JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Freditorerne i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Matros Andreas Nielsen, indkaldes herred, ifølge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 20de September 1832. Pontoppidan Hammerich.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Freditorerne i Stervboet efter den i Gurreby ved Døden afgangne Huus T mand Hans Pedersen, og Hustrue Gjordemoder Ane Kirstine, Jensdatter, indkaldes herved, ifølge Pl. 26de October 1792, med tolUgers Varsel, til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskov, den 20de September 1832. Potoppidan.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongeligt Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Cancellieraad og Fuldmægtig ved bemeldte Rets Skifteskriver, Contoir Peder Jversen, med 12 Ugers Varsel indkaldte, at melde sig hos os, der som Executores testamenti behandle hans Boe, for, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og bevise deres Fordringer; Og da den Afdøde ved det af ham oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente med tilføiede Codiciller har iblandt Andre indsat hans afdøde Brødre, Jver Jversens og Peter Christian Jversens Børn til hans Arvinger, saa ere og disse Brødrebørn med lovligt Varsel indkaldte, for at legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de September 1832. A. P. Jessen, N. C. Petersen, Cancellieraad, Skifte= og Brevskriver, Cancellieraad og Cancellist i det danske Cancellie, Nye Adelgade No. 325. Mikkelbryggersgade No. 105.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere alle og enhver, T. som maane have nogen Fordring til den undvegne Farver Johan 3, seph Dolenskys af Møgeltønder, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ifølge Placat af 2den Juni 1819, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring ; ligesom bemeldte Farver Johan Joseph Dolen sky indkaldes med Aars og Dags Varsel at møde for undertegnede Skifteret. Møgeltønder Birks Skifteret, den 17de September 1832. Fæddersen. Holm.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands H. - 1332 4 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne forrige Urtekræmmer Niels Eilschou Holm og efterlevende Enke Martine Holm, født Lorentzen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Ameret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 22de September 1832. Mollerup. Buchwald. ville og Enhver, som formene at have Noget at fordre i efterfølgende 2 Dødsboer, efter : 1) Jndsidder, Aftægtsmand Niels Pedersen Bang af Følle, 2) Ungkarl Christen Pedersen af Egaae; 3) Ungkarl Jens Christensen af Hjortshøi Præstegaard; Jndsidder Jens Rasmussen Bødker af Hornfleth; 3) Aflægtsmand Anders Jensens Enke, Karen Jensdatter af Vivild 6) Aftægtsmand Hans Jensens Enke, Ane Rasmusdatter af Viborghuset, i Giesing Sogn, 2) Aflægtsmand Niels Sørensens Enke, Maren Laursdatter af Myginds3) Aftægtsmand Ole Nielsens Enke, Bodil Jellesdatter af Aarslev, 3) Tienestekarl Søren Pedersen af Storstorup, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silent til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter de Afdøde med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tar under Boernes Behandling. Samlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret, i de 4 første Boer Onsdagen den 17de d. M., i de 5 sidste Torsdagen den 18de n. M., om Formiddagen Kl. 10 Slet Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds-Contoir i Randers, den 17de September 1832. A. L. Reiersen. alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter i Fæstegaardmand Terchild Sørensen Krausi af Tulstrup, i Nørager Sogn, indkaldes herved, under Fortabelse af deres Ret, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samlinger i dette Boe afholdes her paa Contoiret Mandagen den 12te November og Torsdagen den 27de December, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreders-Contoir i Randers, den 19de September 1832. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 641. 1832 a 33. Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Vertshuusholder Søren Poulsen Møllers og efterlevende Hustrue Sophie Møllet, født Sørensdatter, deres fælleds Boe paa Chrinianshavn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 24de September 1832. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret her i Staden, ere alle De, som formene at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Kleinsmedmester og Dannebrogsmand Christian Emanuel Brauer her af Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os, der som Executores testamenti behandle den Afdødes Boe, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de September 1832. P. G. Bentfeldt, C. M. Winther, Hof=Blikkenslagermester, boende paa Archivarius, boende i Snaregaden No. 11, store Kiøbmagergade No. 11, 1ste Sal. 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
