JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Nykjøbing, d. 4 Febr. H. M. Kongens Fødselsdag høitideligholdtes med et Bal hos Gjæstgiver Radike. J Aften høitideligholde Borgerskabet Festen ved et Bal hos Kjøbmand Bergstrøm. Vi vente vore i Kjøbenhavn indefrosne Skibe til Guldborg, thi Fiorden ligger endnu med Jis. Et af dem skal allerede være afseilet fra Kjøbenhavn. Mæslingerne have nu snart runderet overalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Nu begynder Skarlagensfeberen i Stubbekjøbing, og paa Møen. Belladonna forsøges som Præservativ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Gaardmand Jakob Johansen, der for et Aars Tid siden kom fra Gommerup og kjøbte sig en Gaard i Hundtofte i Fyen, fristede den haarde Skjebne, at den 6 Febr. Kl. 9 om Aftenen stod pludselig hele Gaarden i lys Lue. Jkkun en Hest reddedes af Besætningen. Forresten bleve alle Kreaturene, Ind- og Udboe et Offer for Branden. Hverken Skab eller nogen Kiste kunde udføres. Alt blev tabt. Manden, der nylig var kommet til Skade paa det ene Been, maatte paa sin Krykke kun tænke paa sit Livs Redning. Konen maatte samle sin Børnestok og flye. Hr. Pastor Tommerup, i Steenstrup ved Svendborg, anmoder Menneskevenner om Gaver for de Betrængte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Den nylig afdøde Grev Christian Stolberg forenede hos sig Egenskaber, som sjelden findes samlede, idet han besad en høi Grad af Endition og en levende Jnteresse for Videnskaber, hvorved hans phantasierige Aand let hævede sig til høiere Sphærer, var han tillige en udmærket Mand i praktisk Henseende. Herom vidner især hans skjønne Gods Windebye ved Eckernførde, midt i en øde Egn giver det et smillende Billede af, hvad Smag og Flid formaae, og de frugtbargjorte og ypperlig dyrkede Marker forvisse om, hvor virksom og fortrinlig en Agerdyrker dets Besidder har været. J en skjøn Natur lever saaledes den ædle Stolbergs Minde, men ikke mindre i en taknemlig Erindring hos Mange, for hvem han var en Fader og Velgjører. Han havde det meest varme følende Hjerte, der ofte ligesom var overvældet af religiøse Følelser. Paa en Reise, som han nylig gjorde fra Omslaget i Kiel til sit Hjem, faa Dage før hans Død, pønsede han paa sin Gravskrift, og hans ydmygefromme Sindelag tilsagde ham følgende, i christelig Simpelhed fremsatte, Ord: "Luc. Kap. 11, V. 9. Bittet, so wird euch gegeben, suchet, so werdet ihr finden, klopfet an, so wird euch augethan." Jch suchte dich, ich fleste dir, Nun ste ich klopfend an der Thar. Capitels Taxter for Afgrøden af Aaret 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Siellands Stift. Rug 2 Rbdlr. 64 s. Byg 1 Rbdlr. 71 s. Havre 1 Rbdlr. 45 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Fyens Stift og Langeland. Rug 2 Rbdlr. 24 s. Byg 1 Rbdlr. 65 s. Havre 1 Rbdlr. 30 tz. Sølv. Lollands-Falsters Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
For Aalholms og Mariboe Amt. Hvede 3 Rbdlr. 3 Mk. 1 s. Rug 2 Rbdlr. 2 Mk. 16 s. Byg 1 Rbdlr. 4 Mk. 7 1/2 s. Havre. 1 Rbdlr. 1 Mk. 6 s. Hvide Ærter 3 Rbdlr. 1 s. Graae Ærter 2 Rbdlr. 5 Mk. 6 s. Sølv. - For Halsted Amt. Hvede 3 Rbdlr. 2 Mk. 13 s. Rug 2 Rbdlr. 2 Mk. 13 1/2 s. Byg 1 Rbdlr. 4 Mk. 4 s. Havre 1 Rbdlr. 8 s. Hvide Ærter 2 Rbdlr. 4 Mk. 1 1/2 s. Graae Ærter, 2 Rbdlr. 3 Mk. 13 tz. Sølv. For Nykjøbing Amt. Hvede 3 Rbdlr. 3 Mk. 2 1/2 s. Rug 2 Rbdlr. 2 Mk. 10 s. Byg 1 Rbdlr. 4 Mk. 1 s. Havre 1 Rbdlr. 1 Mk. 10 s. Hvide Ærter 3 Rbdlr. 