JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Hr. Professor Torkel Baden har i sin sidste, ellers noget upaalidelige *), Udvikling af Menneskets Skabelseshistorie, efter den nordiske Mythologie, aldeles forbigaaet de ældste Beretninger derom, som haves i Valas Spaadom. Uden at kunne læse de oldnordiske Digtningers og Skrifters Originaler, troer han sig beføjet til at fordømme dem som uægte, og til at afsige den afgjørende Dom, at den nordiske Mythologie er en blot Compilation af Bibelen, Hestod, Hygin, samt andre græske og romerske Forfattere. Det modsatte er allerede omstændelig beviist af P. E. Müller, Rask, Ling o. fl., som have gjort sig den Umage, ret at undersøge Kilderne til vor gamle Gudelære. Eddalærens sande Oprindelse har jeg søgt at vise i et vidtløftigt Prisskrift, som er belønnet med en udsat Præmie af det Kongl. danske Videnskabers Selskab, og som skal udkomme i Trykken, saasnart Leiligheden tillader *) Det var nemlig af tvende Træer (ikke et Stykke Træ), at de første Mennesker siges at være skabte. Jkke een af de skabende Guder, men de tre overhoved, gave dem Klæder og Navne. Om Klæderne melder Valas Spaadom dog ikke det ringeste. Eddaerne omtale Hæner aldeles ikke som den enfoldigste af Aserne. det. Af min Oversættelse af den ældre Edda hvoraf den første Deel (hvis Udgave er bleven forsinket ved uventede Hindringer, som have mødt dens Forlægger) snart skal udkomme, vil det vel og erfares, at Hr. Prof. Badens Gisninger om Oprindelsen til den nordiske Mythologie, aldeles ikke ere grundede paa behørig Sagkundskab i det Æmne, hvorom han i den sidste Tid har givet sig til at skrive. Jeg er ellers ingenlunde den første, som i mit Hjertes Enfoldighed er faldet paa at mene, at de nordiske Myther kunde behandles af danske Kunstnere. Dette sees bedst af vort Kunstakademies fornyede Fundatz af 28 Julii 1814. §. 44., hvori det er paalagt Professoren i Historien at foredrage det mærkeligste af den nordiske Mythologie. Mine Forelæsninger derover holdes ogsaa efter Kongel. Befaling. Akademiet har desuden forhen valgt Æmner af den nordiske Mythologie, til Kunstopgaver for danske Malere. Finn Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Paa Grund heraf formener jeg, at den indbyrdes Underviisning, som bruges hist og her i store Byer og Stæder, ogsaa i visse Henseender lader sig indføre i smaae Kiøbstæder og Landsbyer, hvor Børnenes Antal hidindtil har udkrævet 2de Skolelærere; men hvis aarlige Lønninger hist og her ere blevne vedkommende Forældre og Beboere til al for stor Byrde. Paa de Stæder, hvor tvende Lærere ere ansatte ved en Skole, og hvor den anden Lærers aarlige Løn beløber sig til 250 Rbd. rede Sølv, høres og Klager og Besværinger over saadanne i senere Tid forøgede Udgifter, som de med den bedste Villie ei ere istand til at udrede. Og nu beraabe vedkommende Beboere sig, paa, at til at undervise Børn fra 6-10 Aar behøves ei en Seminarist, hvis aarlige Lønning falder saa dyr. Naar nu deslige Domme kommer en Skolelærer til Kundskab, saa bliver følgen denne, at han tager Modet, og Lysten forgaaer ham til at undervise den ham anbetroede Ungdom; bestaaer nu den Classe, hvorudi han underviser, af Børn fra 69 Aar, saa torde Underviisningen, efter de Kundskaber mangen en Seminarist *) Fem af Ciceros Taler, oversatte af N. Møller, har inde, falde i det Kiedsommelige, og Hensigten med hans Dannelse og Ansættelse til Skolelærer, blive forfeilet. Kunde den indbyrdes Underviisnings Jndførelse hist og her medvirke til