JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Skrivelse fra Haag, den 6te Octbr. Forandringen i vor Regieringsform synes nu at nærme sig til Udførelsen. Hensigten dermed synes at være Regieringens nølere Concentrering. Man troer, at Ambsssadeuren Schimmelpennink skal udnævnes til Storpensionair eller til Præsident for et Regieringscollegin, bestaaende af 5 Personer, hvorved han alligevel beholder den største Deel af den udøvende Magt. Følgen heraf vil blive, at der foretages Reformer i de forskellige Forvaltningsgrene og Formindskelse. af de talrige subalterne Embedsmænd; detuden ville disse Forandringer formodentlig ogsaa strække sig til Armeen og Søemagten. Det lovgivende Corps vil formodentlig blive ophævet. Conferencerne imellem de forskiellige Partier vedvare og den franske Gesandt Hr. Semonvilles Tilbagekomst befordrer formodentlig Sagens Afgiørelse. Hr. von Schimmelpennink skal endnu giøre en Reise til Keiseren, hvorpaa den ny Forfatning formodentlig vil blive bekiendtgjort og fuldbyrdet. Over 300 beræbnede, deels franske deels bataviske Fartøier, som laae i Ostende, ere under Viceadmiral Verhuels Commando ankomne til Dunkirchen. Alle disse Fartøiet skulle forene sig i Boulogne. Kelser Napoleon har udnævnt Regieringsmedlemmerne Brantsen og Bikker, Ministeren for de udenlandske Sager, van der Goes, Admiral de Winter og General Daendeels til Medlemmer af Æreslegionen. De have saaet Ordenen af Præsidenten for Statsdirectoriet, til hvem Keiseren havde sendt dem. General Dumonceau, Admiral Verhuel og Ambassadeuren Schimmelpennink have, som bekiendt, allerede forhen saaet Ordenen.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Blandede Efterretninger. Frankerigt Man taler om, at Churprinds Ludvig af Baden, Arveprindsen af Hessen=Darmstadt, Fyrsten af Nassau Weilburg og endeel Rigsgrever vil indtreffe i Paris mod Slutningen af October, for at bivaane Kronningshøitidelighederne. Fra de Fyrster, hvis personlige Nærværelse ikke er mulig, venter man overordentlige Gesandtskaber. J Verdun ere for nærværende Tid 700 Engellændere. 400 af dem ere arresterede, for at tiene til Gidseler; de øvrige ere Krigssanger. Antallet af de engelske Fruentimmere beløber sig til 50; men der ere mange flere, som give sig udfor Engellænderinder.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Keiseren har bevilget de ulykkelige Jndvaanere i Egnen ved Fløden Aar, som have lidt saa meget ved Oversvømmelser, 200000 Fr. Auditeuren i Statsraadet Hr. von Arberg; som af Hs. Majestæt var sendt til Berlin i et særdeles Ærende, er ankommen til Paris Keiseren har udnævnt ham til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Hr. Camus, Archivar ved det lovgivende Corps, har nyelig brækket sit Been paa en Spadseretour i sin Have. Han blev strax bragt til Paris for at helbredes.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Æreslegionens Storkanzier, Hr. Lacepede har nu endt sit store Værk over Fiskenes Naturhistorie i 5 Bind.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Præsten Saout paa Øen Bas, som har viist megen Kiøb hed imod de Engelske, skal være optagen til Medlem af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Under Opsyn af Over=Ingenieur Liard er nu begyndt paa Rhone og Rhir flodernes Forenlæg ved en Kanal, som skal føre Keiser Napoleone Navn.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
J Belgien har den store Hede været Aarsag til endeel Sygdomme iblandt Krigsfolket De Syge har man bragt til Hospitalerne i Nieuport, Ostende og Brügge. Skiørerne i Aachen ere nu bragte til Annanolatklosteret. Engelland. Princissen af Walers sidstmeldte Uheld er ikke saa slemt, som man i Førstningen angov. Hun har kun mistet Neglen paa den lille Finger, som er bleven meget forknust. Princessen har ved dette smertelige Tilfælde viist megen Standhavtighed og har ladet berolige den derover utrøstelige Betient, som havde slaaet Karethøren til.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
