JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
J Torsdags Eftermiddag spadserede to Personer i Vibens Aller. Paa eengang hørte de et Menneske raabe, at man skulde redde det. De saae sig omkring, og havde ondt ved at opdage det Sted, som Stemmen kom fra. Endelig fandt de, at et Menneske sad lige til Brystet i den store Vandpyt ikke langt fra Vibens Huus. Begge disse Personer ansaae Jsen for svag til at kunne bære dem, og torde ikke vove at gaae ud til det Menneske, som befandt sig i Vandet, men lovede ufortøvet at søge at faae Folk til Hjelp. J det samme kom en rask Bondedreng, som, efter nogen Betænkning, besluttede at gaae derud. Men da han var kommen et lille Stykke, begyndte han at gaae frygtsommere. Mennesket i Vandet raabte nu til ham, at han ikke behøvede at frygte, da Jsen var stærk nok, og at han selv ikke vilde plumpet i, dersom han ikke var faldet. Bondedrengen fattede Mod, og fik nu Mennesket reddet. Da den Reddede var kommen op af Vandet, fortalte han, at han den hele Tid havde maatte holde sig ganske stille med Armene over Jsen, da den ellers sikkert havde bristet. Paa hans Støvler kunde man see, at han havde staaet temmelig dybt i Mudder. Det var hans Lykke, at just de anførte to Personer og Bondedrengen kom gaaende; thi, disse fraregnede, var der ikke andre Mennesker at see i Vibensallee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Ved denne Leilighed kan Anmelderen ikke undlade at erindre, at det vilde være meget gavnligt, dersom man i Nærheden af den omtalte store Vandpyt havde en Baad og andre Redningsredskaber i Beredskab, hvoraf man i paakommende ulykkelige Tilfælde kunde betjene sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Blandede Nyheder. J Kjøbenhavn udkommer der nu, som et Sidestykke til de tolv sovende Jomfruer, de tolv sovende Ynglinger. Det er en Lykke for den gode Smag, at disse Ynglinger og Piger sove, thi hvilken Romanyngel vilde de ellers ikke frembringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Prisen paa det Brænde, som Magistraten lader udsælge, bliver neppe, som man offentlig har paastaaet, 8 Rdlr. for Favnen. De, der have taget denne Relation til Rettesnor og ikke i Tide have forsynet sig med Vinterbrændsel, ere førte bag Lyset; thi Prisen paa det Brændeved, som i sin Tid skal sælges af det offentlige Magazin, bliver beregnet efter Middelprisen paa det, der paa samme Tid sælges i Havnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Hr. Pastor Clausen har, til Luthers Reformationsminde, nylig holdt en i alle Henseender ypperlig Præken, der ganske svarede til Tidsalderens Tarv. Med kraftig Veltalenhed bad han sine Tilhørere at agte paa Tidernes Tegn, fjern og nær, og hvorledes al Aandsforædling underkuende Overtro nu synes at ville afløse den frække Vantro, som for nogle Aar siden uden Sky haanede al Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Blandt de syge Huusdyr, som i October Maaned vare indkomne paa Veterinairskolen, var der ogsaa en Gaas med en dødelig Forstoppelse i Leveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
En ung Mand, der var ansat under eet af de Kongelige Collegier, har nylig gjort sig usynlig, efterat have paadraget sig en betydelig Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
J Følge den frivillige og menneskekjerlige Forening, som for nogle Aar siden blev indgaaet imellem det Slesvig=Holsteenske Ridderskab, skal Vornedskabet fra næstkommende Aars Begyndelse almindelig ophæves i Hertugdommene, og man venter med det første en Kongel. Forordning, som vil indeholde adskillige Bestemmelser angaaende denne velgjørende Jndretning. Hr. Justitsraad og Postdirecteur Rosenvinge Kolderup har, paa egne og Medinteressenteres Vegne, solgt Meilgaard og Gods til Hr. Kammerherre Baron Knuth til Liliendahl, for 255,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Vi have faaet en ny Ballet under Titel af Amors Lune, hvoraf man ikke lærer andet, end at Amor her, som i alle andre Ting, er en naragtig Patron, der ikke selv veed, hvad han