JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Jtalienske Grændse, den 4de Junii. Det republikanske democratiske System udbreder sig bestandig mere i Jtalien, en Deel efter den anden bliver Republik, og udvider den fælles Forening. Venedig og Genua synes villige at hæfte sig dertil, det samme synes og at vente af Lucca, og andre Landstrøg, der ikke egentlig vare bestemte dertil, rive sig løs fra Moderlandets Forfatning, eller stræbe i det mindste at rive sig løs derfra, for at udgiøre en Deel af det ny republikanske System. Saaledes var Ancona ved Freden bestemt at vende tilbage under Pavens Herredom; men Municipalitetet der har besluttet en ny Deputation til Buonaparte, afskaffet alle Titler og al Adel, og oprettet en National-Garde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Da det Rygte gik, at de pavelige Tropper nærmede sig igien, for at tage Besiddelse af Staden, rykkede 4000 Democrater ud at modsætte sig dem, og man troer nu, Ancona bliver erklært for en Friestad. Med Kirkestaten seer det overalt betænkeligt ud. Dens nærværende Gield beløber sig til 128 Mill. 500000 Seudi. De fornødne aarlige Udgifter beløbe sig til 4,160,000 Seudi, og de aarlige Jndtægter ere, efter de trende betydeligste Provindsers Tab, kun halvanden Million. Den aarlige Underballance er altsaa over halvtredie Million; og Tilskuddene udenlands fra blive dertil aarlig mindre betydelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Efter Breve fra Rom skal Paven igien være farlig syg, ja andre Rygter have endog paastaaet, at han alt var død, og at man holdt hans Død hemmelig. Allerede har det været i Forslag, for at spare Omkostninger, intet Conclave at holde, men at giøre Pavevalget i den ny Kirke. Cardinalerne ere deelte i to Partier; de gamle ville have Cardinal Chiaramonte til hans Efterfølger, de yngre derimod Cardinal Matthei, Buonapartes Ven. Andre troe, at St. Peders Stoel herefter torde komme til at staae ledig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Breve fra Novara af 24de mælde, at 10893 Mand sardiniske Tropper cantonnerer langs Trundfloden, staae paa Krigsfod, og at deres Officerer have faaet For høyelse i deres Gage. Kun skulle de have for 6 Maaneder tilgode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Wien, den 7de Junii. Hensigten af den spanske Jnqvisitors og de tvende biskoppers Reise til Rom, er at formaae den hellige Fader til at afskaffe Jnqvisitionen i Spanien, og foretage en Reform med Ordensgeistligheden. Fredsfyrsten vil ikke gierne, uden Pavens Minde, behandle disse to vigtige Gienstænder, som han gierne vilde have i Rigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Ved Privatbreve erfarer man, at allerede i adskillige venetianske Stæder det keiserlige Vaaben er opsat Fra Carlstadt i Croatien er kommet Efterretning, at det derværende Jnsurrections Mandskab har besat det venetianske Dalmatien langs det adriatiske Hav, dette Landstrøg er og bestemt at udgiøre en Deel af Keiserens Skadesløsholdelse. Nogle Batailloner, der vare bestemte giennem Franken til Rhinarmeen, have faaet Contraordre, og begive sig nu til Jtalien til Terzys Armee, der skal forstærkes, til 70000 Mand, da Lande=Afstaaelserne, og den i Jtalien herskende Aand giøre en stærk militair Magt fornøden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Fyrste Repnin ventes her i vigtige Statsanliggender fra Petersborg. Det hedder, der arbeides paa, at restituere Polen for saavidt, at de i Aaret 94 af de trende Magter afrevne Stykker af Polen skulde gives tilbage, og forvandles til et eget Kongerige, Østerrig og Rusland ere tilbøyelige til denne Tilbagegivelse, og det skal være for at bringe denne vigtige Sag i Rigtighed, Repnin ventes hid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Regensburg, den 7de Junii. J Ulm nedrive Østerrigerne hele Stadsmuren, tillige med alle hosliggende Huse, hvoriblandt en Slibe= og en Saug mølle, samt Soldaterbarakkerne. Ogsaa skulle Stadsgravene dybes, Jllerfloden afledes, og