Viborger Samler, 1809-02-20
Min Herre, Efter Forlangende iler jeg med at meddeele Dem Omstændighederne ved Fægtningen ved Corunna d. 16de d. M. De erindrer Dem, at Fienden, der om Formidd. var forstærket og havde opplantet Kanoner paa sin høire og venstre Linie, gjorde Troppebevægelse til sin venstre Flanke, og i Spidsen af den stærke Stilling han d. 15 togfor, an os, formerede adskillige Angrebskolonner. Strax derpaa angreb han Deres Division med Raskhed, der stod paa vor høire Fløi. Hvad derpaa fulgte er Dem bekjendt. Det første Angreb, blev saavel af Commandanten som Dem selv i Spidsen af det 42de Reg, og af Generalmajor Lord W. Bentinks Brigade afværget. Jeg beklager, at maae sige, at strax efter, da en svær Blestyr berøvede Armeen deres Tjeneste, faldt Generall. J. Moore, ved et Kugleskud, efterat han havde gjort de bedste Foranstaltninger. Endskiøndt Tropperne bleve bekjendte med dette uoprettelige Tab, mistede de dog ikke Modet; men afsloge alle Fjendens Angreb med stor Standhaftighed og tvang ham, endskjøndt han var forstærket, at trække sig tilbage i Den paa høire Fløi liggende Landsby blev Gienstanden for en haard Kamp. Da Fjenden faae, at alle hans Forsøg paa at forcere ver høire Flanke vare forgjeves, søgte han at omgaae den. Generalmaj. Paget understøttede dem derpaa med Reserden, og det saa betids og saa eftertrykkelig, at den fiendtlige Plan strandede. Efterat Generalmajoren havde ladet det 9de Regiment og den 1ste Batallion af det 52 Regmt, rykke frem, jagede han Fjenden foran sig og truede hans venstre Flanke. Denne Omstændighed og vor høire Flankes Sikkerhed, som beskyttedes af Generall. Frasers Division, bestemte Fienden til at ophøre med Angrebet fra denne Side. Jmidlertid angreb han des eftertrykkeligere Centrum, hvor Generalm. Maning hams Brigade som den venstre Floraf Deres Division, og endeel af Gener im. Leiths Brigade, som udgjorde høire Fløi af min Division, med Fordeel gjorde ham stand. Paa venstre Flanke lod Fjenden det i Begyndelsen beroe med, at angribe vere Piketer, der i Almindelighed holdte Stand. Men da han saae at Angrebene paa vort Centrum og høire Flanke vare omsonst, saa besluttede han desto heftigere at angribe vor venstre Flanke. Allerede havde han bemægtiget sig Landsbyen paa Landeveien til Madrid, som ligger for denne Deel af Linien.; men han blev snart med stort Tab dreven af denne Post ved nogle Compagnier af det 14 Regiment under Oberstlieutent. Nichols 2) Klokken var ikke 5 og vi havde allerede 1) Monitørens Anmærkning: Alt dette er usandt Sir J. Moore blev dræbt, da han ville hindre sine Folk fra at flygte. J det mindste bleve de Franske ved deres alvorlige Angreb ikke tilhagedrevne. 2) Denne Oberstl. Nichols maae være en sand Roland, naar han med nogle Compagnier af det 14 Regm. kunde tage en By tilbage, som efter Armeernes Stillinger, var Hovedgienstanden for Fægtningen. Denne Deel af Beretningen er sittert ikke af Hopes Pen, men vist nok af dens, der fortalte Europa det berømte Slag ved Ronceval. ikke allene tilbageslaaet Angrebene, men endog overalvundet Terrænet og rykket videre frem med vor Linie. 3) Fjenden indskrænkede sig til Kanonade og Fyr af sit lette Jnfanteri, i Hensigt, at trække sine andre Korps tilbage Kl. 6 ophørte hans Jld ganske. De forskjellige Brigader samledes paa ny paa den Plads de om Morgenen havde inde og Piketerne og de fremrykkede Poster trak sig tilbage i deres første Stillinger. Uagtet den afgiørende Overvægt, som vore Troppers Mod friskaffede os over en Fjende, som hans større Antal og Stilling lovede en let Seir, saa troede jeg dog ikke at burde tabe Overgeneralens Beslutning "at trække sig tilbage den 16de for at skride til Troppernes Jndskibning af Sigte. Der vare i saa Henseende trufne de nødvendige Forberedelser, som allerede vare fremmede under Træfningens Begyndelse. Tropperne forlode deres Stilling Kl. 10 om