JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-27
Aarets Hedengang. Se Aar gik atter gaadefuldt til Hvile J Evighedens grændseløse GravEt nye i Purpurskiær vi see fremile Med Haabets Blomst og gyldne Trudeskab, Som i sin Barnsnød paandefulde Qvinde Det hedengangne Aar opgav sin Aand, Dets spøde Datter vandrer frem i Blinde halv tittrende ved Uvæhedens Haand. Og dag den unge Datter langsomt følger En sølvgraa Saamand med sin Saapung fuld Af Frø, som Uskylds Engel varlig dølger For alle Døveliges Øine buld Han udsaaer Froet i de lyse Furer, Det spirer, voxer, blomstrer mens han saaer, Men, at, useet en blodig Dæmon lurer, Jndtil med Gift bestænkt hvert Blomster staaer. Og Roser skabes om til giftig Tyde, Til Dødens Blomst Uskylds hvide Lilie, Enhver, som vover Frugter her at bryde, Segner død og kold paa sorte Tilie. Saa farer rædsomt giennem vele Livet Hin lede, avindsfulde, grumme Aand. Vort Held nedbøier den som Stormen Sivet Og sønderriver mangt et himmelsk Baand. Hil den, som kan med roligt Hjerte mode Den trudselfulde, tordensvangre Sky Hvis røde Pile aldrig ham kan nøde At frygte hvad han aldrig kan undflye Han blændes et af vilde Rosers RodmeAf giftig Tydes falske Farveglands Som Bien drager han af Blomster Sødme Kun med en skjønsom og forsigtig Sands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Pengenes Værd eller: Den rige Mester Trums. Hvad bryder jeg om Verden mig Naar jeg ikkun har Penge? Da Ærens Porte aabne sig For mig og mine Drenge; Og hver, som hører til mit Huus Fra Gaardskarl indtil Pige. Mig kalder ved sit Glas og Kruus Den første blandt sin Lige Og hvor jeg gaaer og hvor jeg staaer Man Krandse for mig binder, Og overalt jeg Fortrin faaer Og Borgerkronen vinder. Ja, hver Mand med sin Hat i Haand Og skrabende med Foden, Mig hilser som den første Aand, Der boer paa hele Kloden. Hvad bryder jeg om Lærdem mig. Naar jeg ikkun var Penge. Af Aagerkarle Lærde sig Saa tidt maa lade krænge, Og selv en Konning Salomon troer, At kun i Sølvets Skygge Minerva i sin Høihed boer, Og Philosopher hvage. Hvad bryder jeg om Titler mig Naar jeg har Leddiken fuld? Jeg Titler ei misunder Dig, Naar jeg ikkun har Guld. For Guld man Titler kjøbe kan J hele Verdens Rige; Men Mester Trumf gad seet den Mand, Som omvendt det kan sige? Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Rigsstaden Frankfurt (am Mayn), som blev overladt til Churerkekantsleren, paalagdes allerede i Begyndelsen af Aaret 1806, en Contribution af 4 Mill. Fr., som en Tugtelse for stærk Handel med engelske Varer, og engelske Agenters hemmelige Begunstigelse, hvilket Paalæg, de ydmygste Bønner og Undskyldninger uagtede, maatte betales i forskjellig Tidsfrist. J Cleve og Berg indførtes tilligemed det franske System, Conscriptionen. HelSydvesttydskland befandt sig i en Gjæring, og den ene Souverain skelede med misundeligt Blik til den anden, naar han troede sin Lod at være for liden og den Andens for stor, Grændsetvistighederne fik ingen Ende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Den 12 Juli fuldendtes i Paris den rhinske Conføderations Forbundsat, der gjorde Ende paa den ved de nye Forhold opstandne Forvirring. Forbundsacten var sluttet af Frankrig, Bayern, Würtemberg, Churerkekantsleren, Baden, Cleve og Berg, Hessen=Darmstadt, Nassau-Ussingen og Weilburg, Hohenzollern=Hechingen og Siemaringen, Salm Salm og Salm Kyrburg, Jsenburg=Barten stein, Aremberg, Lichtenstein og Grev v. der Layen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Churerkekantsleren antog Titel af Første primas og Altesse Eminentissime eller Excellence Hoheit; Baden, Berg og Darmstadt bleve Storhertuger, Nassau Hertug, og Grev v. der Layen, en Søstersøn af Churerkekantsleren, Fyrste - over en Landstrækning med 4000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Ved Rhinforbundets Dannelse glemte Napoleon ikke at belønne dem, der havde viist ham Tienester. Saaledes blev Fyrsten af Jsenburg Offen bach Birnstein, efter at være gaaet over fra