Norske Intelligenssedler, 1805-09-24
Hermed følger Tillæg. Tillæg af Bekiendtgiørelser i Norske Jntelligens-Sedler Nr. 50. No. 1805. Omgangsmaaden med at støde de saa kaldede PindelysTil Væge i Lyset bruger man en Pind af Malmen, eller det fede, i Fyrtræet. Denne Pind, som ikke maae være tykkere end en grov Staaltraad, omvikkes med Bomuld, som er vel pillet fra Knoppe. Jndviklingen skeer saaledes: Man karter en Strimmel Bomuld, saa lang som man vil have Lyset, lader den være slad, lægger den paa et Bord, og Pinden ovenpaa ved den ene Kandt, ruller derefter Pinden med begge Hænders Flade, nogle Gange fra en Kandt, hvormed Væggen er færdig. Paa den ene Ende af Vægen bindes en Hempe af Traad til at trædes paa Spiddet, naar man vil støbe Vandlys. Vil man derimod støbe Formelys, vikles en Traad stærk omkring den ene Ende af Vægen, indtil en Klump saa stor, at den tet tilslutter den trange Aabning i Formen, saa at den hede Talg ikke kan trænge sig igiennem. Man lader Vægen blive et Straae kortere fra Klumpen, end Formen er lang, binder en Traad paa den øverste Spids deraf, træder den op igiennem Formen fra den trange Aabning, indtil Traadklumpen, lægger en kort Pind over den tykke Ende af Formen, knyder derover den nævnte Traadstump, saa haardt, at Pindevægen, som kan være lidet krum, strækkes til at staae midt i Formen, hvorved det forekommes, som ellers ofte hænder, at Væggen staaer skievt i Lyset. Man kommer derpaa den smeltede Talg, som maae være hed, i Formen til Randen, lader den staae i et dertil indrettet Bret med Huller, i frie Luft indtil Talgen er bleven kold, brækker eller skiær Pinden af med Traad klumpen, og trækker Lyset ud, ved Hielp af den korte Pind med Traadhempen. Pinden til Vægen maae være vel tørret, enten i Hvelvingen af en hed Kakkelovn, eller paa anden Maade. Hovedsagen har været at udfinde det rette Forhold med Bomulden, hvori Vægpinden indvikles. Er Bomulden, som ved Heden skal trække Talgen op til Luen, for tynd, brænder Lyset svagt, og skulle en Plet af Pinden være blottet for Bomuld, slukkes Lyset af sig selv, naar det brænder ned til denne Plet. Er Bomulden derimod for tyk, brænder og blusser Lyset alt for stærk, man bruger derfor ikke meere Bomuld, end at Pinden over alt vel skiules, og at Vægen, naar Bomulden er saa fastrullet som mueligt, bliver omtrent saa tyk, som en almindelig Lysegarnsvæge. Lyset brænder da med en klar Lue uden at give den mindste Damp eller Røg eller Lugt fra sig, og man behøver ikkun sielden at snuppe det. Disse Pindelys have ellers mange gode Egenskaber, som savnes ved de almindelig brugende Lys. De rinde ikke, om de end giemmes fra Aar til andet, de sprude ikke, naar Bomulden er vel reengjordt, og efterlade sig ikke den mindste Fugtighed paa Bordet omkring Lyset; men det allervigtigste er, at man uden mindste Fare, kan gaae, og sove ind, fra et saadant Lys, efterdi aldrig der sætter sig nogen Tyv eller Land, som ofte ved de almindelige Lys, flyder brændende ned med den smeltede Talg, og brænder Lyset af til 2 Stumpe, saa at den øverste brændende Stump falder ned og antænder. At Pindelysene have alle disse gode Egenskaber, vover Anmelderen at forsikre, og denne Forsikring grunder han paa 10 Aars Erfarenhed. J al denne Tid har han ikke i sit Huus brugt andre Lys. At derved omtrent femteparten af den til Lys forbrugende Talg, bespares, derom har Anmelderen ubedragelig Overbeviisning. Han lod for mange Aar siden støbe 3 Lys i Forme, et med Bomuldsvæge, et med almindeligt Lysegarnsvæge, og et med Pindevæge. Lysene vare gandske lige af Vægt og bleve paa eengang antændte. Lysegarnsvægen brændte først ud- og omtrent 1/2 Time derefter, Bomuldsgarnsvægen. Pindevægen blev strax slukket, og den overblevne Stump befunden at veje meere end femteparten af heele Lysets Vægt, omendskiøndt alle Anmelderens Huusfolk maatte tilstaae med ham, at Pindevægen brændte klarere, og gav stærkere Lysning, end ethvert af de 2 andre Lys. Kunde derfor Pindelysene komme, som haabes, i almindeligt Brug, ville derved upaatvivlelig Tønder Guld aarligen spares i de danske Stater, og mange Jldsvaader undgaaes. sed høi øvrigheds Tilladelse giver Undertegnede sig den Ære at fremvise sin færdeles Færdig Nyhed i Taffel-Kunster paa Raadstuesahlen, hver Aften fra Klokken 6, om saa stort Antal af Tilskuere indfinde sig. Billetterne koste: Förste Plads 32 sk., anden Plads 16 sk. og 3die Plads 8 sk. og faaes i mit Logis hos Sr. Christian Riis i Vaterland og ved Indgangen. Söndagen den 29de September for sidste Gang. Madame Malström. fra Kiöbenhavn.