JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Af 400 dramatiske Skribenter, som nu leve i Paris, har i forrige Aar ikkun 140 havt den Lykke at see deres Stykker opførte. 400 Skuespildigtere, hvilket skrækkeligt Tal, vil man udraabe. Ja, i Frankrig, hvor droits d'auteur (Forfatter-Rettigheder) ere indførte, og hvor en Skuespildigter allerede efter et Par heldige Stykker kan erhverve sig et blot Hæder, men og Formue, er en dramatisk Digters Stand en ligesaa god Næringskilde, som enhver anden. Hr. Casimir Bonjour, Forfatter af Stykket: ecolle des viellards (som vi kunne vente paa det Danske Theater) og af Mari a bonne fortune, kunde allerede kjøbe sig en skjønt beliggende Landgaardfor 30,000 Franker, hvorom en Dame skjertsende udlod sig med de Ord: "Man begriber ikke hvorhøit dog vor Jndustrie er stegen, saa at man endog for to Stykker af Casimir kan kjøbe et nydeligt Landgods." Et tydsk Tidsskrivt, som fortæller dette, tilføjer Ønsket, at man ogsaa i Tydskland maatte faae droits d'auteur, en Skuespildigters Andeel i Jndtægterne, indførte, forat give gode Hoveder en Retning for Theater digtning. (A. S. 42.) Ynglingen og Havet. Mel. Duftende Enge o. s. v. Trindt omkring Dannemark skovgrønne Kyster Trille de Vover saa sagtelig hen, Sindet fornøjer og Øiet forlyster, Smiler til Ynglingen som til en Ven. Studsende glad monne Ynglingen lytte Taus og frimodig til Bølgernes Qvad, Vender tilbage til Fædrenes Hytte, Hører dog stedse den Bølgesang glad: Yngling, dig kalder min sølverblaae Flade, Dig vinker Søemandens Løn i min Favn, Her dine Fædre paa Snekkerne glade "Hentede Hæder og virkede Gavn! "Her havde Juler og Tordenskjold hjemme; Her toned Hvitfeldts og Adelers Navn. Aldrig skal Danmark de Gjæve forglemme, Hæder og Seier de førte i Stavn! "Her hersked Dannemarks Christian den fjerde, Faderlig kjendte han Daniens Tarv. Her blinked Havet af lynende Sværde; Hæder han skjænked sin Stamme i Arv. "Her flyder Kilden til Velstand og Ære; "Fædrene kjendte dens herlige Væld. Danmark! lad Havet dit Kjæreste være, Da har du Frihed og Hæder og Held Ynglingen hører den tryllende Stemme, Medfødte Drivter ei modstaae han kan. Sletternes Møer han monne forglemme, Flyver som Trækfugl fra Land og til Land. Let ikkun banker hans Hjerte paa Havet, Brystet beklemmes paa Landjorden trang. Søemandens Grav er vel allenstund gravet, Dog lyder herlig paa Bølgen hans Sang. Men kalder Dannemark høit sine Sønner Hjem mod en Fiende til Forsvar og Daad, Flux da han iler og sønligen lønner Landet, som hørte hans barnlige Graad. Og naar han adles med Baandet det røde, Slynget af Kampens den dræbende Braad, Da skal hans Pige med Læber saa bløde Bortkysse Smerten og lønne hans Daad. Da skal han tryg efter udstanden Møje Lande med Hæder i Dannemarks Havn. Sønnen skal læse i Faderens Øje, Virke som han for et hædrende Navn, P. C. Becker. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Den ædelmodige Godgiørenhed, som til enhver Tid har viist sig at være et Grundtræk i Nationalkarakteren hos det Folk, som udgjør den danske Stat, har ogsaa nyeligen, i Anledning af de Ødelæggelser, som Oversvømmelserne have anrettet paa Hertugdommerne Slesvig og Holstens, samt Jyllands Vestkyster, hævdet sin gamle Roes, ved et almindeligt Deeltagen i lidende Medbrødres Vanheld. Det er bekiendt, at der i alle Statens Provindser, saavel der hvor det danske, som hvor det tydske Sprog tales, findes den heldigste Stemning til at gaae den milde Regjerings yttrede Ønske imøde, ved at bidrage til de Forulykkedes Understøttelse Alt hvad egne Kræfter formaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Endskiøndt denne almene goddædige Stemning vist nok ikke behøver nogen videre Opmuntring eller Bestyrkelse, saa kunde det dog maaskee have et Slags Jnteresse, ved denne Leilighed at erfare, hvorledes Jndvaanerne i Hertugdommerne Slesvig og Holsten have forholdt sig i de Tilfælde, hvor deres dansktalende Medundersaatter i de andre Provindser have været underkastede offentlige Calamiteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Af denne Aarsag meddeles herved nogle, paa authentiske Arkiv=Akter grundede Oplysninger om, hvad der fra Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen er i senere Tider ved saadanne Leiligheder bleven bidraget. Disse Bidrage ere følgende: Aar 1794. I Anledning af Christiansborg Slots Brand. 92,466 Rd. 29 s. S. Holst. Cour. (uden Collect eller Opfordring.) 1795. J Anledning af Kjøbenhavns Jldebrand. . . . 16,175 Rd. 33 1/2 s. S. Holst. Cour. (efter Collect ved Kirkerne og i Husene.) 1801. Til de Qvæstede i Slaget d. 2 April: fra Hertugdømmet Slesvig-D. C. 29,515 Rd. 58 s. fra Hertugdømmet Holsten D. C. 41,878 - 91 (uden Collect eller Opfordring.)(uden Collect eller Opfordring.) 1808. Til Understøttelse for de Norske Krigsmænd og 71,394 Rd. 48 s. gammel dansk Cour. 1807. I Anledning af Bombardementet i Kjøbenhavn. 576 Rd. 44 12 s. Sl. Holst. Cour. de Faldnes Familier. 30,177 Rd. 42 s. Sl. Holst. Cour. samt Videre. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4712 Rd. 36 1/4 s. gammel dansk Cour. (uden Collect.) 1812. 1813. Til Frue Kirkes Gjenopbyggelse. . . . . . 1983 Rdlr. 84 3/4 s. Rigsbankdaler. Er tilsammen: (efter Collect.) Slesvig-Holstensk Courant . . . . . . . . . . 139,897 Rdlr. 5 s. gammel dansk Courant. . . . . . . . 76, 100 Rigsbankdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 21. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Marti 1826. Det Kjøbenhavnske Universitetsbibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Allerede 1483 finder man, at Universitetet blev skienket en Bogsamling, nemlig Universitetets Vicecanzlers P. Albertsens (den af Kong Christian 1ste ved Universitetets Stiftelse høit, betroede Mands), hvilken Samling efter Tidernes Beskaffenhed var kun liden, nemlig 24 i Tallet. Efterhaanden forøgedes den, især ved adskillige Foræringer, saasom af Kongerne Christian 4de og Frederik 3die, af Henr. Fuiren, Thom. Fuiren, Theodor Fuiren, P. Resen o. fl. og det var et i sin Tid overordentlig Bibliothek, beregnet at skulle have bestaaet af 36,000 Bind, foruden Manuskripter, da det i den Kjøbenhavnske store Jldebrand 1728 blev ødelagt. En Mængde af haandskrevne Sager, hvoraf ingen Gjenparter haves, og af Palædtyper, hvoraf neppe Exemplarer ere tilbage, gik forløren. Der blev strax efter paa ny begyndt en Samling, som nu skal udgjøre omtrent 100,000 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Som Bibliothekets udmærkede Deele bemærkes: I. Den vigtige Samling af Bøger og Haandskrivter, som af Arne Magnussen ( 1730) blev skienket. Med denne Samling af meest utrykte Sager, paa Pergament og paa Papir, som tjene til at oplyse de nordiske Rigers og Landes Historie, Sprog, Oldsager, Gegraphie, er forbundet et Legat i rede Penge (nu noget over 20,000 Rbdlr. Sølv), hvis Renter anvendes deels til Stipendiarier og Haandskrivere, som arbeide ved Samlingen ved at conferere Codices, oversætte o. s. v., deels til at udgive i Trykken vigtige Stykker af Samlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