13 s. Graae Ærter 3 Rbdlr. 3 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Aalborg Stift. Wensyssel og Hann-Herrederne: Rug 3 Rbdlr. 6 tz. Byg 1 Rbdlr. 5 Mk. 2 s. Havre 1 Rbdlr. 1 Mk. 6 s. Sølv. - Thye og Morsøe, Rug 3 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. Byg 1 Rbdlr. 3 Mk. 15 s. Havre 1 Rbdlr. 1 Mk. 9 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Aarhuus Stift. Rug 2 Rbdlr. 3 Mk. Byg 1 Rbdlr. 3. Mk. 12 s. Havre 1 Rbdlr. 1 Mk. 4 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Ribe Stift. Ribe Amt, Rug 2 Rbdlr. 5 Mk. 8 s. Byg 2 Rbdlr. 2 Mk. 3 s. Havre 1 Rbdlr. 3 Mk. 7 s. Sølv. - Veile Amt, Rug 2 Rbdlr. 3 Mk. Byg 1 Rbdlr. 3 Mk. 15 s. Havre 1 Rbdlr. 1 Mk. 3 tz. Sølv. - Ringkjøbing Amt, Rug 3 Rbdlr. 9 s. Byg 2 Rbdlr. 1 Mk. 1s. Havre 1 Rbdlr. 2 Mk. 2 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Viborg Stift. Rug 2 Rbdlr. 5 Mk. Byg 1 Rbdlr. 4 Mk. 12 s. Havre 1 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Blandede Efterretninger. Bonaparte havde, som bekjendt, medtaget paa sit Tog til Ægypten et Academie af Lærde og Konstnere, bestaaende af 50 Personer, der skulde beskrive dette Lands Mærkværdigheder. Denne Beskrivelse blev fuldendt ved en af 12 Medlemmer bestaaende Commission, som Arbeidet var overdraget til, efter 17 Aars Forløb. De sidste Dele og Kobberplader af dette Pragtværk ere nu under Pressen. Det indbefatter 900 Kobbere, hvoraf 24 ere saa store, at de ikke kunde trykkes paa det hidtil brugelige største Landkort papir, men at ganske nye Papirformer maatte forfærdiges dertil. Det nyskabte Papirformat kaldes det ægyptiske, og er 26 Tommer høit og 50 Tommer bredt, 2000 Arbeidere af forskjellig Art have i de anførte 17 Aar været sysselsatte med dette Værk. Kongen af Frankrig har overladt Pancocke de 900 Kobberplader til Afbenyttelse ved en ny Udgave, og denne skal nu udkomme i 25 Bind, tilligemed et Atlas. Prisen bliver 1975 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Opfindelsen af Kaleidoskopen skal ikke tilhøre den nyere Tid, men være fra det sextende Aarhundrede. Opfinderen, Joh. Bapt. de la Porta, en lærd Neapolitaner, beskriver den i sin Magi naturalis 1658, under Navn af Speculum multividum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
En engelsk Tidende fortæller, at et Fattiglem nyligen var blevet taget ombord paa et Skib i Hammoze=Bay, hvor det for et ringe Veddemaal, som to Matroser havde indgaaet, fortærede i 75 Minuter, en Bedekjølle paa 9 1/2 Pund, 4 1/2 Pd. Kartofler, 3 Pd. Brød og 2 Flasker Porter, beregnede til 3 Pd., ialt 20 Pd. Vægt, og næste Morgen klagede over Sult.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
J Tydskland ere endnu stedse mange, skjøndt ikke de heldigste, Penne i Bevægelse med at skrive om Magnetismen. Blandt de i Aaret 1819 udkomne Skrifter angaaende dette Æmne, er: DerMagnetismus, nach allgeitigen Betiehung seines Wesens &c., af en Dr. med. Joseph Enemoser. Denne 781 S. store Bog bliver slemt medtaget i Heidelb. Jahrb. d. Lit. f. Sept. f. A. Jsær paaanker Rec. den Misbrug, Forf. har gjort af bibelske Steder, og kan ikke tilgive Censur-Autoriteten, at den har ladet den gaae. Rec. kalder den "det uværdigste Product, den nyere Literatur, har frembragt." Denne Forf. er dristig eller rettere enfoldig nok til at paastaae: "at der er ingen Frelse at haabe, naar vi ikke give Slip paa Erfaring og Videnskab; at vi bør ei være lærde, ei gjøre Erfaringer; men een Ting skulle vi gjøre, nemlig blive geistlige, aflægge Legemet, søge at forsage det Timelige, og stræbe efter det Evige, &c. Han holder de Klarsynedes (Clairvoyants) Udsagn for sande, og troer dem især i geographisk og astronomisk Henseende. Et klarseende Fruentimmer, saae, efter hans Foregivende, Pletterne i Maanen som Bjerge, og Haarene paa Mercurs Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
