JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Den Skaansel hvormed Vi hidtil have valgt at gaae frem, for ikke at træffe den Skyldfrie med den Skyldige, og for saalidet som mueligt at lægge Baand og Jndskrækninger paa uskadelige Handelsoperationer, har, som Vi fornemme, tjent til endmere at forøge de skadelige Agioteurers Frækhed. Statscrediteens Opretholdelse, Vore samtlige Undersaatters Vel, og Vedligeholdelsen af Handelsstandens Agtelse opfordre Os derfor lige kraftigen til at sætte Grændser for Agioteurernes Uvæsen, og Vi kunne med Sikkerhed regne paa, at Vi heri ville møde virksomst Understøttelse af de flere blandt Kjøbenhavns Handlende, der ved foregaaende Leiligheder til Vor allerhøieste Tilfredshed have lagt for Dagen det Sindelag mod Fædrenelandet og Os, som sømmer Borgeren og hædrer Undersaatten. Som det første og væsentligste Skridt til at naae Maalet, have Vi allernaadigst besluttet, at sætte Vort Bane=Contoir ud af den Nødvendighed at søge de behøvende rede Fonds paa Kjøbenhavns Børs, og derimod ved Understøttelse af de reelle Handlende at forskaffe samme de Summer, som udfordres til at dække dets Gield og hæve dets Vexelcirculation. J saa Henseende ville Vi allernaadigst have Dig overdraget, at Du, ved at meddele Grosserer i Societeret i Almindelighed, samt Hoveddeeltagerne i Laanet af 10de Aug. 1810 i Særdeleshed, Jndholdet af dette Vort Rescript, tillige underretter dem om, at det er Vor allerhøieste Villie og Beslutning, at et Laan af 4,000,000 Mark Banco til foranførte Øiemed skal tilveiebringes af samtlige Kjøbenhavns Handlende, saavelsom dem, der have søgt og søge Kjøbenhavns Børs. For at opnaae dette paa en Maade, som Vi ansee meest overeensstemmende med de Handlendes Ønske, ville Vi, allernaadigst have, i Kraft af Nærværende, anordnet en Committee, bestaaende af følgende Handlende, nemlig: Consul Ridder Saabye, Agent Erichsen, M. D. A. Meyer, Bagel, F. Tutein, D. Tutein, og Chevalier, hvilken Committee skal tiltrædes af begge Directeurerne for Vort Bank-Contoir. Denne Committee skal være bemyndiget til at fremkalde alle og enhver uden Undtagelse, som søge Kjøbenhavns Børs, og af dem forlange, at de efter Evne skulle deeltage i det udfordrende Laan af 4,000,000 Mark Banco. Paa samme Maade og i samme Henseende skal Committeen endvidere være bemyndiget til at fremkalde Jndvaanerne i Kjøbenhavn, der ikke søge Børsen, men om hvilke det i øvrigt er bekjendt, at de ere i Besiddelse af Banco. De Oplysninger, Committeen maatte behøve af Mæglere eller andre offentlige Embedsmænd, skulle disse være pligtige uvægerligen at meddele samme, og i Særdeleshed skal Børscommissairen gaae Committeen tilhaande med at opgive de Personer, som søge Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Ligesom Vi sætte den allernaadigste Tillid til ovenanførte af os udnævnte Committees Medlemmer, at de indbyrdes efter Samvittighed ville ansætte sig til Deeltagelse i Laanet efter deres virkelige Evne, saa ville Vi og endvidere have samme allernaadigst overdraget, i Tilfælde, hvor de for samme fremkaldte Personer, mod Formodning, hverken ved Committeens Tilskyndelser eller Formaninger maatte være at formaae til at deeltage i Laanet i saadant Forhold, som Committeen efter sin Overbeviisning anseer at være svarende til den Fremkaldtes virkelige Evne, da derom at indsende allerunderdanigst Beretning, som af Dig bliver Os at forelægge til nærmere allerhøieste Bestemmelse, hvorledes der skal forholdes med at ansætte dem til Deeltagelse i Laanet, der paa saadan Maade maatte befindes prangvillige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