En kort Oversigt over dette Arna-Mægnæanske Legat har jeg givet i Dagen 1822, No. 132. c. Østs Jntelligentsblade 1825, S. 57. 2. Andre Haandskrivter, blandt hvilke J. A. Fabricii, forbundet med kollationerede Udgaver af de klassiske Skribenter. - Nogle vigtige Pergaments Codices bleve 1731 forærede af Statholder Greve Christian Ranzow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
De af Fr. Rostgaard skienkede Haandskrivter i alt 534 Stkr. - Nogle orientalske Haand skrivter, kjøbte efter Joh. Chr. Kall. Matematiske og Militaire, efterladte af Profess. Geuss o. s. fl. 3. Den udmærkede Samling af Bøger i Sanskrit-Sproget, og øvrige orientalske Sprog, deels skienket og deels forskaffet af Botanikeren, Dr. Med. Nathan Wallich, og forøget baade med hvad Bibliotheket forhen havde hidhørende, og med hvad Professor Rask paa sin bekiendte lærde Reise tilvejebragte. Om den fra Doct. Wallich, som anført erholdte Samling see deels Literaturtidenden 1819 No. 79, hvor en af Professor J. L. Rasmussen forfattet Fortegnelse er meddeelt, og Lit. Tid. 1823. S. 366, hvor senere Gaver fra Dr. Wallich nævnes; deels: Catalogus librorum Sanskritanorum, quos Bibliothee Univ. Havn, vel dedit vel parqvit, Nathan Wallich, Doct. Medic. &c. Scripsit Er. Nyrup. Havn, in commissis libr. Gyldendalianæ. 1821. VI & 52 pag. 8. Dertil hører, i Steentryk en Kiilskrivt i en babylonisk Steen, skienket Bibliotheket af Dr. Wallich og Dr. Locket, hvilken sidstnævnte selv har bragt den fra de habylonske Rudera. Om den af Professor Rask hjembragte Samling see Lit. Tid. 1823 No. 24.4. Den Moltkiske Samling af Værker i Naturhistoriens Fag, skienket af afdøde Geheime-Statsminister J. G. Moltke, saaledes at de Værker, Bibliotheket forhen havde i disse Fag, bleve kjøbte og indlemmede i samme. Dertil hørte Naturhistorikeren O. Fr. Müller's, Samling af 1400 Værker, som 1788 erhvervede for Bibliotheket. Det maa herved bemærkes, at de botaniske Værker ikke haves paa Universitetsbibliotheket, men ere overgivne til den ved den botaniske Have ansatte Professors Varetægt, og ved bemeldte Have hensatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
5. Dansk juridisk Bogsamling, efter Etatsraad og Ridder Joh. Henr. Schoul's Legat, og Gavebrev af 20 Februar 1822. De til dette Fag henhørende Bøger, som Bibliotheket forhen havde, bleve kjøbte og indlemmede i samme for Legators Regning. Legator skienkede, endvidere en Kongel. Obligation, stor 3000 Rbd. Sedler, hvis Renter tjene paa foreskrevet Maade deels til Bidrag til Bibliothekarlønningen, deels til Samlingens Forøgelse. Legator lod og et Katalog over Samlingen forfatte og trykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
