Københavns Adresseavis, 1761-11-02
Fortsettelse af for den Kongelige Danske Ridder=Orden. af Dannebrog. 11) Alle de som i denne Orden antages skulle være forbundene til at forfægte Ordens=Herren, Kongen i Danmark og Norge, hans Høyheder, Respect og Herredømme, til at antage sig de Fattige, Enker og Faderløse, at gjøre og befordre alt det, som kan geraade til Guds Ære, og denne Ordens Værdighed, og til at holde og efterkomme disse Ordens Love og Stiftelser i alle deres Ord, Clausuler og Puncter. 12) Jngen Ordens=Broder maae offentlig findes uden hans Ridder=Orden, eller derfor betale til de Fattige i Hellerød ved Frideriksborg 10 Ducater i Guld; Men legger han den gandske af, og det hannem overbevises, at han den over Aar og Dag ey haver baaret, saa haver han selv gjort sig uværdig Ordenen længer at beholde, og skal af Ordenen forskydes. 13) Ordens=Brøderne skulle saa længe de leve føre under deres eget Vaaben Ordenens Kors, hængendes enten i Ordens=Kiæden eller Baandet, til et Tegn for alle Mand, at de ere Brødre af Ordenen. 14) Skal den, som af Ordens=Herren er antagen til Ridder, levere til Ordens=Secretairen sit Vaaben. afmalet, med sine rette Farver og hosføyede TankeSprog, som siden paa en Plade, gjort som et Skiold, efter den ordinerede Størrelse, skal afmales, og til hans Ære i Frederichsborgs Kirke ophænges. 15) Enhver Ordens=Broder skal, saa snart han i Ordenen er antagen, meddeles under Ordens=Herrens Haand og Ordenens Segl, et aabent Ridder=Brev paa Latin, til et Beviis paa hvad Tiid han i Ordenen er bleven antagen. 16) Jligemaade skal hannem ved Ordens=Secretairen en rigtig Gienpart af disse Love, og Stiftelser, under Ordenens Segl, og af Ordens=Secretairen paaskreven tilstilles. 17) Det Ridder=Kors, som nogen af Ordens Herren værdiges med, maae ikke forandres, sælges, bortgives, bortlaanes, pandtsættes, i Gields Betaling udlegges, eller afhændes til nogen under hvad Forevending det være kan, enten af Nød eller anden Oos Aarsag. Aarsag, men skal altid blive hos Ridderen i god Forvaring, saa længe han er i live. 18) Jngen af Ordens=Herrens Undersaatter, som denne Orden haver bekommet, maae uden Herrens Forlov, tiene i nogen fremmed Krigshær, ey heller begive sig paa lange Reyser, dog skal dem ey vegres Forlov dertil, naar de hos Ordens=Herren derom, giøre allerunderdanigst Ansøgning, og han deres Tieneste ey selv behøver; men Fremmede som i dette Ordens=Selskab ere antagne, maae tiene i Krig, dog ey imod Ordens=Herren selv, uden i de Tilfælde, som efterfølgende Artikler ommelder. 19) Om det skulle hænde sig at Ordens=Herren blev foraarsaget, at paaføre en fremmed Potentat, hvis Undersaatter een eller flere af Ordens=Brødrene kunde være, Krig og Feyde, da maae saadan Ridder eller Riddere, med al Ret forsvare deres Lands=Herre, og Fædrene=Land, uden at sætte deres Ære og gode Troe i Fare eller at tillegges det Vanrygte, ligesom de skulle handlet noget imod Ordens=Herren, eller denne Ordens=Love og Stiftelser; men om saadan Ridders, eller Ridderes Lands=Herre, paafører Ordens=Herren Krig og Orlog, da skal han eller de undskylde sig, for at gaae i saadan et Tog, med mindre de dertivorde nødte og tvungne af deres Lands=Herre, thi i saadan Fald maae de følge med, dog med saa Forskiæl at deres Lands Herre gaaer med i egen Person, og at de give Ordens=Herren det betimeligen tilkiende, under deres Haand og Segl. 20) Skulde en eller flere Riddere, have givet sig i Tieneste hos tvende fremmede Herrer, som havde Feyde med hverandre, og een eller flere bleve fangne, da skal den eller de Riddere som ere hos det Partii, at hvilket Ordens Brøderne blev fangen, gjøre sit yderste for, at faae sin Ordens Broder fri igien. 21) Om det skulde hænde sig, at der kom nogen Tvist eller Uenighed imellem tvende Riddere indbyrdes, som alleneste deres egne Personer angik, da skal det strax gives Ordens Herren tilkiende, som derudi forordner hvis hannem got synes. 22) Skal enhver Ordens Broder i alle Ordenens Samqvemme have Sæde og Gang, ligesom han er indkommen i Ordenen, og om flere end een paa een Dag bleve antagne derudi, da nyde den altid den øversterste Plads, som Ordenen af Ordens=Herren først haver bekommet, dog beholde Fyrstelige Personer altid de øverste Steder over alle andre Riddere. 