at formindske Udgifterne til Skolevæsenet, saa var samme at ansee som en gavnlig Jndretning for Borgersamfundet. Thi kan Skolelærernes forhøiede Lønninger ei udredes uden ved Udpantninger og ødelæggende Tvangsmidler, da turde vel slig en Oplysnings Udbredelse drage større Skade end Gavn, efter sig for Borgersamfundet. Dog dette være nok om denne Materie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Anden Juledag døde her i Kjøbenhavn en af vore ældste og berømte practiserende Læger; Etatsraad og Profeffor Frederik Ludvig Bang. Han var født den 4 Januari 1747 i Ods Herred i Sjælland, hvor hans Fader var Forvalter over de Kongel. Godser, deponerede fra Herlufsholms Skole 1761, reiste ved Understøttelse. af det Finkeske Stipendium udenlands, og blev 1773 Doctor Med. 1775 blev han Medicus ved Frederiks Hospital, og 1782 Professor Medicinæ ved Universitetet. 1802 tog han Afsked fra sin Post ved Hospitalet, og 1813 hædrede Kongen ham med Ridderordenen af Dannebroge. Foruden hans egentlige medicinske Skrifter, hvoriblandt hans Praxis Medica etc. og Selecta Diarii etc., hver i 2 Bind, ere de vigtigste, har han ogsaa med ufortrøden Jver, ligge til de sidste Aar af hans Liv, udgivet endeel Bøger af religiøs Jndhold. Følgende Minde satte Venskab og Erkjendtlighed ham: Over F. L. Bang. Hvo tæller dem, som Dine Raad gave Lindring i Smerte og Livs Frelse fra den truende Død, Ogsaa i mit Huus, for min Hustrue især, var Du flere Gange en Livets Engel: Salig er Du i Døden: Et daadfuldt menneskekerligt Livs velgjørende Handlinger. følge Dig fra Jorden til Himlen, hvor Du har naaet Dit rette Hjem! C. F. Hornemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Som et af de læseværdigste danske Tidsskrifter, vor Literatur i denne Tid leverer, fortjener at anbefales det hos Bogtrykker Thiele udkommende Archiv for Historie og Geographie, samlet og udgivet af J. Chr. Riise. Jndholdet er ligesaa afvexlerde som lærerigt, og det er ikkun i Henseende til Formen at det kan komme i Collision med adskillige andre Journaler. Skriftet fortsættes nafbrudt, og Subscriptionen modtages hos Forlæggeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
J disse Dage er udkommen: Ægtestands-Romancen eller Kierligheds-Trappestige i 16 kobberstukne Scener med hosføiet poetisk Forklaring. Den faaes hos Boghandler Reitzel, paa store Kjøbmagergaden No. 1, for 32 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Heidelb. Jahrbacher d. Literat. f. Maj d. A. læses en anbefalende Recension over Statsraad Schmidt Phiseldecks Værk: Europa und America, i Slutningen af hvilken det hedder: "Ligesaa hæderlig som den Frimodighed er, hvormed Forf. af dette Skrift i Nærheden af sin Fyrste og i et betydelige Statsembede, uden Tilbageholdenhed yttrer sig angaaende mangehaande Brøst i de europæiske Staters Forfatning og Forvaltning, saa prisværdigt er den Fyrstes Frisino(Freisinnigket), under hvis Øine dette Værk uforstyrret kunde komme for Lyset, og som endog, strax efter at det var udkommet, saaledes som den danske Statstidende viser, overdrog Forf. et Kald, hvorved Han ikke allene hædrede dennes Talent, men ogsaa i Særdeleshed erkiendte hans Embeds troskab og Retskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Odense, d. 26 December. Scharlagensfeberen spores i Odense nu, Gudskelov sieldnere, men har destommere udbredt sig paa Landet, hvor den viser sig meere dræbende, formedelst at Bonden i Almindelighed for sildig søger Lægens Hielp, og ikke bryder sig om de Syges Afsondring