egentlig vil. At han denne Gang ikke har været i godt Lune, paastaaes almindeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Vore Blade gjøre sig i denne Tid ret lystige over en foregiven Tydsker, der i Moniteuren har meddeelt nogle Efterretninger om Videnskabernes Tilstand i Dannemark. De mene, at han her ganske forfærdelig har fornærmet os, fordi han blandt andet har sagt: 1) at Holberg ikke var en Moliere, ikke engang en Lessing; 2) at han har kaldet Holstenere Tydskere. Som et Exempel paa Usandhed anføres den Beretning. "at Evald og Wessels Brystbilleder findes i Skuespilhuset ved Siden af Holberg &c." - At Holberg ikke var Moliere og endnu mindre Lessing, hvis Smag var saa forskjellig fra begge de andres, derom tvivler vel ingen, som kjender det mindste til disse store Mænds Arbeider; at Evalds Brystbillede ikke staaer ved Siden af f. Ex. Corneille, der ikke har skrevet en Tøddel for det Danske Theater, derpaa kan man svare, hvad en Advocat engang svarede angaaende en Artikel i en vis Lov, "staaer det der ikke, saa burde det staae der, og at en Udlænding af Enthusiasme for en stor Mand, siger positiv, hvad der bør siges relativ, det kan man dog vel tilgive ham, Hans Jepsens Enke i Trondhjem har ladet bekjendtgjøre, at hun med Vished kjender den Mand, der har kjøbt alle de Sække, der ere stiaalne fra hende. Men hun formoder, at den Fordeel, han lover sig af Kjøbmand skabet, beløber sig til mere end 50 Rdlr., som er den Sum, hun har lovet for Tyvens Opdagelse. Det staaer i hendes Magt, siger hun, at lade ham tiltale som Hæler, men af Skaansomhed mod hans borgerlige Stilling opfordrer hun ham, inden en vis Tid at afgjøre Sagen i Mindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
J Aalborgavis tilbydes 4 til 6 med godt Skudsmaal forsynede Bønderkarle Byggepladser og Hedejord, hvor hver, naar Jorden er bleven dyrket, kan holde to Køer og nogle Faar. Der fordres intet andet derfor, end at de skulle forrette en aarlig Ugedags Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
De Tydske Avisskrivere, der have saa travelt med at fortælle Ting, som ville og skulle skee, fortælle nu og, at man venter Prinds Henrik og endnu en anden Preussisk Prinds her til Hovedstaden, men Anmelderen kan forsikkre, at man endnu aldeles ikke har mindste Efterretning herom i Kjøbenhavn, ja at det end ikke engang er afgjort, hvor Prinds Henriks Bryllup skal staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Man har nu en udførligere Efterretning om den forhen anmeldte Jldebrand i Gothenborg d. 11 d. M. Jlden brød ud hos en Kjøbmand af den jødiske Nation, og tog saa hastig overhaand, at 218 Bygninger bleve lagte i Aske, og 7 til 800 Mennesker gjorte huusvilde i en Tid af otte Timer. Jlden rasede just i det folkerigeste Qvarteer af Staden. Blandt offentlige Bygninger brændte den største af de smukke Casserner, som for nogle Aar siden bleve bygte paa Kongelig Bekostning og have kostet over 10 Tønder Guld Svensk (i Dansk Mynt omtrent 166,660 Rdlr.); to store Kornmagaziner med det hele Kornforraad, endeel af Posthuuset a. bleve ligeledes et Offer for Luen. Men Handelen lider i øvrigt ikke synderlig meget ved denne Jldsvaade, da der hverken fandtes Privatkornmagaziner eller Vareoplag i den afbrændte Deel af Staden, da den for det meste beboedes af Haandværksfolk &c. I Upsal døde nyligen den første Professor i Theologien, Doctor Palmberg, i sit 92 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Det Menneske, som i Sommer i Afsindighed vred Næsen af en Dreng i Nærheden, af Hirschholm, er i disse Dage død i sin Arrest ved dette Amts Ting, hvor han endnu hensad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Nyeste kilderie Kjøbenhavn. No. 11. Den 19 November, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Skrivelse fra en Gouvernante. Mit Sødskendebarn, Jomfru Lise, har, som jeg seer af Deres Blad, for ikke længe siden i et Brev ret eftertrykkelig viist Dem, hvorledes De bidrager til at forstyrre hele Familiers huuslige Lyksalighed. Jeg