JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Fra Stadens Raadstue er den 17de October 1785 udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt, ved allerhøieste Resolution af 3die August sidstleden, at befale, at de 7000 Rigsdaler, som denne Stads Jndvaanere, i Følge Forordningen af 10de November forrige Aar, tilkommer at udrede af de tilQvægsygens Standsning i Aaret 1781 anvendte, og af den Kongelige Casse foreskudte Udgifter, bør erlægges saaledes, at af enhver Koe, som holdes i Staden og paa dens Grund uden Portene, skal betales 1 Rdlr. 3 Mk.; og det, som derefter befindes at mangle i bemeldte 7000 Rdlr., skal ved sædvanlig Ansætning lignes paa den borgerlige Næring, hvilken sidste Deel, i Følge det Kongelige Rentekammers Skrivelse til Magistraten af 14de September sidstleden, i tvende Terminer maae erlægges saaledes, at den ene halve Part deraf indbetales i den Kongelige Zahl=Casse i dette Aars 11te DeDecembers Termin, og den anden i næstkommende Aars 11te Junii Termin; thi vilde Jndvaanerne saavel i som uden for Staden paa dens Grund til Rodemesterne paa Anfordring strax erlægge den saaledes paabudne Afgift af 1 Rdlr. 3 Mk. for hver Koe, som de efter Angivelse af 1ste Septem der sidstleden holde, saa og hvad dem, efter Ansætningen til Nærings=Skatten ved sidstafvigte Michaelis for den ovenmeldte første Termin, kan tilkomme at svare til dette Paa buds Udredelse af deres borgerlige Næring, hvie Ligning udfalder saaledes, at en heel Portion bliver at betale med 1 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 19de October har det allernaadigst behaget Han Majestæt at udnævne Kammerjunker og hidtil værende Auscultant i Rentekammeret, Johan Frantz Christ. von Pfenningen, til Medlem i General-Directoriumet i Kiel; og under samme Dato Sognefoged Joh. Henrich Meyer i Hohen wested til at være tillige Huusfoged i Amtet Rendsborg, og den hidtil værende Copiist i det Tydske Kammer=Cancellie, Claus Peters, til Sognefoged i Jevenstedt, og eventual Sognefoged til Raumohrt.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Fra Christiansborg Slot er den 19de October 1785 udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt allernaadigst har fundet for godt at tillade, at den Frihed, som de tvende søndenfieldske Stifter i Hs. Majestæts Rige Norge ved Placaten af 26de Jan. d. A. er givet til at indføre indtil dette Aars Udgang fremmed Rug, Havre og Havremeel med indenlandske Skibe, mod modereret Told 15 Sk. pr. Tønde, maae være forlænget til Julii Maaneds Udgang næste Aar, og end videre maae det være tilladt fra denne Placats Bekiendtgiørelse af indtil bemeldte Julii Maaneds Udgang næste Aar, at skotsk Meel til Christian sands Stift med lige Moderation i Tolden indføres endog ved udenlandske Skibe.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 21de October er Capellan Hr. Torsten Hoe Schirenbech confirmeret at være Capellan pro Persona til Domkirken udi Bergen; Studiosus Christian Detlef Ammentorp ligesaa at være Sognepræst til Dalum og Sanderum Menigheder i Fyen; Catechet Johannes Bruun beskikket at være residerende Capellan til Fredensborg Slot, samt Asminderød og Grønholt Sogner i Sielland.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Under Dato Christiansborg Slot den 21de October 1785 er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At da den for endeel Aar siden i Hs. Majestæts Hertugdømme udbrudte og videre Hs. Majestæts Danske Provindser overgangne smitsomme Qvægsyge allerede i lang Tiid deels har været standset i disse ved de derimod føiede Anstalter, og deels i hin efterhaanden have ophørt, ligesom der og nu en Tiid lang er dertil er sporet noget udi nogen fremmed Stat eller Provinds, hvorfra dens Smitte kunde befrygtes at blive indført i Hs. Majestæts Riger og Lande, saa har Hs. Majestæt nu allernaadigst funden for godt indtil videre at ophæve samtlige i Anledning af denne Syge ergang. Anordninger, til hvilken Ende Hs. Majestæt, ihenseende til Allerhøistsammes Rige Danmark, allernaadigst haver befalet, at ei allene de Jagttagelser og Foranstaltninger, som ved