JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
De danske Opbringelses=Sager i Admiralitærs=Retten, i London ere følgende, i den Onden samme skulle paadømmes : Skibet Sundet ved Helsingøer; Jnger Johanne, Kapit. Steen; Jonge Jan, Kapt. Willems; Maria Margaretha, Kapt. Diderichsen; Anna, Kapt. Cornelis; Cecilia Sophia Kapt. Madsen; Ceres, Kapt. Summer; Caroline af Altona; Fame, Kapt. Wilsen; Anna Catharina, Kapt. Schrorder; Jacobus, Kapt. Schulz; Vriendschap. Kapt. Barends; Hedevig Charlotte, 2de Kapt.; Anna Maria, Kapt. de Haan; Enigheden, Kapt. Molsen; Gloria, Kapt. Blaat; Jomfrue Maria, Kapt. Horg; Smal be, Smith, 2de Kapt.; Maria, Kapt. Scheer; Gustaf Adolph. Kapt. Petersen; Citto, Kapt. Holdt; Japanesch, Kapt. Jansch.; Caneel Boom, Kapt. Roelofs; Elisabeth, Kapt. Decher; Kindes Kinder, Kapt. Haysen; Vleyt and Sparzamhed; Henrich and GatjenNancy, Kapt. Wilson; Smuche Piga, Kapt. Zythoff, Two Susannas, Kapt. Brasen; Louisa, Kapt. Knap; Aurora, Cadovius, 2de Kap.; Mina, Kapt. Diderichsen; Frue Charlotte, Kapt. Feddersen; Christian Severin, Kapt. Lund; Wilhelmine, Kapt. Carlsen; Margaretha, Kapt. Reynders; Lucia, Kapt. Boeysen; Ami tie, Kapt. Frederichsen; Concordia, Kapt. Toblas; Frau Louisa, Kapt. Strand; Wilhelmsburg, Kapt. Booysen; Hedwig Charlotte, Kapt. Liliequist; Vrieden, Kapt. Bruinsmar; Concordia, Kapt. de Boer; Twee Gebroeders, Kapt. Meppel; Resolution, Kapt. Stoffels; Minerva Kapt. Bruhn; Nicolans, Kapt. Sørensen; Rascheden, Kapt. Jellis; Hoffnung, Kapt. Lorensen; Sørhesten, Kapt. v. d. Valch; Freundschaft, Kapr. Schaffer; Hoff, nung, Kapt. Haeslop.; Anna Catharina, Kapt. Lund Balthazar, Kapit. Hau; Andromache, Kapit. Bucca; Enigheden, Kapt. Thuesen; Tordenskjold, Kapt. Part Eiderstrømmen, Kapt. Petersen; Schwestern, Kapt. Rover, Anna Catharina, Kapt. Jacobsen; Jngeborg Mathea, Kapt. Arnesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Extraordinaire Sessionsdage i Admiralitætsretten for Opbringelsessagerne. Tirsdag den 28de, Onsdag den 29de og Torsdag den 30te Novbr. Torsdag den 7de, Fredag den 8de, Tirsdag den 19de, Onsdag den 20de, Torsdag den 21de og Fredag den 22de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Udkomne Skrivter. (Nr. 45. Til Udgiveren af Intelligensbladene og Forfatteren af Theeater=Artiklen i samme, af hos Brunnich. Svar paa Skrivtet: Hielp til Forstaaelse af Multa juncto in und. Fra dets Forfatter, tilligemed et Rap til de fiin næsede Forfatterstøbere (skal nok være Forfatterst overe Himlen bevare og fra den Opfindelse, at kunne støbe Forfattere, man kunde jo da hverken opstøve eller indskrænke dem 1). 2 s. hos Stadthagen. Bibelen forsvarer sig selv, Nr. 32. 26. Jesus og Fornuften Nr. 43. af. (Det første Bind af dette Skrivt er oplagt paa Nye.) En Draabe i det store Hav af Skrivter og Skrivefriheden, tilegnet Kommissionen af P. A. Heiberg. 6 s. hos Brum mer, Liunge og Poulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Patriotiske Anmærkninger i Anledning af den udkomne Piece Multa juncta in uno a. 12 s. hos Thiele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Den evige Jøde (sædvanlig kaldet Jernsalems Skoemager) oversat af det Tydske. En Folkeroman. 