J Nærheden af Brighton har man atter sanget en Hay af 600 Punds Vægt i et Makrelgarn.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Det protestantiske Missions Selskab i London har faaes Jndberetning fra sine Missionairer til Hedningenes Omvendelse i fierne Himmelegne. Paa Otahelte havde Missionairerne lært Landets Sprog saa vidt, at de kunde prædike der hver Søndag; de havde ogsaa Mængde Tilhørere; men de fleste vare ikke allene meget ligegyldige, men syntes endog at drive Spot med hvad de hørte. I Almindelighed havde Missionen sammesteds kun udrettet lidet, men man haabede bedre Held i Fremtiden. Fra Doctor von der Kemp paa det gode Haabs Forbierg meldes derimod, at Missionen giør store Fremskridt blandt Hottentoiterne, som endog lader sig undervise i Læsning og Skrivning.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
En i det Indre af Africa reisende Missionair har givet følgende Jndberetning: Jeg befinder mig for nærværende Tid iblandt Nationen Brigaas ved Bredderne af Fløden Kroman, 12 Dagrelser fra Oranges den og paa 25 Graders sydlig Brede. Brigaas=Folket overgaaer i Sædelighed alle andre i denne Verdensdeel. De erkiende et høieste Væsen, om skiære deres Børn og tilbede lugen Bill der. De tyrke deres Agre og forfærdige selv de dertil nødvendige Retskaber. De hverken bestiæle eller myrde noget Mennesk. Deste en det en Konges Regiering og deres Sprog er rellyderde. Hvor fiortende Dag besøger jeg til Hest de til grændsend Landsbyer, prædiker Evangelium ved Hielp af en Tolk og har sædvanlig halvandet hundrede Tilhørere.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Tydskland. Det af de Franske Curhaven for kort Tilsiden anholdte russiske Coffardiskib skal nu paa Rigsmarskal Bernadottes Ordre igien være frigivet. Fra Embden bortvises alle Skibe, som komme fra Mallaga og Naboestæderne, formedelst den der grasserende epidemiske Sygdom. Med nogen Jndskrænkning er taget samme Beslutning i Henseende til de fra Newyork og Philladelphia kommende Skibe. Et armeret Skib er stationeret ved Udlødet af Ems Floden for at visitere alle ankommende Skibe.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Den würtembergske Landskabs=Consulent, Dr. Gross, er sladt fra sit Fangenskab i Hohen Asperg og gaaer nu som akademisk Lærer til Erlangen.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Preussen. Den ny Planet, som Jnspecteur Harding i Tilienthal har opdaget, skal kaldes Juno.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Spanien. Fregatten Sadina, som man endnu venter til Cadix fra Vera Crux, skal have 2 Millioner Piastre ombord.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Jtalien. Borgeren Castiglione, som i en Tidlang har været Generalfiskal i Genua, er bleven myrdet paa sit Landgods ved Nov. Ihele Jtalien staaer Korn, Viin og andre Levnetsmidler i saa lave Priser, at Landmanden har Vanskelighed ved at kunne omsætte dem i Penge.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Batavisk Republik. Ved god Sundhedspleie er den paa Øen Scheckland i Jydersøen herskende Sygdom nu gandske dæmpet og en god Sundhedstilstand igien tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Formedelst den i Mallaga herskende gule Feber har det bataviske Marineraad besluttet, at de fra Spanien kommende Skibe ikke maa anløbe andre Havne end Helvoetsluyes, hvor en stræng Qverantalne skal holdes. De, som komme andensteds til vore Kyster, skal med Magt drives tilbage derfra Rusland. Keiseren har anviist Generallieutenant Duede Richelsen 160000 Rubler til at anlægge en Qvarantaine Anstalt i Odessa og tillige befuldmægtiget ham at kunne for skrive fremmede Hrandværkere didhen. Eurigalsk Kiøbmand, John Mitchel, som befinder sig i sine Forretninger i Engelland, har sammesteds fra tilsendt Civil Gouverneuren i Liesland en af de nye opfundne Redningsbaade, som allerede ligger paa Rigas Rhed til Brug i ulykkelige Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Helsingøer den 15de October. Fra den 10de til i Dag ere ialt 73 Skibe expederede her i Sundet. Værdien af det Skib, som er strandet paa Kronborg Pynten anslaaes til 300,000 Rdlr., det formodes ikke at Skibet kan reddes, men den største Deel af Varene er allerede bierget.