JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
efter Bøger. Medens Aarsskiftet giver i den private Kreds Stof tileforskjellige Betragtninger - hedder det fra Helsingør -, tilbyder det større Samfund ligeledes sine, og - disse tilhørelOffentligheden. Sørgelige Mærker efterlader det forløbne Aars ikke i Helsingørs Annaler, vistnok derimod glædelige. J denne By, hvor en enkelt Næringsgreen saa mægtigen indvirker paa Subsistencen af sex Syvendele af Befolkningen, er det gunstige eller ugunstige Udfald af denne Næringsgreen i et peldriodisk Afsnit af særdeles Betydenhed. Vi bør derfor skjønsomt lægge Mærke til, at Antallet af de i 1836 Sundet a passerede Skibe, 11,916, overstiger med 931 det i 1833, med 1311 det i 1834 og 1651 det i 1835. Betænke vi især, at i det næstsidste Aar var i ommeldte Henseende saa disfavorabelt, at man, for at finde nogenledes Mage dertil i Helsingørs occonomiske Barometerstand, maa gaae tilbage til Aaret 1824, f. og at ogsaa Vareafsætningen til de Søfarende var betydeligere i sidst forløbne Aar, saa have vi vel Aarsag til at anseeldette for et af de bedre. Er end Helsingør i det Hele ikke mere paa sit forrige meerkantilske Standpunct, og ere end en Deel Saar fra de tidligere Aar endnu ei lægte, saa bleve dog mange det i det nys udrundne, og med flere kan det undersøforandrede Forhold ventes at blive Tilfældet. - Maatte det blot altid og allevegne ikke glemmes, at de fede Aar afvexles med de magre. -¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
J Hr. Rasmussens Jndustrianstalt i Assens er ifjor fabrikeret 31 Kornrensemaskiner, 322 Alen Sold og 147718 Par Karter. J Arbeidsløn til 6 gifte Svende og 70 til Til Kjøbenhavn hjemkom i afvigte Aar 9 Skibe fra Færejøerne, 55 fra Jsland, 12 fra Grønland, 11 fra dansk Vestineldien og 1 fra Ostindien. Endvidere ankom 17 Skibe fra de nordamerikanske Fristater, 6 fra Brasilien og 7 fra andre oversøiske Lande. Der udgik derfra igjen 9 Skibe til Færøerne, 59 til Jsland, 11 til Grønland, 9 til Vestindien, 1 til Guinea, 5 til New=Foundlaand og 5 til andre oversøiske Pladse. Nytaarsaften blev i Odense forøvet et dumdristigt Tyveri elhos en Tjenestekarl, idet nemlig Tyvene vare gaaede igjennem Haven ind i Gaarden og oplukkede Døren til Karlens Kammer, hvor de først nedtog et paa Væggen hængende Skab, som de bragte ud i Haven og sønderslog. Af samme udtoge de et Lommeuhr, en Pung med 23 Rbd. r. S. og en Dito med 5 a 6 Rbd. i Kobber. J Skabet fandtes endvidere sen Nøgle, hvormed de begave sig tilbage til Kammeret, oplukkede Karlens Kiste og borttoge af Leddiken 120 Rbd. Sedl. De deelte derpaa Byttet hos en af Deeltagerne. Dagen efter bleve Tyvene grebne og den Ene tilstod strax Gjerningen, medens de Andre haardnakket negtede, indtil endelig ved Politiets Undersøgelser i den ene af de Anholdtes Hjem fandeftes 60 Rbd. Sedler forstukne i Kapselen paa et Barometer og Sølvpenge forvarede i en Pose med Gryn, hvilken Opdagelse da ogsaa bragte den Anden til fuldkommen Bekjendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
J Ribe ere i afvigte Aar ægteviede 17 Par, fødte af begge Kjøn 67 og døde af begge Kjøn 70; altsaa 3 flere døde end fødte. J Veile ere i samme Aar ægteviede 33 Par, fødte af begge Kjøn 84 og døde af begge Kjøn 73, altsaa 11 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Skipper Fischer fra Sønderho, der med sin Evert sidst i Nybr. afgik fra Altona til Ribe med Stykgods, skal den 26de Debr. tilligemed sit Mandskab være bleven reddet af en Skpr. Christiansen fra Kbhvn., som traf Everten i synkefærdig Tilstand. Af Ladningen var kun lidet assueret. J Anledning af Kongens Bedring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