ved Proclama, som læses saavel ved Underretten, som ved den KongeBlige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Endvet, som formere at har Noget at fordre i Dødsboet efter Aftægtsmand Peter Sørensens Enke, Anne Christensdatter af Oustrup, i Lihme Sogn, indkaldte med 12 Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at der afholdes Samling i dette Boe her paa Contoiret, Tirsdagen den 16de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 Slet. - Den Afdødes Arvinger ere ligeledes indkaldte med lovlig Varsel, for at godtgiøre deres Arveret og for at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds-Contoir i Randers, den A. L. Reiersen. 16de September 1832.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
ved Proclama, som læses saavel ved Underretten, som ved den KongeBlige Landsoverret i Viborg, ere Alle de, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Michel Michelsen og Sammes afdøde Kone Maren Jensdatter af Lystrup, i Vivild Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til formig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende : at dette Boe vil blive foretaget her paa Contoiret, Tirsdagen den 16de n. M., om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Kougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds-Contoir i Randers, den 16de September 1832. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Creditorerne i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Farver L svend Johan Hendrik Andersen indkaldes herved, ifølge Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 20de September 1832. Hammerich. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Tobakspindersvend Hans Nicolai Helt, indkaldes herved, ifølge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes fraværende og ubekiendte Arvinger med Aar og Dags Varsel til at med og bevise deres Arveret. Nakskovs Skifteret, den 20de September 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere 2 Creditorerne i Stervboet efter Giertrud Christine Sørensen, Enke efter Krigsraad og Dannebrogsmand Thomas Sørensen, i Knupelykke, og forhen afdøde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til forAlt, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endoldere bekjendtgiøres. Nakskov, den 20de September 1832. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1832-09-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, en2 Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Peder Nielsen Svind og Hustrue, Birthe Hansdatter, ved Gottesgade, indkaldte med tolUgers Varsel til, for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Nakskov, den 20de September 1832. Poutoppidanalle de, som formene sig at have Noget at fordre i Vertshuusholder JørAgen Nielsen og afgangne Huustrue Mette Nielsdatter, deres fælleds Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Arv under Boets Behandling. Helsingøers Skifteret, den 17de Septbr. 1832. J. A. Stenfeldt. F. Knudsen. alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter for A rige Skovrider Adam Gottlieb Windt, der i Aaret 1829 er det der i Byen, og ligeledes afdøde Enke Ane Margretde, født Bøgvad, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Sorøe, den 17de Septbr. 1832. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
