JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Fra den 16de til den 22de April ere 145 Kornladninger passerede gjennem Øresund; af disse vare 64 bestemte til brittiske, 19 til hollandske, og 40 til sven skee og norske Havne; 7 til Bremen, 1 til Enden og 2 til Leer i Ostfriesland, de øvrige tolvs Bestemmelse var ubekjendt. En Hovedgaard i Jylland, paa 12 Tdr. Hartkorn, med omtrent 200 Tdr. Agerland, gode Jorder, og 800 Td. Land Mose og Hede, foruden Engbjergning til 130 a 160 Læs Høe; hvortil hidtil, med simpel Drivt, har været saaet 28 a 30 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, 20 a 30 Tdr. Havre og 8 a 9 Tdr. Boghvede, foruden Kartofler, og hvorpaa er fodret og græsset 60 Fæecreaturer, 8 a 9 Heste og 100 Faar, med solide, tilstrækkelige og beqvemme Bygninger, agter Eieren underhaanden at bortsælge for den bestemte Priis 7000 Rbd. r. S., hvoraf 4000 Rbd. kan blive indestaaende i 10 Aar. - J Mangel af Salg kan Eiendommen faaes i Forpagtning, og den kan i begge Tilfælder tiltrædes strax eller til Mikkelsdag næstk. - Man henvender sig til Krigscancelliesecretair, Procurator Stahlfest, i Kjøbenhavn, Vestergade Nr. 20, til Gjæstgiver Hy rup i Frederia, eller til Procurator Tvede af Tanderup pr. Ringkjøbing.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Hr. Consul og Redacteur Lund i Thisted agter nu ogsaa om føie Tid at udgive Giftblandersken Gotfrieds Liv og Levnet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
J Odense Kirker vare sidste Confirm. Søndag 121 Confirmanter, 70 Drenge og 51 Piger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
J Kbhvn. er oprettet et nyt Gjestgiversted: Hotel de la Baltique, tæt ved Toldboden, paa Hjørnet af Amaliegaden og Toldbodveien.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
J Kbhvn. er udkommen: Blik i den naturlige Magies Enemærker, eller Boscos aabne Tryllecabinet tilligemed nogle dermed forbundne Original=Anecdoter. (24 s.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Skibet Mirabilis Capt. W. Skibsly med Kornvarer bestemt fra Pillau til Rewcastle er strandet ved Falsterbo. Mandskabet og enddeel af Ladningen er bjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Skippere under Ladning i Kbhvn. til Aalborg: Th. Clausen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Copulerede i Odense; Cand. chirurg. Paul Adam Scholten, praktiserende Læge i Nyborg og Frøken Emilie Lovise Caroline Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Døde. Jfr. C. M. Bertelsen, 18 Aar; Urtekr. og Laugsbud A. Selmer, 44 Aar, begge i Kbhvn. S. M. Prytz, f. Scheidt mann, fra Kbhvn., døde i Rio de Janeiro. Afsked. Captain N. C. Unzerud, 57 Aar, til Kongebrogaard. Tjenestekarl N. Rasmussen 25 Aar; Reebsl. Winthers Enke, 67 Aar; begge i Odense. Kobbersmed J. Nielsen, 46 Aar, i Randers. A. Lund, f. Mariager, 31 Aar, i Helsted. - Præst ved den katolske Mbd. F. J. Versen 64 Aar; Præste=Enke, C. C. Henningsen, 74 Aar; Maler C. A. Mielke, 51 Aar; alle i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Bekjendtgjoreløer. Extra fiint holsteensk Hvedemeel, friske Citroner, fransk Viinedike samt simplere Dito, fiin malet Sennop saavelsom alle Sorter Urte-, Farve= samt Malervarer, god Rom, Kjøbenhavns Punsch-Extract, Dito Brændeviin, saaog Flensborger Dito til forskjellige Priser, m. m. m., der Alt, saavelsom Jsen kramvarer, Glas og Porcelain, udsælges til de billigste Priser mulig hos A. Hassing, paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Hvor en brugt, dobbelt Skriverpult, med Skabe under, ønskes tilkjøbs, anvises af Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Bataillonschirurg Møller, som før boede paa Nytorv Nr. 476 hos Bødkermester Kiersgaard, boer nu paa Nørregade En skikkelig Karl som forstaaer at passe og kjø et Par Heste kan strax blive antaget her i Bye Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Proclama. Ved Proklama, som foranstaltes læst inden vedkommenRetter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre, Stervboet efter afgange Raadmand, Bye- og Raadstue=Skriver Peder Tops Enke, Helene, fød Ruus, og