JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-09-29
andagen den 9de October, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Corsør Raadstue ved 3die Auction, om antageligt Bud skeer bortsolgt : En Halvpart i Slupskibet Carolina, drægtig 14 Commercelæster: tilhørende Dannebrogsmand Kiøbmand A. D. Egholms Opbudsboe. Sluppen er beliggende ved Corsøer Skibsbroe, hvor den med staaende og løbende Redskaber forevises. Den anden Halvpart kan ogsaa erholdes tilkiøbs for eller efter Auctionen, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Corsøer, den 20de September 1819. Bernth. indagen den 9de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Frederichssund efter Kiøbmand Ole Smiths Forlangende for norske Regning bortsolgt et Partie norske Bræder, Planker og Tømmer, nemlig : Circa 700 Stkr. Bord af forskjellige Dimentioner. 600 Stkr. 2 og 3tommer Planker. 40 Tylter Tømmer af diverse Dimentioner. Alt paa nærmere paa Auctionsstædet bekjendtgiørende Conditioner. Varerne ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Auctionstædet. Frederichssund, den 25de September 1818. v. Hadeln, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1815-09-29
Tirsdagen den 10de October, Kl. 11, bliver i Huset Nr. 70. I ved Nyebörs, ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Skindvarer, bestaaende af: Ræveskind, Sælskind, Biörneskine, og Hareskind samt ureen Edderdun m.v., hvoraf Qvantiteten og Sortementerne skal nærmere blive bekiendtgjort, og kan Varene forinden besees i den Kongl. Grönlandske Handels Pakhuse, som forevises af Forvalter Balling.
Berlingske Tidende, 1815-09-29
Jnsdagen den 11te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i Kammerherreinde Reiserlings og hendes forhen afdøde Mand Kammerherre Keiserlings Stervboe, ved offentlig Auction, som afholdes i Stervborts forhen tilhørende Gaard No. 224, beliggende paa denne Byes Kiøbmagergade, bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Schatoller, Stole, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder og Linned, Kobder, Tin, Messing og Jernfang, samt noget Sølv m. v., hvilket til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Trytte Fortegnelser over den Bortsælgende kan nogle Dage forinden Auctionen erholdes udleveret paa mit Contoir. Restved, den 23de September 1818. M. C. Schønheyder. nsdagen den 11te October og følgende Dage, bliver i den Kongelige Percellainfabrikkes Gaard, Nr. 5 paa store Kiøbmagergade holdet Auctioover endeel Kjøbenhavns Porcellain, blaat og hvidt : Caffe=, Thee Bordtøi samt brogede Figurer og Grubber med Adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser kan erholdes nogle Dage for Auctionen paa FabrikkernContoir imod 4 Rbs. Stykket til Fabrikkens Enkekasse. Fredagen den 13de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver O i Giestgiver Paghs Stervboe forhen tilhørende Gaard No. 147, beliggende paa denne Byes Torv, bortsolgt ved offentlig Auction endeel Meu ler og Effecter, bestaaende af Sophaer, Borde, Stole, Schatoller, Dra kister, Sengestæder, Engeklæder og Linned, Sølv, Kobber, Tin, Messing, og Jerntøi, Heste, Køer, Vogne og Plouge m. m., hvilket til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Trykte Fortegnelser over det Bortsælgende kan nogle Dage forinden Autionen erholdes udleveret paa mit Contoir. Restved, den 23de September 1819. M. S. Schiønheyder.