Aftenen, i en Orden, som giør dem den største Ære. 4) Alt i Land bragt Artilleri blev taget ombord, Tropperne marscherede i den foreskrevne Orden og begave sig til deres Jndskibningssteder i Staden og Nærheden af Corunna. Piketerne bleve staaende til Kl. 5 omMorg. den 17de og trak sig da, umærkede af Fjenden, tilbage. Ved de dertil beordrede Capitainers og Agenters Omsorg blev hele Armeen med en mageløs Hurtighed indskibet. Paa Major Hills og Beresfords Brigader nær, som bleve tilbage for at observere Fiendens Bevægelser, var alting for Dag indskibet. Generalm. Beresfords Brigade, der udgjorde Arriergaden, besatte Landsiden af Staden og Generalmajor Hills stod som Reserve paa Forbjerget. Mon. Anm. 3 Det er falskt, meget falske de Franske toge Byen og beholdte den. Engl. bleve fordrevne af alle deres Stillinger; men da Fægtningen begyndte Efterm. Kl. 3. og det Kl. 5 blev mørkt, saa maatte Skytterne efterat Fjenden var dreven tilbage, holde inde. Mon. Anm. 4) Monitøren beviser her, med de af Bulletinerne alt tilfulde bekjendte Omstændigheder, at dette atter er usandt. Havde Engl. virkelig havt Fordele, som de rose af saa havde de forsvaret deres Stilling hvorved Corunna var beskjermet: de havde begravet deres Døde, taget deres dræbte Generalers og Obersters Liig med sig, sanket deres Adspredte og Saarede, og ifald de ej troede at kunne holde sig, da først indskibet sig Natten til den 18de. Men af alt dette have de intet gjort. Den 17de Kl. 8 Morgen lod Fjenden fine lette Tropper rykke mod Corunna og besatte strax derpaa St. Lucies Høje som beherske Rheden 5 Men da der ikke var at frygte for, at Arriergarden kunne forceres og Spanierne syntes at være got stemte, saa begyndte Generalmajoren med at indskibe sin Brigade og havde den ombord om Efterm. Kl. 3. Sagernes Stilling lader os ikke haabe, at denne Seir, med hvilken Forsynet kronede vore Anstrængelser, kan have glimrende Følger for Storbrittannien og den er fordunklet ved Tabet af een af vore bedste Feldtherrer og er opnaaet efter en lang og møjsommelig Tjeneste. Fiendens fordeelagtige Stilling, hans langt stærkere Antal, lader os ikke haabe at drage nogen Fordeel deraf, men Armeen og De maae frydes ved den Tanke, at Englands Vaaben, under saa ugunstige Omstændigheder, intet have tabt af deres Glands. Den under det skjønneste Haab i Spanien landede Armee, var neppe forenet, før mangfoldige Uheld og Nationalarmeens Adsplittelse Mon. Anm. 5 Man seer strax, at denne Beretning ei er af en Militær, eller og den er undergaaet en Censur i Hr. Cannings Bureau. De bilde os ind, at de ere Mestere af Valpladsen og dog sige de om Morgenen d. 17 lod Fjenden sine lette Tropper o. s. v." Hvorledes Sir Hope? den 16de havde J faa ærefuld en Fordeel, og om Natten rømmede i Højene af St. Lucie der bestryge Rheden, og hvor de Franske strax anlagde Batterier og bestrøg Rheden, saa at 4 af Eders Skibe bleve skudte i Grund og Eders Flaade givet Ordre at kappe Ankerne og søge Søen, Skiønt Landofficeer, har De dog saamegen Søekundskab, at Vinden den 17de kunde vende sig, og havde det skeet og Transportskibene maatte have lagt udsatte for de Franskes Jld, hvorfor beholdt J. da ei Højene besatte, da de Franske besatte Højene i Daggryet, saa tilstaaer J jo, at J da vare paa Retirade; og vare J ej af Overmagten tvungne hertil; saa have J jo af Letsindighed og Sandseløshed sadt Armeen paa Spil. J kalde Eder Sejerherrerne, vi kalde Eder de Overvundne. Sagens Natur kan ene dømme os imellem. Nu viser det sig af Sagens Natur, at J netop have gjort det Modsatte af hvad J som Sejerherrer, burde have gjort, og have baaret Eder ad, som om J vare slagne; altsaa ere J slagne. Mon. Anm. 6) Saa maae altsaa det engelske Folk atter bedrages; men Sandheden vil dog engang komme for Dagen. Gid Engl. hver Maaned maatte faae slig en Sejr! overlod den til sin egne Hielpemidler 7, da et eng. Korps fra