JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Collegiet har under 28de Marts og 6te April f. A. tilskrevet Stifts- og Amts-Overøvrighederne, samt Generalcommanderne, med Begjæring, at samtlige under deres respective Jurisdictioner værende practiserende Læger. Medici og Chirurgi, de være ansatte i Embede eller ikke, maatte paalægges at indsende til Collegiet verificeret Gienpart af deres academiske Testemonium, deres Bestalling og specielle Jnstructioner, samt Privilegier der maatte hjemle deres et eller andet Emolument, og tillige opgiv deres Bopæl. Efter denne Anmodning, er til Collegiet indløben endeel saadanne Jndberetninger; men da flere endnu mangle, saa skal man herved have de Læger, hvorfra endnu ingen er indkommen, paamindet, at de uopholdelig hertil indsende samme.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Christiania, i det Kongelige Sundheds-Collegium for Norge, den 2den April 1811. Thulstrup. Weidemann. Maschmann. Müller. Baumgarten, Decanus. Schandorff.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
At Providerings-Commissionen for Norge, har fundet sig foranlediget til, at udvirke den til Christiansand i forrige Aar opbragte Hvede sat i Requisition for de Kongelige Magaziner; og at altsaa ingen Auction derover foretages, undlader den ikke herved at bekjendtgjøre til de Handlendes. Efterretning. Christiania den 19de April 1811.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Interessenterne i min Collection bringes herved i rindring at Lotteriesedlerne til 3die Classe skal fornyes inden den 30te d. M. Christiania den 15de April 1811. Westye Egeberg.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Ifald Skipper Peter Jörgensen, førende Pappenborgerskibet Metta Henrietta, paa Reise fra Pillau til Mallaga bestemt, maatte ligge i nogen Havn eller ved noget Sted, hvor dette kommer til dens eller deres Kundskab som kjender bemeldte Skib eller Skipper, bedes at give os Efterretning om samme, og at tilkjendegive Skipper Jörgensen at vi have faaet nærmere Bestemmelse for ham, hvorom vi strax skal tilskrive ham eller dem, saasnart vi veed hvor Skibet ligger, og blive vi imidlertid Skipper Jörgensen ansvarlige for det Ophold han maatte troe aarsaget ved at oppebie saade vor Tilskrift. Stavanger den 12te April 1811. Jacob Kielland & Sön.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Første Paaskedag modtog jeg et Brev med min Adresse, som Budet sagde at have modtaget af en Ubekjendt; men hvor forundret blev jeg ikke, da jeg aabnede samme og seer, at der ikke engang staaer et Bogstav, langt mindre Afsenderens Navn, men i dets Sted en meget betydelig Gave i Banco! Den ædle Giver tillade derfor, at jeg paa denne Maade bevidner ham min inderligste og hjerteligste Tak, da det ikke har været mig muligt at faae Kundskab om, hvem jeg har at takke for denne store Lindring i mine Kaar. Gud lønne ham Jeg vil bestandig bestræbe mig for at vise min Taknemmelighed ved forøget Flid i mit Kalds Pligter saalænge jeg lever. Christiania den 18de April 1811. John Wold.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At Vi, efter Cancellieraad Poul Frederich Heltzen, Sorenskriver i Aggers Sorenskriverie i Aggershuus Amt, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i afdøde Proprietaire Abraham Glevups Boe ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Christiania Jntelligenstsedler 3de Gange efterhinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for fornævnte Cancellieraad og Sorenskriver, Helten at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vedkommendes Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad, Kjøbenhavn den 28de Februar 1811.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold. Knudsen. Billov. Monrad. Berner. Lassen. Schwartzen.