Penge!" 9, det veed jeg nok, Jeg vil saa mæn blive Land svarede Mikkel. mand, Mame!" Landmand raabte Fritz, udbrydende i Skoggerlatter: "du, Landmand, Du, som ikke veed at gjøre Forskjel paa hvad der er Byg eller Havre. – Tee kun du svarede, Mikkel fuld af Selvtillid. "Ja Landmand, just Landmand, vil jeg være – just Landmand. Jnden fjorten Dage maa jeg have mig en Gaard paa Landet. Den leer bedst, som leer sidste. Moderen sukkede og forudsaae allerede i Tankerne, hvorledes den dumme Mikkel sætter alle sine Penge til og tigger for hver Mands Dør. (Fortsættes.) anAmtsprovstierne (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Hr. Contre-Admiral O. Lütken har i Christiansands Avis ladet bekjendtgjøre til behagelig Efterretning for de veltænkende Søemænd, som, opmuntrede af Hr. Krigscommissair Grung, have været villige til at lade større eller mindre Deel indeholdes af deres Hyre til Bedste for Krigsfanger og deres paa Defensionen trængende Kammerater og deres Familier, at efterat han havde indmeldt til det Kgl. Admiralitets og Commissariets=Collegium denne Sag, og Krigscommissair Grung igjennem ham var bleven tilkjendegivet, at bemeldte Kongl. Collegium erkjendte, at han heri havde handlet vel, saa har Krigscommissain d. H. 6, 7 og 8 Junii. hos Byens Handlende indkasseret en Summa af 7496 Rdlr. 38 s., der er afleveret til Admiralen, af hvilken den ene Halvdeel bliver anvendt til Givernes fangne Kammeraters bedre Pleie, og den anden Halvdeel til Trængende af Defensionens Mandskab og deres Familier. Et specielt Regnskab for disse Penges Anvendelse vil offentlig blive bekjendtgjort, og paa samme Maade skal forholdes, med hvad de Søfarende fremdeles af god Villie maatte afskaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Viborg, den 19de Junii. Det er saare glædeligt, at see de gode Marker og Enge ret bugne under den Guds Velsignelse de i Aar frembringe, og endog de maadelige, at see skjønt ud. Rugen har under det gunstigste Veir overstaaet sin Blomstring og den mellemstunder faldende Regn hindrer Vexterne fra at fortørres af Soel heden. Her i Viborg faaes alt den 12te Junii enkelte modne Kirsebær. De smaa Oldenborrer, eller Gaasebillerne gjæste og i Aar Æbletræerne paa det grusomste og fortærer en Mængde Frugt, især af de bedste og fineste Sorter. J forrige Tider var det ganske usædvanligt, at de skadede Æblene; men rimeligt er det, hvor de aldeles ingen Hvidpile finde, thi disse ere deres kjereste Føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
J Gaar blæste en heftig Nordvest, som afkjølede endeel af deres Mod. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Odense, d. 20 Junii. Der er talt saameget om de urimelige Priser, som Alting gik i ved Auctionen over Priisgodset af Emilies Ladning i Nyborg, at f. Ex. en Lysesax gik i 28 Rdlr., en Skræddersax 10 Rdlr., Dousinet af almindelige Bordknive fra 60 til over 100 Rdlr. o. s. v., og ligesaa Alenvarerne over al Beskrivelse. Som Aarsag til disse urimelige Priser angiver man, at et heelt Skrabsammenselskab syntes at have forenet sig om at opsluge hele Auctionen, af hvilke man ofte efter Hammerslaget (naar engang Noget ikke faldt i deres Lod ved den meest overdrevne Priis) hørte spørge: "hvem var denne det, ladt ham da hart han har sau betalt det." En idelig Støi forstyrrede Kjøbernes Concepter, saa at Auctions-Directeuren endog engang maatte afbryde Forretningen for at faae Lyd og tilveiebringe Orden. Mueligen de, der ikke kunde faae nok ved den lovlige Auction, have et Søndagen derefter holdt paa egen Haand den Opkognings Auction, som der taltes om, for at forsøge hvad der paa det dyre Jndkjøb endnu kunde være at vinde, med Stedets nærværende Politiemestens Aarvaagenhed standsede dette Forsøg. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Odense, d. 21 Junii. Nye Udsigter for det archæologisk historiske Studiums Fremme have atter aabnet sig ved den antiqvariske Reise, Professor Dr. Wedel Simonsen efter Kongel. Befaling foretager sig gjennem Rigets forskjellige Egne, forat undersøge, indsamle og registrere de den danske Archæologie samt National- og Provindsial Historien vedkommende Haandskrivter, Dokumenter, Mindemærker og andre didhørende Gjenstænder, som endnu hidtil ere undgaaede Ødelæggelse. Hr. Professoren er i denne Anledning nylig hidkommen til Odense, hvor enhver til Archæologie og Historie henhørende Gjenstand beskjæftiger hans Opmærksomhed, ligesom han og udstæder Beviser for saadanne gamle Haandskrivter, Dokumenter og andre Oldsager, som patriotisk findede Landsmænd, paa Grund af den i disse Tidenders No. 59 indførte Kongelige Anbefalingsskrivelse, samt af Jnteresse, for Øiemedets Fremme maatte ville indlevere til offentlig Afbenyttelse og Brug. Det vil høilig glæde Udgiveren, som Ønsket selv er billigt, om ogsaa denne Anmeldelse maatte bidrage Noget til, at Hr. Professoren (der for Tiden logerer hos Dhrr. Kjøbmænd Andrup & Petersen paa Nørregade, maatte i sit nationale Anliggende, ogsaa hos ret mange Private finde den forekommende Hielpsomhed og Understøttelse, som Tingens Vigtighed og Jnteresse berettiger ham til at haabe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Mariboe d. 20 Junii. J Nykjøbing paa Falster er truffen den ypperlige Jndretning, at Byen er bleven forsynet med en duelig og kynde Dyrlæge, som lønnes af Kæmner-Cassen. - Jgaar blev ved Trommeslag bekjendtgjort, at sundt og frisk Hestekjød var at bekomme uden Betaling hos Hr. Capitain v. Franck paa Holtegaard. Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Den Kongel. Qvarantaine=Direction har under d. 22 Junii bekjendtgjort følgende: 1) som smittet er for nærværende Tid intet Land og intet Sted at ansee, og 2) som mistænkt ikke andre end de tyrkiske Havne, især Smyrna, de vestindiske Øer og det africanske Bardaries Havne og Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
(Af Neue Zeitung.) Kongen af Rom var ved Daaben beklædt med en Kaabe af Sølvstof, forret med Hermelin, HoMajestats Flippe har en Storofficier. Ved Canmonien havde Keiseren Kongen af Rom paa høire Side, paa venstre Fadderne, H. Keis. H. Storhertugen af Wasburg, un ddelbar ved hans Side stod som Fadder Keiserens Moder, og dernæst Prindserne af det Keis. Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
J Antwerpen, begyndtes Høitidelighederne i Anledning af Kongen af Roms Daab d. 9de dermed, at Linieskibet 2 Jllustre paa 80 Canoner, lod af Stabelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Marchal Perigron ventes mod det første til Gara.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Klædehandleren Maillard i Paris, som overbevistes om en svigagtig Banqueret, er bleven dømt til 6 Aars Tvangsarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