(Udgivet af Ove Thomsen, Khavn 1824. 8.) Mere om dette Legat i Engelstofts Efterr. for Foruden de nævnte Legater ere adskillige flere Tid efter anden komne Bibliotheket tilgode, af hvilke vi endnu bemærke: Universitetspatron Geheimeraad Jvar Rosenkrants skienkede det 1732 til Bøgers Jndkjøb 500 Rdl. - Biskop Hans Trellund (1735) skienkede en Capital af 6000 Rdl. - Rector C. Falster, i Ribe ( 1752) sin i det philologiske Fag ikke uvigtige Bogsamling. - 1762 gav Etatsraadinde Bartholin 500 Rdl. - Princesse Charlotte Amalie, et Par hundrede tydske Palmebøger. - Consul Lilliendal (1779) et Antal af 757 gode franske Værker. - 1785 blev efter Universitetspatronen Greve O. Thott's Legat en Kapital af 5000 Rdl. givet, paa Vilkaar, at for samme skulde kjøbes Bøger ved Auctionen over hans Bibliothek. - 1791 blev Bibliotheket af dets daværende Bibliothekar, Professor N. Elert (1803) indsat til Arving af hans Efterladenskab, saaledes at det skulde oppebære Renten, naar den Længstlevende af nogle indsatte Legatarier var død. Kapitalen var 4000 Rd. d. Cour. og Renten, efter Fradrag af 20 Rd. til Bibliothekarlønnens Forbedring, skal tjene til Bogindkjøb. - 1814 blev af Fru Schønning, Enke efter afg. Capitain i Søeetaten P. Schønning, afleveret til Bibliotheket den af hendes Mand til samme testamenterede Samling af Bøger og Haandskrivter. – 1823 fik Bibliotheket af Dr. Med. Prof. I. C. W. Wendt, R. a. D. og D. M., en Donation af det Salair, som ham, for Studerendes Helbredelse, er tillagt af det Bingske Legat, fra bemeldte Aar og fremdeles, med den Bestemmelse, at Bøger, som nødvendig bruges, for at studere til theologisk, juridisk eller medicinsk Embedsexammen, aarligen for dette Salair skulle indkjøbes, for at udlaanes til trængende Studerende. (Lit. Tid. 1824. S. 430.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Paa Bibliotheket gjemmes en liber daticus fra Kong Frederik 3dies Tid, bestaaende af 25 Pergamentsblade i stor Folioformat, indbundet med megen Pragt i rødt Fløiel, og forsynet med Sølvplader, hvori Jnsignier og emblematiske Figurer ere udgravede. Det er en Levning fra Jldebranden 1728, reddet ved da at være udlaant. Bogen var bestemt til deri at indføre Bibliothekets Velgjørere. Om disse og om bemeldte lib. dat., om Bibliothekarerne, og flere historiske Data see mere i det lidet Skrivt: "OmBibliothekarforelæsninger paa Universitetsbibliotheket i Kjøbenhavn, med Fortegnelse over Bibliothekets Velgjørere." En Jndbydelse til Forelæsninger sammesteds i Vinteren 1815 og 1816,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
af Prof. R. Nyerup, Bibliothekar. Khavn Fra 1776 fik Bibliotheket en Læsesal, og overhovedet Forbedringer ved Lokalet, som det fra Midten af 17de Aarhundrede har havt, og har, oven over Trinitatis Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Ved Reser. 14 Dec. 1753 blev befalet: at alle Bogtrykkere i Kjøbenhavn skulde, under den ved Anordn. 25 Apr. 1732 bestemte Straf, afgive aarligen et Exemplar af hvad de lade trykke. Nu gielder herom Bestemmelserne i For 19 Jan. 1821, hvorefter Forpligtelsen ikke hviler paa Bogtrykkere, som saadanne, men paa dem, paa hvis Forlag eller Bekostning et Skrivt udkommer, ligesom og Forpligtelsen, der hidtil var indskrænket blot til Kjøbenhavn, blev udstrakt at gielde for de danske Provindser, saavelsom for Jsland og Kolonierne, og at det skal være et Skrivpapirs Exemplar m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Bibliothekets aarlige Jndtægter bestaae i Renter af en liden samlet Kapital - i Renter af Legater (see ovenfor), i Andeel i Studieskatten, og i Andeel i de Jndskrivningspenge, som hver Student, naar han indskrives og stiller sig til Examen artium, har at erlægge. Til Lønning for Bibliothekar, med Famulus, er deels henlagt et lidet Corpus for førstnævnte, og nogle Legater. Communitetskassen har givet overordentlige Tilskud til Bibliothekets Fornødenheder. See Kongl. Resol. 