ved Pul, en halv Miil neden for Ulm føres i Donauen, hvorved man vil giøre Ulm til en vigtig Rigsfæstning. De frugtbare Jorde, Ulms Borgere maae bortgive til de nye Fæstningsværker, skulle være af nogle Millioner Gyldens Værdie. Neden for Pul skal staae en keiserlig Leyr paa 30000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Hanau, den 10de Junii. De østerrigske Skandsearbeider ved Ulm og Jngolstadt vedvare ivrigen; hele Ulm vrimler af Militair. Fra det würtembergske, hvor man vægrede sig, ere 800 Skandsearbeidere med Magt hentede til Ulm. Jsær arbeides stærkt ved Teglhytten, og paa Michansbierget, hvor man bygger et Blokhuus. Borgerne kiøre Bygningsmaterialier til, og faae for Hest og Karre 2 Gylden og 10 Kreuger om Dagen, men i Papiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Efter Breve fra München skal Churfyrsten af Pfalz bayerns Helbred være i maadelig Stand. Efter et nyt Rygte skulde forøsterrig blive ham afstaaet imod en Deel af Bayern indtil Jserfloden. (Mellem det preussiske og det zweybrückske Hof skal Coureerværlingen være meget stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Vor Tidende mælder, at, saasnart Hertugen af Brunsvig var kommet til preusisk Minden, vare strax alle Veserskipperne kaldte did, alle Skibe tagne i Beslag, Skipperne opfordret at opgive Prisen paa Kornladninger, og befaling givet til en Leverance af 440 Artillerie=Heste. Tillige skulle Generalerne Blücher, Romberg, og Prinds Ferdinand have faaet Stafetter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Cøln, den 9de Junii. Det franske Directorium har ved en uventet Beslutning afskaffet alle i Landene mellem Rhin- og Maas floden paalagte Contributioner, casseret Oppebørselsbetienterne, paa ny indsat Fyrsternes og Landstændernes gamle Betiente, givet Geistligheden Forvaltning og Nydelse af dens Godser tilbage, og derimod paalagt dette Land i al Afgift maanedlig at erlægge een Million.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Weichselen, den 10de Junii. Man veed nu med Vished, at nu Anliggenderne angaaende Polens Deeling mellem Rusland, Preusen, og Keiseren ere bragte i Rigtighed; hvorved alle hidtil gaaende Rygter om Gienoprettelsen af en Deel af det forrige Polen tilintetgiøres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Wien, den 10de Junii. Efter officielle Beretninger fra Gallicien, har i Moldau og Wallachiet samlet sig et Corps polske Emigranter, der ikke have mindre i Sinde end i deres Fædreland at stifte en Republik, som den Franske, de indbyde Undersaatterne i hver Deel af Polen, men især Adelen, ved Udsendinge og Skrifter, til Tiltræde og Understøttelse; men deres Hensigter finde intet Tilhæng. Mange af dem ere til Hest, og have alt paa Østgalliciens Grændser sat nogle bemidlede Adelsmænd i Contribution. De fleste bære Friehedscocarder, paa Hattene. Man har forestilt dem, at der var Fred mellem Polen og Østerrig, men de ville intet vide deraf at sige, men haabe paa deres Landsmands General Dombrowskys Komme og Understøttelse. J Østgallicien ere to af deres Udsendinge grebne og fængslede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Fra Ungern berettes, at 22000 Mand Cavallerie med det fornødne Skyts og alle Nødvendigheder ere beordrede til Mæhrens Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Mannheim, den 12te Junii. Af den keiserlige Armee rykke fra Tyrol o. a. St. 25000 Mand til Tydskland, deres Sammelplads bliver i Ingolstadt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Frankfurt, den 13de Junii. Vore Tidender mælde fra Sachsen, at alle sachsiske Regiment, som forrige Høst forstærkedes hver med hundrede Mand, skulle have faaet Ordre at holde sig marchfærdige, og den sachsiske Armee skulde forøges med 40000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Mayn, den 13de Junii. Af de Franske bliver nu i Landene paa venstre Rhiinbred alt sat paa den gamle Fod, og Hoches ny Beslutninger og Foranstaltninger vise, at den venstre Rhiinbred igien kommer til