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Bevilling for Cancellieraad og Sorenskriver Heltzens til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde afgangne Gleerups Creditorer.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Publiceret paa Aggers Sorenskriveries Baarting sc.: for Asker den 18de, for østre og vestre Bærum, den 20de og for Agger den 25de Marts 1811, extra heret i Justitsprotocolen Fol. 262, og derefter orlydende indført i Skjøde- og Pantebogen No. 7 Fol. 409. For Tinglæsning med 12 1/2 Procent betalt, 3 Mark, skriver Tre Ort. Test.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
J Hr. Cancellieraad og Sorenskriver Helsens Fraværelse som Constitueret. B. Wærner. Læst i Aggershuus Stiftsoverret den 1ste April 1811, i Justitsprotocolen extraheret og i Publicationsbogen ordlydende indført; hvorfor er betalt til Sportelcassen og Skatkammerfondet 1 Rd. 2 Mark, skriver Een Rigsdaler og To Ort. Test. von Aphelen. Jndkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui lentii med Aar og Dags Varsel alle de som maatte have noget at fordre i benævnte Boe, af hvad Natur samme end maatte være, da med saadant deres havende Krav at melde sig og samme paa lovlig Maade at legitimere inden den bemeldte Tids Forløb, ligesom og den Afdødes testamentariske Arvinger, som for det meste opholde sig i Jylland, indkaldes, og disse ere, den Afdødes Halvbroder Consistorialraad J. Gleerups igjenlevende Børn, den Afdødes Brødre, Christopher Gleerup, Justitsraad Mauriz Gleerup, Peder Gleerup og den Afdødes Søster, Johanne Gleerup, gift med Anders Arøe, samt den Afdødes Brødre og Søsterbørn sc. Lauriz Gleerups Børn, Raadmand Johannes Gleerups Børn, Justitsraad og Borgemester Frederich Christian Gleerups Børn, Elisabeth Chatarina Gleerup, der har været gift med Groeserer Johan J. Becker i Kjøbenhavn, deres Børn Bergitha Gleerup, der har været 2de Gange gift, først med Sognepræst Jens Jensenius og anden Gang med Birke dommer og Herredsfoged Anders Gieding, disses Børn, og endelig Ole Nielsen Boy, Anne Magterne Bøy, gift med Regimentsqvarteermester Conradi, Kjøbmand Torger Poulsen, Madame Anne Marie Elstrøm, adame Susana Anker, Jens Jeren ladsen 3 Jørgen Sebye, at naar der har tient den Aldere ere 2de Aar og derover; hvilke 7 sidste opholde sig i og om Chrstiania, samtlige testamentariske Arvinger blive ligeledes indkaldte at melde sig hos Undertegnede som Skifteforvalter med de lolvbefalede Beviser. Opsloe den 11te April 1811. P. F. Heltzen, Sorenskriver i Aggers Sorenskriverie, Mandskab Hans Pedersen af Lægds No. 5 Spies i holdt, boesat paa Malerpladsen ved Smedebroen paa Eger, som den 16de Marts 1810 blev enroulleret til Jæger No. 99 ved det mig anbetroede Kongsbergske Compagnie, i undvigte strax derefter Compagniet, og skal efter Rygtet i Sigende være reist til Arendal; hvorhen og hans Kommed Barn samme Aars Julii Maaned er efterfulgt for at opspørge og bringe ham tilbage; men da denne med fler: gjorte Efterspørgsker til Dato have været frugtesløse, anmodes Enhver, som bemeldte Jæger Hans Pedersen maatte antræffe, eller om hans Opholdsted være kyndige, at de ufortøvet hefter ham hos nærmeste Militair, eller et vil Øvrighed, og derefter anmelder saadant for Undertegnede paa Chefs-Gaarden Muggeberg i Sandsværd pr; Kongsberg, da alle medgaaende lovlige Omkostninger skal vorde erstattede. Personen er 30 Aar gammel, 64 Tommer høi, spæd af Lemmer, mørk af Ansigt, brun at Øine og mørkebrun af Haar. Weitzmann, Capitaine og Chef for ovenmeldte Jæger-Compagnie.