20 Dec. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Et nyt alphabetisk Katalog er forfattet for faa Aar siden. Paa et nyt Real-Katalog arbeides.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Bibliotheket er aabnet hver Formiddag fra Klokken 10 til 2. Ellers om dette Bibliothek see: Dännische Journal 1. B. S. 561574. - Hoffmanns Fundatssamling I D. 257287. - J. BadersUniversitets Journal 1 Aarg. I. H. 1798. S. 3337, hvor en Efterretning blev meddeelt af daværende Bibliothekar Professor Elert. Samme Journal 1793. S. 190. 1795 S. 7: Engelstofts Annaler 1811. 2 H. 227235. 1812. 1 H. 76. 2 H. 186-7. 1813 S. 393. Sammes Efterr. for 1823. 3 og 4 H. 2996.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Hvo der fra ældre Tider ned indtil vore have virket her som Bibliothekarer, sees i Nyerups fornævnte lidet Skrivt om Bibliothekar Forelæsninger. Nic. Elerter ovenfor anført blandt dem, der ved Legater viste sig veldædige. 1797 resignerede han Bibliothekariatet, og blev i denne Post fulgt af den Hædersmand, der Aaret forud var bleven ham adjungeret, Profesfor Rasmus Nyrus, der ei blot i Danmarks Literær=Historie har ved mange fortienstlige Værker stiftet sig saa skjønt et Minde, men ved dette Bibliothek nu i næsten 30 Aar rygtede Bibliothekar Kaldet med saa udmærket Nidkierhed, og med saa utrættelig Tienstagtighed og Velvillie mod enhver, der her paa sin Videnskabsbane, eller for hvilkensomhelst Undersøgelses gjenstand søgte Noget, at han med Erkjendtlig hed og Hengivenhed omtales i vide Kredse, og nævnes blandt de meest gavnende, som meest yndede Bibliothekarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
i Det er dette Blads Redacteur en høist behagelig Tilskikkelse, netop at have bestemt for Bladet en til et Skilderie af Kjøbenhavn hørende kort Oversigt over Bibliotheket, den Dag da dets saa hæderværdige Bibliothekars Fødselsdag indfalder. Et hjerteligt Vivat giver jo og hver Bladets Læser denne Fædrenelandets trofaste Mand! Den mærkværdigste og i sine Følger vig tigste af alle Kanaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
(Følgende Efterretning er optaget af er svensk Blad, Argus, d. A. No. 17, og vi give den ordlydende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Kanalen mellem det atlantiske og det stille Hav, igjennem den smalle Landtunge mellem Nord- og Sydamerica, har man troet kunde blive en Følge af sidstnævnte Verdensdeels Emancipation, og man har i denne Anledning nyligen baade i indenlandske og udenrigske Aviser yttret saavel Forhaabning herom, som Tvivl mod Jværksætteligheden. Vinere i Stand til at kunne oplyse, at Washingtons National Advertiser allerede i sidste Høst omtalte denne Kanal, som virkeligen at være under Arbeide, og at man Washington var forsynet med Midler dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Vi formode, at de i samme Blad forekommende nærmere detaillerede Omstændigheder, herved, turde saa meget snarere være interessante for vore svenske Læsere, som netop vor Handel tør kunne haabe overordentlig Fordeel af denne Gjennemgang, som for vore Søfarende forkorter