London, den 21de Septbr. Sir Stratford Canning er ankommen til London fra Constantinopel og har allerede havt adskillige Møder med Ministeren for det udenlandske Departement, Lord Palmerston. Postskibet til Portugal skal herefter afgaae fra London hver Tirsdag, i Stedet for hver anden Tirsdag. Vi ville altsaa snarere end hidtil faae Efterretninger fra Krigsskuepladsen der.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Det er bekjendtgjort, at Dampskibene til Hamborg skulle i Fremtiden afgaae to Gange om Ugen herfra, nemlig Tirsdag og Fredag Aften eller Onsdag og Søndag Morgen. Obl. af det Dansk Engelske Laan i Gaar 69 1/2 til 70.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Paris, den 17de September. I Gaar begav General-Secretairen ved Politiepræsekturet sig, tilligemed to Politiecommissairer, til Hertug Carl af Brunsvigs Bopæl, for at overlevere ham en befaling, at han skulde rømme Paris inden 24 Timer og Frankrige inden fem Dage. Hertugen vilde ikke tale med dem, men lod dem sige, at han ingenlunde vilde beqvemme sig til at reise, før han dertil blev tvungen med Magt.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
En Embedsmand ved Krigsdepartementet er i Dag fængslet. Han beskyldes for at have meddeelt Jnsurgenterne i Vendeen, Afskrifter af vigtige befalinger angaaende Forholdsregler imod dem.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
J Søndags ankom en Coureer fra Madrid til det herværende Spanske Gesandtskab; den medbragte Breve fra hiin Hovedstad af 11te September og fra Oporto af 6te September, Don Miguels Armee synes at have tabt Modet, og tør ikke gaae officielt tilværks; General Lopez da Rigna har ikkun liden Tillid til sine Soldater og har bedet Don Miguel om at sende sig nye Tropper. J en Depesche, som den høistcommanderende Chef for Don Miguels Armee har sendt til Marineministeren, forsikkrer han, at det vil være ham umueligt, uagtet Jndløbet til Douro=Floden blokeres, at angribe Rebellerne, hvis Styrke daglig forøges. Don Miguel har sendt denne Depesche til Madrid, og ledsaget den med et Brev til hans Onkel, Kong Fordinand, i hvilket han gjentager sin tidligere Anmodning om Undsætning af nogle Spanske Krigskibe - Don Pedros Sag synes at tage en fordeelagtigere Vending. - Efterretningerne fra Spanien ere ugunstige. Hiin Coureer har bragt Jnstructioner til den Spanske Ambassadeur her, Grev Ofalia, at han skal paaskynde de Portugisiske Anliggenders Tilendebringelse, da Broderkampens Vedvarelse kunde have skadelige Følger for Spanien.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
J Andalusien bliver Jose Marias Guerilla-Bande hver Dag tal tigere; efter Rygtet have to andre Guerilla-Chefer plantet Oprørsfanen.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Vore Blade fortælle, at Hertugen af Modena ikke meere tilsteder Damer Adgang til Hoffet, thi han har drømt, at han skulde snigmyrdes af et Fruentimmer. Carlisterne strømme i Hobetal til Gen. J Alt i Savoyen bære de offentligen den hvide Cocarde.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
J Søndags døde i Paris ikkun 10 Personer af Choler a.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Chouans-Chefen Guilleminots Undvigelse af Fængslet i Rennes har opvakt ualmindelig Sensation i denne Stad. Hvor frygtet denne Høvding er i Omegnen, skjønnes af et Privatbrev derfra, hvori siges: Guilleminot er uden Tvivl den forvovneste af alle Chouanernes Anførere; han ene var at regne lige med en Armee, og der behøves nu kun et Ord af hans Mund, for at bringe hele Distrikter i Oprør. Jntet Under altsaa, at man giør alt Mueligt, for at udforske hans Tilflugtsted. Men for medelst den Stemning, som i Almindelighed hersker i de vestlige Provindser, kan det ikke ventes, at Saadant vil lykkes. Lyonerbladet le Courier indeholder nogle interessante Efterretninger om Baand=Fabrikerne i Saint-Etienne. Værdien af Silke=, Bomulds= og Fløielsbaand, som aarligen forfærdiges der paa 30,50 Væverstole af meer end 20, Arbeidere, beløber sig til 27,175, Fr. - Den raae Silke appretteres i 12 Silkemøller, i Nærheden af Lyon, hvilke drives ved Vand og Damp.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Messager indeholdt i Forgaars atter en Række af Artikler, om Hertuginden af Berry. Snart er hun forklædt som Mand, snart som Rønne af de barmhiertige Søstres Orden, snart som Bondekone, som Hyrde eller Jæger. Snart sover hun paa Herregaardene, snart i Skovene, snart i Forpagtergaardene, ja Skove eller Kulsvierhytterne. Dette eventyrlige Liv er imidlertilikke saa farligt, som man skulde troe; hendes Frihed kan være truet, men hendes Liv ingenlunde. Hendes nuværende Exaltation tilskrives Grev Laroche-Jacquelins Jndflydelse. Hun skal have erklæret: "Griber mig kun : Hænger mig, Min Henret, telse vil være den sidste Hevn over Eder!" En Patriot, som ejer et Gods i Vendse, og har organiseret et Compagnie Nationalgarder paa 1000 Mand, erklærer, at ville paa sit Ansvar bringe Hertuginden uskabt til Paris, dersom hun maatte falde i hans Hænder. Agenter ere reiste til Vende, for at gribe Hertuginden, hvis Opholdsted man synes at kjende, og bringe hende ombord paa et Fartøi, som allerede længe har krydset ved Kysterne af Vende.