forheafdøde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, Ligeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at ligitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; - hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 6te Mai 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Creditorerne i Stervboet efter forherværende KlubværNiels Meller, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 179. at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere; ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at ligitimere og paase deres Arveret. Skifteretten i Aalborg, den 6te Mai 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Ved Proclama af 5te Mai dette Aar, som læses for ved kommende Over- og Underret, ere Credi- og Debitorerne Stervboet efter Enkefrue Spanggaard og tidligere afdøde Mand Landvæsenscommissair Anders Spanggaard af Willestrup Mølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, til, for under tegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre, hva enhver især maatte vedkomme. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Willestrup, den 7de Mai 1831. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Licitation. Jfølge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse til Thisted Amthuus, dateret 5te Marts d. A., bliver i Møllerhuset, Vestervig Sogn, Fredagen den 20de Mai 1831, om Formiddegen Klokken 10 slet, afholdt offentlig Licitation over Opføre, sen af et Ting- og Arresthuus for Hassing-Refs Herreder i over Anskaffelsen af de dertil behøvende Jnventarie-Sorter De af Amtet approberede Conditioner med Overslag, Plan i Tegning vil paa Licitations-Stedet blive bekjendtgjorte, og et forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Efter Bestemmelsen skal Bygningen opføres i Vestervig Sogn, hvor med begyndes i Foraaret 1832. De Lysthavende bedes at for syne dem med tilstrækkelig Caution og til Tid og Sted i møde. Teglgaarden, den 2den Mai 1831. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-10
Auctioner. Da det over Bjørn Jmbs Sted Nr. 451 i Brødregydder i Byen ved 3die Auction gjorte Bud ikke er approbere saa afholdes i og over bemeldte Sted en 4de Auction Tors gen den 26de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 hvilket, i Forbindelse med de foregaaende Bekjendgjørelser, i Liebhaberes og Panthaveres Efterretning, herved averteres. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Jensen, Aalborg, den 9de Mai 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Tyskland. Siden den 18de April, skrives der fra Dresden un 29de f. M., er ingen videre Uorden forefalden. de kraftfulde Forholdsregler, man har grebet, lade habe, at ingen Gnist ubemærket kan ulme under sken, som kunde foraarsage en ny Explosion, Aarhagenheden i denne Henseende vil ikke være forbigaa de. Publikum erkjender Nødvendigheden af Øvrig dens dertil sigtende Foranstaltninger, og sammes hellige Udfald sikkres ved den Beredvillighed, hvormed han overalt befordrer deres Udførelse. Efter denne hudledning fortælles der, at af de for Deeltagelse i olighederne den 17de og 18de arresterede Personer, 6 allerede ere dømte til kortere eller længere Fængsel af (fra 1 Maaned til 8 Aar), at der endnu findes imod 30 Personer i Arrest, og iblandt dem sandhuligen Hovedmændene for hine Optøier, hvis rette Hammenhæng det er en vigtig, men tillige vanskelig Opgave at gjennemtrænge, samt at Acterne i denne Dag efter endt Undersøgelse skulle bringes til offentlig kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Udvandringerne fra Tyskland til Nordamerica ere i sette Aar betydelige og Deeltagerne i samme ere for endeel velhavende Folk. J denne Egn, skrives der fra Cassel, gjøre over 200 Personer sig færdige til at freise i Begyndelsen af Maj. De ville grunde en Colonie i Florida, hvor der ved forudskikkede Commissionairer allerede ere kjøbte Landeiendomme, og tage mange rede Penge med sig; den nye Colonie skal kunne gjøre Regning paa 6000 Personer, som ville begive sig derhen fra forskjellige af Tysklands Egne. Andre, sær Haandværkere, reise med det første herfra til Philadelphia og Ny-York, hvor de, ifølge Jndbydelse, ville nedsætte sig. Efter Breve