JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Det hedder fra Paris: Det af Colonial-Commissionen under Hertugen af Broglies Præsidium udarbeidede Udkast til Slave=Emancipationen er nu bleven forelagt Colonial=Raadet for Den Bourbon, og denne Forsamling har allerede i sit Svar paa Gouverneurens Aabningstale yttret sig paa en Maade over Regjeringens Hensigter, som giver Anledning til at vente den halsstarrigste og meest ubetingede Modstand imod enhver tænkelig Plan til Slaveriets Ophævelse. Det er desværre kun alt for vist, at den store Pluralitet af Planterne i de franske Colonier med Fanatisme, hænger ved Jdeen om Slaveriet, at den anseer denne Jnstitution som en naturlig Lov, og sin Eiendomsret for hellig og uantastelig, og fast har befluttet ikke at røre nogen Finger for under nogensomhelst betingelse at lette Cmancipationen. Vi ville kun vige for Magten, er dens Løsen; man kan offre os, men ikke tvinge os til at være Værktøiet til vor egen Undergang. Ved denne haardnakkede og systematiske Opposition imod de Forholdregler, som man har ladet dem vide ere nigienkaldeligt besluttede, ville Colonisterne rigtignok bringe det dertil, at Emancipationen bliver trukken i Langdrag og gjort vanskeligere, men de forøge ogsaa Farerne derved i høi Grad. Dog, Colonisterne forblinde sig selv med Flid angaaende deres egen Stilling, saa at de endog man skulde ikke troe det, naar jeg ikke havde hørt det med mine egne Øren true med aabenbart Oprør, naar Frankerig driver dem til det Yderste. Ligesom om Frankerig for at ydmyge og tugte et saadant Oprør behøvede at gjøre Andet end indskibe Coloniernes Garnisoner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Efter Bagvadskelserne imod den gamle Arguelles, hvem man har villet gjøre til en anden Hudson Lowe for Dronning Jfabella og hendes Søster, ved Facta ere bragte til Taushed, søger man at bruge lignende Vaaben mod Espartero, i det man i Spanien indsmugler Flyveskrifter fuld af Bagvadskelse mod ham fra Frankerig, saasom: at han tragter efter et Militairdictatur, at Regenten med Tilsidesættelse af den unge Dronning agter at sætte sig selv paa Thronen. Dette er Ting som Jngen fæster Tro til i Spanien. Kan man vel om den barnløse Regent, hvem selv hans Fiender tilskrive Klogskab og et skarpt Blik, mene, at han vil hige efter et saadant glimrende Drømmebillede, da han ikke engang har en directe Arving? Man kan sige at Nationens almene Deeltagelse i den unge Dronnings Skjæbne og Vel tiltager i samme Grad, som Monarchiets Fienders Jndflydelse overhovedet, trods al deres Skrig og deres snart hist snart her i Flamme opblussende, Harme, mister Terrain.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Engelænderne have mellem den 23de og 27de Mai stormet og indtaget Cantons Fæstningspærker. J det Øieblik da de vilde angribe Staden, selv, have Chineserne capituleret. Staden har maattet erlægge 6 Millioner Dollars i Contribution; den tatariske Besætning har den 5te Juni rømmet Canton. Den engelske Stridsmagt er derpaa vendt tilbage til Hong-Kong. Commandent Bremer var den 18de Juni ankommen med Forstærkning til Macao; han havde strax givet befaling til, at Eskadren skulle seile Nord efter, det heed, for at angribe Amon. - Den anden vigtige Nyhed Fredagsposten medbringer, er at en Opstand, er udbrudt i Pampelona, i Faveur af Erregentinden, og i Spidsen for samme staaer General O'Donnel, en Jnsurrection skal ogsaa være udbrudt i Andalusien. De detaillerede Beretninger følger i Søndagsavisen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Indenlands. Fra Kjøbenhavn, den 11te October. Den kongelige Familie besøgte i Tirsdags dHrr. Lemmings og Schovs Concert paa Theatret i Odense, og blev da, som man erfarer af Hempels Avis", hilset med en af hele Publicum afsungen Folkefang til Weyses udtryksfuld Melddie: "Der er et Land, dets Sted er høit mod Norden; hvorpaa Borgemesteren, Etatsraad Ridder Reimuth, udbragte et Længe leve først for Majestæterne og derpaa for Kronprindsen og Kronprindsessen. Under