Hs. Majestæts allernaadigste Forordning af 30te November 1778 og seenere Anordninger ere anbefalede i Hensigt at forebygge Sygens Jndtrængelse fra Land=Siden og dens Udbredelse inden for Grændserne, men endog den i Relation til forberørte Forordning under 28de April 1779 ergangne nærmere Anordning om hvis ved Handelen og Søefarten ihenseende til Qvægsygen var at iagttage, skal indtil videre og saalænge er noget enten Jnden eller Udenlands spores til dette ødeleggende Onde, være ophævede; men at derimod: 1) Saasnart dette Onde maatte yttre sig enten i nogen af Hs. Majestæts andre Lande eller i nogen Udenlands Provinds, som staaer i Handels Forbindelse med Hs. Majestæts Stater, skal saavel Forordningen af 28de April 1779, som de i Forordningen af 30te November 1778 befindende Forskrifter til at forebygge Sygens Jndtrængelse over Grændserne, være i fuld Kraft, og af alle og enhver nøie efterleve og overholdes; og skal enhver Toldbetient eller Øvrighed, som om saadan Sygens Udbrydelse maatte erholde tilforladelig Kundskab, strax derom underrette vedkommende Stift eller Amtmand, som næst at bekiendtgiøre det i det ham anbetroede Stift eller Amt og indberette det til den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commission, strax derom haver at underrette samtlige øvrige StiftAmtmænd i Riget, paa det disse ligeledes kan bekiendtgiøre samme enhver udi sit Stift og Amt, samt ved Communication til vedkommende Amtmænd foranledige Bekiendtgiørelsen i de øvrige Amter i Stifter; og at 2) naar Sygen virkelig skulle yttre sig inden Rigets Grændser, hvilket den, paa hvis Qvæg den maatte yttre sig, saasnart han har mindste Anledning til sligt at formode, uopholdelig og under den i Forordningen af 30te November 1778 for Forsømmelse derudi fastsatte Straf, haver for nærmeste Rettens Betient at anmelde, skal ligeledes alle andre ved bemeldte Forordning og seenere Anordninger givne Forskrifter. paa det nøieste følges og efterleves og skal Rettens Betient som saaledes først erholder Kundskab om Sygens virkelige Udbrydelse, strax derom underrette vedkommende Stift eller Amtmand, hvilke da, saavelsom de øvrige Stift- og Amtmænd efter derom erholden Communication have at forholde sig efter den foregaaende 1ste Post.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 26de October er constitueret Saugforvalter, Johannes Kopp, allernaadigst beskikket til Saugforvalter ved Kongsberg Sølvverk. Samme Dato er den ved det Siellandske Jnfanterie-Regiment staaende Commandeur=Sergeant, Jørgen Omeier, allernaadigst bestilt til SecondLieutenant ved de Kongel. Ostindiske Tropper i Tranquebar. Under Under 28de October er Landraad Henning Carl von Rumohr udnævnt til Gesandtskabs-Secretair ved det Kongelige Spanske Hof. Samme Dato er Niels Petersen beskikket at være Hof=Bedemand; Capellan Hr. Jens Heidemarch ligesaa at være Sognepræst til Bøe Præstegield i Aggershuus 1 Stift.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Fra Stadens Raadstue er den 31 October 1785 udkommet len Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestæt, ved allerhøieste Resolution af 24de August sidstleden, at befale Magistraten, til indeværende Aars Martini at indsende en nøiagtig Fortegnelse over alle de ved den Tiid i Kiøbenhavn og Christianshavn, verende Heste, og hvem samme tilhører, til hvilken allerhøieste befalings allerunderdanigste Efterlevelse enhver Huus Eier, saavel i Staden, som uden for paa dens Grund, hvis Gaard findes Stalderum, anmodes, uveigerlig at lide samme af Rodemesterne i Qvarterret eftersee, naar de indfinde sig hos ham for at optegne Antallet af de der foreindende Heste, samt tillige at tilkiendegive Rodemesterne, hvem Hestene ere tilhørende.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 2den November er Joachim Jansen Møller allernaadigst udnævnt til virkelig Consul over Provindsen Bretagne i Frankerig. Under samme Dato er den hidtil værende Skovfoged Johan Meyer i Hatter Koppel i Amtet Hadersleben allernaadigst beskikket til Skovrider i bemeldte Amts 3die District, og Peter Petersen Neumann igien til Skovfoged i Hutter Koppel, samt Friederich Bendix Usinger til Skovfoged i Amtet Trittau.