JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
i Paris: Beretningerne fra Grækenland ere endnu bestandig usikkre. Dog taler man om to vigtige Tildragelser, fornemmelig et tredie Angreb paa Messolongi, hvorved det lykkedes Seraskierens Tropper med et Tab af 700 Mand, at sætte sig fast i de første Grave og om en Træfning, som Fyrst Demetrius Ypsilanti har leveret Jbrahim Pascha. Den sidste skal have bortfjernet sig fra Tripolizza; men havde ladet blive tilbage 2000 Mand som Besætning, hvilke kortefter bleve overfaldne og nedsablede eller fordrevne, saa at for nærværende Tid den Græske Fahne skal atter vaie paa Tripolizza. Jbrahim Pascha selv er nu, som det hedder, indsluttet tættere end nogensinde, og hans Hær smeltet sammen til 5 eller 6000. – En Engelsk Krigsbrig, som er kommen fra Levanten og som paa sin Fart lagde an ved Messolongi, bekræfter Efterretningen om den den tredie Gang afslagne Storm, som en Følge af hvilken, Seraskieren har maattet trække sig tilbage til sin forrige Stilling; om Tripolizzas Gienindtagelse vidste den intet. Saameget synes sikkert, at Moresterne have erholdet fra Øerne 15 til 18000 Mand Forstærkning, og at den 60 Skibe stærke Græske Flaade, som have udskibet dem, er afgaaet til Messolongi, for at forsyne denne Plads med Levnetsmidler. - Grækernes Søeoperationer skulle paa deres Regierings befaling saalænge være bleven udsatte, indtil man nøie lærer at kiende Østerrigs Beslutning om Neutraliteten. Det hedder at Commandanten for den Østerrigske Division er bleven kaldet tilbage til Venedig. – Fra Alexandeien berettes under 11te Juni, at i Egnen ved Cairo staae 30,000 Mand, som General Boyer har organiseret paa Europæisk Maade 6000 Mand deraf skulle med det første indskibes til Morea. Boyer, som erholder en aarlig Gage af 12000 Scudi, har mange Officerer af hans Nation hos sig, som søge at fortrænge de Jtalienske Exerceermestere, en af de sidste har fornyelig ihiel bakken Oberst Gaudin i en Tvekamp. Vicekongen har grebet eftertrykkelige Forholdsregler imod saadanne Uordener. Paa Indige og Bomuld er der Overflødighed; af det sidste, bliver især meget dyrket af Amerikansk Frøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Der fortælles i et Franskt Blad, at en Østerrigsk Corvette havde ved et Skud villet tvunget et lidet Græsk Skib til at lægge bie; men dette skod strax paa Corvetten med Kartædscher hvorved nogle Mand dræbtes; men nu børede Corvetten ufortøvet Skibet i Grund, og de fleeste Mennesker som vare ombord derpaa omkom. - J Spektateur Oriental fortælles, at Samioterne giøre hyppige Land gange paa de Tyrkiske Kyster forklædte som Albanesere, og udplyndre Egnen. Det driste sig til at trænge frem i Nærheden af Smyrna, og selv undertiden paa den anden Side af Byen. Nyelig overfaldt de en Flok Faar som blev vogtet af 6 Tyrkiske Børn. 2 af Børnene som vilde flygte bleve dræbte, og de fire andre tilligemed Faareflokken blev bortførte. Børnene maatte siden indløses paa Samos med 3500 Piastre. - En Amerikansk Officeer ved Navn J. M. Alten, som er i Græsk Tjeneste har ombord paa Skibet Miltiades, meddeelt under 25de Juni en Efterretning om en Fægtning, som Grækerne havde med 40 Tyrkiske Krigskibe paa Høiden af Suda. Efter 2 1/2 Times Fægtning lykkedes det Grækerne at stikke Jld paa en Fregat paa 34 Kanoner og at drive de øvrige Tyrkiske Skibe ind i Havnen. Grækerne lede slet ingen Skade, og mistede ikke en Mand. Explosionen var frygtelig, Skibet var af Venetiansk Bygningsmaade og havde 400 Mand ombord. Grækerne fiskede 15 Mand op og deriblandt 13 Grækere som vare blevne tvungne til at tiene under Tyrkerne. Vinden hindrede os fra at løbe ind om Natten med vore Brandere i Havnen. Siden Feldttogets Begyndelse have vi ødelagt imellem 50 og 60 Tyrkiske Skibe. Vi vente kun nu paa nogle Fregatter og behøve kun 4 for at byde heele det Tyrkiske Trods og at seile igiennem Dardanellerne ligesom Englænderne. Naar jeg seer nogle faa Koffardieskibe kunne uden Frygt nærme sig tre Gange saamange Fregatter og angribe dem, saa længes jeg efter større Midler for at føre Krigen, og