JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Ligeledes vedtog Amtsraadet det forfattede Udkast til en Erklæring om en Foranstaltning til at give Politiet en for den offentlige Orden og Sikkerhed, fornøden Kraft og Virksomhed, hvilken Erklæring under 3. Mai d. A. er forlangt. Betænkningen gik ud paa, at skjønt Rets-Tilstanden i Ribe Amt ikke for Tiden var saaledes truet, at overordentlige Forholdsregler vare nødvendige, maatte man dog ansee det gavnligt, at der i hver Amt blev ansat en Politiassistent med nogle faa beredne Betjente, hvilke havde at vaage over Overholdelsen af alle Politi lovgivningens Bestemmelser, og som skjønt staaende under Herredsfogderne dog havde paa egen Haand at optage Forhører med mere, medens de dømmende Funktioner fremdeles forbleve hos Herredsfogderne. Omkostningerne til disse Assistenter formeente man burde udredes, deels af Repartitionsfondene og Politikasserne, og deels af Statskassen. Endelig vedtog Amtsraadet Udkastet til en Betænkning, der efter Stutteridirektionens Opfordring i Skrivelse af 10. Juni d. A. angaaende den fremtidige Anvendelse af den af Statskassen bevilgede Sum af 13,200 Rbd. til Hesteavlens Fremme var afgivet. denne Betænkning formeente man, at dersom Staten ikke maatte finde det rigtigst ganske at overlade Hesteavlen til Landmændenes egen Omhu, saaledes som det uden Skade er skeet med Kvægavlen, maatte man finde det hensigtsmæssigst, at Summen anvendtes til Præmier ved Stutteribesigtigelserne, dog saaledes, at den jydske Landrace maatte kunne konkurrere lige med Fuldblodet, der, som det har viist sig, ikke har vundet Yndest i Jylland, hvis egen Race hidtil har holdt sig i Værdi i Udlandet. Præmierne formeente man burde uddeles ved en af Amtsraadet valgt, Kommittee, i hvilken en af Regeringen udnævnt Veterinær=Kyndig fik Sæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Den mindre Landevei mellem Ribe Mark og Foldingbro vil, naar den rektificeres, udgjøre 23,500 Al., hvoraf de danske Beboere i Hjortlund, Kalslund, og Lintrup Sogne have 2,260 Al. og de slesvigske Beboere Resten eller 21,240 Al.; men da de danske Beboeres Veistykker ligge paa 5 forskjellige Steder, har Amtmanden indledet Underhandlinger med Haderslev Amt om, at disse Veistykker blive udlagte i en fortløbende Strækning, nærmest ind til den Deel, der støder op til Ribe Mark, hvor Veien er grund forbedret. Med Hensyn til Veiens Vigtighed saavel for Ribe Kjøbstad som for Landmændene foreslog Amtmanden, at naar Veiinddelingen havde fundet Sted, de danske Beboeres Stykke da strax blev taget under Grundforbedring. Ligeledes androg Amtmanden paa, at der fra Ribe Amt maatte foretages den fornødne Underhandling med Haderslev Amt om, at ligeledes dets Veipart maatte snarest muligt blive taget under Grundforbedring, da der uagtet det meget der under Huusfoged Kammerjunker v. Kroghs Bestyrelse er foretaget for Veiens Forbedring, dog vil hengaae en lang Række af Aar inden den ellers kan blive grundforbedret, saavel med Hensyn til Arbeidets Omfang som til, at Veien i den for Hertugdømmene under 1. Marts d. A. udgivne Veianordning er ansat under No. 22 som en mindre Landevei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Da Amtsraadet eenstemmig anerkjendte Vigtigheden af den omhandlede Vei, overdrog man til Amtmanden, at indgaae med en allerunderdanigst Forestilling om, at Veien maa istandsættes af Haderslevhuserne saaledes som er foreskrevet for de mindre Landeveie i Hertugdommene, i hvilket Tilfælde Ribe