De Bidrag til Laanet, som for Committeen tegnes, og af samme antages, ville til Vort Bank Contoir blive at indbetale i fem maanedlige Terminer, nemlig i Novbr. og Decbr. Maaneder d. A., og i Januarii, Februarii og Martii Maaneder næstkommende. Bank=Contoirets Vexler og Beviser for ældre optagne Laan, som inden Martii Maaneds Udgang 1812 ere forfaldne til Betaling, modtages som Valuta med Fradrag af Disconto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
For Laanets Tilbagebetaling ville Vi allernaadigst have bestemt følgende Afdrags Terminer: i September 1812. . 10 Procent. i December 1812. 10 Procent. i Aaret 1813 i 4 maanedlige Terminer 40 Procent. og i Aaret 1814 ligeledes. . . 40 Procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Medens den laante Capital indestaaer i Vor Casse, tilstaaes og beregnes Creditor 4 Procent aarlig Rente i Banco, hvorhos endvidere tilstaaes en Præmie af 40 Rdlr. dansk Courant for hvert 100 Rdlr. Banco, som til Laanet indskydes, saaledes at den Jndskydende for bemældte Præmies Beløb erholde af Os garanterede Obligationer, betalelige i 5 Aar med 1 hvert Aar, og imidlertid bærende 4 Procent Rente. For at dække Forrentningen og Tilbagebetalingen af dette Laan, som og af de Laan, Vi ligeledes ere sindede at optage hos de Handlende paa andre Steder i Vore Riger og Lande, og hvorved Vore Finantsers fremtidige Behov skal blive sikkret, ville Vi nærmere være betænkte paa, at udskrive en taalelig Skat i Sølv eller rede Værdie. Ved disse Foranstaltninger og ved den strænge Opmærksomhed, med hvilken Vi herefter agte at sætte Skranker for Agioteurernes Kunstgreb, men fremfor alt ved den beredvillige Medvirkning, Vi i et Anliggende som dette, hvor det gielder om Fædrenelandets Vel, sikkert ville finde hos Vore troe hengivne Undersaattere blandt Handelstanden, haabe Vi at see Agitagens videre fordærvelige Følger, standsede – men skulde Vort landsfaderlige Haab ikke opfyldes, da vil Omsorgen for det Heles Vel paalægge Os den ubehagelige Pligt, at vælge strængere Forholdsregler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Denne allerhøieste Befaling undlader jeg ikke herved at meddele Dem til videre behagelig Foranstaltning. København den 28de Septbr. 1811. C. H. Schimmelmann. TilDe Hrr. Gresserere Consul og Ridder Saabye, Agent Erichsen, M. D. A. Meyer, C.P. Bügel, F. Tutein, D. Tutein og Chevalier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
J Dansk Litteraturtidende har en Recensent nedlagt Protest mod den almindelige Klage over vor Litteraturs nærværende Armod, som aldeles ugrundet, da Krigens Aarsem i videnskabelige og originale Frembringelser overgaaer de fleste Aar femmer fra Danmarks lykkeligste Tider. Han anfører blandt andet som Beviis, foruden vore mange videnskabelige Samfunds Virksomhed, den Mængde (?) gode Journaler i de fleste Fag, de mange nye Frugter af historisk antiqvarisk Studium, Treschows Moral for Folk og Stat og Elementer til Historiens Philosophie, Møllers christelige Moral og Apolegetik, Ørsteds Naturlære, Øhlenschlægers og fleres Digterværker. - (Anmeld, lægger endnu til Begtrups Værker i Landoeconomien - Jngemans Digte, som Litteraturens circumspecte Herolder hidtil have forbigaaet med tilbørlig Taushed, men som desuagtet ikke ville undgaae upartiske