En Dr. phill. J. H. Vos har udgivet: der thierische Magnetismus, als Wirkung der hochsten Naturkraft, ein Buch zur Vertilgang des Aber glaubens &c., om hvilket Skrift Rec. siger, at Forf. har skrevet, for at udrydde Overtroen, men har kun givet denne et philosophisk Gevandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
J Paris er i forrige Aar udkommet et forden almindelige Statistik interessant Skrift under Titel, Recherches sur les consommations de tout genre de la ville de Paris en 1817. Compartes a ce quelles etient en 1789. Par M. Benoiston de Choreauneus. Efter samme talte Paris 1817 af egentlige Jndbyggere 657, 172, og af bevægelig Befolkning, Fremmede, Militaire &c. 56,794, tilsammen 713,966, som ere fordeelte i 26,000 Huse. Dødeligheden har siden 30 Aar formindsket sig 308,448. Dagligen fortæres 1700 Sække Meel eller 693,600 Pd. Brød. Dertil kommer endnu alt det Meel, som den lavere Classe dagligen fortærer i darioles og andet Bagværk, der tilligemed Poste- og Bakkelsesdagværk udgjør 32,000 Pd. Meel. Der fortæres aarligen 7600 Stude, 8400 Køer, 85,300 Kalve, 339,900 Lam, 71,400 Sviin, tilsammen af Værdie 67,337,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
For Brød, Viin og Kjød sender Paris aarligen til Provindserne 37 1/2 Mill. Rd. i Guld. Af Caffe afsættes 1,650,000 Pd., Riis 50,000 Pd. Aarligen indføres i hele Frankrig 40 Mill. Pund Sukker, hvoraf der forbruges i Paris 11 Mill. Men man veed, at Frankrig, og navnlig Paris, igjen forsyner Europa med Confiturer og fine Sukkerpræparater. Der forbruges af denne Artikel af Limonaderierne, Restaurateurerne, Postebagerne o. s. v. . . . . 1,500,000 Pd. Af Apothekere (hvoraf der i Paris ere 214) . . . . 150,000 Af Destillateurerne...... 141,000 Af Chocoladefabricanterne. Til Confiturer. Til smaae Detailhandlere. 5,000,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Forbrugen af Caffe er stegen saa stærkt, at der nu bruges dobbelt saa meget, som for 30 Aar siden. Man regner 5 Mill. Pd. til 10 Mill. Fr. Af Olie forbruges 10 Mill. Pd., deraf 700,000 Pd. til Gadebelysningen, offentlige Han ger &c. Af Talg og Lys sælges aarligen 6,250,000 Pd. - 100 Destillateurer sælge aarligen for 1 1/2 Mill. Fr. Destillat; Chocoladefabricanterne levere 400,000 Pd. Chocolade; Voxlysfabricanterne 186, 160 Pd. Lys. Af Salt forbruges 10 Mill. Pd. Tobak forbruges for 8 Mill. Fr. At snuse for 39. er almindeligere i Paris end at røge. Aar siden havde Staden 20,000 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
J de første 8 Maaneder af forrige Aar æve, efter Tidenden the Post, fra Engelland, Jrland, Skotland og Wales udvandrede, til Canada omtrent 10,000, til de forende nordamericanske Stater 6000, til Sydamerica 4000, Sydafrica 6000, Ny-Holland og Vandiemens Land 25000, Ostindien 3500; Søfolk i fremmed Tjeneste 2000, i Flandern, Frankrig og Jtalien bosatte 1500, i Rusland 350, tilsammen 35,850.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
