Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Et ildesindet Menneske har nyligen afhugget de Jernlænker, der sammenbandt Lantsestokkene paa Kammerherre Ankers Saugdømmer omkring Øerne og i Drøbaksfjorden, der med stor Møie og Bekostning var bjerget og ved denne Leilighed udgik igjen. Budstikken Nr. 61 til 63, dat. d. 26 Sept. og 4 Oct. indeholder en Skrivelse fra den sønden kjelds commanderende General, dat. d. 24 Oct. og en Bekjendtgjørelse fra General v. Krogh. Det ligtigste Jndhold af begge er følgende: D. 29 Aug. blev en fiendtlig Fregat signaleret paa Høiden af ny Hellesund. Den vilde ved en udsendt armeret Sluppe tage en Jagt, der kom seilende, men den dreiede af igjen, da den blev vore tililende to Canonbaade vaer, og vendte tilbage til Fregatten, medens Jagten seilede roligen ind i Havnen. - D. 9 Sext. rykkede Fienden med en betydelig Styrke mod Grændsen af Skillingsmarken, hvorfra han snart trak sig tilbage igjen. Den 12 Septem der bleve vore Feldtvagter paa den vestlige Side af Eningdals Elven angrebne af en stærk fiendtlig Overmagt. Fiendens Anmarch var af Patruillerne opdaget og anmeldt, men hans Styrke og Bevægelse kunde formedelst Taagen ikke sees. Til Feldtvagtens Understøttelse rykkede Major Krebs frem med Reserven og 2 Amusetter, hvormed han i 2 Timer opholdt Fienden, som blev nødt til at trække sig tilbage til Riersladen ved Bærbye. Fienden blev atter opholdt her i 2 1/2 Timer, indtil Major Krebs, da hans venstre Fløi var bleven tourneret, fandt det nødvendigt, at trække sig tilbage over Røers=Broen. Her forsøgte Fienden to Gange at storme over, men blev begge Gange afslaaet. Fienden sendte nu en Parlamentair, og ved en paafølgende Sammenkomst mellem Major Krebs og den fiendtlige Commandeur, forlangte denne fri Retraite, hvilket blev afslaaet. Han forlangte derpaa Vaabenstilstand for 1 Time, som blev tilstaaet. Efter den Tids Forløb retirerede Fienden. Major Krebs fulgte ham, og indtog igjen den Stilling, han før Affairen havde havt. Vi havde 6 Døde, 12 Saarede og nogle Savnede. Desuden er Capit. Lohmann af det Bergenhusiske, Lieuten. Smith af det Nordenfieldske og Fændrik Møller af det Tellemarkske Regim. let saarede. Fiendens Tab vides ei, men da Taagen faldt, saae man ham slæbe mange Døde og Saarede bort. Den Stykke, han rykkede frem med angives ialt til imellem 2 og 3000 Mand, Reserven iberegnet; derimod udgjorde den Deel af Major Kreis's Commando, som paa den Kant kom i Action, ikkun 200 Mand, hvilke ikke allene opholdt den saa langt overlegne Fiende, men endog tvang ham til at bede om Stilstand og rolig Retraite. Samtlige Officierers Mod og Conduite anbefaler Major Krebs paa det bedste. Majoren selv, Major Fischer, Fændrik Møller og flere vare i Stridens Hede saa langt ind i den fiendtlige Linie, at Fienderne selv raabte: "skyd dem ikke, men tag dem. Alligevel faldt ingen i Fiendens Hænder. Da Lieuten. Rustad af Norske Jægercorps blev trykket af Fienden mod Elven, svømmede han med sit Mandskab over til den anden Side, og da han troede, at finde Leilighed til at trænge frem igjen, svømmede han atter over, og angreb, men Overmagten var saa stor, at han paa samme Maade maatte trække sig tilbage igjen. Ved det meest haardnakkede Forsvar af deres Post kom Folkene i Haandgemæng med Fienden. Grenadeer N. O. Helgen blev bagfra angreben af 2 Svenske Grenaderer, som holdt ham i Tornisterremmen, men da denne ved hans Modstand sprang, og han derved fik Leilighed til at drage sin Sabel, slog han den ene af Fienderne til Jorden, saarede den anden med et Hug i Skuldren, sprang derpaa i Elven, og svømmede saaledes med Geværet og Tasken. Hans Nodekammerat Ped. Kleppe banede sig ogsaa med Bajonnetten og Geværet Vei igjennem Fienden, fulgte ham og svømmede over Elven. Grenad. H. O. Ølmen blev i Begyndelsen af Affairen saaret, men vedblev desuagtet Striden indtil den var endt. Den 11 Sept. Kl. 8 1/2 Form. blev fra Hangaasen, signaleret, at en Engelsk Fregat udsatte en stor Barcasse og 2 Slupper, fuldproppede af Soldater, og Matroser, som truede at gjøre Landgang mellem Rasvog og Kirkehavn. Divisions-Chefen for Kystværnet, P. J. Lemvigh paa Hitterøe, samlede strax Kystværnet, bemandede med samme endeel Baade, hvoriblandt 1 med en Apundig Canon, og befandt sig Kl. 9 uden for de yderste Skjær med 60 Mand, velbevæbnet. Fregatten var nu 3 Miil fra Land og styrede mod Kirkehavn. Divis. Chefen posterede sit Mandskab paa fordeelagtige Steder og ventede Fiendens Komme. Da Fregatten fik Viindstille var dens Jndseiling langsom. Kl. 12 vendte den syd over og signalerede sine Fartøier ombord, men da disse ikke bleve overheisede, kunde et Angreb formodes. Divis. Chefen lagde sig derfor ved Killenæs Skjær, midt imellem Ras vog og Kirkehavnen, for at kunne bedække disse Steder. Kl. 1 1/2 var Fregatten neppe 3 Kabbel længder fra denne Post, og vendte syd over med smaa Seil, for saaledes at bedække sine Fartøier, der styrede lige mod Skjærene. Saasnart den bevæbnede Baad kunde gjøre Virkning, blev derfra strax skudt. Herpaa holdt de fiendtlige Fartøier op med at roe, men efter en liden Standsning, kom de tilfærdig igjen, og nu begyndte en levende Musketild fra begge Sider, da de fiendtlige Fartøier, alle vare stevnbevæbnede. Uagtet Kartætsker nedregnede kom ingen af vore Folk til Skade; thi de stode bedækkede blandt Klipperne, men man kunde see, at det blev tyndt paa Folk i de fiendtlige Slupper. Fienden vendte herpaa om, roede til Fregatten, og blev forfulgt indtil Fregattens Batterier hindrede vore Folk at komme nærmere. Ved Dagens Komme, da Vinden friskede op, seilede Fregatten Nord efter.