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Frue Cogny, som nyelig er død, efterlader en Formue af omtrent 180,000 Fr. aarlige Renter. Deraf tilfalde 60, hendes Barnebarn, og Resten hendes Søn, som dog heraf maa udrede en aarlig Livrente til hendes Svigerson, Grev Sebastiani. Under hendes Hovedynde fandt man 200,00 Fr. i Guld, den Pengepose, som hun under sin Udvandring havde baaret paa sig, var endnu fyldt med de samme Guldstykker, som hun havde bragt med sig tilbage til Frankrige. Disse Skatte skal hun have skjult, af Frygt for, at Juli Revolutionen skulde tvinge hende til en ny Emigration. Hun efterlader interessante Memoirer, hvori forekommer et mærkeligt Sted om den nuværende Kong Leopold.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Rom, den 6te September. Napoleons Moder, Madame Lætilia Bonaparte, har gjort et nyt Testament, efter hendes Universalarvings, Hertugen af Reich stadts, Død. Deri skjænker hun nogle Summer til gudelig Stiftelser og forholdsmæssigen ubetydelige Legater til sine Børns og Børnebørn; i Ovrigt bestemmer hun, at hendes uhyre Formue skal samles til et Majorat, som stedse skal tilhøre den ældste Mandsperson af den Bonapartiske Families SideliniSkulde Familien uddøe, saa tilfalder den Capital, hvormed Majoratet er funderet, Hovedstaden paa Øen Corfica. Hun anbefaler sine Sønner og hendes Broder, Cardinal Fesch, at følge hendes Exempel, og saaledes forøge Majoratets Jndtægter, at Navnet Bonaparte maa bevare sin Glands indtil den sildigste Tid. Majoratets Fond er oprindeligen Fem og Halvfjerdssindstyve Millioner franske Fr. Mainz, den 4de Septbr.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
J Handelen og Skibsfarten paa Rhinen har man i en Maaneds Tid sporet liden Virksomhed. Høsten, som har været meget riig paa alle Landets Produkter, lader forudsee, at Priserne, der endnu stedse ere høie, ville dale betydeligt, hvilket har til Følge, at i dette Øieblik kun skee faa Jndkjøb og endnu færre Forsendelser. Hveden, som var stegen indtil 13 Gylden, er i de sidste 8 Dage falden til 9 Gylden 10 Kr. J Trælast. handelen er heller intet Liv. Kan man med Føje klage overStagnation i Handelen, saa lader denne Klage sig med endnu langt større Føje anvende paa det politiske Folkeliv. Paa den tidligere Agitation fulgte den største Apathie. J flere Egne af Storhertugdømmet frygter man, at de forestaaende Valg at Deputerede ikke kunne komme i Stand, formedelst Mangel paa Deeltagelse hos de Stemmeberettigede. Paa mange Steder yttres Ønsket og Udvandring sig daglig lydeligere, og maa vender et længselfuldt Blik mod Nordamerika, som Friheden forjettede Land. Laae denne Fristat ved Rhinens Munding, saa vilde uden Tvivl allerede mange Tusinde Rhinboere have begive sig derhen. Men nu lægger den store Frastand og Mangel paa de nødvendige Pengeressoureer mange Udvandrende uoverstigelige Hindringer i Veien. Jfølge Beretninger fra paalidelige Mænd som paa Stedet selv have omhyggeligen erkyndiget sig, kan hiint Land i Almindelighed kun ventes et sikkert Udkomme ved Agerbrug. For med Held at kunne drive denne Erhverv behover den Udvandrende i det mindste 4000 Gylden. For Europa at kunne anskaffe sig de fornødne Agerdyrkningsredskaben og til Bestridelse af Bekostningerne paa Reisen til Stedet udfordres omtrent 100 Rhinske Gylden. Efter Ankomsten til Nordamerika maa den Udvandrende da kjøbe 500 Acres Land som koste ham ligesaa mange Dollars eller omtrent 1200 Gylden, Til at opdyrke disse Jorder ere Negerslaver bedst skikkede, da de uden Fare kunne trodse Climatet og alle Besværligheder. Til 50 Acres behøves 4 Slaver, af hvilke hver betales med 10) Dollars, og som alle fire komme paa omtrent 1,00 Gylden. Af de øvrige 800 Gyt den lever den Udvandrede med sit Huusfinde saalænge hans Jorder endnu ikke indbringe ham Noget eller dog kun hvist Udetdeligt. Saaledes forløbe flere Aar, i hvilke han har at kæmpe med mangt et Savn. Men overstaaer han lykkeligen den Prøvetid, og bliver han ellers ikke rammet af noget Uheld, de seer han sig i Sandhed rigeligen lønnet for sin Møje og i Vesiddelse af en indbringende Landeiendom, som betrygger ham og hans Familie en afhængig Existents. Han maa i Øvrigt især see til, at han kun kjøber saadanne Jorder, der ligge ved et Flod, som sætter ham i Forbindelse med en Søehavn, hvor hans Produkter finde fordeelagtig Afsætning. Derfor blive for nærværende Tid Bredderne af Missisippi fortrinligen søgte af de Udvandrende.. 