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 4 November er Studiosus Johan Tikken confirmere at være Capellan pro Persona til St. Peders Kirke i Slagelse; Studiosus Peder Christian Lund ligesaa at være residetende Capellan i Storehedinge, og Sognepræst til Høierup Menighed i Sielland; Ole Severin Bøggild forundt allernaadigst Bevilling at være Apotheker i Aarhuus; Capellan Hr. Biørn Christian Lund allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Hellested Menighed i Sielland. Under samme Dato ere Preinierlieutenanterne Heinrich Nicolaus Friderich von Maule af det Aarhusiske, Wulff Carl de Lam duPont af det Oldenborgske, og Lauriz von Schmidt af det Riberske Jnfanterie=Regiment benaadede med Caracter som Captainer af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 9de November er Candidatus Juris Frederich, Georg Oye allernaadigst beskikket til Copiist i det Tydske, Kammer=Cancellie, og Candidatus Juris Friedrich Frank Hasse til Copiist i det første Slesvigske Contoir i Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Under Dato Christiansborg Slot den 11 November 1785 har det allernaadigst behaget Hs. Majest. at udgive en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt har fundet for got at bevilge og tillade, at fra nu af indtil Julii Maaneds Udgang næste Aar, maae fremmed Rug indføres til Hs. Majestæts Rige Danmark mod modereret Told 24 Skilling for hver Tønde, og maae denne Jndførsel skee, indtil Skibsfarten her til Landet i denne Vinter ophører, ogsaa med udenlandske Skibe uden Forskiel, og uden Forhøielses=Told for de Uprivilegerede.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 16de November er Secondlieutenant Nicolai Hersleb von Ramm beskikket til Skov=Jnspecteur ved Røraas og Frederichsgaves Kobberverkers fælleds Skove.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Jordegodseierne og andre, som dette Oplag betroes forbydes alvorligen, at benytte dem deraf, paa hvad Maade det end maatte være; men de skulle stedse holde Oplaget. Oplaget tillede til Aflevering, under Straf, at betale hvad det Manglende maatte koste at anskaffe, samt derforuden en Mulct til Hs. Majestæts Fiscum af 10 til 100 Rdlr. efter Hs. Majestæts Rentekammers nærmere allerunderdanigste Forestilling til Hs. Majestæt desangaaende. Men dersom imidlertid Fodertrang skulde indtræffe paa et eller andet Sted, og Fouragen ei uomgiengeligen skulde behøves til Hs. Majestæts Tieneste, kunne vedkommende Fourageydende paa nærmere Ansøgning giennem Hs. Majestats Rentekammer vente Tilladelse at benytte sig af samme. Og paa det i øvrigt Vished kan haves om at dette Oplag stedse hos Vedkommende er tilstede, have Amtmændene udi næste Aar, nemlig fra Midten af Maji til Midten af Junii Maaned, tilligemed den nærmeste Regiments=Chef at foranstalte samme efterseet paa ethvert Oplagsted, og derom til næstkommende Junii Maaneds Udgang at giøre Jndberetning til Hs. Majestæts Rentekammer.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den fra Sverrig tilbagekaldte Gesandtskabs-Secretair, Johann Konemann, er igien udnævnt til at afgaae i samme Qualitet til det Kongelige Franske Hof.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Den 23de November er Kiøbmand Hinrich Meere i Petersborg allernaadigst udnævnt til virkelig Dansk Consul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Fra den 29de October til den 3die December d. A. ere heri Staden copulerte 135 Par, fødte Drenge 157, Piger 145, tilsammen 302; døde Mænd 94, Qvinder 87, Drenge 119. Piger 98, tilsammen 398 ; ere altsaa 96 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 18, Apoplexie 1, Barselseng 5, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 31, Bylder 1, Durchløb 1, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 3, Feber 1, Forkiølelse 3, Forraadnelses=Feber 27, Forstoppelse 1, Galde=Feber 1, Gicht 1. Hævelse 5, Halsyge 1, Hastig Død 2, Hidsig Feber 9. Hoste 2, Jhielslagen 1, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 6, Kighoste 5, Koldfyr 1, Kopper 103, Krampe 1, Mavesyge 1, Nærvesyge 2, Skiørbug 1, Slag 59, Stik flod 1, Svindsot 4, Tænder 5, Tærende Syge 40, Uangivne Svagheder 44, Vattersot 6, Venerisk Syge 1. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de October til den 26de November d. A. af Patienter indkomne 144, udgaaet 130, døde 19; af Barselqvinder indkomne 41, udgaaet 47, døde 2; af Børn fødte 45. -
