JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Fra Amsterdam meldes, at den franske Regjering i en Note har erklæret, at det i Krigstilfælde vil respektere Nederlandenes og Belgiens Neutralitet. J Paris hed det, at Contreadmiral Hugon, der for sin Afreise havde faaet Ordre til, paa ingen Maade at taale en Blokade af Syrien, senere har erholdt en Depesche, der byder ham, at samle den franske Flaade paa Høiden af Navarino.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Storbrittannien. Fra Nyyork meldes, at de brittiske Grændsecommissairers Beretning ikke skal have gjort noget godt Jndtryk i de forenede nordamerikanske Fristater og at et Brud er uundgaaeligt, ifald Engelland, vil sætte de i Beretningen fremsatte Fordringer igjennem. Rusland. Keiseren og Storfyrsttronfølgeren ere den 28 Aug. ankomne til Warschau. - Natten til den 23 Aug. skete en frygtelig Ulykke paa den Petersborgske Jernbane, idet tvende Vognrækker, den ene paa 18, den anden paa 3 Vogne, mødtes og stødte sammen ved Maskinmesterens Uefterrettelighed; 6 Mennesker dræbtes, 21 bleve meer eller mindre farligt saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Stænderforsamlingen for Nørrejylland er ved Patent af 25 f. M. indkaldt til den 14 Octbr. d. A.; til Commissarius er Conferentsraad Ørsted valgt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
J Løverdags afsagde Hof= og Stadsretten Dom den af det Offentlige mod Mag. art. Monrad anlagte Sag for formeentligt begaaet Overtrædelse af TrykkefrihedsLovgivningen i det af ham udgivne Skrift: "Flyvende politiske Blade No. 2. Ved Dommen mulcteredes Magisteren paa 200 Rbd. Sølv samt dømtes til at være Censur undergiven i 1 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Stændertid, Nr. 102-118.) Tredivte Møde den 22 Aug. Foreløbig Behandling af Sagen om Landcommunevæsenet. - Een og tredivte Møde den 21 August. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragende: Godseier Tutein: Andragende fra Sukkerraffinadeurerne i Kjøbenhavn, om at der ikke maa tages nogen Bestemmelse og Afgift af raffinerede Sukkere, førend Stænderforsamlingen derom er hørt. Fremdeles anmeldte Præsidenten, at der var blevet tilstillet Forsamlingen et til den dediceret Skrift af Ole Peter Holm Larsen i Skræppendorg Vis: ang. Skattebevillingsret, af hvilket Skrift Exemplarer vilde blive uddeelte til Forsamlingens Medlemmer. Endvidere underrettede Præsidenten Forsamlingen om, at der vare indkomne Committee=Betænkninger i Sagerne ang. Forandringer i Consumtionstariffen, Forandringer i Toldtariffen, Jslands Skattevæsen og de criminelle Sagers Behandling, Kjøbenhavn. Den fra forrige Møde udsatte foreløbige Forhandling over Udkastet til en Forordning ang. Landcommunevæsenet fortsattes. Referenten oplæste den tredie Afdeling af Committeens Betænkning. - To og tredivte Møde den 25 Aug. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragender: Kammerraad Drewsen: Skrivelse fra L. H. Wiim indeholdende yderligere Oplysninger og Hjortespringsgaardene; hvilken med Forsamlingens Samtykke blev afgivet til den om Hjortespringsgaardene nedsatte Committee. Andragende fra Gar verne, Skomagerne og Saddelmagerne i Kallundborg om Foranstaltninger til at forebygge Opkjøb af raae Huder og Skind. Capitainl. Recke: Andragende fra Skomagerne, Saddelmagerne, Garverne og Handskemagerne i Slagelse om samme Gjenstand. Samme: Andragende fra Skomagere i Skjelskjør om samme Gjenstand. Assessor Algreen-Ussing: Andragende fra Brændeviinsbrænderlauget i Kjøbenhavn om, at en hensigtsmæssig Ordning af Landbrænderierne snarest muligt maatte iværksættes, og Consumtionsafgiften af Brænderierne saavel i Hovedstaden som i Kjøbstæderne maatte fastsættes til een og samme Størrelse. Det besluttedes at afgive dette Andragende til Committeen om Forandringer i Consumtionstariffen. Endvidere tilkjendegav Præsidenten, at han havde modtaget Committee=Betænkning i Sagen ang. Besværinger. fra Beboerne af Hjortespringsgaardene over formeentlig tilføiet Forurettelse. Den foreløbige Behandling af det sidste Afsnit af Udkastet til en Anordning om Landcommunevæsenet fortsattes. (Forts.