JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Mølle=Forpagtning. Den 25de November d. A., om Formiddagen Kl. 10 bliver Aller Vandmølle paa 10 Aar sadt til offentlig Licitation. San me Mølle ligger 1/2 Miil fra Christiansfeldt i en meget frugthar Egn. Møllehuuset bestaaer af 8 Fag Længde, er 14 Alen breed og 2 Etager høi, med 1 Ang=Qværn og Sigteværk for 1 Vand hiul, 1 Rug Qværn, som driver Boghvedeværket med et Vand hiul og 2de Grubeqværne samt en Brælqværn med Tilbehør, som drives med et Vandhiul. Alle 3de Hjul drives med overfalden Vand og er Møllerværket i meget god og brugbar Stand, Til samme henhører som Tvangs Giæster circa 128 Gaardmænd og 100 Landboelsmænd, hvoraf de første forretter Haand= og Spandtjeneste til Møllen. Ved samme er ogsaa Fiskerie og Laxe fangst. Salshuuset bestaaer af 10 Fag Længde og er 16 Alen breed, for nogle Aar nye af Grundmuur opbygt og meget got indrettet. Til Bryg= og Brænderie, som bruges til Mølle gjæsterne, er i Kielderne den beste Lejlighed med Springvand Fremdeles findes ved Huuset en god Hauge og 37 Fag Ude eller Ladebygninger, hvoriblandt ere 4 Fag Grundmuur, herudi findes en Bag= og Tørovn. Lænderierne bestaaer af 22 Tdr. 4. Skpr., hver Tønde til 320 Skoder, hvorudi hidindtier saaet aarlig 10 til 12 Tønder Byg, 12 Skpr. Rug, 44 : Tønder. Havre og 1 Tønde Boghvede. Af Kløver avles aarlig 12 til 16 Læs Høe og kan holdes 2 Hester og 8 Køer. Til disse Lænderier haves endnu 2de Landboelshuuse. Hvem der forlanger nærmere Efterretning herom, kan henvende sig til Sognefogden Søren Knudsen i Aller. Hos ham og her i Herredsfogdiet kan ogsaa 3 Uger førend Auctionen bekommes Conditionerne, hvorefter Forpagtningen skal foretages. Auctionen bliver holdt i Aller Mølle, og naar Licitationer bliver aproberet; følger derefter en ikke ubetydelig Auction over Kreaturer, Avlingsredskaber, Sølv, Senge= og Linnedtøy, samt andre Løsøre. Haderslef udi Tyrstrun Herredsfogderie, den 20de Septem G. D. Langrenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Da jeg som Kjøbmand agter at nedsætte mig her i Byen i Nørregade No. 402 paa Hjørnet af Hans Jensens Stræde; saa vil jeg i den Henseende, have mig anbefalet til enhver som maatte behøve noget af min Boutiqve, der bestaaer af alleSlags Kramvahre, forskillige Sorter Klæde, Manschiestere, flere Sorter Vestetøier, Dreiler, Bomuldstøi, Lærreder, friske Urtevahre gl. Rom med Flaske 3 Mk. 8 s., hvid Fransk Brændeviin a 2 Mk. 4 s. Potten m.v.; hvorhos jeg lover de billigste Priser, og redeligste Behandling. Odense den 3de October 1806. C. Haugsted. Forsynet med Forraad af god reen og fiin heglet Hollandsk Hør fra 2 Mk. til 1 Rd. Pd. ligesom dito Blaar fra 11 til 20 sk. tilkjendegives for de Velyndere som vil forunde mig deres Søgning, og at samme bekommes paa mit Harsvingerie i Sæbe gaarden paa Overgade ved Siden af Postgaarden. N. Møller. Her paa Gaarden kan faaes til Kjøbs 2 Skpd. god Humle, at indeværende Aars Avl, for 4 Rd. Lispundet, saa og 1/2 Skpd. af forrige Aars for 3 Rd. Lispundet. De Lysthavende ville behage at henvende sig til hvidkilde den 27 Septb. 1806. M. Broje.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Tredet No. 241, beliggende midt i Vestergade tæt ved Hr. Kjøbmand Holmsteds Gaard, er strax at faae tilkjøbs eller leie. Det er indtettet til Brænderie, med Gaardsplads, Bag= og Sidehuse, Vand i Gaarden, og flere Beqvemmeligheder. Vedkommende behager at henvende dem til Eieren, som boer paa Stedet. Til et got Garn at fange Agerhøns med og Løgter udi, anvises en Kjøber fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Ved Teglværket ved store Hesberg kan som sædvanlig bekommes: Gulvesteen a 8 Mk. 8 s. pr. 100. gode Muursteen a 7 Mk. 8 s. pr. 100. Bleegsteen a 6 Mk. 8 s. pr. 100. ringe dito a 6 Mk. pr. 100. Tagsteen beste Sort a 3 Rd. 3 Mk. pr. 100. ringere dito a 3 Rd. pr. 100. bleeg Tagsteen a 2 Rd. 3 Mk. pr. 100. All haande Canis=Steen til forskiellige Priser, Gulve=Fliser, røde og hvide a 16 Mk. pr. 100. Tagsteene Canissteene, som og Gulvefliserne maae forud bestilles Tagsteene som og Gulvefliserne kunde erholdes glasserede af forskjellige Coulerer, desuden kan og erholdes allehaande saavel glasseret, som uglasseret Pottemager- og andet Leer Arbeide, som deels findes Forraad af, deels forfærdiges efter Bestillinger. Fraugdegaard den 5 October 1806.