JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
No. 5. Løverdagen. den 7 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Cidende. Aarhuus KiftsTrier:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Blandinger. Med Hensyn til det vigtige Øieblik som nu nærmer sig i Engelland. Reformbillens Antagelse eller Forkastelse, vil følgende Brudstykke af Hr. Cancellieraad Hempels Oversigt af det sidsthenrundne Aars Begivenheder, give Læserne en interessant Oplysning om det engelske Folks Forfatning og hvad Reformbillen egentlig skal bevirke: "Jntet Land har i lang Tid befundet sig i en saa kritisk Tilstand som Engelland. J Besiddelse af de vigtigste Elementer til en fri Forfatning, udsagede dog et mægtigt Aristokratie og Hierarkie Landets Marv. J Besiddelse af herlige Handeleløve, hvile dog mangfoldige Monopoler paa vigtige Jndustriegrene. Skjøndt Landet indbefatter de største Rigdomme i Europa, er dog intetsteds de Fattiges Antal større. Skjøndt Jndustrien og Handelen ingensteds er større, bringer den dog intetsteds et ringere Udbytte for Folket, som daglig maa arbeide og hungre. Skjøndt Agerdyrkningen intetsteds er bragt til høiere Fuldkommenhed, ere dog Kornpriserne inter steds høiere og Nøden større. Skjøndt Lovene intetsteds ere strængere og meere lige for Alle, gives dog intetsteds flere Forbrydelser. Kort, Engellands Forfatniner forskruet - ikke meere passende til Nationens Udvikling eller til Tidens Aand. Derfor var en Forandring i Konstitutionen nødvendig, og den maatte begynde med en Reform i Parlamentet, i hvis Overhuus Adel og Geistlighed vaagede over deres nedarvede Rettigheder, og i hvis Underhuus et stort Antal af disses Kreature ved Bestikkelser bleve indbragte. Folket blev derfor ikke repræsenteret i Parlamentet, men kun de privilegerede Stænder havde der deres Talmænd og Forsvarere. Saaledes kunde det ikke blive, Derfor lod Wilhelm 1 og de kloge og liberale Mænd som staae ved hans Side, forelægge Parlamentet en ny Bill, ifølge hvilken mange af de Tre gamle Flækker skulde miste deres Ret til at sende Deputerede, og denne Ret gaae over til de mange store Stæder som i den senere Tid have hævet sig til en betydelig Anseelse og Folkemængde. Derved maatte Adelen og Geistligheden tabe en stor Deel af sin Jndflydelse, Handelen, Jndustrien og Agerdyrkningen vinde mægtige Talsmænd, i Parlamentet, hvorved Grundpillerne for den hele gamle Statsbygning ville blive undergravede. Jntet Under altsaa, at denne Reformbil volder den heftigste Opposition og fremkalder de interessanteste Debatter, hvori Menneskehedens Sag bliver forsvaret og forfægtet med de herligste Vaaben. Lykkes det at drive den igjennem, da vil dens Følger blive uberegnelige, ei blot for Engelland, men og for hele Europa, og de privilegerede Stænder ville lide et Nederlag, hvortil kun findes et Sidestykke i den franske Revolution." Førend den franske Regjerings og Dronningen af Frankrigs personlige Forbøn for General Torijos og hans Ledsagere kunde naae Madrid, ere de (53 i Tallet), efter kongelig Ordre, Alle blevne skudte i Mallaga den 11te Decbr. Af Navnelisten sees, at der befandt sig mange forhen anseete Mænd deriblandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
J Bordeaux have Bagersvendene gjort Opstand, som man dog ved sædvanlige Politimidler haabede at dæmpe. Bagermesterne sammesteds havde forenet sig om, ikke at sende Kager til deres Kunder ved Nytaarstid, men derimod uddele Brød til de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Af franske Aviser erfares, at Polakkernes Venner i Paris havde i Septbr. afsendt Skibet Courrier du fort Royal med Vaaben og Krigsforraad til Jnsurgenterne i Litthauen, men at det var bleven stoppet i Øresund, og Anføreren, Hr. v. Siodolkowitz, anholdt i Helsingøer. Denne er nu bleven reklameret som fransk Oberst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Den gamle graahaarede General Krukowietzkider nu er paa Veien til Siberien, skulde havt en Million Rubler af Russerne for sit Forræderie. Jngen veed om han har faaet dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Fyrstinde Lowiecz, som nylig døde efter ubeskrivelige physiske Smerter og Sjælslidelser, var en ved Skjønhed, Aandsdannelse og Caracteer i høi Grad, udmærket Dame. Ofte havde hun været Polens Skytsengel, ved den betydelige Gemytsforandring, som hun saa ofte havde bevirket hos sin Gemaal, Storfyrst Constantin. Under hendes Sygdom henrev hendes Resignation og hendes fromme, christelige Sind, Enhver til Deeltagelse og Beundring. Hun døde netop paa samme Dag, da den polske Revolution for et Aar siden udbrød. Flere Gange havde hun erklæret, at dennes første Aarsdag vilde vorde hendes Dødsdag, Hendes Skjebne har vist ikke været misundelsesværdig?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Staden Rom hjemsøges nu ogsaa af den Sygdom som er bekjendt under Navnet: "Grippe." Tallet af de som der ere angrebne deraf anslaaes til 40,000 J Leeds har et meget stort Handelshuus, Hal ley & Smallvaage, der handlede med uldne Vare, gjort Bankerot. J Liverpool er der ved en Jldsvaade of brændt 6 meget store Pakhuse, fyldte med Vare. Man fortæller følgende Træk af Paganinis Gjærrighed; Ved sin Ankomst til London engagerede han en Londoner Musikhandler, ved Navn Tory, til at være hans Cicerone. J 2 Maaneder blev Tory hos ham, uden at forlange anden Betaling for sin Uleilighed, end at Kunstneren vilde spille med i hans Concert, hvil ket han da vilde ansee som rigelig Erstatning for sin Tidspilde. Paganini indvilligede hans Begjæring; men nogle Dage efter at Concerten var given fik Hr. Tory en Regning fra ham paa 100 Pd. Sterling for god Assistence. Høist opbragt herover betalte Hr. Tory strax Regningen; men sendte Virtuosen tillige en Contra Regning paa 400 Guineer for havte Uleilighed og Tidspilde. Paganini vægrede sig ved at betale, og Tory klagede. J det Øieblik da Virtuosen vilde stige til Vogns, for at kjøre til Edinborg, blev han arresteret af en Constable, og maatte nu, hvad enten han vild eller ei, rykke ud med de 400 Guineer. En Mand, der maa have havt for mange, og en Anden, der havde for faa Penge, indgik nylig i Paris et betydeligt Væddemaal. Den Fattige veddede nemlig: at han i en heel Maaned, hver Dag fra Kl. 7 om Morgenen til 5 om Aftenen, vilde sidde paa Rækværket af pont aux chaur og uophørligt gjøre Grimacer. J tre Uger, har han allerede trolig siddet paa sin Post, men en Ven maa bestandigt være ved hans Side, for at underrette de Forbigaaende om, at det ikke er efter dem, men efter Veddemaalet, at Manden vrænger Mund. Kan han holde ud een Uge endnu, vinder han 20 Fr. for hver Dag, han saaledes har siddet paa Narresæde. Siig mig hvilken Viin J ønsker, give mig saa 6 Timers Frist, og J skal faae den af disse 2 Fade!" sagde forleden en Kjøbmand i Bordeaux til en reisende Engellænder. Der bliver aarligen solgt 40,000 Fade Maderaviin i Europa, og dog frembringer Øen kun 10,000 Hvert Aar sendes over 30,000 Fade Fortignan fra de franske Kieldere ud i Verden, og dog yde Fortignans Viinbjerge, endog i det bedste Aar, kun 2000. Constantia kan man faae hos enhver Viinhandler i Europa, og dog voxer den kun paa eet eneste Viinbjerg, som kun leverer nogle faa Fade o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
J afvigte Februar Maaned fik en Theehandler i Lon J don Patent paa en meget velsmagende indenlandsk Thee Man har nu bragt i Erfaring, at denne Thee er præpareret af Hvidtorn-Blade, paa følgende Maade: Afolukningen skeer fra April til Septbr., Bladene renses. omhyggeligt, udvaskes i koldt Vand og afpresses. denne fugtige Tilstand sættes de, i en almindelig Koge kjedel, over Jlden saalænge indtil deres naturlige Farve gaaer over til Oliven; da lægges de paa et gloende hedt Fad, og omrøres saa længe, indtil de ere fuldkommen tørre. Man bruger dem ligesom anden Thee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
