JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Ved anden Opførelse af Oehlenschlagers nye Tragoedie Dronning Margrether, tildrog sig den plychologiske Mærkelighed, at en Mand i 2den Pladsloge efter Chorsangen i 1ste Act i høi Enthusiasme udraabte: "Danerflaget leve! Hans roesværdige Patriotisme fandt desværre intet lydeligt men mangt et taust kko. (Sidste skulde ikke finde Ste i England naar der udraabtes God sawe the King.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Skibet, Josephine", Capt. Ahlmann, af Kjøbenhavn, bestemt til Barcellona, er strandet paa den hollandske Kyst Besætningen er frelst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Paa Østergade trækker der i denne Tid et Uveir op Alle Aspecter vise totaliter Fredsbrud og formelig Undsigelse. De to krigførende Magter ere dørr. Skrædermestere Gürtner og Jacobi. Feldtpladsen er Adresseavisen. Den Sid ste begyndte først at gaae offensiv frem, ved at avertere, at han, formedelst anden Bestemmelse, udsælger sit velassortere, de Varelager underhaanden for Spotpriis. Hr. Gürtner har nu ligerviis rykket frem, og ladet en Mine springe, den har allererede ødelagt den Andens Plan. Han har nemlig officiel udstedt en Bulletin i det samme Blad, at han nu ligeledes, formedelst anden Bestemmelse, udsælger sit Varelager til høist nedsatte Priser. Fjenden er herved totaliter ødelagt. Man imodeseer med Længsel hvad der videre vil skee.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Ledige Embeder. Under Rentekammeret: Skovfogedtjenesterne ved Gjøge, huus paa det 3die Kronbergske Skovdistrict og ved Nyerup Indhegning paa det 2det Kronborgske Skovdistrict. For enhver af disse Tjenester er bestemt 100 Rbd. Sølv aarlig i Løn foruden fri Bolig med Jord samt sædvanligt Brændsels=Deputat.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 18de Decbr. er Cand theol. P. G. C. Westengaard beskikket til ordineret Cateche- og første Lærer ved Borgerskolen i Kjerteminde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Under Rentekammeret. Den 5te November er Possementmagermester, C. C. Mehr, bleven forundt Prædicat, af Hof=Possementmager.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Under Directionen for Universitetet og de lærde SkolereiDen 14de December er Overlærer H. H. Blache beskikket til Conrector ved Aarhuus Cathedralskole; constitueret Lærer, Cand. theol. C. A. Hjort, til Adjunct ved Nakskov lærde Skole.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 27de December. Hamborg 2 M. - a vista 283. Species 206. Species solgtes til 12 Rbmk. 52 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 155 a 156 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 88 a 881 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 104 a 105 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 10141011 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103a 103 ½ i Banco. 1 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 704701 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Aarhuus. Det Hoffmannske Selskabs Forestillinger vedblive at være stærkt besøgte. Jsær vinde Hr. Hoffmanns saakaldte Herkuleskunster meget bifald, og det maa inddrømmes ham, at han forstaaer paa en beundringsværdig Maade at bruge sine Kræfter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Juleaften løb her en Skonnert af Stabelen, tilhørende Skibsbygmester Bonnesen. Den blev kaldet: "Øren."