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Bekjendtgjørelse. Det har behaget Hans Majestæt Kongen at befale, at den til Veiledning for de Søefarende, som beseile Belterne og de østlige holstenske Kyster, skal antændes et Blusfyr paa den sydlige Ende af Langeland, og bekjendtgjøres herved følgende fra Hr. Commandeur Generaladjutant og Overlods Løvenørn indhentede Underretning: At efter foregaaende Undersøgelse om det i saa Henseende passeligste Sted hvorfra Fyret vil kunde sees i den største Omkreds og til meest Nytte er der bleven bygget et Fyrtaarn paa det saa kaldede Fakkebjerg, hvilket ligger omtrent i N. N. O paa Compasset 1/2 Miil fra den yderste sydlige Hus af Langeland og formedelst Bjergets Høide bliver paa det nærmeste 125 Fod over Vandspeilet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Dette Steenkuls eller Blusfyr bliver efter de nye Jndretninger med en Overbygning eller Lanterne af Vinduer omkring, saa at Luen i alle Slags Veir vil brænde stadig. Tiden, naar det skal antændes for bestandig arbrænde vil nærmere blive bekjendtgjort. Men det tilkjendegives tillige herved for de Søfarende, at de med dette Fyr visse Prøver ville blive at foretage, saa bliver det antændt adskillige Gange i næste Maaned til at anstille bemeldte Prøver, hvilket i øvrigt ikke kan forvilde de Søfarende, da der ingen andre Fyre er i dette Farvand. Kjøbenhavn i det Vestindisk Guineiske Rente= og GeneralToldkammer, den 25de September 1806. Moltke. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenborg. Stoud. Schleyer. Kornerup. Fuldm. Hvoren stor, god og stærk Vogn, med Fadning tienlig forsøer, mænd som Postvogn er tilkjøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
J Middelfart klinkes Porcellain og Glas for meget billig Priis i Søndergaden hos Vævermester Ole Sørensen. Hos Underskrevne er en Deel Karnariefugle af Hanner og J Hunner, at faae tilkjøbs. Lars Nielsen, Bødker uden St. Jørgensport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
I det Hs. Majestæt Kongen af Preussen griber Vaaben, til sit Folks Forsvar, holder han det for nødvendigt, at forelægge det og hele Europa de Kjendsgierninger, som gjøre Hs. Majestæt et saadant Skridt til Pligt. Den franske Politik var i femten Aar Menneskehedens Svøbe. At de vaklende Magthavere, som siden Aaret 1792 kort efter hinanden stode i Spidsen for Frankerig, kuns søgte Redskaberne for deres Herredømme i Krigen, Sikkerheden for deres Existents i Nationernes Elendighed, kunde ingen Forundring opvække. Men en fastere Regjerings Opkomst, hos hvem man ikke burde forudsætte samme Trang, oplivede paa nye Fredsvenners Haab. Beklædt med den høie ste Magt, seierrig, omgiven af svage Stater, eller venskabelige Regentere, eller overvundne og svættede Medbejlere, havde Napoleon det i sin Magt, at vælge en bedre Rolle. For Franzosernes Storhed blev ham Jntet meere at gjøre, for deres Lykke formaaede han Alt. Det smerter at maatte sige det: den franske Politik blev ikke desmindre den samme. En umættelig Æresyge var stedse dens herskende Karakteer. Vaabnene og Traktaterne maate tjene den til eet Maal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Amiens=Freden var knap sluttet, før Signalet til de første Voldsomheder paafulgte. Holland og Schveitz bleve tvungne til, at antage en Forfatning, som forvandlede dem til franske Provindser. Krigens Fornyelse var Følgen deraf. Jmidlertid vedvarede endnu Freden paa Fastlandet. Det Tydske Rige havde kjøbt den med umaalelige