Opholdet mellem Musiknummerne, det hvergang optoges med lydeligt bifald, changeredes med samtlige nye Decorationer. Den 6te paa Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Fødselsdag samledes Dragonregimentet og hele Borgervæbningen paa Torvet, hvorfra det under Generalmajor v. Levetzaus Commando marscheredes ned til Slotsgaarden, hvor den egentlige Paradefandt Sted. Hernebragte Hr. Generalmajorent et "Længe leve for Kronprindsen, hvorpaa Høistsamme øieblikkeligen udbragte et andet for Hs. Maj. Kongen. Om Formiddagen var der Cour paa Slottet, om Middagen Taffel for Herrer, af de første Klasser og om Aftenen Bal, der nok bivaanedes af næsten hele den talrige fyenske Adel Da den kongl. Familie nylig opholdt sig paa Fredensborg Slot, havde Hs. Majestæt med sædvanlig Huldrighed behaget at befale, at der medens de høie Herskaber sadde tiltaffels tilstedtes Alle og Enhver uhindret Passage igjennem Spisesalen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Man saae da her Personer af alle Stænder og Alder, Mænd, Qvinder og Børn, flokkes til Slottet, for at see de høie Herskaber, flere Almuesmænd passerede igjennem Salen paa Hoftsakker med Træskoene i Haanden. En gammel Bondekone, der ikke kjendte Hs. Mai spurgte en ligeover hende siddende Cavalier, hvem hun antog for Marschallen: "Med Forlov hvor er Kongen?" Da Hs. Maj., det sad ligeoverforan Konen med Ryggen mod hende, vendte sig om og spurgte med sin sædvanlige Mildhed, om hun ønskede at see Kongen, udbrød Konen: "De er vist selv Kongen." "Ja Moder, svarede Hs. Maj., jeg er Kongen, og der sidder min Kone. Dronningen, der, min Søn, og der min Sønnekone." Henrykt over en saa naadig Nedladenhed, udbad den gamle Kone sig Tilladelse, til at turde kysse Hs. Majestæts Haand, og da dette var hende tilstaaet, og hun var kommet udenfor Salen, nedbad hun høit Himlens Velsignelse over Hs. Majestæt og hans høie Familie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Jfølge "Danebroge, er Opløsningen stærkt ifærd med at trænge ind i Magister Lindbergs Parti Flere af de Lægfolk, der hidindtil havde nydt størst Anseelse hos de Opvakte, have fjernet sig fra ham i religiøs Henseende. Som saadanne anfører Magisteren, foruden Graveur Mønster, Skolelærer Sørensen i Vensløv, Skomager Hansen i Slagelse, der har virket og skrevet en Deel for Sognebaandets Løsning, og en i det vestlige Sjælland, velbekjendt Prædikant, Gaardinand Rasmus Ottesen, i Tinggjellinge (det endog tildeels for Magisterens Skyld for kort Tid siden blev hjemsøgt med en Trykkefriheds Action). Derhos har Magistraten den Hiertesorg, at hans hidtilvetroe og som Almueslærer, ingenlunde ubegavede Bundsforvante, Skolelæret, R. Sørensen, har forandret politisk Overbeviisning. Jøvrigt forkjættret Magisteren nartuligviis sine affaldne Troesforvandte, navnligen dem, der hylde Baptisternes Lærresætninger, fordi Gjendederne (saaledes kaldet Magisteren nemlig Baytisterne) i Politiken ere radicale, saavidt de ere conseqvente". Ved samme Leilighed fortæller Magisteren at Orla Lemaun har "Ringeagt for Bondestanden. (Aalb. St. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
En Grosserer i Kbhavn., der er ansat som Underofficeer ved det borgl. Jnfanterie, har maattet sidde 48 Timer i det borgl. Jnfanteries Straffearrest for bligtstridig Opførsel. Samme Straf var ved Krigsret, tilkjendt en anden Underofficeer, men han fritoges for samme, paa Grund af, at han, som det hedder i Krigsketsdommen, af pure Dumhed og Uvidenhed har forseet sig. Paa Grund af flere tilstødende Omstændigheder. seer Hr. Clausen sig nødsaget til at lade "JyllandsBostens" Udgivelse ophøre i dette Qvartal; hvorimod han formener, fra 1ste Januar næste Aar igjen at kunne fortsætte Samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Den 2den de er Cand. pharm. F. Vengel, der har tilkjøbt sig Apotheket i Rudkjøbing, meddeelt Bevilling som Apotheker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Paa en Ansøgning, som borgl. Capitain Ridder, Garbrecht