kan ikke andet end stadfæste hvert Ord, hun har skrevet. Ogsaa i det Huus, hvor jeg er Gouvernante, sporer man de sørgeligste Følger af Deres Skriverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Alting har i den senere Tid faaet en forandret Skikkelse. Herren, som for har været saa galant, saa føielig en Mand, er nu bleven til en reen Bjørn. Jntet i Huset er ham tilpas, Anden Aargang. Alt, hvad der tilforn var fortræffeligt, er nu galt, urimeligt og dumt. O, den stakkels Frue er færdig at døe af Græmmelse derover, Vil han fremture saaledes, saa tager jeg endnu i denne Maaned derfra. De vil maaskee spørge: "hvori bestaae disse Forandringer?" Jeg maatte skrive en heel Bog, dersom jeg skulde opregne dem her allesammen. Jeg maa fremfor Alting melde Dem, at mit Herskab har fire nydelige og haabefulde Børn. To Døttre, den ene paa 13 og den anden paa 15 Aar, og to Sønner, den ene paa 11 og den anden paa 9 Aar. Pigebørnene blomstre under min omhyggelige Pleie som to Roser, Drengebørnene ere paa Veie, engang at blive deres Families og Statens Stolthed. Men, at, alt, hvad vi bygge, det nedriver Herren,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Den ældste Frøken, som er Elskværdigheden selv, berettiger baade mig og Fruen til de meest glimrende Forventninger. Uagtet hun endnu er saa ung, forstaaer hun dog ved sine Øines Tryllekraft at fængsle alle Hjerter. Naar hun kommer paa Comoedien, saa er hele Parquettets og Parterrets Opmærksomhed kun henvendt paa hende. Hendes Yndigheder have her i Kjøbenhavn en Publicitet, som mangt et Skrivt forgjeves sukker efter. Om Dagen kan De see tusinde unge Mandfolk løbe forbi vort Huus og, bevæbnede med Lunetter og Glarøine, og Stangbriller og Kikkerter, see op til hende. J de Timer, hun sidder i Vinduet, er der paa en vis Maade Cour i Gaden. Den glimrer af bare forgyldte og broderede Folk. J Klubberne og paa Ballerne spiller Frøkenen altid den første Rolle. Men hendes Talenter fortjene det ogsaa. Hun kan danse som en Engel og valtse fire Timer i eet, uden at blive træt. Men hvad nytter det, Faderen fordærver hende i Bund og Grund. Han er saa eenfoldig, at han - hvad mener De? - ordentlig vil have, hun skal gaae i Kjøkkenet og lære at lave Mad. Forleden oplevede jeg et Optrin, som jeg aldrig har seet Mage til. En ung og delig Cavalier, som paa en ganske romantisk Maade var bleven bekjendt med Frøkenen paa een af Masqueraderne, ønskede at faae en Teteatette med hende, men det forstaaer sig paa en anstændig Maade. Mennesket gjorde sig al optænkelig Umage, for at faae sit Ønske opfyldt. Han gik hver Dag over ti Gange forbi vort Huus, og han forsømte ingen Masquerade for at faae Sagen bragt i Rigtighed. Han henvendte sig lige til mig. Jeg ynkedes over ham. Endelig var han saa lykkelig at faae Tiden og Stedet bestemt. Sammenkomsten skulde skee i mit Værelse. Jeg tog aldeles ikke i Betænkning at give mit Samtykke dertil. Man mødte efter Aftale. Men ak, denne Bagatel gav Anledning til en heel Forstyrrelse! Herren, som havde faaet Nys om dette Møde, stillede sig paa Luur uden for Døren, og i det Frøkenen stod og talde med den fremmede Cavalier, traadte Herren som en rasende Bjørn ind i Stuen, gav Frøkenen et Øresigen, og den Fremmede med en Jagtpidsk paa Døren, og begyndte ligesom i et Slags Raserie: "Er De en Gouvernante. De, som selv lægger Snarer for min Datters Uskyldighed? Pak Den i Øieblikket paa Døren, og vov ikke at lade Dem see meere i mit Huus." Jeg svarede ganske laconisk: "O, min Herre, det eneste, jeg kan sige, er: "at De er en impertinent Herre!" - Jeg havde allerede pakket alle mine Sager ind, og vilde taget bort, men nu lagde Fruen sig derimellem, og da hun er den meest veltalende Forligelsescommissair, jeg kjender, saa blev der sluttet et Forlig, og jeg pakkede nu mine Sager ud igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Den yngste Frøken er ikke mindre elskværdig end den ældste. Hun har de deelicateste Følelser. Hendes Øine staae i Taarer, naar hun seer Kotzebues Stykker