J Frankrige er nedsat en Revisionscommission for hemmelige Medicamenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Efterretningerne angaaende Tarnagonas Beleiring ere gunstige. Jnsurgenterne havde længe sysselsat sig med at anlægge Udværker omkring denne Plads, især ansaae de Oliva for uindtagelig og kastede 2000 Kjærnetropper derind. Men de Franske have taget dette Fort med Storm. Af Garnisonen er næsten ingen undsluppen. Jnsurgenterne har man frataget 3 Faner og 47 Artilleriestykker med betydelige Magaziner. De Franske have derved faaet en frygtelig Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Portugals Armeens Hovedqvarteer er i Staden Salamanca; en Deel af Armeen staaer langs med Grændserne af Portugal og de andre Tropper cantonnere i Provindsen Salamanca. Wellington skal have givet ny skarpe befalinger at forstærke den portugisiske Armee, der er overladt til hans Raadighed. Hans Armee har forskandset sig i sin nærværende Stilling. Engellændernes høire Fløi staaer nu paa Grændserne af spansk Estremadura, for at dække Provindsen Alentes. - Hertugen af Jstrien har sit Hovedqvarteer i Valladolid. Hans Corps holder Gammel-Castilien, Provindsen Leon, og de Provindser, der støde til Frankrige, besatte. - General Bonnet, der commanderer i Asturien, har faaet Forstærkning til at tilbagedrive alle Engellændernes Landgangsforsøg paa den nordlige Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
De til Savannah efter d. 2 Febr. ankomne Skibe ere blevne dømte som Nor-Jntercourse Actens Overtrædere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
General Hill, skal afløse Marchel Beresfordunder Willingtons CommandeDet Polske Cavallerie, som er forsynet med 12 Fod lange Landser, anretter stor Ødelæggelse blandt de spanske Jnsurgenttropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
J Ungern er nu det ny østerrigske Finance patent i fuld Gang. Den Jrettesættelse, som Keiseren har ladet give Neutraer Gespannschaft for den noget uoverlagte Forestilling mod hiint Patent har gjort Jndtryk Kongen af Sachsen reiser til TorganJ Jtalien, i det sydlige Frankrige, indtil Pyenæerne regner det næsten uophørligen. Flederne træde over deres Bredder, og Oversvømmelse, Lyn ald og Hagel anrette stor Skade. J Polen, Tydskland, Sverrig derimod hersker stor Tørke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Storførstinde Constantin har leiet sig et Hotel i Bern, og agter at besøge Fjeldene og de romantiske Egne i Schweitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Fra Vestpreussen berettes, at en Svensk Caper fra Stralsund har paa den saakaldte Schwarzener Kampe ved Strandbyen Ohlapan udholdt en Fægning med 3 engelske Fregatter. Da den af Fregatterne forfulgte Caper saae, at Vinden blev ugunstig for dem, satte han sig paa Grund; men disse satte strax Baabe ud efter ham og tvang ham til at tage en Stilling bag en Sandbanke, hvorhan med Geværild maatte forsvare sit Fartøi mod de der plyndrende Engellændere. General Corswant ilede ham til Hielp med sine Tropper, og tvang Baadene, trods den nærmest Landet liggende Fregats Artillerieild, til at stygte og efterlade sig en Canon. Fienden kunde med Møie slæbe sine Saarede med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Rom har man begyndt at borttage de Marmorblokke, der betynge Søilerne af den tor nende Jupiters Tempel. Til at gjøre sig Begreb om disse Blokkes uhyre Størrelse behøver man kun at sige, at de Zirater, der ere udhugne derpaa, nemlig en Vase og en Offerskaal, ere hver 3 Fod høie og forekomme dog Øiet som de kun vare 2 til 3 Tommer store. Søilerne skulle igien bringes i Ligevægt og Grundstaden befries fra Gruus En foregiven Luftskipper, ved Navn Augustin i Hamborg, havde med meget Bram ladet bekjendtgjøre, at han den Dag, Kongen af Rom skulde døbes, vilde gaae op i en Luftballon. Nogle haf tige Vindstød tjente ham imidlertid samme Dag til Paaskud for, at han ikke gik op. Luftreisen blev derpaa udsat til d. 16de. Alle Omstændigheder være ham gunstige, men desuagtet opholdt han det talrig forsamlede Publicum fra Kl. 1 til 6, gik adskillige Gange bort for, efter foregivende, at