østerrigsk i preussisk, fra preussisk i fransk Tieneste, som Oberst, i hvilken Egenskab han hvervede og anførte et Regiment Tydske, udnævnt til Medlem af Rhinforbundet. Andre soveraine Fyrster, der ikke kunde rose sig af saadant Slægtskab eller saadanne patriotiske Fortjenester, maatte, uagtet de vare beslægtede med de anseeligste tydske Fyrstehusel, lade sig nøie med, at man fratog dem hele Landstrækninger, og bortgav disse til dem, der stode i nøiere Forbindelse med Napoleon eller i høiere Grad besadde hans Yndest. Saaledes mistede blandt andre Fyrsten af Nassau Die, eller Fulda Kongen af Preussens Svoger, den største Deel af sine Besiddelser, som kom under Murats eller Storhertugen af Bergs Landshøihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Ved den ny Forbundsact frasagde Forbunds lemmerne sig alle fordums Forpligtelser mod det tydske Rige, al Tjeneste hos fremmede Fyrster; Paa Forbundsdagen skulde de dele sig i to Collegier, Kongernes og Fyrsternes. Napoleon var Forbundets Protector og havde Ret til at udnævne Primases Efterfølger. I deres Stater skulde Medlemmerne have fuldkommen Souverainitet. Med Frankrige sluttedes et Forbund, Kraft af hvilken hver Krig paa det faste Land, hvori nogen af de forbundne Parter, maatte vorde indviklet, skulde være en fælles Krig *). Frankrig skulde stille 200,000 og alle Forbundslemmerne 63,000 Mand, men disse turde kun bevæbnes efter Protectorens Jndbydelse. Tillige bestemtes, at ogsaa andre tydske Stænder kunde optages i Forbundet. (Fortsættes.)J Heraf fulgte, at naar f. Ex. en Fyrste, som havde 4000 Undersaattere, begyndte Krig, saa skulde hele Frankrig og det halve Tydskland giøre fælles Sag med ham, (Jndsendt.) Anmodning til danske Landmænd. de fleste nyere oekonomiske Skrivter læses om at fore og fede Kreaturer med Kartofler, men mange af de der anførte Forsøg synes at modsige hverandre, saasom v. Essens i mærkværdige Jordbrug 1ste St. 1807 og Dalgas, i oekonomiske Annaler 9de Bind. Nogle paastaae, at til SvinsFedning udretter 2 Tdr. Kartofler det samme som 1 Tde. Byg, andre at der udfordres 4 Tdr. dertil. Overalt kjender jeg faa Forsøg i denne og flere Henseender, der ere anstillede sammenlignen. Jmidlertid haves upaatvivlelig paalidelige Erfaringer, men, desværre, man bekjendtgjør dem ikke. Forgjeves har man ventet at læse i oekonomiske Annaler den der lovede Efterretning om Provideringscommissionens Forsøg med at fede Stude med Kartofler. Landmænd, der have Erfaringer om Kartoffers Anvendelse til Kreaturerne, ville erhverde sig manges Tak, og deriblandt Jndsenderens, ved i dette Blad, eller om dets Grændser ikke tillader det, da i det ny Tidsskrift "Landoekonomiske Tidender, at meddele deres Erfaringer. Kartoflerne ere og kunne blive af en Vigtighed i Landsekonomien, og saameget er i Hensyn til dem endnu at oplyse, trods det mangfoldige, der allerede er sagt og skrevet, at jeg efter Hr. Cramers Udtryk i en anden Henseende, ikke troer Acterne i denne Sag endnu sluttede. Jblandt andet kunde man ogsaa ønske Oplysning om Aarsagen, hvorfor nu intet høres om at fabrikere Sukker af Kartofselstivelse, der lod til at love saa meget. Men man glemme ikke, at kun usmykket Sandhed belærer, og at et uheldigt Forsøg, fortalt med alle sine Omstændigheder, ofte er mere interressant end det der fik det meest blændende Udfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Udenlandske Efterretninger. Den Skik, at lade sine Venner tegne Noget i en Stambog til en kjer Erindring om henrundne Dage, er saare priselig, og der gives vel neppe nogen behageligere Følelse end den, at kunne bestandig være i Besiddelse af Minder om de Venner, som Havet eller mange Miles Frastand for en lang Tid, eller endog Døden, for bestandig, skiller fra os. Nogle Linier eller en liden Tegning fra en elsket Haand, bliver under saadanne Omstændigheder, en saare dyrebar Skat. Men ikke altid har man Leilighed eller Talent til strax at finde en Jdee, der fortjener at opbevares i vore Venners og Veninders