Norske Intelligenssedler, 1808-05-31
alt paa godt Papiir, sælges hos det Hr. Schandorff, at disputere med dem var et spildt Arbeide og uden Ende, naar De end ikke har lært den første Regel for denne Kunst: at formere Status Controversiæ og ligesaalidet den anden: at holde dem til Sagen og naar De ikke veed, at man i Disputens stærkeste Hede skal med streng Alvorlighed holde fast ved det Rette, endog midt under Lidenskabens grummeste Vælde og aldrig nedlade sig til noget Udtryk, der ikke sømmer et vel opdraget Menneske De har nu klarligen viist, at det endog er farligt at tage Notice af hvad de skriver, thi naar De vil, at man i Hungerstid skal forkaste Marven, som flyder ovenpaa Afkoget, formedelst Smaa gen; ikke nytte Birkesaften, fordi den ikke flyder i Byen; ikke brygge meget Øl paa Landet af Mangel paa Kar, ikke der bevare det af Mangel paa Kielderrum; &c. &c. &c., saa er det dog vel afgjort at man, ved at følge saadanne Raad (enhver benævne dem som de fortjene) vilde artigen blive bragt, bag Lyset. J øvrigt maae jeg overlade til dem selv til Tid og Sted at forsvare, hvorledes De, da den store Qvæstion gielder, at redde Fædrenelandet fra mulig Hunger, har tordet vove at yttre, hvad De i No. 37 af Jntelligentssedlerne har yttret om Qveke meel, da det dog ved de mest afgjørende Prøver, som naar forlanges kan forevises hos mig, er fuldeligen sat udenfor al Tvivl, at Brød af Qvekemeel, blot med 1/2 Deels Tilsætning af Rugmeel, afgiver sundt, velsmagende og herligt Brød og endog godt Suurbrød af ligemeget Rug og Qvekemeel og hvor skrækkeligt at tænke sig Følgerne, om Jn samlingen af dette vort saa fort inlige og betydelige Hielpemiddel nu, formedelst saadan saa aldeles ugrundet og unyttig Modsigelse, skulde komme de sildig og hvo veed, hvor mange Tusinde Tønder der ere tabte, Om De i øvrigt, formedelst nogen særegen Affinie, end skulde have Styrke til at finde Karikaturtræk, saa skal De dog saa sikkert, i alt hvad jeg har skrevet, finde, at jeg, uden at trygle efter Gunst enten hos den ene eller den anden, altid, til Opfyldelse af min Konges Villie, har havt Fædrenelandets Gode og mine Medmenneskers Vel til mit Formaal. Deres øvrige, Sagen aldeles uverkommende og saa aldeles ugrundede, Yttringer sender jeg Dem ubrugte tilbage med den Forsikkring, at, naar det kun kan lykkes mig at udrette noget Godt, saa skal jeg aldrig lade mig kyse ved omme Ord eller blind Allarm og jeg vover, roligen at underkaste dette til retskaffent Omdomme af enhver vort Lands Ven og vort Vels Befordrer. Christiania den 29de Mai 1808. O. Pihl. Haar man læser det som i Jntelligentssedlerne er anført imod Professor Pihls vigtige Forslag om adskillige norske Vegetabiliers Benyttelse for Menneskene &c., saa vil den Kyndige let indsee, at Modstanderne mangle chemiske Kundskaber, og altsaa ikke fortjene nogen Reflexion eller Svar, thi det er kuns Chemikeren, som kan og bør bestemt afgiøre, hvorvidt Professor Pihls Forslage ere nyttige eller ei, Den eneste som kunde synes at røbe chemiske Kundskaber, er Hr. Schavdorff, men da Chemikeren, Mathematikeren, Physikeren og Juristen fordrer Beviis, saa er man ogsaa berettiget til, at fordre Beviis af dem igjen, og altsaa maae Publikum være berettiget til at fordre Beviser, dersom Hr. Schandorff vil ansees for at være Chemiker; er han ikke, eller vil han ikke være Chemiker, fortjener han (som forhen sagt) intet Svar Den, som vel ikke er Chemikker er professo, men som dog har erhvervet sig saa megen chemisk Kundskab, at han kan benytte andre Chemikeres Erfaringer og (naar hans Embedsforretninget tillade det, samle egne Erfaringer, indseer, at Hr. Schandorffs Anførte er ugrundet, og altsaa falder alle hans udviste Uartigheder tilbage paa ham selv, naar han ikke med analytiske Forsøg vil eller kan bevise, hvad han har sagt; og at man indtil dette skeer, har Grund til, at drage hans Anførte i Tviv- og forkaste det, vil man med et eneste Exempel vise: Om at