To Adelsmænd i Petersborg havde svoret hinanden evigt og uforsonligt Fiendskab. For noget liden døde En af den Enes Tjenere, og ifølge russisk Skik begravedes han efter 24 Timers Forløb. Da fik den Anden det Jndfald at hævne sig paa sin Modstander, ved at faae ham paavæltet beskyldning for at han havde dræbt denne sin Tjener. For at give denne Anklage Skin af Sandsynlighed, besluttede han ved Hielp af nogle tro Forbundne igjen at opgrave den Døde, og at tilrede han saaledes, at Spor af Voldsomhed tydeligen maatte kjendes, naar han blev synet. Til den Ende blev Liget taget ud af Liigkisten, stillet opreist, og just begyndte man at opvarte det med Stokkeprygl, da den Døde, til Forfærdelse for det hele Selskab, efter at have modtaget nogle Slag, pludseligen atter kom til Live, og derved jagede sine forskrækkede Redningsmænd paa den hurtigste Flugt. Efterhaanden samlede den ny Opstandne saa mange Kræfter, at han, i sin Liigdragt, kunde naae sin Herres Huus, hvor hans Tilsynekommelse fyldte alle Beboerne med Gysen. Endeligen overbeviiste om, at det ikke var nogen Aand, beroligede de dem, og den ny Oplevede maatte fortælle Alt, hvad ham var hændet siden hans Skindød. Et Slags Lamhed havde sat ham ud af Stand, skjøndt han var ved sin fulde Samling, til at bevæge sig eller give en Lyd fra sig indtil de skrækkelige Hug igjen oplivede hans stivnede Lemmer. Paa denne Maade blev den Helvedes Plan opdaget, som man havde smeddet imod hans Herres Liv og Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
En cholerasyg Berliner blev transporteret i en Bærekurv til Lazarethet, men underveis nedsat udenfor et Vertshuus, medens Dragerne gik derind at styrke sig. Patienten, som kun havde et meget mildt Anfald af Sygdommen, blev Tiden imidlertid for lang, saa han aabnede Kurvelaaget og i Stilhed bortfjernede sig Styrkede paany kom nu Bærerne tilbage, og En af dem, som kiggede ned igjennem Kurvens Aabning og ikke saae den Syge meere, udraabte forundringsfuld"Js det die Möglichket, Der Kerl har sich so reenweggebrochen, das og nischt vom ihm ubrig geblieben is!"¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
J Wien er man især undtømmelig paa Cholera-Anedoter, hvoraf her et Par til Prøve: Da en Mand i et Selskab yttrede, at han slet ikke troede Cholera kom til Wien, faldt en Kone ham meget naivt i Ordet: "Hvad Nytte faaer jeg saa af al den indkjøbte Medicin!" – De en Ungarer, paa Reisen til Wien, blev standset ved Kondonen og betydet, at han maatte holde 20 Dages Qvarantaine, sagde han: "Velan, saa reiser jeg, og min Husar kan da udholde 40 Dages Qvarantaine for os Begge." - Et Tossehoved, som havde hørt at Sygdommen drog imod Vesten, lod sig sye Beenklæder, der gik lig op til Halsen, for at kunne undvære Vesten, Alle de af Staden Cassels Præster som forleden Søndag havde prædiket over Texten: "Ær Din Fader og Din Moder a., have faaet høie Ordre til at indsende Afskrifter deraf til Consistoriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Fra Hamborg meldes, at Elben er fuld af Driviis og at Skibe fra Søen ikke kunne komme til Havnen uden Fare. En engelsk Brig som var gaaer fra Hamborg havde ikke kunne komme længere end til Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Cholera morbus. Den Sygdom, tør jeg mene, Gjør Lægen Spot og Skam; Thi den har viist, at uden ham, Den kan slaae Folk ihiel allene. Edvard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
(Jndsendt.) Han er en Grobian, min kjære Oldgesel! Drum keene Fiendschaft niet. 3die Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Ved Kjøbmand Rasmus Bangs Død Grenaae. Ja, han var en elsket, agtet og virksom Borger, de Minde har han efterladt sig blandt alle sine Medborgere, som derfor ogsaa sørge oprigtigt ved hans Bortgang. Fred med hans Støv
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Bekiendtgjørelser. Dybt saarede Herren mit Hjerte, da han ved en pludselig Død berøvede mig min elskede Hustru, Amalie Rosine Asmussen, født Schade. Familie og Venner, J som kjendte den Salliges sjeldne Værd i alle Livets Forhold, skienker mig og mine 3 moderløse, Børn en Medlidenhedstaare i vor navnløse Smerte. Seiling Præstegaard, den 29de Decbr. 1831 P. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Onsdagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 10, afholdes, paa Raadhuset her i Byen, Amtshuusholdningsselskabets ordinaire Qvartalsmøde, og da Sager af særdeles Jnteresse for Selskabet vil vorde Gjenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