fra nogle i hine Egne bosatte Hesser tiltage de nordamericanske Stæder saaledes i Størrelse og Folkemængde, at en Mængde Haandværkere kan være viis paa, der at finde Beskjeftigelse. Jøvrigt er det ikke urimeligt, at vor Tids politiske Stilling kan bidrage meget til disse Udvandringer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Hertug Carl af Brunsvig er den 25de April under Navn af Grev Dellingen afreist fra Paris til Madrid, hvor han siges at ville opholde sig nogle Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Belgien. J dette Land hersker for Øjeblikket megen Misfornøielse i Anledning af den Vending, som den luxemburgske Sag har taget. Den belgiske Forening (en Slags Klub i Brussel) udstæder heftige Proclamationer og deriblandt een, som endeer med en Opfordring til alle tappre Belgier, at marschere til Luxemburg. Harmen udgyder sig især over Frankrig, som imod Belgiernes Forventning har samtykt i denne Provindses Besættelse af tyske Forbundstropper. Den belgiske Courier sagde nylig: Vi have ikke den franske Regering at takke for andet end Ondt; alt hvad den foregiver at have gjort for Belgien, har den gjort for sig selv; og et andet Nummer af samme Blad indeholder et Stykke, til hvis Jndhold man kan slutte sig af Overskriften: "Vi ere alle Belgier og Palais=Royal er vor Fjende." Adskillige franske Blade og deriblandt Journal des Debats havde i stærke Udtryk dadlet de Uordener og Excesser, der af og til forefalde i flere belgiske Stæder, og det sidste Blad havde nylig derom udtrykt sig saaledes: Dette er ikke det nittende Aarhundredes Frihed eller den franske Frihed, det er den gammel flanderske Oprørerfrihed, det er Friheden hos et Folk, mindre oplyst end det franske, til hvem Culturen vel taler Fransk, men som ikke forstaaer andet end Flamsk. Dette er nu omtrent det samme, som om et kjøbenhavnsk Blad vilde sige til os, at vi ikke forstod andet end Jydsk, og den belgiske Forfængelighed er bleven stærkt pirret derved. Grev Merode har taget til Gjenmæle i et andet Pariser-Blad og spørger om det hører til den franske Civilisation, at rive Kirker ned og ødelægge et prægtigt Bibliothek, fordi man bliver vred paa en Erkebisp eller til en Regjerings Fortjeneste at forholde sig passiv ved slige Excesser. Denne Skose maa nu rigtignok Pariserne og den franske Regjering stikke i Lommen, eftersom corpus delicti er for notorisk, men det er just ikke troligt, at Belgierne paa denne Maade vil faae Frankrig til at tage af deres Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Spanien. Den 11te April henrettedes i Madrid Boghandler ren Antonio Mivar. Om Anledningen hertil anføres Følgende: For nogen Tid siden kom nogle Rettens Betjente med en Hofalkalde i Spidsen til Jngenieurobersten Marco=Artu, hos hvem hin Boghandler just dengang befandt sig. Saasnart Obersten bemærkede deres Ankomst, raabte han til Mihar, at han skulde følge ham og sprang derpaa fra Altanen ned paa Gaden. Minar, som ikke havde Mod dertil, skjulte sig under en Seng, men blev opdaget og arresteret. Paa Bordet laae et ufuldendt, for det meste i Chiffre affattet Brev, der syntes at være stillet til Mina, og hvori der stod, at man havde forsikkret sig Mineur- og Sappeur-Regimentet i Toledo, at Vennerne i Valencia, Carthagena og Malaga vare beredte til Opstand, at Minas Lunkenhed var saameget skadeligere, som det var ham (Brevskriveren) neppe muligt længere at tæmme sine Venners Utaalmodighed. Dette Brev var ikke skrevet af Minar, imidlertid blev han dømt til Døden som Medskyldig i et revolutionært Complot, og da Dommen er bleven exeqveret den ovenanførte Dag, maa man haabe, at Dommerne have havt andre gyldige Beviser. Efter Henrettelsen blev der heftet ham en Seddel paa Brystet med de Ord: Som Revolutionær. Marco=Artus Opholdsted har Politiet hidtil ikke været istand til at opdage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Blandinger. Kongen af Frankrigs forestaaende Fødselsdag vil vor de stærk celebreret overalt i hele Landet. Kongen vil efter Forlydende paa denne Dag foretage mange Udnævnelser i Æreslegions-Ordenen. Blandt de Fremmede der ere bestemte at hædres med denne Orden, nævnes Göthe, W. v. Humholdt, Blumenbach, Thorvaldsen, Walter Scott, Cooper, Beentham, Sismondi Manzoni og Berzelius. Ogsaa vil andre Ordener uddeles (man taler om 1500) til Folk af den arbeidende Classe, det have udmærket sig ved Tapperhed i JuliDagene. Desforuden skal endnu en Mængde af Medailler uddeles for mindre glimrende Daad.