JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Skrivelse fra Odense, 30 Marts. Skolevæsenet i Odense er indrettet ganske overeensstemmende med den allernaadigste Anordning for Almueskolerne i Kjøbstæderne af 29 Juli 1814 J Borgerskolerne gives Underviisning i de efter bemeldte Anordnings 30 befalede Gjenstande, nemlig i Religion, Skrivning og Regning, sam Læsning forbunden med Retskrivning i Modersmaalet, og desuden gives Underviisning i Tegning. Tiden til Underviisningen er efter bemeldte Anordnings 17 og 180 halv Dags Skolegang. J nederste Klasse er indført indbyrdes Underviisning. J de øvrige Almueskoler i Odense ere Underviisningsgjenstandene de samme undtagen Tegning. Skoleskatten til at bestride Udgivterne ved Almueskolerne lignes paa den i bemeldte Anordnings 49, befalede Maade. Borgerskolen er altsaa en Almueskole, ligesom enhver anden Almueskole i Byen, har samme Vilkaar, som disse, og kan altsaa i intet Tilfælde, som Almueskole betragtet, yde mere end enhver anden, overeensstemmende med den allernaadigste Anordning indrettede, Almueskole. At Borgerskolen, yder det, den bør yde, derom kan Enhver overbevise sig, ved at besøge Skolen, overvære Underviisningen og de tvende Gange om Aaret offentligen afholdte Prøver. At Borgerskolen, saavelsom enhver anden Almueskole i Byen, har hidindtil ydet det, man med Rette kan fordre af saadanne Skoler, derom kan Enhver, der betragter Sagen med Opmærksomhed og Fordomsfrihed, overbevise sig ved at anstille en Sammenligning imellem Skolevæsenets forrige og dets nuværende Tilstand, Før 1812 lærte Fleerheden af Børnene lidet eller intet, fordi de faa Skoler, som da existerede, nemlig 3 saakaldte catechetiske Skoler, een Skole paa Fattiggaarden og Lahns Stiftelse, langt fra ikke kunde modtage et saadant Antal af Børn, der befandtes i en saa folkerig Bye som Odense. 1812 oprettedes flere nye Skoler efter et interimistisk Skolereglement, samt Søndagsskoler for confirmerede Haandværksvende og Drenge, og Aftenskoler for gamle, men endnu ikke confirmerede Børn, som deels vare i Haandværkslære, deels Tjenestetyende. J 3 Aftenskoler for Drenge og 2 for Piger undervistes over 150 unge Mennesker, næsten alle i en Alder fra 14 til 20 Aar, og hvoraf mange ved Antagelsen ikke engang kjendte Bogstaver. Underviisningen i disse Aftenskoler besørgedes af de ved Almueskolerne ansatte Lærere i deres Fritimer, og disse Skoler vedbleve, indtil de i samme optagne Børn efterhaanden bleve confirmerede; de ophørte først ganske 1818. At Skolevæsenet er anordningsmæssigt indrettet og hidindtil har opfyldt sin Bestemmelse, kan sluttes af Foranførte. Odense har et stort Antal, især fattige Børn, for hvis Underviisning bør sørges, at bidrage til et saadant Øiemed, maa være en sand Glæde for enhver ædeltænkende Borger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Odense har en ikke ubetydelig Hielp til fattige Børns Underviisning i Lahns Stiftelse og det muliske Legat, da der i Lahns Stiftelse og for det muliske Legat undervises over 200 Børn. Skulde Skolevæsenet tillige førge for alle i disse Stiftelser optagne Børns Underviisning, da vilde Skoleskatten blive en trykkende Byrde for Odense Jndvaanere; men naar den efter Hempels Avis No. 33 d. A. er 3928 Rbd. 4 Mk. Sølv, og der i samtlige Skoler undervises, foruden anførte Antal, circa 700 Børn, da er Betalingen for ethvert Barns Underviisning 4 a 5 Rbd. aarlig, hvilket ikke engang er