Læseres Opmærksomhed). Men naar Rec. giver Avisskriverne Skyld for alle hine Jeremiader, saa læser han nok Aviserne med alt for stor Flygtighed, thi disse have aldrig klaget over Litteraturens Armod, men over Afsætningens Maadelighed og Trykkcomkostningernes overdrevne Dyrhed. Dette vil han vel dog ikke kunne nægte, naar man kan bevise ham, at adskillige af vore Forlæggere have deels betalte fuldfærdige, deels med Trykning paabegyndte Manuskripter liggende, som de ikke tør vove at udgive. Ja, han selv anfører det klareste Beviis herpaa, naar han siger, at det skandinaviske Selskabs Skrifter, skjønt den udvalgteste Samling i sit Slags, saa lidet læses eller kjøbes, at Forlæggeren, uagtet han faaer Manuskriptet gratis, ikke seer sig skadesløs. Recensentens Spørgsmaal, med hvad Ret klage da vore Avisskrivert over Mangel paa Sjeleføde, er altsaa aldeles nindigt, da ingen Avisskriver nogensinde har fort saadan Klage. Heller ikke bør det forglemmes, at de Skrifter, Recensenten anfører, paa Digtene nær bruges til Forelæsninger, og maatte altsaa paa hver Tid finde Afsætning. Jøvrigt har vor Litteratuvist intet at befrygte for de Ulykkes paadomme, der bebude den en nær forestaaende Hungersnød, saalænge der hersker Hungersnød blandt adskillige Skribenter. Disse ville nok sørge for, at der bestandig leveres den hungrige Læseverden, om just ikke Kraft supper, Kalvesteg o. s. v., saa dog gamle Saaler, Marsvinekjød &c., hvormed man, som Matrosen fra Skibet le Fondroyent nyligen har bevist, ogsaa til Nød kan opholde Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Borgerdydsskolen, den ældste af Hovedstadens lærde Jnstituter, som nu i en Række af 24 Aar uafbrudt har virket til Ungdommens Dannelse og leveret saa mange ypperlige Subjecter, har nu faaet en ny Bestyrelse i de Herrer Nielsen, Woldike og Bergenhammer. Skolen tæller i dette Øieblik 60 Lærlinge, og da den ogsaa har en Handelsclasse, saa kunne tillige Ynglinge, der ere bestemte til Handelen, optages i samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
J Riber Avisen læses følgende: J den senere Tid er, som bekjendt, flere Gange det Tilfælde indtruffet, at Kjøbenhavnske Post til Ribe og øvrige Stæder paa den vestlige Kyst af Jylland, har maattet ligge i 3 Dage i Hadersleb fordi den ikke har været ankommen det bestemte Klokkeslet til sidstmeldte Sted. – Da det Kongelige General Postamt forrige Sommer, naar Posten udeblev den bestemte Tid til Hadersleb, lod samme befordre med Extrapost, spørges, hvorfor at denne, unægtelig meget nyttige, Foranstaltning ophørte saa pludselig, hvorved nu, saavel det Offentlige som enhver der har mindste Correspondence af Vigtighed med Sjælland og Fyen, maae lide. Ribe betragtet som Hovedstad i et af Jyllands Stifter, synes at kunde fortjene samme Opmærksomhed i denne Henseende som enhver af de øvrige. Mariboe den 10de October. J Saxkjøbing, er i denne Tid en Tønde Landgilde Byg betalt med 11 Rdlr. D. C. - At Prisen paa Hornqvæg formedelst den befrygtede Fodermangel falder meer og meer kan sees deraf, at i disse Dage er en Malkekoe solgt paa Auction for 50 Rdlr., deris mod ere andre Ting anseeligen stegne i Prisen, f.Ex en Dagleier faaer nu paa egen Kost i Daghyre 2 Rdlr. 1 Pot Brændeviin betales med 4 Mk. 8 s., og jo dyrere det bliver, desto større er Afsætningen. Til saadan en Høide er da nu ogsaa denne Green af Alchymien lidt efter lidt stegen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Udenlandske