hente noget, men omsider gik Ballonen i Veiret, og Hr. Augustin blev paa Jorden, hvor man som en Vindmager, der tilforn har ureret Folk paa samme Maade, arresterede ham. en Wien, den 6 Junii. Hr. Degen har ladet bekjendtgjøre Aarsagen, hvorfor han ikke i nogen høiere Direction fortsatte sit Løb. Han vilde nemlig vise, at det ikke var Ballonen, der løftede ham i Veiret, men at det var ham, der kunde holde Ballonen i denne Retning. Han tog Veien saaledes til Nutsdorf, at han deels gik bort over Donau, deels over Landet. Ved Nusdorff dalede han i Begyndelsen paa et Vænge, men da han mærkede, at dette var alt for fugtigt, saa har han, ved Hielp af sine Vinger, igjen løftet sig i Veiret og nedladt sig paa en Høi. (Hamb. Corresp.) lade de lade de Vare Briller for Smedde. – J Bergisches Archiv er anmeldt efterstaaende velgjørende Opfindelse, der vist ikke vil mangle almindelig bifalds værdig Modtagelse. Mester Kilian, den ældre, i Stegen i det Vestphalske, har opfundet en Vare Brille, der beskytter Hammersmeddenes Øine mod Jldens heftige Gruren, der saa faretruende udspringer ved hvert Hammerslag. Paa Hytten i Sieg er gjort et Forsøg med denne Brille, som ganske faldt ud efter Ønske, i det ikke allene Øinene sikredes for den hede Funke, men Smeden ogsaa sættes i Stand til uden oftere Hovednikken at frie Ansigtet fra den udstrømmende Jldmasse, og bedre at kunne lagttage de svære Jldklumper, under Hamren. Øinene blendes ikke og endnu mindre reent mistes, hvilket saa ofte er Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-25
Subskriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, store Helliggeiststr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Jndenlandske Efterretninger. Af Prof. Olufsens forhen omtalde Skrift om Danmarks Brændselsvæsen sees, at Danmark (Holsteen uberegnet) kan, under fornuftig Sparsomhed, ansætte det aarlige nødvendige Brændsel til 12 Favn Bøgeved eller dets Valuta i Virkning af andre Brændselarter for hvert Hoved af dets Folkemængde, det er 4 Favne for hver Familie. Dette Qvantum vil ikke allene kunne forsyne al huusligt Forbrug, men tillige alle de Fabriker, vi have, og flere til. Man vilde ledes til meget falske Slutninger om man prøvede denne Ansætning efter den nærværende Forbrugning, som er meget ødsel. Men den holder Stik, naar den sammenpasses med de Egne af Landet, hvor Forbruget er indskrænket. Bønderne omgaaes især meget ødsel med Brændsel, hvorpaa Forf. anfører adskillige talende Beviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Mærkeligt er det, at i Kirkeaaret 1810 ere i Danmark, Norge og Hertugdømmene 12, 105 flere Fødte end Døde. Dette ualmindelig store Antal Fødte kan neppe tilskrives andet end den Mængde Ægteskaber, der, som en Følge af Caperiet og de stigende Priser, i hiint Aar ere blevne sluttede blandt de simplere Classer. De betydelige Summer, som ere komne især i Caperfolks Hænder, og de mange Leiligheder, Haandværksfolk i denne Tid have til at fortjene Penge ved at faae deres Arbeide tildeels saa overordentlig dyrt betalt, kunne umuelig andet end befordre Ægteskaberne blandt disse Stænder. Der gives ikke faa Haandværker, i hvilke en Svend kan fortjene 10, 12 til 14 Rdlr. om Ugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Torsdagen d. 20 Junii nedlagde Etatsraad og Professor Bugge, Ridder af Dannebrogen, det af ham i afvigte academiske Aar førte Rectorat ved Universitetet, og overleverte samme til Hr. Dr. og Professor Hornemann, Ridder af Dannebrogen. Den afgaaede Rector holdt en Tale, som afhandlede de Opfindelser, ved hvilke Grækerne, Araberne, Perserne og Tartarerne havde