det Halve af hvad der betales for et Barns Underviisning i en af de saakaldte Pigeskoler, og Skoleskatten kan ikke med rimelig Grund kaldes for stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Forfatteren af de i Kjøbenhavns Skilderie No. 4 for d. A. anførte Noticer om Skolevæsenet i Odense, og især Forfatteren af det i No. 24 af bemeldte Skilderie indførte Stykke, om Realskolen i Odense, mener endog, at der paa Borgerskolen skulde gives Underviisning i samme Gjenstande, som i en Realskole, og at Børnene der burde forberedes til Latinskolen. Forfatteren af anførte Stykke viser tydeligen, at han ikke kjender den Anordning af 29 Juli 1814. Borgerskolen kan og skal efter bemeldte Anordning ikke være andet end en Almueskole, og denne er ganske forskjellig fra en Realskole. J en Realskole skal, efter bemeldte Anordnings 74 s., undervises i Læsning og Modersmaalets Grammatik, Religion, Skrivning, Regning og Bogholderie, Mathematik og Mekanik, Naturhistorie og Naturlære, Verdens og især Fædrenelandets Historie, i levende Sprog, Tydsk, Fransk og Engelsk, Tegning, Sang, og i Søestæderne i Styrmandskonsten og Svømning. Børnene i en Realskole skulle desuden have 6 Timers daglige Underviisning, eller heel Dags Skolegang, da de derimod i Almueskolerne kun faae halv Dags Skolegang. At forbinde alle disse Underviisnings gjenstande med Borgerskolen, hvor Børnene kun nyde halv Dags Skolegang, vilde være ligesaa ufornuftigt som lovstridigt, og kunde kun skee paa de almeennyttige Læregjenstandes Bekostning, uden at være til nogen virkelig Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
At en Realskole ikke er oprettet i Odense, er vist nok af følgende Aarsag. Skolecommissionen har tvende Gange til forskjellige Tider offentligen indbudt vedkommende Forældre, som ønskede deres Børn underviste i en Realskole, til at melde sig, og efter sidste Indbydelse anmeldtes ikkun 2de Børn; dette er Beviis nok for, at Fleerheden af Odense Jndvaanere ikke ønskede en saadan offentlig Realskole. En Realskole skal efter meerbemeldte Anordnings 76 s. have tvende Lærere, hvoraf den ene skal være theologisk Candidat, og i det Høieste kun 24 Børn for hver Lærer. Naar altsaa en saadan Realskole havde det høieste Antal Børn, nemlig 48, og der for hvert Barn betaltes 20 Rbd. om Aaret, da var denne Sum, 960 Rbd., neppe tilstrækkelig til en saadan Skoles Vedligeholdelse, f. Ex. Localet til tvende Skolestuer, Brændsel, Lærernes Lønninger o. s. v. Kunde Skolen endog, med det høieste Antal Børn, bestaae ved sig selv, saa kunde dog mange uforudseete Omstændigheder, f. Ex. uheldigt Valg af Lærerne, meget let bringe Skolen i et mindre godt Rygte, og Følgen blev da, at der alligevel ved Siden af denne oprettedes private Jnstituter, og at Forældrene satte deres Børn deri, hvor de troede, at Børnene fik en bedre Underviisning, og maaskee for ligesaa billig Betaling. Real skolens Udgivter vilde under saadanne Omstændigheder vedblive, medens dens Jndtægter formindskedes, og det Manglende maatte da udredes af Skolekassen, til end ydermere Byrde for Borgerne. Det samme vilde være Tilfældet, naar Skolen, under nok saa duelige Lærere, ikke havde det høieste Antal Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Under saadanne Omstændigheder kan et privat Jnstitut være til større Nytte for Byen, end en offentlig Realskole, da det ikke kan foraarsage offentlige Udgivter, og vedkommende Lærere igjen kunne