Amt vilde være villig til, naar Resolution var falden, strax at grundforbedre sin Veipart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Efter Anmodning fra Amtmanden til Kapitain v. Nickolin af Jngenieurkorpset, havde denne under 16. Arg. erklæret sig villig til for 400 Rbd. aarlig og Godtgjørelse for Befordring at paatage sig Tilsynet med Amtets mindre Landeveie, saalænge han forbliver her i Amtet, og er under dette Tilsyn tillige forstaaet Besigtigelse af Veiene, Udarbeidelse af de aarlige Forslag til Grundforbedring og Vedligeholdelsesarbeiderne, samt Tilsynet med disse Arbeider og Bestyrelsen af Taxations=Forretningerne. Ligeledes formeentes to Veibetjente at ville være fornødne, og Udgivterne til disse, indbefattet Befordringsomkostningerne, at ville udgjøre 350 Rbd. for hver. J Anerkjendelse af Nødvendigheden af et saadant Tilsyn med Landeveiene vedtog Amtsraadet eenstemmig, at modtage Kapitain Nickolins Tilbud, dog saaledes, at under det forlangte Honorar af 400 Rbd. tillige indbefattes Godtgjørelse for Befordring. Skulde Kapitainen ikke ville indlade sig herpaa, vedtog man gjennem de offentlige Blade at søge en saakyndig Mand, der var villig til at paatage sig det ommældte Tilsyn med videre, dog saaledes at Ansættelsen kan hæves med gjensidig Opsigelse af et halvt Aar. Ligeledes blev Veibetjent Gyldenfeldt antaget for 1843 paa samme Vilkaar som hidtil, da man forøvrigt vilde lade Erfaringen vise, hvorvidt dette Opsynspersonale var tilstrækkeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Med Hensyn til det Gavnlige i, at de Mænd, der efter § 4 i Frd. af 29. Sept. 1841 skulde gjøre sig bekjendte med Grundforbedrings=Arbeidet paa Veien mellem Varde og Hjerting, kunde faae tilbørlig Tid hertil, ønskede Amtmanden det afgjort, om det paabegyndte Arbeide skulde fortsættes, hvorved han gjorde opmærksom paa det oekonomisk rigtige i at tage saa stor en Strækning som muligt under Grundforbedring, medens der havdes en Sagkyndig til Opsynet. Amtsraadet anerkjendte ogsaa dette, og vedtog eenstemmig, at det Halve af den tilbagestaaende ikke grundforbedrede Strækning skulde i Aaret 1843 tages under Behandling efter den af Kapitain Nickolin forfattede Arbeidsplan, og Licitation derfor snarest muligt afholdes over Arbeidet, ligesom Amtmanden blev bemyndiget til at approbere Buddene. Amtmanden henledede derefter Amtsraadets Opmærksomhed paa det Mangelfulde i, at der ikke findes noget Ting- og Arresthuus i Gjording-Malt Herreder, hvoraf fulgte, at der ikke alene foranledigedes megen Tidsspilde, men og betydelige Omkostninger ved Arrestanters Transport fra Ribe Arrest, der nu afbenyttes af disse Herreder. Da Herrederne ved Adskillelsen fra Skads Herred erholdt en Sum af 225 Rbd. til et eget Ting= og Arresthuus, hvilken Sum nu ved Renters Oplægning er voxet til 650 Rbd., saa henstillede han, om ikke Noget burde gjøres for, at et eget Ting- og Arresthuus blev opført, hvorved man vilde undgaae, at det ordinære Ting, saaledes som nu er Tilfældet, blev holdt paa et Sted, hvor der tillige er Krohold. Amtsraadet formeente, at det var rigtigst i Skrivelse til Jurisdiktionens Sogneforstanderskaber at gjøre disse opmærksomme paa Mangelen, og efter at have modtaget saavel deres som Herredsfogdens og Herredsskriverens Erklæringer om Maaden, hvorpaa den kunde afhjælpes, da atter at foretage Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Paa et Andragende fra Sogneforstanderne for Darum Sogn om dettes Adskillelse fra Bramminge Sogn formeente Amtsraadet ikke at kunne indlade sig, da Bramminge Sogn modsætter sig samme. Under Behandlingen af denne Sag var Proprietær Fabricius fratraadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Da Sogneforstanderne i Aastrup og Starup Sogne havde anholdt om fri Befordring til deres Møder fordi Pastoratet er adskildt ved et mellemliggende Sogn, erklærede Amtsraadet, at det ikke kunde indlade sig paa denne Sag, der ikke har nogen Hjemmel i Ford. 13. Aug. 1841.