Efterretninger. Commercy, d. 25 Septbr. J Aaret 1640 havde man i vor Egn begyndt Bunhosten i Angusti Maaned. De mærkværdigste Viinhoste, som i det afvigte Aarhundrede fandt Sted i Septbr. Maaned, en Maaned, der næsten altid er Borgen, for Vinens gode Egenskab, ere fra 1761, 1762, 1774, 1781, 1783, 1788 og 1794. ene Zeit.) Wien, d. 26. Sept. De mangfoldige Jagttagelser, man paa det herværende Observatorium hidtil har havt Leilighed til at anstille over den nærværende Comet, have sat os istand til, at give bestemt Oplysning om, ikke allene dens allerede tilbagelagte Vei, men ogsaa den Vei, den vil tage næste Aar. Mærkværdigt er det, at den hidtil tier kommen nogen Stierne af Betydenhed, end ikke i nogen lang Frastand nær, men bestandigen vandrer frem blandt mindre Stjerner end de af femte Rang. Den 18de Sept. kom den i en Egn, hvor der paa Mangel af brugbare Stjerner ikke kan siges noget bestemt om denne Comet. Den opholder sig endnu bestandig i denne Egn. Hvad de nærmere Omstændigheder ved dens Løb angaaer, saa forlod den d. 6 Sept. den lille Løve, og ankom d. 2de derpaa i den store Bjørn, som den endnu bevæger sig frem i; men d. 27de vil den skille sig fra samme og træde d. 30de ind i Jagthunden, Asterion. Den 3die Oct, vil den stryge forbi nær den skjønne Stierne ved den store Bjørns Hale, Benetnasch kaldet, paa hvilken Tid den naaer sin høieste nordlige Standpunct, og d. 17de gaae over i Bjørnevogterens venstre Haand. Da den siden Midten af Septbr. aldeles ikke var gaaet ned, saa vilden d. 22de ved sin nedre Culmination igjen komme Horizonten nær og atter gaae ned i de næstfølgende Dage, hvo paa den dagligen vil forblive længere under Horizonten. Den 6 Nov. forlader den Herkuless venstre Haand og kommer d. 10de i Cerberus. Den 20de træder den under Gaasen, i en Deel af Melkeveien, og naar d. 1ste Decbr. Ørnen, i hvis Stiernebillede den vil opholde sig indtil d. 20de. Derpaa rykker den under Delphinen videre frem, og gaaer d. 31 Dec. ad Vandmanden til. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Berlin, d. 26 Sept. Forøgede Forhaabninger om Fredens Vedligeholdelse paa det faste Land, og de Forsikkringer om Nabomagternes venskabes lige Sindelav mod Preussen, som Kongen har modtaget, have bevæget Hs. Majest. til at lade holde inde med de Rustninger og Arbeider paa Fæstningerne, som Omstændighederne af Forsigtighed syntes at have gjort nødvendige. (S. Bl.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Fra Mayn d. 2 Oct. Den nærværende Comet skal være den samme, som lod sig see i Slutningen af det 10de Aarhundrede. Efter Astronomen, Canonicus Augustin Starks Jagttagelse i Augsburg, har dens Lysstyrke forøget sig i en Tid af 14 Dage trefold, og man bemærket ofte en blinkende Bevægelse. - Hofraad Wieland i Weimar har været saa uheldig at vælte med Vognen og brække Kravebenet. Men man har alt Haab at han snart igjen vil være helbredet. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
J hele Kongeriget Würtemberg har dette Aars Vinhøst været saa heldig, at alle Bødkerne arbeide til langt ud paa Natten paa nye Fade. Adskillige Viinstokke ere saa behangte med Druer, at de, ligesom Frugttræer, i velsignad Aar, maa understøttes med Stiver. En Miil paa hiin Side Stuttgard, henad Ludvigsburg, hænger paa et Vinbjerg en Drue af overordentlig Størrelse. Folk, som have seet den, forsikkre, at den er en Alen lang. Der holdes allerede adskillige Uger Vagt over den Dag og Nat, da Eieren har bestemt denne Natur sjeldenhed for Kongens Taffel. Dette Aars Viin vil overgaae alle siden et Par Aarhundreder avlede Vine, selv den fra 1748 ikke undtagen. (S. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