fra de Sunde, eller den i Værelserne indeklemte Lufts Fordærvelse af baade de Syges og Sundes Uddunstninger, Kakkelovns-Heden m.m. Hvad Sessions- og Markeds=Samlinger endnu ikke have bidraget til Sygdommens Udbredelse, vil det nuværende Sam løben til Julestue=Samling paa Landet endmere bidrage. - Der fortælles den moersomme Anecdot, at da Kobberpengene vare saa sieldne, og der sagdes at der gaves dem som toge 1 Mk. for at bytte en Rbd. Seddel, kom en Bondekarl ind til en Handlende, og bad at bytte en Seddel, efter lang Søgen i Skuffen sagde denne: at der var kun 6 Mk., ifald han vilde nøies dermed, og da Karlen anmodede ham om at see nøiere efter, saa fandtes vel mere, kom han endnu frem med en Fiirskilling, men meere kunde han ikke faae. Karlen var med disse 5 Mk. og 4 s. neppe kommen udaf Døren, førend han vendte tilbage, og forlangte for 1 Mk. Skraatobak. Da han havde faaet dette, gav han Handelsmanden 4 s. og sagde, i det han gik, nu ere vinqvit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Viborg, d. 23 December. Jerndognet har tilført os et Jisslag, som har varet i to Dage, og hvorved Huse, Gader, Træer og Alt er som glasseret. Mange Mennesker ere faldne og nogle komne til Skade. Frugttræerne tabe og derved mange af Frugtknopperne. - Paa Torvet var i Dag gode og ringere slagtede Gjæs, fra 5 til 6 Mk. Stkr.; Rug 15 a 16 Mk. Tdn.; Smør 24 s. Pundet; Æg 24 s. Snesen, Helt, Parret 20 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Blandede Efterretninger. Natten imellem den 10de og 11te Decbr. er gjort Jndbrud og forøvet Tyverie i Domkirken og i Oddernas Kirke i Christiansand. Begge Steder ere Blokkene opbrækkede og de deri værende Penge borttagne, men Kirkernes Sølvtøi, have Tyvene ladet være urørt, skjøndt en Altar bog med heelt Sølvbind, i Domkirken laae i en Kiste ved de Tavlepenge, som Tyvene medtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
De fra Stockholms Toldkammer i Løbet af dette Aar til udenlandske Havne udklarerede Fartøier udgiør et Antal af 411, deriblandt indberegnede saavel de, som derfra ere afgaaede med Ladning, som med Ballast. J Aaret 1819 udclareredes 581, altsaa 170 flere. Jblandt ovenmeldte 411 Fartøier vare 15 Americanske og 18 Engelske. Af de Første didkom 3 med Colonialvarer; de øvrige vare ballastede. Af de Engelske vare 6 lastede med Steenkul, 1 med Salt og 8 ballastede. De Americanske Fartøiers Retour-Last udgjorde ialt 26,860 Skppd. 8 Lispund StangJern, 762 Skippund 12 Lispund 10 Pund Knip, Baand- og Bolt-Jern, 203 Skippund, 14 Lispund Manufactur=Jern, 120 Skippund 19 Lispd. 10 Pund Staal og Plader, samt 45 Skippund Garkobber. De Engelskes Retour=Ladning bestod af 27, 100 Skippund 10 Lispd. Stangjern, 7 Skippund 19 Lispd. 10 Pund Knipjern, 375 Skippund Brandstaal, 550 Tønder Tjære, 200 dito Beeg, 783 Sække Berg Mose, ikkun 26 Stykker Bjælker og 967 Tylter Bræder. Det gamle Spørgsmaal om Magazin-Directionens Nytte eller Skade synes nu at være afgjort, siges i en Skrivelse fra Stockholm af 23 November. Af en Fond, som bestod af nogle Millioner, og et Creditip paa Banken af 2 Millioner, er nu maaskee 20,000 Rdlr. tilbage i contant Beholdning; det Øvrige bestaaer deels i Fordringer allevegne i Provindserne, deels i Kovn, hvilket i nogle Magaziner staaer Fare for at fortæres af Orm, formedelst Mangel paa Plads. Det indkjøbte Korn koster ogsaa i det Mindste 50 PC. mere, end det nu kan sælges for. - Et andet Almeentab, og hvilket man allerede beregner til halvanden Million Rdlr. Bco., opkommer ved Filial=Disconterne, hvis Vilderede man ved sidste Rigsdag overdrog Banken at opløse, formodentlig i den Hensigt, at Banken skulde tage hele Tabet paa sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
