JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-09-22
høverdagen den 30te September førstkommende, om Eftermiddagen T. Kl. imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbudet til absolut Bortsælgelse, om antageligt Bud skeer, Huset No. 409 i Sølvgaden beliggende, som ifølge Vurderingsforretning at 29de August er saaledes beskaffen: Et Forhuus til Gaden, Grundmuur til alle Sider, 4 Etager høit med 2 Vaaningskieldere under, 9 Fag bredt med Vinkeltag og Tagvinduer. Et dito Baghuus paa 9 Fag, 4 Etager høit, Grundmuur overalt med Halvtag og Tagvinduer. Saavel For: som Baghuus ere indrettede til Vaaning for smaae Familer; Værelserne ere med hvide Vægge, og tildeels gibsede, Lofter; i samme befindes i alt 2 Vindovne med Tromler og Rør og 24 Bilæggerovne. Gaardsrummet er broelagt og i samme er L. cumsbygning af Muur- og Bindingsværk i 3 Afdelinger med muret Kasse. Paa den anden Side er en med Naboen fælles indmuret Brønd med Opstander og Jern Pomperedskab. Bygningerne ere i Sladens Brandkasse forsikkrede for den Summa 12000 Rdlr. Maalebrevet er, tilligemed Vurderingsforretningen og Auctions=Conditionerne, til Eftersyn hos Curator Bonsrum udi afgangne Vice-Brandmajor Petermanne og Frues Stervboe, Prøve=Procurator Payngt, boende paa Hiørne af Frederiksberg, og Mikkelbryggersgaden Nr. 13. Arvefæste Gaarden Liseshøi, beliggende i Schamstrup Sogn og Holbek; Amt, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fder1/3 Alv., og har et Areal af 65 Tdr. 3 Skpr. Land geometrisk Maal. lader Eieren ved en eneste Auction, om antagelig Bud skeer, bortsælge Mandagen den 2den October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Slet, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; med Gaarden, som bestaaer af et grundmuret Stuehuus og Udhuus=Læng derne af Muur- og Bindingsværk, følger den indavlede Sæd, Høe, Besætning, Avlsredskaber og Jndventarium med re; hvilket herved til Lysthavernes Efterretning bekiendtgiøres. entekammeret giør herved bekiendt, at af de ved det Konge T lige norske Blaaefarveværk tilvirkede Farver, eller saakaldte Olieblaat, bliver Onsdagen den 4de October förstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction paa Börten her i Staden af efterfølgende Marker end videre bor solgt :H. H. H. F. F. F. C. B., circa 58 Cent. F. F. F. F. C. B. . . - 79 -F. F. F. F. C. F. . .F. F. C. B. . . .F. F. F.E. . . .F. F. C. . . . .F. F.E. . . . .F.E.M.E. . O. E. S. . . O. H. Blaaesand. efter de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Torsdagen den 19de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 3. Slet, bliver paa Raunstrup Gaard holdt offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Sengeklæder, Borde, Stole, Dragkister, Speile, Kakkelovne, Sofaer, et Taffeluhr, Vogne og Seletøi, samt noget Qvæg m. m., Frue Kammerherreinde Retz Tot paa Raunstrup tilhørende. Trykte Fortegnelser over samme kan 8 Dag forinden Auctionen faaes paa bemeldte Raunstrup, hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Licitation. Tirsdagen den 3die October 1809, om Formiddagen Kl. 10, bli. ver udi Magistratens Forsamlingsstue paa Postgaarden holdt Licitation over den nye Omlægning af Sølvgaden i Aarst 1810, efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Raadstuens 2det Secretariats=Contoir i bemeldte Postgaard. Den angaaende Staden Kiøbenhavns Broelægning allernaadigst anordnede Commission, den 18de September 1809. Den eller de her, eller i Provindserne som kunde og ville paatage sig snarest mueligst at levere i større eller mindre Partier godt, sundt og forsvarlige renset Byg af indeværende Aars Afgrøde til Bryghuset ved Langebroe i Kiøbenhavn, vilde behage derom at melde sig paa Contoiret sammested, for med Administrationen at contrayere om Prisen. Bryghuset ved Langebroe, den 18de September 1819. Tvende lysebrune Heste ere bortkomne fra Nyegaards Mark, beligÆ gende 1 Miil herfra Staden paa Roeskilde Landevei, paa dem begge var paa venstre Baglaar klippet Mærke Ap, og paa venstre Forbeen paa Hornet brændt Mærke Ap; de som om disse Heste kan give nogen Oplysning, vilde behage at melde sig paa bemeldte Gaard, eller i lille Strandstrædet No. 68.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Paris, den 12te September. Moniteuren for i Dag indeholder følgende Keiserlige Decret; J Vor Keiserl. Leir ved Schønbrunn, den 3die September 1809. Napoleon o. s. v. Vi have besluttet og beslutte som følger: Art. 1. Vores Fætter, Marskal Serrurier, Senator, er udnævnt til General=Kommandant over Nationalgaden i Vores gode Stad Paris. Art. 2. Vores indenlandske Minister og Krigsministeren ere overdragne Udførelsen af nærværende Decret. Undertegnet :