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Fra den østerrigske Grændse skrives, at Østerrigs Contingent til Forbunds=Armeen nu er fuldkommen udrustet og bestaar af 96000 Mand med 80 Batterier, Artillerie, 5 Reserver og 4 Pontons. Fremdeles skrives der derfra, at den franske Gesandt i Vien har afden østerrigske Regjering faaet Underretning om, at den har bevilget Carl den 10des Ansøgning om at boe i Gratz.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Mange Franskmænd, der Reise til Polen med Passer, som Saarlæger, findes at være Officerer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Et af de største Handelshuse i Stockholm har, for udenlandsk Regning, nylig opkjøbt 8000 Tdr. Tjære.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
J Egnen ved Rhinen er paa mange Steder udstrøet trykkede Oprørsskrifter, og nævne endog Dagen paa hvilke Oprør skal begynde. Saavidt Undersøgelserne, strække sig ere Skrifterne trykte i Strasborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
J Tübingen er den berømte Mathematiker og Astronom, Prof. Bohnenberg, død i sit 60de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Hofparykmager G. Chrensten i Stockholm er givet udelukkende Privilegium i fem Aar paa to nye Opfindelser, den ene bestaaende i en Vævemaskine til en me ger naturlig Paryks Vævning med Silke, den anden til en Lampe til Opvarmning af Haartænger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
J en Papirfabrik i Derbyshire er nylig forfærdiget et Ark Papir, der var 13800 Fod langt, 4 Fod bredt, og altsaa stort nok til at skjule 1 1/2 Acres.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
J Frankrig er uddeelt 4 Guld-og 10 Sølv-Medailler til de Læger, som i afvigte Aar have foretaget de fleste Vaccinationer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Den polske Literatur. Det ældste Aftryk paa polsk er et Fader Vor, trykt 1475, og den ældste polske Bog er Christi Levnet trykt 1522. Kort derefter begyndte endelig den egentlige National-Literatur, der i en utrolig kort Tid steeg til en anseelig Høide. Luthers Reformation bidrog her ikke lidet til Tankefrihedens høiere Sving. Nu har man Homer, Virgil, Tasso, Horaz, Ossian, Tacitus og Delille i fortræfselige polske Oversættelser. Originale Filosoffer og Mathematikere har Polen ikke havt mange af, dog tilegner det sig Copernicus og har dog ogsaa havt nogle berømte Mænd i nævnte Videnskaber. Derimod har Polen udmærkede Historieskrivere, hvoriblandt Jesuiten Naruszewicz er høitberømt. Det feiler ei heller paa fortrinlige Forfattere i andre Grene af Literaturen. Saaledes har man smagfulde, fyrrige og meget henrivende polske Digtere. Paa Folkesange er den polske Literatur riig og ikke mindre paa dramatiske Arbeider. Af geistlige Taleres Arbeider ere mange oversatte i de meest dannede Sprog. De ældre Digteres Sprog ansees mere classisk end de nyeres, skjøndt den i det 18de Aarh. er foregaaet betydelig Forandring med det polske Sprog. J 1815 begyndte 3 polske Journaler i Varskov, Vilna og Lemberg; 1818 udkom der 6.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Af den istedetfor Overskole- og Opdragelses-Directionen, oprettede Commission for Olysning, der tillige Omfatter de geistlige Anliggender og Bog Censuren, og som bestaaer af de lærdeste Mænd, venter mange meget Godt for Folke=Uddannelsen. Siden 1815 har Polens Literatur gjort forhausende Fremskridt, saa at dette lille Land snart talte 60 Bogtrykkerier og 20 Boghandlinger. Paa samme Tid blev udsat en Premie af 500 Sølvrubler paa den bedste polske Grammatik. (Man har dog en polsk Grammatik af Vater, Halle 1807.