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Kiøbenhavn den 15de October. Hs. Høihed Prinds Christian er med Følge afreist fra Ludrigstlyst den 11te d. M. og ventes hertil om nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Ved Reskript af 12te d. M. er det fastsat, at enhver, som til have Documenter læste ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret. om Mandagen, skal være pligtig til at indlevere disse paa Rit tens Brevskriver-Contoir i det seneste inden Løverdag Misdag. Kl. 2, Ugen forhen, og at Retten maa være bemyndiget til at lade de Documenter, som senere indkomme, overligge til Læsning den paafølgende Retsdag; dog undtages derfra Arrestforretninger, hvilke skulle antages til Læsning om Mandagen, naar de indleveres samme Dags Morgen inden Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Under 12te d. M. er igiennem det danske Cancellie udfærdiget et Reskript til den kongelige vestindiske Regiering, hvorved befales, at den ældste Assessor i bemeldte Lands Overret skal tiltræde den ved Forordningen af 6te December 1799. 17 befalede Over-Skifteret, i Stedet for den forrige Landsdommer, samt at det i øvrigt skal have sit Forblivende ved den i samme s. indeholdte Bestemmelse om, at Regieringsraa dens Votum, i Tilfælde af forskellige Meninger, skal være det giældende til Doms Afsigelse.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Ved Reskript af 5te October d. A., til Biskppen over Siælands Stift er det fastsat, at Enkepensionerne af Degnekaldene eller Kirkesanger- og Skoleholder-Embederne i Strø Herred skulle være følgende: 1) i Lyngbye Sogn 10 Rdlr.; 2) i Ølsted 10 Rdlr.; 3) i Alsynderup 8 Rdlr.; 4) i Tiere, bye 10 Rdlr.; 5) i Schlevinge 6 Rdlr.; 6) i Giørløse er Rdlr.; 7) i Strøe 10 Rdlr.; 8) i Tregome 8 Rdlr.; 9) Vinderød 8 Rdlr.; 10) i Melbye 10 Rdlr.; 11) i Thorup 12 Rdlr.; hvilke Pensioner skulle udbetales 2de Gange om Aaret, hver Gang det Halve, fra Dødsdagen at regne, og deles lige imellem Sognenes Kirkesanger-Enker, dog saaledes, at Degne Enkerne nyde hele Pensionen, indtil der kommer Enker efter Kirkesangere, som da hver bør nyde sin Deel, efter Sognets Jnddeeling i Kirkesanger=Tienester, og siden efter Enkernes Antal paa hvert Kirkesanger-Embed.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Under 28de f. M. er Bogtrykkersvend J. P. Schreber, meddeelt Privilegium som Bogtrykker i Mariboe, samt til at anlægge sammesteds et Addresse=Contoir for Lollands og Falsters Stift, med Forpligtelse, efter 2 Aars Forløb, for det lollandske Skolelærer-Seminarium aarligen og frit at trykke saa mange Ark, at Trykkelønnen kan beløbe sig til 50 Rdlr. dansk Caurant.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Under 21de f. M. er Bogtrykkersvend Estil Dettinger af den jødiske Menighed meddeelt Privilegium som Bogtrykker Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Fra den 13de til i Dag er indkommen: Capitain Martus, Kiær af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux med Viin, Brændeviin og Stykgods. Udgaaen: Skibet tver Gløbert af Kiøbenhavn, som føres af Capt. Lieut. P. C. Holterman, til Tranqvebar i Jndien, som Paquetskib, med en Ladning Cargaison.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 28de Septbr. er Under=Cancellisten i det danske Cancellies 5te DepartemenCancellie=Secretair N. Engelhardt, udnævnt til Cancellie, bemeldte Collegiums 4de Departement. Den 12te Octo er Sognepræsten for Vuust Menighed, D. C. Prior confirmeret til Sognepræst for Hundstrup og Østerild Menigheder i Aalborg Stift; Cand. Theol. H. C. Monrad ligeledes til Præst ved de danske Establissementer paa Kysten af Guinea; Sognepræsten for Kullerup og Refsvindinge Menigheder, F. B. Zeuthen, ligeledes til Sognepræst for Skambye Menighed i Fyen; Cand. Theol. J. C. Ortmann, ligeledes til Personel=Kapellan for nørre Aabye og Jndslev Menigheder i Fyen