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Napoleon. Efter Keiserens Befaling. Minister Statssecretair. Maret.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Man forsikkrer, at Hr. Philippe de Segur, en Søn af Hs. Excellence Ober=Ceremonieministeren, er udnævnt til Kommandeur over samme Gardes lette Rytterie. Man seer allerede mange Nationalgardister i deres ny Uniform. Fra Schelde har man intet nærmere nyt, men det bekræftes, at Engellænderne drage bort og ikke smigre sig med det Haab, at beholde Viessingen. En af vore Tidender siger, at dengang der i de engelske Overofficerers Krigs=Conseil blev raadslaaet, om man skulde foretage et almindeligt Angreb imod Antverpen eller ikke, var Lord Chatham den eneste, som satte sig imod dette Foretagende. Aarsag dertil angav han at være, fordi de franske Tropper vare for talrige og mægtige og fordi de bleve kommanderede af en saa erfaren Feldtherre som Prindsen af Pontecorvo.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Fyrsten af Kurakin har ladet giøre alle Forberedelser til en stor Fest, som han vil give.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Paris, den 13de Septbr. Vore Blade for i Dag indeholde følgende: Alle Korps af den østerrigske Armee ere fra Hovedqvarteret i Comorn befalede, at campere. Keiseren af Østerrig har, som man siger, foresat sig, at lade dem passere Revne.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
De Engellænder, som vovede at lade sig see paa Kysterne af Calabrien og Appulien, ere med Mod tilbagedrevne og jagede til deres Skibe.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Vore Blade melde endnu fra London, at der har været en Opstand ombord paa Linieskibet York ved Øen Walcheren. Mandskabet beløb sig til 700 og først efter en morderlig Fægtning sikkrede man igien Skibet, hvoraf de næsten vare Herrer.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Paris, den 16de Septbr. J Forgaars var Senatet forsamlet i Anledning af dets indvortes Bestyrelse.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Fra Bajonne skrives følgende af 9de Septbr. Her er kommen en Bataillon Polakker igiennem, samt et Tog af militaire Egospager og adskillige Depot-Detaschementer, som begive sig til Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Efter de sidste Breve fra Madrid har den franske Armee for nærværende Tid følgende Stilling for at dække Hovedstaden. Det første Korps (Marskal Victor, er ved Toleds; det andet (Marskal Soult) ved Placentia; det fierde General Sebastiani) ved Aranjue; og det femte (Marskal Ney) ved Salamanca. Man taler om en nye Fordeel, som General Suchet skal have tilfægtet sig over de Tropper, som General Blake kommanderer, hvilke rykkede frem for at gjøre Gerona Bistand; da General Suchet var underrettet om denne Bevægelse, opsøgte han Fienden og tvang ham til at forlade sin skiønne Position ved St. Domingo de Legna. Vore Tropper trængte derpaa ind i Roncals=Dal og har forjaget Røverne derfra, som gjorde al Samfærsel besværlig, eller afbrød den.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Hs. Majestæt Keiser Napoleon har i en Skrivelse til Krigsministeren befalet, at en Undersøgelses=Commission, bestaaende af Senatorerne Aboville og Rampon, samt Viceadmiral Thevenard og GrevSongis skal anstilles over Vliessingens Gouverneur (Monnet), som ikke havde opfyldt Keiserens Ordre, at giennemskiære Digerne og sætte Øen Walcheren under Vand. Fæstningen var tillige overgivet for hastig, da Volden endnu var ubeskadiget, ingen Storm var skeet 50 ToFæstnindette sandt, blev Gonverneuren strafskyldig og man maatte vide, om Forræderie eller Feighed var Skyld i hans Forhold.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