spilles, og hun danser som en Gratie, og taler Tydsk som en indfødt Tydsker. Men hvad nytter det, Faderen søger med Magt at qvæle hver Spire til det Ædle og Gode, der er nedlagt i hendes unge Siel Han er saa urimelig, at han ikke engang vil tillade, at hun skal lære at ride eller voltigere. De uskyldigste Fornøielser negter han det stakkels Barn. Da hun sidst skulde paa Masque rade, havde hun udsøgt sig en Amorsdragt, der klædte hende guddommeligen. Men da Faderen hørte, at den skulde koste 16 Rdlr. i Leie, forbød han hende at leie den. Det var ynkeligt at see, hvorledes den stakkels Frøken jamrede sig. Alle hendes Taarer vare frugtesløse. Fruen og den ældste Frøken kastede sig ned for Herrens Fødder, men alting forgjeves. Ville J, at jeg som Grossereren lige over for skal løbe fra Huus og Hjem? Hvorlænge mene J, jeg vil kunne føre saadan en Levemaade?" Seer De, saaledes taler han, hver Gang hans Familie vil bevæge ham til at leve anstændig. Jeg kan for min Død ikke udstaae saadan taabelig Snak. Mon det ikke er bedre i sit hele Liv een eller to Gange at spille Fallit og leve bestandig paa en anstændig Maade, end at krympe sig uophørlig for at spille Fallit, og leve sit hele Liv igjennem som en redelig Prakker? Drengebørnene blive nu reent fordærvede ved denne forvendte Opdragelsesmaade. Den ældste er kun elleve Aar gammel, men han har et Væsen paa sig, som om han var atten Aar. Han taler saa mandig - saa bestemt! Han kan klavre omkring paa Taget som en Kat, og i det Jnstitut, han gaaer, har han allerede faaet ti Præmier for sin Flid og sine Talenter, i Gymnastiken. Men Faderen, han agter det kun meget lidet. Nylig sagde han ganske spodsk til ham: "Ludvig! Din Moder vil i sin Tid have stor Glæde af Dig; thi Du bliver sikkerlig en berømt Linedanser!"- Drengen, som har deelicate Følelser, begyndte at græde, og Fruen havde ondt ved at faae ham til at tie igjen. Men ikke nok med det, Herren er tillige den grusomste Fader, jeg nogensinde har kjendt. Da Restaurateuren i vor Gade nylig kom med en ubetydelig Regning paa 17 Rdlr. 2 Mk. for Chocolade og Bakkelser, som Barnet efterhaanden, havde faaet hos ham, vilde han i Førstningen aldeles ikke betale Regningen, og da endelig Restaurateuren truede med at lade ham stevne, betalte han ham den med den Erindring, at han skulde skee en Ulykke, dersom han i Fremtiden erediterede hans Drengebørn for en eneste Skilling Slikkerier. Saaledes prostituerer han sig og sine ved sin pøbelagtige Opførsel!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Forleden var der en fremmed Kjøbmand fra Brunsvig hos os, som gjorde os opmærksomme paa, at Opdragelsesvæsenet i Kjøbenhavn ikke er en Pibe Tobak værd, og foreslog Herren, at sende Ludvig til Campe i Brunsvig eller Salzmann i Schnepfenthal, for at nyde Opdragelse i et Jnstitut, paa hvis Fortræffelighed man her i Hovedstaden allerede har havt levende Exempler. Fruen var strax villig til at antage Forslaget, men Herren, Han fløi op af Stolen, og raabte, at hans Søn ligesaa godt kunde blive institueret til en Døgenicht i Kjøbenhavn som i Brunsvig eller Schnepfenthal. Fruen forestilte ham, at Drengen umuelig kunde lære at tale saa godt Tydsk, og overalt den saa almindelige yndede Tydske Savoir vivre, her i Hovedstaden som i det store og vide Tydskland. Men det var kun at præke for døve Øren. Herren blev urokkelig ved sin Paastand. Børnene havde allerede en Tidlang faaet af deres gamle Bedstefader visse Penge om Aaret til at give de Fattige. Da nu alt Tiggerie i den senere Tid er aldeles ophørt, saa samlede de alle de Penge sammen, som de fik af den Gamle, og havde saaledes sammensparet 12 Rdlr. For nogen Tid siden kom den yngste Frøken og den lille Fritz til mig og spurgte mig, om jeg ikke kunde give dem Anviisning paa en god og moersom Bog, som de kunde kjøbe for disse Penge. Jeg havde just det ypperlige Værk staaende, som under Navn af Gynæologie er udgivet af et Selskab Tydske Læger, og til den Danske Ungdoms Forædling oversat i Modersmaalet. Værket er, som De veed, et