J det nyeste Hefte af politisches Journal findes følgende Oversigt over de fleste europæiske Staters Jndkomster og Statsgield, hvoraf sees, at Engelland, i Henseende til sin Gield, og Frankrige, i Henseende til sine blomstrende Finanter, staaer øverst, Portugal har 39 Million Gylden Jndkomster, 45 Mill. Gylden Statsgjeld; Spanien over 616 Mill. Reales de Vellon i Jndkomster, 7194 Mill. Reales (500 Mill. Spec. Rdlr.) Gield, Frankrige, efter Budgetet af 1811, Jndtægt 954 Mill. Franker, deraf udgjøre Renterne af den faste Statsgield (Livrenterne uberegnede. kun den 11te Deel eller 88,300,000 Fr.; Jtalien, Jndkomster henved 127 Mill., hvor der medgaae til Renterne af 300 Mill. Lives Gield omtrent den 18de Deel, Neapel. Jndtægt 12700,000 Napol. Ducater (19,228,000 Gylden), Statsgielden for største Delen betalt, Østerrige, Jndtægt 136 Mill., Gield 1200 Mill. Gylden; Preussen, Jndkomster 23 Mill. Rigsdaler, Statsgield, ikke ganske bekjendt; Storbritannien, Jndkomster 54 til 65 Mill. Pd. St., Nationalajeld 60 Mill. Pd. St.; Rusland, Jndkomster 122 Mill. Rubel, Stats gjeld 200 Mill. Rhinforbundstaternes Jndkomster angives saaledes: Kongeriget Bayern 18 Mill. Fl. Jndkomster, Würtemberg 8 Mill. Fl., Sachsen 12 Mill. Fl., Vestphalen 35 Mill. Fr., Storhertugdømmet Frankfurth 2,600,000 Fl., Baden 3 Mill. Fl., Berg 4 Mill., Hessen 3 1/2 Mill., Würzburg 35 Mill., Hertugd. Nassau 1757,000 Fl., Førstendommet Hohensollern=Sigmaringen 240,000 Salm Kyburg, 80,000 Psenburg Bir stein 150000, Hertugdommet Aremberg, 236,000 Fl., Førstend. Lichtenstein 40,000, von der Leyen 34,000, Hertnod. Sachsen Weimar 1 Mill. Kl. Sachsen, Gotha 1,300000 Sachsen Meinungen, 360000, Sachsen Hildburghausen 150,000, Ko burg-Saalfeld 400,000, Anhalt Dessau 500,000, Anhalt: Bernburg 390,000 Anhalt-Korhen200000 Førstendommet Waldet 375,000, LippeSetmold 225,000, Lippe=Schumburg 80,000 Schwarzburg-Sønderhausen 250,000, Schwar, burg Rudolstadt. 200000 Reus Geitz 100000. Reus=Schleis 100,000 Løbenstein Løbenstein, 80,000, Løbenstrin. Ebersdorf 80,000, Hertugdømmet Meklenburg-Schnerin 1 Mill., Meklenburg Streltz, 300,000 Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
London d. 25 Sept. Af en Generalbefaling fra Hovedqvarteret Cintra d. 30 Aug. sees, at Marchal Beresford har seet sig foranlediget til at fordømme nogle Capitainer og Lieutenanter af portugisiske Militsregimenter, formedelst Desertion, deels til evig, deels til 10 Aars Landsforvisning til Angola paa Kysten af Africa. De vare af en Krigsret dømte fra Livet. – Laasene for adskillige Skabe i Skatkamret ere sidste Tirsdag blevne op brækkede og adskillige Registere og Bøger stiaalne Banken i Ely (paa Øen af samme Navn i Landskabet Cambringe) har holdt inde med at betale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Denne Bank har sat mange smaa Billetter i Omløb, der for største Delen befinde sig i Kræmmeres og Haandværksfolks Hænder, som tog dem i Betaling for deres Løn. De rige Kjøbmænd og Forpagtere have vidst at skille sig i Forveien ved disse Billetter, og vilde ikke antage flere. Man har en Efterretning, som endnu trænger til Stadfæstelse, at Montevideo har overgivet sig til Tropperne fra Buenos Ayres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