J Anhalt-Kothen gives en Hagel-Afsurance-Anstalt med en Fond af 5,365,800 Rdlr. og 2,650 Deeltagere. J afvigte Aar har den godtgjort 20,009 Rdlr. for indtruffen Hagelskade. Edelmodig Handling i 1821. En ikke rig, men virksom og ordentlig Bonde sælger i Aaret 1817 sin daværende Naboe en Gaardepart, paa Vilkaar, at betale paa Kjøbesummen, efterhaanden, som han formaaer. Debitor, en god men sygelig Mand, bringer med sig paa afvigte Vinterthing, den 26de Jan., 100 Spd. Creditor anmoder Sorenskriveren om at qvittere paa Gields brevet for 1,000 Spd., eftergiver altsaa 900 Spd.,med Udtryk: at Kjøbesummen var over Debitors Formue, og at han, om hans Kaar og Tiderne tillode det, endog vilde opofre Mere. Denne ædelmodige Bondemand boer i Røgen Præstegield i Buskeruds Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Anecdoter. Cardinal Camus havde som Abbe ført et intet mindre end ordentligt Liv, men oprettede det igjen ved sit regelrette Levnet som Biskop Ludvig den 14de, der saae, at snarere Tidens slette Exempel havde Deel i Abbeens Uordener, end dennes egen fordærvede Natur, sagde derfor, jeg kjender ham, gjør jeg ham til Biskop, skal han nok blive en retskaffen Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
En Præst i hans Stift beklagede sig til ham over sine Sognefolk, der gjorde Baller om Søndagen. "Jeg kan ikke, sagde han, faae den Dands afskaffet, hvor forfærdeligt jeg endog holder Huus med den i mine Prækener. Cardinalen spurgte ham: om da hans Sognefolk forsømte Tjenesten derover. Han benægtede det og føiede til: at det først var efter Tjenesten, de morede sig paa den Maade. "Godt!" svarede Cardinalen, saa lad dem da ryste Livets Elendighed af sig."Der kom engang en meget smuk Pige ind, for at hente Vand, af Cardinalens Gaardbrønd. Hans Tjener, der var en stor Elsker af Kjønnet, hialp hende med al mulig Tienstagtighed tilrette derved, men tog sig og et godt Kys til Betaling. Cardinalen, der saae ubemærket til ved dette Optrin, aabnede i samme Øieblik Vinduet og raabte ud, Han er en Slyngel, la Verdure! Jeg har jo aldrig givet Ham lov til at drive Handel med Vandet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Da Camus var bleven Cardinal, holdt han med største Standhaftighed over Bispestolens Rettigheder. Derfor sagde og Hr. de la Feuillade: "han har aldrig været bedre Biskop, end fra det Øieblik af han blev Cardinal."Man fortælte ham engang, at en villig Dame solgte sin Seng. "Hm." sagde han, naar en Haandværksmand sælger sit Værktøi, vil han sædvanligviis opgive Haandværket. Som man engang nævnede ham de af AbelysSkrifter, der have til Titel Theologisk Marv," sagde han: "Maanen maa vist have været i Aftagende, da Manden, skrev dem. Det troedes nemlig dengang, at alle Been vare blottede for Marv i aftagende Maane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Paa en Spadseregang i Grenoble kastede han Øiet op paa et Skildt, der forestillede en Skrædermester, som med sin store Skrædersax skjar Klæde til, og underneden stod "Den ærlige "Skræder. Han smilede og sagde: "der have vi da den udenfor Huset ærlige Skræder, Monne ikke Gautyven skulde være at finde inde i det En Slægtning af denne Cardinal stod forde for at være den bedste Skakspiller i Frankrige. Tresindstyve Mile fra kom desaarsag en Dag en Medbeiler reisende, lod sin Vogn holde, stod af, gik ind og spurgte Portneren, om vel hans Herre var hjemme. Man svarede Nei, men føiede til, at han hvert Øieblik kunde ventes, og bad den Fremmede træde ind i Forgemakket saa læn Som nu Herren, første Præsident i