Stambog. Det er altsaa meget nyttigt, at have en Bog, hvoraf man, ligesom af et Slags Formularbog, uden stor Møi kan vælge sig et Mønster. Men hidtil har vor Litteratur savnet et til denne Hensigt svarende Værk. Paa Boghandler Steens Forlag er i disse Dage udkommen en Bog under Titel Venners Minde eller udvalgt Samling af danske, tydske, engelske og svenske Stambogslykker med 34 Kobbere, hvorved dette Savn afhielpes. Stykkerne ere for det meste af bekiendte Digtere, og, efter Anmelderens Skjønnende, valgte med ligesaa megen Smag, som Jdeerne af de til Bogen hørende Tegninger. Som en Prøve paa Samlerens Valg anføres her to Stykker. Det første Stykke er især mærkelig derved, at det syntes skreven i den Periode af Digterens Liv, da han hiemsøgtes med litterariske Processer. Den Mand, hvis Haand har dette skrevet, Fortiente, siger man, at blive brændt; Saa mangt et Vinkelvaal var tændt, At straffe ham, for hvad han har bedrevet. Er han da ubrændt, spørges vel; Nei. - Ynde, Vid, en ædel Sjæl Tidt Luer i hans Hjerte tænder; Spørg nu, om han for dem et brænder, Heiberg. Du, som Venskabs eviggrønne Kjæder Binder evig til min Sjel, Du, som gav mig sjeldent følte Glæder, Dig jeg ønsker Livets bedste Held. Venskabs faste, ædle Baand er skjønne; Men, naar Roser vikles deriblandt, Smiler Rødmen yndigt i det Grønne, Lig en Krands, Cythere bandt. 9, at Hymens skjønne Rosenkjæder, Snart maa binde Dig til Den, Som kan skjænke meer end Venneglæder. Som Du elsker mere end Din Ven! Men, naar da dit blide Øie hænger Svulmende af Fryd paa Rosens Skiær, Ak! da ændser Du maaskee ei længer Dette simple Grønt, som spirer her, Dog, min sande Ven, ei Ungdom ene Brænder i Dit Blik, men Trofasthed; Og Dit Hjerte veed, at Rosens Grene Grønne staae, naar Rosen visner med. A. Ochlenschlager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Slagterboderne paa Amager Torv ere i Onsdags blevne henflyttede til Nicolai Kirke, hvorved Torvet nu har faaet en fri Udsigt. Pladsen omkring Kirken har faaet et ganske forandret Udseende, og Veien igjennem Kirkegaarden fra Viingaardstræde til Lille Kongensgade tan betragtes som en ny Gade. Man er nu i Færd med at nedrive Hovedindgangen ud til Viingaardstræde, over hvilken Aarstallet 1624 findes, og som er prydet med mange Zirater og adskillige Steenbilleder. - Ved denne Leilighed maa Anmelderen anmærke, at med en ikke betydelig Bekostning kunde i den nu tilbagestaaende Facade af Kirken indrettes en Sahl, hvortil der neppe vilde findes Mage i Kjøbenhavn, og som ved mange Leiligheder og til forskjelligt Brug kunde benyttes. Saaledes kunde den f. Ex bruges til en almindelig Auctionssahl, som Hovedstaden høilig trænger til, et almindeligt Møbelmagazin &c. Der er ingen Tvivl om, at jo Nicolai Menighed, som nok er een af de største og rigeste i Kjøbenhavn, villigen vilde paatage sig, ved frivillige Sammenskud, de til denne Indretning medgaaende Omkostninger, naar det maatte blive dem tilladt at have Nytte og Brug deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Som bekjendt, har den forrige Præsident Jefferson tilbudet den americanske Kongres sit Bibliothek for - 130,000 Fr. Kongressen har ladet det undersøge, og erklæret Bøgerne deels for alt for philosophiske, deels for farlige. Franske Blade tilføie, ved at meddele denne Efterretning, at man undrer sig over, at en Mand paa 70 Aar, der er ugift, eier en uhyre Formue og er bleven af sine Medborgere beæret med den høieste Stats værdighed, kun mod en Pengesum vil nedlægge sine Bøger paa Fædrenelandets Alter. - Det sidste er imidlertid ikke saa forunderligt; thi det var jo mueligt, at Manden vilde anvende Pengene til et andet, for Fædrenelandet ikke mindre gavnligt Brug. Men at en Jefferson i sit 70de Aar kan beqvemme sig til at skille sig ved sit Bibliothek, vidner om, at han enten mere har havt det til Stads end til Nytte, eller og at Alderen har gjort ham sløv for denne høiere og ædlere Følelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Som et