Berlingske Tidende, 1815-09-29
gaarden No. 76 paa Vestergade i Aarhuus (i den senere Tid bekiendt som ( Giestgiverster) agter Eieren, ved en eneste Auction, som holdes ha Stedet, Tirsdagen den 24de October næstkommende, Formiddag Kl. 10 saafremt antagelig Bud skeer, absolut at lade bortsælge, efter de sammesteds bekiendtgiørende Conditioner. Bemeldte Gaard ligger paa et platsant og for Næringsbrug beqvemt Sted i Byen, den er solid bygt og i god Stan vedligeholdt, har betydelige Udhuse, et stort Gaardsrum og en smuk Harder grændser til den forbiløvende Aar. Formedelst dens Størrelse og Jndretning vil den ei alene være tienlig til Bopæl for en herskabelig Familie men den er især skikket til Giengiverie, hvortil den for faae Aar, siden er daværende Eier Giestgiver Ahrenzen er bleven indrettet og siden har været benyttet. Aarhuus, den 21de September 1815. P. Juncker.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 18de September. De spanske Tropper have vel trukket sig ud af vort Gebet; men de 2 erholde bestandig Forstærkning af Mandskab, Artillerie og Munition.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Hoffet i Madrid indseer, at Ludvig den 18de under Tingenes nærværende Stilling i Frankrig kunde være udsat for Fare, hvorfor det Kongel. spanske Hof er beredt til at vise ham al muelig Bistand. Den 19de September. Armeebefaling, givet at Hs. Majestæt Keiseren af Rusland. Leiren ved Vertus, den 30te August (11te Septbr.) 1815. Forræderi og listige Anslag af den almindelige Roligheds Fiende have igjen ført Eder, tappre Krigere, ud paa de Marker, hvor J for et Aar siden beseirede Fienderne, og ved at forfølge dem baned, Eder Vei til Paris. Lovet være den Allerhøieste, Eders hele Verden, bekiendte Tapperhed behøvede denne Gang ikke igjen at fornyes; thi de af de allierede Magter i Forening tagne Forholdsregler satte Napoleon Bonapartes Fornovenhed Grændser, og bragte ham selv i vor Hænder førend Eders Hielp blev nødvendig paa Valpladsen. Desuagtet viste J ved Eders raske Overgang fra Oniepers og Dwinat til Seinens Bredder, at Europas Rolighed ikke var Rusland fremmed, og at J. trods den vide Afstand, paa Fædrelandets og Eder Keisers Vink stedse ere rede til at kiæmpe for Pligt og Ret. Jdet Jeg nu hiemsender Eder til det kiære Fædreland, er det mig behageligt at bevidne Eder, Mine Vaabenbrødre, Min Tak for den Tienesteiver og gode Tilstand, som jeg forefandt ved at beskue Eders Rækker paa Champagnes Marker. Denne Revne, hvor for de allierede Monarkers og deres Feltherrers Øine enhver Vaabenart kappedes med den anden med Hensyn til den gode Holding, Præcisionen i Bevægelserne og Uniformernes samt Ammunitionens gode Tilstand, vil stedse geraade Eder til Ære. Ogsaa takker Jeg Eder for Eders gode Jagttagelse af stræng Mandstugt og for Eders gode Opførsel i fremmede Lande, hvilken selv Jndvaanerne maae beromme. Armeens Overstbefalende, Generalfeltmarschal Grev Barclay de Tolly, bevidner Jeg Min særdeles Tilfredshed med de af ham anførte Troppers Tilstand, ligesom og Corpscommandeurerne, Generalerne Doctorow, Baron von der Osten, Sacken, Rajewsky, Baron Winzingerode, endvidere Generallieutenant og Chef for Armeens Generalstab, Baron Dibitsch, Generallieutenant og Chef for Artilleriet, Inschwyl, Corpscommandeurerne Generallieutenanterne Sabanejeff, Jermolow og General von der Pahlen 1; ligeledes Divisions-, Brigade og de ved Divisionscommandeurerne staaende Generaler samt Regiments- og Compagnieanførerne, alle Stabs- og Overofficerer saavelsom alle Soldater. Den Høiestes Velsignelse ledsage Eder paa Eders Hiemvei, hans mægtige Arm, der bevarede Eder fra de med Krigen følgende Ulykker, viser Eder nu Veien til Eders Fædrelands Skiød. Med Taknemmelighed ville vi erkiende hans Naade mod os, og altid erindre hans hellige Love, paa det at hans Mildhed stedse maa staae os bi; thi vi have bygget alt vort Haab paa ham. Alexander.