4 Mk. hos Stadthagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Af Intelligensbladene for Litteratur Kunst= og Theatervæsenet, er nu i Alt udkommet 12 Nummere, som sælges hos Udgiveren Hr. M. C. Øst i Gothersgade Nr. 21 for 3 Mk. Følgende Jslandske Skrivter fra and=Oplysnings=Selskabet ere hidsendte, for at uddeles til de Medlemmer her i Landet, som aarlig underfførte Selskabets Formaal med Bidrag i Penge: Minnisverd Tiding i fra Vor=Dogum 1796 til Vor=Dagum 1797, 1 Bindes 2 mk. Deild, (Prisen er for andre Kiøbere 24 s.); Skemtile Venni=Gle di i fradlegum Samredum og Liodmolum a. (64 s.); Andlegar Hugveklu til Qvald=lestra fra Veturenderum til Lang at fostu og um sevleg Timeskipti, flester fritt ulegdar ep til Christ. Christ. Sturm, 1 Bindi (64 s.); Lardoms Bok i Evangeliskum, Christilegum, Truerbragdum hande Ungligum (8 s.) Stutt Stafrofs=Æver asamt Lüthers lig lid fradum med Bordpalmun og Banum (6 s.). Disse Skrivter faaes hos Agent Gyldendal, til hvilken Medlem merne af Selskabet her i Landet og behagelig vilde indsende den aarlige Kontingent, samt, om flere Velyndere maatte findes, lade deres Navne anmelde, da Qvittering medde, les for modtagne Kontingenter og Planen leveres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Et Par Ord til de Herrer Dekanus Horrebow og Boghandler Stadthagen i Kiøbenhavn, i Anledning af tvende af dem udgivne Subskriptionsplaner, 6 s. hos Hegelund og Liunge, Et Ord til Lægfolk angaaende den nye Kirke=Agende eller den nye Forskrive for Kirke skikkene ved den offentlige Gudstyrkelse. 1 Mk. hos Tikiøb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Blandinger eller en Samling af smaae Afhandlinger, Fragmenter og Anmærkninger i forskellige Materier. No. 1.4 s. hos Tikiøb. Hele Svine Avlen, eller fuldstændig Underretning om Svinenes Rogt, Pleie og Behandling, Kundskab om deres Sygdomme og sammes Helbredelse. Et Bidrag til landlig Jndustries Befordring af Dr. Joh. C. Gotthard. Oversat af det Tydske og tilegnet Christian Jversen, med følgende Mottoer, Men Dievlene bade ham, og sagde: dersom du uddriver os, da tilstæd os at fare i Svinehiorden, Matth. 8, 31, og Jubeas, si sapias, Porculum afferritibi, Pautus, D.e. Til Svinet, saae du glad. Her har du Svinemad. 1 Mk. heftet paa FyensAdressecomtoir. Skrivter, som udkomme. As Gursmuths Gymaftik for die Jngende udgives paa Hofboghandler Poulsens Forlag et af Pastor Hjorth i Kiøbenhavn giennemseet kort, men dog aldeles tilstrækkeligt Udtog. Med Bogen skal følge et fornødent Kobber og Prisen blive saa lav som muelig. Subskriptionen staaer aaben til Nytaar, da Bogen selv vil blive færdig fra Pressen først i tilkommende Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Den danske Oversættelse af C. G. Salmanns Bog, der Himmel auf Erden, som udkommer paa Soldins Forlag, er nu under Pressen, og kan ventes færdig med det allerførste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Paa Proft & Storchs Forlag udkommer en ved de nyere ulykkelige Jldebrande fornøden gjore topograisk, statistisk, ogkonomisk, og litterær Beskrivelse over Kiøbenhavn, under Titel, Kiøbenhavn, som den var ved 18de Aarhundredes Ende, med en Jndledning om dens Tilstand i ældre Tider. Denne Haandbog sammenarbeides af Professor Nyerup. Størrelsen vil omtrent blive 1 Alfabet, og Prisen. derpaa altsaa omtrent 1 Rd. Af Knigges Skrivt: Ueber Eigennut und Undank skal nu ogsaa udkomme en dansk Oversættelse paa Tykjøbs Forlag. (Endnu sidst i September Maaned bekiendtgjorte Direkteur Schulz ogsaa en dansk Oversættelse af samme Bog.) - Anmeldt Skipper ved Nyborg Strømtold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Den 4de Decbr. Skibskapitain J. P. Møller af Flensborg fra ibid. til St. Croix.