En Historie. Der var engang en Mand - jeg troer i hine Tider da Mark og Bye gjentonede: Pengetrang, og man var færdig at ønske den ærlige Dr. Jenner Ondt i sin Grav, fordi han frelste Menneskene til Sultedød - som fattede det dristige Anslag, at lade sig bygge en Kostald. Da han under samme behøvede et Grundlag af Kampesteen, saa lod han kalde en Muurmester fra nærmeste Landsbye, et Medlem af den næringsløse Stand, som skal leve af de andres Velstand, og derfor, uagtet al sin Stræbsomhed, neppe kunde holde Hovedet iveiret. Paa Forespørgsel begjærte denne for hint Arbeide 30 Rbdlr. og Hielp af to Haandlangere. Man bad ham altsaa forføie sig; i en hellig Jver gik nu Huusbonden selv med 3 Karle til at lægge Steen, og fuldførte i 2 Dage det Værk, som skulde kostet ham over 15 Tdr. Byg. Vel har Arbeidet ei Mesterhaandens Præg, men det gjorde sin Nytte, og Manden ønskede sig til Lykke med ei at have mæsket Dovenskab og Blodsuerie. Denne lille Historie forekom Fortælleren at indeholde saameget Lærerigt, Advarende. og Trøstende, at han ei kunde beholde den forsig, især da den kun deri afviger fra sine Navner, at den er sand og usminket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Blandinger. De Syv Tusind Vise. Syv Vise tæller Grækenland, Og troer at de kan nok forslaae; Syv Tusind tæller Danmarks Land, Og tror endda de er for faa Visebøger. Hvad er det, som vort Land hjemsøger? Ei vise - men kun Visebøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Nytaarsgaver. Hver raaber paa sin Nytaarsgave Skjøndt han dog selv vil Gaven have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
(Jndsendt.)Et Par Ord om det kjøbenhavnske Brandcorpses Lønning og Rang. Ligesaa afgjort det er, at et Brandcorps, i Almindelighed, er een af de nødvendigste og nyttigste Statsindretninger, under Fred og Krig, ligesaa unegteligt er det ogsaa, at Kjøbenhavns Brandcorps, i Særdeleshed, er eet af de Bedste i Europa. Den udmærkede Duelighed, Uforfærdethed, Raskhed og Kraft, hvormed dette Corps, standser Jldens frygtelige, ødelæggende Virkninger, have derfor ogsaa erhvervet Samme Hans Majestæts allerhøieste, offentligen allernaadigst yttrede Tilfredshed; og sikkert kan Jngen bedre dømme herom, end den Første, som altid selv er een af de Første paa Brandpladsen, for at værne om sine Undersaatters truede Velfærd. Med Hensyn til den idelige Livsfare og det overordentlige Uniformslid, hvorfor Brandcorpset udsættes, samt til de store Fordele, dette Corpses Anstrengelser forskaffe Brandcassen og Meubelassurancen, som derfor sjeldent have nogen betydelig Brandskade at erstatte - med Hensyn til alt Dette, troede Jndsenderen, at Kjøbenhavns Brandcorps havde, i det Mindste, lige Lønning og Rang med ethvert andet, borgerligt Corps i Hovedstaden. Ved tilfældigen at yttre denne Mening i et Sælskab, blev han imidlertid, ifølge en foreviist, trykt Lønnings- og Rang-Liste over den danske Krigshær, snart overbeviist om sin Feiltagelse. Han saae nemlig af denne Liste, at Brandcorpset har ringere Lønning og Rang, end Kjøbenhavns borgerlige Jnfanteri og Artilleri, samt Helsingøers borgerlige Artilleri. At Lønningen, især under nuværende, trykkende Tidsomstændigheder, er saare vigtig, behøver intet Beviis. Hvad udvortes Rang angaaer, da er Samme vel ei saa