(Af Kjøbenhavns Adresse-Avis.) Vær høilovet, forbarmende Gud, han lever, han bedres, Hann, den Drot, hvem Enhver elsker, ham kjender tilgavns Han, i hvem der Svig ei befindes, det ømmeste Hjerte Og, hvad ei Lumpenhed end qvalte, velvilligste Sind! Os, der opdroges med ham og fandt ham i Sorger, som Glæder, Eens ubedragelig, Mand, Menneske, Menneskeven, Herre! Du kalde for ham os herfra, begrav os forinden! - Fred med den kommende Slægt, ønsker forresten den Fred, Om Tønders Morder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
(Jndsendt.) Hoivelbaarne Hr. Kammerherre Graah tilegnet. Nys hørtes Ny om Sorg og Savn Blandt Mægtige og Ringe, Fra Cimberfjord til Frederikshavn, Paa Kirkestævn og Thinge - Og Savnet gjaldt vor Hovedsmand, Der skulde drage fra vort Land, For Held til Syd at bringe. Vort Savn var alt i Haab opløst - Det maatte saa jo være Opløftet var Kong Frederiks Røst - Hans Bud bør Tak og Ære Og Graaht alt i vort Hjerte stod, Som Mindeblomst ved Grønlands Fod. Et Brodernavn skal bære. Men Gud er dog en naadig Gud J alle Sorgens Dage, Naar Øiet har sin Sorg grædt ud, Da rinder og saa fage. En Morgenstjerne klar og skjøn, En Vaar saa evigung og grøn, Som giver Bod for Klage. Kong Frederik siger end et Ord, Og Fryd vi skue atter; Han samler Mænd om Kongebord, Og skjænker huld sin Datter, Sin Cimber=Datter, Graah igien; Med Hæderskrands, som Kongens Ven, Han griber Røret atter. Høibaarne Høvding, vær igien Velkommen som en Fader! O, gid Dit Liv maa glide hen, Omkrandset af Rosenrader! Guds Kjærlighed Dig førte hid, Guds Kjærlighed Dig lede did, Hvor Graad ei Øiet bader! Du Nøgle bær til Danmarks Raad Og til Din Konges Hjerte, Brug den, som før, naar Armes Graad Forraader lønlig Smerte, Da skal i Tro Du skue hist En Nøgle hos Din Herre Christ Til Naadens lyse Kærte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 14de Januar, om Morgenen Klokken døde min elskede Mand, Borger og Skomagermester Christen Andreasen Mildrup, i hans Alders 72de Aar, efter 8 Dages Sygeleie, hvilket bekjendtgjøres, Slægt og Venner af hans sørgende Enke. Aalborg, den 16de Januar 1837. Mariane Jensdatter Mildrup, født Hauerslev.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
At det behagede Livets og Dødens Herre, i Dag Morges Klokken 9 1/2, at bortkalde til et bedre Liv Toldbetjent Caspar Herman Gottlob Michelsen, i en Alder af 61 Aar og 5 Maaneder, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 12te Januar 1837. P. A. Mohr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
J Justitsraad Hansens Gaard paa Algade bliver sen Beboelses Leilighed for en mindre Familie at erholde til næstkommende Paaske Fløttetid. Man henvende sig desangaaende til Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Den Beboelses=Leilighed i Gaarden Nr. 147 i Urbansgade, som for Tiden beboes af Hr. Viinhandler Nørgaard, er, til næstkommende April Flyttetid, at faae til Leie, hvorom kan accorderes med J. P. Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
130 Meierikøer ved Vreilevkloster ere at faae i Forpagtning til næstkommende 1ste Mai, naar Liebhabere desangaaende henvende sig til undertegnede Eier. Ridemands Mølle pr. Aalborg, den 14de Januar 1837. Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Vildtskind,
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