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Odense Bye Nyt. Døbt: Dens Dec. Dragon Niels Rasmussens Datter Christiane Cathrine Fadd. Kirstine Pedersd. Karen Sørensd. Vagtmester Rosbach, Korporalerne Falck Wahl og Fuhrmann. Den 7de: Diderich Veilersens Søn, Reimert Jacobsen, Fadd. Mad. Saabye, Mad. Clausen, Vognmand Rasmus Juul og Handskemagersvendene Carl Matth. Saabye og Hans Andreas Sørensen. Den 8de: Kiøbmand Neesses Datter, Jensine Christine, Fadd. Barnets Fader og Moder, Jfr. Nees, Kiøbmand Bartholomæus Nees og Jvar Hvid. Tro lovet. Den 3 Decbr. Dragon Ole Salomonsen ri og Anne Cathrine Pedersdatter. Den 10de, Peder Hansen, og Anne Jensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Begravet. Den 7 Decbr. Johanne Sophie Skieser- og hendes dødfødte Søn. Den 11te: Madame Titche, 72 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Paa Hovedgaarden Søebyesøegaard under Odense Amt er sidste afvigte 30 Novbr. ved Døden afgangen Frøken Jda v. Rosenkrantz, Strax efter Dødsfaldets Anmeldelse er i Stervboen foretaget behørig Forseglings og Registrerings Forretning. 30te Dagen, samt 6te og 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet, nemlig den 29de i denne Maaned, den 11 Jan. og 22 Febr. næstkommende Aar, bliver Skiftet endvidere foretaget paa bemelte Søebyesøegaard; hvilket i Følge Loven og Placaten af 26 October 1792 herved bekiendtgjøres 3de gange, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt i begge de Fyenske Aviser til de respective Arvinger, saavelsom Credi= og Debitorers behagelige Efterretning, paa det enhver Vedkommende inden fornævnte Tids Forløb under Skiftet, og førend dets Slutning kan have Leilighed til at fremkomme med det fornødne Eragtende. Odense Stifts= og Amts=Comtoir den 4de December 1797. J S. T. Hr. Stiftamtmand Buchwalds Fraværelse underskriver efter Ordre, som Fuldmægtig I. Dall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Følge Placaten af 26 Octbr. 1792 bliver samtlige CrediT torer og Debitorer efter afg. Ung=Kal Niels Jørgensen af Westerhæfinge Bye herved indkaldte med 12 Ugers Varsel at melde sig her paa Sandholt, de første at bevise deres Fordringer, og de sidste at betale hvad til Boen maatte være skyldige. Sandholt den 2 Decbr. 1797. Westergaard. os Kiøbmand Simon Hempel i Faaborg er at faae tilkjøbs : Nye hiemkomne Nordlands Fuglefter. Dito Edderduun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Extra fiin udheglet Hør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Gode nye Gaase=Fier. Bergenske Talg=Lys med Bomulds=Væger. Med flere forskellige Kiøbmands=Vahrer, alt til billigste Priser. paa Veien imellem Odense og Lille =Hesbierg er for 3 Uger " siden af en Vogn tabt en Pakke i et hvidt Klæde med nogle Fruentimmer=Klæder og andet Tøi udi. Finderen af samme kan vente sig en raisonabel Douceur naar han melder sig paa Adressecomtoiret. I andet Fald maae den, hos hvem disse Sager, skulde findes, vente lovlig Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-13