særdeles vigtig for indvortes Værd, men dog, ligesom Præget paa en Mønt, eiheller aldeles uden Nytte. Dette gjælder fornemmeligen om hele Statsindretninger, hvis Fortjenester ere lettere at erkiende, end enkelte Personers, fordi hine ere bundne til almindeligen bekiendte, faste, paalagte Bestemmelset, imedens disse ere afhængige af mindre bekiendte og mindre bestemte, frivillige Personligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Den upartiske Jndsender, som vel engang har tjent ved Linietropperne, men aldrig i noget egentligen borgerligt Corps, har ikke anseet ovenstaaende, velmeente, uforgribelige bemærkninger for aldeles uvigtige, da de berøre eet af Statens gavnligste og hæderligste Samfund, hvis Stilling sikkert i lige Grad fortjener og nyder høie Vedkommendes varmeste Deeltagelse og Omhu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Kjøbenhavns Børs d. 29 December. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 66 1/2 a 67. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 83 1/2 Rbdlr. r. S. eller 107 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 3/4. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Med sand Deeltagelse har jeg læst Deres sidste Brev, hvori De med mørke Farver skildrer den saa høist beklagelsesværdige Stilling, som De og næsten alle Landmænd under nuværende ulykkelige Conjuncturer befinde sig. De ønsker, min Ven!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
at jeg under mit Ophold her i Hovedstaden skal give Dem en Udsigt over den Fremtid, De med saamegen Frygt gaaer imøde, gid jeg var i Stand, til at opfylde dette Deres Ønske paa en for Dem og Enhver tilfredsstillende Maade, da skulde jeg lydelig udraabe Trøst, og derved gyde Balsom i saa mangt et blødende Saar, dog, langtfra at jeg vil bidrage til at mistrøste Dem, vil jeg som læg Mand sige Dem min uskrømtede Mening om den muelige Fremtid, Landmanden har at vente, forud betinget, at der bliver gjort Alt, for at den mørke Skye, der hænger os over Hovedet, ikke ved pludselig, at briste, vil lade os alle omkomme, men at Himlen vil opklares, og det vorder os forundt, atter at aande frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse er Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officierer; 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 8 Contre-Admiraler, 10 Commandeurer, 5 Commandeur-Capitainer, 19 Capitainer, 26 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier-Lieutenanter, 32 Second-Lieutenanter. Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v.; 6 Commandeurer, 1 Capitain, 1 Capitain Lieutenant. - Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officierer, 1 Auditeur, 1 Læge, 3 mathematiske Lærere samt 14 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaar af: 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficierer) med 100 Rbdlr. Gage, 26 Cadetter med 50 Rbdlr. Gage og 15 Jndskrevne. – De under Admiralitets og Commissariats-Collegium sorterende civile Kongelige Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetiente, af 15 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 23 Fuldmægtige og 22 Copiister. Ved de Kongel. Værfter ere ansatte 20 Mestere og Mestersvende og 3 Skippere. - Ved SøeEtatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions Chirurger, 3 Reserve Chirurger og 3 Under-Chirurger. Slagelse. J Landsbyen Holmstrup, som ligger tæt udenfor denne Kiøbstæd, opkom den 28de Debr. en Jldebrand Kl. 10 om Formiddagen i et Huus, som ved den stærke Østenvind og det tørre Veir greb frygtelig om sig og ødelagte i en kort Tid 4 Gaarde og nogle Huse med al Sæd, og en Deel af Jndboet og Besætningen; alle Forsøg paa at standse Jlden vare forgiæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Ved Viborg Landsoverret er Proprietær Fortil Oveegaard, for at have ladet 11 Gaarde ligge øde i Houtved og Kielstrup Byer, dømt til at bøde til Kongens Fiskus 8020 Rbdlr. 