JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Warschau, den 7de Januarii. Fra en agtværdig Haand seer man her en Skrivelse til den Keiserl. Minister Fyrst Reuss i Berlin, som bemeldte Fyrste har meddeelt det Kongel. Preussiske Ministerium. J samme bliver et Brev til en vis Pohlsk Fyrste, af den Jndhold, at Republiken var i største Fare, og maatte frygte for en nye Deeling, dersom den fulgte det Preussiske Hoffes Forestillinger paa Rigsdagen, aldeles modsagt, med den Forsikring, at Keiseren var fuldkommen overbeviist om dette Foregivendes Urigtighed. Af bemeldte Skrivelse seer man og, at den beste Forstaaelse har Sted imellem det Keiserl. og Kongel. Preussiske Hof, samt at Keiseren aldeles ikke vil søge at lægge sidstnævnte Hoffes politiske Hensigter i Pohlen mindste Hindring i Veien, hvoraf man med temmelig Vished kan slutte sig til Fredens Vedvarelse i dette Rige. Da man for nyelig ved Rigsdags=Deputationen, som det er anfortroet at udkaste Constitutionerne, beskieftigede sig med den nye Note, som skulde overleveres den Russiske Gesandt angaaende de Russiske Troppers Udmarch af Pohlen, gjorde Hr. Kwileck, Starost af Fraustad og Landbud af Posen, da han blev spurgt om sin Mening i Henseende til bemeldte Notes Jndhold, det Forslag, at man maatte begynde med en Lykønsknings=Compliment til den Russisk Reiserlige Gesandt i Anledning af Oczakows Erobring, og derpaa forestille ham, at da hans høie Souverain formedelst denne Begivenhed og Erobring ikke meere behøvede at betiene sig af Republikens Gebet til sine Operationer og Troppers Giennemmarch, saa anmodede man Hs. Keiserl. Majestæt, paa Grund af Høistsammes Venskab for Republiken, at lade Hendes Tropper, forlade sammes Gebet; Men dette Forslag blev ikke antaget.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Wien, den 7de Januarii. Til Stormen paa Fæstningen Oczakow blev ikke brugt med re end 14000 Mand og 200 Kosakker. Den øvrige Deel af Armeen stod under Gevæhr, saa længe Stormen varede. Russerne fandt en tapper Modstand, men omsider bestege de Retranchementet, dreve Tyrkerne ind i Staden, og trængte med dem paa samme Tiid ind igjennem Porten. Paa en anden Side bestege de Breschen og satte Tyrkerne imellem en dobbelt Jld. Et Krudtraarn, som sprang i Luften, lettede Seieren for Russerne, og gjorde Besætningen modløs. Den ne var 12000 Mand stærk, 7000 bleve dræbte, de andre gjorte til Krigsfanger. Jndvaanernes Antal beregner man til 25000 Mand. Russerne erobrede 312 Kanoner og 40 Mørsere, et stort Forraad af Proviant for 2 Aar og henimod 2 Millioner Piastre i rede Penge. Jblant de sidstanmeldte faldne Russers Tal befinde 2de Generaler sig. Grev Damas, en Franskmand, og Grev Morell, en Jtaliener, have ved Stormen fortrinlig udmærket sig.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Dersom Veiret tillader det, reiser Hs. Majestæt allerede den 6te Februarii herfra over Gallizien til Choczim. - Feldtmarskal Landon afgaaer den 1ste Febr. til Croatien, for igien at antage Commanden, og midt i Februarii Maaned sætter Prindsen af Coburgs Corps sig i Bevægelse. Kun en stræng Kulde kan heri giøre nogen Forandring. - Krigsrustningerne fortsættes med største Jver.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Pohlen, den 10de Januarii. Jndtagelsen af Oczakow er i alle Henseender vigtig, og dens Tab vil blive Tyrkerne smerteligt. Det er og vist, at man fra Octakow kan, efter 2 Gange 24 Timers Forløb, være i Havnen ved Constantinopel, - men naar nogle offentaarsdage lade sig see med en Flaade for denne Tyrkiske Hoved lige Blade heraf udlede, at Russerne ville nu og i de første Forstad, og med gloende Kugler ængste den; saa glemme ForOctakow til Constantinopel gives endnu 4 faste Slotte, der fatterne af saadanne Efterretninger, at