Torsdagen den 14 Decbr. bliver Bal i Klubben i Olsens GaardEn Pige ønsker sig strax Tieneste som Stue= eller Sye=Pige. En Hun forstaaer got hvad der hører til begge Deele. Ad esse comtoiret giver Anviisning. rabesholms Hovedgaards Avling med Hollænderie bliver ved B. Auction forpagtet, og kan tiltrædes 1ste Mai 1798. Tilden og Stedet til Auctions Holdelse skal nærmere blive bekiendt En ganske nye Glas=Kumme, til Brug i Værelser i Steder, for Lysekrone med Lampe eller Lys, som ogsaa Guirlands eller Festons af Glaskroner er tilkjøbs. Man forlanger ingen Forderl. Hvo der altsaa ønsker sig af samme, risikerer intet ved Transporten. Adressecomtoiret giver Anviisning. vor 2de smukke Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, med 2 eller uden Meubler, samt Kost om forlanges, kan erholdes anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
og forsen. Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Jtalien. Den hellige Fader skal nu, paa den eisalpinske Republiks venskabelige Erklæring (der allerede har ladet 14,000 Rd. indrykke i det Pavelige Gebeer) have besluttet sig til, at erkiende samme som Republik. Midlertid torde han nu ikke meere slippe med den blotte Erkiendelse da den nye Republik endnu har en Fordring paa 30 Millioner til Hs. Hellighed, som han skal være de med Cisalvinerne forenede Legationer Bologna, Ferrara og Romagna skyldig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Den 22de Novbr. har det Cisalpinske Lovgivende Korpeholdt sit første Møde. Oldingraadet lod Krigsministeren. kalde for sig, og forlangte Oplysning og Fæstningerne Mantua, Peschiera, Ferrara a. vare provianterede for et Aar. - (Omkring Mantua anlægges nye Forskandsninger, og fra Fæstningen Prschiera ved Gardasøen. drages en stærk Linie med mange Bolværker lige til Mantug, for de meere at sikre denne hele Landstrækning imod en tilkommende Fiende (Østerrig). Garda= og Mantuaner=Søen skulle forenes med hinanden, og Fæstningerne Mantua og Peschiera bringes i direkte Forbindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Staden Brescia, som allerede er en god Fæstning, skal endnu befæstes mere.) J Mødet den 24de blev Direktoriedadlet for, at det hidtil har indskrænket Trykkefriheden. De Unges Raad erklærede denne Jndskrænkelse ligefrem for konstitutionsstridig og dog var det en Forholdsregel af Buonaparte, for at afværge de slemme Virkninger af Misbrugen i en vordende Republik (og altsaa ved en endnu ikke fast nok grundet Regiering). I det Brescainske have været aristokratiske Uroligheder. som dog bleve meget snart dæmpede igien ved et Par tusen. de Franzoser. Ogsaa i Genua - hvor den nye Konstitution skulde forelægges Folket til Antagelse den 2den d. - hersker, som man vil forsikre, en stum Giæring. - J Venedig er den alt for ivrige Demokrat Giuliani, paa den republikanske Generals Serruriers Befaling, bleven lagt i Lænker og skikket til Mestre, for sammesteds destelettere at kunne finde sig udi sin Fædrenebyes Aftrædelse til Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Tydskland. Ratisikationerne ere egentlig udvexlede den 1ste d. Men siden den Tid ville Nogle, at Udsigterne til Rigsfredskongressens snare Tilendebringelse før formørkes end opklares. Buonaparte er den 2den om Eftermiddagen Kl. 5 afreist fra Rastadt til Paris, efterat han i Forveien havde faaet 2 Kourerer fra Direktoriet. Tre Timer derefter ankom den keiserlige Freds=Gesandt, Grev Metternich, til Rastadt. Buonapartes Bortreise gjorte overordentlig Opsigt. Han skal være yderst opbragt over, at Metternich har ladet ham vente saa længe paa sig, og han vil nu igjen tøve med at komme tilbage. (Men da Freden uigienkaldelig er befæstet ved Ratifikationernes Udvexling, saa ere slige barnagtige Formodninger