ophæve det, i Tilfælde af at det skulde være forbunden med Tab. Naar nu et saadant Jnstitut kan træde istedetfor en Realskole, saa synes, at samme maatte være en gavnlig Indretning for Odense, da de Forældre, som have Lyst og Evne til at lade deres Børn lære mere end de kunne lære i en almindelig Almueskole, have en god Leilighed dertil. At Underviisningen i en saadan privat Realskole besørges, af de ved Almueskolerne ansatte Lærere i deres Fritimer, fortjener ingen Bebreidelse, naar de ikke derved forsømme deres offentlige Embede, og Lærerne have, ved i deres Fritimer at læse i Aftenskolerne, saalænge disse vedvarede, afgivet Beviis for, at deres offentlige Embede var, og vistnok altid vil blive, dem en hellig Pligt. Forestaaende Oplysninger om Skolevæsenet i Odense kunne, efter Forfatterens Mening, afgive et endeligt Resultat af de i Kjøbenhavns Skilderie førte Anker over bemeldte Skolevæsen, og erklærer Forfatteren tillige, ikke at indlade sig i noget videre, denne Sag angaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Blandede Efterretninger. Om det, formedelst de Ødelæggelser det anretter, skrækkelige og mærkværdige Jnsekt, actidium italicum Linn., som i sidstforløbne Sommer heriede en Egn i Over-Jtalien, har Professoren i Naturhistorien ved Lyceet i Mantua Jos. Bendiscioli, givet interessante Efterretninger i nyeste Hefte af Bibliotheca italiana. Bemeldte Jnsekt, som hører til Locusternes Art, kom i forrige Sommer frem i de frugtbare Egne af Poggio, ved Grændsen af Distriktet Este. Det kom i maadeligt Antal ud af Dalene af Marzuolo og Piemosca (i det Mirandolske Distrikt), satte halv hoppende, halv flyvende over Tramuschio, en bred Mark Vandene optagende Grav, der udgjør Grændseskjeller mellem Provindserne Mantua og Mirandola, og nedlod sig blandt flere Steder d. 12 og 13 Juli paa den over samme førende Bro i saadant uhyre Antal, at den ikke af Fodgængere, kunde passeres, og at de fra omliggende Møller kommende Muuldyr maatte vende tilbage. En udstrakt stor Eng (Pagliaro) af fire til fem Tusinde Morgenlands Størrelse blev af Jnsektet taget i Besiddelse, opædt og forvandlet til en øde Græs- og Plante løs Flade, der saae ud som om Jlden eller den strængeste alt Planteliv indtil det sidste Kiim qvælende Vinterfrost havde ødelagt samme. Først fortærede Jnsektet de fineste og smagfuldeste Planter, Kleveren, Lotus værten, Lucernen, Cichorien, men snart tvang Hungeren det hen paa de grovere Planter, Qvekgræsset, Tistelen o. fl., selv Bark og smaa Stammer skaanedes ikke, og efter at alt Spor af Grønt var forsvunden i Pagliaro-Dalen drog Jnsektet til Sernus og Santa Croce-Dalen, hvor Ødelæggelser paa Frugt- og Hamp Marker, skeede. (M. Bl. Lit. Bl. 7.)Man har (i notizie deel gjorno) nogle statistiske Notizer over Staden Rom og de i samme i de sidste 10 Aar (iberegnet 1825) foregaaede Forandringer. Tallet af romerske Familier har fra 1824 til 1825 aftaget ikke mindre end 503. Præsternes Antal har i bemeldte ti Aar holdt sig omtrent ved et og samme Tal. Munkenes og Nonnernes Tal derimod aarligen voxet. Studenternes og Seminaristernes Antal har i tre Aar omtrent været lige. De Fattiges Tal i Hospitalerne havde fra 1820 aftaget, men var i 1825 igjen voxet med 800 Jndivider. Tallet af Fangne havde, med Undtagelse af Aarene 1818 og 1819, i hvilke det var meget større, holdt sig i Gjennemsnit stedse omtrent ved 1100 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Roms Befolkning er i 1825 opgivet til 138730 Sjele. Det har i 10 Aar forøget sig til 9733 Jndivider. (M. Bl. L. Bl. 8.