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Blandede Efterretninger. Fra det slesv. holst. Cancellie er udk. en Placat angaa gende Anordningen af en Examinations=Autoritet for Hertugd., til Prøvelse af Søfolkene i Navigations=Kundskaben svide Coll. Tid. Nr. 53.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Kjøbmand Wagner i Odense bringer atter offentlig i Erindring, at den paa Commedie=Placaten nævnte Jfr. Wagner er navngivet falsk, da hun er en Datter af Jsaac Jsrael.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Fra Christiania meldes, at den paa den jydske Kyst forleden strandede Galease, hvorfra nogle Tranfade og en Fruentimmer=Klædning af Rendsdyrskind var dreven iland, formodentlig har det været et norsk Skib, som kom tilbage fra Hvalrosfangst under Spitsbergen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
J Faltring Sogn ved Lemvig har en Bonde i dette Efteraar ved Pløining i sin Mark, paa et Sted, hvor der forhen skal have staaet en Bygning, funden 17 Stykker gamle tydske Sølv=Mynter, af Størrelse omtrent som en Specie, nogle fra det sextende og andre fra Begyndelsen af det syttende Aarhundrede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Copulerede i Kbhvn. Hr. Professor Olufsen og Frøken Sophie Münter. - Hr. Zinn og Frøken Gjødvad af Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
(Meddeelt.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Hr. Pastor Hald vil tilvisse gjøre Sig Sin Menig bert, 27 Aar; Typograf B. v. Halle, 23 Aar; Enken S. C. Juul, 77 Aar; C. Arvesen, f. Haagensen, 56 Aar; Enken E. M. Freese, f. Poulsen, 67 1/2 Aar; alle i Kbhvn. Enken E. K. Fogh, f. Raae, 84 Aar, til Frederiksberg. Oberstlieuten. G. v. Holm, (har tjent i 51 1/2 Aar) i Vor dingborg. Sognepræsten Benzines Hustru, S. M. E. f. Nagel, 23 Aar, (mistede 6 Dage iforveien en Søn paa 12 Aar; døde begge af Skarlagensfeber) i Kjerteminde. Skipper Chr. Krogs Enke, i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 27de Decbr.: L. C. L. Sard, f. Norge m. Træl., best. t. Rand. Den 28de: J. C. Schuldt f. Kiel m. Smør og Erter, best. t. London. P. Dam f. Libau m. Oliekager, best. t. Hull. - Udg. D. 27de: A. Andersen, t. Christianssand m. Korn og Fedev.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Hals Skibsliste. Jndk. D. 27de Decbr.: J. Ottsen af Aalborg og 8 Sand af Løgstøer; begge fra Kbhvn. m. Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Bekjendtgjørelser. Det blev min tunge sørgelige Lod at maatte bekjendtgjøre, for fraværende Slægt og Venner: at min saa høi elskede, eiegode, retskafne Mand, Niels Winge, Sognepræst til Bjørnsholm og Matte Menigheder, efter over 1 1/2 Aars tiltagende Svaghed, i sit Alders 3de og vor Ægteskabs 13de Aar, efter Fors nets urandsagelige Villie, ved en blid og rolig Død, i Gaar den 29de Decbr., berøvedes mig og vore 2de Børn, nemlig: en Datter 11 Aar og en Søn 3 Aar gammel, som med mig dybt sørge og begræde Tabet af en om og kjerlig Ægtefælle og Fader, Gud og Tanken om en tilkommende Gjenforening er mit Haab, min Trøst. Ranum Præstegaard, den 30te December 1833. Amalia Vinge, født Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Store frederikshavnske Østers ere at erholde hos Broder Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
En Bogs er tabt i Bispensgade, omtrent udenfor Kjøbmand M. Galthens; Finderen af samme kan erholde en passende Douceur paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Hos et Herskab paa Landet er en god Condition ledig til 1ste Mai, for en ædruelig og skikkelig Karl, som er vant til at kjøre og passe Heste. Avertissements=Contoiret anviser. Stiftsbogtrykkeriet anviser tilkjøbs en udmærket god Gig eller Eenspænder=Hest.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Hvor en god Malke=Ko, der strax skal kælve, er tilkjøbs anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Hvor en duelig Væverske kan erholde Condition anviser. Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Friske frederikshavnske Østers kan igjen faaes paa Compagnihuset. Foret Meubel=Voxdug og Voxdug i diverse Størrelser, til Servicer, faaes billig hos F. C. F. Hartmann paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Proclamata. inden vedkommende Retter, ere, i Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Skomager Poul Christensen Lomborg, og forhen afdøde Hustru, Elisabeth Sophie Nielsdatter af Thisted, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer; og ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger, med Hjemmel i Fr. af 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Ved Proclama af Dags Dato, der snares vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Kjøbmand Poul Reesen, af Thisted, med Hjemmel i Pl. af 2den Juni 1819, indkaldte, til, inden 12 Uger, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Sørensen Krogh, i Kielstrup By, Hillerslev Sogn, med Hjemmel i Pl. af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lütshøft.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Madame Jnger Nielsdatter Reesen, født Duergaard- og forhen afdøde Mand, Kjøbmand Mathias Nicolai Reesen, af Thisted, med Hjemmel i Pl. af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Auctioner. Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring, stilles Gaarden Roeslund i Hellevad Sogn, Hjørring Amt, af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr., og Skovskyld, 2 Fdkr., til Salg ved offentlig Auction, som afholdes: Fredagen den 17de Januar, Fredagen den 31te Januar og Fredagen den 14de Februar, førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 11. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die Auction paa bemeldte Gaard, Roeslund. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn her, og hos Auctions-Reqvirenten, Cancellieraad Procurator Jensen i Aalborg. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, og tillige for Pant= eller andre mulige Retshavere, hovereensstemmende med Placaten af 22de April 1817. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 24de December 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
J Spanien er en vigtig, skjønt ikke uventet, Begivenhed, indtruffen: Kongens Død. Da den af ham anordnedes Tronfølge ikke var samtykt af Jnfanten D. Carlos, som efter den saliske Lov maatte ansees berettiget til at succedere, var en Borgerkrig meget at befrygte. Virkelig yttrede sig, ogsaa i de nordlige Provindser en temmelig alvorlig Opposition til Fordeel for D. Carlos, der nu dog vel kan betragtes som undertrykt. Den nuværende Regentinde synes at hylde et moderat monarkisk System, der aldeles bifaldes af den franske Regjering. Denne tilbød endog strax Dronningen sin Bistand til sammes Opretholdelse, om dette skulde behøves. Hvorvidt den franske Regjering i at give dette Løfte har handlet aldeles paa egen Haand, lader sig vel ikke sige, men det er rimeligt, at endog sammes Jværksættelse ikke vilde have fundet Modsigelse hos de øvrige store Magter, der vistnok ikke vilde ynde, at det i Spanien temmelig democratisk-constitutionelle Parti kom til Myndighed, med paa den anden Side besidde for megen Viisdom til at bi fade en saadan hierarchiskjesuitisk Administration, som man itmindste befrygtede af D. Carlos. Ogsaa i det lille Schveiz, ligesom i flere Lande, have i de senere Aar et conservativt og et Bevægelsesparti ladet sig tilsyne og det er i nogle Cantoner kommet til Sammenstød, hvilke dog det sidste har seiret ved Forbundsforsamlingens Nedvirken. Saaledes har denne sanctioneret Afsondringer fen Deel af Canton Basel fra Staden og sammes Ditrict. En lignende Udstykning har funden Sted i Canton Schvyz. Omendskiønt man kan formode, at de tre østlig Nagter, ifølge deres Princip, ikke just ynde disse Forandringer, have de dog ligesaavel som Frankrig afholdt sig fra al directe Jndblanding. Selv Preussen, skjønt i saa nær Forbindelse med Neuchattel, har dog overladt til Cantoner selv at jevne de indre Stridigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Jblandt de øvrige europæiske Lande synes Tyskland deel formedelst sin geographiske Beliggenhed, deels formedelst sin Aandscultur, at være det, hvor en Collisin mellem de store Magters forskjellige Systemmer og Jnteresser