brygge Øl af Enebær siger Hr. Schandorff, "Af Enebær, at vilde brygge Øl er en grov Vildfarelse; det er en absolut Betingelse for de Plante, legemer der skal anvendes til Øl, at de maae have Meelstof, Sukkerstof og Slimstof i en temmer lig reen Tilstand, ikke involveret af Extractivstof, Garvestoff, Harpix og ætherisk Olie, og disse ere de prædominerende Stoffe i Enebær, hvoraf deres sved og urindrivende Egenskab hidrører, ligesaalidet kan det være underkastet Kyndiges Tvivl, om disse Stoffe under Gjæring forandret "Form, og saaledes kunde gaae over til de for Ølgjæring beqvemme Stoffe, da man veed bestemt at de ligesaalidet under Spiritus, som Suurgjæring lider nogen Forandring, og den sved- og Purindrivende Egenskab maae følge alle de konstige Producter man tilbereder af Enebær under i 80 R. Herimod maae anmærkes følgende: Naar et Legeme gaaer i Giæring, saa forandre de Stoffe, det er sammensat af, Form, og da Hr. Schandorff selv tilstaaer, at Enebærene kan gaae i Gjæring, saa har man Grund til at troe, at ogsaa Enebærenes Stoffe under Gjæring forandre Form. Bygget, som bruges til Øl, maae først ved Maltgjøring undergaae Sukkergjæringen, for at faae en firegange saa stor Qvantitet Sukkerstof i Maltet fremfor i Bygget, der ved Ølbrygning og Gjæring kan gaae over i den spiritusse Gjæring, og de Legemer, som holde Sukkerstof nok udviklet, behøve da ikke at underkastes denne Sukkergjæring, hvorved en større Mængde Sukkerstovil destrueres, end der kan udvikles paa ny. Enhver behøver blot at tage et modet Enebær i Munden, for under Tygningen at erfare den Mængde Sukkerstof, det indeholder involveret, og naar man læser, hvad Dubue, Apotheker i Rouen, har forelæst et lærd Selskab i Paris, Mandagen den 5te Marts 1798, om Maaden at lave spiritusse Drikke af Enebær, samt Qvantiteten deraf og dens arometiske Smag, som ikke findes at være modsagt, og sammenligner dette med de store franske Chemikeres (Wauqvelin og Toureroy) Analyse af Maltet, og veed, hvad Qvantitet Malt man tager til et Anker Øl hos Bonden eller den Fattige, til hvis Nytte Professoren har skrevet, saa vil man finde, at 8 Pot er (8 Pund) Enebær, som Pihl foreskriver, maae afgive ligesaameget om ikke meere Alkohol til et Anker Øl, end den almindeligt hos Bønder og Fattige brugelige Qvantitet Malt til et Anker Øl, og de bør ikke (som Hr. Schandorff dog mener) være Kyndiges Tvivl underkastet, om disse Stoffe under Giæring forandre Form &c., men da Hr. Schandorff tvivler, kan hans Tvivl ikke være den Kyndiges Tvivl; det synes altsaa, at Hr. Schandorff kunde have sparet sine Uartigheder, indtil han saae sig istand til at bevise, at hvad Hr. Prof Pihl (som ikke vil ansees for Chemiker) har raadet til, var urigtigt; og er det ham om Sandheden at gjøre, da tør man vente, at han anstiller analytiske Forsøg, og hans Arbeide vil vist ikke blive ubelønnet i et Land, som Norge, der har saa mange ædeltænkende Patrioter, og skjøndt jeg ikke er Normand, vil jeg dog give min Andeel til Præmier for Afhandlingen over disse eller andre nyttige Materier, naar saadanne Afhandlinger af Landets Chemikere ere bedømte og anseete Præmieværdige. Sandheds Elsker. Dibling. Dornplantningens Fremme og min Overbeviisning og Varme for Alt, hvorved dette Gode bli N: ver mere almindelig, fordre, at jeg offentlig anmelder: 1. At Hr. M. Anker paa Frogner har udsat en Præmie af een Rdlr. for hvert Maal. af det første eet Hundrede Maal Jord i Aggers Sogn, som i dette Foraar opgives beplantet med det af mig offererede Byg. 2. At Hr. Commerce-Jntendant Hage har skjænket 20 Diblings-Jnstrumenter, (der have de senere, af mig opfundne Forbedringer, hvorved 3 Huller paa eengang, gjøres i nøiagtig Afstand,) til Selskabet for Aggers Sogns Vel, for at udlaanes til Brug for de, der ville benytte Kornplantning. Ved fælleds Virksomhed og Hielpsomhed overvindes, endog de største Vanskeligheder; lad og derfor hielpe hinanden, saalænge det er og muligt: J. Collett.