Mesterstykke, og bestaaer af 10 Bind. Unge Mennesker finde deri alt, hvad de behøve at vide om Samleie, Mødom, Kjønsdrivt o. s. v. Jeg troede, at jeg havde handlet meget fornuftig i at overlade Børnene et saadant nyttigt Værk. Men neppe havde Frøkenen begyndt at læse i Bogen om Mødommen, og den lille Fritz i den om Samleie, førend den gamle Bjørn rev dem Bogen ud af Haanden, og søndersled den i tusinde Stykker. Men ikke nok med det, han skjendte mig endog Huden fuld, fordi jeg gav Børnene saadanne Bøger i Hænderne. Jeg forestilte ham, at det var efter de nyere Pædagogers Mening nødvendigt, at gjøre Børn i en meget ung Alder bekjendte med Kjønsdrivtens Functioner, for at beskytte dem mod en vis hemmelig Synd. Men hvad forstaae Bønder sig paa Agurkesalat? Han vedblev at skiende, og det var med Nød og Neppe, at Fruen, som dog for det meste tager mit Partie, bragte ham til Raison. Seer De, saaledes er det gaaet til i vort Huus fra det Øieblik af, at man har faaet Smag paa at læse Deres Skilderie, og vi maae prise os lykkelige, dersom det Onde ikke griber endnu videre om sig. Deres Lovise 333.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Foruden det i Avertissementet efter Planen Art. 7, givne Lofte, at de, med Gevinster udkomne, Nummerer strax efter Trækningen skall bekiendtgiøres i Hamborger uparthiiske Correspondent, kan de være vis paa, at Træknings=Listene ligeledes strax skall blive Dem tilsendt. J øvrigt forsikkre jeg Den, at der paa min Side aldrig skall mangle nogen Reellitat og Promtitude, og jeg ønsker hiertelig at komme i Stand til at give Dem hernæst den beste Efterretning om Udfaldet. Jeg forbliver med megen Hoyagtelse o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Man kunde maaskee indvende, at der ved saadanne Lotterier ligesaa godt kunne komme Penge ind i som ud af Landet. Men ikke at tale om, at man kunde svare det samme, om det halve Antal af Kjøbenhavns Jndbyggere reiste til Badet i Pyrmont, for at spille Hazardspil, saa maa man dog tillige tilstaae, at det er meest sandsynligt, at Pengene ingensinde ville komme ind i Landet mere. Gives der nogen udenlandsk Artikel, hvis Jndførsel paa det strængeste bør forbydes, saa er det uden Tvivl udenlandske Lotteriesedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Blandede Nyheder. J Søndags strømmede en stor Mængde Mennesker ud til Citadellet, for at see Luftmachinen fyldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Næstkommende Søndag agter Hr. Kjerstrup at stige op med den. Han er den første Danske, der agter at krydse i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Et temmelig anseeligt Handelshuus i Kjøbenhavn har i disse Dage seet sig nødsaget til at opgive sit Bo til Rettens Behandling. Men denne Standsning uagtet vil ingen af Creditorerne komme til at lide det mindste Tab. De faae efter Forlydende fuld Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Privatbreve melde, at der i Marseille har yttret sig en smitsom Syge, der frygtes for at være den samme, som paa denne Tid anretter saa stor Ødelæggelse i den sydlige Deel af Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
J Altona udkommer med det første et Skrivt under Titel af der niedersachsische Anzeiger, som Hofraad Schutz har faaet Kongel. Privilegium paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Til den 5 Nov. beløb de ved Stiftsprovsten, Dr. Plum indsamlede Gaver sig til 2753 Rdlr. J en kort Levnedsbeskrivelse over Kammerherre, Lehn siges blandt andet, at han levede med al sin Rigdom og Overflødighed som en borgerlig Mand i stille Eensomhed og uden udvortes Glimmer. Hans store Jndkomster bleve anvendte til hans Godsers Forbedring. Jngen Privatgodseier i Dannemark har bygt mere end Lehn, ingen har maaskee udskiftet bedre, ingen har anlagt ypperligere Veie, og ingen har mere hensigtsmæssig befordret Fabrikanlæg end han. Om hans fornuftige Lyst til at bygge smukt og varigt vidne de kostbare Bygninger paa Berritzgaard og Møllen ved Ourebygaard i Lolland; og hvad der især