alle Sorter, kjöbes til de höieste Priser af B. sal. Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Beboelsesleilighed paa Apothekel i Hobro. bestaaende af tre gode Værelser til Gaden, med Kjökken, Spisekammer, Brændehuus og Loftrum, samt Haveplads, er at erholde til Leie for 200 Specier aarlig, og kan tiltrædes strax eller til15te Mai 1837. Fra Pressen i Odense er udkommen:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Praktisk Regnebog til Brug i Almueskoler. Udarbeidet tildeels efter Kroymanns gemeinnitzliches Rechnen af N. C. Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense, Andet Oplag, 1836. Den Afsætning, Bogen hidtil har havt, og at den ere indført i en betydelig Deel af Landets Skoler, lader med Grund formode, at nærværende Udgave (hvori er rettet det enkelte Feil, som havde indsneget sig i første Udgave) fremdeles vil blive modtaget med bifald og stifte Nytte i det Skoler, hvor den bruges. - Den faaes indbunden for 4, Mk. 8 s. pr. Exempl. hos Boghandler. Rottbøll Sadolin. i Aalborg. Underviisning i at forfærdige Blomster gives nu, som forhen, i mit forandrede Logis hos Dreiermester P. Ras massens Enke paa Algaden, og er jeg villig at tage ud paa Landet om Nogen maatte ønske min Underviisning Augusta Bornholdt, fra Holsteen. 200 Rbd. Sølv af Borgervæbningsfondets Midler kunne strax, imod rescriptmæssig Sikkerhed, erholdes til laan, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Aalborg, den 10de Januar 1837. Wølfferdt. 500 Rbd. rede Sølv, Aalborg Hospital tilhørende, kunne strax erholdes tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Man henvender sig desangaaende til Forstanderen ved Hospitalet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Mandagen den 20de Februar førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver der paa mit Contoir heri Byen foretaget en Samling i Lieutenant, Branddirecteur v. Bol vigs Bo og derunder afsagt Decision i den Tvistighed, der verserer angaaende Lovligheden af en mellem den Afdøde og hans Søn, Rose Bolvig, afsluttet Kjøbe contract. Endvidere vil Skifteforvalteren samme Dag decidere over Boets formeentlige Krav paa Lars Bierget og Lars Marcussen Troldhuset i Lendum. 2 Hvilket herved i Overeensstemmelse med Frd. 16de Januar 1828 bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 11te Januar 1837. Lassen. Paa Nytorv er tilleie en god Beboelse for en eenlig Person. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Af de under Stiftsøvrighedens umiddelbare Bestyrelse værende offentlige Stiftelsers Midler ere til Udlaan 500 Rbd. r. S. imod anordnet Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Creditorerne i Stervboet efter den paa Kornumgaardafdøde Tjenestekarl Anders Christensen Frost indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 7de Januar 1837. Sparck. Da intet Bud blev gjort paa Skipper Lausens Enskes Sted, Nr. 494 i Hjelmerstald, ved de derover sidst i forrige Aar afholdte 3de Auctioner, er efter Begjæring af Skifteretten berammet en 4de Auction, at holdes i bemeldte Sted Tirsdagen den 17de Dennes, om Formiddagen Klokken 10, ved hvilken det agtes bortsolgt. Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt. Saafremt nogenlunde antageligt Bud kan erholdes, bliver, ved en eneste Auction, som afholdes Torsdagen den 26de Januar næstkommende, paa Fredericia Raadhuus, følgende mig og Medarvinger, efter afgangne Kjøbmand Marcus Koppel, tilhørende Eiendomme bortsolgte: nemlig: 1) Gaarden Nr. 355 heri Staden, der bestaar af 25 Fag til Gaden og 12 Fag Pakhuus med Kornlofter, Alt Grundmuur og har en fordeelagtig Beliggenhed for Handel og anden Næringsbrug, hvortil hører en Jordlod i Marken. 2) Huset Nr. 261, bestaaende af 8 Fag til Gaden og Udhuus samt Hauge, og beliggende i Nærheden af Torvet, hvormed ligeledes følger en Jordlod i Marken. 3) En Skovparcel Nr. 15, udstykket fra Sønderbygaard, i Staastrup. Fredericia, den 9de December 1836. M. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Efter Udlægsforretning af 10de September forrige Aar bliver det Skipper Carl Frederik Christiansen tilhørende Sted, Matr. Nr. 18, Litr. A, paa Torvet i Sæby, med Grund, Have og 2 Tofter, paa den ved Placat af 22de April 1817 befalede Maade, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction Løverdagen den 4de Februar, anden Auction Løverdagen den 18de Februar og tredie Aaution Løverdagen den 4de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10; de to første Auctioner paa mit Contoir, sidste Auction derimod paa den til Salg averterede Eiendom; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og Panthaveres Efterretning. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 11te Januar 1837. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-16
Torsdagen den 19de Dennes, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, i Thomas Kjergaards afdøde Enkes Gaard ved Skomagergaden her i Byen, afholdt Auction over det af hende efterladte Løsøre, bestaaende i noget Sølv=Tøi, Sengesteder og Sengeklæder, Schatol, Skabe, Sopha, Stole, Borde, Speile, Kjøkken=Tøi, Lagner, Gang=Klæder m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Udgivet af J. Chr. Borch & A. Ph. nies Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Kongens Svar paa Dupins Nytaars=Lykønskning vare affattet i følgende Udtryk: "Jeg modtager med Fornøielse dette nye Beviis paa de Deputeredes Kammers Hengivenhed. De Følelser for Mig, De lagde for Dagen, da De for nogle Dage siden i Masse begav Dem til Mig, bevægede Mig dybt; disse Følelsers Udtryk vare, som Deres Præsident med Rette har sagt, vel tause og stille, men derfor ikke mindre stærke og hjertegribende; den Maade, paa hvilken Jeg modtoges i Deres Forsamling, da Jeg viste Mig der, efterl. den Begivenhed, der havde truet Mit og Mine Sønners Liv, var førende for Mit Hjerte. Kammeret kjender den Hengivenhed, Jeg nærer for det; det veed, hvilken Priis Jeg. sætter paa at den gjengjældes; det veed fremfor Alt, hvori gavnlig denne Gjensidighed er, for at vise dem, der pønselpaa Snigmorder=Anslag, at slige Attentater stedse ville blive frugtesløse, at Frankrig stedse vilde yde Min Søn den samme Understøttelse, den samme Bistand og samme Hengivenhed, at deres uværdige Planer vilde blive tilintetgjorte og bragte til at strande. Ja, Mine Herrer, det er disse lydeligt forkyndte, almindeligt anerkjendte, Sandheder, hvilke sikkre Os for Fornyelsen af disse Mørkhedens Forsøg og ville, skaane Vor National=Ære for de Pletter, med hvilke disse Uslinge befudle den og tillige for de beklagelige Domme, der af den Grund ledsage det, hvor det nævnes i alle Europas Lande og i den hele civiliserede Verden. Det er Tid at gjøre dette lille Antal af forskruede Hoveder, der udsætte Os for saa store Farer, uskadelige. Jeg taler ikke om de Farer, der true Mig; Mit Blod tilhører Fædrenelandet og Jeg er stedse beredt til at udgyde det for samme - nei, Jeg taler og Frankrig, om dets Lykke, dets No. dets Sikkerhed, om Varigheden af dets Jnstitutioner. Jeg takker Dem for den Bistand, De har ydet Mig ved disse Jnstitutioners Forsvar. De veed, hvorvidt De kan regne paa Mig og paa Min Bestandighed. Jeg har det tillidsfulde Haab, at det med Forsynets Hjælp, som saa hyppigt har beskjermet, Mig, vil lykkes Os at bevare Frankrig for slige beklagelsesværdige Begivenheders Gjentagelse og Statskibet for de deraf, følgende Storme. Denne Kongens Tale gaaer ganske fri for Bladenes Critik. Dette er derimod ikke Tilfældet med Kammerets Præsidents, Dupins. J. d. Deb." opvarter ikke alene med en Critik over hans Tale og tillige med en temmelig nærgaaende Caracteristik over hans Personlighed, i hvilken Journalen ligefrem negter ham Discretion og Maadehold, men dog er saa naadig, ikke ligefrem at tillægge ham noget ondt Hjerte. Man maa tage Menneskene, som de ere, hedder det, og holdt ridem deres Feil tilgode paa Grund af deres bedre Egenskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Om