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Kone nedfaldet af en Trappe og brækket et Laar; en Muursvend faldet fra et Tag ned paa Gaden, brækket en Arm og forslaaet Hovedet, en Soldat forslaaet af en Sæk Meel, som ved Opvindingen faldt ned paa ham; en Koffardie Matros nedfaldet fra Raastangen paa et Skib og forslaaet sig overalt; en Mand brækket et Been; en Kone nedfaldet af en Trappe og beskadiget Hovedet, en Mand hugget Pulsaaren, over paa den ene Haand med en Øxe.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Det Wienske Hoffes Besvarelse paa den Kongelige Preussiske Erklæring, som er udkommet under Titel: Undersøgelse af Aarsagerne til en Association betræffende Rigs=Systemmets Vedligeholdelse. hvilke i Hs. Preussiske Majestæts Erklæring til Hs høie Rigs=Medstænder og andre Europæiske Hoffer ere blevne fremsatte. Hans Majestæt Kongen havde troet at kunne vente, at det Wienske Hof aldrig meere vilde have tænkt enten paa en Omtudskning eller nogen anden Erhvervelse af Bayern, da man havde beviist samme Utilladeligheden. deraf i Conferencerne, som i September Maaned 1778 bleve holdte i Braunau.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Conferencerne i Braunau havde ingen anden Hensigt og Gienstand, end en Jndledning til et mindeligt Forlig om hvad det Keiserlige Hof skulde bekomme af de i Besiddelse tagne Andele af de Bayerske Lande, og under hvilke Betingelser det skulde beholde samme. Om Hertugdommet Bayerns Borttudskning var den Gang intet Spørsmaal, dog paastaaes her, at man i Conferencerne i Braunau havde beviist sammes Ulilladelighed.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Efterat dette Hof ved Teschner Freden havde frasagt sig al Fordring paa Bayern. Vel har Hendes Keiserlig Kongelige Høistsalige Apostoliske Majestæt, i den til Pfalz den 13de Maji 1779. med Hs. Churfyrstelige Durchlauchtighed oprettede Convention, frasagt sig, imod den i den 4de Artikebetingede Afstaaelse, alle de Fordringer, som Hun, af hvad Grund det end maatte være, enten havde gjort eller kunde giøre paa en Deel af den salige Chur fyrstes Efterladenskab; Men hvad Forbindelse har en Afstaaelse fra retmæssige Fordringer med et venskabebeligt Forslag om en frivillig Omtudskning? Fremkommer den med nye Fordringer, eller varmer han de gamle op, som tilbyder en vilkaarlig Omtudskning! Dersom man havde gjort det Kongelige Preussiske Hof den Jndvending imod dets Forslag om tvende Margrevdømmers Omtudskning imod Lausitz, at det gjorde ugyldige Fordringer paa bemeldte Chursachsiske Besiddelser, skulde det da vel have fundet denne Jndvending billig og grundet. Og efterat samme ved denne Fred havde, ligesom de øvrige contraherende og mæglende Magter, paataget sig Garantien af de Palziske Familie=Forbund, som forbyde det Pfalziske Huus alle Afstaaelser og navnlig enhver Omtudskning af sine Stater.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Hvad Beskaffenhed det har med den saa kaldte Pragmatiske Sanction, hvortil de senere Familie=Forbund referere sig, det oplyses tydelig i den nye Udgave af Schmidts Tydske Histories 5te Bind Side 205. med følgende Ord: "Keiser Ludvig sluttede i Pavia er "Forbund med sin Broder Rudolphs efterladte Sønner, fordi disse ei allene alvorlig afaskede ham deres Fædrenelandes Udlevering, men endog Ruprecht, som ledsagede Ludvig, allerede var traad i Underhandling med de Pavelige Legater. - For nu at tilfredsstille dem, blev en formelig Deeling foretaget, og nøie bestemt, hvad Ludvig eller hans Brodersønner skulle have af Oberbayern, samt af Ober= og Neder=Pfalz. Om Neder=Bayern blev intet talet, da en særskilt Linie allerede var i Besiddelse deraf.