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Under Generalitetet: Den 28de Septbr. er Major af det søndensieldske Jnfanterie-Regiment, N. P. v. Juul, udnævnt til Oberst Lieutenant af Jnfanteriet. Kiøbenhavn den 15de October 1804. Court af danske Banksedler imod Species 49 1/2 Procents, som udgjør : For 20 Rdlr. Species, dansk Cour. Rdlr. 119. 61. og for 1 - Disconto 5 1/2 Procento.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Directionen for den danske og norske Species=Bank Barom. Therm.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Vinden. 1 Octbr. 28. 2, 1 111, 3 Varme. S. S. V. i S. O.S. S. O.S. S. O.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Mandagen den 15de October er det 51de Lotteriet 50 Klasse bleven 17de Dag trukken og følgende Numere med høie Gevinster udkommen: No. 17091, 100 Rd. hos Hr. Controlleur Hansen her i Staden; 11833, 400 Rd. hos Hr. Melchier ibid.; 3816, 1000 Rd. hos Hr. Vogt i Altona; 27984, 100 Rd. hos J. Organist Martini i Rendsborg; 21042, 100 Rd. hos Hr. Volgt i Altona; 40963. 600 Rd. hos Hr. Paasche i Bergen; 15722, 400 Rd. hos Hr. Jnspt. Bie her i Staden; 13127, 1000 Rd. hos Hr. J. Sorteerup ibidem; 42846, 100 Rd. hos Hr. Contro leur Hansen ibidem; 28044, Fri od og Premie 100 Rd. hos Hr. Organist Martini i Rendsborg; 23248, 2000 Rd. hos Hr. Jnspet Bie her i Staden; 13854. Frilod og Premie 1000 Rd. hos Hr. Grønbeck ibidem; 27638, 800 Rd. hos Hr. Secretair Claussen, Eckernførhe, 15197, 200 Rd. hos Mad. Thorup i Hadersliff, 40099, 100 Rd. hos Hr. Fuldmægtig Smelstrup i Aa borg; 12257, 1000 Rd. hos Hr. Hofbogtrykker Møller her i Staden. alle (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Paa Pladen: Her under hviser. den jordiske Deel. Borger og Jsenkræmmer Claus Ebbesen. Livets Lys oprandt for ham i Bloustrup Præsteboelig den 11te November 1742, Sin virksomme Løbebane endte han i Kiøbenhavn den 9de October 1804. Menneskelighedens almindelige Lod, Sorg og Glæde deelte han i 27 Aar med Karen Hyllested, i hvilket gteskab han blev Fader til 7 Børn, hvoraf 2de, der for ham ere indgangne i Evigheden, nu der modtage ham. 3 Sønner og 2 Døttre begræde med deres Moder deres nerstattelige Tab. Øm og kierlig som Ægtemage, sielden og dyrebar som Fader, troefast og oprigtig som Ven, udmærket som Menneskeven og Velgiører, virksom og nyttig som Statens Borger, er den Roes Sandheden giver ham. Fred over hans Støv,  velsignet være hans Minde. Sallige ere de Døde, som dør i Herren, De skal hvile fra deres Arbeide, men deres Gierninger skal følge dem.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
AVERTISSEMETS. Vedailler til Foræring ved Confirmationen og anden LeiligVi hed, efter en ny Fortegnelse, som koster 8 s., faaes i Bram Holst.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Den 27de Septbr. sidst, om Aftenen Kl. 10, behagede det Raadhuusstrædet No. 127 første Sal, hos Gud at bortkalde min gode og af mange bekiendte virksomme Mand, Procurator Niels Timmermann, i sit Aldets 50de Aar. Frisk og Sund ankom han med mig Dagen før til Varde, men kort efter blev han rørt af et Slag i høire Side og blev maalløs, i hvilken Tilstand han endte sine Dage. Dette for mig og 3de Sønner bedrøvelige Dødsfald, anmeldes for hans og mine Venner, om hvis Deeltagelsejeg uden skrivtlig Bevidnelse er fuldkommen forvisset. Ringkiøbing den 5te October 1804. S. A. Timmermann, fod Petersen.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