Rentekammeret, kom hjem fra sine Forretninger, gi denne Fremmede, ubekjendt, i Reiseklæder og for støvet, ham imøde med følgende Tiltale: "jeg har, min Hr. Præsident, hørt ymte om, at De skal ansees for vor Tids bedste Skakspiller, og kommer derfor hid for at erfare, om jeg og virkeligen har at vige Dem Pladsen. Et eneste Parti vil være nok til at afgjøre det. Man bragte Brædt og Brikker - Præsidenten tabte. Den Ubekjendte reiste sig og steg tilvogn, uden at Præsidenten kunde overtale Manden, enten til et nyt Parti, eller til at gaae tilbord med, eller til at sige sit Navn, hvilket han da og ellers, men forgiæves, havde søgt at komme efter. Aldrig fik og nogensinde Præsidenten Andet at vide, end det, at ei i sit hele Liv havde han spillet med noget eneste Menneske, der havde røbet mere Forstand og større dømmekraft, end denne Ubekjendte. Meddeelt af John Barthold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Rettelse. J No. 11, P. 166, Lin. 19, for, psycholdgiske Kundskaber, læs physiologiske Kundskaber, &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. a 15 Rbmk. 11 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11te December 1820) 70. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 86 1/2 Rbdlr. r. S. eller 113 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbkjedl. 17. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 1080000 Raa Attende Aargang. No. 14. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Februari 1821. Om udenlandske Uldgarn. (Jndsende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Münter har i Antiqvariske Annaler, 3 B. H. 1817, beriget Literaturen med en skjøn Afhandling: Om Rokkestenene paa Bornholm; men da Hs. Høiærværdighed har forbigaaet at melde noget om de Færøiske, saa kunde det maaske ikke være af Vejen at bringe disse i Erindring efter Pastor J. Landts fortræffelige Forsøg til en Beskrivelse over Færøerne, Landt skriver da Pag. 46. "Som en Mærkværdighed ved dette Sted - Andefjord – maae jeg anføre Rinkestenen i, en Steen, som bestandig rokker; den ligger i Vandet 2 Alen fra Landet ved Bøens (Jndmarkens) sydlige Ende, og paa en skraae Helle ud mod Havet, hvorfor den imod Landsiden stikker 2 Favne dybt, men paa de andre Sider fra 3 til 5 Favne; Længden over Vandskorpen er 4 og Breden 3 Favne. Høiden over Vandet er, efter som det er Flod eller Ebbe, fra 1 til 2 Favne. Denne Steen er et virkeligt perpetuum mobile; thi endog naar Havet er meest roeligt, kan man, ved at berøre den med Enden af en Mede= eller Anglestang, erfare dens Bevægelse, og naar Brændingen er stærk, skal den vakle 1/4 Alen frem og tilbage, undertiden giver den en skrydende Lyd, hvoraf man spaaer snart kommende Uveir, hvilket ikke er urimeligt, thi Havets Bevægelse udenfra maae komme til Landet førend Uveiret selv. I Nærheden af denne Steen ligger endnu en anden meget større, som og skal bevæge sig, men dens Bevægelse er mindre kjendelig. Ligesom den første bevæger sig til Siderne, saaledes bevæger sig den anden paa langs, eller vipper med Enderne op og ned. Naar man vil eftertænke, hvad der kan være Aarsagen til disse svære Stenes uafladelige Bevægelse, kan man vel ikke falde paa nogen anden end denne: At der lige under deres Tyngselspunkt maae være en fremstaaende Kant, som de hvile paa, saa at endog en liden Trykning af Havet, som heller aldrig er ganske stille, kan frembringe deres Rokken; ligesom man og af den idelige Bevægelse, som disse Stene i flere Sekler, og Gud veed hvormange, har fortsat og endnu fortsætter, rimeligen maae slutte, at saavel denne Kant, som den Grund, de hvile paa, maae være overmaade haard, eftersom de ved den evige Bevægelse dog ikke slides eller afrundes, men de Steder, som Stenene støde an paa ved deres Bevægelse, kunne mueligen og lide nogen Afslidning. Det er mueligt, at disse Stene før kunne have lagt i en Leergrund, og at da den blev bortskyllet af Havet, ere de blevne hængende paa tvende Yderligheder i Skæret."