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Blandinger. Med Hensyn til Thorvaldsens Musæum har Kjøbenhavns forenede Communalbestyrelse, Magistraten og Borgerrepræsentanterne, afholdt i Forening med Committeen angaaende det Thorvaldsenske Musæum, en Forsamling, hvis Resultat blev, at Borgerrepræsentanterne tilbagetoge den mod Bygningens Fortsættelse nedlagte Protest, at Bygnings=Planer blive at forelægge, og at et bygningskyndigt Medlem, Hr. Troels Lund, endnu tilforordnes Committeen, saaledes at der er Haab om, snarest muligt at see Bygningen tilendebragt. Ogsaa i Helsingøer have de 40 Bjergsangere gjort megen Lykke. Efter igaar at have givet den 3die Concert i Kjøbenhavn, ville de efter Deres Majestæters Jndbydelse, begive sig til Augustenborg. Reiseronten er bestemt saaledes: Roeskilde, Ringsted, Sorø, Slagelse, Korsør, Nyborg, Odense, Svendborg, Faaborg, Augustenborg og Sønderborg. J enhver af disse Byer vil med høie Vedkommendes Tilladelse blive givet Concert, hvoraf en Deel Fra Søn af Jndtægten vil komme de Fattige tilgode. derborg ville samtlige Sangere begive sig til Hamborg, hvor de forvente at kunne give flere Concerter. Fra Hamborg, reise de til Rom, hvor de ventes i Slutningen af Efteraaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Efter Anmodning optages følgende Stykke af Horsens Avis: Skal Regjeringsformen virkelig indskrænkes i Danmark, og er det gavnligere for Fødelandet at have en indskrænket, end en souverain Konge! Ovenanførte er Tidens store Spørgsmaal; det enet Spørgsmaal, der i Almindelighed gaaer fra Mund til Mund, en Opgave, der er given Christian den 8de at løse. - J den store Mængde af Adresser, der, i Anledning af Tronbestigelsen og Kronningen, strømmede ind til Hs. Majestæt, har det viist sig, at Mange ønske Forandring i Regjeringsformen. Men skulde et saadant Ønskes Opfyldelse virkelig være Fødelandets Gavn; skulde danske Undersaatter virkelig leve tryggere og sikkrere og lykkeligere under en indskrænket, end under en souverain Fyrste Efter Jndsenderens Overbeviisning, grundet paa Historiens Veiledning, maa Spørgsmaalet besvares benægtende. Vel vide vi, at det: paa saa bestemt en Maade at udtale vor Overviisning, tvertimod de Manges Ønsker, ikke kan andet end klinge skur SeBres rende i mange Frihedsmænds Øren; men vi troe, at Pligt mod Kongen, Pligt mod Fødelandet, bør, uden andre Hensyn tvinge os til at udtale den, og det paa en Tid, da NationalAanden i vort kjære Fødeland synes at antage en Charakteer, der snarere fremskynder Landets Ruin, end dets Opkomst og Fremgang til det Bedre. Kaste vi Blikket tilbage paa den danske Historie, da finde vi, at den saa høit anpriste Regjeringsform, allerede forhen har været indført i Landet; men vi see ogsaa de skrækkelige Følger af et egenmægtigt Folkeraad: blodbestænkte Agre, Landets tiltagende Afmagt, undertrykte og underkuede og forarmede, raae og udannede Undersaatter, see, dette var Følgen af en Regjeringsform, som nu høit forlanges givet af Kongen, og anprises som et virkeligt stort Nationalgode; et Gode, som allerede vore Forfædre erkjendte for en National-Ulykke, og derfor ganske afskaffede en saadan Regjeringsform, der i Ordets egentlige Forstand medførte Landets totale Ruin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Man vil formodentlig sige, at det danske Folk nu er fuldkommen modent for en Constitution. Man tillader sig i denne Anledning at spørge Frihedsmændene, hvad Borgen de kunne stille for, at hine Ulykker ikke nu, ligesaavel som i Fortiden, kunne følge af denne Regjeringsform, og om Folkeraadet ikke, naar det erholder en fuldstændig Andeel i Regjeringen, ganske vil tilsidesætte den Agtelse, det skylder Kongen, tvinge Regjeringen efter sine Hensigter, som muligen kun har Egennytte, ikke Fødelandets Gavn til Formaal, og stadfæster da ikke Erfaring, at det i dette Tilfælde gaaer ud over den Ringere, som