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Hvad man her anfører om Hendes Russisk Keiserlige Majestæts Svar, er af den Beskaffenhed, at man anseer det for nødvendigt, her at anføre samme efter dets bogstavelige Jndhold. Det lyder Ord til anden saaledes: "Hendes Keiserlige Majestæt kunde ikke Pundlade, at giøre Hs. Majestæt Kongen den Anmærkning: at da Forslaget om en Omtudskning paa den ene Side var underkastet de i samme deelhaven7de Parters frivillige Samtykke, og paa den anden "Side grundede sig paa uimodsigelige Fordele, som Hs. Majestæt Keiseren, ved et betydeligt Offer af Jndkomster, tiltænkte det Pfalziske Huus, saa kunde Hendes Majestæt Keiserinden ingenlunde troe at handle imod sine paaliggende Forbindtligheder, naar Hun var saavel sin Allierte paa den ene Side, som sin Skytsforvanter paa den anden Side paa selvsamme Maade behielpelig i at istandbringe et forehavende, som for begge Parter syntes fordeelagtigt, og i ingen Deel skadelig for den paatagne Garanties Varagtighed, som Hun i Teschner=Fredens Slutning ved en venskabelig Megling gjorde sig Umage til Beste for det Preussiske Hof, og for de 2de Margrevdømmers Forening med den Chur=Brandenborgske Primogenitur. men bemeldte Hof har ei allene ved sine i dette Aar gjorte Skridt, men endog ved det System, som sam de uafbrudt har fulgt, alt for tydelig viist, at det muelig har kunnet overvinde sig til ganske at opgive gensigt, tidligere eller sildigere at faae Hertugdom et Bayern i Besiddelse. Hvorledes de i dette Aar gjorte Skridt have været beskafne, har det Kongelige Preussiske Hof allerede i Februarii Maaned tydelig kunnet see af det nyelig anførte Russiskkeiserlige Svar, Efterat det Wienske Hof i sine første Circulair ErklæUnger havde skiult Virkeligheden af denne Hensigt, saa besikrer vel samme i sine sidste, efter det Russiske Hoffes Exempel, at det aldrig havde tænkt eller nogensinde vilde tænke paa en voldsom eller tvungen Omtudsk ning af Bayern.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Omendskiønt det Berlinske Hof var, som forhen er viist, allerede i Februarii Maaned af Hendes Russisk Keiserlige Majestæt bleven underrettet om den egentlige og sande Beskaffenhed med Omtudskningsforslaget, saa blev der dog strax derpaa ei allene i hele Tydskland, men endog ved mange andre Hoffer udspredt, at Hs. Keiserlige Majestæt førte voldsomme Omtudsknings., Secularisations= og andre Projecter i Skildtet, som sigtede til Rigsystemmets Kuldkastelse. - Fra det Keiserl. Kongel. Hoffes Side var det altsaa ingen Fordølgelse af Virkeligheden i det gjorte Omtudskningsforslag, men hverken meere eller mindre, end en Bekræftelse paa den reneste Sandhed, da dets samtlige Ministre bleve beordrede at erklære alle Stæder, at Hs. Keiserlige Majestæt hverken havde havt eller vilde have nogen af de ham paabyrdede Hensigter. Men den gjorte Forskiæl imellem en frivillig og en tvungen Omtudskning viser noksom, at det Wienske Hof endnu stedse holder en Omtudskning af Bayern for muelig. Hvad Beskaffenhed det har med denne Forskiæl imellem en tvungen og en frivillig Omtudskning, og at bemeldte Udspredelser have givet den umiddelbare Anledning dertil, det sees soleklart af foranførte. Men hvorledes endog den blotte Jdee om Mueligheden af en Omtudskning med Bayern kan giøres det Wienske Hof ligesom til en Forbrydelse, det overstiger alle Begreber. - Jblant saa mange Exempler, som vi i de ældre, midlere og nyere Tider have paa deels virkelig fuldbyrdede, deels foreslagne, og deels endnu i Underhandling værende Tydske Landomtudstninger, har det Keiserl. Kongel. Hof aldrig kunnet, og kan endnu ikke forestille sig, at allene Omtudskningen af Bayern skulde være reent umuelig, og ei engang Tanken om sammes Muelighed det tilladt. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1785-11-01