der paa Veien fra ne, førend et Skib finder frie Fart til Constantinopel. Men gamle og nye Dardaneller, og at disse maae først være indtage disse Slotte ere formedelst deres Beliggenhed meget faste, fornemmelig de nye Dardaneller, der ere opførste af Franske Jn anden. Disse kunne altsaa giøre Skibene Giennemfarten vet, eller Kanal, fra den ene Strandbred lige over til den genieurer, og beskyde den imellem dem liggende Arm af Ha meget vanskelig, allerhelst naar der blev trukket Kieder i Vandet, paa hvilke Skibene kom til at sidde fast som paa en Klippe. Med en Flaade, uden Landingstropper, er et heller alt udrettet, og en Landgang finder sædvanlig store Van ligheder. Jmidlertid vil det saavel fra Russisk som Origsk Side vist ikke mangle paa Anstalter til at udrette i næ Fo Feldttog endnu mere, end i det forbigangne.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Warschau, den 10de Januarii. Octakows Erobring synes hos de her værende ivrige Parter at have frembragt ganske andre Virkninger, end man simodede og at anspøre dem til at haste med Rustnings Pejecterne, saa meget mere, som Kongen i en af sine Taler begivet Stænderne tilkiende, at man maatte bruge den gunst Leilighed, der snart torde gaae bort, da de Europæiske Angenders Beskaffenhed er underkastet en bestandig OmvexligFormodentlig har Kongen dermed sigtet til Hans Storhertanniske Majestæts Sygdom, til den Spanske Regents De- og til Sandsynligheden af en nær forestaaende Fred.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Wien, den 10de Januarii. og Efter det Overslag, som Hofkrigsraadet har gjort, ik seende til de Rekrytter, som af det hele Østerrigske Monark, skulle leveres, beløber Antallet paa samme sig til 130000.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Feldtmarskal Lasen har 3de Gange havt en meget fortroe Samtale med Feldtmarskal Landon, hvoraf man spaaer. get Got for det tilkommende Feldttog. - For kort Tiid sid tildrog sig ved Hoffet i Controlørgangen et rørende Opindes i En Hob Bønder forsamlede sig der, for at bede Keiseren og der gl. Krigstyrens Eftergivelse. Jeg kan ikke, mine Børn, svare re Monarken i en venlig og nedladende Tone. Ach Deres Maanejestæt, sagde Folket, vi ere trykte fra alle Sider, vi gaaer maffentil Grunde. Det giør mig ondt, svarede Keiseren, men en vide ikke, at Nøden udfordrer det, ellers var det ikke skener Fred, Fred, raabte Folket, hvorved Keiseren blev saaren En at han begav sig bort. Siden Octakow er bleven fratan som Tyrkerne, tænker man ikke meere paa Fredsunderhandling er Man forsikrer, at Keiseren har ladet afsignere for fine i Len stan en Summa af 15000 Gylden, og, paa det samme skulle ung 2 stantinopel værende 800 Mand Fanger tilligemed Officea ad rigtig blive udbetalt, anmodet Storherren selv derom; samt at udbedet sig, at Fangerne bedre, end hidindtil, maatte blive Kon behandlede. gang.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
J Søehavnene ved Fiume, Triest, Porto=Re og Zengeind var man den hele Sommer igiennem beskieftiget med at uden ring. ste bevæbnede Skibe for Russisk Regning. En nyere Skri ren, velse fra Triest melder nu herom, at samtlige disse bevæbnede Skibe beløbe sig til 34 i Tallet, og ere under Capitain Lan bro's Commando gaaet under Seil. Man troer, at CapiGod. tainens Hensigt gaaer ud paa at krydse i Middelhavet indi ring Dardanellerne og fornemmelig at afskiære Tilførselen af Levnetsmidler for Constantinopel. Efter en Ragusisk Skippers de og Udsagn vil der snart yttre sig Mangel herpaa i ConstantinopelGlanthi man havde bestilt 50 Skibe med Riis og andre Victualier, der 1. som til Decbr. Maaned skulde løbe ind til Dardanellerne, hørig. og af disse 50 ere kun 10 ankomne. hund,