Beviis paa et ganske modsat Sindelav fortjener den for enhver Litteraturens Ven saa fordeelagtig bekiendte Cancellieraad Andersen her at nævnes. J sit lange Embedsliv samlede han alt hvad han paa Auctioner kunde overkomme af danske Skrifter, og sørgede især for at anskaffe sig velconditionerede Exemplarer paa Skrivpapir. Hans Samling var saa fuldstændig, at enhver Litterator helst tyede til ham, og det saa meget mere, som han deels med største Redebonhed udlaante sine Skrifter, hvoriblandt fandtes dem, der savnedes paa de offentlige Bibliotheker, deels havde forsynet dem med mangfoldige Anmærkninger og Henviisninger, der ved litteraire Udarbeidelser vare af usigelig Nytte. Han havde sit gode Udkomme, men var langt fra at være nogen formuende Mand. Desuagtet solgte han dog ikke sit Bibliothek saalænge han levede, uagtet han sikkerlig kunde have faaet det godt betalt, om han vilde have ladet det adsplitte paa en Auction. Derimod bestemte han i sit Testamente, at det, efter hans Død, skulde tilfalde det Deichmanske Bibliothek i Norge Danmark har saaledes betalt Norge en Deel af den Gield, det skyldte det for den store Sums udødelige Fortjenester af den danske Videnskabelighed, som han ene ved sit rige Gutermaal med den norske Hædersqvinde Karen Angell blev sat istand til at fremme, saaledes som hans ædle Hjerte og store Aand ønskede det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Randers, d. 19 Dec. Sidste Fredag Eftermiddag reiste sig her en heftig Storm af S. S.V., som hen paa Aftenen, og især fra Midnat til Kl. 4 om Morgenen var heftigst. Samme anrettede adskillig Skade paa Huse og Tage her i Byen og paa Landet; især kastede den her 3 af Byens Porte omkuld. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Aalborg, den 23de December. Paa Tilveiebringelsen af den saakaldte Anders Corporal, som er mistænkt for det Natten mellem 24 og 26 October udøvede Mord paa Skræder Tychsen, paa Landeveien mellem Gabel og Kastrup paa Godset Gram, hvis rette Navn formodentlig er Musketeer Anders Stephensen Lydomhede, af Fyenske Jnfant. Reg., er udsat en Belønning af 160 Rd. i Sølv. Denne Anders Corporal eller Anders Stephensen Tydombede er undersætsig, har blond Haar, udgiver sig for at være over 40 Aar gammel, hvilket hans Udseende ogsaa viser, har et bredt Ansigt en sleben Tunge, taler dansk og tillige lidet tydsk, har været 2 Aar i Viborg Tugthuus, førend han blev Soldat, og er nu forsynet med et sædvanligt Permissionsbeviis, dat. Nyborg 3 Juli 1814, og undertegnet af Compagniechefen, Capit. w. Schantz. Det formodes, at en Qvindesperson, ved Navn Ane Jørgensdatter eller gale Ane, af Seem Hede reiser med ham. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Kjøbenhavns Børs den 30de December. Cours. Hamb. 2 M. 671, a mera 676. London 2 M. 22 3/4, a vista 22 1/2 Rbdlr. Spec. 575. - Specier solgtes til 34 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 3/4 pr. 100; Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp. Alt. Merk. og 2. Av.)J det Londonske Bogtrykkerie, hvor Bladet the Times trykkes, bruges nu den af to Tydske: Kønig og Bauer opfundne Presse, som med utrolig Hurtighed og uden Hjelp af Mennesker, forretter Alt, hvad ellers Trykkerne pleie at gjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Denne nye Presse, hvorved allerede, siden d. 1 Dec. hiint Blad, der hver Morgen kommer tidligere ud end de andre Dagbinde, er blevet trykt, kan betragtes som et Automat. Til Eierne og Opfinderne, ere allerede adskillige anonyme Breve indløbne, hvori de trues med en Opstand af samtlige Trykkere og Sønderbrydelsen af de nye Presser, hvorved en Mængde Arbeidere gjøres overflødige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Kongen af Danmark, Kongen af Bayern, Erkehertugerne Anton og Johann, samt Kronprindsen af Bayern have nyeligen besøgt den som Opfinder af nyttige mechaniske Agerdyrknings Maskiner hæderlig bekjendte bayerske Prof. i Physik og Chemie, Dr. Hermann, der i denne Tid opholder sig i Wien, og have ladet sig forevise hans sindrige og almeennyttige Opfindelser. De høie Herskaber have ladet indhente Kundskab om disse Opfindelser. Doctoren besøges endvidere af Fremmede &c., som have anmodet ham om, at meddele dem de af ham opfundne Manskiner. Digtet Charlemagne af Lucian Bonaparte, som er tilegnet Paven, blev begyndt for 10 Aar siden paa hans Landsted i Tusculum, ved Rom, fortsat paa Maltha og fuldendt i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