skal lide, og Landet lide med dem. Hvo borger for, at Parti aanden, denne Orm, der undergaaver al Statens Kraft, og lammer al patriotisk Virksomhed, ikke derved kan indsnige sig i vort kjere Fædreland, ligesaavel som i andre constitutionelle Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Det forekommer nemlig Jndsenderen klart af Nutidens Historie, at intet constitutionelt Land har fuldkommen indvortes Rolighed; men at Kiv og Uenighed hører saa at sige til Dagens Orden, ja at de med Borgerblod bestænkte Agre og Torve, de nedstyrtede Ministre; den i disse Lande herskende Fattigdom og Elendighed, synes at tale høit for, at kun En bør regjere, og denne Ene - Kongen. Jndsenderen er altsaa af den Overbeviisning, at Souverainiteten er tjenligst for et Land, især naar Kongens Villie er fast og reen, og det er et Spørgsmaal, som hidtil ikke er gjort mod vor nuværende Konge, men det er ogsaa et Spørgsmaal, som intet Svar fortjente, eller og kun at besvares med Foragt: thi, i Sandhed! Kongen har Jntet gjort, som kan og bør svække Undersaattens Kjerlighed, endnu mindre gjort Noget, hvorved der skjønnes, at en Constitution er saa høilig nødvendig; heller ikke vide vi, om dette er et saa almindeligt Ønske, som Friheds Mændene ville have Regjeringen til at troe; thi i den Kreds, hvor Jndsenderen lever, er sligt et Ønske ikke hørt uden med Afskye; vi indsee da ikke Nødvendigheden af en Constitution, Danmark har vist under Souverainiteten været velsignet med sand National=Lykke, Rolighed og Velstand og Retfærdighed, en Lykke saa mange constitutionelle Lande sukke efter, men som ikke endnu er bleven dem til Deel. Skulle vi derfor saa letsindigen bortkaste disse Goder, skulle vi bortkaste det Visse og gribe efter Skyggen; skal den Sol, der saa blidelig oprandt over Danmarks fredelige Sletter, saa hastig dale; net vi haabe, at Kjærlighed til Konge og Fødeland endnu besjæler de Danske: vi haabe at de bevare Selvstændighed og besindig Rolighed, og at de ikke blindt lade dem lede af enkelte Grillenfængere, der ønske Forandringer, uden egentlig at vide hvorfor. Vi udtale derfor vort Ønske til alle retsindige Danske, paa det Alvorligste og Bestemteste at mødsætte sig den Fordærvelses=Strøm, der, som en rasende Flod truer at overskylle vort Fædreneland, og ikke blindt lade dem lede af Hovedstadens urolige Hoveder, paa det at disse ikke skulle regjere Landet, og Landet synke; men lader os slutte os tæt til Kongen; thi vil Christian den 8de vedblive som han begynder, da er han i Sandhed vor Kjerlighed værd, og paa ham kan altsaa med Føie anvendes Digterens Ord; "Beskjerm vor Konge, store Gud!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Det har glædet os, at Aarhuus og Horsens ikke have tiltraadt Petitionen om at indskrænke Regjeringen; vi haabe derfor, at disse tvende Byer, to af Jyllands betydeligste Kjøbstæder, deele vore Anskuelser. J Forventning altsaa, at disse finde Gjenklang i hver ærlig Danskes Bryst, opfordres alle, i Særdeleshed Aarhuus og Horsens, at forene sig, og saavidt muligt drage flere Kjøbstæder ind i Foreningen, for at modsætte sig disse Petitioner om Stændernes Andeel i Regjeringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Skulde vort Ønske, der kun er ledet af FædrelandskjerligHe hed, være saa lykkeligt blandt Danmarks ærlige Mænd, at finde Talsmænd, da behage de at bestemme Tid, Sted og Maade paa hvilke Foreningen bedst kan lykkes, ligesom vi og paa vor Side vil anvende Alt muligt for at drage Landmanden ind under samme. Maatte det lykkes at bringe denne Forening istand, vil Jngen glæde sig mere end Jndsenderen, tæt til Kongen ville vida slutte os, og glade udraabe: "Gud velsigne Kongen, Gud velsigne Danmark, og enhver ærlig Danmarks Borger. Ne Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Jndgaaede: den 7 Septbr., A. Møller af Odense, fra Norge, Jagten Adele Wilhelmine med Trælast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Udgaaede: den 1 Septbr., J. Hansen af Odense, til Aalborg, Jagten Prøven med Stykgods; den 5te, Thor Thorbjørnsen af Arendahl, til Norge, Sluppen Brødrene med Korn; F. Aslachsen af Arendahl, til Norge, Skonnerten Brødres Minde med Korn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Kjøbenhavns Børs-Cours den 4 Septbr. 1820. Hamb. 2 M. k. S. 197. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 200 Oblig. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto .... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