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Fra Neapel er under den 1ste Marts skeet følgende Meddelelser angaaende den for kort siden afdøde Danero, den ældste Officeer i det nye Europa, hvilke ikke turde være uden Interesse, da de give et Overblik over den uhyre Periode, i hvilken han har tjent. Don Giovanno Danero, General Kapitain af Armeen, Ridder af Januarius og Ferdinands-Ordenen, Storkors af to spanske Ordener, blev født i Cadix d. 20de Sept. 1724. Han blev tidlig bestemt til Vaabnene og tjente, næsten endnu et Barn, i Kong Philip Vtes Marine. Ombord paa et af hans Fader kommanderet Skib var han Vidne til Orans og Neapels Erobring 1734. Han traadte i neapolitansk Tjeneste, blev to Aar efter Guardia maring, i Aaret 1742 Kadet paa en Schaluppe, 3 Aar efter Skibskadet, i Aaret 1750 Schaluppelieutenant, i Aaret 1754 Skibslieutenant, 16 Aar efter Kapitain, 15 Aar derpaa Brigadier, i Aaret 1790 Generalmajor, i Aaret 1797 Generallieutenant, og endelig i Aaret 1815 som laarig Olding Generalkapitain, i hvilken Egenskab han døde den 5te Januari dette Aar, efter at have tjent i 93 Aar. For 80 Aar siden havde han allerede udmærket sig imod Røverstaterne. Aaret 1769 blev han Præsident i Calibria citeriore, hvor man var meget vel tilfreds med hans Bestyrelse. 10 Aar senere blev han Statholder i Messina, hvor han lod dem, der havde lidt Tab ved Jordskjælvet, tilflyde saa ædelmodige Understøttelser, at han, da han i Aaret 1800 blev kaldet til Palermo, ved Laan maatte skaffe sig Reisepenge. Da han i Aaret 1806 ledsagede den kongelige Familie i Sicilien, opstod en heftig Storm, saa at alle Fartøier vendte tilbagetil Neapel; kun Danero, den 82aarige Sømand, overtog Kommandoen over sin gamle ragusanske Schaluppe, og bragte den til Palermo. Formedelst sin Forkjærlighed for Englænderne modtog han en Æreskaarde af Georg III. Hans Virksomhed forlod ham ikke til det sidste Øjeblik. Paa sit 101ste Fødselsdag bevertede han hele den kongelige Familie. Han var kun 32 Dage syg. Sin engelske Ordenskaarde forærede han Hertugen af Calabrien. Hans Legeme ligger ved Foden af Alteret i Victorie A. M. 49. kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Af et Foredrag, som i Direktorial-RaadsForsamlingen i det rhinsk Vestindiske Compagnie er holdt i Elberfeldt den 24 Febr. 1825 i Directionens Navn af Subdirektør C. C. Becher, er Handelsselskabets gode Forfatning udviklet; og de skjønne Udsigter for dets fremtidige Virksomhed skildret. Der siges iblandt andet: "En af de velgjørende Følger af den Formerelse, som voxt Jnstitut ved Generalforsamlingens sidste Beslutninger erholdt af sine pekuniære Kræfter, er Muligheden til Udførelsen af den Plan, man i flere Aar har haft for Øje, nemlig at prøve en Forsendelse af fædrelandske Fabrikater og Produkter til Ostindien og China. De have allerede givet denne Plan deres Bifald og antaget Valget af Hovedagenterne, Hr. J. Leffler og den ham til Medhjælp givne Hr. Gustav Kauffmann, vi have derfor desangaaende kun endnu at sige, at vi ere beskæftigede med Kompletteringen af det nødvendige Vare-Sortiment og haabe, at vi den 1ste Mai kunne expedere det Skib, som skulle lades dermed, fra Hamburg. Dets Bestemmelse er Sincapore, en i Malaccastrædet ved Indgangen til det ostindiske Archipel beliggende Ø, hvis