beklager kun at det mangler os paa Kræfter. Kun den som deeler Besværligheder og Afsavn med Grækerne kan bedømme deres Charakteer og deres Mod. Hører desom nogen som have været i Grækenland og som siger at Grækerne ikke ere kjække, saa sig ham kun i mit Navn at det er Løgn, og at han hverken er en Ven af Frieheden, eller er gaaet til Grækenland uden af egennyttige Bevæggrunde. Jeg har nu i 4 Maaneder tjent som Frievillig og ikke faaet en Cent for min Tjeneste, derimod vil jeg opoffre den sidste Para for Grækenland. Søefolkenes Tapperhed, især de uforfærdede Brander=Kapitainers Begeistring har indgydet mig den største Agtelse og Kiærlighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Forhandlingerne imellem de Græske Deputerede i London og Admiral Cochrane ere blevne foretagne og tilendebragte i Sir Francis Burdets Huus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
J Spanien er den indvortes Tilstand i en yderlig Forvirring; Landet har, som et Fransk Blad bemærker, i Grunden ingen Regiering og vi kunne næsten sige, ingen Konge. Landet er deelt i forskiellige Faktioner og Partier, som hver har sine Planer, som de søge at iværksætte, ligesom Leiligheden dertil tilbyder sig. Ved et saadant Anarkie og Forvirring ere Arrestationer noget ganske naturligt: men de hielpe ikke noget. Fængslerne ere opfyldte med Slagtoffere; men det nytter ikke; heele den selskabelige Forfatnings Bygning er gaaet udaf sine Fuger, og vi kunne vente en Gientagelse af disse voldsomme Scener indtil den Jldprøve er forbi, som det ulykkelige Land unægtelig har at giennemgaae førend det kommer til Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
De vildeste Rygter have ogsaa været i Omløb; dog meddeler den Franske Moniteur følgende beroeligende Efterretning, som er afgaaet fra Bayonne den 20de August og ankommen med Telegraphen til Paris, og som er saaledes lydende: San Jldefonso den 25de August Kl. 11 om Aftenen. Den Franske Legations=Sekretair til Hs. Excellence Ministeren for det Udenlandske. Man vedbliver at forfølge Bessieres, som har trukket sig tilbage i Biergene i Provinsen Cuenca; i Madrid og Provinserne er alt fuldkomment roeligt. - Men saaledes løde ikke Efterretningerne fra Madrid af 18de August; dengang vare 1000 Mand med 2 Kanoner rykkede ud af Madrid mod Rebellerne. Disse stode opstillede i Torreja og de Royalistiske Frievillige strømmede til dem fra alle Sider. General Bessieres havde erklæret sig til Chef for den revolutionaire Armee, som havde antaget Navnet af den Armee, som vil befrie Kongen. Rygtet gik endog at de Tropper, som vare udsendte imod Bessieres, vare gaaede over til ham, og man ventede hvert Øieblik Ordre i Bayonne til at den Franske Armee skulde rykke ind i Landet. Journal des Debats paastaaer, at den Madridske Hoftidendes Efterretninger om, at de 3 oprøriske Compagnier vare vendte tilbage til deres Pligt, er ugrundet. Tvertimod skulle ikke allene royalistiske Frievillige fra hele Landet; men ogsaa nogle LinieTropper være gaaede over til Bessieres, og han skal have fattet den Veslutning, at fordrive Voldmed Vold. Den Apostoliske Juntaes Medlemmer bereise Landet, og søge at bevæge Folket til Oprør, især i Provinsen Aragonien er Tilstanden, høist uroelig. - General Echevarria har ved Bil bar formanet de royalistiske Frievillige til ikke at nedlægge Vaabnene førend Don Carlos er fat paa Thronen, og i Barcellona har General Cisneros opmuntret de Frievillige til ikke at lade sig overtale under noget Paaskud til at nedlægge deres Vaaben. Man erkiender nu, at Geistligheden er Hovedaarsagen til disse Uroeligheder. Derimod er Krigsministeren General Sambrand og Generalerne San Roman og Espagne Kongens ivrige Forsvarere, og holde den indvortes Roelighed vedlige i Madrid. Der maae være opdaget en stor Sammenrottelse i det sydlige Spanien; da der ere blevne arresterede mangfoldige Personer i Sevilla, Cordova og andre Stæder. Den rette Aarsag dertil veed man ikke. (Jmidlertid maae dog endnu Regieringen have temmelig Overhaand, siden de Franske Armeer have ikke faaet Ordre til at rykke ind i Spanien. – De Columbiske Ca pere begynde paa nye at forurolige Kysterne, og have viist sig ved Terragona.