Viborger Samler, 1818-08-03
Odense. Den skrækkelige vedvarende Tørke, som her i Fyen især vedholder i Omegnen af Odense, giver bedrøvelige Udsigter. Kornet modnes før det er fuldgroet; Græsset svinder reent hen, endog Ukrud visner hen; i Haugerne bliver næsten intet eller dog kun forskrumpede Vexier. Jngen Nulevend, kan mindes saadan langvarig Tørke, der foruden den daglige Soelhede, endmeere forøges ved den alt udtørtende Storm af Østen. Paa Odense Heed; hvor Græsningen for et Hoved som fordum var frie efter Grundtaxten, iaar koster 12 Rbd. er intet meere at gnave, og Vandmangel kommer dertil, saa Melkningen maae blive saare ringe. Denne Tørre er ellers en naturlig Følge af Fortidens langvarige Væde hvorom længe bebudedes i disse Aviser; og den Dagligen brændende Soel en følge af den omsider fortyndede Luft efter de foregaaende 7 vaade Aar. Gud forbyde at ikke 7 tørre skulle følge disse, De iaar saa tidlig sig visende Høivande lade formode en tidlig Vinter, og efter Sandsynlighed en streng: Heden har dog kun eengang her, i Skygge, viist 24 Gr. i Middagsstunden, den 24de d. M.; ellers i Almindelighed kun 20, nogle Gr. derover eller derunder(Jversens Avis.) Den 29de October 1816 indgav Præsidenten i Landhuusholdningsselskabet, Statsraad og Finantsdeputeret Collin, et Forslag til Selskabet om at medvirke til, at der kunde vorde indtaget til Skov 2 a 300 Tdr. Land af det til Store Maglebye paa Amager liggende Overdret, af circa 1550 Tdr. Lands Størrelse, naar den forestaaende Udskiftning af dette Overdrev blev foretaget, for at afhielpe det følelige Savn af Brændsel for Amagerne eftersom der hverken findes Skov eller Tørveskiær paa Øen, hvilken dog i Fortiden skal have havt meget Skov. Den 10 Decbr. f. A. tilskrev Selskabet det Kongl. Rentekammer desangende, og efter adskillige Forhandlinger, med Beboerne, saavel fra Øvrighedens som fra Selskabets Side, og efterat Localet var bleven undersøgt, holdtes i store Maglebye den 18de Mai d. A. et Landvæsens-Commissionssmøde, ved hvilket mødte Stiftamtmanden, Landvæsens-Commissairerne, Laad Jnspecteuren, Forvalteren over Amager, Land, og paa Selskabets Vegne Statsraad Collin og Slotsgartner Petersen. Landinspecteuren, Capitain Høyer, fremlagde den Plan, som han ansaae for meest passende til Skovanlægget, og Statsraad Collin fremlagde et Urkast til Forening om de Vilkaar, paa hvilke Eierne kunde overlade og Selskabet modtage en Deel af Fælleden til ommeldte Øiemed. Efterat Sagen omstændelig var overveiet, erklærede Lodseierne sig villige til at afgive af bemeldte Overdrev 300 Tdr. Land geometrisk Maal, som skulde tages langs med Ullerup Skjæl, fra Raagaards Overdrev af lige ned til Stranden, paa Vilkaar, at Jorden overlades Selskabet i 20 Aar til uindskrænket Afbenyttelse. Selskabet sørget for dens Beplantning med Træesorter, tjenlige baade til Gavntømmer og til Brændsel. I de 20 Aar er den muelige Fordeel Selskabets. J Sommer beholde Eierne Benyttelsen af Jorden, men uden Hindring for Indgrøftningen. Efter de 20 Aars Forløb falder Jorden, med alle de Træer, som derpaa findes, tilbage til Store Maglebyes Beboere til Afbenyttelse efter enhvert Hartkorn, dog saaledes, at Hugsten skeer forstmæssig, og at der sørges for Beplantning i det Afdrevnes Sted.