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Sogneforstanderskabet for Gjording og Veirup havde indstillet, at Budfogderne, som overflødige maatte afskaffes, Amtmanden oplyste i denne Henseende, at medens i intet af Sognene Sognefogdernes og Budfogdernes Hartkorn udgjør mere end 8 Tønder, er det derimod Tilfældet, at i enkelte Sogne er dette Hartkorn endogsaa mindre, ligesom og at en Kancelliskrivelse af 16. Apr. 1796 giver Budfogderne Ret til at nyde Fritagelse for Ægter af det Hartkorn, der sammenlagt med Sognefogdens ikke udgjør mere end 8 Tønder Amtsraadet fandt, at der med Hensyn til det Ønskelige i at beholde dulige Sognefogder, og da de dem tillagte Emolumenter ere saa ringe, ikke var Anledning til at reflectere paa dette Andragende. Under Behandlingen af denne Sag fratraadte de tre Medlemmer, der ere Sognefogder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Admiralitetet har under 30. Aug. begjæret Betænkning om der maatte være nogen Grund for at tilstaae Godtgjørelse for Afbenyttelsen af Tinghuset paa Fanø til Søsessionens Afholdelse, hvilken Godtgjørelse formeentes at skulle afholdes af Repartitionsfondet; men til at bevilge nogen saadan Godtgjørelse af Repartitionsfondet fandt Amtsraadet ingen Anledning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Sogneforstanderskabet for Gjording og Veirup havde andraget paa at erholde Godtgjørelse for et i November f. A. udført Arbeide paa Landeveien, der fra Andsager gaaer over Aastrup, Starup og Gjording Sogne til Hovedlandeveien, hvilket eenstemmig blev afslaaet, da Amtmanden oplyste, at Sognet havde ved en i Mai Maaned f. A. afgiven Erklæring paataget sig at udføre dette Arbeide i October Maaned. Amtsraadet tilstod Kirkesanger Nielsen i Aarre er fremdeles Godtgjørelse af 8 Rbd. for Befordring som Forligelseskommissær i Skads Herred, saalænge han forbliver i sin nuværende Stilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
I Anledning af et under 4 Mai d. A. indkommet Andragende fra Sogneforstanderskabet for Fenling og Holsted Pastorat, om at Amtsraadet vilde træffe Foranstaltning for at ingen Grundeier opfører og bortleier jordløse Huse paa Hederne uden Sogneforstanderskabets Minde, og at dette tillige faaer Jndseende med til hvem Husene bortleies, forderved at forebygge det tiltagende Antal af dem, som søge Understøttelse af Fattigvæsenet, og derved sættes istand til at modarbeide letsindige Ægteskaber, fandt Amtsraadet, at der ikke i denne Henseende kunde udrettes Noget fra dets Side, da man ikke turde haabe, at Regeringen vilde gaae ind paa noget Forslag i denne Retning. Som det bedste Middel tilat modarbeide det her paapegede Onde, troede man at kunne anbefale Oprettelsen af en Tvangsarbeidsanstalt, hvortil modtvillige og uordentlige Almisselemmer, der kun ved udvortes Tvang kunne holdes i Ave, kunde henvises. Forinden nogen Bestemmelse i denne Henseende blev taget, antog man det rigtigst, at høre saavel Sogneforstanderskabernes som Politi øvrighedernes Formeninger, og navnligen søge