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Af en Skrivelse fra Edsberg i smaalennes Amt siden. i Norge, den 16de Januarii. komme
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Da Kulden udenlands har været saa stræng, kan og herfra delse. re, at det Reaumurske Thermometer her i Edsberg den3 December stod 18 1/2 Grad under Frysepuncten, den og 26de Decbr. 20 Grader, og den 29de Decbr. 22. er, den 2den Januarii 19 Grader, den 11te og 12te. Marii 21 Grader, alt under Frysepuneten og det i Morgen den. De Steder i Glommen, som ei vare belagte med den 1740, fros da til. Den strængeste Kulde i denne Egn, sen 18 Aars Tid har været 26 Grader. Siden den 4de r. har til Dato den mindste Kulde været 6 Grader undernanten. Kulden har ikke synderlig forminsket de Forhielses=Febre, som særdeles i Frederichstad har bortrykket, Mange af vore norske Krigsfolk siden Feldttoget. J An al af Anmeldelsen om Hs. Kongel. Høihed KronprindPresent til den brave Capitain Gaarder, kan og herfra des, at Hr. Capitain von Michelet ved det Smaalenske gen Regiment, ogsaa for sin Bravoure ved Qvistrum fra Hs. Kongelige Høihed tilsendt en smuk Gulddaase, ser naadig Skrivelse.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Helsingøer, den 26de Januarii. Endskiønt Vinden i 8 Dage har bestandig været S. O. er Regn og stærkt Torveir, ligger Jsen dog endnu fast imelHveen og Humlebek. J Onsdags, Torsdags og Fre at kom 3de Svenske Slæder hertil fra Landskrone, hvilke er afhentede en Pibe Fransk Brændeviin af 3 Oxehoveders relse og kjørte dermed over Jsen til Landskrone. Den siske Orlogsskib, som ligger ved Hvebeck, blev i Forgaard at masset 360 Favne nærmere Landet. 3 Dele af Sundet er int, men ved Landet er i Miil fast Jis.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Næstkommende Torsdag den 29de Januarii er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Under 23de Januarii er Hs. Excellence Hr. Generalmajor Wilhelm Theodorus von Wegener allernaadigst udnævnt til Deputeret i Admiralitets og Commissariats=Collegio.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Under Dato Christiansborg Slot den 19de December 1788 er udkommet en Forordning om Bestemmelse af de Forholds=Regler, som skulle lagttages ved Vestindiske Pante Obligationers Overfendelse fra Europa til de Danske Amerikanske Øer, samt de Tilfælde, i hvilke Gienparter maae træde i de originale Forskrivningers Sted, naar disse, ved ulykkelige Hændelser forkomme, og hvorledes saadanne Gienparter bør være beskafne, for at antages som gyldige.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Under Dato Christiansborg Slot den 9de Januarii d. A. er udkommet en Forordning, som igientager og fornyer Rescriptet af 2den Februarii 1692, hvorved det forbyde, at Kirke=Patroners Erspectance=Breve paa Præstekald maae confirmeres. ve, som afgik fra Amsterdam den 12te, 16de og 19de DeJ Følge Efterretning fra Engeland er Posten med de Bre cember f. A., røvet den 26de December paa Veien fra London imellem Barnsley og Wackefield.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Vacancer: Sognekaldet til Øvre=Qvinesdal i Christians sands Stift, 300 Rdlr.; Sognekaldet til Bogense samt Anneret Skovbye, 450 Rdlr.; hvoraf svares 50 Rdlr. til den residerende Capellan i Kaldet.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Barom.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Therm. i Vinden.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