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Den Franske Moniteur meddeler en telegraphisk Depesche fra Brest af 30te August, som indeholder, at Senatet paa Hayti har ubetinget sanctioneret den Kongelige Forordning, og at tre hayti ske Deputerede ere ankomne for at negotiere i Frankerige om et Laan paa 150 Millioner Franker, som skulle betales af Øen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Den Russiske Keiserinde Elisabeth har besluttet formedelst sit Helbreds Skyld at ville til næste Vinter residere i Taganrok, som udmærker sig ved sit milde Clima. - Kongen af Preussen har forladt Berlin og tiltraadt sin Reise, som skal vare en Maaned. Den 2den Septbr. ankom Hs. Maj. til Magdeburg tilligemed Kronprinsen og Kronprinsessen og Prinserne Wilhelm, Carl og Albrecht.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Man seer af Børsenhalle Nr. 4073, at Redakteuren finder sig foranlediget til at bemærke, at Prins Gustav af Sverrig ikke kan tillægges Prædikatet af Kongelig Høihed ifølge diplomatiske Overeenskomster. - Hertugen af Vellington er kommen tilbagetil Dover. Ogsaa han har sine Modstandere; thi den Statue som er oprettet til Ære for ham i Ramsgate er bleven kastet omkuld, og man har udsat en Præmie af 20 Pd. Sterling for at opdage Ophavsmændene. - Greven af Liverpool opholder sig i Nederlandene og vil sandsynligen blive nogle Uger paa Fastlandet. – Der har været et forfærdelig Røre paa Stoktorvet i London, og de consoliderede Fonds ere faldne til 87 1/2, hvilket har skadeligen virket paa alle øvrige Statspapiirer; Man tilskriver den herskende Pengemangel det nye Franske Finantsprojekt som har trukket en stor Masse af Capitaler ud af Circulation. Jmidlertid kan denne Tilstand ikke vare længe. – Siden det er blevet bekiendt at de Engelske Havne blive endnu 3 Maaneder spærrede for Kornindførselen, saa er det nye Byg blevet betalt i London med 50 til 52 Schilling pr. Qvarteer. Giennemsnits Prisen var kun 38 Schilling. – Fra Hamborg skrives under 3die Septbr., at 117 Læster Byg ere atter blevne udskibede derfra; ogsaa bliver endeel Hvede udført til Portugal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
J denne Maaned er der faldet i Skotland ved Lochraven et Slags phosphorescerende Snee. Klæderne paa Folk, som den faldt paa, syntes at være fulde af Jld, og dyppede man Haanden ned i Sneen, da den begyndte at smelte, saa var den ligesom omgivet med Jldsluer, naar man trak den ud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Jndenlandske Efterretninger. Odense. Atter er her i Egnen indtruffet en ulykkelig Tildragelse, da en ung Kone fra Ravnebjerg forleden Dag, ved et Vaadeskud af sin egen Broder, blev truffet saaledes, at tvende Knapper. hvormed Bøssen var ladt, bleve siddende fast i Livet. Hun er bragt her til Byen under en duelig Læges Behandling, og man haaber at faae hende reddet. – Maatte dette med saa mange lignende Exempler dog tiene til Advarsel, og bidrage til forsigtigere Omgang med Skydegeværer,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
J Aaret 1824, som er det 23de Aar siden Vaccinationen her blev indført, har Antallet af Vaccinerede i Danmark været 38,334, og det samlede Antal i de foregaaende 22 Vaccinations=Aar,06, 365. Fornævnte i Aaret 1824 vaccinerede Antal er det største, som noget Aar er blevet vaccineret her i Riget. Af dette Antal falder paa Siællands Stift(Bornholm og Færøerne derfra undtagne) 15,309, paa Fyen 3399, paa Lollands og Falsters 1649, paa Aalborg 5060, paa Viborg 1341 paa Aarhuus 5262, paa Ribe 5024, paa Bornholm 401, paa Jsland 722, paa Grønland 98.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Kjøbenhavns Børs, den 6 Septbr. 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 209. Spec. 211. (Den 6te Septbr. 