Veien til China for 3750 svenske Sømile, som den hidtil i de holdigste Tilfælde udgjorde, til2250 slige Mile (15 paa en Grad, eller med andre Ord, gjør hele Farten 3 Dele kortere, og desuden ei blot bringer hele Coursen bestandig uden for Linien, som ellers paa Hen- og Tilbagereisen maatte fire Gange passeres, men ogsaa foranlediger, at man næsten i lige Linie kan besøge baade Vest- og Ostindien, og har kun kort Vei til Peru og Mexico, paa een og samme Reise; hvorved paa den længste Fart i aaben Hav, Sandwichsøerne og de ladroniske Øer tilbyde baade beqvemmere liggende, behageligere og rigeligere forsynede Forfriskningspladse, end St. Helena og det gode Haabs Forbierg, hidtil gjorde. Angaaende dette Foretagende indeholder den amerikanske Avis følgende Underretning: Hr. V. D. Robinson, der har anvendt den større Deel af sin Livstid til at udforske Muligheden af en saadan Kanal, oplyser, at man har bragt 9 særskilte Gjennemskjæringer i Forslag; men fra hvilketsomhelst Synspunkt ansees Veien gjennem Søen Nikaragua forden letteste, og det er denne Fart, som nu bearbeides. Naturen har selv paa dette Sted gjennembrudt den mærkelige Andiske Bjergstrækning, som ellers strækker sig gjennem hele Amerika fra det nordlige Jshavs Kyster til det sydliges fra Mackenziefloden til Cap Horn - og blot paa faa Steder synker sig ned, men dog paa intet Sted saa fordeelagtigt for en Communicationsindretning, som her. Søen Nikaragua, som er omtrent 8 svenske Mile lang, staaer i Forbindelse med det atlantiske Hav formedelst en, noget over 6 Mile lang, uden Sluser, seilbar Flod, som aabner sig ved nysnævnte Hav paa 10, 45, norden for Linien. Udenfor Flod mundingen ligger vel en Sandbanke, som i Almindelighed kun ligger 12 Fod under Vandfladen, men gjennem denne Banke gaaer dog en Strøm paa 25 Fods Dybde. Floden selv har overalt mellem 30 og 36 Fods Vand og Søen i Almindelighed 48. Den korteste Afstand, mellem denne Søe og det stille Hav, ved Papagapobugten, er 3 1/2 svenske Mile, og her udfordres Kanal og Sluser, men denne Strækning bestaaer af et lavt og jevnt Jordsmon. Det var meget vel bekjendt for Vedkommende af den spanske Bestyrelse, at Chocodalen, i Columbien - mellem Carthagen og Popayan, netop er skikket til at indrette en Kanal der; ligesom at man, i den regnige Aarstid, da denne Deel er under Vand, derigjennem allerede færdedes med Baads mellem de to Verdenshave; men, i Overeensstemmelse med en mørk og avindsyg. Politik, forbød man under Livsstraf at aabne denne Fart. Den passer imidlertid bedst for Baade; for Skibe er Veien igjennem Floden San Juan og Søen Nikaragua beqvemmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Nordamerikanerne love sig selv de gunstigste Resultater af det omhandlede Kanalanlæg Jntet Land, siger den Washingtonske Avis, kommer til at høste større Fordeel af denne Gjennemgang, end de forenede Stater, i Tilfælde den bruges saa vel, som den kan. Veien mellem Nordamerica og Canton, omkring Cap Horn, er f. Ex. henved 16000 Mile (4000 svenske Sømile), men formedelst Nikaraguakanalen kan Reisen derimellem skee paa 60 Dage. Den brittiske Regjering har med derømmelig Nidkierhed og Vedholdenhed anvendt store Bestræbelser, for at udfinde en Nordvestpassage gjennem Basfinsbugten og Behringsstrædet, forbi Kamtschatka, Japan o. s. v.; men omendogsaa Forsøget paa denne Vei vinder