At vores kiere Datter Anna Marina Elisabeth, efter 15 Ugers l bestandig Sygdom af en ondartet Feber, den 12te dennes ved Døden er os berøvet i sit Alders 3 Aar 4 Maaneder, bliver herved for Familie og Venner bekiendtgjort. Kiøbenhavn den 15de October 1804. Niels Eilschow Holm. Abigael Margaretha Holm. Fredagen den 12te October behagede det Forsynet at bortkaldet e) fra denne Verden min gode Kone Anna Regina Hagen, hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Nordfeld den 13de October 1804. J. B. Resch. get det har behaget Forsynet i Dag Morges ved Døden at bort l kalde min Broder og i sin Alders 10de Aar, efter 3 Ugers haarde Lidelser, skulle jeg herved sørgeligst tilkiendegive Slægt og Venner. Christianshavn den 15de October 1804. M. P. Borgen.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Alt min gode og retskafne Mand Peder Lund Deramm, Herreds Al foged over Malthe og Hiørring Herreder i Ribe Stift, den 16de f. Maren Alder af 6 Aar ved Døden forlod mig og 5 smaae, Børn, kan jeg ikke undlade herved at berette fraværende Slægt. Venner. M. M. sal. Deramme.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Siddagen den 9de October behagede det Livets og Døden I Herre at bortkalde min elskede Søn Hans Peter Ovesen, i hans Alde 323de Aar, efter en Maaneds Lidelser. Enhver som kiendte hans gode Hierte og re skafne Vandel, de som kiend min Stilling i Livet og som vide hvad han har været for mig i min Enkestand i 6 Aar med 6 Børn, hvoraf han var den ældste, ville bedste føle mit store Tab og af Hiertet beklage en dybtsørgende Moder. Høistrup den 11t Octo er 1804. J. M. Ovesen. zult Dorothea Kirstme Reinhardt, afg. Lars Boden, El hoffs Enke, ved Døden er afgaaet den 11te hujus om Aftenen, bekiendtgiøres herved den Afdødes Slægt og Venner. Kiøbenhavn den 13de October 1804. Andr. Palle.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Bekiendtgiørelse for Bagere, Elbryggere, Æddikebrog. gere og Brændeviinsbrændere.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Det tiener herved til Efterretning for de respective Hr. Pernumeranter, at ovenmeldte Bog, som en Oekonom i det Westphalske udgiver til Bedste for en fattig Familie og hvorom allere de er anmeldt i denne Tidende, formedelst endeel Prænumerant stæders lange Fraliggenhed først vil udkomme ved Sluningen af November Maaned d. A. og at enhver da vil faae sit Exempla tilsendt. Jndtil den Tid bliver endnu prænumereret med en hollandsk Dukat hos Hr. Commissionair Jobst Schramme boende ved Neumallsbrücke i Hamburg. De langt fra boende ombedes at sende deres Breve med Penge postfrit og desuden noget for Postgebyrer og Indskrivningspenge. Hvo som betaler er Exemplarer faaer det 7de gratis. Ovenmeldte Bog indeholder følgende 4 Punkter: 1) Tyve forskellige Giæringsmidler, som med afgjort Fordeel kunne bruges af Bagere, Brændeviinsbrændere, Øl og Æddikebryggere. Nogle af dem ere af overordentlig Nytte for Ølbryggerie, der stedse, om dendog ikke brygge, kunn tilberede saamegen Bærme, som de have i Sinde at afsætte, tilmed aldrig ere i Forlegenhed; andre for Bagere, da de til enhver Tid i Hast runne tilbered Bærm med meget faa Omkostninger, uden derved at behøve Ølbærme, tilligemed en sikker Anviisning til at tørre og conservere Ølbærme. Tillige findes det brunsvigske, hamburgske og det for nogen Tid siden i Berlin udkomne, for Brændeviinsbrændere saa meget berømte Kittel, ske Giæringsmiddel; (som bekiendt koster ellers det første 1, de andet 2 og det tredie 2 Frederichsdorer; ligeledes ere de nylig Trykken udkomne probat befundne Bærme=Recepter for Bryggere, Brændeviinsbrændere og Bagere tilføiede hvilke ere bekiendtgjorte i den berlinske, altonaiske og hamburg ske Tidende under Tittel: Giæringsmidler og koster 12 Groschen. 2) En tydelig og udforlig Anviisning til Brændeviinsbrænding af Korn og andre Frugter, beskrevet efter den fordeelagtigste Mande. Hertil ere adskillige meget vigtige Hemmeligheder ved de Regler, som maae agttages derved, tilføiede Ogsaa findes en Anviisning til at forfærdige den sande og ægte Genever. 3) En nøiagtig og anthentisk Anviisning, hvorledes man til enhver Tid og hver Gang kan brygge de meest berømte engelske og tydske Ølsorter varige, velsmagende og klare tilligemed flere Midler til at giøre suurt Øl strax igien godt tykt Øl lyst og klart. 