1824, 238.) Disconto 5 pC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. (Jfjor 2 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter 92 a 52 1/2 Rbdlr. Sedler. (Jfior 91.) Nationalabank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 103 1/2 a 104 Rbdlr. - Dito i Sedler 109 1/4 a 110 1/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Dito dito til 4 Procent 98 a 98 1/2 - Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2 a 100. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2 a 100. - 3 Procent Engelske Laan, ved Wilson & Compagnie 69, beregnet i Bco. til 14 Mk. pr. Pund Sterling. - Norske Rigsbanksedler 193 a 193 1/2. (Jfior 160.) Svenske Sedl. 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 17de September tager den offentlige Examen i Slagelse lærde Skole sin Begyndelse, og fortsættes indtil Maanedens Ende efter det udgivne Schema. Løverdag Eftermiddag Kl. 3 prøves de til Optagelse i Skolen anmeldte Disciple, hvilke da have at indfinde sig med de Bøger, som de hidtil have benyttet Slagelse den 10de September 1825. S. Meisling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Da Sognepræsten for Kirkestillinge Meenighed, Hr. Amtsprovst Abel, Ridder af Dannebrogen, ved Døden er afgaaet, og hans Stervboe af undertegnede Skifteforvalter taget under Forsegling og Registering, saa bliver der igien i dette Stervboe foretaget Aabnings-, Registerings og Vurderingsforretning i Kirkestillinge Præstegaard Fredagen den 7de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvilket til de respective Arvingers og øvrige Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Slagelse den 8de September 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Torsdagen den 15de September d. A. bliver i Gaarden No. 181 her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Borde, Speile, Linned, Sengklæder, Vogne, Plouge, Seletøier, en Koe, m.v., afdøde Justitsraad Holtermanns Stervboe tilhørende; efter de Conditioner, som ved Auctionen, der begynder Kl. 9 Formiddag, vorder bekiendtgjort. Nestved den 3die September 1825. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Den forhen i denne Avis under Slagelse. 27de Juni, 1ste og 4de Juli d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
til Forauctionering averterede Gaard No. 140 paa Slagelse Kiøbstæds Bredegade, saaledes som den der findes beskreven, bliver med tilhørende Hauge og noget over 20 Tdr. Land udmærket god Jord, for største Deelen beliggende tæt ved Byen, opbuden til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved en 4de Auction, som afholdes i bemeldte Gaard, Tirsdagen den 27de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter de ved de foregaaende 3 Auctioner fremlagte Hoved- og Tillægsconditioner, der ere til Eftersyn hos Hr. Assessor, Byefoged Gude i Slagelse, hos Hr. Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Procurator Beyer, boende ved Vestervold No. 206 i Kiøbenhavn og hos Undertegnede, ved hvilke Conditioner det blandt andet er bestemt, at Eiendommen opraabes først samlet og dernæst Jorderne separat for sig, enten i en eller flere Lodder, samt, at paa hele Eiendommen kun fordres udbetalt Contant i 11te December Termin d. A. 1000 Rbdlr. Sølv af Kiøbesummen, hvorimod den øvrige Deel af samme kan blive indestaaende paa første Prioritet deri, i 2 Aar fra nysnævnte Termin at regne. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthaver til fornøden Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nestved den 26de August 1825. Paa vedkommende Udlægshavers Vegne, B. C. Nye, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Onsdagen den 14de September førstkommende, bliver paa Slagelse Raadstue, Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction over et betydeligt Partie Klæde, som er forfærdiget i denne Kiøbstæds Fattigvæsens Arbeidsanstalt. Klæderne, som ere af forskiellige Couleurer, sælges i Alenviis, dog ikke under 2 Alen. Vederhæftige Kjøbere gives 3 Maaneders rentefrie Kredit. Slagelse den 2den Septbr. 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Mandagen den 26de September, Formiddag Kl. 11, lader Sorøe Akademie ved offentlig Auction, som afholdes ved dets nye Hovedbygning, bortsælge en betydelig Deel nyt Tømmer, nye Brædder og Lægter, som alene ere blevne afbenyttede til Stilladser og som derfor alt er tienligt til at anbringes i andre Bygninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Onsdagen den 21de Septbr. 1825, om Formiddagen. Kl. 11, bliver ved offentlig Auction i Corsøer bortsolgt, Jagten "De 5 Sødskende" drægtig 24 Commerce=Læster, med staaaende og løbende Redskab samt 2de Stil Seil; efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Konditioner. Corvinus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
