Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
J Kjøbenhavn vilde en saadan Pige-Auctionsholder ikke savne Næring; thi paa Kjøbere og Sælgere vil der aldrig mangle. Erfaringen lærer, at Alting betales bedre ved Auction end underhaanden, da Caprice spiller her som oftest en vigtig Rolle. Det kunde let hænde, at et Par skjelmske Øine, et Smilehul i Kinden, en stumpet Næse kunde, naar netop to eller flere Libhavere indfandt sig paa eengang, drive Prisen høit i Veiret. Sprogetøier. Nummer 2. (See forr. No.) Marktenter. - Marketenter, en Feldkok. Af Markt, Torv, og Tent, Telt; altsaa En, der under Telte, f. Ex. i en Leir, holder Torv med Levnetsmidler. B. N. W. Mops, en. - Af et Ord, som Englænderne udentvil have fra Angelsachserne, to mop, gjøre en styg Mund, bøie Munden op efter. Deraf have da Mopshundene faaet Navn, ifølge deres indbøiede Braknæse. B. N. W. Ny, nøgen. Splinterny, splitternøgen. - Spelderenii, spoolderenii, aldeles ny, slet ikke brugt endnu. Splinterenaked, reent nøgen, som Træet mellem Bark og Marv, (sædvanligviis Spint kaldet, men dog i nogle tydske Provindser ogsaa Splint) naar Barken er afskrællet. B. N. W. - Splitter, en Splint, en Spaan. Oversachserne sige ei alene splitternackend, men endog Splitter-Fasen nackend saa nøgen, at felv ei en Splint, eller en Trævle er at see derpaa. R. J. H. Splinterny vilde da sige, saa ny, at selv hver mindste Deel er ny, eller: af et saa nyt Udseende, som, naar Barken er afskrællet, Træet der indenfor, Splinten. Plumpkjølle, slaae til med Plumpkjøllen. - Plumpkule, en grov, tyk Knippel; egen ligen den Stang, hvormed Fiskere slaae i Vandet, for at gjøre Fiskene urolige og jage dem i Garnet. He kamme mit de Plumpküle, han kommer afsted paa en grov Maade. D. P. W. Plumprian, en. - Plumperjaan, Johan, et uopdraget, uslebet Menneske. B. N.W., S. H. J. og R. J. H. Poppelsi, Poppelsislag, et. - Poppelsie, Gigt, Lamhed, Slag. Engelsk: Palsey. Hollandsk: Popelsy. Disse Ord komme af paralysis, men ere blevne lemlæstede. B. N. W. Mon ei for de komme af apoplexie, Qvalster. - Qualster, seig tyk Sliim. Angelsachsisk Geolster, Sliim, Edder, Voer og Blod. En flad og ildelugtende Torbist af guul grøn Farve, baade Dyr og Mennesker skadelig. B. N. W. - Qualster, O. S., en liden rød Orm, som siges at volde Hestene Sygdom. Af Qual. J. S. D. L. Qvantsviis, Qvansviis, paa. - Quant; Hovedbetydningen af dette Ord er endnu hos Hollænderne, hos hvilke Qvant betyder deels en Legebroder, deels Den, med hvem man handler og omsætter Vare. At omsætte Vare kaldes quantselen i Holland. At spille under Dække med en Anden i Handel om visse Vare, at gjøre Kneb med og mod ham, hvilket ligefuldt skal have Udseende af en ordenlig Handel, kaldes i Holsteen quanten. Derfor kaldes, i anden Betydning, den Handling, vi et mene Alvor ved, ogsaa nant. Quantswies, Quants-wise, paa Skrømt. B. N. W. Maaskee det, som flere plattydske Udtryk, kommer af Latinen, af qvasi. S. H. J. - Nogle ansee det og for at være, forkortet og i haardere Udtale, det tydske gewandsweise, for et Syns Skyld, brugeligt i Schlesien og Nedersachsen. J. G. S. Sammensurium. - Sammelsurium, en væmmelig Ret af adskillige sammenrørte Madvare. J Hamburg Sammelsur af sammeln, samle, og suur. B. N. W., N. J. H., S. H.J og D. P. W. Skjøge, en. - Schoke, Schøke, Schenke betyder baade i det Bremiske og, især, i det tilstødende Friesland en utugtig Qvind, eller og kaldet Schute. J Osnabrück Schoike. Af det gammelfriesiske schechen, eller scheken, hvilket bruges om Døttre, der uden Forældres og Slægtningers Vidende, samt mod deres Villie, give sig ikast med en Mandsperson og løde bort med ham. Hos Vestfrieserne og Nederlænderne betyder schacken, ontschacken, at bortføre et Fruentimmer; og Mandfolket, der gjør det, kaldes Schacker. B. N. W. og W. A. W. (Fortsættes.)