opgivet det omtrentlige Antal af de Personer eller Familier, som burde henvises til en saadan for hele Amtet oprettet Anstalt, ligesom det ogsaa maatte tages under Overveielse og Bekostningen for en saadan for hele Amtet oprettet Tvangsarbeids-Anstalt skulde udredes af Repartitionsfondet eller Amtsfattigkassen, forsaavidt den dertil maatte have Evne. De fleste Stemmer af Amtsraadet erklærede sig for, at Anstalten etableredes paa Landet, og forsynedes med et passende Jordtillæg, muligen i Nærheden af det Tinghuus, der formodentlig vil blive oprettet for Gjording Malt Herreder, samt at den erholdt en nogenlunde vellønnet Opsynsmand, dog formeente man, at Sogneforstanderskaberne maatte anmodes om uden Hensyn hertil at afgive deres Erklæring, saavel over Planen i Almindelighed, som over Detaillen ved Jndretningens Bestyrelse og Betingelserne, under hvilke Almisselemmerne kunne afleveres til samme og igjen udgaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Da Jordemoder Ane Sørensdatter i Nykirke Sogn, paa Grund af at hun nu er 80 Aar gammel, har ansøgt om Entledigelse med Pension, vedtog Amtsraadet at indstille til Rentekamret, at hun, der er ansat under I. Decbr. 1792, maa fra næste Aars Begyndelse erholde en aarlig Pension af 20 Rbd. Sølv, der udredes af Repartitionsfondet. J Anledning af et indkommet Andragende fra Sogneforstanderskaberne for Gjording, Veirup, Bramminge, Vilslef- og Aastrup Sogne om at Skiftestedet ved Gredstedbro atter maatte forlægges til Seistrup, oplyste Amtmanden, at Skifte ved Grodstedbro kun finder Sted ved Befordringer i Justits- og beneficerede, Sager samt ved Transport af Arrestanter fordi Beboerne sønden for Gredstedbro, der høre til en anden Jurisdiktion, bør have den korteste Transportvei, medens den længere maa falde paa Gjording Herreds Beboere, der ere nærmest til at udrede hele Befordringen i disse Anliggender, der fornæmlig hidrøre fra, at Gjording=Malt Herred ikke har sit eget Ting= og Arresthuus. Efter denne Oplysning fandt Amtsraadet, at der ikke var Anledning til at indlade sig paa det indkomne Andragende. Fra Eieren af Huulkjær Mølle var indkommet Andragendr om at maatte tilstaaes Ret til at hæve Passagepenge for to store ved Møllen værende Træbroer, mod at overtage disses fremtidige Vedligeholdelse. J denne Anledning oplyste Amtmanden, at de omhandlede Broer i sin Tid vare byggede af Møllens Eier mod Ret til at hæve Passagepenge, men at de senere vare ham afkjøbte for at spare de Veifarende, og fornæmmelig Kvægdriverne, de derved foranledigede Omkostninger. Da Bropengene tidligere i det Offentliges Jnteresse ere søgte afskaffede, fandt Amtsraadet, at der ikke var Anledning til at indlade sig paa det gjorte Forslag Fra Sogneforstanderskabet for Sueum og Tjerreborg, Sogne var indkommet et Andragende om, at den Lægdsmændene tilkommende Ret til fri Befordring for at afhente Marschpenge, maatte blive ophævet, i hvilken Anledning Amtmanden oplyste, at ifølge Kancelliskrivelse 23 Octbr. 1819. udbetales Marschpengene paa Amtstuerne til Lægdsmændene, hvilke ved Kancellicirkulære af 25. Novbr. 