Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-23
Efterat de Keiserlig havde fra den 6te til 8de d. M. endnu frataget Franzoserne flere vigtige Retranschements, og blant andre Kirkegaardsskandsen, fra hvilken de begyndte Natten mellem den 7de og Fag at beskyde Broerne med den meest virksomme Følge, saa kom tidlig om Morgenen en fransk Trompeter i den Kriserlig=Leir med Begiering, at man vilde standse Jlden, da Fæstningen forlangte at kapitulere. Man bevigede samme, og Kapitulationen blev den 9de bragt i Stand af Generalerne Desaix og Lotour i Løbegravenne for Keh, paa følgende væsentlige Beringelser: at Republikanerne rømme Fortet og tage alt med sig, hvad de inden 24 Timer kunne bringe bort; men Østerrigerne trække ind i samme den 10de om Eftermiddagen og tage alt i Besiddelse, hvad de første maatte have tilbageladt. J en hemmelig Artikel skal endnu være giver Løfte især paa, ikke at beskyde Strasburg fra Rhinbred den paa denne Side. - Da Kapitulationen blev sluttet, siger en Manheimer Skrivelse af 13 Jan., var man kun endnu 500 Skridt borte fra Glacten (Fortets yderste Bryst værk, og alt var færdig til en Storm. Saaledes gik Rehl, som hidtil stedse havde blot gielder for en Fæstning af tredie Rang, kuns først efter en halv fierde maanedlig Jndslutning - under hvilken den mere en to fulde Maaneder (siden de 7 Nov., da de Keiserlige Løn begrave først aabnedes) udholdt en formelig Beleiring - over til Østerrigerne, hvilke nu maa ansee det som den høieste Løn for en vedholdende Kirkhed, hvad Franzoserne ved Overrumpling paa en eneste Sommermorgen (d. 23. Juni 1796) erhvervede sig, og hvad Østerrigerne selv, for 4 Maaneder siden (d. 18. Sept.), havde igien i Besiddelse, for lige saa liden Møie og Blodsudgydelse, men ikke vidste at holde fast nok, da de forglemte at afkaste de staaende Broer, formedelst hvilke Fienden hvert Øieblik kunde komme dem paa Halsen igien, og vare meere betænkte paa at deele Byttet end paa deres egen Sikkerhed. - - Moreau vandt ved det haardnakkede Forsvar af Kehl og Huningen, formedelst hvilket han opholdt en stor og seierrig Armee i dens raske Løb, en Frist af 3 hele Maaneder, som denne ellers kunde have anvendt til et Jndfald i Elsat eller Lothringen, og Carl dehøver kuns endnu paa den høire Rhinbred at beleire tre lige faste Punkter, (nemlig: Huningen, Neuwird og Dasseldorf) - for, ved disses Gienerobring just at vinde saa meget tilbage, som han endnu har tabt siden Begyndelsen af forrige Feldttog. - Strax efter Kihls Overgivelse afgik 9 Batailloner og al det svære Artillerie til Huningen, for at forstærke den det værende Beletringsarme. Den øvrige Deel af Jnfantertet trækker sig opad til Manheim Her ville nogle formode en forestaaende Overgang over Rhinen, men andre holde for, at Nederrhinen nu torde blive Hovedkrigskuepladsen. Dog skal den største Deel af den for Kehl udmattede Armee tillades at nyde nogen Rolighed. Kavalleriet trækkeer allerede i Vinterqvarteer i det Vurtembergske. Hovedqvarteret kommer til Manheim, hvor Slottet bliver sat i Stand for C. H. Kancellierne blive i Heidelberg Ved Huningen og ved Nederrhinen er, siden sidste Postdag, aldeles intet nyt forefalde. Ogsaa J Jtalien staaer endnu Alt ved det gamle, Truende Bevægelser, modsigende Efterr., aabenbare Opdigtelser og i det Ganske - ikke en eneste Begivenhed af Vigtighed. Vurmsers dagl. fornyede Heltegierninger undtagne, snakke de forskiell. Breve ikke om det, som er skeet, men som skal skee. Der seen man f. Ex, i Vien hvert Øieblik en Koureer med 36 Posthorn imøde, fordi der fra d. 5te til 7de var befalet et alm. Angreb; der bie Østerrigerne, efter andre, kuns endnu paa 18000 Mand Forstærkning, for saaledes at drage lige ind i Mantua; der skulde de, efter endnu andre, al igjen være trængte frem lige til de Egne, hvor de stode i deres meest glimrende Periode i forrige Nov.; der er den vigtige Post Rivoli atter i deres Magt, og Qvosdannevichs Hovedqvarteer befinder sig igien i Caldiero, en Poststation fra Verona; der skal den hell. Fader marschere langs med de adriatiske Søekyster imod Norden, trække sin indviede Militsammen i Faenza, for, med Fæstningen Ferrara paa Ryggen og Bologna og Modena i Lommen, over Po at gaae løs paa Mantua; der skulle Jndvaanerne i Lombardiet kuns vente paa disse Heltes Ankomst, for i en alm. Opstand at hugge Franzoserne i Stykker, lige til den sidste Mand; der har Vurmser i Jnspruck den 29 Dec. alt igien gjort et Udfald paa sin Viis, som ikke har kostet mindre end 4000, siger fire tusende Franzoser Livet a. a. - Det forunderligste denne ganske sælsomme Roman er dog ustridigt gamle Vurmser selv, uophørlig driller han sin