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Lyon, der, ifølge de af de fremmede Autoriteter givne Løvter, smigrede sig med, at den ingen nye Reqvisitioner skulde komme til at udrede, er i Begyndelsen af denne Maaned bleven belagt med en Contribution af 2 Millioner for at sikkre den løbende Tieneste i September Maaned. Man ønskede i denne Stad høilig, at Frede endelig maatte blive sluttet, da man ikke vilde være i Stand til at tilveiebringe de fornødne Summer for October Maaned.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Privatbreve fra Malta melde, at Savary og Lallemand allerede ere ankomne dertil. - Man veed at Huningens Garnison, var, da den drog ud af Staden, 1500 Mand stærk. Her udkommende Journaler paastaae idag falskelig, at Barbenegre ved Fæstningens Overgivelse ikke havde mere end 50 Mand, hvorfore Erkehertug Johann skal have omarmet ham ved hans Afmarsch for hans kjække Forsvar.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- General Rivand, Commandant for den 12te Militairdivision, har tilkiendegivet sine Undergivne, at alle franske Infanterierregimenter ere opløste, og at de enkelt ankommende Soldater skulle begive sig til deres Fødested.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Under 13de September skriver man fra Chambery, at fra 22de August til 3die September henved 13000 Mand Infanterie og 1200 Mand Cavallerie, kommende fra Frankrig, ere marscherede giennem denne Stad for at begive sig til Jtalien. Man venter endnu ufortøvet 8000 Mand med 1300 Heste til samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Jfølge Breve fra Bayonne af 12te September var GeneralAvisbals Hovedqvarteer i Jrun. Infanteriet var marscheret til Navarra og Cavalleriet til Logrono. Man taler om Misforstaaelser, mellem Hofferne i Madrid og Lissabon. - Hr. Montchenu, som er udnævnt til at bevogte Bonaparte paa St. Heleng, staaer i Begreb med at afgaae derhen. Alle de fremmede Commissairer, som have samme Bestemmelse, skulle samles i en engelsk Havn, og giøre Reisen sammen til St. Helena. - Reisende have mellem Mayenne og Alencon seet en stor Mængde Kanoner, Haubitser a., hvis Bestemmelse man ikke kiendte.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Præfecten i Departementet Cote d'or har bekiendtgjort, at ifølge en mellem den østerrigske og franske Regiering sluttet Overeenskomst ingen Reqvisitioner af Klædningsstykker meere maae giøres, men at Jndvaanerne for Eftertiden blot skulle sørge for de fremmede Troppers Levnetsmidler og Fouragen.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Feltmarschal Grev Barclay de Tolly er udnævnt til Fyrste, og Grev Pozzo di Borg til Geheimeraad og Statssecretair. Armeens Generalintendant, v. Tankrin, er bleven Generallieutenant. - Man spørger uastadelig her, hvor er Joseph Bonaparte bleven af: Mærkeligt er det ogsaa, at intet offentligt Blad hidtil tilforladeligen har opgivet hans nærværende Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Den 21de September. Som man forsikkrer vil Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig den 24de d. begive sig til Dison, for at holde Revne over sin ved Genlis samlede Armee. Hs. Majestæt Keiseren af Rusland vil ligeledes reise derhen; dog tager han ikke til Maylland; men Høistsamme vil derfra begive sig over Berlin til Warschau. Hs. Majestæt Kongen af Preussen vil afreise næste Søndag.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Alt lader formode siger Gazette de France for idag) at Fredsunderhandlingerne med de Allierede ere endte og alle betydelige Vanskeligheder hævede. Man taler endog om en med Engelland sluttet Handelstractat. En meget betydelig Deel af den østerrigske Armee vil ufortøvet, forlade Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Kongen af Preussen holdt iforgaars mellem la Croix d'Arcuril og Montrouge Revne over et Troppecorps paa 25,000 Mand. Somman erfarer trække de preussiske i Bretagne og Normandiet værende Tropper sig tilbage, for at nærme sig den nederlandske Grændse. Man vil af denne Bevægelse drage den Slutning, at en betydelig Deel af dem ufortøvet ville forlade Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Hertugen af Otranto (Fouche) har igaar overgivet Kongen sin Demission. Man nævner adskillige Personer, som skulle komme i hans Sted; blandt andre nævner man de Herrer Angles, Bourienne, de Caze og Vitrolles. Man vil ogsaa vide, at Krigsministeren (Gouvion St. Cyr, ligeledes vil gaae af, og man taler endnu om flere Forandringer, uden at noget Tilforladeligt derom er bekiendt- Nu have ogsaa de allierede Tropper begyndt at bloqvere Thionville og oprettet Batterier for at bombardere denne Fæstning, hvis den ikke vil overgive sig. Østerrigerne have ophævet Blocaden af Antibes. - Besætningen fra Øen Elbager, 700 Mand stærk, ankommen til Toulon, Det franske Infanteries Uniform skal igien være hvid ligesom før Revolutionen.