4 pCt. norsk Laan ved Hambro. Norske Spec. Sedl. pr. 100. og Søn af 1828. 10101. S. Sr. 185 1/2 a 186 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 4 pCt. Kongel Obligationer 1834. 101 a 101 1/2 i r. S. (u. Rente) 98 1/2 a 99 R. Sedt. 4 pCt. dito 101 a 101 1/2 i Bco. Nationb. Obl. (af Laans Febr. 3 pCt. eng. Laan 75 1/4 a 75 1/2 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Bank-Actier 95 a 9 r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Kjøbenhavns Torvepriser den 3 Septbr. 1820. Hvede. Rd. 18s. 20 Rd. 18. Ærter. 6 R. 18 sk. a 7 R. 32 s. Rug. 4 Rd. 16 s. - 1 Rd. 80 s. Flesk, røg. . 2 R. 32 s. - R. 616. Byg, 2rad. 3 Rd. 10 s. - Rd. 16 s. Dito, grøns, 1 R. 68 s. - R. 88 s. Byg, Grad. 3 Rd. 32 s. 3 Rd. 72. Smør, Pd. 1 Mk. 2 s. - 1 Mk. 9 s. Havre..... 2 Rd. 72 s. - Rd. 16 s. Æg, Snes. 1 Mk. 7 s. - Mk. 8. Sjællandsk Smør, Fjerding 12 Rd. 1 Mk. ds. a 1 Rd. 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
(Jndsendt.) Kan den Erklæring, som flere Landsbysogne i Fyen have indsendt til Stænderne mod Ønskerne om Skattebevillingsret vel bevise andet, end at Enkelte benytte de respektive Sognefogder som Organer for deres individuelle Mening, Vil Nogen, som kjender Landalmuen, med fuld Overbeviisning kunne antage, at Bønder, og Sognefogder, som ere Bønder, have givet sig af med dette politiske Anliggende eller have klare Begreber og hvad det betyder, Det tør vel antages, at ikke 1 af 1000 Bønder har tænkt noget Øieblik over, hvad Skattebevillingsret er, og det er vel muligt, at den Bonde, som dette Ord blev lagt i Munden, vilde derved forstaae noget ganske Andet end hvad Ordet betegner. Hs. Majestæt Kongen vilde maaskee ogsaa, naar disse Bondefogder henvendte sig umiddel var til Ham, svare: "Dette Andragende kommer ikke fra Eder selv, derom vidner allerede de Udtryk, som J bruge, ved at tale om min absolut souveraine Magt: Benævnelser, som maae være fremmede for Eder, blander Eder ikke i Politiken, som J ikke forstaae; men passer hellere Eders Ploug!" - Slige Jnsinuationer, som ere paa Sandhedens Bekostning, og beregnede paa, at bringe Medborgere bag Lyset, fortjene i intet Tilfælde Medhold; de indsamles paa Kryberiets Snigveie, og vee den, der tager dette i Beskyttelse! - Med denne Erklæring drister Jndsenderen sig hverken til at afgjøre Noget for eller imod Skattebevillingsretten, men han vilde gjerne, om muligt aabne Øinene paa Enkelte, idet han har et mangeaarigt og nøie Bekjendtskab til den fyenske Landalmue, Ved Madame Regine Sophie Sørensens Død i Horne den 28 August 1810. Nys vandrede til Fredens stille Have En Skare hen ved Sørgeklokkens Klang; Nu tonede hen over Dødes Grave Saa veemodsfuld den dybe Sørgefang! Hvis var det Støv, som her man lagde ned? Hvis var den Aand, som nu gik ind til Fred, Det var en ung, en faaer elsket Qvinde, Kuns fir og tyve Sømre har hun talt – Det var en elsket Søster, om Veninde En gammel Faders Fryd, en Mages Alt! Nys favned hun sit førstefødte Nor Nu hviler hun alt under sorten Jord! Du lille Spædel af Du fatter ikke Dit store, uerstattelige Savn! Ei skuer Du den ømme Moders Blikke, Ei vaagner Du i hendes Moderfavn, Men engang Du din Moder skal gjensee J Salighedens lyse Evighed! Ja, der skal ogsaa J. den Dødes Kjære, Gjenskue hende, den Forklarede. O! hvilken Himmeltrøst maae det ei være For Eder, midt i Sorgens dybe Vee! Lad hvile da den Sallige i Fred! En føie Stund - J hende atter see! Bøydens Skole den 2 Septbr. 1810. P. A. Wedel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