23) Ridderne skulle aarlig møde til Elephant Ordenens Forsamlings=Høytid, som paa Frederichsborg tredie Pindse=Dag holdes, og der gaae nest for Ridderne af Elephant-Ordenen udi deres ordinaire Klæder. 24) De skulle og have deres egen Forsamlings Høytid, som aarligen skal holdes i Kiøbenhavn den 15 April, som er Ordens=Herrens Fødsels=Dag, og skulle da alle tilstedeværende Riddere, af denne Orden i deres Ridderlige Dragt opkomme paa Slottet i Ordens=Herrens Gemak, og derfra følge hannem til Universitetets Auditorium udi denne Orden: Først ride begge Ordens Herviderne i deres Herolds=Dragt, derefter kiører Ordens=Secretairen, og nest ham Ceremonie Mesteren, siden Ridderne af Dannebrog, og efter dem alle tilstedeværende Riddere af Elephanten udi deres sædvanlige Klæder med Ordens=Kiæden. Alle disse forbenævnte have deres egne Vogne med to Heste bespendt, og enhver sine Laqveier forved; Herefter kommer Ordens Herrens Sønner, enhver udi sin Vogn, og nest dem Ordens=Herren selv hvilken alle hans Huus=Betiente følger enhver efter sin Rang. 25) Naar Orationen i Auditorio er endt hvilken bør være indrettet til Ordens=Herrens Fødsels=Dag. saavelsom til denne Ordens Jndstiftelses og Fornyelses Jhukommelse, farer Ordens=Herren med sit forberørte Følge tilbage igien paa Slottet, hvor Ordens=Secretairen skal for hannem tilkiendegive, om nogen Ordens Broder kunde have forseet sig imod disse Love, og den som saaledes anklages, skal strax svare for sig, om han er til stede, hvis ikke, indstevnes han til en vis Dag, og dømmes af Ordens=Herren efter hans Fortieneste. 26) Foruden denne Forsamlings=Høytid, skulle alle her til stede værende Riddere, tre gange om Aaret, nemlig: Tredie Pintse=Dag, St. Laurenz Dag, og Tredie Jule=Dag, udi deres ordinaire Klæder i Stedenfor Ridder=Baandet, bære Ordens=Kiæden med nuderhængende Kors. 27) Naar en Ordens Broder af Ordens=Herren bliver befunden skyldig, og dømt til at miste RidderOrdenen, og han er Ordens=Herrens Undersaat og til stede da skal Secretairen strax Ordenen fra hannem affordre, og han være pligtig den uden nogen Modsigelse at levere, og skal ham derforuden i Ordens Herrens Navn ved Secretairen anbefales, den aldrig mere at maae bære; men er den Skyldige Ordens Herrens Undersaat og ey til stede eller og en fremmed Herres Undersaat, og hans Brøst saaledes befindes, da skal ham tilskikkes et aabent Brev under Ordens=Seglet og Secretairens Haand, hvorudi skal være indført hans Forseelse, Dommen, Forbud at maa bære Ordenen, og befaling at levere den fra sig til Ordens=Secretairen, og om han det ey efterkommer, da skal han dertil af Ordens=Herren tvinges med saadanne Midler, som Ordens=Herren dertil kan fornøden eragte. 28) Naar nogen Ordens=Broder vorder forskudt at Ordenen, da skal hans Vaaben borttages fra det Sted, i Friderichsborgs Kirke, og i Ridder=Bogen, Dagen og Aaret, naar han blev forskudt, antegnes, saavel som og i Ordens=Protocollen indføres, Aarsagen, hvorfor saadant skeede. 29) Naar nogen Ordens=Broder døer, da skal iligemaade hans Vaaben tages bort fra sit Sted i Friderichsborgs Kirke, og derefter henstilles paa det dertil anordnede Sted. 30) Naar nogen Ordens Broder døer, da skal hans Arvinger være forpligtede, inden tre Maaneder derefter, at give Ordens=Secretairen samme Ridders Død tilkiende, og tillige indsende hannem Ordenen, og Ordens=Statuterne, og derfor annamme hans Qvittering, hvormed de skulde være befriede, videre dertil at svare; Skulle det hænde sig, at Ordenen var forkommet, da bør samme Arvinger, en anden ligesaa god igjen at forskaffe, men dersom Ridderen er død udi Krigen, eller og ved nogen ulykkelig Hændelse saa at Ordenen tillige med hans Person erbortkommet, da skulle Arvingerne være frie for, dertil at svare. 