havde ingivet om, at de Underofficerer, af hans Compagnie, som aarlig erhvervede det afham udsatte Sølv Krudtmaal ved bedste Skud, maatte bære samme paa Brystet med et Baand af Cocardens Farve har Hs. Majestæt i disse Dage resolveret: At det vilde være betænkeligt, at tillade samme. Hr. Capitain Garbrecht kunde sikkert ikke vente andet Svar paa sin Ansøgning, thi blev denlse ne bevilget, saa kunde Kret og Pleti sikkert finde sig beføiet til at indkomme med Ansøgning om at maatte meddele Distinctioner til Hvemsomhelst og ved enhver Leilighed, og det er dog Noget, som alene maa tilkomme Stasoverhovedet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Under 6te d. M. har Hs. Majestæt paa Ansøgning i Naade og med Vartpenge entlediget Overlærer ved Viborg Cathedralskole, A. Erslev.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
En mærkelig Sag er kommen til Overretten i Kjøbenhavn, foranlediget af at Arrestanten Hr. Johannes Fich Skibsbygger og Tømmerhandler i Raskov, en Søn af en Kjøbmand dersteds, sigtes for efter at have afkjøbt Hofjægermester Baron von Knuth til Rudbjerggaard endeel Eegetræet være bleven ham 160 Rbd, skyldig, og have afkjøbt Baronen Egetræer for 4000 Rbd. at have begivet sig op til denne, og med en spændt Pistol have tvunget ham til at underskrive et Beviis, for at han havde betalt den hele Sum, Baronen blev ivunget til at underskrive Beviset, hvorpaa Fich tog dette, og erklærede at hvis Baronen nogensinde yttrede noget derom, ville han skyde ham og siden sig selv. Da Fich blev arresteret paa Baronens Angivelse, fandtes i hans Gjemme 4 kongelige Obligationer, ialt paa 800 Rbd. Disse paastod Fich at hans Moders Tante havde foræret ham ved hans Besøg i April 1840, men Tanten har der mod forsikkret og beediget, at hun aldeles ikke har givet ham dem, men erklærede at hun havde savnet dem, og at der paa hendes Vegne er søgt at gjøre Forbud mod Renteudbetalingen, men hendes eget beedigede Udsagn har den Mangel, at hun er henved 90 Aar gl. og saa sløv af Aandsævner, at det kostede Dommeren megen Umage, inden han kunne faae en sammenhængende Forklaring af hende; dette har imidlertid foranlediget en ny betydelig Sigtelse. JFølge Underretsdommen af 16de August antoges Falskheden af Underskriften paa en Qvittering som fandtes i Fichs Lomme for beviist, og Fich ansaaes ligeledes for overbeviist om uhjemlet Besiddelse af Obligationerne, men at Røverfærden paa Rudbjerggaard ikke tilfulde var ham overbeviist, han dømtes til Forbedringshuusarbeide i 4 Aar; men denne Dom har han begjært appelleret. Hr. Conferentsraad Anders Sandøe Orsted, aflagde nylig et Besøg i Stege. Saasnart det rygtedes at han var ankommen til Byen, bragte en Skare af Jndvaanere Hædersmanden et Fakkeltog. ligesom man ved hans Afreise havde illummeret, den Deel af Byen, som han skulde passere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Den ulykklige Pige, som ved Jldebranden paa Merringgaard blev forbrændt er senere død, efterat have udstaaet mange smertelige Lidelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Den 23de Juni fandt en Marqueur i en Gjæstgivergaard i Oldesloe under en Fremmeds Servictie, der havde spiist sammesteds og igjen var afreist, en Børs med omtrent 70 hollandske Ducater, som han stak til sig. Den Fremmede opdagede først i Hamborg sit Tab, og reiste strax igien tilbage til Oldesloe, hvor han satte Værten under Tiltale, denne forsikkrede sin Uvidenhed i denne Sag og lod Marqueuren forhøre, der nægtede Alt, og iblandt hvis Sager man heller ikke fandt Noget. Men Politiet iagttog ham herefter, og bemærkede snart, at han anskaffede sig Meget, og her og der vexlede en Ducat. Han blev nu sat fast og bekjend re. Den 25de Septbr. faldt Dom i denne Sag, som lød paa, at han skulde tilbagebetale 60 Ducater, sidde 10 Dage paa Vand og Brød, og siden som Udlænding vises ud af Landet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Den smukke Landeiendom Barnehøisgaarden under Holsteenshuus, som for et Par Aar