geografiske Beliggenhed gjør den fortrinlig skikket til en Stapelplads for Handelen imellem de forskjellige Øer og Fastlandet, og hvis Handel ved de, den under brittisk Beskyttelse givne, Privilegier, som Frihavn, er i faa Aar stegen til en Høide, hvorpaa Historien har faa Exempler at opvise. Aaret 1819 tog Storbrittannien Øen Sincapore, hvis fortræffelige Havn med en Befolkning af 150 Indbyggere indtil da kun blev benyttet af nogle Fiskere, først i Besiddelse og erklærede den for en Frihavn for alle Nationer. Allerede efter 3 Maaneder var Befolkningen voxet fra 150 til 3000 Sjæle, efter et Aar beløb den sig til 5000, efter to Aar til 10,000; i Aaret 1824 var den stegen til 30,000, og 1825 talte man allerede 50,000 Sjæle under bestandig Tilvext, især fra China, Populationen bestaar af Europærre, Chinesere, Arabere, Indiere og Arme niere, og Handelen mellem disse forskjellige Nationer har tiltaget tilligemed Befolkningen, og det efter officielle Indberetninger i følgende Maalestok, i Aaret 18211822 blev den anslaaet til 8 1/2 Million Dollars, 18221823 til 12 Millioner, 18231824 til 15 Millioner og 1824 1825. til 20 Millioner Dollars og skildret som tiltagende. For overhovedet at gjøre sig et Begreb om Størrelsen af Handelen med Østen maa man tage det engelske ostindiske Compagnies officielle Udførselstabeller til Hjælp, af hvilke man da iblandt andet kan see, hvorledes der alene i Havnen Canton bliver indført blot af en Artikkel, nemlig af uldne Tøier, for over 7 Millioner Daler fra England, hvilket da naturligviis ikke engang indbefatter Nordamerikanernes og andre Nationers ligeledes meget betydelige Jndførsel! Det er ikke her Stedet til at levere en tabellarisk Oversigt af den brittiske Handel med OstIndien, og deraf at abstrahere Vigtigheden af Tydsklands Deeltagelse i samme; thi denne er tilstrækkelig indlysende af det Lidet, som allerede er sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
J Klein-Waltersdorf, i Nærheden af Fre berg, blev en Bergmands Kone den 31te Janua lykkelig forløst i en Tid af 7 Timer under en Jordemoders Behandling med fem Børn, tre Drenge og to Piger, der vel alle vare meget smaae, men dog veldannede og fuldbaarne. De to sidstfødte, en Dreng og en Pige, døde straefter Fødselen; men de tre andre bleve strax døbte. For to Aar siden har samme Kone fød Trillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Kjøbenhavns Børs, den 31 Marti 1826. Hamburg 2 M.a vista 240 Species 236.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Specier solgtes til 14 Rbmk. 2 a 2 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 206 - Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 543,55 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. 7171 1/2 rede Sølv. Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 997,200 Rbd. r. S. 117 1/2 - Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 2 Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco 88 - i Banco 4 pC. Dito nye.....– i Sedler. Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 56 66 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-01