Offere. Midt under denne Fred var det, at de franske Tropper faldt indi Kurfyrstendommet Hannover, et Land, som Krigen, mellem Frankerig og Engelland ikke angik, at de lukte Tydsklands Havne fordet Brittiske Flag, at de, for at udføre dette, bemægtigede sig Curhaven, og toge en frie Stads Gebeet, som denne Krig endnu vedkom mindre end selv den Hannoverske, i Besiddelse. Midt under denne Fred var det, at disse samme Tropper, saa Maaneder sildigere, krænkede det Tydske Rige paa en Naade, som endnu dybere saarede Nationens Ære. De Tydske have ikke havnet Hertugen af Enghiens Død; nen Mindet om denne Begivenhed vil aldrig udslettes hos dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Luneville Traktaten sikrede de Jtalienske Republikers Uafhængighed. Til Trods for de bestemteste Løvter, satte Napoleon Jernkronen paa sit Hoved. Genua blev indlemmet Frankerig. Lucca havde omtrent samme Skjebne. Kuns faa Maaneder før havde Keiseren ved en høitidelig Anledning, en Anledning, som paalagde ham store Pligter, udtrykkelig erklæret for sit Folk og for Europa, at han aldrig vilde udvide sit Riges Grændser mere. Traktat med Rusland forbandt desuden Frankerig til, at anvise Kongen af Sardinien Skadesløsholdelse i Jtalien. Jstedetfor at opfylde disse Forbindtligheder, bemægtigede man sig alle de Gjenstænder, som kunde have tjent dertil. Portugal vilde bevare sin Neutralitet. Man tvang det til, med Guldet i Haanden at tilkjøbe sig en for nogle die blik blændende Sikkerhed. Paa Porten nær, som endnu mindtes Jndfaldet i Egypten og Syrien, blev saaledes ingen Magt tilovers i Enropa, som jo havde været Gjenstand for et eller andet vilkaarligt Angreb. Til disse faktiske Voldsomheder kom endnu et System af Fornærmelser og Forhaanelser. En Journal, der udgav sig for Regjeringens Stemme, blev valgt til et Arkiv af uudtømmelige Udfald imod alle kronede Hoveder. Jngen eneste af disse almindelige Undertrykkelser kunde være fremmed for Preussen. Adskillige deriblant vare nøie sammenknyttede med dets væsentligste Jnteresse, og desuden var det Systems Viisdom, der betragter Europas samtlige Stater som Lemmer af en og samme Familie, opfordrer dem Alle til hver Enkelts Forsvar, og i Eens umaadelige Forstørrelse aner Faren for alle andre, af Erfaringen tilstrækkelig gotgjort. Dog det er for Alting nødvendigt at fremstille Frankerigs Adfærd i dets umiddelbare Forhold til Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Hs. Majestæt tilbød de Allierede at være Ordfører ved Underhandlingerne om slig en Fred, og at understøtte denne med sin hele Kraft. Man behøver kuns at kjende de dengang aftalte Betingelser, for at bedømme det Maadehold, som til enhver Tid styrede Hs. Majestæts Politik, i dets hele Omfang. Preussen hørte i dette Øjeblik ikke efter nogen modt villig Hævnsyge. Det indlod sig ikke i sidste Krigs Begivenheder, hvor fordærvelige de end maatte have været; gieldende Traktater havde det engang sanctioneret. Det forlangte blot disse Traktaters Fuldbyrdelse; men den forlangte det uindskrænket. Grev Haugvitz begav sig til Vien, hvor den franske Keiser dengang opholdt sig. Neppe havde denne Minister været der nogle Dage, før Tingenes hele Skikkelse forandrede sig. De lidte Ulykstilfælde havde afnødt det Viener Hof en Vaabenstilstand, som Freden skulde følge umiddelbar efter. Hs. Majestæt, Kejseren af Rusland, havde bragt Sine Allieredes Ønske af Offer af Sine højmodige Hensigter, og hans Tropper vend te tilbage til deres Hjem. Preussen stod nu ene paa Kamppladsen. Det maatte indskrænke sin Politik efter sine Kræfters Grændse, og istedetfor, som havde været dets Villie, at omfatte hele Europas Jnteresse, gjøre sin egen og sine Naboers Sikkerhed til sin første Rettesnoer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Den franske Keiser foreslog Grev Haugwitz en Traktat hvori paa den ene Side stipuleredes gjensidig Garantie af Besiddelserne, af det