JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Skuespil i Bogense. Søndagen den 12 Marts opføres: Bedsteforældrene, Lystspil; derefter: Supplikanten, Vaudeville-Monolog; til Slutning (første Gang): William og Emma eller Vandkuren original Vaudeville.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Onsdagen den 15 Marts. Et Eventyr i Rosenborg Have, original Vaudeville; derefter (første Gang): Frieriet paa Helgoland, Lystspil i 2 Acter. Ch. Ehlers, Skuespildireteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Theatret i Odense. Mandagen den 13 Marts gives en stor Forestilling i 5 Afdelinger, hvoriblandt for første Gang: Jndbruddet, eller Pierrots Heltemod, stor Pantomime i 1 Act. Jean d'Abis & Volkersen. Middag Kl. 12. gen Kl. 6. stationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Dampskibet Königinu Caroline Amalie begynder sin sædvanlige Fart iaar den 26 Marts og afgaaer. fra Flensborg til Kjøbenhavn hver Søndag fra Kjøbenhavn til Flensborg hver Fredag Mor Tour og Retour anløber Skibet de sædvanlige Mellem Skibet ankommer ved Svendborg: paa Touren til Kjøbenhavn Søndag Aften. paa Touren til Flensborg Fredag Aften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Fra 26 April afgaaer Dampskibet endvidere fra Kjøbenhavn til Nyborg hver Onsdag Morgen Kl. 6. fra Nyborg til Kjøbenhavn hver Torsdag Morgen Kl. 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Passageertaxten er uforandret som ifjor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
J Svendborg skeer Jndskrivning hos Ph. N. Schytt, Mægler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Practiserende Læge Cand. med. & chirgRahlff har nedsat sig i Middelfart og boer i Store Adelgade No. 61 hos Saddelmager Hansen. Til den nye Hjælpeskole i Huusbye Sogn paa Grevskabet Vedelsborg søges en Lærer, at tiltræde omtrent i Mai. Man ville henvende sig til Sognepræsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
En skikkelig Dreng kan blive Lære Mærk, paa gode Vilkaar til Paaske hos Uhrmager L. Mathiesen i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
En holstensk Meierske af Bondestanden, som nu for Tiden bestyrer et Meieri paa 200 Køer, ønsker sig til 1 Mai en Condition. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Paa Grund af indtrufne Omstændigheder, kan en Bondepige, der har dannet sig hos Folk udenfor denne Stand, faae en god Condition til 1 Mai d. A. paa Landet hos en honet og eenlig Familie, hvor der ikke er strengt Arbeide. Lønnen er 24 a 26 Rbd. aarlig. Billet mærket A, med Adresse hvor man har at henvende sig, bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
En ung Pige af borgerlig Stand ønsker sig en Plads i et godt Huus, helst paa Landet, hvor hun under Huusmoderens Veiledning kunde deeltage i huuslige Gierninger. Løn forlanges ikke det første Aar. Nærmere Underretning erfares paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Laan søges. 10 a 11,000 Rbd. attraaes i første Prioritet i en Landeiendom til 11 Juni Termin, det bemærkes, at det er kun Halvdelen af dens virkelige Værdie. Billet bedes aflagt paa Adressecontoiret mærket 212 A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Hingsten Odin staaer, ligesom sidste Aar, atter til Bedækning paa Hindemae til en Priis af 5 Rbd. pr. Hoppe, som erlægges første Gang Hoppen trækkes til Hingsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Undertegnede, der, efterat være indtraadt i Ægteskab med Maler Møllers Enke og efter at have vundet Borgerskab som Maler, nu fortsætter Værkstedet for egen Regning, giver sig herved den Frihed at anbefale sig saavel til Stedets forrige Kunder som til alle Andre med alt Slags Malerarbeide, navnlig baade Decorations= og Vognlakeringsarbeide, og overhovedet alt til Faget henhørende, lovende en reel, billig og hurtig Besørgelse. - En flink Dreng af skikkelige Forældre vil hos mig kunne antages i Lære. Ærbødigst Nyborg den 19 Febr. 1848. H. P. Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Nybrændt Faxöe Steenkalk udsælges fra min Kalkovn Onsdagen den 15 Marts. Hendr. Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