London, den 9de September. (Over Frankerig.) Efter den fra Overgeneral Lord Charam givne Jndberetning, dat. Hovedqvarteret Bat den 30te August, kan Toget til Zecland betragtes som gandske mislykket. Fiendens daglig tiltagende Vagt, som han anslaaer til 35000 Mand, hvorimod hans egne, blot regnes for23000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Kavallerie, ere de Aarsager, som har bevæget ham til at trække sig tilbage, for ikke at sætte den brittiske Krigshæder paa Spil. Hertil kom endnu de Syges. Antal, som i denne usunde Aarstid var voxet til henved 3000 Mand. Alle Armeens Generallieutenanter, som han raadslog med, vare enige med ham i at standse Operationerne og han vilde nu blot oppebie Hs. Majestæts nærmere Befalinger.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Admiral Strachan synes ikke fornøiet med Lord Chatams Fremgangsmaade og har indsendt følgende Depesche, dat. ombord paa Linieskibet St. Domingo uden for Batz den 27de August. Jeg kan meddele Deres Herligheder den Efterretning, at jeg, efterat have forenet alle de forskjellige fladbundede Fartøier og fra Marinens Side føiet alle Anstalter, for at landsætte Armeen paa et forhen recogniseret Terrain, omsider blev kied af, ikke at høre tale omde Hensigter, Lord Charam kunde have, i Følge heraf meddeelte jeg Hs. Herlighed derte den 24de. Dagen derpaa bemærkede jeg, at han endnu ikke havde fattet nogen Beslutning, under den Forevending, at Fiendens Magt tiltog og der herskede Sygdomme i Armeen; ogsaa erfarede jeg, at han havde ladet Generalerne kalde, for at raadslaae med dem. Den 26de om Morgenen tidlig skrev jeg til Hs. Herlighed og begav mig med Contre Admiral Keats i Land, til Armeens Generallieutenanters Forsamlingsted. Jeg fandt, at de alle vare af den bestemte Mening, at det var umueligt, at foretage noget, som havde mindste Skin af Held, mod Antwerpen. "Det var for seent paa Aaret, Fiendens Magt forstærkedes, vores formindskedes ved de mange Sygdomme, Lillos og Lieskenshocks Jndtagelse vilde ikke sikkre Expeditionens Udfald, naar Antierpen ikke var tagen; Landet i Nabolavet af denne Fæstning var sat under Vand." Saadanne Bevæggrunde gjorde man gieldende, og disse Officierers Mening gik ligefrem ud paa, Armeen maatte ikke angribe de forskjellige Puncter. Jeg havde allerede paa den meest uindskrænkede Maade tilbudet ethvert Slags Understøttelse fra Marinens Side, for at tvinge Fæstningen til Overgivelse og staae Armeen bi i enhver Operation. Da jeg nu saae, at Gienstanden for Generalernes Raadførsler var aldeles militairisk, begav jeg mig bort igien med Sir Keats."J Anledning af dette Tog siger Morning Cronicle: "Den største Expedition, som nogensinde er udløbet fra engelske Havne og bestod af 700 Seilere, hvoriblandt 100 større og mindre Krigskibe med 100000 stridsbygtige Mennesker om Bord, er i Begreb med at komme tilbage til Engelland, uden endog blot at have forsøgt paa, at udføre den første Gienstand for deres Foretagende. 17000 Mand og 10 Fregatter behøvede 14 Dage for at erobre Øen Walcheren. Ved Armeen befinder sig i det mindste 23000 Mand, som intet Skud har gjort. Kavallerier havde ingen Leilighed til at agere ; en Deel er ikke engang bleven udskibet. Erobringen er ikke en 20de Deel værd af det, som Expeditionen har kostet, om det ogsaa var muligt at beholde den, hvilket dog ikke er Tilfældet. Vi have nedværdiget os i vore egne og hele Europas Øine. Hvad har Lord Chatham gjort fra den 15de til den 29de August? Vores hele Armee er høist opbragt imod Generalen over Land=Armeen.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Af Lord Chathams Beretninger bliver det endog klart, at Ministrene strax fra Begyndelsen gik frem med den største Uvished. Det synes som de have forestillet sig, at Antwerpen var en ganske aaben Stad, men ved Lord Chatham erfarede de, at denne Stad befinder sig i den bedste Forsvarstand.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Man paastaaer, at endeel af vores Armee vender ikke tilbage til Engelland og har en anden Bestemmelse; men vi zittre ved den Tanke, at vores Ministerium vil giøre denne Ulykke god igien ved et fortvivlet Vovestykke.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