AVERTISSEMENTS. Her præsenteres det Høistærede Publicum, især de Herrer MaI lere i Dannemark og Norge, og øvrige Provindser: Trende Slags rød Farve (hidtil kaldet Florentin= og Wiener=Lak), som jeg herefter vil kalde: No. 1. Carmocin=Lak, sælges Loddet a 24 s. No. 2. Purpur Lak, Lodet a 3 Mk. Nr. 3. Carmin=Lak, Lodet, a 4 Mk., alt i Form af Wiener=Lak; og venter jeg at No. 2 og 3 skal holde Prøve med den beste Wiener=Lak, hvoraf Lodet hidtil har kostet 1 Rdlr. Et halvt Qvintin kan bekommes til en Prøve. Mine Laqver=Fernisser nedsætter jeg fra Dato af til følgende Priser: Bruun Lak=Fernis, Potten 20 Mk., som hidtil har kostet 4 Rdlr. Guld=Fernis, Potten 22 Mk., har kostet 4 Rdlr. Copal= og Bernsteens=Fernisser, Potten 5 Rdlr., har hidtil kostet 6 Rdlr. Den allerhvideste Copal- og Bernsteens=Fernis, som kan bruges til Porcelain- og Emaillie, Potten 6 Rdlr. Guld Grund (som er en Composition), Potten 3 Rdlr. Af alle Fer nisser kan bekommes en Prøve til 4 s. Alle Slags Vand=Farver, paa Glas Poletter og i Skaller, dito sine Migmatur=Farver, af Carmin, Ultemarin, reven ægte Guld og Sølv. Sort og colored. colored Tusk. Smaa Brev=Tasker med Tegnebog a 10 sk.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Fine Blyantspenne i Messing=Fouteraler a 6 s. Alle Slags Kobberstykker, Haandtegninger og Landkort. En Samling af indbundne og uindbundne Bøger tilkiøbs. Dito Samling af Conqvillier, Naturalier og slebne Steene a. En Samling af 3600 Danske, Tydske og Franske Bøger, der ligesom forhen af alle og enhver kan bekommes til Leie, paa samme Conditioner som alle andre Steder, saa at det Kiøbenhavnske Publicum ei behøver at hente dem i den yderste Ende af Byen. Jblant Leie=Bøger kan bekommes de fleste af de siden sidstafvigte April udkomne Strids=Skrifter iblandt de Lutherske Lærere, Saa og en liden Samling af gamle og nye Theologiske Bøger, Kiøbenhavn, den 24de October 1785. A. Schandorff, Boghandler, boende i Springgaden Nr. 32. lige for Kirke=Porten.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder Priis=Courant. Korn. Brænde. FavRug, Holsteensk Td. - Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Pommersk Fyr = Rd. - Mk. Dansk., 5 Rd. a 4 Rd. 1 Mk. Dansk Vaar=Sild Td. 4 Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell. Rd. - Mk. Hvede, Holsteensk, Td. - 5 Rd. 1 a 2 Mk. . Høst=Sild Td. - 6 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = = Rd. - Mk. . Lollandsk, Td. 4 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Holsteensk Bøg =. -Rd. Mk. - Siellandsk, Td. . - Rd. Mk. - s. = Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt = = 6 Rd. 1 a 2 Mk. Byg Td. . 3 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 19 a 200 Rd. - Mk. - s. Fyensk =. -Rd. A. Byg=Gryn Td. = 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. Malt Td., 4 Rd. - Mk. - s. Salt. Havre Td. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. - Mk. - s. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Kiøbenhavns Havre=Gryn Td. - 9 a 10 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. - Mk. - s. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Erter Td. 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Engelsk Td. Rd. - Mk. Brænde. Fede=Vahre. Fransk Td., Rd. - Mk. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 4 a 5 Mk. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. - Mk. - s. Vine. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. 8 s. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Kul Td., Rd. 3 Mk. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 4 s. Udenrigs 40 a 45 Rd. Forring. Oste, Fyenske, Skpd. 10 Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin 56 a 70 Rd. Høe et stort Læs = 4 a 5 Rd. - Mk. = Holsteenske, 11 a 12 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Udenrigs 38 a 50 Rd. et mindre dito, 3 Rd. - Mk. Smør=Fyensk, Td. 32 a 34 Rd. Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Halm et Læs = = 2 a 4 Rd. - Mk. - Siellandsk, Td. . . Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Udenrigs = 23 a 24 Rd. Høns og Fiederværk. = Holsteensk, Td. 34 a 38 Rd. - Mk. - s. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. Tælle, Lispd. = 2 Rd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-11-01
Udenrigs = 36 a 40 Rd. = unge Parret = 2 Rd. - Mk. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Capuner sede et Par 1 Rd. 4 Mk. Humle. Fisk.