Meuniers foregivne Opdagelser circulere i Publieicum en Deel Fabler, der ei fortjene videre Opmærksomhed. at Jmidlertid afvexle Hæftelser og Løsladelser med hinanden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Blandt de Fængslede den 5te Januar befandt sig ogsaa en alung Jtalienerinde af udmærket Skjønhed, paa 18-20 Aar. r. Hun blev strax bragt til Pairsrettens Forhørsal, men, efter slet ganske kort Forhør, igjen sat i Frihed. Blandt de for Tiden fængslede Personer nævnes en Snedker, en reisende al Handelscommis, en Limonadehandler paa Boulevardtheatrene, og en forhenværende Befordrer af Postvognen fra Beauvais eltil Mez.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Udkastet til Adressen fra de Deputeredes Kammer er lendnu under Arbeide, medens Pairskammeret allerede har tilbagesendt et saadant Udkast, der var bleven det forelagt, til af Committeen til Omarbeidelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Det var den 8de et almindeligt Rygte i Paris, at den ge franske Regjering havde erfaret, at der mellem England og eel Spanien hemmelig var afsluttet en anden Tractat, end Qvadrupel=Alliance=Tractaten og at den navnlig angik Ocupationen af San Sebastian. Den franske Gesandt i Madrid, i Hr. Latour=Maubourg, skal have erholdt streng befatilling til at forskaffe sig Indholdet af denne nye Tractat, i hvad det end skal koste. J Strasburg har Processen imod Militair=Insurgenterne fra 30te October f. A. taget sin Begyndelse den 6te Januar for Neder=Rhinens Assiseret. Man skulle have ventet, s at denne vigtige Proces havde lokket en talrig Mængde Menersnesker, begierlige efter at bivaane Forhandlingerne, til Justits palladset, men man talte, i det Høieste, 100 Personer paa igide for Tilhørerne bestemte Pladse i Retssalen; det synes b. altsaa, som om Undersøgelserne i denne Sag ikke gjøre no eget større Jndtryk paa Publicum end Oprørsforsøget selv, ridengang det blev gjort. I det første Møde bleve de 7 An af klagede afhørte, men deres Udsagn frembød aldeles Jntet, der kunde vække nogen særdeles Jnteresse for Sagen. Fork. høret over Vidnerne, i Tallet 80, skulde tage sin Begyn 3, delse den 9de Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Den Madrider Gaceta af 30te December indeholder jeg Par temmelig vigtige officielle Bekjendtgjørelser, ifølge hvilke aalalle Havne i den mexicanske Republiks to Have, fra 29de en December af, atter skulle aabnes for det spanske Flag og den spanske Handel, med fuld Reciprocitet for de mexicanske Skibe i alle spanske Havne. Det ene af disse Decreter er affattet i følgende Udtryk. Da de Underhandlinger, som have havt en fuldkommen og aaben Udsoning mellem Mexico og Spanien til Formaal, lykkelig ere tilendebragte og da derfor Jeg, saavelsom den mexicanske Republiks Øvrighed, ønsker, at begge Nationer, som aldrig burde have glemt det Slægtskabsbaand, der knytter dem til hinanden, saasnart som muligt igjen blive deelagtige i den gjenoprettede Freds og det fornyede Handelsamqvems Velgierninger, saa decreterer, Jeg herved, i min ophøiede Datters, Dronning Jssabelladen Andens Navn: 1) Alle Fjendtligheder mellem Min Regjering og Mine Undersaatter paa den ene Side og Mexicos Borgere eller Jndvaanere paa den anden Side ophøre fra idag af. 2) De Mexicanere, som befinde sig i Spanien, eller agte at nedsætte sig der, skulle ansees lige med Jndivider af andre venskabelige Magter. 