1826 ere tillagte fri Befordring. Denne Ret har tidligere i høi Grad været misbrugt, men efter at ved Cirkulærskrivelse fra Amtmanden af 17, Juli 1830 var foreskrevet nogle Regler med Hensyn til disse Kjørsler, ere disse Misbrug blevne meget sjeldne, hvortil Amtets Deling i to Amtstudistrikter ogsaa har bidraget en Deel. Forøvrigt har Amtmanden i 1836 indgivet en Forestilling til Kancelliet om en forandret Udbetalingsmaade af Marschpenge, hvorpaa der dog ikke endnu er falden Resolution. Da Amtsraadet ikke formaaede at give Anviisning paa Midler til at forhindre yderligere Misbrug i den ommeldte Anledning, blev det indkomne Andragende henlagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Fra Hodde og Thistrup Sogneforstanderskab var indkommet Andragende om Tilladelse til at inddrage de Jndtægter, som Anordningerne og Skolevæsenet paa Landet af 29. Juli 1814 Kap. 9 har tillagt de særskilte Skolekasser, under Skolevæsenets almindelige Jndtægter. Forinden Beslutning toges i denne Sag vedtog Raadet at indhente vedkommende Provsts Erklæring. Et i Aaret 1836 indgivet Andragende fra Hodde, Thistrup, Andsager og Thorstrup Sogne angaaende Fritagelse for at svare en aarlig Broafgivt til Stamhuset Nørholm af cirka 22 Tdr. Rug for Passagen over 4 Træbroer, hvilket Andragende den Gang blev henviist til den Tid Amternes oekonomiske Bestyrelse blev ordnet paa en anden end den daværende Maade, var nu atter indkommet, og blev forelagt Amtsraadet, der forinden videre ved Sagen kunde foretages fandt det rigtigst, at anmode Amtmanden om at træde i Brev verling med Stamhuusbesidderinden om Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Sognefogden og Lægdsmanden for Faaborg Sogn havde til Kancelliet indgivet en Forespørgsel om han var pligtig til at tage Deel i Opførelsen og Vedligeholdelsen af Hegn om Skolelærerens Have og Jordlod, hvilket Amtmanden i Skrivelse af 5. Mai dette Aar havde antaget paa Grund af Resolutionen af 12. Aug. 1814. Amtsraadets Mening om Billighedsgrunde maatte tale for, at Fritagelse for de nævnte Arbeider blev tilstaaet Sognefogderne og Lægdsmændene, ønskedes meddeelt; hvorefter Amtsraadet fandt, at der, uanseet Kancelliskrivelsen af 14. Sept. 1830, ikke kunde være Anledning til at indrømme de nævnte Bestillingsmænd den omhandlede Fritagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Fra Thomas Madsen i Lindkund var indkommet en Ansøgning om Bevilling paa Anlæg af en Meelmølle i Lind kund Sogn, anbefalet af Sogneforstanderskabet, men som de tre nærmestliggende Meelmølle-Eiere modsætte sig; Huulkjær og Bekke Møllere paa Grund af, at Mølletrang ikke eristerer, og at Afstanden fra deres Møller ikke er en Mill. Da Amtsraadet fandt, at der med Hensyn til den projecterede Mølles Afstand nødvendigviis maatte maatte opstaae Tab for de andre Mølleeiere, uden at ret mange vilde kunne drage Nytte af Møllens Anlæg, og da Supplikantens Personlighed heller ikke gav nogen Sikkerhed for Planens Udførelse, blev Sagen henlagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
En Ansøgning fra Gaardmand Peder Jacobsen i Gjesten Sogn om Tilladelse til at anlægge et Garveri blev tilligemed de over samme indhentede Erklæringer fra Sogneforstanderskabet og de nærmestliggende Kommuner forelagt Amtsraadet, der antog, at Ansøgningen burde anbefales, da man ansaae Garveriers Anlæg paa Landet for fordeelagtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Da Amtsraadet ifølge §. 