Viborger Samler, 1824-01-26
Naar man undtager den forrige Kellerske nuværende Mattatske Handskefabrik i Randers, der leveter Handsker ligesaagode som Udlandet, har paa Klædefabrikerne og faa Oliemøller nær, vore Kjøbstæder ikke stort andet (mig vitterligt) at fremvise end Tobaks og Brændeviinsfabriker, disse Allemands Fornødenheder. Her i Viborg ere 3 gode Tobaksfabriker - endeel Blade avles og, paa paa Byens dertil velskikkede Jorder. Af store Brænderier ere og kun 3. De smaae betale sig ikke, da Consumtionen fortærer Fordelen. Men, da der ere mange Anlæg endnu tilbage, der i større og mindre Grad kunne, naar Flere det om enedes som Participantere, baade gavne det Almene og skaffe de Sidste Renter af deres Penge, saa anføres her, hvormange Flidsgrene der endnu burde og med Fordeel kunde benyttes: 1) Flere Olie møller. Frøet dertil vil man nok saae, naar man har vis og nær Afsætning. 2) Flere Sæbe, syderier. 3) Fabriket for hvid Sæbe. En stor Deel indføres nu fra Rusland o. a. St. 3) Lysestøberier. Ved fabrikmæssig Behandling blive Lysene bedre og ikke dyrere. Fremmede Lys undværes da let. Danmark sælger meget Tælle. 4) Tobaksavl. 5) og 6) mere udviklet Hør= og Hampavl. Mangfoldige Egne af Jylland avle heraf slet intet og den kan ligesaavel lykke her, som i det koldete Rusland. Tilmed fremmer denne Avi fortrinlig Huusfliden. 7) Kommen, denne Plante behøves især til Brændeviin og indføres fra Udlandet og er let at dyrke. 8) Humle, hvor det er Ly og Stager at faae for got Kjøb. 9) Børste af alle Slags, der i Kramboden betales dyrt, naar de ere udenlandske. Vore Spinebørster føres ud at Landet. 10) Strømpevæverier. Meget søgte ere de faa Indenlandske. 11) Bendelvæverier. J Mængde indføres disse fra Udlandet. 12) Væverstole for fine Forklædetøier og mørke Lommetørklæder. Paa Kristiansfeldt betale disse 2 Artikler sig got - Udenlandske Bomuldstøier træde nu i deres Sted 13) Legetop. Nyenbergerne have i Aarhundredet forsynet Europa med dette tilsyneladende Natteri, men vore egne Landsmænd kunde gjøre det ligesaaget. 14) Flere Papiirs møller. Uagtet Jylland har 3 Fabriker, ere de dog utilstrækkelige, især kræve Tobaksfabrikerne en stor Mængde Karduspapiir. 15) Fabriker for Staal- og Messing arbeider - Knive, Lysesoxe, Saxe, alleslags Stager, File, Sauger, Huggejern, Øxer, Spader, Høvle jern og mangfoldige andre Nødvendigheder, kjøbes. nu fra Udlandet 16 Farveplanterne: Vaid og Krap. Ved Kjøbenhavn er det Helmbladske Anlæg bekjendt. 17) Handskefabriker: De kolette og saalaldte Engelske Handsker give mange Syersker Fortjeneste. Skindene gaae ud af Landet og Handskemagere ere paa mange Steder ikke mere. 18, Liimfabriker. Da Affaldet af Skindene dertil, benyttes. 19) Træpibehoveder, Tobakspibet med Sølvbeslag ere nu nødvendige endog for Gaardskarlen; vore Træarter kunde derved forædles. 2 Teglværker: Det er en Underlighed, at disse hyppig fra Fortiden ere nedlagte - vi kjøbe fremmede maadelige Tagsteen, betale der Fragt, mange knækkes og vore egne fra de faa Ovne som levere dem, ere meget bedre. Muursteen ere endnu lungere at føre omkring - og, ved Skovenes Aftagelse vil dog Grundmuur engang blive nødvendig - Leer, Sand og Tørvemoser mangle vi ikke 21) Biavl og Miødlavning Voxet er afsætligt; Men Blavlen er i meget Aftagende paa mange Steder. 