siden ganske var ombygget, er ved en pludselig opkommen Jldebrand om Aftenen d. 4de mellem Kl. 6 og 10 aldeles lagt i Aske, tilligemed hele den indavlede betydelige Sæd, Ind= og Udboe m.m. Den saa almeenagtede Skovrider F. Berg, som beboede Gaarden frelste sig med Kone og 6 smaa Børn kun med Nød og Neppe ud igjennem det Jldhav, som den stærke Storm havde sat i Bevægelse. Endskiøndt Hr. Berg skal have assureret i det fyenske Brandassurance Selskab, skal hans Tab dog være meget samt betydeligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Det Müllerske Skuespillerselskab havde paa sin Orelse til Jylland villet give Forestillinger i Haderslev, men blev af den slesvig-holsteenske Regjering negtet Concession dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Skibs-Efterretning. Under sidste Storm sank et Skipper M. Lund fra Amager tilhørende og med 60000 Mursteen, ladet Skib under Vedbek; Besæningen blev reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
(Hamburg Cours var den 12te October paa London, 43 s 6 3/4 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for33000 Bco. 197 Rbd. Hamb. Couranta 23 p. C. dansk arov Cour. 23 1/4 og Schillinge 23 1/2 a 24 proCent, slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Kjøbenhavns Børs den 12te October 1841. aurs, Hamborg 2 Md. - a vista 198 1/2: Spe des 200; solgtes til – 1 - 16;) B.-Disconto 4. get, norske Speciessedler pr. 100 Specier a 4 72 i Sedler; svenske Sedler pr. 4 Rigsgjæld Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Ren 99 1/2 a 100 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer Paanet 4de Februar 1820) – a - . Sal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Kjøbenhavns Havnepriser den 9de October 1844. Hvede, sjællandsk 7 J saa sk. Dito, holsteensk . . - - 8 - saaksk Rug fra Provinds. 5 - 3 a 8 sk. a 5 - 4 - s. Byg, toradet. 3 - 2 sas, Due, serradet. 2 Aal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
AVERIISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Bekjendtgjørelse. Enhver af de Herrer Landmænd, som maatte ønske at erholde vilde, eller unge forædlede Frugttræer, ville behage desangaaende at henvende sig til Undertegnede, for at erholde Ordre til Træernes Udlevering fra Planteskolen, Udleveringen tager sin Begyndelse den 18de denne Maaned, og vedbliver saalænge ei Frosten lægger Hindringer i Veien. Thisted den 10de October 1811. lægger Hindringer i Veien. Thisted den 10de October 1811. Faye. Faye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Jfølge indløbne Efterretninger er Styrmand, Christen Ditlev Pram=Smith paa en Reise fra Kjøbenhavn til London, under en Storm den 26de August d. A. i Nordsøen styrtet overbord. Hans Signalement er: 21 3/4 Aar gammel, middel af Høide, stærk bygget og temmelig svær af Lemmer, men dog i det Hele vel propotioneret, blonde, glatte Haar, blaae Øine, flad Næse, tykke Læder samt fyldigt Ansigt, lid Skjæg og ingen Bakkenbarter, paa begge eller eet af Benene havde han nogle store langagtge Ar af scorbutiske Saar. Han formodes at have været ifort blaae Klædes=Jakke eller Trøie. ditto Vest, blaae Vadmels eller Seildugs-Beenklæder, blaaestridet eller graae Strømper, Skoe, samt en rød ulden eller blaastribet Bomulds Skjorte, der i det ene Hjørne havde Bogstaverne C. S. Mulig har han havt hos sig en Haarkjæde med Guldlaas og et Sølv=Uhr i en Kasse af forsølvet Jernblik, hvis yderste Side var noget afslidt, og hvilket han pleiede at bære i et simpelt sort Silkebaand, saavidt erindres, var en amerikansk Uhrmagers Navn indgravet paa det Jndvendige af den inderste Uhrkasse. Hvo der kan give nogen Oplysning om bemeldte Styrmands Liig, bedes at meddele samme til Undertegnede, der, naar Oplysningen leder til Ligets Tilstedebringelse, herfor udbetaler, en passende Douceur. Thister den 12te October 1811. Rorwitt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
No. 1841. sted Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Søndagen den 17de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund. politiske Knehder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