AVERTISSEMENTS. At min gode elskede Mand, Peter Christian Abildgaard Høst, efter længere Tids tiltagende Svaghed, den 2 d. M. ved Døden berøvedes mig og 3 Børn, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Nyborg den 5 Septbr. 1840. Sophie Henriette Høst, fød Schalburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Fra Pressen er udkommet: Udvalgte Høitidsprædikener
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
af Dr. F. Schleiermacher, oversatte af Pastor Rohmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
(Første Samling.) Neppe har nogen Prædikant, saaledes som Schleiermacher, forstaaet i sine offentlige Foredrag at gribe alle vigtige Forhold, det være sig i det private eller offentlige Liv, i Kirken eller Staten, og at betragte dem fra det christelige Standpunkt. Ved Valget af denne første Samling af den berømte Forfatters Høitidsprædikener er netop taget Hensyn til Arter af Forhold, der for Øieblikket finde Sted i vort Fædreland; Samlingen vil derfor ogsaa kunne læses med Jnteresse af Enhver, hvem Tidens store Spørgsmaal ligger paa Hjerte. Skriftet, som foruden Titel og Jndholdsliste er 210 Sider i Octav, trykt paa fiin hvidt Maskinpapir, faaes for 1 Rbd. couleurt Parbind og 7 Mk. i smukt Velskvind paa de fleste Boglader i Danmark, og her i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Nye Bøger. som faaes paa S. Hempels Boglade: Wappen=Almanach der soverainen Regenten Europas, 5 Rbd. 21 s. - Neuestes Lehr-Modelle und Ørnamentenbuch für Ebenisten, Bau- und Möbelschreiner, Holzschneider u. A., v. Matthaen, Baumeister in Dresden, mit 60 lithograph. Foliotafeln. - Glocken=Tønne, Erinnerungen aus dem Leben eines jungen Geistlichen, v. Friedr. Strauss. 123. Bd. Siebente Anslage, 3 Rbd. 12 s. - Anleitung zur burgerlichen Bankunst und Bauzeichnung. 122 Heft, mit 10 Tafeln, nebst Text. 4 Rbd. - Decorationen innerer Raume, von Romberg, Architect in Hamburg. 1stes Heft, mit 8 lithographirten Tafeln, 1 Rbd. 3 Mk. - Universal-Lexicon der Tonkunst, 2te Ausgade, v. Dr. Schilling m. Fl. 1ster Band. 2 Rbd. 21 s. - Abbildungen zu Oken's Naturgeschichte. 112 Lfra. Nylig har forladt Pressen, Regnebog for Borger= og Almueskoler, eller Materialier til en grundig Underviisning i Regne kunstens Elementer, af N. Jensen, Lærer ved Frue Skole i Odense. 1ste Afsnit, 2det Oplag, indeholdende de 4 Specier og Reguladetri i hele Tal Ved Udarbeidelsen af denne Regnebog for Begyndere har Forfatteren sat sig den Opgave, at give Lærerne ved Borger og Almueskoler et Apparat, hvorved det kan lettes dem, at De gjøre Regneunderviisningen frugtbar for deres Elevers Aandsdannelse, uden at tilsidesætte det andet vigtige Maal, Færdighed i Regning. Opgavernes Form, Orden og Antal er derfor valgt saaledes, at det bliver let for Læreren at give Barnet et kort Begreb om Talstørrelser og deres Behandling, og siden at lede det til at opnaae den nødvendige Færdighed. Erfarne Skolemænds gunstige Dom over Bogen, og det første Oplags saa hurtige Afsætning lader haabe, at Bogen med Velvillie er modtaget af Skolernes Lærere og Foresatte. Et andet Afsnit, der ventes snart at kunne følge, vil indeholde Alt, hvad der kan ansees nødvendigt for en almindelig Borgerskole og for de formere Børn i en Almueskole. Bogen, 4 1/2 Ark, trykt i stor 8vo paa godt Maskinpapir, faaes indb. for 2 Mk.; trykt med blank Bagside til Paaklædning 28 s. og klæbet paa Pap og i Foutteral 4 Mk. mere; Facitbogen indheftet 1 Mk., faaes paa Bogladerne i Kjøbenhavn, i de fleste Boglader i Danmark og i Odense J. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Fra Pressen er udkommet: Prædikener af C. J. Boye, Sognepræst ved St. Olai Kirke i Helsingøer, 2 Dele, 15 Mk. faaes i Odense paa S. Hempels Boglade og hos Hr. Fuldmægtig Møller i Tranekjær paa Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Af Capitain Mansas specielle Kort over Danmarks danske talende Provindser er i disse Dage udkommen Kort over den nordlige Deel af Fyen, som faaes i S. Hempels Boglade, hvor tillige kan erholdes til Subskriptionspriis 1 Rbd. pr. Stk. de 4 udkomne Kort over Sjællands Stift og 1 ditto over Lolland og Falsters Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Endnu i dette Aar vil Fyens sydlige Deel med Ærøe og Als udkomme, og i næste Aar udkommer tvende Kort over det nordligste Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