3) Mexicanske Skibe skulle have Adgang til spanske Havne, lige med begunstigede Magters Fartøier, imod at rette sig efter de Love og Reglementer, som udstedes, med Hensyn paa Handelen med Udlandet. Jeg Dronningen. Regentinden skal have vægret sig ved at forelægge Cortes, en Opdragelsesplan for hendes Datter til deres nærmere Bestemmelse. Er dette saa, da seer det ud som et anteciperet Brug af det absolute Veto, som Constitutionens Revisions-Committee skal ville inddrømme hende og vil dog nok uden Tvivl vække nogen Opmærksomhed i Cortesforsamlingen - J Madrid vilde man vide, at General Sarsfielde havde indberettet, at han med 13 Batailloner agtede at støde til Espartero, for endnu engang at angribe Carlisterne. Disses Hovedqvarteer i Durango synes endnu ikke at være bleven antastet; i en Dagsbefaling fra Bilbao af 26de af lægger Espartero sin Tak til Hæren for dens Anstrængelse, og opfordrer den til at være beredt paa nye Triumpher. Som et Efterslet til Beretningerne om Bilbaos Jndtagelse, meddele vi endnu en officiel Rapport fra den engelske Oberst Wylde til Lord Palmerston, der blandt Andet indeholder, at de to Garde-Batailloner, som deeltoge i Fægtningen, havde 9 dræbte og 28 saarede Officerer og 500 dræbte og saarede Soldater. Bilbaos Tilstand skildres i denne Rapport med meget mørke Farver; Forstæderne ligge næsten aldeles i Ruiner. Garnisonens Tab under Beleringen angives til 1200 Mand, af Nogle endog til 1700 og de Beleirendes til ikke mindre end 4000.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Tyrkiet. Forholdene imellem Porten og England, som i den sener Tid syntes at opklares, ere atter ved et Tilfælde indhyllede i Skyer. I den gamle Churchillske Sag stod endnu tilbage at bestemme den fyldestgiørelse, Porten skulde give ham. I Underhandlingerne herom vare Lord Ponsonby og hans Collega, Hr. Urquhart, uenige, i det den Første gik løs, paa aldeles at ydmyge Porten, den Anden derimod ikke vildeelt tabe den Agtelse, der tilkommer en venskabelig Magt, af Sigte. Enhver af dem gjorde nu Jndberetninger til London, overeensstemmende med sine Anskuelser, og medens Begivenheden næsten var glemt eller ansaaes for afgjort, indtraInstructioner til det engelske Gesandtskab, ved hvilke det beerimyndiges til at forlange hos Porten, at den nys udnævnte n Stor=Admiral Fewzi-Paschal ikke blot skulde afsættes offra sit Embede, men tillige fjernes fra sit Paschalik, fordi a han i den Churchillske Sag havde tet sig barsk og parditisk mod den Paagjældende. Dette Forlangende af det engelske Cabinet er nu tilstillet Porten i en Note, men paa denne er endnu intet Svar indløben, og det er vel meget gitvivlsomt, om det vil blive saaledes, som den engelske Geer sandt synes at vente. Der ere idet mindste adskillige Tegn, afsom synes at tyde paa det Modsatte. Storherren har nemlig netop i denne Tid tillagt en ny bygget Fregat Fewzis Navn, og er det end ikke skeet, for at drille England, er tidet dog altid et Tegn til, at Fewzi endnu staaer i Anseelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Foranlediget ved en Notte fra den russiske Gesandt, har Porten udstedt et Forbud til alle tyrkiske Undersaatter mod fat have Samqvem med Kysten ved Abasien, som er Skuepladsen for Kampen imellem Russerne og de circassiske " Stammer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 14de Januar. Bulletius i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom: Den 11te Jan. Hs. Majestæt har havt en god Nat og Hosten har været mindre og løsere; Feberen er aftagende; Appetiten var igaar god, Kræfterne ere bedre. Den 12te. Hs. Majestæt har sovet flere Timer i Nat, men hostet af log til; Feberen er mindre, Appetiten var igaar god, Kræfterne ere som igaar. Den 13de. Hs. Majestæt har havt en rolig og uafbrudt Søvn flere Timer i Nat, Hosten er løsere, Feberen mindre, Appetiten var igaar god og Kræfefterne noget bedre." Den 14de. Hs. Majestæts Søvn har i Nat af og til været forstyrret ved Hosten, der dog imod Morgenen blev losere, Feberen er ringe, Appetiten var igaar god og Kræfterne bedre."