Tydskland. Rigsfredssagen skal være i fuld Gang, og af de keiserlige Gesandte drives ved de churfyrstelige Hoffer, ligesom og Efterretninger fra Jtalien, sige, at Definitivfreden med Keiseren i Monte bello skulle være sluttet. Paris, den 11te Junii. Buonaparte, der om Genua har samlet 12000 Mand, har ladet Friehedsapostaten Grev Entraiques, een af Prætendentens ivrigste Tilhængere hæfte i Venedig. Hans Brevtaske er sendt hid. Directoriet har anslaaet det aarlige Deficit til 106 Millioner. Adskillige Repræsentanter give Ødsling med Statens Penge Skylden derfor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Paa Lord Grenvilles Depeche, om den franske Regiering var villig paa ny at indlade sig i Underhandling, skal være svaret, Ja, men at man først maatte være enig om visse Præliminarier, for at forebygge slige Vanskeligheder, som ved Malmesburys Sending.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
London, den 9de Junii. J Gaar fik vor Regiering det franske Directoriums Samtykke til Fredsunderhandlingernes Fornyelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Den Omstændighed, at Barthelem er blevet Directeur, forøger vort Fredshaab. (Og dog sagde man, Pitt anvendte alt, for at hindre ham at blive det).Man taler stærkt om en Forandring i Ministerio, hvor Pitt og hans Venner skulde gaae af, og Grey og Moira komme ind, samt Fizwilliams gaae tilbage til rland. J Jrland vil man forresten ved et Forræderie af de foreenede Jrlænderes Casserer, have faaet deres Planer, Lister, o. s. v., og haaber nu at have Drivt paa dem. At Kingsmills Flode skulde have rebelleret, skal ikke være sandt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Den Ansøgning, de i Noore rebellerende Skibe ved Lord Northeck sendte Kongen, skal ikke være bleven bevilget. For at giøre disse Skibe det umueligt at undflye, skal alle Søetegn og Tønder være borttagne af de trende Themse-Canaler. Krigskibet Lancaster har, efter nogle Underhandlinger, forladt Oprørernes Partie, Munitions-Skibet Serapis, og Kanoneerbaaden Firm er ligeledes flygtet fra dem, og Linieskibet Jntrepid er gaaet til Ostindien med en Convoy. De oprørskes Plan siges at være enten at gaae til det nordlige Jrland, eller til Orkneiøerne; at gaae til Frankerig, eller Holland, som de af nogle beskyldes for, skal ingen have tænkt paa J Forgaars var den londonske Magi strat samlet, i Anledning af denne Opstand, og besluttede, at alle londonske Borgere, der vare Huuseyere, skulde væbne sig, og beskytte Hiem og Eiendom mod disse Mordbrændere. De Oprørske have allerede taget over 150 Koffardie-Fisker og Kul-fartøyer. Dog smigrer man sig, at man skal vinde dem tilbage til Rolighed (hvilket, efter Skipperes og Reisendes Beretninger, ogsaa skulde være skeet, og de Delegeredes Præsident, Parker, flygtet; dog erindredes, at man maatte oppebie Hiemmel for dette Rygte med næste Post).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Kiøbenhavn, den 23 Junii. Den 5te May er Copiist Michael Hansen beskikket til Cancellist i det danske Cancellies 1ste Expeditions Contoir. Den 10de er Justitsraad Christian Otto Lavæts, Committeret i General Land-Oeconomie- og Commerce Collegio, udnævnt til Deputeret i bemeldte Collegio. Kammerraad Henrik Frederik Schlegel, Consul Michael Classen, Secretair Christen Pram, udnævnte til Committerede i bemeldte Collegio, samt Bogholderne Ole Holm og Lorents Bertelsen, udnævnte til Brandvæsens Directeurer og Medlemmer af samme Collegio med Sæde og Stemme i de Brandforsikkrings-Væsenet vedkommende Sager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
Hs. Kongelige Majestæt haver under 19de May allernaadigst forundt den ved det Kongelige Generalitets og Commissariats=Collegio Bogholder-Contoir staaende Cancellist von Ditten, Caracteer som virkelig Krigs-Cancellie-Secretair.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
J Tallotteriets 624 Trækning i Altona, den 20de Junii, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-23