London d. 28 Sept. Paa Sicilien har man arresteret en Deel Personer, hvoriblandt een, som er beslægtet med vores Kongelige Familie. Anledningen dertil er en af 52 Personer af den første Adel opsat Ansøgning til vor Regjering, for at opfordre Engellands Medvirkning til en bedre indre Forvaltning. Man haaber at Lord Bentinck vil tage sig af Sagen. Efter Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Nyeste skilderie af Kjøbenhavn af Ros kan dag Ottende Aargang. No. 84 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 19 October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Et Par Ord i Anledning af det inhumane Svar paa den gamle Præstes Skrivelse til vore nye Biskopper i Kiøbenhavns Skilderie No. 65 og 66 dette Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Den har i religiøs Oplysning bragt os saameget fremad, at der ikke er meget tilbage at ønske Jeg har brugt den i Laaland i 7 Aar, og tilforn i 6 Aar, saa jeg kiender den saa temmelig. Poeste og Kristendom ere deri forenede, som de bør at være. Thi Poesien er simpel og fattelig for Enhver, som har sund Menneskeforstand, og Kristendommen deri er det nye Testamentes, lys for Forstanden og indtagende for Hiertet, som den kom fra sin Stifters Mund, ikke Bogstavens, som ihielslaaer, men Aandens, som levendegiør. - At deri, som Hr. G. klager over, slet ikke er nogen himmelsk Olie for et saaret og sønderknuset Hierte, er jo ret vel, thi saa finder Sværmeren deri ingen Næring, og Sværmeriet, som saa let henriver de svage Hoveder, og de brusende Hierter, fødes da ikke derved. - Den himmelske Olie for et saaret og sønderknuset Hierte maa søges i Hans Hauges Skrivter, Sebergs Jesustidende og i et Par af vore Huuspostiller, men ikke i en Psalmebog for fornuftige Mennesker og oplyste Kristne. Sproget deri er flydende og korret, og meget langt fra at være, som Hr. Sv. kalder det, et fremmed Tungemaal. – Just i de gamle Psalmeboger er Sproget fremmed, fuldt af tydske, latinske, grædske og hebraiske Ord og Vendinger, og det af den Aarsag, at den største Deel Psalmer ere oversatte efter nogle af disse fremmede Sprog og det billedlige Bibelsp og deri er ordret indført. - Hvor aldeles uforstaaeligt, og hvormeget der af fremmede Tungemaal er, kan bedst erfares af Hr. Ussings oplysende Anmærkninger til Balmebogen, som udkom 1782. - Men Hr. Svarerens Tungemaal udmærker sig ved sin Synderlighed og Uforstaaelighed, thi saaledes skriver han i denne Anledning: Meget mere var herom at sige; men, desværre, det haster ikke og bliver maaske endog for silde (?) fødet bliver betimeligt!!! Hvo kan forstaae dette Vist nok Jngen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Anecdoter. (Jndsendt.) Den skinsyge Mand og hans VenA. Vær ikke skinsyg, kjere Ven. Din Koner Dig troe. Jeg kjender hende. B. Troe, Er Du virkelig overbeviist derom, A. Svoer hun ikke tusind Gange, at hun hellere vilde styrte sig i Vandet end nogensinde blive Dig utroc B. Ja, saa det svoer hun. Men hør nu en skrækkelig Hemmelighed; for kort Tid siden har den Troeløse lært at svømme