19 Januarii. 127. 2. o. 11/4 Kulde.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Vexel=Cours, den 24de Januarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 50 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 25 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 143 1/2 14 Dages Sigt 144 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato 140 pr. Cent. 14 Dages Sigt 141 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 151. 14 Dages Sigt 152.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Avnkrigsk Nr. De respective Herrer, som have umaget sig med at samle Subscription paa den afdøde Konge af Preusen, Friderich den Andens efterladte Værker, blive herved anmodede, om at indsende deres Lister med det snareste, paa det at Trykningen uden Ophold kan begynde. Forleggeren kan med Sikkerhed love Publico en fortrinlig god Oversættelse, saasom: allerede bekiendte Litterati og Sprogkyndige have i Forening med hinanden paataget sig den. Herved er Forleggeren og saa sat i Stand til at kunde lade trykke i forskiellige Trykkerier, tillige, og haaber saaledes at blive færdig med alle Delene inden Aarets Udgang. Prisen paa denne Oversættelse bliver meer end Halvparten lettere end Original=Udgaven; thi den Franske Udgave koster 18 Rdlr., den Tydske Oversættelse 1. Rdlr. og den Danske kommer kun circa 7 Rdlr. paa Tryk= og 9 Rdlr. paa Hollandsk Postpapiir. Et var Ark meer eller mindre paa det hele Værk, kan man ikke bestemme. Forlegegeren haaber saa meget mere at fortiene Tak hos Publicum for denne billige Edition, som Elskere og Læsere af disse Værker nu ikke behøve at sende deres Penge ud af Landet til Fremmede for slette Franske og Tydske Eftertryk, hvoraf aller nogle ere anmeldte. Kiøbenhavn, den 16 Januarii 1778. Christ. Gottl Proft, Universitets=Boghandler.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
En Samling Vers og Prosa af Hr. Odin Wolff, omtre Alt, er allerede under Pressen, og udkommer om et Maaneder. Prisen er paa Trykpapiir imellem 3 a 4 Mk., og Skrivpapir forholdsvus høiere. Subskription modtages i Forlæggeren S. Poulsen, i Antoniistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Hos Bogtrykker Svares Enke i store Cannikestræde har PalligSvar paa N. H. S. Blochs Beskyldninger, som indeholdNo. 32 af Samleren, forladt Pressen. Det benaaer af 10 1800, og faaes sammesteds tilkiøbs for 4 s. En dekumenteret Igien skrivelse at Hr. M. Pallinis allias PaT. sin Antvert Selskal med første udkomme. N. H. S. Blohos Iletbogtrykker Møller og Sön er fra Pressen og kommet: Anhang til 3de Krigs-Artikels-Brevet, deholdende Anordninger om Saluten til og fra Flagger, Nye Holm, os sælges sammestede i FriderichsberggaaNr. 230, for 10 R., hvor tillige 3de Krigs-Artikelen. ret for de- og Land-Tienesten, med dertil hörende for udkomne 3de Anhang er at bekomme for 7 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Det Kongelige Ober=Bergamt paa Bergstaden Kongsbergkiendtgjor dermed, at Mandagen den 16de Februarii, Fr. middagen Kl. 10 Slet, bliver i det Kongel. Amthuus paa anmelte Sted til offentlig Licitation opanden og om antageligt Ba skeer den Mindstbydende tilslagen, paa det Høikongelige Bor værks Directorii nærmere Approbation, efterskrevne til Sel værkets Drift fornødne Materialier at leveres i det Kongel Material=Huus, nemlig : 5000 Skpd. Blye. 350 Skpd. Bobr. Jern. 250 Skpd. stadt Stang Jern. 500 Lispd. Talg. 4000 Pd. Viinsteen. 7000 Pd. Engelsk Puntlæder. 160 Huder barket Læder.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
12 Puder smurt Læder og 10 Huder utalset Dito. 1400 Alen Stopdag. 6 Chalder eller 54 Stkr. 4 Fods Slibestene. 14 Tønder Tran. 100 Tønder Tiære. 300 Ris Skyde=Papiir. 60 Pd. Messing=Traad. 20 Lpd. Strye. 1200 Alen Seildug. 230 Stkr. Puk Jern. 23 Stkr. Underlaager. 16 Stkr. Seittenblik. 30 Stkr. Hæbarmer med hvad videre maatte behøves i nærmere bliver reqvireret. 4 var Qværne Steener, 2 Alen i Diameter og 3. Tommer tyk.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