J Morges ankom Lieutenant Stewart af Lord Castlereags Expedition med Depescher fra :et Lord We ton, d. Trurillo den 21de Julii. Hs. Herlighed var marscheret med sin hele Mage fra Deleyrosa i Trurillo og vilde fortsætte Marschen til ElvasMarskal Soult havde holdt en Trefning med Ser Robert Wilson, og sammes portugisiske Corps, hvilken Trefning havde varet i 9 Timer; efter samme havde Sir Robert seet sig nødt til at trække sig til bage igiennem Biergene. Cu sta var af at fra sin Kommando, Et fiendtigt Kavallerie=Corps var ved Arzodispo gaaet over Tajus- og havde erobret Kinonerne fra Cuestas Arriergarde. Marskal Soul var brudt op til Placencia og Marskal Ney til Salamanca. Marskal lerne Mortier, Victor og Sebastian vare i Estremadura og la Mancha. Depescherne kunne ikke noksom skildre den Mangel og Trang som vore Tropper have udstaaet; der var ikke et Pund Kiøb at faae og de almindeligste Fornødenheder til Livets Ophold kunde de kun forskaffsig med den største Besværlighed og i utilstrækkelig Mængde. Fouragemanglede aldeles og der var ingen Sandsynlighed til at faae den.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Uagtet sin Forfatning havde Lord Wellington holdt sig indtil det sidste Øieblik han havde Haab om at faae noget Forraad og da først trukket sig tilbage og taget en Stilling ved de portugisiske Grændser. Da Briggen, paa hvilken Lieutenant Stewart gjorde Overfarten til Plymouth paa 11 Dage, forlod Tajus, havde man gjort virksomme Foranstaltninger til at proviantere vores Armee. Lieutenant Stewart var udjutant hos General Mackenzie, og stod ved hans Side, de han faldt i Slaget ved Talavera.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
J en Beretning af 16de Julii fra Gouverneuren i Gerona, Mariano Alvarez, til Central-Juntaen, hedder det blandt andet : "Beleiringen har nu varet 70 Dage og for 48 Dage siden ere Løbegravenaabnede. Bombarbementet har uafbrudt vedvaret i 33 Dage og Kastellet Montjoul, som behersker hele Gerona, ligger i ringe Frastand og udgiør dens Hovedforsvar, har for 13 Dage siden erholdt en Bresche, igiennem hvilken 50 Mand kunde gaae ved Siden af hinanden. Fienden har i den Tid indkastet 10000 Bomber og Granater, hvorved Husene ere forvandlede til Ruiner. Garnisonen bestaaer nu neppe af 2500 Mand. J denne kritiske Stilling har jeg flere Gange anmodet General Coupigny om at forstærke mig med 2000 Mand, omendskjøndt dette neppe er det halve Antal, som er nødvendigt, for at complettere Garnisonen; men hidindtider det ikke skeet; da nu min Forfatning er bleven vanskeligere, saa er ogsaa mine Begieringer til ham blevne meere paatrængende.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Den brittiske Søemagt bestaaer for nærværende Tid i alt af 105 Krigsfartøier, hvoriblandt 265 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
J Følge Efterretninger fra Ostindien har et brittisk Korps under Oberstlieutenant Doveton den 28de Decbr. f. A. slaaet og adspredt et indisk Korps under Row Holkar og Ali Khan, som længe har forstyrret Roligheden i Deran.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
London, den 10de Septbr. Privatbreve fra Cadix af 26de August melde, at den provisoriske Regiering i Spanien skal forandres. Central-Juntaen skal ophæves. Kun 5 eller 6 Medlemmer af samme vedblive. Erkebiskoppen af Toledo skal erklæres som Rigets Regent Disse Forandringer skulle have fundet Sted efter Lord Wellesnys Ansøgning og de ere tillige Folkets Ønske, som indseer, hvor ødvendig en kraftfuld Regiering er for Spanien. 30 Transportskibe, som havde 3 Regimenter og 3000 Syge ombord, ere i Gaar ankomne til Harwich.