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Keiseren af Rusland har bekiendtgjort, at de Enker og Børn, som ere blevne ulykkelige ved Krigen i Elsatz, og ville begive sig til Rusland, skulle finde god Modtagelse i Taurien. - Man har givet Marschal Ney Tilladelse til at lade sin Kone, og sine Børn komme til sig. De komme hver Aften til ham og spadsere med ham i Conciergeriets Gaard.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Forend begge Kamrene aabnes skal en høitidelig Gudstieneste holdes i Metropolitankirken. Kongen har derfor udstædt et omstændeligt og rørende Brev til de parisiske Menigheders Generalvicarer.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
London, den 23de September. Sir James Yen skal i næste Maaned afgaae paa Fregatten Jncong stant med adskillige smaae Fartøier til Kysten af Africa, for at borttage alle de Skibe, som enten ville drive eller virkelig drive Slave de handelen. Den franske Regiering skal nu have besluttet ganske at o ophæve denne Handel. Sir James Ven vil altsaa blot komme til at giøre Jagt efter de spanske og portugisiske Slavehandlere.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Capitain Tucker gaaer til Africa med den Mission, der skal opsøge Rigerflødens Munding. Ham er det især paalagt at undersøge Congoflodens Løb. Til dette Dirmed vil han betiene sig af de smaae Fartøier, som Sir J. Bro fører med sig.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Vore Blade yttre sig bittert med Hensyn til den asiatiske Pragt, hvormed Lord Moria i Selskab med Lady London for nærværende Tid dereiser Grændserne af vore ostindiske Besiddelser. Hans Følge er overordentlig talrigt og glimrende. 200 Elephanter og 1000 Kamme ler følge Toget, belæssede med Telte og andre Gienstande. Det indiske Compagnie sender congreviske Raqvetter til Bengalen, Madras og Bombay. Af de erfarneste Fyrværkere ved Arsenalet i Woolwich i skulle adskillige udvælges til at følge med. Som man forsikkrer skal Lord Melville om kort Tid ansættes i Lord Moiras Sted til Generalgouverneur i Bengalen, og hans Plads i Admiralitetet besættes af Hr. Canning.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Naar man undtager 8 Skibe have vi nu faaet Efterretninger om alle Skibene af Jamaicaflaaden.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- De americanske Kapere understøtte Jnsurgenterne i Charthagena.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- De Kongel. Jagtskibe, som vare blevne aftaklede tilligemed den største Deel af Flaaden, blive nu igien tiltaklede, og de dertil hørende Capitainer have faaet Ordre at begive sig igien paa deres Poster- Jgaar afreiste Hertugen af Orleans til Paris. Ifølge Morning Chronicle er han af Kong Ludvig den 18de bleven indbuden til at bivaane begge Kamres offentlige Møde, der aabnes næste Mandag, Hs. Majestæt vil udstæde en Erklæring af det Jndhold, at han vi holde det constitutionelle Charta i Kraft, med de Forandringer, som Kamrene maatte finde nødvendige.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