1 Partie større og mindre Spiger. Thi ville de Lysthavende sig forbemelte Tid og Sted behage indfinde, da Conditionerne nærmere vorder bekiendtgieJmidlertid bekiendtgiøres, at Jern Effecterne kan blive licitede paa et eller flere Aar, og at Blyet kan leveres til Magarforvalter Scheitii i Drammen, der modtager samme for det 20. gelige Ober=Bergamts Regning. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Dertug, gudi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Frideral Aarup. Stifts Provst og Sogne Præst til Domkirken i Vor Kivpaa præst til Wammen, Lindum og Blium Menigheder i Wil Wiborg, hans, som Skifte=Forvater udi forrige Sogne. allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaaborg Stift, afg. Hr. Jvar Dam Junis Stervede, berondigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tilla. den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de gange de, at han maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, efter hinanden, ud pæna præclusi & perpetui ene med aaran Dans Varsel indkalde alle dem, som formene saa at og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, dans noget at fordre bemelte Boe, dermed at fremkomme, alaldelsen Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om denfor ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jnd var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting. de Vedkommende sig allerunderdange haver at rette og for samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter Slave at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
udi Vores Kongel Residens=Stad Kiøbenhavn, den 2den 7 Januarii 1789. under Vort Signet. (L. S. V. Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling. C.v. Brandt P. Aagaard Schow. Colbiørnsen. ved sub pæna præ lun & perper ulentii, med Aar og Dags I Kraft af forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herVariet, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter melte ata Sognepræst Hr. Jver Dam Just, i hvoraf saadant gra end maatte reise sig, dermed at melde sig hos mig, som Stille Fornaiter, der i Viborg, inden forskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Wiborg, den 8de Januarii F. Astrup. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Christen Nicolai ind af Vor Kiøbstæd Holbech i Vort Land Sielland, hans derom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser : Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel, lub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos ham. saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og bevistliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hos under samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanien haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
udi Vores Kongel. Rendence=Stad Kiøbenhavn, den 7de November 1788. Under Vort Signet, Kl. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Christen Nicolai Lind af Holbeck, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde sine Creditorer. Allerunderdanigst læst inden Holbechs Byetings Ret Mandagen den 22de Decembr. 1788. Testerer. Lund. J. Knagh. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellands Lands Ting Onsdagen den 7de Januarii 1789. Brink Seideling. Th. E. Bartholin. Galschiet. Saa og protocolleret ved Wederkinch.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