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Wien, den 9de September. Spørgsmaalet angaaende Krig og Fred er endnu stedse uafgjort, men desto værre bliver den politiske Horizont igien mørkere og vore hidtil nærede Fredsforhaabninger synke. Dette bemærker man ogsaa paa vor Cours, der i Dag noteres paa Augsburg til 311 a 314. Den Formodning, at Keiser Napoleons den 31te August om Morgenen Kl. 2 foretagne Reise til Raab havde en Sammenkomstil Øiemed med den østerrigske Keiser, var ugrundet. Hs. Majestæt indtraf tidlig i Presburg, beskieftigede sig der henved tre Timer med at besee Byen og Egnen ved March, og tog derpaa Frokost i Kittsei Ungersk Altenburg gjorde de med Fredsundergandlingerne beskjettegede Herrer Befuldmægtigede deres Opvartning hos Hs. Majestæt, som Kl. 1 om Eftermiddagen ankom til Raab, hvor Allerhøistsamme holdt Revne over Tropperne, og Egnen og de anlagte Fæstningsværker i Øiesyn, og blev til Hest til om Aftenen henimod Kl. 7. Den følgende Morgen reiste Hs. Majestæt igien her tilbage, mynstrede Halmburg de derhen forlagte Tropper, og ankom Kl. 3 til Schønbruun.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Den 16de August har Keiser Franz ladet følgende Armee Befaling, bekiendtgiøre i Comorn: Mine elskede Undersaattere og selv Min Fiender vide, at Jeg i nærværende Krig, hverken af Erobringsyge eller lidenskabelige Følelser blev bevæget til at gribe til Vaaben. Selvstændighed og Uafhængighed, en Fred, som lod sig forene med Kronens Ære, og i hvilken Mit Folk fandt Sikkerhed og Roe, var hidtil det høie og eeneste Maal for mine Bestræbelser. Vaabnenes ustadig Lykke svarede ikke til Mine Forventninger; Fienden trængte til de Inderste af mine Stater og oversvømmede dem med alle en uforsonlig Krigs og en grændseløs Forbittrelses Ødelæggelser; men han lærte derved at kiende og agte Mine Undersaatteres Almeenaand, og Mine Armeers Tapperhed. Denne af ham blodig kiøbte Erfaring og Mi stedse lige Omsorg for Mine Stater tilveiebragte nærværende Nærmelse til fredelige Underhandlinger. Mine Befuldmægtigede er traadte sammen med den franske Keisers. Mit Ønske er en ærefuld Fred, en Fred, hvis Bestemmelser indeholde Mueligheden og Udsigten til dens Varighed. Min Krigshærs Topperhed, dens urokkelige Mod, dens varme Fædrenelands Kierlighed, dens lydelige Ønske, ikke at nedlægge Vaaben, førend efter Erholdelsen af en ærefuld Fred, kunne aldrig tillade Mig, efter saa store og ædle Opoffrelser, efter saameget for Fædrenelandet udøst Blod, at indgaae Betingelser, som van ærede Os og truede at komme Monarkiets Grundvold til at vakle Den høie Aand. som besiæler Armeen, er Mig og den Borgen for, at skulle Fienden desuagtet miskiende Os, ville vi sikkert engang erholde Løn for vor Standhaftighed.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Bayonne, den 3die September. General en Chef Gouvion St. Cyr, som havde erfaret, at Fienden havde samlet et Antal smaae Skibe i forskjellige Havne og Ankerpladse ved Kysterne, for at bevirke de Beleiredes Undvigelse fra Gerona eller tilføre dem Undsætning, beordrede, for at forekomme dette, GeneralPino at borttage disse Fartøier. General Pino lod den 24de August til den Ende, ved en stærk Recognoscering med det første lette Jnsanterie Regiment og det fierde Linie Regiment, true Josa. Denne Operation havde det bedste Udfald.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Natten imellem den 24de og 25de blev en hemmelig Expedition, ledet af General Pino og understøttet af Marine=Comma deuren, foretaget imod de Havne og Ankerpladse, som ere beliggende Østen for Palamos; det andet lette og det tredie Linie Regiment ankom til BagurKl. 2 før Solens Opgang og alt hvad der befandt sig nær ved Kysten blev strax taget i Besiddelse. Copitain Ceroni sprang med nogle Tappre i Chalupperne og entrede et engelst Skib; Besætningen forsvarede sig, men Capitainen og hans Tappre bemægtigede sig det. De fleste af de tagne Barkasser vare ladede med engelske Colonial=Varer; ligeledes fandt man iblandt andet Breve til Geronas Militair=Anthoritet. Dette Bytte blev endnu samme Dag ført til Palamos. Paa General Pinos Beretning har den høistkommanderende General udnævnt Commissarier, for at forfatte Inventarie Lister over Skibene og Godset.