Fiende, uophørlig farer han sort, liig en Trolddrage af sin Hule, af Mantuas Moser at gaae løs paa Franzoserne, og hugger ned, hvad der møder hans Husarklinge, og de stakkels Republikanere, som man ellers skulde tiltroe saa megen sund Menneskeforstand, at de, efter saa mangfoldige sørgelige Erfaringer, vilde sætte et Forsøg paa at afskiere ham Passet, ere enfoldige nok til, at stille sig troligen hen paa samme Plet igien, for paa ny at lade sig nedhugge. - Ligesaa fattes aldrig den Gamle paa nogen Fornødenhed; formoder man, at han lider Mangel paa dette eller hiint, saa vide hans Velyndere i Verona, Padua, Venedig Botzen, Jnspruck og især i Vien strax at afhielpe denne; saaledes har han den 24 Dec. faaet 15,00 Beder og Sviin i en Skrivelse fra Verona af 1 Jan.; saaledes leverede et Viener Privat=Brev af 11te Januarii hom igien en betydelig Hob Brænde til at strege hin ved a. a. Kunsvig Skade, at de Viener Hof=Tidender ere saa længe tavse, og endnu den 11te d. M. no lede at paatrykke alle disse trøstelige Smaahistorier, ved et eneste officielt Ord, Troværdighedens Segl. Ei engang de Nederlag (see Nr. 5 denne Avis) som Franzoserne den 30 Dec. skulle have lidt i Jtalien, ville de bekræfte! - Paa Søen. Endelig er Knuden om den Brester, Flaades Expedition opløst. Man veed nu med Vished, at den var bestemt til Jrland, men Landgangen er mislykkedes. Det stormende Element - Søen var egentlig den eneste Fiende som de havde seet - med hvem de havde kiemper, og som de laae under for. - Saa ugunstige Forvarsler, som Vanhældenne ved denne frygtelige Flaades Udløb vare, saa ulykkelige bleve Følgerne af dette Foretagende. Det franske Directorium, eller meget meere Redakteuren, som gjorde saa sikker Regning paa det troløse Elements Begunstigelse, havde denne Gang taget skrækkelig feil. At Ødelæggelse, som de i denne raae Aarstid saa hyppigt trodsende Storme have i Følge med sig, samlede sig over denne Flaade, for at standse et Foretagende, af hvis lykkelige Udfald man kunde have lovet, Verden en hastig Fred. - I Hovedsagen stemme de forskiellige Beretninger temmelig overeens: i Bitting ere de endnu modsigende, vaklende og ubestemte J Følge engelske Beretn. af Londoner Breve fra den 30 Dec. til d. 10 Jan skal den Brester Flaade have bestaaet af 17 Liniesk. og 15 Freg, og med Transport= og andre dertil hørende Skibe udgjort overhovedet 50 Seil, hvilke førte i al 20,000 M. Landtropper. Den skal have deelt sig i 2 Eskadrer, hvoraf den eene, 9 Linieskibe stærk, som lod sig see forShannon, formodentlig var bestemt til at forsøge en Hovedlandg. paa de nordvestl. Kyster, imedens den anden gjorde blot en Diversion i Bantry Bay (ved den sydvestlige Ende af Øen). Stormen adskilte Skibene, nogle strandede med Skibene, og forgik med Mand og Muus; andre faldt de krydsende engelske Eskadrer i Hænder. Efter officielle Beretninger brændte Jrlænderne af Jver efter at modsætte sig Franzosernes Landgang, ogsaa havde man truffet alle fornødne Anstalter: En i Loyds Kaffehuus opslaaet Efterretning fra Nebry paa Jrlands nordostlige Kyst) forsikrer, at alt er sammesteds i største Forvirrelse, fordi Franzoserne befandt sig ved Londonderry (denne Øes nordlige Hovedstad). - En ung Lieut. blev med 6 Gemeene i en Baad dreven paa Land, bragt fangen til Dublin, (sydlige og første Hovedstad) der forhørt, men befunden yderst taus. Derfra bragte man ham til Londen. - Lord Bridport er nu afseilet fra Portsmouth med lige saa stærk en Flaade, for at opsøge Fienden, dersom samme ellers ikke er afgaaet til Portugal eller Vestindien. Franske ikke officielle Beretninger forsikre, at 18000 Md. virkelig ere landede i Jrland og af Jndvaanerne modtagne med broderlig Henrykkelse. - Saa meget er vist, at Kontre=Admiral Bouvets Eskadre er d. 3. d. M. igien indløbet til Brest, uden at have truffet nogen Fiende. Denne Bouvet, som kommanderede Flaadens Avant. garde, kom Landet nærmest, men vil de ikke lande, hvor meget Gen. Grouchn, der befandt sig om Bord med ham, end forestilte, bad og nødte ham. Jmedens man kivedes herom og endelig endog holdt Krigsraad, kom en hæftig Vind og drev Skibene i Søen igien. Nu skal Bouvet arretteres efter Directoriets befaling. Om Morard des Galles, som Hoche befinder sig og Bord hos, og om Admiral Riche ny og Nieilly har man endnu ingen videre Efterretning; i den sidste fra Brest af 4 d. M. hedder det blot : i dette Øieblik øines 17 Seilere. J øvrigt gik det ikke den en gelske Flaade, som til samme Tid var i Søen, et Haar bedre; en Mængde Krigskibe strandede i det middellandske Hav, saavel som i Ocenner, og andre bleve meget ilde til bredte. - J Brist fortsættes endnu de andre Krigsskibes Udrustning.