I Paris ere saa mange rede Penge i Omløb at man giver Opgield paa Banksedler, men ikke desto mindre er dog Alting dyrt – et nyt Beviis paa at Godtkjøb just ikke altid er en Følge af ædle Metallens Overflødighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Silkefabrikerne i Lyon a. lide meget ved den Omstændighed at Frankrig har mistet Jtalien. Tilforn havde de den raa Silke meget billig og fra første Haand. Men, nu kunne de kun faae den ved at betale høi Told og andre Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Man erfaret nu, at Opfinderen af det berygtede Fastlandssystem og den ligesaa berygtede Trianonske Tarif, var den forrige franske Minister for Handelen, Collin de Søsse, Napoleons tro Raadgiver. Han er nu ansat som Administrateur ved Toldvæsenet. Napoleon, havde som bekjendt ladet begynde at anlægge en ny Landevei i lige Linie gjennen, det nordlige Tydskland gjennem stiløse Sandørkener, og Totrediedeele deraf vare næsten allerede færdige. Hvor priseligt dette Foretagende end var, synes Hamborgerne dog ikke at være ret fornøiede dermed, fordi - Færslen endnu ikke er ret levende, og den derpaa anvendte Capital endnu ikke indbringer mere end 1/2 PC. i Renter. Ligesaa lidet ere de tilfreds med Elbbroen fra Hamborg til Haarburg, fordi den koster for meget; og Haarburgerne ere derhos vrede over, at deres Profit lider alt for stort Skaar derved; thi ellers tøvede mange Reisende om Natten i Haarburg, fordi Vognene stode en halv Dag paa Elben, hvorimod de nu tage lige til Hamburg. Fra Haarburg til den, af en 100 Skridt bred gjennemskaaren Konst dam, moradsige Øe Wilhelmsburg, er Broen 5000, og derfra til Hamborg 8000 Fod lang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Lord Frensch, en catholsk Peer fra Jrland, som var Chef for et anseeligt Vexelhuus i Dublin, har skudt sig. Mangehaande Slags Tab har gjort ham afsindig. Dødsretten i Engelland har erklæret, at han har dræbt sig i Vildelse. Ved denne Erklæring reddes hans Eiendomme, som i Tilfælde af et straffærdigt Selvmord maatte hjemfalde tilKongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
J London gjordes nylig de første Forsøg med et Skib der drives med Dama. Lord Major og andre Medlemmer af Magistraten befandt sig ombord paa samme. Det seilede en engelsk Miil langt og kom frem og tilbage i 6 Minuter. Skibet, der er af 40 Tønders Drægtighed, kan have 2 til 300 Passagerer ombord. Der bygges nu et andet af 200 Tønders Drægtighed, der skal bruges som Paketbaad imellem London og Margate.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Genua. Man venter her d. 10 Dec. Kongen af Sardinien, og troer de, at vor Republiks Jndlemmelse i hans Stater vil vorde erklæret, Neapel. Vor Moniteur erklærer for aldeles falsk to i Journal des Debats indrykkede Efterretninger, hvori det hedder: 1) at de neapolitanske Tropper ere rykkede ind i Urbino, og da de havde besat Pesarv, ladet give Fredsfyrsten en Æresvagt, og 2) at General Lecchis Division har villet forene sig med General Caracassas Division, for at begive sig til Grændserne af Kongeriget Jtalien, som er besat af østerrigske Tropper. Tvertimod forsikkres, at i Neapel ikke mindste krigerske Bevægelse finder Sted. Den neapolitanske Armee vil ikke forlade de af den besatte Grændser, med mindre Østerrige skulde forlange af Kongen den i Alliancetractaten bestemte Contingent i Tilfælde af en Krig i Jtalien. - Ogsaa klager den neapolitanske Moniteur over, at adskillige Neapolitanere i Sicilien, der vilde vende tilbage til deres