J. Haugsteds og F. Tiergens Meubel=Magasin i Overgade er completteret med endeel moderne og solide Meubler, saavel poleerte Mahognie og Bøgetræess, som Palisandermaalede, der anbefales til billigste Priis. Gutta Percha, raae i Blokke, saavelsom fabrikeret til Soller, Remme, Plader etc. i Partier, ligeledes Portland Tement, erholdes hos Hamborg, Febr. 1848. Emil Mailler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Mandagen den 13 Marts aabnes Udsalget af Øl i Gaarden No. 386 paa Fiskertorvet i Odense. Med vedkommende Øvrigheds Tilladelse, i Overeensstemmelse med Forordn. 9 Febr. 1831 82. ere circa 1600 Lpd. godt og frisk Foder til Salg i Frue Præstegaard i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Hvor et udmærket godt Taffeluhr med Consol, et stort ovalt Speil i forgyldt Ramme. 6 Stkr. polerede Bøgetræes Stole med godt nyt Betræk, et poleret Bøgetræes Spillebord, et Egetræes Fløibord, hvorved kan sidde 12 Personer, en saa god som nye Rulle, staaer til Salg for billig Priis, anvises fra Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Et smukt nyt Papegøiebuuranvises til Salg fra Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Jagt til Salg. En velbygget Jagt paa 6 1/2 Læst, som lader 200 Tdr., er godt udhalet med staaende og løbende Redskaber, Seil, Ankere og Touge, Alt i god og complet Stand, er at faae tilkjøbs til billig Priis, naar man snarest mulig henvender sig til Skipper C. F. Nielsen udenfor Nørreport i Odense. En Baad. ønskes tilkjøbs af L. Limkilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Huusleilighed. Den Leilighed i Gaarden No. 692 paa Nedergade, som forTiden beboes af Hr. Musikdirecteur Hausen, er at erholde til Leie, naar man henvender sig til F. Tiergen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Hos Vognmand Niels Nielsen i Middelfart kan bekommes 6 Fag Egebindingsværks Bygning til Nedbrydelse og Bortflytning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Et lille 2 Etages Huus, godt indrettet, beliggende i en af Byens Hovedgader, er at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Formedelst indtrufne Omstændigheder, er i Gaarden No. 238 paa Vestergade en Boutik samt Beboelses-Leilighed at faae til Leie til Paaske Flyttedag, naar man desangaaende henvender sig til Eieren E. Riemann. Huset Vennersroe, kaldet, der har en god Frugthave og afgiver fornøden Plads for en Haandværksmand, er til Salg. Man henvender sig til Eieren af Bramstrup Mølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Smedie til Salg. Et Huus med Smedie og tilhørende Redskab, og en Jordlod circa 9 Tdr. Land god Jord, et Tørvemaal, 4 Skpr. Land god Bonitet, er strax underhaanden at faae tilkjøbs naar man henvender sig til Eieren. Skoubye, Wissenberg Sogn. Søren Nielsen, Smed. Overgaard, beliggende ved Landeveien mellem Warde og Holstebro, lidet over 2 Miil syd for sidstnævnte Kjøbstad, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes strax eller til Foraaret, efter Kjøberens Ønske. Denne fortrinlige Eiendom der kuns har omtrent 4 Tdr. Hartkorn, har et Tilliggende af circa 500 Tdr. Land, hvoraf henved 100 Tdr. opdyrket Agerland, 15 Tdr. Eng, Resten Kjær, Mose og Hede, men for det meste beliggende tæt ved Gaarden og er fortrinlig skikket til Opdyrkning, da det næsten overalt bestaaer af dyb Muld med Leerunderlag. Mergel findes beqvemt i Eiendommen. Efter Tiderne vil den kunne blive solgt for en billig Priis, og Pengevilkaarene blive indrettede efter en solid Kjøbers