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Da Skiftet efter forhen værende nu afdøde HalvorBarbøll i Enebak ei har været at bringe til Slutning i formedelst at en Deel udenfor Jurisdictionen værende Arvinger ei har mødt eller ladet møde, som væsentlinødvendig, efterdi den allerede anmeldte Gjeld lagne overstiger Boets forlængst realiserede Formue, saa er en Skiftesamling berammet at foretages paa Lensmandsgaaden Skolen i Enebar Præstegield, den 29de Mai førstkommende, Formiddag Kl. 9 Slet, til hvilken Tid saave i dette Boes Arvinger, som Enhver, der kunde have me at erindre, vil behage at møde eller lade møde, da iman i lendefald Enhver maae tilskrive sig hvad Skade af deri Udeblivelse kunne flyde. Vestbingen den 9de April 1811. Nilson.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Den af mig tilforn i Danske Aviser gjorte Advars mod Credit i mit Navn finder jeg mig af gyldige Grund i beføiet at gjentage. Betroet enten Penge eller Vang i til Nøgen uden min skriftlige Anmodning eller Tilstaarelse under min Haand og Segl, have Vedkommende Skade for Hjemgield. Faaborg i Fyen den 2den April 1811. Christian Tolstrup, Cancellieraad, By- og Herredsfoge i Til egen og Andres Sikkerhed advarer jeg Enhikke at betroe Penge eller Varer til Nogen paa mine Veerne uden min skriftlige Anviisning eller Tilstaaelse, andet Fald ville Vedkommende tilegne sig selv Tabet. Faaborg i Fyen den 2den April 1811. Lauriz Peter Voigt, Kjøbmand. get Overbestyrelsen af mit Huus til min Broder Gunder Schou. Christiania den 10de April 1811. Johannes Schou.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Da jeg har modtaget Bestyrelsen af min Broder, Johannes Schous Huus i hans Fraværelse, saa er det jeg herved tienstlig vil have bekjendtgjort: at honette Rei os sende kan erholde Logis, naar Værelser haves ledige; er, for derimod ei at uleilige Jndenbyes, der i min Broders Fraværelse maatte ønske Mad- eller Drikkevare, tilkjendegives, at ingen Opvartning i den Tid finder Sted; ligesaa bliver end videre bekjendtgjort: at alt som maatte blive kjøbt i Huset eller hentet i Byen, af hvad Navn, at nævnes kan, skal strax af mig eller Sendebud blive betalt, ved Modtagelsen, for at undgaae Regningskrav. Christiania den 10de April 1811. et Gunder Schou.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Da jeg paa førstkommende 3die Mai agter at flytte, i herfra Byen og til Ringeriget, saa ville Alle som forme gene at have noget hos mig at fordre eller med mig at afr. gjøre behage at indfinde sig hos mig, inden denne Maa af neds Udgang, i mit Logis hos Hr. Sadelmager Busch i Grændsen. Christiania den 15de April 1811. Frederike sal. Nordbye.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Da jeg nu har fraflyttet min forhen havte Bopæl, saa finder jeg mig beføiet til at bekjendtgjøre samme for det te Respective som forhen har forundt mig sit Arbeide, samt at mit Logis for nærværende er hos Ole Sølvpost i Nor ordre Gade, hvor jeg haaber mine ærede Velyndere nu som tilforn behagelig ville beære mig med sit Arbeide. Christiania den 18de April 1811. Klemmet Olsen, Skrædder=Frimester.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Da jeg med Regimentets Tilladelse er igjen flyttet er til Stedet, og er boende i den af mig af Snedkermesester Jens Dauelsberg tilkjøbte Gaard, maae jeg, i den jeg bekjendtgjør dette, have mig recommenderet, og loder tillige med Stræbsomhed og Flid at vise Duelighed i mit Fag som Dyrlæge. Christiania den 15de April 1811. Løvestad, Regiments-Dyrlæge. Visse Aarsager gjør det nødvendigt for mig herved at udbede, at ingen betroer Nogen noget i mit Navn, uden en skriftlige Forlangende desangaaende medfølger, da jeg i det Fald ei indestaaer for eller betaler saadant Krav. Kløften i Stange den 13de April 1811. Petter Thomsen.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Den af mine Venner, som har laant 3die Deel af P. F. Juhms samlede Skrifter vil meget forbinde mig, ved jo før jo hellere at levere samme tilbage paa Wulfs bergs Boglade. Arne Iversen.