- Det Træhuus, som er bleven bygget i Engelland til Vaaning for Bonaparte, skal opføres paa en Klippe paa Øen St. Helena, og omgives med en 25 Fod høi Muur. Fra Northumberland maa han først komme i Land naar bemeldte Vaaning er sat i Stand for ham.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Brüssel, den 23de September. Jforgaars foretoges her Hs. Majestæt, vor elskede Konges Kroning. Toget til Kongepladsen var ualmindelig stort og pragtfuldt. Alle Gaderne, hvorigiennem det gik, vrimlede af Mennesker, og fra alle Sider tonede det Fryderaab: Kongen leve! I Kongens Følge vare Enkeprindsesserne af Oranien og Brunsvig. Fra Kongepladsen, gik Toget til den hellige Gedulakirke, hvor Hs. Majestæt modtoges at Geistligheden. Derpaa begyndte de religiøse Høitideligheder. Den første Vicarius, Hr. Mille, holdt en skiøn Tale til Hs. Majestæt hvormed Høistsamme syntes meget tilfreds. Efter endt Te Deum gik Toget igjen i samme Orden tilbage til det Kongel. Pallads. Ved Kronningen har Hs. Majestæt de forrige Souverainer af Brabants prægtige Kaabe. Hs. Majestæt holdt en skiøn Tale til Generalstaterne, og sagde deri blandt Andet: Allerede for tre Aarhundreder siden var disse Provindsers Forening Carl den 5tes Formaal; dog var det ham ikke forundt at kunne anvende sin hele Omsorg paa dette Land. Den siden indtrufne Adskillelse var en ulykkelig Begivenhed, og de sørgelige Følger deraf have især yttret sig i de nyere Tider. Den øverste Magt var geraadet i fremmede Hænder. Selv den sidste Skygge af vor politiske Tilværelse var forsvunden, og Navnet Belgien hørtes ikke mere. Dog vare vi kiendelige ved vor Redelighed og Jevnhed, og efter de mærkværdigste Begivenheder er dette gamle, men sønderlemmede Rige igjen bleven oprettet.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Under nærværende Omstændigheder forlader jeg mig paa Eders Patriotisme og Medhielp. Vi kunne støde paa Vanskeligheder; dog derved maae vi ikke lade os afskrække. Mine Undersaatter kunne nu overlade sig til deres gamle Jndustrie. Handelen blomstrer, og vil endnu vorde mere livlig &c.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Rhinen, den 24de September. Endelig har ogsaa Mommedy, efter et langt og heftigt Bombardement, overgivet sig til Preusserne.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Manheim, den 20de September. Fra Landau have vi nu faaet tilforladelige Efterretninger ved troværdige Personer, som for nogle Dage siden vare i denne Stad og Fæstning. Nationalgaderne saavelsom Linietropperne have endelig givet efter for Kongens Villie, de første ere aftakkede, afvæbnede og sendte enkeltviis hiem, og i Søndags marscherede de sidste Linietropper ud. Borgerne besætte Vagterne, Portene ere aabne, og kunne uden Hinder passeres. Samme er Tilfældet med Strasburg. Den Skaansel, hvormed begge disse for deres Omegne saa frygtelige Fæstninger blive behandlede, opvækker almindelig Beundring.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Antallet af de fra Frankrig hiemvendende russiske Tropper, som paa deres Marsch skulle passere vor Stad, anslaaes til 75,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Frankfurt, den 22de September. - Af de allierede Souperainer skulle følgende Forholdsregler være blevne fastsatte med Hensyn til den honapartiske Familie: Hieronymus kommer til Elwangen, og Regieringen anmodes om at foranstalte det Fornødne til at han ikke under noget Paaskud bortfiernesig fra Elwangen. Lucian kan vende tilbage fra Citadellet i Turin til Rom, hvis den romerske Regiering tilstæder det og forpligter sig til ikke at lade ham eller hans Familie gaae ud af de pavelige Stater. Ludvig Bonaparte har og Tilladelse til at boe i Rom. Med Hensyn til Madame Hortense er endnu intet fastsat. Murat og hans Familie kunne nedsætte sig i Østerrig. Joseph og hans Familie tillades af Keiser Alexander at opholde sig i Rusland. De tillige med Bonaparte fangne Personer anviser Engelland et Opholdsted, hvor de komme under strængt Opsyn. De i det Kongel. Decret af 24de J. Juli indbefattede Personer skulle gribes og indspærres hvis de flygte til Udlandet. Man giver dem Valget mellem Fangenskab eller Ud 1, levering i de franske Øvrigheders Hænder. De Personer, som ved det Kongel. Decret ere dømte til Landsforviisning, eller forlange at er reise ud af Frankrig, og er forsynede med Passe, modtages i de øster, rigske, russiske og preussiske Stater, under Forpligtelse aldrig at fierne sig fra de dem anviste Steder. Men under intet Paaskud maa 3 disse Personer taales enten i Schweiz, eller i de smaae tydske Steh ter, eller i Jtalien eller Nederlandene. Efter Forlydende forlange de allerede Magter, at Bonapartes skyl. digste Tilhængeres Godser skulle confisceres, da en stor Formue i deres Hænder ingenlunde vilde være tienlig.