82 1/2 s. Sølv m.v. En Avlsforvalter er ved samme Ret dømt til at betale en Tienestekarl 20 Rbd. Sølv, for at have revset denne over Huustugtens Grændser. Ved Hjemlinget var han endog tilfunden at bøde halv Mandebod, trende 9 Lod Sølv, foruden Sagens Omkostninger. Man
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Blandede Efterretninger. Ved det Kongelige Svenske KrigsvidenskabsAkademies Høitidsdag den 1ste December, holdtes i Stockholm, af Akademiets Præsident, Ordfører i H. K. Maj. Krigs-Hofvet, GeneralMajor og Commandeur af den Kgl. Sværdorden, G. W. af Tibell, en Mindetale over Academiets afdøde Æresmedlem, General af Jnfanteriet i den Kongel. Norske Armee, Ridder og Commandeur af Hs. M. Kongen af Sverrigs Ordener samt af den Kongel. Danske Elephant- og Dannebrog-Orden, Hr. G. F. v. Krogh. (Anmeldt i Skilderiets No. 102 f. A.) Den almindelig grede og høiagtede Afdødes Levnetsomstændigheder. ville neppe læses af Danske uden Jnteresse, og meddeles derfor her efter ovenanførte Tale. Georg Frederik Krogh blev født den 7de October 1732. Hans Fader var Generallieutenant og commanderende General Nordenfields, Kammerherre og Ridder af Dannebrog-Ordenen Herr G. F. v. Krogh, hvis Gemalinde hed Hedevig Augusta v. Bryggemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Efter fuldendte Studeringer udnævntes den unge Krogh i Aaret 1746 af Kong Christian den Sjette i Danmark til Fændrik ved det første Vesterlehnske Jnfanterie-Regiment. Den Agtpaagivenhed og Tienesteiver, han viste, blev ei bemærket, og han forflyttedes (1750) til Fændrik ved den Kongel. Danske Gardes Grenadeer-Reginent; 2 Aar derefter blev han befordret til Seondlieutenant og af Kong Frederik den Femte udnævnt til Hofunker, samt i det følgende Aar 1753) befordret til Compagnie-Chef ved det 1ste Vesterlenske Regiment. Den fredelige Bane, han hidtil havde betraadt, syntes ham altfor indskrænket, til at han derpaa kunde vinde den Erfaring, som i alle Fag, og især for en Krigsmand, er saa nødvendig, for rigtigen at kunne anvende de erhvervede Kundskaber, – og et lykkeligt Tilfælde indtraf nu ogsaa, som opfyldte hans kjæreste Ønsker. Friedrich den Store havde allerede ved den første Schlesiske Krig forskaffet sin Armee et be rønt Navn, og da Syvaarskrigen begyndte, kap poes de i Fred værende Magters Ungdom om, i den Preussiske Armee at vinde Erfaring og Krigrære. Capitain Krogh erholdt sin Konges Lilladelse til ligeledes at deeltage i disse Feldttog, og den Preussiske Monarch tillod ham (i Aaret 1757) som Volonteur at følge den Armee, han i egen Person anførte, snart opdagede den store Menneskekjender, at Capitain Krogh besad val mindelige Naturgaver, forenede med en velanvendt Ungdomstid; han blev Tjenestgiørende i Kongens Suile, og nød, som henhørende til Kongens egen Stab, Alting frit. En saadan Udmærkelse af Friedrich den Store imod en Fremmed kan udentvivl ansees som et uforkasteligt Beviis paa den Persons Duelighed, som havde den Lykke, at være Gjenstand derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Ved den Preussiske Armees Jndmarsch i Bøhmen