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, for et Exemplar paa Trykpapiir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. noksom Treogtyvende Aargang. No. 27. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 April 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Det Kongelige Opfostringshuus i Kjøbenhavn. (Af P. C. Becker.) Stifteren. Auf, König, stark und kan, Rette der Schuldlosen Sache, Kosegarten. Venlig sad med gylden Smykke Danmarks Konning purpurklædt; Trindt omblomstred Liv og Lykke Skjolds den sejerkronte Æt. Med en Faders blide Mine, Saae han fra sin Trone ned. Kaldte Landets Sønner fine, Og vandt Alles Kjerlighed. *) Opfostringshuset er stiftet af Frederik den 6te d. 28de Juni 1768. Et han hørte Smigers Stemme. Selv han treen i Armods Vraae; Her han lærte Høihed glemme, Livets mørke Side saae O, da flød den Ædles Taare. Blidelig han Trøst indgjød: Armods Børn sig at udkaare Kongers Konge ham indskjød, Høit hans Kongebad nu lyder Til de Mægtige paa Stand, Trøst og Haab og Fred jeg byder "Armods Søn i Danmarks Land! Reis en Bolig for den Unge! Lær ham der at kjende Gud! Lær ham høit hans Priis at sjunge, "Og at lyde troe hans Bud. See – da stod som Field i Havel Dette Trøstens glade Hjem Rigt af Konningen begavet Skred det snart til Maalet frem. Mangen Kummers Søn har funden Hvad han ei blandt Brødre fandt, Skjøn hans Barndomstid er svunden, Sorgens Taare meer en randt. Lærer nu den Konning kiende. J, som elske Pligt og Dyd! Lad hans Fadernavn antænde. Borgerpligt og Borgerfryd! Danmark femte Fredrik signe Vi med glad og himmelsk Fred! Gud dem skjænke, som ham ligne, Himlens hele Salighed!! II. Mindestenen. Denne Eeg imedens Seeler svinde Skal fortolke Fredriks ædle Daad. Olufsen. Hvor Stormænd blunde Sees kostbar Marmorstøtte kneise: J Dødens Lunde. For dem vi Monumenter reise; Og hver en Vandringsmand betræder med Undren disse Kunstens Sæder. Hvor Ædle hvile Sees ikkun sjelden deres Minde; Tidt Avinds Pile Veed end i Graven dem at finde; Men Hjulpnes Graad og Spædes Bønner, Tilfulde deres Daad belønner. Men mange Brave, Sig reiste selv et EftermælJ Livets Have, Som Nid og Avind ei kan skjæle. Guds Billed vare de paa Jorden. Afledere for Skjæbnens Torden. O, født at skue Med Gavnelyst i Aand og Hjerte Hvad Fromheds Lue Dem her at virke, gavne lærte, Ja – født at staae for Ædles Minde, Hvor Næstens Takketaarer rinde! Saa staaer for Øie Mig nu en salig Hedengangen; Og i det Høie Han kjærlig hører Takkesangen. Han var en Drot – en Drot saavide Der havde Trøstens Taarer blide. Ja du den Femte, Som Fredrik heed paa Danner-Tronen, Som aldrig glemte At ædel Daad kunsmykker Kronen. I Axelstad dit Minde stander Og Fryd i Livets Malurt blander! En Steen kun viser. Paa det med Gyldenskrivt din Hæder. Penia priser. Din Daad, mens Taaren Øiet væder. Hunvære vil din Planteskoles Mode Og nævne dig som kjerlig Broder. Du Vidne bære. O. Steen, om Danmarks ædle Fade Ei smigret Øre, Du fjerne Secler efterlader. Dusimpelt ligefrem kun taler: Her lindrer Fredrik Armods Qvaler, (Fortsættes.) Om Bogstavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
i Anledning af Hr. N. Petersen Afhandling derom i Skilderiet Nr. 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Jndenlandske Efterretninger. Det Kongel. Akademie forde skjønne Konster var sidste Fredag d. 31 Marts forsamlet under Forsæde af Hs. Kongl. Høyhed Prinds Christian Frederik til Danmark for at højtideligholde Akademiets Stiftelsesdag. Det behagede Hs. Kongl. Høihed at passere igjennem Akademiets Konstskoler, og at tage de af Medlemmerne og Eleverne udstillede Arbeider i naadigst Øiesyn. Efterat Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, oplæste Sekretæren en Forklaring om det vigtigste som ved