4) Følgende Anviisning til at tilberede nedenstaaende Sorter Æddike paa den billigste og hensigtsmæssigste Maade kan ikke nok som anbefale Æddikebryggerne, nemlig: Viin, Øl=, Frugt=, Brændeviin= og Rosin=Æddike. Og saa findes herved sikkre Midler til at forskaffe enhver Sort kort Tid en behagelig og varig Syre; ligeledes til at giøre af skimled og fordrevet Æddike fuldkommen god igien. L. S. Alle Tidende, Jntelligens= og Ugeblads=Expeditioner blive herved anmodede, at indrykke ovenmeldte Bekiendtgiørelse i deres Blade og at sende et Exemplar deraf tilligemed Regning over Omkostningerne til Hr. Commissionair Jøbst Schram, i Hamburg, som strax med første Post sender dem Betaling derfor.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
Bøger. Besvarelse paa det af Hr. Wersel i Kiøbenhavns Skilderie No 30 indrykkede Stykke om det borgerlige Laane- og Livrenteselskab, med Motto: Han tidt beskyldet var, holdt Ørene dog stive; Thi han en andens Haand saa kunde efterskrive, Saa snoe og vende sig og giøre Hvidt til Sort, At han beskyldninger er agtede ret stort. Peter Paar. Faaes paa Hiørnet af store og lille Helliggeiststræde i Stuen for 4 s. Jndtægten er bestemt til de Brandlidte i Slagelse. Huusmoderen i Middelstanden, en Haandbog for Huusmo) dre, Mødre og unge Fruentimmer, af D. Didrichsen, Sekretair i det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab. J Bedømmelsen over dette Værk i lærde Efterretninger No. 20 f. d. A.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
siger Recensenten: "Anmelderen har med megen Fornøielse giennembladet dette Skrivt og er overbeviist om, at det er en Bog, som er høist vigtig for ethvert ungt Fruentimmer, der ikke har havt Leilighed til at see og lære de mangehaande Huus gierninger, som forlanges af enhver duelig Huusmoder, især for et Fruentimmer, som er opdraget i en Kiøbstæd og som Pige, eller Kone faaer en Landsbyehuusholdning til at forestaae. Bogen vil derfor altid være en meget kierkommen Præsent for en Fader eller Moder til sin Datter, fra en tilkommende Ægtemand til sin Kiæreste, fra Broder til Søster, fra Ven til Veninde, da Datteren, Søsteren og Veninde vil finde deri endeel af hvad de allerede veed, men ogsaa mere end de veed - og vil erfare, at de givne Raad ikke ere bedragelige, men grundede paa Erfaring og fremsatte meget tydeligen." Bogen sælges paa Trykp. for 5 Mk. 8 s. og paa Skrip. for 7 Mk., indbunden, 16 s. mere hos A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden Nr. 236.
Berlingske Tidende, 1804-10-15
I Dag er fra Pressen udkommen den franske Revolutions Historie, oversat af J. Wersel. Man finder heri Efterretning om alle Krige og Tildragelser i og uden for Frankerige fra Revolutionens Begyndelse indtil Bonapartes Tronbestigelse som Keiser, saasom Krigen mellem Frankerige, Engelland og Østerrig og disse Magters Allierede; de nordiske Magters Trig med Storbritanien, Aarsagen til Revolutionen dens Begyndelse, Bastillens Nedrivelse, Ludvig den Sextendes Flugt og Anholdelse, hans og hans Families Arrestering, hans Proces og Henrettelse, General Dumouries Flugt, Robespierres skrækkelige Regiering, Dronningens og Hertugen af Orleans Henrettelse, tre til fire Menneskers Guillotinering daglig, Robespierres Fængsling og Henrettelse, Hollands Jndtagelse, Venderkrigen, Engellændernes Landgang i Frankrige, Bonapartes Felttoge i Jtallien, Revolutionen i Schweitz, Ægyptens Erobring, Slaget ved Abukir, Mordet paa de Franske Ministre i Rastadt, Engellændernes Landgang i Holland, Bonapartes Tilbagekomst fra Ægypten, den franske Constitutions Omstertelse og Bonapartes Udnævnelse til første Consul, Slaget paa Kiøbenhavn Rhed den 2den April 1801, Opstanden af Negerne paa St. Domingo, Egyptens Overgivelse af Franskmændene, Fredsflutningen med Engelland og Bonapartes Udnævnelse til Keiser. Den faaes for 4 Mk. 8 s. paa Tryk= og 6 Mk. paa Skrivpapiir, heftet 8 s. mere, hos A. & S. Solt, din paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236. - Den findes og i tredie Deel af de mærkværdigste Begivenheder i det 18de Aarhundrede.