visselig uden Grund, og vedkommende Regieringers Viisdom sætter uden Tvivl alt for høi Priis paa Nationernes sande Vel, end at de skulde opofre samme for en latterlig Rangstrid.) De bedre Underrettede vente Buonaparte om 10 Dage tilbage, til Rastadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Efter Forlydende skal den mellem Frankerig og Østerrig, sluttede Definitivfred indeholde 12 hemmelige Artikler som nu skulle bringes i Fuldbyrdelse paa Kongressen i Rastadt. - Med den venstre Rhinbredes Aftrædelse synes det nu Dag for Dag at blive meere Alvor. De fordum Cisrhenaner udstæde nu Souverainitæts=Acter, erklære deres Lands forrige Beherskere fra at have mistet deres Ret til samme, anholde om Forening med den franske Republim.m. Franzoserne plante, uagtet Vinterfrosten, allevegne Frihedstræer, oprette National=Regies over de erobrede Lande og behandle overhovedet disse tydske Lande ikke anderledes end som erklærede franske Departementer Kongen af Preussen skikker ere Fredsgesandtere til Rastadt, og mellem disse den duelige Negociateur von Dohm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Direktoriet lader giøre overordentlige Tilberedelser til en Fredsfestes Høitideligholdelse, samt til en værdig Modtagelse af Buonaparte, Berthier og Generalstaben ved den Jtalienske Armee. Nærværende præsiderer Barras, Buonapartes største Ven og Protektor i Direktoriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Adskillige Journaler tale atter og 2 nye Partier det lovgivende Korps, som Sieyes og Tallien skulle staae i Spidsen for. Det første Partie skal være for de strængere, det sidste for de moderatere konstitutionelle Forholdsregler. Ved det sidste Præsidentvalg i 5000 Raadet faldt alle Stemmer enten paa Sieyes eller paa Tallien; Den første fik; som bekiendt, de fleste. Denne Omstændighed bestyrker Formodningen. - Alle 8 Revolutions Aar igiennem vidste Steyes, uagtet han stedse virkede, at vogte sig for, at staae i Spidsen for et Partie, nu synes det, at han ikke længer har kunne undgaae dette. Den 29de f. M. har endelig Oldingraadet bekræftet 500 Raadets Beslutning i Henseende til de Adelige, og disse blive nu over heele Frankerig behandlet paa samme Fod som de Fremmede, blive 7 Aar udelukte fra alle offentlige Embeder a. J 500 Raadet ivrede især Laussat, imod denne Beslutning. Naar dette Dikret, sagde han, var bleven foreslaget Aar 1794, i Robespierres Tid. som nu i October 1797, saa vilde nu Buonaparte (somen født Adelmand) ogsaa høre til Nationens Udskud! - Hvorledes denne Feldtherre selv tænker over denne Punkt, beviser hans (i sidste Avis ommeldte, Proklamation, til Genueserne tilstrækkeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Holland. Nu har Konventen dog besluttet Oppebærelsen af 3 Procent til at bygge en nye Flaade for. De Kontribuerende ere deelte i 7 Klasser. De laveste, som have 300 Gylden aarlige Jndkomster, betale 24, de høieste som have 20,000 Gylden og derover aarlig, betale 1600 Gylden. De, som strax kunne betale forud, nyde nogen Gotgiørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Den brave Admiral de Winter, skal, efter en særskilde Beslutning af den Amsterdammer=Magistrat, hentes til Raadhuset ved et Detaschement Infanterie og Kavallerie, sammesteds hilses Velkommen, modtage Komplimenter og beværtes med en Frokost, som kan giøre Middags maden overflødig, og om Aftenen indbydes til det holland. ske