Tyrkiske Gebets Jntegritæt og af Presburger Fredens Resultater, paa den anden Hannovers Besiddelse af Preussen imod 3 af dets Provindsers Aftrædelse. Den første Deel af denne Traktat lovede i det mindste for Fremtiden en erkjendt garanteret, og, hvis Napoleon havde villet, en fast politisk Forfatning. Resultaterne af Pretz. burger Freden vare en almindelig Ulykke for Europa; men Preussen havde ved at angribe dem opofret sig allene; og dog en for alle Gange at bestemme Frankerigs uophørlige Usurpationer en Grændse, syntes endnu stedse at være en Fordeel, i den Forudsætning, at Traktagter vilde gielde noget mere end blotte Ord i St. Clonds Hofsetsine. Kongen ratificeerte uden Betænkning denne Artikel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-20
Kongen har beklaget de ulykkelige Fyrster, som have lidt ved dette Foretagende, men han beklager ikke mindre dem, som lode sig lokke af det sørgelige Bytte, og han vilde gjøre sig Selvbebreidelser, over, at have forøget deres Ulykke, hvis han vilde bedømme dem for strængt. Skuffede til Belønning for deres Hengivenhed maaskee tvungne til at adlyde befalinger som ingen Modstand taalte, eller har de end ladet deres Villie besvære, noksom straffede ved deres Erhvervelser og ved en Vasal-Tilstand, der er ligesaa haard, som deres forrige Forhold vare ærefulde, fortjene de vel ikke oven kjøbek, at Tydskland bryder Staven over dem. Maaskee, naar den ædelmodige Nation, som de fordum hørte til, reiser sig fra alle Sider for at fægte for sin Uafhængighed maaskee vil ogsaa da Taknemmeligheds og Ærens Raab lyde til deres Ører og deres Lænker ville da i det mindste vorde dem til Afskye, naar det gielder om at farve dem med Brødres Blod. Endnu ikke nok, at denne despotiske Daad ligefrem fornærmede Preussen, Det var Frankerigs Keiser magtpaaliggende, at den ogsaa i enhver Blomstændighed blev følelig for Kongens Person. Prindsens af Oraniens Existents var ogsaa indbefattet under begge Magters Garantie: thi kuns under denne Betingelse havde Kongen erkjendt de politiske Forandringer i Holland. Hele Aar ventede denne Prinds paa, at man vilde fyldestgjøre hans ved Preussens og Frankerigs gjensidige Stipulationer sikrede Penge. fordringer. Den Bataviske Republik havde været til Sinds at gjøre Rigtighed med ham. Keiser Napoleon havde forbudet den det. Hverken Erindringen om denne Omstændighed, eller Hensyn til de Familiebaand, som bandt Prindsen til Hs. Majestæt, eller den tyve Gange gjentagne Erklæring: at Kongen ikke kunde lade sin Svogers Rettigheder i Stikken, formaaede at afværge, at man jo trak ham med iblant Slagtofferne. Han var den første, som man rovede hans Faders Eiendom. Otte Dage for havde han faaet et Brev fra Keiseren, hvori bevidnedes ham i de sædvanlige Former Deeltagelse i Fyrstens hans Faders Død, og han lykønskedes til fredelig Besiddelse af sit Huses Stater. Jngen af disse Blomstændigheder er uvigtig; enhver kaster en Lysstraale paa det Hele. Cleve var tilfalden Prinds Murat. Neppe bleven Souverain, vilde ogsaa han være Erobrer. Hans Tropper besatte Abbedierne Essen, Werden og Elton under Paaskud, at de hørte til Hertugdømmet Cleve, endskjønt de vare ganske nye erhvervet Gebeet, og der ikke var saa meget, som en Skygge af Forbindelse imellem dem og de aftraadte Provindser. Forgiæves umager man sig, for at give denne Frækhed et tilbørligt Anstrøg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Ved Reskript af 10 d. til Stiftamtmanden og Biskoppen, over Siællands Stift er det bevilget, at Jnformator=Posten ved Herfølge Hospital maae for Fremtiden indgaae, og at derimod de i Stiftelsen underholdende og oplærende Børn skulle undervises af Skolelæreren og Kirkesangeren i Herfølge Bye imod en aarlig Godtgjørelse af 30 Rd. af Hospitalets Kasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Under 17 d. er til Kjøbenhavns Magistrat udfærdiget et Reskript af følgende Jndhold: 1) Magistraten i Kjøbenhavn skal herefter bestaae af en Overpræsident, med den til Embedet lagte eller herefter bestemmende Gage;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