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Skulde der gives Fædre som ville betroe sine Børn til Underviisning, Kost og Logis i mit Huus, da ville de behagentlig henvende sig til P. Halling, Præst. Kongsberg den 4de April 1811. de derer, saadant linger, Haarkamme, forskjelligt Guldarbeide, Perler af diverse Couleurer, Snus- og Røg=Tobaksdaaser med mere, hvormed hun har den Ære at recommendere sig. Amalia Lichey, fra Aarhuus, logerende hos Tracteur Hr. Carstensen.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Enhver som søger at forbedre og give Oplysning om sit Lands Jorddyrkning, af saadanne Mænd modtager jeg med Glæde ethvert Bidrag til denne vigtige Sags Fremme, og hertil troer jeg Hr. Hovbrenders Avertissement i Christiania Jntelligentssedler No. 29 har sigtet Fuldkommen enig er jeg med Hr. Hovbrender, at den Jord er meget beqvem til Byg eller Havre, hvor de smaae, graae Erter Aaret forhen stode, men da maa ogsaa disse have staaet godt, at de saa at sige, have dannet et Teplover Ageren. Er nu Tilfældet at en tør Sommer indfalder, eller om Jorden er sandig, da opnaaer man ikke sin Hensigt, nemlig, at udrydde Ukrud af Ageren, thi her gives da Mellemrum nok for Landhavre m. m. at voxe udi. Dyrkes derimod Kartofler, Kaalrabi, Gulerødder o. f. s., er det næsten ikke mulig at det mindste Ufrøkan blive tilbage, da Jorden saa mange Gange bliver omrørt og saaledes næsten hver Jordpartikel udsat for Luftens velgjørende Jndflydelse; ikke endda at tale om den langt større Fordeel som Rodfrugter kaster af sig, mod anden Slags Sæd. Hovindsholm den 16de April 1811. J. Hoel, Lieutenant.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Til anstundende 11te Juni Termin kan af det Kongl. norske Landedetcorps's Midler, imod rescriptmæssigt Pant erholdes til Laans omtrent 500 Rdlr. Den eller De som maatte attraae denne Capital eller en Deel deraf kunne derom henvende sig til det Kongl. borske Commissariatscollegii Bureau.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Endeel af Jndvaanerne i Tønsberg ere blevne enige om at lade flere unge Mennesker oplære i Gang; dertil udfordres en Lærmester, hvilken man kunde tilbyde fordeelagtige Vilkaar, især dersom han tillige forstod at give Underviisning paa Violin eller Violoncelle. De som kunde have Lyst til at paatage sig denne Post ville snarest muelig henvende dem til Christen Føyen i Tønsberg.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Nye Lotteriesedler til 3die Classe, a 9 Rdlr. pr. Stykket, faaes tilkjöbs hos Westye Egeberg.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Skulde Nogen der reiser til Kjøbenhavn behøve et sikkert Forbud, behager de at henvende dem til Bogtrykkeriet, hvor Anviisning gives.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Et Chatol eller laasfærdigt Skab, hvori der kan lægges Klæder, ønskes tilleie. Den som har en af Delene at bortleie, vilde behagelig melde sig i Stuen hos Hr. Skræddermester Schou.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Modersmaalet. Modersmaalet er en af vore dyrebareste Skatte. Saalænge vi elske det have vi ikke tabt National. aand; men ingen Jndfødt, som ikke erkjender, at uden dette Sprog ere vi Jntet, som, ikke sætter men formodersmaal, som ikke ere meere stolt af at tale dette Sprog, som af at kunne tale en Snees andre, som ikke hylder det med den levende Kjerlighed, der ene er i Stand til at opdage alt det Gode og Skjønne ved sin Gienstand - ingen saadan Mand er Borger, ingen saadan Mand kan elske sit Land og sin Konge.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
(Kjøbenhavns Skilderie Nr. 20.)men som at tale dette Sprog, som af at kunne tale en Snees andre, som ikke hylder det med den levende Kjerlighed, der ene er i Stand til at opdage alt det Gode og Skjønne ved sin Gienstand - ingen saa dan Mand er Borger, ingen saadan Mand kan elske sit Land og sin Konge.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