Leilighed. Liebhavere behage at henvende sig enten til Proprietair Thomsen paa Wisselborg eller Fuldmægtig Kloster i Warde, der giver nærmere Anviisning og afslutter Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Hovedgaards Salg. Hovedgaarden, Vennegaard kaldet, beliggende 1 Miil sønden for Ringkjøbing, skylder af Hartkorn 22 Tdr. 2 Skpr. ufri Hovedgaardstaxt, har et Areal af omtrent 500 Tønder Land geometrisk Maal, flade Marker, hvoraf 300 Tdr. Agerland og 200 Tønder Mose-Eng, hvoraf endeel tjenlig til Ploining, og kan avles aarlig circa 200 Læs Høe, Vintersæden er circa 40 Tdr. Rug, Vaarsæden 30 til 40 Tdr. Byg, 80 a 100 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælgsæd. Besætningen har været 100 Kreaturer, men senere da der nu er indrettet Meierie, holdes 70 Meierie-Koer 12 Heste, 6 Træk stude, Tyre, noget Ungqvæg og 80 Faar, men som ved en bedre Drivtsplan vil kunne udvides. Til Meieriet hører et stort Kjerneværk med Hestekraft. Bygningerne bestaae deels af Grundmuur og deels af Egebindingsværk, tilstrækkelige Ladebygninger til Avlens Jndbjergning, den store Lade har alene været fyldt med Rug. Bygningerne ere vel vedligeholdte. Gaarden har en smuk Beliggenhed og et rummeligt Gaardsrum, hvori som en Sjeldenhed paa Egnen, findes 2 store Lindetræer, som skygger for Solen. Tørveskiær findes i Overflødighed, og kan sælges til Ringkjøbing 4 a 500 Læs Tørvaarlig; er underhaanden strax at faae tilkjøbs. Nærmere Oplysning, samt Conditionerne for Salget, erfares nærmere hos Undertegnede. Kolding d. 8 Marts 1848. N. C. Møller, Commissionair og Fæstemand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
En i Jylland beliggende Gaard med et betydeligt Tilliggende er paa billige Vilkaar, hvoriblandt at ikkun omtrent 4000 Rbd. af Kjøbesummen forlanges udbetalt, at erholde tilkjøbs. Mergel findes paa Jorderne, der ligge samlede ved Gaarden og ere uden Bakker. Materiale til Teglsteen findes, saa at et Teglværk med Nytte kan anlægges. Aarlig kan avles 60 a 70 Læs Enghøe. Eiendommen kan tiltrædes i førstk. April Maaned. Stuehuus bygningen er af Grundmuur, de øvrige Bygninger af Bindingsværk. Handelen afsluttes med Commissionair Larsen i Faaborg, hos hvem ogsaa nogle Kjøbstadeiendomme kan faaes tilkjøbs. Afdøde Prokurator Christian Holger Hansens Søn, Styrmand Mouritz Trap Friis Hansen, c. 37 Aar gl., og som skal fare tilsøes under Navnet "William Johnson, samt fra hvem senest havdes Efterretning fra New York for 5 Aar siden, indkaldes herved overeensstemmende med Fr. 11 Septbr. 1839 med Aar og Dags Varsel til at møde eller møde lade for undertegnede Skifteret, for at iagttage sit Tarv under Behandlingen af Boet efter bemeldte hans afgangne Fader. Odense Skifteret den 4 Marts 1848. Ch. Estrup. Klauman. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Ved Proclama af Dags Dato ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring eller Krav i afdøde Boelsmand og Hestehandler Jens Olsen af Blanke Mark, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer: hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Boets Debitorer anmodes om til samme Tid at indbetale deres Skyld til Boet. Middelfart den 29 Febr. 1848. Wedel Heinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Alle de, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardfæster Jørgen Andersens Enke, Abellone Marie Christensdatter, af Ullerup i Skamby Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede constituerede Skifteforvalter. Dallund den 9 Marts 1848. Cloos.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre hos den umyndiggjorte Jørgen Jørgensen og afdøde Hustrue Gjertrud Hansdatter af Andebølle Mark, Wissenberg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredscontoir den 8 Marts 1818. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Christiansen og ligeledes afdøde Hustrue Karen Pedersdatter at Balebo paa Rold, i Wissenberg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredscontoir den 8 Marts 1818. Hermed følger: Svendborg Amtsraadsforhandlinger. 1818. No. 1. Fyens Stiftsavis redigeres af N. Seedorff,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Jeg opfordrer nu mine Medborgere til at besvare sig selv, om det ikke er med Ret, naar Spørgsmaalet og Slesvigs Fastholden til Danmark eller dets Hengiven til Holsteen og Tydskland kaldes det sidste Spørgsmaal, et Spørgsmaal om Liv eller Død for det danske Folk. Det synes mig godt og forønsket, at det er kommet dertil, at Afgjørelsen ikke kan skydes længere ud. En qvalm og lummer Tordenluft har længe besværet vort Aandedræt; det truende Uveir have vi længe seet trække sig sammen over vore Hoveder, uden at vi have kunnet opdage, at der var sørget for tilstrækkelig Afledning. Det er paa den høie Tid, at et Udbrud kan hjælpe os til en renset Luft og en klaret Horizont. Men dette er da Spørgsmaalet, som gaaer forud, og som ligger nærmest til Besvarelse: om det danske Folk fremdeles skal blive siddende hen i taalig Venten af, hvad Tiden skal bringe det, eller om det skal reise sig, for at hjælpe til, at Tiden maa bringe, hvad der fører til Liv og til Ære, ikke hvad der fører til Nederlag og Død. Vi have Gud være lovet, en dansksindet Konge, om hvem det danske Folk kan samle sig. Lader os samle os om vor Konge! Og selv hvor et Folk er i det lykkelige Tilfælde, at de Mænd, der staae Thronen nærmest, til i de afgjørende Tider at lede og styrke den kongelige Villie, ere Mænd, til hvilket Folket kan see hen med fuld Fortrostning som Mænd, i hvilke Folkets bedste Liv og Aand rører sig. om hvilke det er vitterligt, at de have Sympathier tilfælleds med Folket, at de omfatte Folkets Sag, dets Frihed, dets Ære, dets Sprog med høihjertet Sind, - selv i dette Tilfælde vilde det ikke være et Folk, - det vilde være en Sammenhobning af agerdyrkende og næringsdrivende, af læsende og skrivende Mænd, en Befolkning uden Middelpunkt, uden Samfundsaand, uden christeligt Borgersind, som i Farens Dage kunde kaste sin Sorg paa Regjeringen, istedetfor at støtte den i den vanskelige Stilling. En saadan dansk Folkeaand og Folkestemning har hidtil - vi tør ikke nægte det – om den har været tilstede, været lidet synlig og lidet virksom. Det er denne Aand og denne Stemning med Hensyn til det afgjørende Skridt, hvis Løsning forestaaer, vi ønske og haabe at vække, styrke og kalde til uforbeholden Yttring. Hvor den folkelige Stemning har sin sunde Rod, og hvor den træder frem med Alvor, Fasthed og Værdighed, der er den en ædel og en mægtig Kraft; og lykkes det her at kalde den til et saadant Liv, at tilveiebringe engang en Virken i endrægtig Aand, da er det en Selvfølge, at ogsaa paa de høie Steder saadanne Kræfter ville finde deres Plads, som have dansk Patriotisme og dansk Charakterfasthed at stille imod Slesvig=Holsteinismens Jndflydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Endelig talte Malermester Jacobsen om Valglovens Udvidelse. Denne er vistnok baade retfærdig og nødvendig; men Tscherning havde Ret i at bemærke, at Grundbetingelsen for at udøve denne, saavelsom enhver anden menneskelig Ret, er at man lever i en Stat, og at følgelig dennes Tilværelse først maa sikkres. Hermed endte dette Møde, det første af denne Ar i vor politiske Udviklings Historie. Det er at vente, at dette lovlige og sømmelige Middel til ved en klaret Folkebevidsthed at samle Nationens Villie og styrke Regjeringens Kraft ogsaa maa blive anvendt paa andre Steder. Aar 1848 den 21 Februar blev afholdt et Møde af Amtsraadet paa Svendborg Raadhuus, hvor samtlige Medlemmer vare tilstede, undtagen Procurator Boesgaard. Amtmanden gjorde Raadet