AVERTISSEMENT. Mandagen den 3die Julii førstkommende om H. H. 2. Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Nürnbergervare, bestaaende af Homans og andre Landkorter, Søekort, illuminerede og uilluminerede Kobberstykker, Atlasker, Prospecter, Musicalier, Skrivpapiir, guld og andre couleurte Papirer, Daaser, Blyanter, Etvier, Naalehuse, Sprøiter, Kikkerter, Briller, Brænde= og Læseglas, Fyhrdaaser, Ringe med Stene, Knapper, Uhrberlokker, Pibehoveder, Lommeuhre, Farveæsker, Voxfrugter, Dambrætter, 2 Billiarder, og et par Globi med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høistbydende skal bortsælges imod contant Betaling ved Tilslaget, især af ubekiendte, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Kiøbenhavns No. Aar. et land, ling. pital. nuar. Post-Tidender, pas Mening. lille Mandagen, den 26 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Constantinopel, den 10de Mai. J Dag bekiendtgjorde Prinds Ypsilanti, Portens første Tolk, alle fremmede Gesandte, at den 17de April Fredspræliminairerne vare i Leoben sluttede mellem Keiseren og Frankerig. Man kan let tænke sig det hele diplomatiske Corpses Forundring, da ingen, ikke engang den franske Gesandt, vidste noget af denne vigtige Begivenhed. Storherren har derimod vidst den i 8 Dage (1)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
J Genua er en provisorisk Regierings Giunta, bestaaende af adelige og borgerlige, i Spidsen for hvilken Exdogen Doria er, for at beskiærme Tingenes nye Orden, lader den genuesiske Regiering Soldatesken meget forstærke, og 6000 Franske ere end videre rykkede hen til det genuesiske. Stephan Rivarola er sendt, som Ambassadeur, til Paris, men man spaaer ham lidet Held af hans Sending, hvis Formaal skal være at udvirke fordeelagtige Betingelser for Aristokratiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Efter Privattidender fra Rom har Hs. pavelige Hellighed ladet Cardinalscollegiet komme til sig, og i Tilfælde, at han skulde bortkaldes fra det jordiske, meddeelt samme visse velmeente Raad og Ønsker, som samtlige deres Emminentser med megen Rørelse skulle have hørt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Buonaparte er endnu bestandig i Montebald sysselsat med vigtige Anliggender. Formodentlig vil Jtaliens Skjæbne snart være afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Schweits, den 16de Junii. Vore Cantoner føle meget Barthelems Tab. Man er i nogen Bekymring, om hans Eftermand vil tænke ligesaa billig og tolerant, som han, især, da Buonaparte af Schveitserne forlanger Afstaaelsen af de italienske Landfogderier Valmagia, Locarno, Lugano, og Mendesio, der forlange at indlemmes i den italienske Republik, og som Schveitserne tilvendte sig i Aaret 1512, da de indsatte Maximilian Sforza i Hertugdommet Mayland; hvortil disse Landfogderier den Tid hørte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Wien, den 10de Junii. Buonapartes Underhandlinger med Gallo skulle ikke have ønskelig Fremgang (og paa samme Tid mældes fra Frankfurt og fra Jtalien, at alt skulde være i Rigtighed).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Venedig, den 7de Junii. Endelig paafulgte den fierde Junii Pindsedag den saalænge udsatte Ceremonie med Friehedstræets Plantning med megen Bram. Den gyldne Bog, Hertugshatten, og alle andre Dogens Attributer bleve kastede paa Jlden; der var ikke mange tilstæde ved denne Ceremonie. J Mantua har Municipalitetet, under Straf, befalet at bære Nationalcocarden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Jtalienske Grændse, den 9de Junii. Først efter Dennitiv Fredens Fuldbringelse skulle Stridighederne med det tydske Rige bringes i Rigtighed ved en Congres, der formodentlig skal holdes i selve Paris. Overhovedet synes det, som Præliminair-Artiklerne i Leoben ved Erobringen af det venetianske, og Jtaliens derved forandrede Gestalt, have faaet en Forandring, som skal være Aarsagen, at man endnu holder disse Artikler saa hemmelige. Det synes nu upaatvivleligt, at