af 2 Borgmestere, o. 1ste Borgemester med aarlig Gage = = 1800 Rd. d. 2den Borgemester = = = = = 1600 Rd. af 6 Raadmænd, a. 2 med 1400 Rd., er = = = = = 2800 Rd. b. 4 med 1200 Rd., er = = = = 4800 Rd. tilsammen 11,000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
foruden Statsphysicus, som i Følge Reskriptet af 30te Mad. A. skal tiltræde Magistratens Deliberationer, saa oft han af Overpræsidenten tilsiges. 2) Naadsens=Aaret blandt Magistratens Lemmer skal for Fremtiden ophøre; men deskal, ved enhver Vacance, som herefter indtræffer, ved den ledige Pladses Besættelse nærmere afgjøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Kammerherre P. Anker er under 3d. tillagt Kongelig Befaling at indtræde i den nedsatte Kommission for Overtilsynet med Bestyrelsen af afdøde Kamh. P. Ankers stiftede F. de-Commiss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Cancelliet har ved Skrivelse af 9 d. bifaldet det af Amtmanden over Sorøe Amt og Sognepræsten i Nidløse forfattede Forslag til Bestemmelse af Kongsted Skoledistrikts Grændser, Skolens oekonomiske Jndretning samt Skoleholderens og Skolekassens Jndtægter m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Ved Kal=Kommissorium af 26 d. M. ere Etatsraad Tønder Lund Deputeret i General Toldkammeret, Professor 4 og Hofbygmester Meyn, Professor og Landbygmester Hansen og Toldinspecteur Muus befalede at sammentræde for at overveie og indkomme med Forslag angaaende en nye Told bygnings og flere Pakhuses Opførelse paa Kbhvns Toldbod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Der er under 17 d. tillagt den lægekyndige Borgemester i Kjøbenhavn Hr. Justitsraad Bang befaling, at indtræde i den nedsatte Kommission, for at føje de fornødne interimistiske Foranstaltninger i Tugt=Rasp- og Forbedringshuuset i Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Ved Kgl. Resolution er det tilladt Grosserer Moses Levin Mariboe af den Jødiske Menighed i Kjøbenhavn, at lade indrette i sin Hauge ved Gaarden Bellahøi, under Kjøbenhavns Amt, et Begravelsested for sig og sin Familie, og at deres Lig i sin Tid dertil maa udføres paa den de Christne af hans Stand ved Lovene tilladte Maade, saavel i Henseende til Liigbærere som Liigvogn og Følge, og uden videre Behandling der i Graven nedsættes, samt uden at jødiske Skikke derved i nogen Henseende skulle iagttages, eller Liget strax efter Dødsfaldet begraves; dog at det, som den jødiske Menighed og dens Betienter ved saadanne Begravelser maatte tilkomme dem ligefuldt udbetales. Ved samme Resolution er Cancelliet blevet bemyndiget til, at udfærdige lignende Tilladelser for andre af den jødiske Menighed, som saadant maatte attraae. Afdøde Studiosus Wasserfall har testamenteret Landhuusholdningsselskabet 500 Rd., og Selskabet har i den Anledning besluttet, at Wasserfall skal nævnes blandt dets Velgjørere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Byfoged Wiborg har nu offentlig søgt at gjendrive hvad der her været sagt angaaende Ottedagsuhrmageriets store Flor i Rønne paa Bornholm. Han har bekjendtgjort Attester fra to Skippere, der bestandig have handlet med Stueuhre, og fra 3 i Rønne boesatte Uhrmagere. Derved godtgjøres, at Ottedagesuhrmageriet er i en beklagelig Tilstand. Begge Skipperne bevidne, at de og flere have i Kjøbenhavn og andre Steder maattet sælge Bornholmske Uhre til ringere Priis end tilforn, og at et ikke ubetydeligt Antal har maattet staae fra Reise til Reise, og endnu ikke er afsat. De forsikkre, at mange Uhrmagere i Rønne ville, naar denne slette Afsætning vedbliver, gaae overstyr og blive fattige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