J. des Debats siger, at det er bekjendt, at siden Dronning Chrialges, Protest mod Formynderskabet, har en stor Bryggelse hersket i hele Spanien, og især i Armeen. General O'Donnell, er den, som for commanderede Armeens Centrum i Valencia, han er af erlandsk Herkomst, 32 a 36 Aar gammel, af martialsk Udseende, hans Carboeteer er koldblodig og tilbageholdende, men bestemt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Indenlands. Fra Kjøbenhavn skrives under 8de Octbr. Hynd der i de sidste 14 Dage har udgjort et staaende Conversations-Thema i Hovedstadens Cirkler, er Spørgsmaalet om Danmarks Tiltrædelse af det tydske Forbund. Fædrelandet, har behandlet dette Spørgsmaal saa grundigt, saa roligt og saa uvartisk, at dereneppe vil kunne siges noget Bedre derom, og hvis Nogen endnu skulde tvivle om hvorledes dette Spørgsmaal bør besvares, saa kunne vi forsikkes, at af alle de Stemmer, som vi have hørt udtale sig desangaaende, har kun en eneste, og det var en Holstener, stemt derfor. Der er ingen Sympathi for denne Forbindelse, det er det fyndigste og korteste Svar, han kan give paa Sporgsmaalet. Ved at omhandle denne Sag har "Fædrelandet, berørt Begivenhederne i 1813 - trin Jhukommelsel- og mener, at der burde have været vovet et sidste Slag for dog at falde med Æge. Vi have seet og hørt mange Meninger om Datidens Begivenheder, og der er ingen Tvivl om at der blev begaaet store Misgreb, men det er vanskeligt at sige, hvad der under de daværende indviklede Forhold var klogest at gjøre, og først, naar alle de hemmelige Memoirer" fra hiin Tid ere komne for Lyset, vil det være en tilkommende Historieskriver muligt at fælde en upartisk Dom. Man har meent, at naar der fra dansk Side var skeet en kraftig Diversion til Fordeel for Frankrig, kunne Tingen have faaet en ganske anden Vending; med det maatte da ikke have været en Diversion med 15, ond Mand, som jo virkelig rykkede ind i Mecklenborg; men med 1350000 Mand, og hvad vilet saa derved været opnaaet. Under de gunstigste Tilfælde, at Kampen vilde vare trukket ud et Aar længere; thi det lille Danmark vilde neppe have formaaet at holde Rapoleon opret mod det hele forenede Europa, og vort Fald vilde da have været saa meget des dybere. Mer det var en anden væsentlig Omstændighed, der vistnok havde en afgiørende Jndflydelse paa, at man indgik de haarde Conditioner, som man gjorde, det var Finantsernes fuldkomne Udtømmelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
J Anledning af en i Bladet Fædrelandet Nr. 178 og 180 optaget Artikel med Overskrift den constitutionelle Aand og dens Fordringer", anlagdes ifølge Cancelliets Ordre Sag saavel mod Artiklens Forfatter, Candidat Barfod, som mod Bladets daværende ansvarhavende Redacteur, Procurator Balthazar Christensen. J denne Sag afsagde Hof= og Stadsretten den 11teds om Eftermiddagen Dom, hvorved saavel Barfoed, som Christensen, hver for sig anfaaes med 100 Rbd. Mulct til Kjøbenhavns Hovedkasse samt Aars Censur. Skovshoveds Fiskere have ladet bekjendtgiøre 7 Dagen angaaende flere Blades overdrevne Beretninger om den ubehagelige Seene der fandt Sted ved Festen paa Sorgenfri, at det Hele kun var en Ubetydelighed, og at en Mand som havde henvendt sig til Nogle af dem der sagdes at være ilde tilredt, for at spørge, om de havde noget at beklage, sig over, havde faaet det Svar: "Nei, vi har aldeles ingen Grund til Klaget vel have Enkelte af os faaet nogle Børst, men havde vi det, saa have vi ærlig fortjent dem Hils vor gode Konge og kal Ham for den Fornøielse Han skaffede os, og stig Ham, at vi ere rede til at offre Liv og Blod for Hamb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Man taler nu om, at et Par høie Officerer ere overdragne at forfatte Lister over de Officerer, der skulle afgaae, hvilket da tyder paa, at Militair commissionen nærmet sig sin Ende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Det engelske Dampskib "Jupiter