J Følge af denne allernaadigste Bevilgning indkaldes hermed lub pæna præclusi & perpetui silentii, enhver, som formener sig at have noget tilgode, da inden den bestemte Tid at mælde sig derom. Holbech, den 17de Januarii 1789. Christen Nicolai Lind. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, gjøre. vitterligt: at for os haver andraget Procurator Conrad Weidemann, som Curator bondrum i afg. Cancellie-Secretair og Hoveste Rets Advocat Hersleds Stervboe, hvorledes han i Hensigt til at opfylde de Herrer Commissarier i afg. Justits RaadHaabers Stervboe deres under 16de Mai afvigte Aar givne Decission, haver under 28de November sidstleden erholdet Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Gulds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Conrad. Wendemann af Vores Kongel Residen Stad Kiøbenhavn, som Curator bondrum afg. Cancellie Secretair og Høyeste Rets Procurator Peter Hersleds Stervboe, for Os allerunderdanigst haver andraget, at, da de afg. Junits RaadHaabers Stervboe tilhørende Documenter, som vare overleverede bemelte Secretair Hersleb, som Curator i dette Boe, skulde efter dennes Død afleveres til Commissarierne i benævnte Justits=Raad Haabers Boe, befandtes følgende Documenter at mangle, nemlig: 1) Et at P. Brandorph. under 11te Decbr. 1766 til Justits=Raad Haaber udgivet Beviis for den Summa 800 Rdlr. 2) Et af Francois, Berner til Justits=Raad Haaber udgivet Beviis af 23de Decbr. 1782 for 30 Rdlr. 3) Et af Gottlied Laurenz til Hansen paa Grevinde Schulins Vegne udgivet Beviis, at Dato 18de Junii 1769, for 34 Rdlr., paategnet af JustitsRaad Haaber med flere, som Cautionister og Selvskyldnere, " at indestaae for Betaling, og qvitteret af Hansen, at paa der har betalt Gielden ; og 4) et af Zocaa under 12te Ja" nuarii 1769 udgivet Bevns til afg. Etats=Raad Nissen fora 1000 Rdlr., hvorpaa er atskreven, at være betalt 45 Rdlr. hos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, aller saa have Vi, efter fornævnte Procurator Weydemanns der naadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning fra Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, som tillige 3de gange skal indføres udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og kalde den eller dem, som maatte have foranførte borteblevden Altonaiske Mercur, maae med 12 Ugers Varsel, ind ne Documenter i Hænde, med samme inden forskrevne Tids ville deres dertil havende Rettighed; men naar ingen der Forlad for bemelte Hof= og Stads=Ret at fremkomme og bede sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort erhverves Mortifications Dom; hvorefter de Vedkommenmed inden saadan Tid skulde melde sig, maae derpaa samme Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, den 28de Novbr. 1788. Under Vort Signet L. S.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1789-01-26
Prof. Conrad Weideman af Kiøbenhavn, som Curator bonorum i afg. Cancellie=Secretair og Procurator Peter Hersleds Boe, Bevilgning ved Stævning i Aviserne at indkalde Jvændehaverne af nogle borteblevne Documenter. Thi sin er i Følge allerhøystbemeldte Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, og efter fornævnte Procurator ConradWeidemans Begiering, herved med lovlig 12 Ugers Varsel, monævnet at møde for os i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, Mandagen den 4de Mai førstkommende, den eller dem, som maalis have de i ovenmelte Kongel. allernaadigste Bevilling anførte Documenter i Hænde, for med samme inden eller til foreskrevne Tid og Sted at fremkomme, og deres Adkomst eller dertil havende Rettighed at bevise, men i Fald ingen inden eller til samme Tid melder sig, vil Proc. Weideman paa fornævnte afg. Cancellie-Secretair og Høyesterets=Advocat Hersleds Stervboes Vegne paastaae, at berørte Documenter ved Dom skal vorde morificerede, alt under Forbeholdenhed af afg. Justitsraad Haa ders Stervboes Ret til Udgiverne af forbemeldte Gieldsbeviser. Denne Stevning anmeldes efter Proc. Weldemans Begiering for Commissarierne i afg. Justitsraad Haabers Stervboe, Hr. Comerentsraad Colbiørnsen og Hr. Justitsraad Graad til Efterretning. Dets til Bekræftelse under Hof= og Stads=Rettens Segl, og Justits=Secretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 17de Januarii 1789. (L. S.) F. Hørn.