Fædreneland og forlangte deres Afskeed, ere blevne kastede i afskyelige Fængsler. - Prindsessen af Wallis opholder sig endnu bestandig i Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Spanien. Kong Ferdinand skal have gjentaget sin Begjering hos Paven om at faae Fredsfyrsten udleveret; men Kongen hans Fader holder ikke op med at interessere sig for denne sin forrige Minister. Ferdinand vægrer sig derimod ved at give sine Forældre nogen Understøttelse indtil de have samtykket i hans Begjering, og den Kongelige Familie maa derfor leve af de Bidrag, det romerske Hof giver den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Portugal. Adskillige portugisiske Adelsmænd skulle have undertegnet en Adresse, der ikke har mindre til Hensigt end en Regjeringsforandring. Man troer, at Ophavsmændene og Udbrederne af denne Adresse snart ville vorde dragne til Ansvar. - De portugisiske Havne ere nu igjen aabnede for franske og andre Skibe. – Fra Spanien og Piemont udvandre saa mange til Frankrig, at hele Familier indqvarteres i Grændsedepartementerne. Ene Pau Departementet tæller 8000 saadanne Udvandrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Frankrig. Engelland skal have gjort det Forslag, at Sardinien skulde afstaaes til det, imod at faae Erstatning paa det faste Land, og at det derimod vilde afstaae hiin De, som Erstatning for Maltha, til Maltheserordenen. - Marineministeren har forbudet vore Skibe at gaae til den svenske Øe St. Barthelem, og St. Christoph, for ved Tvistighederne i Sydamerica ikke at give Anledning til ufordeelagtige Udtydninger. Derimod kunne de gaae til China og til den Deel af Nordamerica, som ikke indbefattes i den engelske Blocade. – J Havre ankom nylig et russisk Skib med Bomuld fra den sydlige Deel af Nordamerica, Congressen i Wien. Den politiske Horizont er her desværre ikke saa klar, som man nylig troede. Jmidlertid opgiver man ikke det Haab at Alting snart lykkelig vil være udviklet. Storhert. af Baden har d. 16 Nov. ladet overgive Fyrst Metternich en Note, hvori det hedder: at det maatte undre ham meget, at høre et Forbund, anføre imod sig, hvilket han hidtil, Tillid til Fyrsteord, ansaae som sine Rettigheders Palladium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
J Frankf. Forbundet, hvori Storhertugens Lande og Rettigheder garanteres, forbindes han til at finde sig i de Anordninger, der maatte agtes nødvendige til den tydske Uafhængigheds Haandhævelse. Men han kan ikke indsee, hvorledes tydske Fyrster deraf kunne udlede den Ret, at være de øvriges Lovgivere &c. Storhertugdømmets Rang, Forhold og Opoffrelser berettige det til andre Forventninger end Udsigten til at have afrystet fremmede Lænker, for maaskee at bære egne. Storhertugen, vil i intet Tilfælde give Slip paa, hvad Fyrsteære og Fyrstepligt byde. Han tør haabe at man ikke længer vil miskjende begge. Men det Hemmelig hedsslør, der omhyller de tydske Anliggender &c. maa opvække den Tanke, at man vil vove det forsøg, betydelig at indskrænke den høitidelig garanterede Souverainitet og Uafhængighed. Noten ender med de høitideligste Jndsigelser mod enhver saadan Jndskrænkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Paris, den 10de December. Den 4de d. har den Kongl. Schweizergardes Compagnie paa 100 Mand begyndt at gjøre Tjeneste paa Slottet. Dagen iforveien blev det af sin Capitain, Hertugen af Mortemart, forestillet Hs. Majestæt Kongen i Hofcapellets Gallerie. (Dets General Oberst er Monsieur, Greven af Artois). Hertugen lod adskillige af dem, der vare blevne saarede i den bekjendte Fægtning den 10 Aug. 1791, træde frem, og Kongen tiltalte dem med Godhed og Deeltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-31
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes End.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte Aargang. No. 1. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Januari 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Et Par Ord om Prologer og Epiloger, ved Beneficer.