for samme Dags Forhandlinger ønskes at Forsamlingen maa vorde saa talrig som muligt, Randers, den 4de Januar 1834. W. Lorentz, p. t. Selskabets Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Alle og Enhver der har Krav paa afdøde Bye- og Herredsfoged Bagger i hans Egenskab som Overformynder for Hjelmslev Gjern Herreder, og som har anmeldt Krav og under Skiftet er tillagt Præference for deres Fordringer, ville møde hos Undertegnede, for at blive gjorte bekjendte med den affattende Repartition og erholde Rigtighed efternævnte Dage, nemlig: de i Hjelmslev Herred boende: Mandagen den 27de Februar næstkommende, de i Gjern Herred boende: Tirsdagen den 28de dito, og de der boe udenfor Jurisdictionen: Onsdagen den 29de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Forsaavidt Pigerne ere blevne gifte maae Mændene medbringe Copulationsattester, men forsaavidt saadant ikke er Tilfældet, maatte vedkommende Værger møde. Skanderborg, den 5te Januar 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
J Henhold til den skeete Kundgjørelse (see Statstidenden No. 141, 142 og 145 for 1831, og Aarhuus. Stiftstidende No. 142, 148 og 152 for samme Aar)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
hvorefter 3de Auctioner ere afholdte over afg. Cancellieraad Kreys Gaard No. 221 paa Graven heri Byen, samt ifølge hvad derom er vedtaget, foretages en 4de Auction over bemeldte Gaard, Tirsdagen den 24de Januari førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den Januar 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
De afdøde L. Ammittbølls Stervboe tilhørende 3de Gaarde i Flemming, Hornborg Sogn, Nim Herred, nemlig: 1) en Gaard, som Zacharias Thomsen har i Fæste, af Hartkorn Ager og Eng, 3 Tdr. 1 Fkr. 11 3/5 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 7/8 Alb. med Besætning og Jnventarium. 2) en dito af samme Hartkorn som forrige, uden Besætning og Jnventarium, som Søren Nielsen Maalund har ifæste. 3) en dito af samme Hartkorn, som Peder Knudsens Enke har fæste, stilles til 3de Auctioner, som holdes: Mandagen den 23de Januar) hver Gang den 30te f. M. ) Kl. 11, og den 6te Febr. d. A.) Formiddag. De to første Auctioner holdes her paa Contoiret, og den 3die i fornævnte Peder Knudsens Enkes Gaard. J Eiendommene, som agtes absolut bortsolgte ved sidste Auction, kunne de 2/3 af Kjøbesummerne blive indestaaende indtil videre. Lysthavende indbydes. Woer og Niin Herreders Contoir i Horsens den 2den Januar 1832. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
J Følge Vedkommendes Begjæring, grundet paa Dom og Udlæg, bliver den Niels Jensen Lystrup tilhørende Gaard i Søbye Sogn og By, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te d. M. den 13de f. M. og Onsdagen den 29de n. M.,de 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den tredie i Gaarden, som agtes solgt, hver Dags Formiddag Kl. 11, efter Conditioner, som forinden 1ste Auction kunne erfares hos Hr. Nyegaard her i Byen. - Hvilket herved bekjendtgjøres i Følge Plcaten 22de April 1817. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 3die Januar 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
J Følge Begjæring af Examinatus juris Alstrup, som Dom, og Udlægshaver, bliver det Huus i Christrup, som besiddes af den i Rasphuset inddømte Ole Lynderups Kone, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te d. M. den 13de n. M. og Tirsdagen den 28de n. M. hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De tvende først Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die Huset som agtes solgt. Conditionerne kunne forinden 1ste Auction erfares hos Reqvirenten. - Hvilket herved ifølge Pl. 22de April 1817, bekjendtgjøres. Rougsøe, a. Herredscontoir i Randers, den A. L. Reiersen. 3die Januar 1832. 