bekjendt med følgende Sager, som siden forrige Møde af ham ere expederede, og efternævnte fra Collegierne indløbne Resolutioner, nemlig: 1. At han den 22 Novbr. f. A. har modtaget en Skrivelse til Amtsraadet fra endeel Beboere i Holstenshuus Birk, hvor de anholde om, at det indgivne Andragende om at Grevskabet Muckadells samt Friherskaberne Brahetrolleborg og Holsteenshuus Birker maatte have fælleds Tingdag og Tingsted, saalænge disse Birker ere anbetroede samme Retsbetjent, ikke maatte bevilges, og at Amtet under senere Dato har indsendt dette Andragende til Cancelliet, i Forbindelse med Amtsraadets Erklæring over Sagen af 15 Novbr. f. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
2. En Besværing fra Skipper A. Rasmussen af Aaby skov over at Skaarup Sogneforstanderskab har paalagt ham efter en afsat Linie at indrykke sit Hegn og borttage nogle Træer for derved at udvide Strandveien udenfor hans Huus. Efterat Herredsfogden og Sogneforstanderskabet har erklæret, at Klageren uberettiget skal have udrykket sit Hegn til Fornærmelse for Veien, har Amtet svaret, at dersom han ikke erkjender ved det opførte Hegn at have gaaet Veien for nær, og er utilfreds med den afsatte Linie, vil Sagen nærmere være at undersøge ved Forhør, og i fornødent Fald at afgjøre ved Politiretten. 3. En Skrivelse til Amtet af 30 Novbr. fra det Kongelige danske Cancellie, hvorved resolveres, at det for Sunds og Gudme Herreder indsendte Regulativ for Retsvidnetjenesten ikke egner sig til Approbation, da det ikke findes affattet overeensstemmende med Forskrifterne i Forordningen af 9 Juni 1847, og at der bør udnævnes et Antal fast ansatte Mænd til Retsvidner, saavel ved de ordinaire som de extraordinaire Retter m. m. Amtet har derfor under 8 Decbr. forfattet et nyt Regulativ for Retsvidnetjenesten i bemeldte Herreder, hvilket Regulativ her fremlægges til Eftersyn, og foranstaltet det videre Fornødne til Ordningen af Sagen derefter inden 1 Januar d. A., og approberet de indkomne Forslag paa de bestemte 2 faste Vidner og 2 Suppleanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
4. Rescript af 2 Decbr. f. A., angaaende at Brahetrolleborg Holsteenshuus og Muckadells Birker maae have samme Tingdag og Tingsted, og at Tinget maa holdes paa eller i Nærheden af Brahetrolleborg. 5. At Amtet har approberet Regulativet for Retsvidnerne ved foranførte Birker, af hvilket Regulativ en Gjenpart fremlægges. 6. Et Andragende fra Thurøe Sogneforstanderskab af 16 Novbr., hvori anholdes om Amtsraadets Tilladelse til at enhver Huusmand og de, der betale Arealskat paa Thurøe, ved de forestaaende Valg paa Sogneforstandere maatte blive indrømmet Valgret og Valgbarhed, at det maatte paalægges de der vælges, ikke at unddrage sig Valget paa Grund af nogen Fraværelse, eller at det maatte tillades at vælge 1 eller 2 Sup. pleanter, som i de valgte Sogneforstanderes Fraværelse kunde tiltræde Forstanderskabet. - Amtet har derpaa under 1 Decbr. svaret, at Amtsraadet ikke kan bevilge nogen Afvigelse fra de Communalanordningens 3die § foreskrevne Regler for Valgret og Valgbarhed, hvorved det vil have sit Forblivende, at der, de. forsaavidt Nogen, paa hvem Valg falder, undskylder sig for at modtage Valget, vil være at forholde overeensstemmende med Communalanordningens 9de §, hvorimod der Jntet haves imod at der vælges 1 a 2 Suppleanter, for, naar nogen af de ordinaire Sogneforstandere i længere Tid er fraværende paa Søreiser, at tilfaldes i de Fraværendes Sted til Sogneforstander skabets Forsamlinger, og at der, naar Valgene ere foregaaede, vil blive taget nærmere Bestemmelse. Amtsraadet var enigt i at der, som af Amtmanden var tilkjendegivet, blev valgt 1 a 2 Suppleanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