31) Naar nogen Ridder ved Døden afgaaer da skal Ridder=Ordenen ligge paa en Antore farvet Fløyels Pude, midt paa Liigkisten, saa længe Liget staaer udi Huuset, og siden udi Liigbegiængelsen (saafremt den med offentlig Ceremonie forrettes) af een dertil forordned Marskalk, til den Afdødes Ære paa fornævnte Fløyels Pude for hannem bæres; Nest efter Marskalken, gaaer Ordens=Betienterne, og efter dem skulle alle Ordens=Brødre, som ere til stæde, følge, og maae i det øvrige Ridderne, for deres egne Personer, begraves med saadanne Ceremonier, som deres efter ladte Venner selv eragter til den Afdødes Ære at kunde geraade. 32) Der skal være en Ceremonie=Mester, og en Secretair af Ordenen, til hvilke Bestillinger skulle antages saadanne Personer, som til Skjold og Vaaben, ere berettigede, og naar de samme Bestillinger tiltræde, gives dem af Ordens=Herren et sært Ordens=Tegn, hvilket de saa længe de ere Ordens=Betiente, dagligen skulle bære i et hvidt Baand med røde Kanter, hængendes i et af Knaphullerne for paa Brystet, derforuden i alle Ordenens Samqvemme bære de den Ridderlige Dragt af Dannebrog, og paa Hatten trende Rader hvide Fiedre. 33) Ceremonie=Mesterens Embede skal være, naar nogen ved offentlig Ceremonie skal giøres til Ridder, saavel som til den aarlige Forsamlings Høytid, at have Omsorg for, at alting paa behørige Steder bliver vel tillavet, til hvilken Ende hannem en rigtig Gienpart af disse Statuter, saavel som af Ordens Ceremonialet, under Ordens=Segl, og af Secretairen paategnet, skal meddeles. 34.) Ordens=Secretairens Forretning skal være, at udfærdige og parafere det Ridder=Brev, som Ridderen af Ordens=Herren vorder meddeelt; item at holde en Ridder=Bog, udi hvilken skal indføres enhver Ridders Navn og Titul, til hvad Tiid han er annammet i Ordenen, derefter hans Vaaben, med sine rette Farver afmalet, og med hosføyede TankeSprog, saavelsom og foromrørte Ridder=Brev; og naar Ridderen ved Døden afgaaer, eller af Ordenen, vorder forskudt, skal han det iligemaade i samme Ridder=Bog anteigne. 35.) Han skal og holde en Ordens=Protocolle, udi hvilken han skal indføre, naar nogen i Ordenen antages, om det skeer med Ceremonie, eller paa hvad Maade; hvor mange Ordens=Brødre til hver Forsamlings Høytid møde, og hvor mange der have Forfald, om nogen Ridder for noget usømmeligt bliver beskyldt, hvad derudi af Ordens=Herren vorder kiendt, og alt hvis ellers Ordenen angaastende handles og foretages; Denne Protocoll saavel, som Ridder=Bogen, skal han holde i god Forvaring, og naar de ere fuld skrevne, i Ordens=Herrens Archiv, indlevere, hvor de til evig Jhukommelse skulle giemmes. 36) Han skal og, naar nogen i Ordenen bliver antagen, have Omsorg for, at hans Vaaben og Symbolum bliver indleveret, og ophengt i FrederichsborgsKirke, dernest overlevere hannem en rigtig Gienpart af disse Statuter, paroferet, og under Ordenens Segl, og naar nogen Ordens=Broder, enten ved Døden afgaaer, eller af Ordenen vorder forskudt, skal han forrette hvis i den 28. 29. 30 og 31 Artikel omtales. 37) Skulle det hænde sig, at nogen Ordens=Broder forsaae sig imod disse Love, da skal han det paa Forsamlingens Høytid for Ordens=Herren andrage, efter den foregaaende 25 Articuls videre Formelding, og skulle der falde nogen Tvist for, imellem Ridderne indbyrdes, da skal han ogsaa flittig erkyndige sig derom, og give Ordens=Herren det tilkiende, at derom, kan giøres al fornøden Anordning. 38) De Ordener, som hannem efter de afdøde Riddere bliver tilstillede, skal han Ordens=Herren igien indlevere, indlevere, hvorimod hannem Aarligen, for saa mange som det Aar ere indkomne, Qvittering meddeles. 39.) Der skulde og være tvende Herolder af Ordenen, som udi deres Herolds Dragt skulde være tilstede, naar nogen ved offentlig Ceremonier skal ereeres til Ridder, saavelsom og ved den aarlige Forsamlings Høytiid, og naar dem ellers anbefales til Ordenens Forretninger, og da bærende udi Hænderne hvert et forgyldt Septer, og paa Hatterne Aurora-Farvede, Feyere. 40.) Skal Originalen af disse Statuter med Ordenens Seigl under, forvares udi Ordens=Herrens, Kongen af Dannemark og Norge, Hans Archiv, som sig haver forbeholdet, den efter Tidernes Leilighed at forandre og forbedre, Naar Han det for got befinder. Givet paa Vort Slot Kiøbenhavn den første December Aar efter Christi Fødsel Et Tusinde Sep Hundrede, Halvfemtesindstive og Tre, Vores Regierings Fierde og Tivende. Under vor Kongelig Haand og Ordens=Segl. Christian.