hædrer hans Byggelyst, ere de mange velbygte Udflyttergaarde og Huse paa hans Godser, som alle ere bygte af brændte Steen. Et varigt Minde om hans Agtelse for Publicum har han efterladt sig i de herlige brede og lige Landeveie, som gjennemskjære Baronierne Lehn og Guldborgland, og som fryde Øiet ved den skjønne og levende Plantning, der omgierder Veiene og Bøndernes Marker. Om hans Opmuntring til hensigtsmæssig Fabrikanlæg vidne to ikke ubetydelige Olmerdugs= og Strømpefabriquer paa Baroniet Lehn, som ere begge i god Gang og have god Afsætning paa deres Bomuldsvarer. Hans Jver for hans Godsers Jstandsættelse synes snarere at have tiltaget end aftaget med Alderen. Han arbeidede mere for Udskiftningen og Jstandsættelsen af sit Bondegods end for sine egne Hovedgaarde, mere for andre end for sig selv, kort, han syntes mere at være ubekymret for hvad Nutiden end hvad Fremtiden vilde dømme om hans Handlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Efter Hempels Avis hedder det, at man endnu denne Vinter faaer den berømte Componist Paers yndede Opera la camillo paa Kjøbenhavns Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Fattigvæsenscommissionen i Odense har nu kjøbt en Gaard med betydelige Bygninger, hvori den lader gjøre Indretninger saavel til det hele Personale af Fattige som til en Friskole for de fattige Børn, Leilighed til Huusvilde, Syge &c. Ligeledes er der til Borgerskolernes planmæssigere Jndretning og Udvidelse udnævnt en Undersøgelses- og Organisation-Commission, som bestaaer af Stiftamtmanden, Biskoppen &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
J Jversens Avis menes, at den Odenseiske Canal vil kunne yde samme Fordeele som mange andre Canaler, naar Odense faaer en ordentlig Havn og Ladeplads, som den hidtil har savnet og Handelen mere favoriseres ved en taalelig Afgivt. For at undgaae denne losse og lade Skipperne uden for Canalen, og saalænge de kunne undgaae den, ville de aldrig seile igjennem Canalen, der til Tab for den Kongelige Casse nu aldeles forfeiler sit Øiemed. Siden det udskudte Stykke fra Landeveien blev opmuddret, ere tre Skibe gaaede op af Canalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Et Dansk Skib fra St. Thomas har nylig bragt til London den Efterretning, at Orcanen paa Lewardsøerne begyndte den 4 Septbr., varede i tre Dage, og ødelagde blot paa St. Thomas 44 Skibe, hvoraf den største Deel skal være fra America. Paa Plantagerne skal Skaden ikke være saa stor som i Bayerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
De Færøiske Steenkul, som man har sendt fra Kjøbenhavn til Bordeaux, og som man der har været meget begierlig efter, ere blevne betalte med 525 Fr. pr. Tønde. Da Kullene ikke vare af det bedste Slags, og Engelske Kul betaltes med 7000 Fr., saa venter man i Fremtiden saa meget større Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Politiemesteren i Trondhjem har ladet bekjendtgjøre, at man i Fjor paa adskillige Stæder har slagtet Qvæg under Aftensangens Holdelse om Søndagen, og i Aar endog under Høimessen. Da han mener at denne Forretning kan opsættes til enhver anden Tid, og det ikke er opbyggeligt paa Veien til Templet, at høre døende Creatures Brølen og see Rendestene farvede med Blod, saa forbyder han enhver, at slagte Qvæg om Søndagen førend Gudstjenesten er forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
En Engelsk Boghandler skal have budet Alexander Humboldt 30,000 Rdlr. for Manuscriptet til hans Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Nyeste der Kjøbenhavn. No. 12. Den 23 November, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Foreløbende Erindring til den anonyme Jndsender af Stykket: "Svar i Anledning af det Jndrykkede i Kjøbenhavns "Skilderie No. 6 om havarerede Varer &c." Deres Svar har jeg vel modtaget, men da det i Følge Forordningen af 27 Sept. 1799 er nødvendigt, at De sætter Deres Navn derunder, saa har jeg ikke kunnet optage det i dette Blad. Men saasnart De nævner Dem, skal Stykket ufortøvet blive indrykket.