17 af Anord. af 13. Ang 1811 skal gjennemgaae Sognenes specielle Regnskaber foreslog Amtmanden, hvis Embedsforretninger ikke tillod ham at deel tage i denne Revision, at Arbeidet fordeeltes saaledes, at Provst Koch overtog Eftersynet for Loe og Møgeltønder Herreder, samt de Sogne i Riberhuus Birk, der have Sogneforstander skaber; Gaardeier Tranberg Regnskaberne for Gjording, Herred, Proprietær Muusmann for Skads Herred; Proprietær Fabricius for Vester Herred; Jens Nielsen for Øster Herred; Lauge Pedersen for Malt Herred, og Mads Brødsgaard for Andst og Slags Herreder, Skolelærer-Hjælpekassens Regnskaber gjennemgaaes af Amtmanden og ved Amtsraadets Møde i Mai Maaned næste Aar fremlægges de ved Eftersynet skete bemærkninger, hvorefter Regnskaberne tilstilles Kommunerne. Dette Forslag blev eenstemmig antaget af Raadet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Offentliggjørelsen af Amtsraadets Forhandlinger fandt man burde skee i et særegent Blad, der kunde omdeles til Sogneforstanderskaberne og de øvrige Amter og Omkostningerne herved vedtages at skulle afholdes af Repartitionsfondet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
En Ansøgning fra Jørgen Cornelius Christensen paa Grams Minde i Malt Sogn om Krohold, fandt Amtsraadet ikke at kunne anbefale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
To Ansøgninger om Oprettelsen af et Kreaturmarked i Strandby og et lignende i Roborghuus fandt Amtsraadet heller ingen Anledning til at understøtte, da man formeente, at Markederne, dersom de bleve betydeligt frekventerede, vilde indvirke skadeligt paa Varde Marked, der maa ansees som det, der er til Fordeel for et langt større Antal Landmænd end de paatænkte kunne blive, der ere beliggende paa Yderpunkter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
En Ansøgning fra P. N. Gram i Ballum om Tilladelse til at drive Tømmerhandel sammesteds, tilligemed et Andragende herimod fra Færgemand Anders Dichmann, der alt har en saadan Bevilling, blev fremlagt. Amtmanden oplyste, at Dichmann boede femfjerdedeel Miil fra Ballum og at Flekken Høyer, der driver en betydelig Tømmerhandel, er 2 enhalv Miil borte fra Ballum. Dichmanns Handel er hidtil kun drevet i ringe Omfang, og det maatte derfor ansees gavnligt for Beboerne i Ballum og det nærliggende Rom, at der aabnedes dem Leilighed til paa et bekvemt Sted at kunne blive forsynede med de forskjellige Tømmer sorter, hvilket ikke nu er Tilfældet, og Amtsraadets Medlemmer vedtoge derfor at understøtte Andragendet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
En forbedret Jndretning af Medolden Færgested havde været under Behandling siden forrige Møde, og havde Amtmanden efter Generalpostdirectionens Ønske indhentet Oplysning om, hvad Omkostningerne ved et med Brædder beklædt Brohoved og en Gangbro over Aaen kunde koste, og var det angivet, at Brohovedet vilde koste 58 Rbd. 36 s. og Gang broen 6 Rbd. 44 s. Færgemandens Forpligtelse strækker sig ifølge den Grevskabet Schakkenborg i Aaret 1698 meddeelte Bevilling kun til Vedligeholdelse af Prammene og Baadene, og det maatte derfor tages under Overveielse, hvorfra de ovennævnte Omkostninger skulde komme, og fandt man da, at Omkostningerne ved Gangbroen maatte i Analogi med Ford. 13. Decbr. 1793 §. 18 tilfalde Lodsejerne i Forballum, da Broen er paa deres Kirkesti og beliggende paa Byens Mark; dog kun forsaavidt, at disse ikke kunne oplyse, at Forpligtelsen paa hviler en anden. Med Hensyn til Brohovedet fremlagde Provst Koch et Andragende fra en stor Deel Lodseiere, hvori disse anholde om, at det ikke maa blive anlagt, da de frygte for, at Udløbet af Brede Aae derved vil blive standset og deres Marker saaledes udsatte for skadelige Oversvømmelser. Paa Grund heraf, og da Anlæget ikke var paatrængende nødvendigt, vedtog man at stille Sagen i Bero, og det saameget mere som Brohovedet formeentlig meere vil være til Bekvemmelighed for Færgemanden end for de Veifarende. Til