Berlingske Tidende, 1829-12-19
Vor Statstidende indeholder Følgende fra Paris, dateret den 3die December. Nogle Personer, det holde sig for belunderrettede, ville vide, at ogsaa Grev de la Bourdonnaye har havt den Hensigt, at ville medde Trykkefriheden i nye Lænker, dersom han var bleven i Ministeriet. Men dette kan neppe antages, dersom man ikke tillige vil beskylde Grev B. for Inconseqvents i den høieste Grad som man dog hidtil ikke har bebreidet ham. Grev B. har nemlig før stedse viist sig som Trykkefrihedens ivrige Forsvarer. Under Debatterne i Aaret 1816 i de Deputeredes Kammer og Censurens Indførelse sagde han blandt Andet: Hiin uredelige Konst, at give Anskuelser, der stride mod Ministernes, til Priis for Partiehad, eller gjøre dem latterlige; hiin Forbrydelse, at vanskabe den offentlige Mening og giøre selve Regjeringen foragtelig, - det er Resultatet af den periodiske Presses Afhængighed. Frigiver de politiske Blade, lader dem frit forkynde hvad de frygte og haabe, de skulle da ophøre at være farlige Thi da ville det ved at tvinge Publicum til at prøve og sammenligne deres Anskuelser, vænne dette til en selvstændig Dom, medens de, stedse fremskridende paa een og samme Bane, higende efter eet og samme Maal, stedse uden Modsigelse gjøre de selvsamme Grundsætninger gieldende." (Stedet findes i Firvees Histoire de la Session de 1816 Pag. 347. Nu, da Grev B. er traadt ud af Conseilet, synes det, som om Ministeriet vil vove det Forsøg, at modsætte sig Kammerne, Dette er ogsaa det Fornuftigste, som det kan gjøre, saa længe det nemlig endnu troer, at kunne smigre sig med at vinde Majoriteten i de Deputeredes Kammer. Det liberale Partie holder Sligt for aldeles umueligt, imidlertid ere andre af den Mening at netop Grev Bs Udtrædelse af Conseilet har tilvundet dettes Præsident, Fyrsten af Polignat, en betydelig Deel af det høire Centrum, maaskee ogsaa nogle Medlemmer af det venstre For at skaffe sig Overbeviisning om, hvilken Form Kammere, egentligen, lige over for Ministeriet, vil antage, gives der ved for dette neppe et sikkrere Middel, ved at gjøre et Forsøg med hiint. Af to Ting er kun een muelig: enten udtrykker de Deputeredes Kammer, som det nu er sammensat, den offentlige Mening, d. er den største Deels af Nationen, eller det udtrykker den ikke. J første Tilfælde maa Ministerne, saasnart de indsee, at de ikke have Majoriteten i Kammerne for sig, trække sig tilbage, thi denne Omstændighed maa da overtyde dem om, at Pluraliteten af Folket ingen Tillid har til dem. Er derimod de Deputeredes Kammer i dets nærværende Form ikke Udtrykket af den offentlige Mening, - og dette paastaae jo de ministerielle Blade, saa kunne Ministerne trøstigen opløse det, thi de tør da med Føje vente at Folket ved et nyt Valg af Deputerede vil sende Mænd til Kammeret, der ere Ministerne gunstige. Af denne Grund kan man vel ogsaa antage, at Landets og Ministernes Stilling, at hvilke man vil lade hiint være afhængigt, ingenlunde er saa fortvivlet, som mange have for Viis at fremstille den. timme. Warschau, den 9de December. Vor Vicekonge, Hs. K. H. Storfyrst Constantin er, tilligemed sin Gemalinde, Fyrstinde Lovitz, hjemkommen fra sin Udenlands relse. i Odessa, den 26de November.