500 Rbd. Sedler, af Moesgaard Godses Over form. Midler, kan, imod anordningsm. Sikkerhed, strax J. P. Wittusen. erholdes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Ved Proclama, som læses saavel ved den kgl. Landsoverret i Viborg, som ved vedkommende Underret, er Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Dødsboet efter Amtsprovst Marcus Plesner, Sognepræst for Ørsted Menighed i Rougsøe Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel sub poena præclus et perpetui silentii til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at der indtil videre afholdes Samlinger i dette Boe den 2den Tirsdag i hver Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, her paa Contoiret. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 2den Januar 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Et Sted i Hornsyld Bye, Nedsager Sogn, Bierre Herred, bestaaende af 16 Fag Huus, med Loft over 6 Fag og Kielder under 3 Fag. Bygningerne ere vel indrettede til en Professionist, eller Anden i eller uden for Bondestanden, en Urtehave, en dito med nogle unge Frugttræer og Humle, m.m. Stedets Hartkorn er Ager, Eng og Tørveskiær 3 Skpr. 1/5 Alb. med indkjøbte Tiender. Jorderne ligge tæt ved Stedet, og ere indhegnet med Dige og Podning, derpaa kan fodres og græsses 2 Køer, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes i April eller Mai 1832, og om ønskes kan 200 Rbd. Sølv blive indestaaende i Stedet. Lysthavende ville henvende sig til Stedets Eier, Jørgen Pedersen Dreier, i Hornsyld. Nederste Etage i Gaarden No. 330 paa Minde gade er tilleie til Paaskeflyttetid. Den bestaaer af 2 Stuer, 2 Sovekamre, Pulte, Piger og Spisekammer, Kjøkken og en Deel af Kielderen. Reflecterende ville behage at henvende sig til M. G. Kempel. Aarhuus, den 6te Januar 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Et velopdraget ungt Menneske, der har Lyst at lære i Apotheker-Kunsten, kan, forudsat at han besidder de Forkundskaber, der sædvanligen fordres, blive antaget paa Apotheket i Ebeltoft, naar hans Forældre eller Foresatte behageligst derom ville henvende sig til Joh. Hjelmdrop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Subskriptionsplan. Regentskasser, indeholdende omtrent 30 af de, til de sædvanligen forekommende chemiske Undersøgelser, nødvendige Prøvemidler, samt adskillige til Analysen brugelige Redskaber og en kortfattet trykt Anviisning om den Maade, hvorpaa ethvert af de tilstædeværende Regentser, yttrer sig som saadant, ville, om et tilstrækkeligt Antal Subskribenter, melder sig, vorde forfærdigede i Forening af dHrr. Apotheker Thuchsen i Kjøbenhavn og Trier i Lyngbye. Det Gavnlige i dette Foretagende er indlysende for enhver Vedkommende, og ville i Særdeleshed vistnok paaskjønnes af Læger, Pharmacenter og Mineraloger, men fortrinligen dog af offentligen ansatte Læger, hvoraf endeel allerede have tegnet sig. Planerne, der oplyse det Fornødne des angaaende, ere at erholde hos Boghandler Warberg i Aarhuus, og i det Robertske Officin i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
No 1. Tirsdagen. den 10 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. dende. Aarhuus Vises Tilseere
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Nyheder fra Udlandet. Revolution i Brasilien. J Pernambuccovar der midt i Novbr. udbrudt en formelig Revolution af de Jndfødte mod Portugiserne, som de forlange afsatte fra alle offentlige Embeder og forviste til Europa. E betydeligt Troppekorps havde bemægtiget sig Citadellet, og da Skibet, som overbragte denne Efterretning til London, forlod Pernambuccos Rhed, fyredes der baade med Geværer og Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Oprøret i Rom, og Pavens Død, haves ingen Bekræftelse paa, saa det vel sagtens kun er et tomt Rygte. Derimod haves tilforladelig Efterretning om betydelige Uroligheder paa flere andre Steder i Kirkestaten, J Perugiser der udbrudt en meget allvorlig Opstand, og i Rimini var den paa Nippet til at bryde løs. JForli havde man raabt i Skuespilhuset: "Døe Tyrannerne! Leve den italienske