De 3 Uhrmagere bevidne, at Uhrmageriet i Rønne er i saa elendig en Forfatning, at det ikke kan skaffe dem, det give sig af dermed, Brød, men at disse inden kort Tids Forløb ville blive det Offentlige til Byrde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
J Kristiania ere de naturlige Kopper udbrudte paa en Tjenestepige. Formodentlig vil den saa nidkjære og raske Politiemester, Hr. Byfoged Wulfsberg, ikke lade det mangle paa de strængeste Politiemidler mod Smittens Udbredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Lægerne i Staden have heraf faaet Anledning at opvække Forældre til den Pligt at benytte sig af Varinen, da ellers nu mange Forældre ville komme til at bøde for deres Halstarrighed, ved at miste deres Børn eller see dem mishandlede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Hos Provst Ussing i Siælland er den 9 d. gjort Jndbrud og stiaalet 1126 Rd. Provsten var just da til Landemode, i Roeskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Da der i Sønderylland og Holsteen gives en Mængde ubeføiede og strafværdige Ophidsere og Anstiftere af Uenighed, Processer o. s. v., og mange af disse endog gaae saa vidt at de opdigte Fuldmagter er der under Datum 26 August 1806 udgaaet en Anordning, der bestemmer 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød for den, der som Suplicant eller Qverulant, for andre, eller for sig og andre, opdigter Fuldmagter, som han ikke har. Opsyn her med er indskærpet Øvrighederne, samt Advocaterne den fornødne Varsomhed, denne Henseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Efter Hamborger=Correspondent er der ogsaa i adskillige af Kbhvns Klubber gjort Collecter for den ulykkelige Boghandler Palms Enke og Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Det til Opførelse paa Kjøbenhavns Theater paa Kongens Fødselsdag bestemte Stykke Gyrithe er i rimfrie Vers ledsaget af Chorer. Emnet er taget af Saxo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Det Skuespillerselskab som i Næstved og Odense hidtil har spillet under Kammerherre Baron Wedel Jarlsbergs Bestyrelse og ved hans Understøttelse etableres i Helsingøer, er blevet formaaet til, med Kammerherrens Samtykke, at spille 2 Gange ugentligen i Kjøbenhavn for et forenet Selskab, som hidtil har ønsket Adgang til den Kgl. Skueplads, men tildeels har fundet Bekostningen for betydelig. Men denne Tilladelse gives kun paa den Betingelse, at det skal være et sluttet Selskab, der spilles for, og at der ikke spilles offentligen, og for egen Regning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Et Antal af 103 Candidater ere i dette Efteraar, deels frade offentlige Skoler og Jnstituterne, deels privat, demit. terede til Universitetet. Examen Artium er derfor af Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler fastsat til den 2de d. M. Bemeldte Dag begynder den skriftlige Prøve og fortsættes den 21de 23de og 24de, hver Formiddag fra Kl. 8 til 12 og hver Eftermiddag fra Kl. 3 til 7. Den mundtlige Drøve foretages derefter den 27de, 28de, 29de og 31te October.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Ved Classelotteriets 5te Trækning den 15de October udkom No. 12804 med 8000 Rd. hos Hr. Capt. Godske Helsingør, Nr. 36257 med 20000 Rd. hos Hr. Jnspekt. Bie i Hovedstaden, Nr. 24637 med Frilod og Pr. 800 Rd. hos Mad. Sutor i Sønderborg, samme Dag udkom No. 27844 med Frilod og Pr. 400 Rd., den 16de d. 27852. med 100 Rd. og den 27de d. 28082 med 100 Rd. hos Md. Riissing & Søn i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-22
Natten til Tirsdagen den 14de opkom en heftig Jldebrand hos Bager og Stivelsefabrikør Mentz i Helsingør. Førend Allarm skede stod en til Stivelsefabrikken henhørende nu Bygning i lys Lue. Faren var saa meget større, da en Tømmerplads stødte dertil, hvor endeel Bræder, Lægter og Tømmer bleve tillige et Rov for Luerne. Ved virksomme Brandanstalter blev Jlden standset fra at gribe videre om sig. Dette er tredie Gang denne Mand er bleven hjemsøgt ved Jldebrand.