foruden det mantuanske, ogsaa en stor Deel af det venetianske paa begge Sider af Adige torde blive forenet med den ny Republik, og at maaskee Keiseren imod Afstaaelse af Jstrien, Dalmatien, og de øvrige venetianske Kystlande endnu torde give sit Minde til Rhiinlandenes Jndlemmelse i Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Wien, den 14de Junii. En stor Deel af den ungerske Jnsurrection er beordret til Dalmatien, at tage den venetianske Deel i Besiddelse. Findes Modstand, skal Magt bruges. Hid ere komne Deputerede fra Mayland, der vilde have Audients hos Keiseren, men afviistes med Beskeed: de havde ikke behøvet at reise hid, da Keiseren havde Deputerede i Jtalien, som de kunde bedst handle med der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Frankfurt, den 17de Junii. Østerrigerne oprette store Magaziner ved Rhinen og Maynen; den maynziske Regiering i Aschaffenburg har faaet March route for et nyt Corps paa 15000 Mand friske Tropper, der ere bestemte til Rhinen, og til hvilke en stor Qvantitet Havre er forlangt. Erkehertug Carl laver sig til, at blive Sommeren over ved Rhinen. Den østerrigske Armees Artillerie er forøget, ved Armeen selv tales om Krig. J Franken cantonnere Østerrigerne, og angives 80000 Mand stærke, i Ulm ligge 3000 Keiserlige, og der arbeides ivrigen af 4000 Mennesker daglig paa Fæstningsværkerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Paris, den 13de Junii. En vigtig diplomatisk Nyhed er, at Directoriet strax efter den i Venedig skeete Revolution har sendt Buonaparte nærmere Forholdsbefalinger for Underhandlingernes videre Gang med Østerrig, og hoslagt Conventecreterne om Maynzes og Man tvivler allerede Rhiindistricternes Jndlemmelse. ikke mere paa, at Frankerig faaer Rhinen til Grændse. Alting synes at bebude, at Underhandlingen med Engelland nu vil gaae ligesaa rask, som den malmesburyske var samdrægtig. Her er alt kommet en ny Depeche fra Grenville, hvori han begierer Pas hid for en Fredsmægler, med Forsikkring, at han medbringer Fuldmagt at slutte en Almeenfred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
London, den 13de Junii. J Gaar kom her Svar herfra Lacroix paa Grenvilles ny Depecher. Man tvivler ikke, at jo Fredsunderhandlingerne snart begynde i Paris. Det hedder, Fiendtlighederne ufortøvet skulde ophøre, som Præliminarier, siges der, Frankerig forlanger det Løfte, at Engelland skal tilbagegive alle fra Frankerig og dets Allierede gjorte Erobringer. Opstanden i Noore er endnu ikke forbi. Da Captain Knigth den 8de kom til Noore, og bragde Matroserne de ny Proclamationer og biller, hidsede man Unionsflaget, og strøg det røde. Men da man erfoer, at de Deelegerede skulde udleveres til Straf, hidsedes Oprørsflaget igien. Midlertid er Tvist mellem de oprørske. Den 9de prøvede Krigskibet Jris og et Par andre at gaae fra Floden, men blev hindret. Mod Aften nyttede derimod Orlogskibene Ardent, Repulse, og Leopard Flodtiden, kappede deres Ankere, og flygtede under stærk Fyren fra de andre Skibe, som de seilede forbi, hvorved især Skibet Repulse, der kom paa Grund, leed meget; ogsaa var af nogle endnu misfornøyede Søemænd paa dette Skib gjort et Forsøg at sætte Jld paa Krudtkammeret, men mislykkedes. Midlertid saae 30 af de anholdne Koffardieskibe deres Hold, og listede sig bort. Den 12te have atter to Linieskibe efter en Fægtning revet sig løs fra de øvrige. Et Orlogskib Dromedary, som kom fra Lissabon, og havde 40000 Pund Sterling ombord, seilede lykkelig igiennem Oprørernes Jld; Linieskibene Monark og Director have ligeledes revet sig løs, og ere komne til Batterierne ved Sheernet; det hedder, at selve Skibet Sandwich skal have givet sig, og at Blodflagget endnu kun skulde vare paa ni, hvor dog var Uenighed og ofte blodig Kamp mellem de Kongeligsindede og de Misfornøyede. Derfor skal og Præsidenten Parker have søgt at sætte sig, og sine fortroelige i Besiddelse af et eget Fartøy, hvormed han meenes at vilde flygte, og har han saaledes faaet Krigs chaluppen Pylades i sin Magt. Efter andre Tidender skulde han være flygtet i Land. Regieringen har sat en Priis paa ham af 500 Pund. J Morgen skal være den yderste Naadesdag; men man beretter nu, at Telegraphen skal mælde, at samtlige Skibe igien have hidset Kongeflag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Kiøbenhavn, den 26 Junii. Under Dato den 6te Junii er udkommet en Placat, angaaende Repartitionen af de af den Kongelige Kasse til Landsoldaterne i Danmark forskudsviis udbetalte Marschpenge for Aaret 1796, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Meteorologiske Observationer. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Vinden. Therm. S. V. Junii. 28. 2. 7. 14 Varme. N. V. 27. II. 6. N. V. S. S. V. S. O.S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor 8vo, 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes tvende Prækener: 1) Christelig Beredelse ved Christi Kors til salig Bortgang fra Tiden ind i Evigheden, paa Langfredag i Helliggeistes Kirke 1797. 2) Udødeligheds Haab for Christne, som gaae det i Møde paa den rette Vei, tryggeligen befæstet paa den meest uomstødelige Grundvold, paa første Paaskedag til Aftensang i Frue Kirke, af Biskop Balle; 10 Sk., hæftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-26
AVERTISSEMENT. Mandagen den 3die Julii førstkommende om H. H. Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Nürnbergervare, bestaaende af Homans og andre Landkorter, Søekort, illuminerede og villuminerede Kobberstykker, Atlasker, Prospecter, Musicalier, Skrivpapiir, guld og andre couleurte Papirer, Daaser, Blyanter, Etvier, Naalehuse, Sprøiter, Kikkerter, Briller, Brænde= og Læseglas, Fyhrdaaser, Ringe med Stene, Knapper, Uhrberlokker, Pibehoveder, Lommeuhre, Farvesker, Voxfrugter, Dambrætter, 2 Billiarder, og et par Globi med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høistbydende skal bortsælges imod contant Betaling ved Tilslaget, især af ubekiendte, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Kiøbenhavns No. Aar. anstunus, tilsinus, nu Post-Tidender, hos Aar. Fredagen, den 30 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
Wien, den 14de Junii. Paa Anviisning fra General Harnoncourt, commanderende General i Ostgallicien, at de ved Royafloden i det tyrkiske i stor Mængde sig samlende udvandrede Polakker, udøve Fiendtligheder mod de tilgrændsende Gallicier, og ville forlede dem til Rebellion, er strax nogle Afdelinger af ungerske Regimenter sendte at fordrive disse Jnsurgenter. Fra Neapel mælde Privatbreve et forrædersk Anslag paa Kongens Person, hvilket netop er blevet opdaget, ligesom det skulde udføres. Tvende Grever (af hvis Navn Aviserne beskeedentlig kun nævne os det første Bogstav P. 4) skulle, som Hovedpersoner, være hæftede. Uagtet ingen Hindring er i Veyen for Freden med Frankerig, arbeides dog i Stats- og Krigs-ancelliet, i Tøyhusene, o. s. fr. med saa megen Virksomhed, som om Østerrig endnu var indvikklet i den stærkeste Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-30
De Comitater i Ungern, som kun have leveret personal Jnsurrectionen, maae nu og stille den øvrige Jnsurrection i Marken. Daglig komme her flere Tropper fra Ungern og andre keiserlige Lande, for at modtage befalinger til deres videre Bestemmelse. Den hele ungariske Jnsurrection er deelt i 4 Colonner, som have Feldmarschallieutnanterne Fyrste Esterhazy, og Greverne PalfyAmasy, og Mezsaros til Anførere. Den anslaaes nu til 106,400 Mand. 22000 af dem ere rykkede frem til Mæhrens Grændse. Bestandig sendes endnu mange Tropper til Jtalien og Rhinen, men og Besætningerne i Passau, Jngolstadt, Ulm, o. fl. St. siges at skulde forstærkes. Nogle Politiker troe, at disse Anstalter deels skulle tiene til Forsigtighed, deels til at give Freden og de derpaa følgende nye Jndretninger mere Fasthed. Ved Krakan i Vestallizien, og ved Nachod i Kønigsgrazer Kredsen i Bøhmen, hedder det, to Leire skulle slaaes. Til Bøhmen føres store Transporter Munition, og Krigsfornødenheder.