J Treskiels Skov under Frederikslunds Gods, bliver Fredagen den 23de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Ege- og Bøgetræer, saavelsom Affaldet af nogle det Kongelige Admiralitet tilhørende Egetræer, tildeels tienligt til Gavntræe. Auctionen begyndes ved Munkeengshuset. Frederikslund den 2den September 1825. Lacoppidan. Spørgsmaalet i denne Avis No. 2, og det dertil Jnd sendte i No. 13, 14 og 15 dette Aar, Eiendomsret angaaende, ønskes at see besvaret i dette Blad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
En duelig og ædruelig Bagersvend kan faae Arbeide strax hos Harboe i Skielskøer. Tørt Ege=Krumtømmer af forskiellige Dimensioner, til Mølleværk, er tilfals paa Hertalund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Paa Veien imellem Biergbye og Slagelse er fundet et Par nye Skoe, som Eiermanden kan bekomme mod dette Avertissements Bekostning; man melder sig hos Gartner Fischer paa Landsgrav Mark ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-09
Min Beboelses Kielder kan erholdes til Leie til Michaeli Flyttetid. H. A. Schov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-12
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RES Slagelse. Ugeblad. uden og indenlandske Historie for Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 74.) Mandagen d. 12. September 1825. 11 Aarg. Mande Stember 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-12
Culturen. Den Brittiske Søekaptain James Veddel har i Aarene 1822 til 1824 fuldført en meget mærkværdig Reise til det sydlige Polarocean, hvorom han har meddeelt nogle Efterretninger i den philosophiske Journal, som udkommer i Edinborg: Han afseilede den 17de Septbr. 1822 fra England med Briggen Janus og Kutteren Beaufoy, og ankom den 11te Decbr. til Havnen St. Helena paa Kysten af Patagonien, hvorover han optog en Plan. Den 27de Decebr. feilede han længere mod Sønden og stødte under 60 45 S. B. og 45 Vesten for Greenwich paa en Gruppe af Øer, hvorover han optog et Kort og som han kaldte Austratoraderne. J 11 Dage var han beskiæftiget med nøie at undersøge dem og kaldte det østligste Forbierg af dem: CapDundas, til Ære for denne berømte Skottiske Familie, disse Øer ere saa ufrugtbare og rædsomme, som man kan forestille sig det. Den største Deel af Biergene hæve sig med spidse Toppe i Skyerne og see ud som de vare Biergspidser af et forgaaet Land, de Mineralier, som Captainen har medbragt til det Edinborgske Museum, udviise, at de ere Ur bierge, som have undergaaet en vulkansk Revolution. Den 28de Januar 1823 forlod Kaptainen disse Øer og trængte frem til 65 S. B., hvor han blev omgivet af utallige Jsstykker; men da han ikke øinede noget Land, saa gik han tilbage til 58 og afseilede derpaa til Høiden af Sandwichs Land under 61. Den 7de Febr. passerede han det sydlige Forbierg af dette Land; under 68 traf han paa en Jsmasse af 10 geogr. Miiles Omfang, og naaede endelig den 20de Febr. til den 74 15 S. B. og kom saaledes nærmere til Sydpolen end det var lykkedes nogen Søefarer førend ham. Her fandt han ingen fast Jismark, men kun 4 Jisøer, som til hans Forbauselse svømmede i et aabent Hav. Han kaldte Havet Georg den des. Magnetnaalen afviger meget under denne Bredde. Den stærkt fremrykkende Aarstid og andre Aarsager bevægede Kaptainen at betiene sig af en gunstig Vind for at seile tilbage; efter en meget farlig Seilads af 240 geographiske Miile imellem uhyre Jisstykker kastede han Anker paa Sydgeorgia den 15de Marts, her saae han det besynderlige Poenomen af en vaklende Bevægelse ved et Bierg, som laae paa den sydlige Kyst af denne Øe. Efter at han i October 1823 havde besøgt Falklandsøerne, seilede han til Sydschetland; men heele Kysten af dette Archipel var omgivet af Jisstykker. Han opholdt sig nu i to Maaneder imellem Jldlandets Øer og samlede der Jagttagelser over Beboernes de Pæscheræhs Sæder og Lovemaade og om de Fordeele, som dette Land kan have for de Søefarende. Den 7de Juli 1824 kom han med begge sine Skibe tilbage til England.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-12