snarest kunde være at befrygte. Da to af de østlige Magter selv udgjør Hovedbestanddelene af det tyske Forbund, er det begribeligt, at de allermindst have villet inddrømme den engelsk franske Politik nogen Jndflydelse. Paa den anden Side mangler det ingenlunde paa Opposition i Tyskland. Denne yttrede sig engang i det forløbne Aar paa en lovstridig Maade ved det frækt Angreb paa Vagterne i Frankfurt, som foranledigede, at Forbundsforsamlingen lod Frankfurt besætte af asterrigske og preussiske Tropper. Over den egentlige Sammenhæng, og Plan med dette Angreb hviler endnu et Mørke, og det synes som om Hovedmændene hidtil ikke ere opdagede. En anden Opposition har givet sig tilkjende i de periodiske Blade og Skrifter, over hvilke Forbundsforsamlingen nu udøver et Slags Overopsyn; en tredie endelig i Stændernes Forsamlinger, hos hvilke man sporer en Frygt for at Forbundsforsamlingen skal udvide sin Jndflydelse paa de enkelte Staters Lovgivning og Administration til Præjudice for disses Uafhængighed. At de østlige Magter ønske at udvide og befæ1ste hiin Forsamlings Anseelse som et Middel til at kvælrevolutionaire Bevægelser i Fødselen, kan vist ikke betvivles; at den franske Regjering ikke er uopmærksom ved Sagen, bemærkes ogsaa; imidlertid er der endnu ikke Spor til no ligen alvorlig Uenighed desangaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Endnu har den europæiske Fred i det forløbne Aar havt leet Anstød at bekjempe i de orientalske Anliggender. Det tyrkiske Rige synes at nærme sig sin Undergang, og et retnøiensynligt Beviis paa dets Afmagt og indre Oplysning saaes i Krigen med den ægyptiske Vicekonge. Allerede i Aaret 1832 havde dennes Søn Jbrahim Pascha tilendebragt Syriens Erobring, og var trængt frem i Lilleasien. Endnu engang lykkedes det Sultanen at faae en Armee sammenskrabet, som under Storvizirens Anførsel modsatte sig Jbrahims videre Fremtrængen; men da denne leed et total Nederlag, og Storviziren selv toges til Fange, stod hele Lilleasien aaben for Seierherren, og Sultanen begyndte at frygte for sin Hovedstad selv. J denne critiske Stilling henvendte han sig til Rusland om Hielp, men og den franske Gesandt prætenderede at yde denne. Efter nogen Vaklen erklærede Sultanen sig dog for at benytte den første Magts Tilbud, og ogsaa den franske Regiering fandt det raadeligst ikke at lægge nogen Hindring i Veien for denne Intervention. Saaledes ankom da en russisk Flaade tilligemed et Corps Landtropper til Constantinopel, for at understøtte den allerede før til Acrandrien afgangne General Muravieffs Forestille ger, og Paschaen af Ægypten fandt det raadeligst ikke at gaae videre, men at lade sig nøie med Opfyldelsen af den oprindelige Fordring: Besiddelsen af Syrien. Efterat Jbrahims Hær var vendt tilbage over Taurus, forlode ogsaa Russerne Constantinopel, men den nærmere Forbindelse imellem Rusland og Tyrkiet er endnu ikke ophørt, og man bemærker hos Frankrig, og maaskee endnu mere hos England, en iversyg Opmærksomhed paa denne Forbindelse, som formedelst det osmanniske Riges hielpeløse Tilstand rigtignok maa gjøres samme høist afhængigt af Rusland. Saaledes har da ogsaa i det forløbne Aar Diplomatiken feiret sin Trium; Kanonerne have tiet og Pennene formaaet at ordne de europæiske Anliggender. Da Blod uimodsigeligst er en dyrebarere Materie end Blæk, og det Sidstes Udgiendelse altsaa at foretrække for det Førstes, hvor dette nogenledes kan undgaaes, bør Forsynet tilvisse takkes for dennes Tingenes Gang, som man tør ønske og haabe endnu i rumsk Tid vil vedvare, skjøndt man paa den anden Side ikke kan dølge nogen Frygt for, at vort gamle Europa engang maatte vorde for lille for de ingenlunde harmoniske Meninger og Jnteresser. Om nogen uventet Begivenhed - et nyt Angre paa det vaklende tyrkiske Rige, en pludselig Forandring i den franske Regjerings Principer, en lidet sandsynlig coup d'etat i Tyskland eller en ikke sandsynligere Ministerialforandring i England - maatte fremskynde en slig Crisis: Alt dette hører til de Ting, som Fremtiden endnu skjuler i sit Skjød. F. s. anitionsaacationapasaadan accon ogsaa paa .