Sørgespil Jakob Simonszen de Ryg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Blandede Efterretninger. Hs. barbariske Majestæt, Keiseren i Marocco, Mu ley Salsmann, har ladet udgaae en Skrivelse til samtlige europæiske Konsuler i Tanger (Maroccos Hovedstad), hvilken i en ordret Oversættelse lyder saaledes: "Jeg lader hermed vide, at Eders Skibe kunne gaae, komme og handle i al Sikkerhed i vore Havne Saff, og Mazagan, uden at befrygte Molest af nogle af vore Kapere. Dette lader jeg herved bekiendtgiøre paa det J derom kunne underrette Eders respektive Hoffer. Vor Hilsen. Efter Hr. v. Schirachs sidste politiske Journal er det vist, at Østerrig endnu skal faae flere Gotgiørelser i Tydskland, og saaledes stumgiøres da hans Jver for det saa høit priste Rigsintegritæts Haandhævelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Den bekiendte Grevinde Lichtenau (som endnu for kort Tid siden spilte saa stor en Rolle ved et vist Hof befinder sig vedvarende i Potsdam og bliver, ligesom hendes Følge, strængt bevaret. En af hendes Selskabsdamer, de Chapui, har man bragt til Berlin for at forhøres, hvor hendes Sags Undersøgelse er overdraget Ministeren, von Reck og Hofraad Baumgarten. J Grevindens Huus i Berlin har man fundet følgende Sager, og foreløbig lagt samme i Banken: 800,000 hollandske Gylden i Banksedler 300,000 Rdlr. i engelske Banksedler, 66,000 Rdlr. rede Penge, i hollandsk Myns30,000 Rdlr. i preussisk Mynt, 30 Centner forarbeidet Sølv. 300,000 Rdlr. i Juveler og desuden den store Friderich I berømte Brilliant, som han stedse har paa Fingeren, og som skatteres for 198,000 Rdlr. - Beregner man Sølvet, uden Arbeidets Værd, kuns til 10 Rdlr. Marken, saa udgjør dette tilsammen en Summe af 136,000 Rdlr. Man kan heraf slatte sig til denne Dames Rigdom, som desuden endnu besidder mange Landgodser, Paladser, Haver og Kostbarheder, og som man siger om, at hun har deponeert Meget udenlands. Saaledes skulle 17 store Kasser være anholdte paa den sachsiske Grændse, hvilke vare bestemte til Brieg og tilhørte hende. J Bremmen er man meget bange for, at Weser=Floden, skal aabne sig en anden Bane, saasnart samme engang giør et betydeligt Giennembrud paa et beqvemt Sted; og dette kunde saa meget snarere skee, som Strømmens Bund bestandigt bliver lavere ved det stedse voxende Sands Tilflydelse - der næsten i et Aarhundrede hverken er opryddet eller hemmet - og Vandet nødvendigviis maae flyde over. Paa denne Maade torde Bremens Sti lads paa Weseren med stærke Skridt nærme sig sin Ende. - Endnu for omtrent 40 Aar siden kunde man have af hiulpet dette Onde med et Par Tønder Gulds Bekostninger; nu vilde der koste langt meere end en Million, og om nogle Aar torde man ikke kunne opnaae denne Hensigt med 3 og flere Millioner, ja maaskee aldeles ikke mere. Paa den franske italienske Armees Standart, som den seierrige Anfører, Buonaparte, har skikket til Paris, for høitideligt at overrækkes Direktoriet, læser man paa den ene Side de Ord: "dertaknemmelige Fædreland for den italienske Armee. Paa den anden Side ere alle den Erobringer og Bedrifter betegnede: 150,000 Fanger, 170. Faner, 5500 Fæstningskanoner, 600 Feldekanoner, 5 Pontonsbroer, 9 Linieskibe, 12 Fregatter, 12 Korvetter, 18. Galeier; Vaabenstilstand med Sardinien, Parma, Moden, Napel og med Paven, Konventionen med Genua Toskana; Fred i Tolentino med Paven; de Leobner=Præliminarier; Freden i Udine. Ligesaa