forønsket Fremgang, saa bliver Fordelen deraf af ringe Værd, i Sammenligning med den mere lige og sikkre Vei gjennem den amerikanske Landtunge." Dette er vist, at om denne Kanal engang kommer i Stand og dette troes saa meget snarere at kunne skee, som Arbeidet og Bekostningen af Nordamerikanere ikke ansees at ville blive betydelig, i Sammenligning med deres store Kanal i Nyyork (og end mindre mod Göthakanalen, saa bliver Mellem Amerika den vigtigste Plet paa Jordkloden, og om man tør anticipere det Sandsynlige som Sikkert, saa vil trolig den største og rigeste Handelstad, som nogensinde var til, en Dag fremstaae ved Nikaragua's Bredder. Og om det kan antages, at noget Punkt paa Jorden kan med Rimelighed bære Navn af Verdens Middelpunkt, saa er det vist dette Sted, som ligger midt imellem den nye Verdens tvende Halvdele, og ved Foreningen af de to Have, som omskylle den gamle Verdens yderste Grændser, nemlig Europas og Afrikas vestlige og Asiens og Australiens østlige Kyster, det Punkt, som blandt alle paa Jorden lettest forener Brasilien, med Peru og Kalifornien; Peru og Chili med de forenede nordamerikanske Stater; disse samt Europa og det nordre og vestlige Africa med Kamtschatka, Japan, China, Nyholland og Ostindien; med eet Ord, Foreningspunktet mellem de meest productrige eller industrieuse Lande og Folkeslag paa Jorden."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Et nordisk Oldskrivts-Selskab er stiftet, hvis Formaal, efter dets Vedtægter er fornemmelig islandske Oldskrivters Udgivelse og Fortolkning, men ellers alt hvad der kan tjene til at oplyse det gamle Nordens Historie, Sprog, og Oldsager i Almindelighed, og derved til at vække og nære Kjerlighed til Fædre og Fædreland." Dette Formaal vil det virke til, deels ved den ommeldte Udgave af alle vigtige islandske Sager og andre Oldskrivter i Grund skrivt og Oversættelse, deels ogsaa ved Udgivelsen af Afhandlinger og andre literære Bidrag i et Hefteskrivt, samt af et Tids blad, hvoraf første Numer er udkommet under Titel: Hermod, Januar 1825. Selskabets Oprindelse er følgende: Til at fremme en Udgave af de islandske historiske Sager i Grundsproget, samt latinsk og dansk Oversættelse, sammentraadte forrige Aar en Forening af Yndere af Fædrenelandets Oldhistorie. Der udstedtes, Planer paa Islandsk, Dansk og Latin, og indbødes til Subskription, og for at give Foreningen Fasthed til fortsat og udvidet Virken i Fremtiden, til ædelmodige Pengebidrag. Sagen mødte velvillig Modtagelse paa flere Steder, fornemlig paa Island, og for Udgaven af Sagaernes Grundskrivt tegnede sig et i Forhold til Tidsomstændighederne betydeligt Antal af flere Hundreder, blandt hvilke man træffer ikke blot Embedsmænd, men endog størstedelen Bønder, Haandværksfolk, ja Tjenestekarle, Tjenestepiger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Her til Lands havde Sagen ved indeværende Aars Begyndelse havt den Fremgang, at et Antal af Fædrenelandsvenner og Lærde have, i Forbindelse med ovennævnte Oldskrivt-Forening, oprettet et fast og staaende Selskab, som holdt sit første ordentlige Møde d. 26 Jan., paa hvilket bestemtes, at Selskabet skulde ansees stiftet fra Hs. Majestæts høje Fødselsdag d. 28 Jan. og at desaarsag for Eftertiden dets Aarsmøde skulde afholdes ved samme Tid. Paa Mødet bleve dernæst Vedtægter overveiede og antagne, samt Embedsmænd valgte.