Duero satte sig i Bevægelse, havde man Aarsag at haabe, at det Mellemste Spanien skulde vorde reddet s men denne ædle Bestræbelse, som havde et ulykkeligt Folks Befrielse til Øjemeed, skaffede Fienden Leilighed til at forene sine talrige Tropper og anvende sine fornemste Hielpemidler paa at adsplitte de regulære Tropper i det nordlige Spanien og De veed, hvor kraftig dette System er fulgt. Ved denne Omstændighed nødtes vi til hurtige og møjsommelige Marscher, som formindskede vore Soldater, afkræftede dem, og giorde Armeens Eqvipage ufuldstændig, dette og det med Forsvarsstilling forbundne Tab uagtet, en Stilling som vi nødtes til at tage, for at dække Corunnas Havn, have de engelske Tropper aldrig viist mere uforfærdet Mod Tol ja, det har overtruffet alt, hvad De, kjendende denne høje Dyd af egen Erfaring, kunne vente. Der er ingen Soldat, som jo har grebet enhver Lejlighed til at udmærke sig, derfor kan jeg vanskelig anføre enkelte Træk af deres Mod. Generalmajor. Bentink, Manninghams, Leiths, og Garden under Generalm. Warde vare de, der meest angrebes af Fjenden. (Endeel andre roses) Den største Deel af Flaaden er i Aftes gaaet under Seil og da de indskibede Korps nødvendig bleve blandede imellem hinanden paa Førselskibene; saa er der mig umuligt, nu at angive vort Tab 11) Jeg formoder, at Mennesketabet ei er saa M. A. 7) Saa tilstaae J dog selv, at de spanske Hære ere ødelagde, og J overladte til Eder selv. Er det Spaniernes Skyld, at J lade dem de saa længe efter Jer. Aldrig har J gjort saa stærk en Udrustning. Takker Gud, at noget deraf er i Behold. M. Anm. 8 Dette Haab beroer paa ligesaa gode Grunde, som alle de andre det engelske Ministerium endnu har M. Anm. 9, Hvorfor var der da ingen andre regulære Tropper, da J satte Jer i Bevægelse? Fordi J ej før bevægede Jer, før de spanske Tropper vare slagne. M. Anm. 10) Vore Soldater have i det Hele ikke fundet den engelske Soldats Fægtemaade brillant; men de tilstaae, at Officererne have opført sig som modige og kjekke Folk. M. Anm. 11) Sandhed, skiøndt den skjules, trænger dog frem Hr. Cannings Commis har glemt at udstryge dette Sted. Hvilken Sammenhæng, dade indskibede Korps o. s. v. fordi Jndskibningen skeede med Uorden og Forvirring. Skræk betydeligt, som man skulle troe, dersom man tør bestemme den saa omtrent, troer jeg ikke vi have 7 a 800 døde og saarede. Fiendens Tab kunne vi er vide, men Omstændighederne lade os formode at det er dobbelt saa stort som vort. Vi have nogle Fangne, som jeg ej veed Tallet paa dog er det ei betydeligt. Flere Stabsofficerer ere dræbte og saarede. 12) Jeg kan nu kuns anføre følgende Dræbte: Oberstl. Napier, Major Napier og Stanhope. Saarede, Oberstlieut. Wink, Marvell, Fane, Griffith; Major Miller og Williams. Om det Tab Armeen og Nationen leed, siger jeg Dem intet, der selv saa got vidste at skatte General John Moore. Hans Død røvede mig en Ven, et langt Bekjendtskab gjorde ham dyrebar for mig. Men Fædrenelandets Tab beklager jeg især. Enhver der kjendte og skattede ham, vil sige: at han med stort Mod udførde et vanskeligt Tilbagetog og endte sin ærefulde Bane ved en Død, der maae gjøre den engelske Soldats Navn ærværdig i Fjendens Øine. (Resten er Roes over Moore og Compliment til Gener. Baird, da General Hops beklager hans Blessyr, hvorved han, som ikke nær saa værdig, fik Kommandoen.) Jeg har den Ære o. s. v. John Hope, Generallieutnant. ken jagede Soldaterne i Slupperne; hver havde forladt sin Fane, og tænkte kun paa at redde sig selv. Hvad maatte Følgen blive, den som og havde Sted: at de indskibede Korps nødvendig vare blandede i Transportskibene. M. Anm. 12) J have havt 2000 Saarede, 3 af Eders Generaler og 800 Officerer og Soldater laae døde paa Valpladsen. Vi har talt dem. Vi have 300 fangne Engl. J have ikke een fra os. Vi have ikke 200 Saarede og ikke 1000 Døde og blant disse ikke een Officeer af Rang.