22) Ølbryggerier: Fremmed Øl bør aldrig indføres. Kjøbenhavn og de faa i Provindserne anlagte Brygge rier levere sundere og ligesaagodt Øl. J vore Kjøbstæder har man ondt ved at faae godt Øl, da enkelte Huusholdninger ikke kan giøre Malt og mange Piger ikke forstaae at tillave Øllet godt. Ofte har Vandet endeel Skyld. 23) Eddike: Den Altonaer og Lybske Cider c: Most-Eddike kan vi godt lave ligesaa god. Øl Eddike bruges meget og er nødvendig i Huusholdningen, men brygges alt for lidet, især paa Landet. 24) Likører. Saalænge indtil Jngen drikker mere Spiritus, bør disse, som almindeligst indføres fra Altona, Hamborg og Lybek, kunde fabrikeres i Landet selv. Den nøisomme Franskmand drikker dog sin Likør. 25) Frugttræers Opelskning Kuns de østre Egne af Jylland have Frugter i Bondehaverne. Fyenboen derimod Mængde. Mosten er sund og behagelig. Eddike kan deraf laves. Tørrede kunde Frugterne afgive behageligt Næringsmiddel - og, i Kjøbstædernes Haver især kunde de vistnok trives, endog i de vestre Landets Egne. 26) Stivelsefabriker. Et Land som avler Hvede, bør forælde denne. Stivelse af Kartofler er dog ikke nær som denne i Godhed. 27) Viin af Soelbær, Ribs, Stikkelsbær og Slaaen, er en særdeles sund og behagelig Drik og til Madlavning nyttig - Vinen af de 3 første Slags erstatter Citronsaften til Punsch. Disse Planters Udvidelse blev da en Betingelse Det ere de nordiske Viindruer. 28) Store Oste efter Sveit ser Maade eller anden Slags f. Ex Oste af Faaremelk, Fløde, gammel norsk Ost, burde fra Meierierne og Præstegaarde kunde leveres og ville søges fremfor de nu brugelige hollandske Oste. Thy bo Osten er nu Danmark fortrinligste Ost endog i langtbortliggende Lande. Meget dertil gjør Størrelsen. Den skarpe Smag faaer denne af Græsarterne 29) Smørrets Saltning med Lyneborger Salt, hvorved det beholder sin eiendommelige Sødhed. 30) Pileplantninger: De gro villig betale sig i 4de Aar og siden bedre; levere Baandstager, Kurvepiil og slete Ting, der nu komme fra Holland. Fletningen er let lært og kan forrettes af Børn. 31) Kleverfrøavl, Mig bekjendt sælges kun fyensk, og Frøe fra Als og Ærøe i Jylland af indenrigsk Sort. I Jylland avles nogle Steder kun til Fornødenhed - Det fremmede lykkes meget fielden, man paastaaer, fordi det er konstig tørret, men det danske kommer godt op. Da Frøe, er dyrt, er det værd at opelske. 32) Vikker Denne vigtige Sæd er endnu ikke udbredt nok. Mar indfører Vikker fra England selv til Danmark. Da de ere tunge koste de meget og kunne godt avles her 33) Linnedfabriker Lærreder og Dreile, af Hampog Hør, hvoraf endnu altformeget indføres. Egentlige Lærredsfabriker har Jylland og Fyen vel ikke. Den Kiøngske ved Vordingborg er fortrinlig. 34) Pottemagerarbeide som det hollandske. Ved Oxholm, om jeg ikke feiller, anlagdes for nogle Aar siden en saadan, der leverede meget gode Suurbrøndskrukker som almindelig søges - Ønskeligt om Mandens Fabrik udvidedes eller flere anlagdes. J Nørrejylland ere mange Stæder, fortræffelige Leerarter. 35) Gulvtøier af Gede haar og Gedeskinds Forædling til Kat duan, fortjener vistnok stor Opmærksomhed - Thi Jylland har umaadelige nu ubenyttede Heder, hvorpaa de kunne holdes og deres Kjød og Tælle overgaae Faarenes i Godhed. Disse Dyr give desuden meget nærende Melk - og, hvad kunde ikke Skindene, som Karduan beredte gavne: Her er nu endeel for Kjøbstæder og Landmand at tjene Penge ved. Skulle Nogen synes det uvigtigt, vil jeg bede erindret den i Parises Forstad ubekjendt Mand der handlede med Svovlstikker, som han forsendte til Udlandet og derved blev en tig Mand. A. F. Just.