Union!" En Pakke med pavelige Edicter havde man uaabnet opbrændt paa Torvet. J Ravenna, Bologna, o. fl. St. havde man uhr re travlt med at sammenbringe Vaaben, og overalt var der en Gjæring som tyder paa store Uroligheder. Det er derfor i dette Øieblik en meget vigtig Efterretning, at Rusland og Preussen have indrømmet Østerrige Tilladelse til at lade Tropper rykke atter ind i Pavestaten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Frankrige. Koureervexlingen mellem Paris og St. Petersborg har i de sidste Dage været overordentlig levende. Den russiske Gesandt og den franske Udenrigsminister holdt hyppige Sammenkomster, og Baron d'Aubert var afsendt med, som man vil vide, en meget vigtig Depesche. Man paastaaer, at der i Paris existerer en revolutionair Committee som forresponderer di rette med St. Petersborg, hvorfra der skulle være indløbne betydelige Pengesummer til Paris, og derfra for en Deel igien vandrede til Lissabon. – Fra Lyon Tre saaledes meldes i Pariserblade – erholde vi daglig de sørgeligste Efterretninger. Man vil der betvinge Hungeren med Bajonetter og Kanoner, et Middel som umuligt lykkes, thi saasnart Regjeringen faaer andet at bruge Tropperne til, bryder Flammen ud igjen, thi Lyon kan betragtes som en Vulkan, hvis Jndre er fuldt af Jld og Lava." – Det halvministerielle Blad Messager har nylig givet den mærkværdige Erklæring: "at enhver fjendtlig Handling mod Belgien vil blive anseet som udøvet mod Frankrig selv, og skulde Rusland have i Sinde at udsende sine Hære over det vestlige Europa, da haabe vi at Østerrige, Preussen og Tydskland ville undgaae det, for ei at tvinge os til at løslade alle de imellem os gjærende Lidenskaber over Europa, og da kan man hverken indestaae for Throne eller Aristokratie, ja ei engang for Eiendomme." (Den har man, tilføier et andet Blad, Europas Nativitet, stillet, thi Russerne ville ikke udeblive,) Paris skal befæstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Belgien. Den vigtigste politiske Nyhed i Dag er ellers den: at den belgiske Regjering, i sin Uvished om Sagens Udfald (og formodentlig ifølge fransk og engelsk Tilskyndelse) skal have henvendt sig directe til Hoffet i Haag og tilbudt Kong Wilhelm at ville frafalde Betingelserne og den fri Seillads paa de hollandske Kanaler, naar man vil antage den Londonske Tractat og af slaae noget paa Belgiens Deeltagelse i Statsgielden; men den nederlandske Monark skal have aldeles afslaaet dette og erklæret, at han ikke indlader sig i nogen Underhandling med den belgiske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Urolighederne i det Luxemborgske. At disse ikke maa være ubetydelige, og let muligt kunne blive Prologen i et forestaaende Drama, kan man slutte sig deraf, at General Belliard afreiste i en saadan Jil til og fra Paris at han havde Audients hos Kongen i sine Reiseklæder. Oprørerne, hedder det i belgiske Aviser, staae i den hollandske Regjerings Sold, og drage Landet rundt for at bevæge Folket til atter at plante den oraniske Fane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Rusland. Tilbagekaldelsen af den russisk keiserl. Anordning om 12 1/2 PC. Toldpaalæggelse af alle en gelske Varer gielder dog kun de som ere der oplagte, hvorimod den skal hvile paa alle de Varer som indføres til Rusland fra den 1ste Jan. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-10
Engelland. Regjeringen har givet Ordre til at udruste et vist Antal Krigskibe, som kunne afseile paa første Vink, man troer til Holland. - Sidste Juleaften var London omgivet af en saa tyk Taage at man aldrig havde seet Mage dertil. Postvognene maatte lade sig ledsage af Fakkelbærere, og om Aftenen var hele Stadens Gasbelysning aldeles ingenlig. - J Edinburg grasserer der en saa farlig Feber, at der fra eet eneste lille Stræde var i 12 Dage bragt over 30 deraf angrebne Personer paa Hospitalerne, og Mangfoldige døe deraf. Men Elendigheden er ogsaa der meget stor iblandt de Fattige. J et Huus fandt man f. Ex. Mand, Kon og 6 Børn liggende i een Seng, Alle syge af Feberen.