beriget Astronomien. Ved denne Leilighed blev Præmier, Medailler i Guld, uddeelte i Medicinen til Hr. M. C. Bruun, i Mathematik til Hr. N. F. B. Schiern, og i Historie til Hr. S. Salomonsen. Til denne Høitidelighed havde Hr. Professor B. Thorlacius indbudet ved et Program om de christne romerske Keiseres ypperste Præstedømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Den indeværende Maaned har været særdeles uheldig for den practiske Lægekonst i vort Fædreneland. J dens Begyndelse mistede vi Doctor S. Jacobi, elsket og savnet i lige høi Grad baade som Menneske og Læge, i dens Midte Stadsphysicus Dr. Scheel, lige fortjent af sin nidkjere Embedsførelse som af sine velskrevne Skrifter, i dens Slutning Prof. Frederik Christian Winsløw, i en lang Række af Aar een af Hovedstadens meest agtede Læger og Chirurger. Winsløw er født i Kjøbenhavn 1749. Hans Fader var Peter Christian Winsløw, Medailleur, og hans Moder Anna Dorothea Siewers; han var en Beslægtet af den berømte Winsløv i Paris, bekjendt af sin Anatomie. Han var først Student, blev siden Underchirurgus ved Søqvæsthuset, Prosertor ved Anatomiekamret, samt Medlem i det Kjøbenhavnske medicinske Selskab. 1777 reiste han udenlands til Frankrige og Engelland. 1780 kom han hjem og blev derefter Chirurgus ved Frederiks Hospital og derpaa Professor i Chirurgien. Han har ikke egentligen udmærket sig ved Skrifter, men desmere som practisk Læge, ypperlig Operateur og sand Menneskeven. Alt hvad der hidtil er trykt af ham findes i Collectaneis Societ. Med. Hounien sis, Vol. I. 1774.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Etatsr. og Livmedicus Brandis, Ridder af Dannebrogen, har kjøbt Frue Baggers Gaard uden for Vesterport for 54,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Det har i sin Tid været anmeldt i dette Blad, at de Herrer Justitsraad Hee Wadum og daværende Stiftsprovst Plum i Januari 1809 have til Vedkommende afleveret 512 Rdlr., som de vare indkomne til de norske Krigeres Understøttelse ved den paa Latin og Dansk udgive Tale af Hr. Profeffor og Ridder Treschov, hvis Trykning de havde paataget sig at besørge. Aff samme Mand er i Maji d. A. afleveret den siden indkomne Rest 671 Rdlr. Prof. Treschovs academiske Tale har saaledes indbragt hans kjekke Landsmænd 1183 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Paa Auctionen d. 27 Junii over forskjellige Vare solgtes: St. Croix Sukkere til 1 Rdlr. 5 1/2 s.a 1 Rdlr. 9 s. Pd., Melis i Topper til 8 Mk. a 8 Mk. 3 s. Pd., Lumpen i dito til 7 Mk. 4 1/2 s.a 7 Mk. 7 s. Pd., Campeschetræe til 26 Rdlr. 5 26 Rdlr. 100 Pd., Riis a 39 Rdlr. 5 Mk. 100 Pd. Melis i Stykker a 7 Mk. 6 s. Pd., Muskatnødder til 24 Rdlr. a 25 Rdlr. Pd., bruun Sirup i 54 Rdlr. 100 Pd., Hamp (lidt beskadiget) 187 Rdlr. Skpd., Caffe a 9 Mk. 12 s. til 9 Mk. 15 1/2 s. Pd., hvide Havannah Sukkere a 7 Mk. 1 s. Pd., brune dito til 1 Rdlr. 7 s. a 1 Rdlr. 8 s. Pd., Jndigo til 11 Rdlr. a 11 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Pd., Virgin Tobak a 3 Mk. 10 s. Pd., Propper a 50 Rdlr. 1000, Christiania krydrede Anchioser til 6 Rdlr. a 5 Rdlr. 8 s. D., ledige Olieglas til 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 5 sz. Stk., Blaasteen a 21 Mk. Pd., alt med Tord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
J forrige Uge veltede en Kurvevogn ved Blegdamsveien med adskillige Folk, som havde været i Dyrehaugen. Næsten alle, der sadde paa Vognen, kom mere eller mindre til Skade. En Kone faldt saaledes, at hun døde strax derefter, en Pige fik Armen af Led o. s. v. Det er sørgeligt, at næsten hvert Aars Dyrehaugetid fordrer saadanne Offere.