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Under 6te d. M. er for Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen udstedt et Kongel. allernaadigst Patent, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c. Gjøre vitterligt: Det er Os allerunderdanigst foredraget, at et betydeligt Antal Eiendomsbesiddere i Vore Hertugdommer Slesvig og Holsten staae tilbage med den skyldige Betaling af deres Bankrenter. Paa det at nu Bankrenternes Jndbetaling kan af alle hertil forpligtede Eiendomsbesiddere skee paa en efter lige Regler ordnet Maade, samt i Betragtning af at det for mange af disse vilde være alt for byrdefuldt paa eengang at betale deres heele Restantse af Bankrenter, have Vi funden Os anlediget til allernaadigst at bevilge, at disse Restantser maae afdrages i visse Terminer. Thi byde og befale Vi herved følgende: I. Beløbet af de resterende Bankrenter, for saa vidt samme ere paadragne i det Tidsrum fra Aarene 1813 til 1818 incl. skal for enhver Skyldner til Banken, hvad enten han endnu staaer til Rest med samtlige Bankrenter for bemeldte Tid, eller har erlagt Afdrag paa samme, deles i syv lige Deele. 2. De Bankskyldnere som paa den Tid dette Patent bekiendtgiøres, have heelt betalt deres Bankrenter for Aarene 1819 og 1820 skulle, tilligemed at betale deres løbende Bankrenter, aarligen, fra indeværende Aar af at regne, erlægge den syvende Deel af deres for Aarene fra 1813 til 1818 incl. paadragne Restantser, saa længe indtil disse Restantser ere fuldt afbetalte. 3. Derimod skulle de Bankskyldnere, som paa den Tid dette Patent bekiendtgiøres, enten aldeles ikke, eller ikke heelt have berigtiget deres Bankrenter for Aarene 1819 og 1820, i indeværende Aar, foruden de løbende Renter, end videre betale Restantsen for Aaret 1819 og den syvende Deel af Restantserne for de foregaaende Aar. Naar paa denne Maade deres Restantser for Aarene 1819 og 1820 ere erlagte, saa skulle ligeledes disse Bankskyldnere aarligen tilligemed de løbende Renter betale den syvende Deel af deres for de foregaaende Aar paadragne Restantser saa længe indtil disse ere heelt afbetalte. 4. Samtlige oprindeligen respective i Sølvværdie og Sølv (Sedler efter Qvartalscours) skyldige Restantser, skulle uden Hensyn til den Sølvværdie eller den Qvartalscours som har været gieldende ved Forfaldstiden, erlægges i rede Sølv og saaledes i de foreskrevne Terminer promte under Tvang af executiviske Midler erlægges tilligemed de løbende Renter hvad enten Jndbetalingen skeer for Nationalbankens eller for det i Altona oprettede Bankinstituts Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Directionen for det Classenske Fide-Commis skal have kjøbt 300 Exemplare af den i Skilderiets No. 11, Pag. 169-173, med saa megen Grund roste Andagtsbog af Biskop Boisen, for at uddele samme, uden Betaling, blandt Huusmændene paa Fidei-Commissets Godser paa Falster. Dette anmærkes, for at flere Jordegodseiere maaskee kunde