Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
III. Paa den Ofver-Rhinske Kræds Dag til Friedberg skal være besluttet, at udruste 1300 Mænd, som skulle støde til de Kæiserlige, och efter den Schwabiske Kræds Dags Besluttelse til Ulm, befindes i lige maade 5000. Mænd ved Søflingen at vorde mønstrede. Hos denne sidste Krædses Forsamling til Ulm hafve været Kæiserlige, Pfaltziske och Frankiske Gesandter, saa hafver och Turaine ved en Skrifvelse raad samme Forsamling til at elske Fred och Rolighed (eftersom Krigen, som nu føres, gaar ikke det Tydske Rige, men Holland allerne an) betractende den Skade och Ulykke, som en deel Chur-Førster, i det de vilde hielpe til at fortsætte Krigen paa de Frandske Grændser, hafve ført dennem selve udi, och endeligen betænke, hvad for en Krigs Mact Kongen af Frankerige hafver i Tydskland, &c. IV. Om Chur-Bæyrn gaae Tidenderne endnu til oc fra. Nogle ville sige. at hand er och forblifver u-partiisk, andre at hand er Frandsk, hvilket de Frandske selve och ville. Her til kommer det, at samme Chur-Første hafver til München ladet Friherre Merey, som en Tid lang hafver været til Wien, tage fast, da dog ingen kand tænke eller vide Aarsagen der til. V. Chur-Mæntz, som nyligen hafver været dødsiug, begynder nu at komme sig igien. VI. Fra Cøln och Mynster hafve de Kæiserlige faaet 9000 Mænd, dog vil mand sige at Kæjseren hafver icke endnu ratificeret Freds Fordragen med Chur Cøln, men vil først hafve disse Poster der i indførte, næmligen: At (1) Chur-Cøln skal forskiude 3 af hans Raad och derimod udvelge tu af tre, som Kæjseren vil lade hannem foreslaae, och til dennem ofverdrage de Bestillinger, som Biscopen af Strassborig hafver haft. (2) Lade Bonn, Rheinberg og Kæiserswerth i Kæjserens Hænder til Krigens Ende. (3) Jngen Skrifvelser vexle med de Frandske eller Biscopen af Strassborig. (4) Tælle en god Sum Penge til de Kæiserlige Krigs-Folk. Biscopen af Mynster fatter sig en Mistancke til de Chur-Brandenburgiske Folkis Reysen, och hafver derfor skikket Bud til hans Folk, som vare hos de Kæiserlige at de skul skulde komme hiem: Men eftersom Generalitætet vilde det ikke samtykke, och mand skikkede Bourneville en deel af disse, Folk til hielp, da lader høybemældte Biscop stærckt huerfve paa ny igien och Coesfæld befæste. VII. Turaine hafver ved en meget høflig Skrifvelse begieret af Chur Pfaltz, at vilde annamme det Frandske och forlade det Kæiserlige Partie, men hannem blef svaret, at hand vilde holde det, som hand hafde tilsagt Kæjseren. Tre af fire Mordbrændere, som vilde paa fire Hiørner hafve anstukken Heydelberg ere sammestæds 8. Julii græbne. VIII. Chur-Brandenburg hafver ladet en Skrift udgaae, i hvilken hand siger sig efter Rigens Forsamlings Be sluttelse til Regensborig at være skyldig til at hielpe Chur-Pfaltz. Mand vil ellers sige af et Forbaand, som er gjort imellom Chur-Brandenburg och Hollænderne, i hvilket hand skal lofve sig imod en viss Sum Penge at holde dennem et got Antal Folk paa Beenene: Och de, at afstaae all den Rættighed, som de kundne hafve til de Stæder, hvilke Kongen af Frankerige hafver ind rømt hannem. IX. Signeur de Cassau, den Frandske Resident til Dressden, och Mons. Verius den Frandske Resident til Berlin hafve taget Afskeed, hin hos Chur-Saxen och denne hos Chur-Brandenburg och hafve begge tu begifvet sig hiem ad. X. Det Lüneburgiske Folk 5. Regimenter Rytterie, 1 Regiment Dragoner, och 5 Regimenter Foed-Folk, tilsammen 13200 Mænd ere 20 Julii opbrudte, gaae af Nienburg, hvor de Wolffenbüttelske skulle støde til dennem, och hafve et herligt Artillerie hos sig.