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Blandede Efterretninger. 1 De seneste Efterretninger fra Udlandet ere næsten alle uden almindelige Interesse, og de Faa, om hvilke dette ikken med Føie kan siges, ere ubestemte og grundede paa løses Rygter, hvis Paalidelighed det er vanskelig at bedømme: J Spanien synes Dronningens Sag at gjøre ganske god Fremgang. Sarsfield med 1000 Mand og Lorenzo med 1600 Mand, skulle være indrykkede i Pamplona. Jnsurgenterne i Fortet Morilla i Kongeriget Valencia, beleiret af cataloniske Tropper, ere under Bestormelsen slupne ud af Fortet, ved hvis Indtagelse Jnsurectionen altsaa ikke kan ansees for aldeles undertrykt. Generalerne Rodie og Motillo ere fremdeles beskjeftigede med at forfølge Don Carlos, eller maaskee rettere med at gaae paa Jagt efter ham, udenat man er i Stand til at erfare om han er paa spansk eller portugisisk Grund, og dette saa meget mindre, som hans snart kan være i det ene, snart i det andet af disse Nabo lande. Hans politiske Vigtighed bliver vel neppe stor, medse mindre hans Parti igien ved en Reaction, som følge af de Constitutionelles altfor store Overmagt, kunde hæve sig i Spanien. Den franske Minister i sidstnævnte Rige, HerrstRevneval, skal have givet det franske Ministerium den foruligende Beretning, betræffende Stemningen i Catalonien, at Dronningens Tilhængere i denne Provinds, fuldstændig opganiserede i 26 Batailloner, have lagt deres faae Beslutning aabent for Dagen, at ville fordre Ministeren Zeg afsat og en Constitution proclammeret for hele Riget.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
J Frankrig synes de Deputeredes Constituering til Kammer for den Session, som den 23de December skulde tage sin Begyndelse, at gjøre meest Opsigt. En Forening af nogle og tyve Republicansksindede skal have dannet sig. Men for at det ikke skulde mangle paa et Foreningspunkt for de Opponenter, som, hvorvel ikke tilfredse med den nærværende practiske Haandthævelse af det monarkiske Princip, dog ikke vilde opgive dette, saa har Hr. Merilhou udstædt talrige Indbydelser til de Deputerede, som forhen samledes hos Loietier, for at anmode dem om at raadslaae hos ham om de Forholdsregler, de burde tage. Dog er man ikke paa det Rene om denne intenderede Forenings egentlige Tendents, da efter Nogles Angivende samme kun skal være at understotte Soult og sammes Parti i Cabinettet imod det Doctrinaire, imedens Andre betegne den som udspringende fra en kjernefuld og vidtomfattende Opposition. Den sidste Mening synes at vinde Styrke ved den Tænke= og Handlemaade Hr. Merilhau har lagt for Dagen. Ligesom den første derimod bestaae nogen Sandsynlighed, hvis det bekræftede sig, at dhrr. Teste, Bertnois Kongens Adjutant) og Bernard lade sig det være magtpaaliggende at fremme denne Forening. Som Sielen i dette Legeme bliver Hr. Laurence hanseet, en af de Deputerede, som have været afsendte til Algier. Saavel de Herrer Odillon=Bacrot, Vatourt og Vihvier, som de i deres Opposition end dervere Lacabit, Charamaule og Ganthier de Rumilly skulle være indbudne til at bivaane Sammenkomsterne. Paa den anden Side vil de habsolut ministerielle Deputerede endnu som forhen under Hr. Gannerons Auspicier komme sammen i Gaden Rivoli.