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Botaniken synes endnu ikke at have vundet den Deeltagelse som kunde gjøres Fordring paa. Medicinen har mange enkelte Skrifter at opvise, dog bemærket man heri stedse fremmede Forbilleder. Universitets Bibliotheket i Varskov har 12000 Bind hvoraf 5000 ere i det polske Sprog. Ved Storfyrst Constantins Forkjerlighed for de mathematiske Videnskaber, ventede man netop før Oprørets Udbrud, vigtige mathematiske Værker udgivne. Jn Jøde ved Navn Stern, et stort Gennie, har opfundet en Regnemaskine, som er af anerkjendt Værd, ved hvilken han strax udregner de vanskeligste Opgaver; han har ogsaa opfundet Maskiner for Agerdyrkningen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Det polske Sprog. Uvisheden om Polens tidligere Historie, udbreder ogsaa et dybt Mørke over Sprogets Oprindelse og Uddannelse. Det er afgjort af Slavisk Herkomst, men ved de Folkefærd, der beboede de hidindtil erobrede Lande, er der kommen en saa stor Mængde haarde Consonanter ind i Sproget, at det paa en paafaldende Maade adskiller sig fra dets østlige Søster, det russiske Sprog. J 1801 dannede sig i Varskov, under Forsæde af en Biskop Albertrandi, et Selskab til Sprogets Rendsning, der 1802 udgav 1ste Bind af dets Skrifter. Trods den Mængde Consonanter skal Sproget dog i Vellyd og Bøielighed overtræffe alle andre Slaviske Sprog, og selv flere tydske Mundarter; saaledes skal dette Sprog ei heller af noget andet kunde overtræffes i Modtagelighed for Uddannelse og kraftfuld Korthed. Et fortrinligt polsk Lexicon i 6 Kvart-Bind er udkommen i Varskov 1807.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Kjøbenhavn. Udstillingen i det kongelige Academie for de skjønne Kunster staaer aaben indtil Torsdagen den 12te Mai inclusive. Udstillingen har, siden Catalogets Forfattelse, faaet nogle nye Stykker. Deriblandt ere to at Hr. Professor Gebauer. Det ene, nu tilhørende Kunstforeningen, er et Vinterlandskab efter Naturen. Man seer Brabant Kirke, som ligger omtrent en Miil vest for Aarhuus, med Præstegaard og Have. Det er en Søndag henimod Aften i Januar Maaned. Paa en stor Sø, kaldet Brabant Sø, som fører til Aarhuus, seer man Bønder og Byfolk færdes, nogle kjørende, andre gaaende eller paa Skøiter, til og fra Constantinsborg paa høire Side. J det Fjerne sees Viby Kirke. - Det andet Gebauerske Stykke er et Parti af den skjønne Egn ved Skanderborg Sø; det gamle Taarn og Kirken sees paa den venstre Side. Hiinsides Søen danne Marker og Skove Baggrunden. Forgrunden hører til Ebbelø og Dyreholmen. Stykket er malet efter Naturen i October Maaned, i Eftermiddags Belysning. - Fra Hr. Westphal i Slesvig, fire Tegninger efter Göthels Digt: Der boede en Konge i Leire, og et Malerie, Middagshvile. - Fremdeles sees et stort fransk Kobber, forestillende den forrige franske Konge Carl den 10de i Salonnen 1824. - Af Haandværks Arbeider vare tilkomne: Model af af Smedesvend i Holmens Tjeneste Lars Erichsen Krag. - Svinge til en Vogn, at Kleinsmedmester Mibach i Vimmelskaftet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Blandinger. Ved kongelig Resolution af 12te Januar d. A. er bifaldet, at de til Stege Kirke fornødne 600 Rbd. maa lignes paa Kommunen, Halvdelen i d. A. og Halvdelen i næste Aar, saaledes at 2/3 udredes af Landsbyesognet efter Hartkornet, dog at Huusmændene ogsaa deeltage deri efter samme Forhold, som ved Fattigskattens Udredelse, og at den øvrige 1/2 lignes paa Kjøbstaden efter de samme Regler, som følges ved Ligningen af Delinqventudgifter og de øvrige Afgifter, som ikke ere indskrænkede til Grundeiere og Nærings brugere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Om Jngemanns "Huldre Graverne eller Ole Navnløses Levnets-Eventyr, fortalt af ham selv," siger Recensenten i Dansk Litteraturtidende blandt andet: Digteren har fortræffeligen benyttet Motiverne (den mirakuløse Salve og Forvandlingsringene) til at revse Tidens Fordomme og Daarligheder, hvorved Jngen skal sige, at han har skaanet sin egen Stand; thi hvis Ole Navnløs er ubarmhiertig imod Nogen, da er det imod Professorer og Studenter. Disse faae deres fulde Bekomst. Hvis derimod Nogen vilde sige, at Prof. J. har villet latterliggjøre Videnskabeligheden selv, eller i det mindste al grundig Æsthetik, troer Rec. at dette er Misforstaaelse af Digterens