følge dette skjønne Exempel, og derved forskaffe endeel af Almuen Adgang til denne nyttige Bog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Slagelse, d. 13 Febr. (Jndsendt.) Det Sildefiskerie, som fra Corsøer Kiøbstæd drives i Beltet, har i afvigte Aar 1820 ikke savnet et opmuntrende Udfald. - Bundgarnsfiskeriet i Foraaret var jevnt got, og afgav en passende Fordeel for Eierne. - Til Fangsten af Høstsilden vare 6 store Beltsbaade og 7 Joller udredede. De førte tilsammen 250 Garn og beskjæftigede 30 Fiskere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
J den Tid Fiskeriet gaaer for sig i det egentlige Belt var Veir og Vind temmelig gunstig, men under Lollands Kyster, hvor Fiskerne pleie imod Slutningen at giøre en god Fangst, forhindrede vestlige Vinde ethvert Forsøg derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
J det Hele er her omtrent fisket 3000 Ole Sild, som kan anslaaes til 1000 Fierdinger, da Silden var stor og feed. – Efter Middelpriis ere de udbragte til 2250 Rbdlr. Sedler, Prisen var temmelig fordeelagtig for Fiskerne. - Silden blev truffen ligesom de forrige Aar i Mængde overalt i Beltet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Mariboe. Tirsdagen den 6 Februari om Morgenen, omtrent Kl. 7, blev Mariboe Brandkorps opfordret til al lade Sprøiteen med behørigt Mandskab ile til Hans Clausens Gaard i Udstolpe, Grevskabet Hardenberg, der tilligemed Herberghuset stod i lys Lue. Brandmajoren lod strax Sprøiten med Mandskab udkommandere til Brandstedet og optog saamange Personer af Brandfolkene, som hans Vogn kunde rumme; 3de andre af Byens Borgere udkjørte Sprøiteen, Vandkar rene og endeel af Brandfolket, men det øvrige nødvendige Mandskab maatte, af Mangel paa flere Vogne, løbe ved Siden af Sprøiten, for at kunne opnaae den tilsigtede Hensigt. Udmattede, de Fleste fastende, vare de ei synderlig oplagte til det udfordrende strænge Arbeide, men trøstede dem ved, at Forsynet havde beskikket det saaledes, at Jlden snart blev dæmpet, og at Enhver kunde tye hjem til sit eget Arnested for at blive vederqvæget, da paa Brandstedet Jntet var at finge; thi "uden Øl og Mad er Helten ingen Ting. Ved Brandfolkets Hjemkomst sendte Brandmajoren dem Øl og Brændeviin, for at oprette noget paa de forfaldne Sager. Hele Gaarden blev tilligemed Inderstehuset et Rov for Luerne; ligeledes nogle Faar og alt forsken og utorsken Korn. Jndboet, saavelsom Heste og Qvæg blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Mariboe, d. 10 Februari. Den 9de dennes, om Morgenen Kl. 6 1/2, rasede atter Jldsluen frygtelig i Udstolpe, Grevskabet Hardenberg. Svend Jørgensens Gaard, der laae tæt ved den, der i samme Bye afbrændte afvigte Tirsdag, ligger nu ogsaa i Aske. Den 2den altsaa i en Tid af 3 Dage udi een og samme Bye og under eet og samme Grevskab. Jlden begyndte ved en Udbygning, hvor der laae adskillige Langhalmskipper og udi hvilke der formodentlig har været sat Jld strax efter at Brandvagten var gaaet bort Kl. 6 om Morgenen. Alle Kreaturerne bleve reddede; men en stor Deel Jndboe blev et Rov for Luerne, og adskillige Traver forbrændt Hvede blev udkjørt paa Marken. Jlden var saaledes anlagt, at dersom der havde reist sig en Storm, havde hele Byen lagt i Aske. Den angreb ogsaa en anden Gaard; men dens Besidder var heldig nok til at qvæle den i Fødselen, men faldt ned af Taget og forslog sig meget. Den ulykkelige Brandlidte er en aldrende Mand og har næsten en blind Kone.