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Jstedetfor den afdøde Marschal Jourdan er Marschal, Moncey, Hertug af Conegliano, bleven udnævnt til Gouverneur for Invalid=Hotellet i Paris. Han er den ældste fransiske Marschal og een af de Faa, som allerede have erholdt denne Værdighed ved den Forfremmelse, som fandt Sted i Anledning af Keiser=Kronningen. Af de, som bleve ophøiede dertil paa samme Tid som han, leve, foruden Kongen af Sverrig, endnu kun Mortier og Soult. De øvrige i activ Tjeneste staaende Marschaller ere: Victor, Hertug af Bel luno, udnævnt efter Slaget ved Friedland; Oudinot, Hertug af Regio, og Macdonald, Hertug af Tarent, begge saavel som Marmont, udnævnte efter endt Feldtog 1800; Malitor og Mayson, som begge under Restaurationen, hiin efter det spanske Feldttog 1823, denne som følge af Expeditionen til Morea, bleve forfremmede, endelig den siden Juli Revolutionen udnævnte Grard, Lobau og Clauzel, og Titulair Marschal Grouchn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
i En af de italienske Flygtninge, som fortiden opholde sig i Paris, skal have udfordret Digteren Victor Hugo til Tvekamp, fordi han i sit nyeste Drama: "Maria Tudor, har gjort sig skyldig i et Angreb paa den italienske NationalCharcteer. Digteren har rigtignok erklæret sig beredt til at give den forlangte Satisfaction, dog med den bemærkning, at det jo umuligt altid kunde være hans personlige Meninger, som han lagde fine tragiske Personer i Munden, Gud bevare mig, tilføiede han, fra at bandlyse noget Folk, al den Stund jeg tager alle Nationernes Parti i den store Kamp, hvori de ere stedte mod deres Regjeringer." Efter disse Erklæringer ansees det rimeligt at Duellen ikke kommer til Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Fra Holland meddeles at General=Staternes andet Kammer har antaget Loven betræffende Udskrivning af Recrutter for Aaret 1834, hvorefter ligesom i 1833, af 300 Siel bliver 1 Mand tagen til Tjenesten. Dette Kammer har efter at tre Ministre havde taget Ordet, og afgivet udførlige Erklæringer, antaget Udgivts=Budgettet for 1834 med 36. imod 16 Stemmer, Jntægts=Budgettet med 28 imod 21. Denne ringe Majoritet contrasterer paafaldende med de belgiske Kamres samtidige Votum, som efter en kort Discussior, eenstemmig have antaget Krigsbudgettet. - Endnu tydeligere udtalte sig dette Kammers urolige Stemning mod Regjeringen, ved Discussionen over den Credit som til Dækning af Deficittet for 1833, forbrugtes. Oppositionen bemærkedes især at Deficitet, efter den ministerielle Angivelse ikkun beløb sig til 2 Mill. Fl., og desuagtet forlangtes meget mere til sammes Dækning. Hr. Cover Hoft yttrede, at hans beklagede, han ikke ved Discussionen om Budgettet havdes taget Ordet; han havde kun stemt derfor, for at give Regjeringen de nødvendige Midler i Hænderne, dog havde han nølet med dette Votum da han havde lært at kjende Ministrenes nye System, som altid beflitte sig paa stedse at aabne Credit, hvorpaa Kamret ikke har voteret. Da han erfarede i Anledning af Credit Fordringen til hiint Deficits Dækning at man holdt fast ved det System, at bringe Forvirring i Finantserne, saa stemte han mod den forlangte Credit, som forkastedes af 31 Stemmer mod 19. F.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
En af Østerrigs første Magnater, Fyrst Esterhazy, er død i Commo. Endskjøndt hans Godser ere belagte med Seqvester paa 10 Aar, give de dog et Overskud af 80000 Gylden aarlig. Hans Brodersøn, Ambassadeuren i London, er hans Arving.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
En anden østerrigsk Magnat, Fyrst Schwarzen ber, ligger syg i Bøhmen, og maa, hvis han skal reddes, ladet Been sætte af.