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Schweiz, den 16de September. Den østerrigske Minister i Schweiz har faaet Passe for den forrige Hertug af Bassand (Maret) med Familie, hvem Keiseren af Østerrig har tilladt at opholde sig i Lonz i Østerrig. Hr. Maret maa undertegne en Revers, hvorved han forpligtet sig til at forholde sig rolig og lyde det Lands Love, hvori han faaer Tilladelse at leve. Thibeandeauerne, Fader og Søn, have faaet lignende Tilladelse. De schweizerske Regieringer have atter erklæret, at de ikke ville taale nogen af disse Fremmede paa deres Grund; ja de blive endog bortviste fra Landskabet Ger af Militairøvrighederne saalænge det er besat at schweizersk Militair. Dette skeete nylig med Generalerne Hulin og Flahault samt Madame Hortenses Følge.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Wien, den 20de September. Den 14de d. undertegnedes i Schønbruun en vigtig diplomatisk Act, hvorved Erkehertuginde Marie Louise paa det høitideligste frasagde sig for sin Person den Keiserl. Majestætstitel samt i sit eget og i sin Søns Navn alle Fordringer paa Frankrigs Krone. Hun skal for Eftertiden kaldes Erkehertuginde af Østerrig og Hertuginde af Parma Keiserl. Høihed. Hendes Søn stal kaldes Arveprinds af Parma.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Presburg, den 16de September. Man taler her, som vore Blade sige, ikke om andet end Tyrkernes store Rustninger. Man anslaaer Portens Stridskræfter til i det mindste 150,000 Mand, og efter de hyppige Meddelelser mellem Serviernes Anførere og de mod dem staaende tyrkiske Troppers Chefer at slutte, skulde man troe, at den nye Opstand i Servien kun tiener Porten til Paaskud til at lade en betydelig Magt opstille paa Grændserne.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Blandede Efterretninger. Det i Bradford i Engelland til Marqvien af Anglesea (Lord Urbringe, forfærdigede Træbeen er mærkeligt i sit Slags. Fiedrene i Knæet og Foden gaae saalet, at Generalen næsten ligesaa godt kan gaae, sidde og frit bevæge sig, som om han havde sit naturlige Been. Ved Høgenæs i Skaane, to Mile norden for Helsingborg, drives nu siden 1797 for et Jnteressentskabs Regning et Steenkulsværk under Bestyrelse af Engellænderen Stawford. Den bearbeide Fløts er 18 Tommer mægtig, og Schakten henimod 30 Favne dyb. Aarligen optages 50 til 60,000 Tdr. Kul af første Sort og omtrent 50000 Tdr. af anden Sort. Den nuværende Priis paa Kullene er 1 Rdlr. Banco pr. Td. af første Sort. Hidtil har Værket ikke svaret Regning. Til Kullenes og Vandets Opfordring er i Gang 6 Dampemaskiner med Cylinderer fra 15 til 74 Tommers Giennemsnit. I Værkets Boliger huses over 500 Mennesker, Fruentimmer og Børn iberegnede. For Kullenes Befordring til Havnen er anlagt en Kanal, mærkelig ved det den gaaer unden en Flyvesands Banke; den nyttes nu meest til at aflede Vandet fra en nogle tusinde Tdr. Land stor Mark, da man har fundet, at man med mindre Bekostning kan fremfordre Kullene paa en Trævei. Fra Grudens Begyndelse indtil 1814 har hele Kul=Udvirkningen udgjort 1326041 Tdr. Kul. Heraf er i Riget solgt 336 371 Td.; udenlands 155 391 Tdr.; de øvrige ere enten forbrugte ved Gruberne eller vare i Behold. Med dette Værk staaer i Forbindelse et Jernstøberi og en Fabrik for salt glasserede Leerkar.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
J Midten af August saae man udenfor Serallet i Constantinopel, nogle afhuggede Hoveder og Ører af de serviske Anførere opsatte til offentlig Stue. De vare indsendte af Statholderen i Rumelien, Pesten begynder igjen at gribe om sig i Constantinopel, især blandt de græske Jndvaanere. En engelsk Læge, ved Navn Maclean, har ladet sig ansætte ved det store græske Hospital, og Porten har af egen Drivt ladet ham inddrømme adskillige Beqvemmeligheder og Fordele, for at han desto mere uhindret kan virke.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-10-02
Kiøbenhavn, den 2den October. Løverdagen den 7de October begive Deres Majestæter Kongen og Dronningen Sig til Allerhøistsammes Vinterresidents i Kiøbenhavn.