Amtmanden overdrog man at forfatte Betænkning over det i Kancellieirkulære af 18. Aug. omhandlede Spørgsmaal om en Revision af Helligdagsanord for Kongeriget, saaledes at denne blev anseet nødvendig, da de gieldende Anordninger og navnlig Frd. af 12. Marts 1735 maatte ansees for forældede. Derefter gik man over til Afgjørelsen af følgende Fattigsager. Et mellem Jerne og Skads Sogne opstaaet Spørgsmaal om hvor et Fattighuus skulde opføres, næmlig enten som Tilbygning til et i Jerne Sogn allerede værende eller som særskildt Bygning i Skads Sogn blev afgjort derhen, at Fattighuset skulde opføres i Skads Sogn; men at Sagens Detail burde indstilles til Amtmandens Approbation. Amtmanden meddeelte, at han ifølge Kancelliets Tilladelse i Skrivelse af 28. Apr. d. A. havde anviist Vorbasse Pastorat et rentefrit Laan af Amtsfattigkassen paa 200 Rbd. til Anskaffelse af Føde- og Sædekorn mod at dette Laan tilbagebetales i 1843 og 14.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-13
Efter at derpaa nogle indkomne Ansøgninger om Understøttelse af Amtsfattigkassen vare afgjorte, blev Mødet hævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Nibe Stifts Avis og Avertissements=Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffNo Onsdagen den 14. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Udenlandske Efterretninger. England. D. 3. Sept. holdt Dronning Victoria sit Jndtog i Edingburg, under hvilket hændtes den Ulykke, at en Platform, hvorpaa 2 a 300 Personer stode, styrtede ned. Kun øieblikkelig Hjælp forhindrede større Ulykke, saa at kun en Deel bleve saarede. Dronningen sad hos Prinds Albert i en aaben Vogn. Modtagelsen i Staden var høist begeistret, og Jubelen ubeskrivelig. N. Peel, hvis Vogn fulgte umiddelbar efter Dronningens, kunde derimod ikke glæde sig ved en saa velvillig Modtagelse; medens han vel paa nogle Steder blev hilset med bifald blev han paa andre Steder udpeben, der blev endogsaa kastet en Steen efter ham, som saarede hans Kind. Efterretningerne fra Fabrikdistrikterne lyde endnu ikke saa beroligende, som man havde Aarsag til at vente. J Manchester havde nylig Arbeiderne i et Establissement forladt deres Arbeide og forlangte Lønnen for 1839.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Spanien. Fra Madrid skrives under 30. Aug. at Differentserne imellem Spanien og Portugal ere bilagte, og de spanske Tropper paa Grændsen hav faaet befaling til at trække sig tilbage. Dette Resultat tilskriver man Englands kraftige Mellemkomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Blandinger. J Øvelsesleiren ved Thun i Schweiz skal en fingeret Fægtning være bleven til saa alvorlig Kamp, at 60 skulle være meer eller mindre svært saarede og 8 faldne paa Pladsen. En Rytter, der ikke kunde styre sin Hest længere og derfor trængte midt inden Kuarre, gav Signalet til denne ulykkelige Begivenhed. Der er strax givet befaling til at hæve Leiren. (Schweizer-Blade indeholde imidlertid ikke hidtil Noget herom).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Fyrst Lichnowski tidligere karlistisk Officeer, er fra Lissabon kommen til Barcelona. Paa Søreisen, havde han meget uhøfligt spyttet en Spanier i Ansigtet, fordi denne læste i en liberal Journal. Andre Reisende kom Spanieren til Hjælp, og det var ikke langt fra, at man jo havde kastet Fyrsten overbord, Politichefen i Barcelona har ladet ham arrestere, fordi han hørte til det karlistiske Parti og hans Papirer vare i Uorden. Ogsaa hans Sekretær er arresteret.