medbragte til Kbhvn, den Efterretning, at det nye Jerndampskib paa 80 Hestes Kraft, der er bestilt for Admiralitetets Regning i England, skal være afgaaet fra London den 2den October, Dagen førend Jupiter." Det er endnu ikke ankommet, og der er derfor opstaaer Frygt for, at det under den svære Stormer gaaet under. Det skal have kostet 11,000 Pd. Sterling, og er nok fornemmelig bestemt til Brug for Kongehuset. Den kongelige Kabyt skal være udstyret paa det Kostbareste. Det andet Jern dampskib, der er bestilt til vor Marine, bliver paa 200 Hestes Kraft, og bliver armeret; det kan ikke ventes for næste Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Den orkanagtige Storm, som rasede i Kjøbenhavn fra den 4de om Eftermiddagen til den 5te om Formiddagen, har anrettet betydelig Skade der i Farvandet; dog mangler man, paa Grund af det preussiske Dampskibs Udeblivelse, Underretning om hvorvidt den har strakt sig. Paa Drags søndre Sand er strandet Krydsbukkertgaleasen Erneriment, Thage, af og fra Kjøbenhavn bestemt til Leba; og i Kjøgebugt ere 2 engelske Brigger, som ere bestemte til Nordsøen i Ballast, ligeledes strandede; dog haaber man at kunne bringe alle disse, 3 Fartøier af igien. J Grønsund skal en preussisk, i Ballast fra London til Stettin bestemt, Brig være totalt forliist. - Til Kjøbenhavn er den 7de indkommet den amerkanske Brig Ceres", Cliffe, fra Steitin bestemt til Bordraur med Staver og Egeplanker, med knækkede Master og anden Skade; og med Dampskibets Hielp er den 8de indbragt den franske Brig Concorde", Reil, fra Havre ballastet bestemt til Østersøen; den har mistet begge Master med hele Rigaen. En Mængde Skibe, saavel paa Kbhavns Rhed som i Sundet, have mig stet Ankere og Kjetting. – Jfølge Beretning fra Capitainerne paa de til Kbhvn, ankomne Dampskibe Le Tage" og "Jupiter har Veiret i Nordsøen ikke været overhændigt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Fra Flensborg, Under 2den Octbr. Sielden har en Sag mere vakt Publicums Jnteresse og frembragt almindeligere Bevægelse end General-Post directionens vistnok ikke tidsvarende Bestemmelser, imod de i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, brugelige Wochenwagen." Den kongelige Forordning af 13de f. M. har nu afgjort denne Sag i Publicums Jnteresse, og valt almindelig Glæde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Den "Wochenwagen, som den 23de f. M. kom gjennem vor Stad, var omgiven af Blomsterkrandse og smykket med Emblemer som Tegn paa Glæden over den erholdte Frihed. I Hemp. Avis læses det Spørgsmaal: "Hvad pryder en Kirkegaard mindst, enten Relder og Tidsler eller Kaal og Kartofler, hvorhos det berettes, at Kirkegaarden i Vissenberg udmærker sig ved en sjelden Rigdom af Relder og Tidsler, medens den indviede Jord ved Aastrup Kirke (ved Faaborg; ombyggelig er anvendt til Kaalplantage og Kattoffetavl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Copulerede. I Randers, Kasketmager Pind og Jfr. Louise Galthen. Malermester Langbare, og Jfr. Theilgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Skibs-Efterretning. Tirsdagen den 5te dennes indstrandede ved Apholmen circa en halv Miil norden for Frederikshavn i stormfuldt Veir med tyk Luft Galeasen "Ja hanne af Fans. ført af Capitain J. P. Callesen, ladet med Raps fra Kjerteminde og bestemt til Zaardam. Mandskabet bjergede sig i Skibsbaad, men Skibet er sandsynligviis Vrag. Af Ladnier hidtil, formedelst uroligt Veir og svær Sogne ikkun bjerget 200 Tdr. i vaad Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
I Helsingøer Havn er indkommen Kuffen prilG. H. Sap, Veendam, fra Amsterdam til Ster tin med Sukker, som i Sundet er bleven paaseilet, af et engelsk Skib, med tækket Bongsprød og Tab af Agterstangen; ved Paaseilingen hændtes den Ulykke, at Skipperen paa Kuffen blev slaaet ihiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
Ledigt Embede. Under der Danske Cancellie: Ulstrup og Gunde sted Sognekald i Viborg Stift, 300 Rd. (opslaaet vacant den 2den October).