indeholder denne Fane de republikandseerte italienske Provindsers Navne, og Efterretningen om, at alle Mesterstykker af Malerier ere skikkede til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Den bekiendte Regieringskommissair paa den franske Øe St. Domingo, Santhonax, er dog sikkert ankommen til Ferkol (i Spanien), og efter en Skrivelse fra ham til 500 Raadet, hvis Medlem han er udnævnt til, har han al Ret paa sin Side, og ere hans Modstandere intet andet end et Aagre Partie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Man haaberi Frankerig at kunne plante Sukkerrøret paa de nye erhvervede græske Øer, Cerigo, Zante, Cophalonien a. Et Oprør, som var udbrudt i Kölln mellem de franske Grenaderer, formedelst 4 Maaneders tilgodehavende Sold, og som General Olivier søgte at dæmpe ved at lade 4000 Grenaderer og flere Kanonerere arrettre, begyndte at blive betænkeligere, saa at Generalen maatte beordre den hele Garnison til Afmarsch, for at den ei skulde giøre fælleds Sag med Arrestanterne. - General Lefevre, er nu selv let til Kölln. Mange Borgere som have ophidset Soldaterne til Oprør, skulle nu afstraffes efter al Strænghed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Det franske Direktorium har officielt giendrevet det usandfærdige Rygte, at det med Magt havde ladet Theophillantropernes Forsamling drive fra hinanden, den Gang det høitideligholdt en Fest til Hoches Ære. J Anledning af den af Hr. Chevalier opfundne Hemmelighed at giøre tændhare, undslukkelige Raketter (se Blandede Efterretninger No. 93) bringer man i Erindring. at Ludvig Vaskiøbte en Chirurgus, Dupre, Hemmeligheden af den giennopfundne græske (undslukkelige) Jld, og vilde ingen Brug giøre af denne skrækkelige Hemmelighed imod fiendtlige Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Over den stakkels Luftskipper Thilorier, som vilde førre den hele Armee af Engelland i Luften til London nedskyller nu Spot og Satyre fra alle Sider. Nogle sammenligne ham med Undermændene (Charlatanerne) Mesmer og Cagliostro. Andre anføre endog en nye Bekiendtgiørelse af ham, hvorefter han vil lade den hele Armee marschere med Heste, Baggage, Magaziner og Artillerie i Slagtorden fra den franske lige til den engelske Kyst - under Vandet. Derhos skal den føre en usynlig Flaade med sig, som i ethvert Fald kan i et Øieblik hæve sig op af Havet og føre Armeen tilbage til Frankerig. - En Anden vil endog bygge en Broe over Havet fra Calais til Dover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Luftskipperen Garnerin vil i sin Lufthallon overbringe, den næste Fredsundertegnelse fra Rastadt til Paris eller Vien, alt efter som Vinden vil blæse samme Tid, enten fra Tydskland eller fra Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Den 3die og længst bekiendte Luftskipper Blanchard, har nu opfundet et Automat i et Fruentimmers Skikkelse, som skal giøre overordentlige Konststykker. Hun derige. rer den elektriske Konductor, blæser Jld ud af Munden, smelter Metaller, spiller forskjellige Jnstrumenter a. a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-15
Blant de Foræringer, som Buonaparte blant andre ogsaa har faaet fra Kongen af Sardinien, befinder sig en prægtig Hest med Sølvskoe, og med Diamanter rigelig besatte Pistoler i Saddelen. Man beregner, at, ifald Kongressen skulde vare saa længe, vilde inden 6 Maaneder de beboede Huses Værdie være betalt ved den blotte Leie.