De subskriberede Bidrag for Aaret 1840 til Odense Asyl modtages hver Sognedag af Undertegnede som p. t. Kasserer. Odense den 6 Septbr. 1840. F. A. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Passagen over Munkemølle Broer er spærret indtil Fredagen den 11 September.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Skipper H. Andresen, som for Tiden ligger under Ladning i Flensborg, medtager Fragtgods og Passagerer hertil Odense. De, som ønske noget med hertil, vilde snarest mulig ordinere Varer, da han afgaaer derfra snarest mulig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
En Student, som har absolveret de to første Examina, an sker at paatage sig en Huuslærer-Plads, eller i manglende Fald en Hjelpelærer Plads i et Institut Paa stor Løn sees ikke, og han er rede at tiltræde Pladsen, strax, om ønskes. Man behager derom at henvende sig til Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse, som giver nærmere Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
For en Huuslærer, der, forsynet med gode Vidnesbyrd, tillige er det tydske Sprog fuldkommen mægtig, er en Plads ledig til førstkommende 1 Novbr. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
En duelig og skikkelig Seminarist, som kan undervise i det tydske Sprog og fremvise meget gode Anbefalinger, ønsker en Conditon. Billet mærket 12 ombedes aflagt paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
En honet Mands voxne Datter af sædelig og stille Vandel ønskes anbragt hos en dannet Familie, helst paa Landet for at øve sig i Huusholdning. Hun er villig at deeltage i alle huuslige Forretninger. Løn attraaes ikke, men en god og lærerig Omgang. Herpaa Reflecterende bedes aflægge en forseglet Billet paa Adressecontoiret mærket C. C., hvori Navn og Bopæl ønskes opgivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
At Undertegnede har nedsat sig i Nyborg som praktiserende Læge, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre for Byens og Omegnens ærede Beboere. Min Bopæl er hos Hr. Organist Jørgensen i Kongegaden. Nyborg den 29 August 1840. C. Hubner,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Candidat, chirurg. & medicin 160 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, kunne erholdes strax som Laan af Undertegnede. Assens Kjøbstads Overformynderie den 1 Septbr. 1840. L. Andersen. P. Thuesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
N. Udsalg fra Jernstøberiet i Odense forefindes endvidere hos Hr. Lagoni i Faaborg til Fabrikkens billige og bestemte Priser. Ærbødigst Odense den 5 Septbr. 1840. M. P. Allerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Extra god Bøgeaske til 5 Mk. og 3 Mk. Skjeppen, frisk Rapsaske til 3 Mk. og 2 Mk. Skjeppen, stærk Vadskelud, 3 s. Kanden og 1 Mk. pr. Spand (6 Kander) bekommes hos N. N. Blumensaadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Undertegnede har i Commission til Salg flere særdeles gode Landeiendomme i Fyen paa 16, 20, 24, 30, 40, 50, 60, 100 indtil 300 Tdr. Land; 3 Møller med 8, 35, 100 Tdr. Land, og en Gjæstgivergaard paa Landet; i Odense en Brændeviinsgaard og et godt 2 Etages Sted, Alt midt i Byen, og til Bebyggelse 28 Tdr. Land. Odense den 22 Aug. 1810. Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
Løverdagen den 12 Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Licitation paa Odense Raahuus over Feieskarnets Udførelse af Byens Gader i eet Aar, fra 1 Octbr. 1840 til 30 Septbr. 1841, efter Conditioner, som paa Licitationsstedet ville blive fremlagte. Odense den 7 Septbr. 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-07
J Hr. Etatsraad Borgermester Reimuths Fraværelse. C. N. Bonde, const.