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Venedig, den 3die September. Den her liggende russiske Flottille bliver nu aftatlet. Dens Besætning skal fordeles paa de i Havnen Triist værende Krigskibe. En stor Deel Familier udvandre fra Triest og nedsætte sig her. Dronning Caroline skal være meget sig i Palerme.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Petersburg, den 6te September. General Grev Schuwalow, som kommanderede det russiske Armeekorps i Sverrig, har formedelst Sygdomstilfælde maattet afgive Kommanden og er ankommen hertil. Overkommanden over hiint Corps fører nu General=Lieutenant Grev Kammenskoy. Sammes Fader Feldtma skal Kammenskoy er paa en snigmorderisk Maade bleven ombragt paa sit Gods af en af hans Livegne.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Generalfeldtmarskal Proforowskyer død den 9de August i Leiren paa hien Side Donau, i hvilken Anledning hele Armeen til Beviis paa dens Erkiendtlighed mod denne af Fædrenelandet fortiente Mand anlægger Sorg paa 3 Dage. Fyrst Bagrathion følger ham i Kommandoen.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Hoftidenden indeholder en Beretning om den moldanske Armees Krigsforetagender. Den 27de Julii gik den over Donau. Den 31de drog General=Lieutenant Safs imod Jsaktschy, hvilken Fæstning blev indtagen. Den 2den August blev Tultscha tagen i Besiddelse af ham, saavelsom Fæstningen Babad af General=Lieut. Platow.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Hovedqvarteret blev den 5te August forlagt til den høire Donau Bred.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Den Kongelige danske Gesandt Kammerherre von Blome afreiste i Dag herfra til Frede underhandlingsstedet Frederichsham.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Salzburg, den 7de September. Da Feltmarskal=Lieutenant, Marquis Chasteller ifølge Bestemmelserne i den ved Znaym den 12te Julii sluttede Vaabenstilstand, forlod Tyrol med sit Troppecorps, vidste han, at overtale Jnsurgent Hovedmændene til at tillade sig at medtage de 1500 krigsfangne Franskmænd, Bayrer og Wurtembergere, som han indbildte dem, at ville udverle imod de fangne Tyroler. Men neppe havde han naget Karnthen førend han frigav dem med den Erklæring, at de nu kunde gaae, hvorhe de vilde, og at det var ham en Fornøielse, at have befriet dem fra den tyrelske Mord= og Røver=Hule.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Antverpen, den 9de September. Engellænderne blive ved at indskibe sig. Alle Flygtninge, som komme fra Viiessingen, sige, at Fienden har kun lidet Haab om at kunne forsvare denne Plads. Vi leve nu her i den fuldkomneste Rolighed; vi have neppe Erindringen om de Uroeligheder, som for nogle Dage siden fandt Sted.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Hs. Excellence Senator General Colland Gouverneur i Staden, har i Dag forlangt af Mairen at maatte blive anviist offentlige Bygninger, for der at indqvartere Tropperne. Jndtil dette Øieblik have de været indqvarterede hos Jndvaanerne, som ved denne Leilighed have viist en Jver og Hengivenhed, som man ikke nek kan berømme. De engelske Officerer giøre General Chatham mange Bebreidelser. Prindsen af Ponte-Corvo lod den 7de Oberst Maury gjennem streife Syd=Beweland med et Detaschement polske Landsedragere, og recognoscere de Puncter, paa hvilke Batterier bedst kunde anlægges.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Her gaaer et Rygte, at i Danerne paa den engelske Kyst atter samt les en Udrustning, som efter Sigende skal være bestemt til det nordlig Tydskland i Tilfælde af, at Krigen imellem Østerrig og Frankerig igien skulde udbryde.
Berlingske Tidende, 1809-09-25
Strasburg, den 11te Septbr. Et Kavallerie Corps, som var opbrudt herfra til Nederlandene, er for nogle Dage siden kommen her tilbage og er gaaet over Rhinen Flere Batailloner Infanterie, som vare paa Marschen til Antwerpen, have faaet Contraordre og ere komne tilbage hertil. Den Mængde Vorarlbernske Gidsler, som paa nogle Dage er ankommen hertil, har været hensat i det herværende Citadel og blev meget godt behandlet der. De ere i Morges tidlig førte herfra paa Vogne under Militair=Eskorte. For det første skal deres Bestemmelse være Metz.