Ord. Da overalt de Scener, han skildrer, maae have tildraget sig i Begyndelsen af det 17de Aarhundrede, saa kan ingen nulevende dansk Professor, Doctor eller Student føle sig toucheret ved de meddeelte Udtog af Oles Dagbog fra Universitetet. Kun frygter Rec., at de Tildragelser, Ole har oplevet, passe sig saare lidet for det 17de Aarhundrede o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Const. Told-Jnspecteur Bøgh i Ribe opfordrer de Handlende til at indlevere ustemplede Varer til Stempling inden Mai Maaneds Udgang, da efter 1ste Juni slige fremmede Varer ikke kunne antages til Stempling eller fortoldes uden til Forblivelse og Forhandling sønden Toldgrændsen imellem Nørrejylland og Hertugdømmet Slesvig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
En Landsbysnedker Storgaard paa Morsø har forsølvet Kobbermarker og udgivet dem for halve Specier i Nykjøbing. Han er dømt til 3 Aar i Forbedringshuset.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Handelstidenden meddeler en Mængde Apparater med vedføiede Figurer, tjenende til at gjøre Trækket i Skorstenen afhængigt af Vind, Sol og Regn. Den Kyndige, som ved at underkaste disse en nøiere Prøvelse, kunde udfinde det Hensigtsmæssigste, vilde gjøre sig fortjent af mange Huuseiere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Briggen "Augustad, fra Stettin, med en Ladning Planker og Zink og ført af Captain J. F. Scherlau, kom den 5te Mai i den tykke Taage paa Grund i Kystbeboernes og Mandskabets forenede AnDen er lykkedes det igjen at faae Briggen flot, som igjen fortsatte sin Reise til Havre de Grace i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Literatur i Danmark. J Kbhvn, er udk. De Epidemis marime memorabilibusquae in Dania grassatad sunt, et de Medicinae Statu F. G. Mansa. 1 Rbd. - Blik i den naturlige Magies Enemærker eller Boscos aabnede Tryllekabinet. 24 s. - 4de og sidste D. af den røde Fribytter, af Cooper. 10 Mk. - 2den D. af Adriennen, histor. rom. Skildr. af den franske Revol. ved F. v. Stengel. 1 Rbd. (første D. ligel. 1 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
J Odense er udk.: Ledetraad for Have- og Blomster-Elskere, eller Kunsten ved Rødder, Stengler, Grene og Blade at forplante og formere alle vedvarende Have= og Potte=Væxter, overs. fra Tydsk ved M. Ch. Hempel. 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Hals Skibsliste. Den 6te Mai indkom: N. B. Evaldsen af og fra Randers med Styk= og Flyttegods. O Olsen af og fra Aarhuus med Flyttegods. F. H. Sand af Løgstøer fra Hadersleben med Brænde. J. Hansen af Odense fra Assens med Flyttegods. - Afseilet: J. Johansen af og til Tønsberg med Korn. P. Christensen, U. Olsen og C. Sørensen af og til Kragers med Korn. H. Hansen af og til Odense med Ballast. L. C. Nielsen af Aalborg, til Kbh. med s. Sild. Den 7de indkom: C. Cortzen, J. P. Hemme og J. Christensen af Aalborg fra Hull med Ballast og Steenkul. O. Østergaard af Aalborg fra Altona med Stykgods. F. G. Krohn af Aalborg fra London med Ballast. J. Mortensen af og fra Fanøe med Ballast. - Afseilet: A. Nielsen af og til Marstrand med Ballast. J. F. Støkchel af og til Kbh. med Havre. H. J. Mørk af og til Flensborg med Korn. E. Knudsen af og til Kragerøe med Korn. B. Geneske og P. T. Madsen af Aalborg, til Kbh. med Korn. C. Koch af Nibe til Kbh. med Havre og Uld. P. Halvorsen af og til Østeriisøer med Korn. Den 8de indkom: L. Nepper af og fra Frederikshavn med Ballast. S. Krag af Aalborg fra Hull med Ballast. - Afseilet: C. N. Nielsen af og til Arendahl med Korn og Kartofler. R. M. Kenzie af Jnvernes til London med Havre. Th. Burn af Sunderland til London med Havre. J. Laverick af Whitbye, til England med Havre. O. Bierke af og til Sandefjord med Korn. J. Christensen og S. N. Svarer af Aalborg til Kbh. med f. Sild og Korn. P. Hansen af Kappel til England med Havre. Den 9de indkom: D. Madsen af og til Østerriisøer med Trælast. N. Eduardsen af og fra Drammen med Trælast. - Afseilet: T. Winther af Aalborg til Randers med Korn og Flyttegods.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-11
Vinden. Den 6te Mai, V; den 7de, NV.; den 8de, V.; den 9de, N. V.