168 Dampskibe ere i Gang, for at fore Pridukterne af denne Flods Omegn til New-Orleans. Disse Produkter bestaae udelukkende af Bomuld og Tobak, hvormed hiiSøehavn forsyner en Deel af Europa. Udvandrende, som begive sig til Nordamerika med mindre end 4,000 Gylden, geraade derimod ofte i stor Nød, ja endog i den meest trykkende Afhængighed.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Frankfurt, den 19de September. Velunderrettede Mænd forsikkre, at den Bayerske Feldtmaskal, Fyrst Vrede, er bestemt til General en Chef for de Tydske Forbundsarmee.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Kjøbenhavn, den 2de September. Dampskibsposten ankom hertil i Gaar Kl. 11 1/2 Frid. Hs. Majestæt Kongen har under 13de d. M. Allernaadigst tilladt Politiechef Kierulff, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, at anlægge og bære det ham af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig tildeelte Nordstjerne-Ordenens Ridderkors.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 24de September: Kjøbmand Docker fra Odense; Boghandler Jessen fra Aarhuus; Architekt Jacobsen; Kjøbmand lindmark fra Nyborg.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
De den 30te September d. A. forfaldende Bomecompon til den kongelige 5 pCt. Laan hos Th. Wilson & Comp. i London blive forsaavialt Ihændehaverne maatte ønske her at oppebære Selöbet, fra Forfaldsdagen indtil den 31te October d. A., hver Sognedag fra Kl. 10 til 1 Formiddag, udbetalte ved undertegnede Bureau. Det Kongelige Bureau for udenlandske Betalinger, den 22de September 1832.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Litteratur. kommen er Fabelbog for Unge og Gamle at Frederik Schaldemose. Förste Deel. Faaes heftet for 5 Mk., hos Boghandler Salomon, ved gammel Strand No. 12. Anden Deel udkommer om nogle Uger.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
AVEnTISSEENT.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
Bekiendtgiørelse for Søefarende. Da det er vigtigt for Skipperne, der om Vinteren eller tidlig som Foraaret komme fra Nordsøen til Kattegattet, at blive underrettede om der er Driviis i Kattegattet, har Collegiet føiet den Foranstaltning, at et hvidt Flag med blaa lodret Stribe i Midten heises paa Skagens Fyrtaarn, og forbliver veiende om Dagen, saa ofte og saalænge man fra Taarnet seer Jis i Kattegattet af saadan Udstrækning eller Mængde, at den kan formodes at være til Hinder for Seiladsen i dette Farvand.
Berlingske Tidende, 1832-09-27
General-Toldkammer og Commerce-Collegium, den den 18de September 1832. Lowzow. Schleyer. Hirstein. v. Schmidt Fliseldek. Lehmann. Thomning. Bech. Malling. Wedel. CarlichJensen. H. Gememsen. Jammel Rom 4 a 6 Mk. Flasken, Guava dito 6 Mk., Soelbær dito 2 Mk. 8 s., god stærk Punche-Rom 2 Mk. 4 s. Potten, hvid Arak 5 Mk. Flasken, hvid Hollandsk Genever, fiin hvid Punche=Extract (forseglet) a 3 Mk. Flasken, god hvid dito 2 Mk., klarbruun dito 28 s. Flasken, fiin Araes Punche=Extract 5 Mk. Flasken og sine Christiania Anciocer 14 Mk. Dunken, erholdes paa Hiørnet af Nørregade ved Gammeltorv hos Urtekræmmer. N. Friberg. Lorents Porter i Gothenborg. Denne Drik faaes til meget nedsatte Priser paa fölgende Steder, stad, hos dix. C. S. Gram & Comp. Malmö, hos Hr. H. Regensdorff. Landscrone, hos Hr. M. E. Unerus. Helsingborg, hos Hr. L. Hellberg. En heel Flaske 12 Sk., en halv 8 Sk. Svensk Banco. Porter paa Orchoveder af 90 svenske Kander, eller omtrent 500 Bouteiller, er kuns at faae i Gothenborg, til 36 Rdlr. svensk Banco incl. i Jernbaands-Foustagier. Man behager at henvende sig til sin Correspondenter der paa Stedet. 1 fra 1ste October næstkommende, Nestved=Dagvogn ikkun afgaaer enganTi ugentlig, om Onsdagen, i Forbindelse med Kiøge=Daqvogn paa sædvanlig Tid, hvorimod en Dagvogn afgaaer fra Kiøge i Vintermaanederne, om Søndagen Kl. 10 Form., og retourerer Mandag Middag Kl. 12 fra Kiøben harn, bringes herved til offentlig Kundskab. Kiøge Postcomptoir, den 21de September 1832. Rüblensteth.