Akademiet var foregaaet og virket i det forbigangne Aar. Derpaa blev Præmiernes Uddeling foretaget i følgende Orden: For Arbeider i Bygningskunsten, Akademiets Artister: Georg Nielsen Holgreen og Frederik Ferd. Friis den store Guldmedaille. No. 200 og 201 i Fortegnelsen.)J Malerkunsten. Carl Goos (No. 51) Albert Küchler (No. 57), Ditlef Blunck (No. 54), og i Billedhuggerkunsten Christen Christensen (No. 189), den mindre Guldpræmie, Malerkunsten fremdeles Martinus Rørbye (No. 66), Louis Aumont (No. 74), i Bygningskunsten Carl Thielemann (206), Hans Jensen 205), og Jacob Kuhlemann (204) den store Sølvpræmie. Endvidere i Malerkunsten. J.F. Fritz No. 106), C. Tilly (No. 107), C. Gumpert (No. 86), Jens Madsen (No. 108) Benny Bendixen (No. 109); i Billedhuggerkunsten Fr. Chr. Krohn (No. 192), Bygningskunsten Jens P. Jacobsen (No 208), Carl August Møller (No. 207), og Peder Simonsen (No. 209) den mindre Sølvpræmie, hvilke samtlige nøde den Naade at modtage Belønningen for deres Flid af H. Kongl. Høiheds egen Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Udstillingen ved Akademiet aabnedes sidste Søndag d. 2 Apr., og vedbliver at staae aaben indtil Løverdagen d. 6 May incl. hver Formiddag fra Kl. 9-12, og om Eftermiddagen fra Kl. 3 til 6, da Enhver betaler for Indtrædelsen 24 sk. For dem som udenfor den almindelige Udstillingstid ønske med mere Beqvemmelighed at see de udstillede Arbeider staaer Adgangen aaben fra Kl. 12 1/2 til 3, da for Jndladelsen betales 3 Mk. Fortegnelsen over de udstillede Kunstsager faaes ved Indgangen for 12 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Fortegnelsen indeholder 143 Nummere i Malerkunsten. Deraf 6 Stkr. (No. 16) af Professor C. A. Lorentsen, – 4 Stk. (7-10) af Professor C. W. Eckersberg, 2 Stkr. (II. 12) af Professor J. L. Lund - 3 Stkr. Portraiter (1315) af Portraitmaler H. Hansen, Akademiets Medlem. - 2 Stkr. (16-17 af Landskabsmaler J. P. Møller, Akademiets Medlem, - 3 Stkr. (1820) af Dyremaler C. O. Gebauer, Akad. Medlem, – 14 Stkr. Portraiter (2134) af Portraitmaler C. A. Jensen, Akademiets Medlem, – 4 Stkr. (3538) af Blomstermaler J. L. Jensen, Akad. Medlem, Man seer her Kunstnerens Receptionsstykke, efter Opgave, en Blomsterquirlande og nogle Frugter. - Af Landskabsmaler Dahl, Professor ved Akademiet i Dresden, 3 Stkr. (3941)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Af de 3 Malere i Altona J. Bundsen, Rosenberg, og Kroymann hver 1 Stk. (4244)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Af Krigsraad F. Fabritius de Tengnagel 5 Stkr. (459.) - Af Portraitmaler F. C. Lund. et Stk. (50.) - Af 4 Damer Frue Jngeman, Frøken Stub, Jomfrue H. Hellesen, Jomfrue L. A. Loser, Jomfrue H. Neergaard, i alt 13 Stkr. - af 34 forskjellige unge Kunstnere i alt 80 Stkr. (Nr. 51-130).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
J Billedhuggerkunsten frydes Tilskuerne fortrinligen ved vor udødelige Kunstner Etatsraad Thorwaldsens mange herlige Stykker, i alt 40 Numere, deels i Marmor, deels i Gibs, Buster, Basreliefs, Statuer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Af Professor A. Jacobsen, Akad. Medlem, er en Buste udstillet (184). - Af Akademiets Artist H. Freund, i Rom: Evangelisten Lucas (186) og to Buster i Marmor (186-77).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-04
Af Akademiets reisende Artist Bissen, i Rom, en Buste (188) – af 4 andre unge Kunstnere 5 Stk. 1189193.)¬