ledsagede Capitain Krogh Kongens Person, og deeltog i Bataillen ved Prag samt i denne Stads Bombardement. Det rosværdige Forhold, hen herved lagde for Dagen, og den med megen Sagkundskab og Tydelighed forfattede Journal over disse Krigs-Tildragelser, hvilken han tilstillede Kong Frederik den Femte, erhvervede ham nye Naadesbeviisninger; han forflyttedes til Chef for et Compagnie af det Nordenfieldske hvervede Regiment, og udnævntes til Kammerjunker hos Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Den Preussiske Armee for Prag maatte imidlertid bryde op for at forstærke Prindsen af Bevern, som saae sig tvungen til at retirere for den overlegne Østerrigske Armee, hvilken rykkede frem under Feldtmarskal Dauns Befaling; kun Capitain Krogh og 3 Hollandske Officerer fik, iblandt alle de ved Armeen værende fremmede Volonteurer, Kongens Tilladelse til at ledsage ham paa denne Marsch. Paa den store Slette ved Malolitz samledes de Preussiske Armee-Corpser, hvilke den 16de Juni passerede Defileerne ved Zarmack; en stærk Taage hindrede Udsigten, men da denne i Dagbrækningen forsvandt, opdagede man den Østerrigske Armee camperende i Nærheden af Preussernes venstre Flanque; ved Friedrichs Duelighed til at mandeuvrere blev Stillingen dog snart forandret, og den 17de Juni stod den Preussiske Armee paa høire Side af den Østerrigske, i Nærheden af Byen Planianie, hvilken Østerrigerne havde besat, men som indtoges af Preusserne den 18de, hvormed Bataillen ved Collin begyndte, hvis Omvexlinger og Udfald man kjender af Historien. Da Retraiten begyndte, var Kongens Person blot omgiven af hans Adjutanter, nogle Ordonnange Officierer og de fire fremmede Volonteurer, iblandt hvilke Capitain Krogh befandt sig, omendskjøndt han i Bataillen var bleven blesseret i den høire Fod, – samt omtrent 30 Husarer til Bedækning. Denne lille Trop blev med heftighed angreben af et overlegent Antal Pandurer, og Kongen og hans Suite maatte med Vaaben i Haand bane sig Vei igjennem Fienden. Capitain Krogh fulgte, uagtet den heftige Smerte af hans Saar, dog Kongens Person endnu 9 Mile til Hovedqvarteret Mischle, hvor han endelig blev nødt til at overlade sig til Lægens Omhu; – men neppe var han restitueret, før han atter indfandt sig ved Armeen, sand ledsagede i nogen Tid Feldtmarskalk Keiths ArmeeCorps. - Den Tapperhed og Klogskab, han ved alle disse mærkværdige Begivenheder havde viist, erhvervede ham Kongens, hans Herres, besynderlige Naade og Opmærksomhed, og han udnævntes (1768) til General-Adjutant, samt commanderedes samme Aar, ved sin Tilbagekomst til Fædrelandet, til det i Holsteen sammentrukne Danske Armee Corps, og i Aaret 1760 udnævntes han til Chef for det 1ste Trondhjemske Jnfanterie Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
En stor Forandring i Tingenes Orden var imidlertid indtruffen; Keiser Peter den Tredie besteg den Russiske Throne, og hans Armeer forvandledes fra Fiender til Kongen af Preussens Allierede, samt truede tillige med et Jndfald i de Danske Stater. J Aaret 1762 erholdt Oberst Krogh Ordre at indskibe sig med sit Regiment, og, tilligemed flere Norske Tropper, at afgaae til Holsteen; han fandt sig saaledes atter kaldet til, paa Valpladsen at erhverve sig ny Erfaring og nye Fortjenester. Allerede rykkede de sammentrukne Danske Tropper ind i Mechlenburg, da Keiserinde Katharina den Andens Thronbestigelse medførte andre Forhold imellem Cabinetterne i Petersburg og Kjøbenhavn, og de Danske Tropper vendte tilbage til deres Hjemsteder.