Skibet Brazen, Kaptain Villes, som har Kaptainerne Clapperton og Pearce og Doctorerne Morrison og Vilson ombord, forlod den 27de August Havnen i Portsmouth for at begive sig til Kysten af Afrika, de skulle trænge ind i denne Jordens Deel fra to Sider, og aabne venskabelige Forbindelser med Kongerne og Høvdingerne inde i Landet. Kaptain Pearte og Doctor Morrison skulle fra den østlige Kant trænge frem til Timbuktu og Kapt. Clapperton og Doctor Vilson skulle fra Norden af trænge frem til Sudan; hvis Konge har lovet de Reisende at sende dem indenlandske Ledfagere i Møde til Sockatu, og at stemme de indenlandske Fyrster, hvis Distrikter de komme til at passere, til deres Fordeel (Planen til at seile op af Nigerfloden fra Benin synes da saaledes at være opgiven.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-12
Der skal nu graves en Kanal for Skibe imellem Portsmouth og London, som vil blive eet af de største Nationalværker, saasnart den bliver færdig kunne saavel Orlogskibe, som de største Ostindiefarere. seile med deres Ladninger fra London til Spithead, uden at være udsatte for Farerne ved at passere den sydøstlige Søekyst; og tillige vil Hovedstadens Communication med Rigets vigtigste, Krigshavn blive gjort hurtigere og lettere. Dette store Foretagende bliver, ligesom alt det Store, som foretages i dette Land, udført ved Private; Omkostningerne anslaaes til 4 Mill. Pd. St., som skulle tilveiebringes ved 40,000 Aktier, hver til 100 Pd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-12
St. Det Ostindiske Kompagnie skal have tegnet sig for 5000 Actier- og Regieringen skal ligeledes have tilkiendegivet sin Tilfredshed med dette Foretagendes Udførelse. – Naar det lader sig udføre at grave en saa dyb og bred Kanal midt igiennem en fast Landstrækning, som er saa tom paa Floder, som Landet imellem Portsmouth og London, saa indsees ikke, at der kan være nogen Hindring i Veien for Udførelsen af den store Plan at giøre Paris til en Søehavn. Kongen af Frankerige har tilladt at der maae oprettes et Kompagnie for at udføre denne Plan, og Moniteuren indeholder en lang Notice og Jndretningen af Forberedelsesanstalten. til denne Kanal, som skal gaae til Havet fra Seinefloden, ifølge den Kongelige Forordning desangaaende. Paris, siger den, vil blive Middelpunktet for to store Skibsfarter, hvoraf den ene vil gaae fra denne Stad til Rhinen og den anden til Havet. Hertugen af Montmorenci fører Præsidiet ved den første og Fyrsten af Polignac ved det andet af disse Foretagender. To Compagnier ere beskiæftigede med at udføre disse Planer. Allerede i Ludvig XIV. og XV. Tider beskiæftigede man sig med denne Plan at giøre Paris til en Søehavn, men den den blev opgivet. – Den 21de Juli indtraf i den Svenske Stad Jøekiøbing, som ligger ved den sydlige Spidse af Vettersøen i Smaaland, det første Skib directe fra Udlandet, som havde passeret Göthaelven, Trolhætta og Göthacanalen -Man er i Begreb med at anskaffe en Damppaketbaad imellem Christiania og Bergen; der er allerede dertil tegnet for 80 Actier hver til 100 Specier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-12
For nærværende Tid bliver, som man siger, den Plan alvorligt taget i Overveielse at anlægge en Jernvei til Hamborg igiennem de Hannoverske og Brunsvigske Lande; den anslaaes at sville koste een Million Rigsdaler. - En Hr. Green i London har anskaffet sig en Luftballon, hvori han lader Folk giøre Lystreiser 500 Fod op i Luften for en Betaling af 5 Schilling for Personen. Overskuddet af de Fødte imod de Døde i alle Kongen af Dannemark Stater udgjorde i Aaret 1824, 22,762 Personer.