7. En Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer, hvori paa indgiven Forespørgsel resolveres, at Transport af saadanne Personer, der i et Landsogn anholdes for nogen Forbrydelse og indsendes til Dommeren for at underkastes Forhør, maae henregnes til Amtsreiser efter Bestemmelserne i Frdn. 26 Juni 1844 § 4 Nr. 12.8. En Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer, hvorved communiceres en allerhøiest Resolution af 8 Decbr. f. A., angaaende at det af Amtsraadene i Odense og Assens Amter indgivne Andragende om Bommenes Afskaffelse paa Hovedlande veiene i Fyens Stift, hvorover Svendborg Amtsraads Erklæring har været indhentet, efter Omstændighederne ikke kan bevilges. 9. En Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer af 29 Januar, hvorved approberes det af Amtsraadet forfattede Regulativ for de Frikjørseler af Svendborg Amt, hvorom Accordt ikke kan træffes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
10. Skolelærer Møller i Brangstrup Skole, Ringe Sogn, andrager paa at det maae blive bestemt hvad Boelsmand Rasmus Pedersen i Kjellerup og Selveierhuusmand Hans Davidsen, bør erlægge i Høitidsoffer, da den Første kun offver 4 Skilling og den Sidste slet Jntet. Sogneforstanderskabets Erklæring er paategnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Efter Sogneforstanderskabets Jndstilling bestemtes Offere for Boelsmand Rasmus Pedersen og Kone til 16 Skilling, og for Hans Davidsen og Kone til 12 Skilling hver af de 3 Høitidsdage. 11. Væver Poul Madsen af Espe anholder og ligesom forrige Aar at tilstaaes en Understøttelse af Amtsfattigkassen til sin vanføre og sygelige 7 Aars Datters Pleie og Oppasning da hun tillige mangler Forstandens Brug. Til dette Barns Bevogtning og Tilsyn tilstodes for Aaret 1848 en Understøttelse af 6 Rbd. af Amtsfattigkassen. 12. Et Andragende til det Kongelige Rentekammer fra Gaardmændene Poul Mortensen og Peder Pedersen af Krarup, hvori de paaanke Amtsraadets Resolution af 15 Novbr. f. A., betræffende Jstandsættelsen af en Vei til deres Udflytter, gaarde m.v. Ved at indsende det til Amtsraadet tidligere indkomne Andragende tilligemed den nærværende Besværing til Rentekammeret, maatte man henholde sig til hvad der var tilkjendegivet Vedkommende den 15 Novbr. 1847, hvoraf en Gjenpart vedlægges og fandt man alene dertil at burde tilføie, at et af Amtsraadets Medlemmer, hvem Veien var bekjendt, forklarede, at den langt fra var i saa slet Tilstand som andraget, og vilde uden særdeles Besværlighed kunde gives den fornødne Forbedring, ligesom den ene af de Gaardmænd hvis Bygninger tilstøde det smalleste Sted, havde for bemeldte Amtsraadsmedlem erklæret sig villig til at indrykke sin Bygning saavidt behøves, og man fandt der for saa meget mindre Grund til at tage Andragendet i videre Betragtning. 13. En Jndstilling fra Østerskjerninge og Hundstrup Sogneforstanderskab om Pastor Jensens Paastand om at fritages for det paa ham faldne Valg som Formand i Forstanderskabet paa Grund af 60 Aars Alder, kan gives Medhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Jfølge Communalanordningens 11te § finder Amtsraade, ikke at kunne fritage Sognepræsten for at modtage Valg som Formand, uagtet han er over 60 Aar. 14. En Ansøgning fra Østerskjerninge og Hundstrup Sogneforstanderskab om Understøttelse til Ditlev Rasmussens Enkes vanvittige Søns Bevogtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Da Ditlev Rasmussens Enke og Børn ere under Fattigforsørgelse og det ikke er oplyst, at Østerskjerninge og Hundstrup Fattigdistrict er mere bebyrdet med Fattigudgifter end de øvrige Districter, fandt Raadet ikke Anledning til at bevilge Ansøgningen. 15. En Ansøgning fra Peder Andersen af Pederstrup i Longelse Sogn om at de Udgifter, som ere medgaaede til hans og Families Cuur for en hidsig Feber eller Typhus, maatte udredes af det Offentlige.