Viborger Samler, 1841-02-11
Det franske Regjeringsparti paastaaer, at Brevene ere fabrikerede paa Speculation i London, og at man, forat efterligne Kongens Stiil og Haandskrift, har afbenyttet nogle af Ludvig Philip for hans Thronbestigelse skrevne Breve. Den skamløse Falskner tilbød Kongen Brevene imod at erholde en stor Pengesum; Tilbudet afvistes med Uvillie. Man henvendte sig nu til det liberale Parti, for at formaae Dette til at kjøbe og afbenytte Brevene; men forgieves. Derefter tilbød Falskneren Legitimisterne disse Breve for en Priis af 8000 Lstl., men dette Parti vilde i Begyndelsen ikke indlade sig paa et saadant Kjøb, og meddeelte endog Regjeringen Underretning om hele Andragendet. Men for ganske kort Tid siden traadte 2 Carlister af Jndflydelse i Underhandling med Fabrikanten, der forstod at overbevise dem om Brevenes Ægthed, Brevene solgtes for en Sum af 5000 Lstl., og publice redes. - Legitimisterne paastaae derimod, at Brevene ere ægte, og erklære, at Kongen i sin Tid, uden Ministeriets Vidende, stod i direct Correspondence med Talleyrand dengang fransk Ambassadeur i London, og at Correspondencen blev, for at holde den hemmelig, besørget af en fornem, i politiske Jntrigner meget indviet Dame, de tidligere havde staaet paa en meget venskabelig Fod med Talleyrand. Hun erholdt det Hverv at tage Afskrift, af Kongens Breve, og oversende Prindsen Afskrifterne, in men derimod tilintetgjøre Originalbrevene; paa samme Maade skulde hun tilstille Kongen Talleyrands Breve. Damen - Prindsesse Vt – gik imidlertid ikke ganske ærlig til Værk. Vel røbede hun ikke Hemmeligheden; men hun beholdt de Breve, hun skulde tilintetgjøre, og da hun døde for omtrent 4 Aar siden, fandt man i hendes Bondoir en lille Tinæske med hine Breve. Disse forsvandt, og Besidderne havde Tact, nok til at holde Byttet hemmeligt, indtil der maatte vise sig en gunstig Leilighed til at bringe Fundet for Dagens Lys. Sicilien. Fra Messina berettes, at et heftigt Jordskjælv har hjemsøgt denne Stad Søndagen den 3die Jan, Kl. 9 1/2 om Aftenen. Jordrystelsen vedvarede i 10 Minuter, og i Nattens Løb fulgte, andre, mere eller mindre stærke Stød. Gamle Folk ville paastaae, at Jordskjælvet i Aaret 1783 ikke var stærkere, kun med den Forskjel, at Stødene dengang vare horizontale, men derimod denne Gang bølgeagtige. Skaden er ikke betydelig. Staden Reggio i Calabrien har derimod lidt mere. Strax ved det første Stød styrtede 2 Huse og en Deel af Kirkefagaden sammen, under hvis Ruiner 6 Mennesker bleve begravede. J hele Calabrien var Jordskjælvet lige stærkt. Den fornemme Bedragerbande. Man har i forrige Aar flere Gange talt om en fornem Tyvebande, hvis Hovedsæde var i London, men hvis Forgreninger udbredte sig i mange af Europas Lande. Selskabet reiste med et talrigt Tjenerskab og steeg af i de fornemste Gjæstgiversteder. Planen var, ved Hjelp af falske Creditbreve fra det bekjendte Huus Glyn, Hallifax, Mills & Co. i London at hæve Penge hos mange Banquiers i næsten alle de store Stæder paa Fastlandet. 14 Deeltagere i dette hæderlige Samfund ere alt opdagede og tildeels blevne fængslede i Belgien, og der findes blandt dem Personer, hvis Rang man ikke havde kunnet ane: de, som offentligt blive nævnte, ere Marquis de Bourbel, Bandens Hovedmand; Baron Louis d'Argusson eller d'Argesson, Søn af en General og Pair fra Keisertiden; Pipe, efter Foregivende, Advocat fra London; Pipes Kone; Cunningham Graham fra Skotland, i flere Aar Compagnon med det anseete Banquierhuus Vogle, Ker ringe & Co. i Florenz; Freppa fra Florenz; Grev Praindry, fransk af Fødsel, der, som det synes, bedrog Bedragerne og løb bort fra Triest med 2000 Pd. Sterling; d'Argussons Maitresse, Marie, benævnes Grevinde de Vandry; Perry, Bogtrykker og Kobberstikker i London. Bedrageriet blev først opdaget af Banquir Aglie i Antwerpen i April f. A., idet nemlig Perry forelagde ham et fransk Creditbrev, paa hvilket Banquir Engles i Brussel alt havde udbetalt 750 Pd. Sterling. Aglie, hvem Sagen forekom mistænkelig, skrev til Engles, paa hvis Foranstaltning Politiet i Ostende fængslede Perry og Fru Pipe. Perry tilstod strax at han for Marquien af Bourbel havde forfærdiget 50 til 60 falske Creditbreve, lydende paa 20 til 30,000 Pd. Sterling, hvoraf saavidt man vidste, 9000 Pd. Sterling vare hævede i Genua, Turin, Parma, Belgien, Triest, Rom, Coblenz og Kölln. Perry, Grahams Søn, og Baron d'Argusson sidde forAssiserne i Brabandt, fordi de i Belgien have gjort Brug af de falske Creditbreve, samt Fru Angeling Lamont (sandsynligviis Fru Pipe), hvilken Sidste dog kun beskyldes for Hæleri. De øvrige Skyldige kunde ikke stande tilrette i Belgien, da de ikke dersteds havde benyttet de falske Creditbreve.