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Da den berømte Sangerinde Schmal, reiste fra Berlin til Dresden, medgav Capelmester Himmel hende et Anbefalingsbrev til Capelmester Naumann, hvori der ikkun indeholdtes følgende Ord: Hermed sender Himlen dom en Engel. (Hierschit Jbnen der Himmel einen Engel Jnden- og udenlandske Sterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Jndenlandske Efterretninger Det Kgl. Slesvig Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn har under d. 8de Oct. d. A. udfærdiget følgende: Hans Majestæt Kongen har behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Ethvert dansk Skib, som af Fienden er taget, men ikke ført til nogen engelsk eller anden Harder for Tiden er i Fiendens Vold, og altsaa ikke, ved en storbrittannisk Admiralitetsrets Dom, sammesteds er condemmeret, men blot underhaanden solgt til nogen fremmed Magts Undersaatter, skal, naar et saadant Skib maatte indløbe i en dansk Havn, saavel under Krigen som efter Freden, tilbageleveres den danske Eier, og, naar det under Krigen anholdes i Søen af danske Krydsere, behandles som Reprise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Under d. 2 Sept. d. A. er udkommen en Forordning angaaende Vaccinationen og Børnekoppernes Forebyggelse, for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Under d. 26 Sept. d. A. er udkommen et Patent, indeholdende yderligere Bestemmelser i Henseende til Gieldsbeviser, som ere stilede at betalts paa Anfordring, saa og Forskrivter, sigtende til at sætte Grændser for Agiotage med dansk Courant, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Qvarantaine-Direction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Efter officielle Beretninger skal den gule Feder være udbrudt i Carthagena i Spanien. Paa Grund heraf, og i følge Qvarantaine Forordningen, af 8de Febr. 1805, dens 4 6, erklærer undertegnede Direction: Carthagena i Spanien for smittet Sted, og for mistænkte, alle Havne paa Spaniens sydlige Kyst fra Grændsen af Portugal til og med Alicante, af hvilke, som de vigtigste især nævnes Sevilla, Cadix, Algestras, Gibraltar, Mallaga, Welez Mallaga, Almerig og Alicante. Endvidere ansees, i Følge Directionens Bekjendtgjørelse, af 22de Junii d. A., som mistænkte de tyrkiske Havne, især Smyrna, de vestindiske Øer, det afrikanske Barbaries Havne og Støder. Alle, andre Lande Stæder og Øer, og uden for Europa, blive at ansee som aldeles Amistænkte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Den Kongelige Qvarantaine Direction d. 15de October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Den Konges. Agent i Petersborg, Etatsraad Buch, er nylig afgaaet ved Døden i en Alder af 62 Aar. De af hans Landsmænd, som have besøgt Petersborg, ville stedse med Taknemmelighed erindre den Beredvillighed, hvormed han stræbte at gavne dem og at gidre dem deres Ophold der behagelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Af de 12 Candidater, der havde meldt sig tilden latinskridiske Examens skriftlige Prøve, fremstillede kun 8 sig til den mundtlige. Blandt disse erholdt 7 Caracteren Landabilem og 2 hand Handabilem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Præsten Hr. Rossing, Ridder af Dannebrogen, der saa faderligen har antaget sig de Danske Krigsfangers Sag i Engelland, er nu ankommen til Kjøbenhavn, og boer paa Hjørnet af Adel- og Gothersgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-19
Repræsentanterne for den Danske og Norske Speciesbanque have ladet bekjendtgjøre: at den Kal danske Courantbankes Repræsentantere med sine Bøger og Regnskaber har godtgjort, at der i det forløbne Bankaar, fra 1 Julii 1810 til 30 Junii 1811, er inddraget og sat ud af Circulation den Summa 800,000 Rigsdaler i danske Courantsodler; hvilken Sum derefter d. 28 Sept. offentligen er tilintetgjort.