(Kjøbenhavns Skilderie Nr. 20.) Det har i Norges fleste Egne omgaaet et Rygte der gjorde den behageligste Sensation paa hver dristig Jordbruger og ellers paa alle der vil Landets sande Vel nemlig: at Odelsretten skulle ophæves eller betydelig indskrænkes; forholder dette sig saaledes, eller var det kun et Haab, som saa meget mere saarer og nedtrykker naa det skuffes, o gid det var sandt, mange Hundrede dristiFamiliers Vel beroer herpaa. Norge ville da hæve sig til en sit Jordbrug og Skovvæsen forhen ukjendt Høide, J Anledning af Spørgsmaalet i Jntelligentsedler No. 28. Paa hiint lille Spørgsmaal, man fremsat har, Hvorover vist ingen Truffen vredes Meddeles dette ukunstlede Svar Som for Spørgerens Andagt lyder saaledes: Nei vist, har end intet Kongebud Tilbagekaldet et Ord i Placaten; Men Erfaring stadfæster jo at Krabaten Forlængst har udblødet sin haarde Hud, I Djervheds og Uforskammenheds Lud Og de fristende Jncassations-Procenter Med Blodiglens flere Graadigheds-Renter, Neddøve Stemmen om Eed og Pligt Spørg derfor Publicum ei om sligt; Et Theemis's Sønner og ei Propheter, Og et de høiere Authoriteter, Thi kan et eneste Tobeens-Subject, Agere Dommer og Procurator, Fuldmægtig, Slyngel, Administrator, Forladtes Trøster og - Bøddelknægt Hvorfor da og ikke Jncassator, Spørg Manden selv, ham, som Cains Tegn Gud glemte at sætte directe i Panden; Ham, som man korser sig for som for Fanden denne og en mere østlig Egn. Spørg ham, til hvis forvorpne Person, Kun Bonden har Adgang ved Smør og Kalve; Som tager en uhørt Recognition Men gier kun Tilstaaelse for - det Halve. Spørg ham, hvis Samvittighed stedse sov; Den Ulv, som Skurkenavnet ei saarer; Hvis Viin er blandet med Enkens Taarer; Hvis Retter dampe af Ran og Rov Spørg ham, som paa Prent forleden Sommer, Og som Øiet med Væmmelse vendte sig fra Blev offentlig rost og ophøiet som Dommer, Som Mand, som Fader, et cætera: Og var ei den Ting en Satire mod ham, Hvor kunde han da faae et roligt Døgn, Naar hans Beskedenhed ikke tillod ham Gjendrivelse af saa gedigen Løgn! Spørg Sporemanden, hen Buldrer, ham, Som veed at Pligten paa Tungen føre; Men som inden Laase og lukte Døre Bortskakrer Retfærd som Jødekram. Spørg ham, som for reglementert Sallair, Et paa Documentet Qvittering giver; Men i et af dets Hjørner skriver Tre, fire fortvivlede Kragetæer, Og som ingen Diævelen veed hvad er - Uagtet et Lovbud befalet haver, At Summen skal sættes med Tal og Bogstaver. Sporg ham, som lucrerer med Næstens Kiv Som i rørte Vande forstaaer at angle; Hvem Embedspligt er en Børnerangle Til guldindbringende Tidsfordriv. Spørg hiin caracteriseerte Synder: Den Stolte af Rangen og Navnets: de! Som voldtaler Astræa, den Stjernemøe, Og høkrer ud hendes Rest af Ynder. Spørg ham, fra hvem hver Tomhændet veeg For kold Afviisnings skarpe Patroner; Ham, hvis Retfærds Vægtskaal i Veiret steeg, For Modvægt af Guld og Assignationer.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
J øvrigt kan man jo næste Gang, Jeg raader kun efter ringe Evne - En Contorist eller Lensmand nævne, Og ei sig selv saa publiquement.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
J Anmærkningerne angaaende Odelsretten, indrykkede paa 4de Side i dette Blads No. 134 ere følgende Feil indløbne: J første Spaltes 9de Linie ovenfra staaer i nogle Exemplarer cortiniserer, istedetfor caracteriserer, J samme Spaltes 44de Linie ovenfra staaer at Arbeide" istedetfor at arbeide. J anden Spaltes 8de Linie staaer til en af dem istedetfor til de af dem.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Dødsfald. Efter det alvise Forsyns Velbehag blev det Undertegnedes Lod at see sig berøvet en elsket Søster; thi den 2den April sidstleden Kl. 9 1/2 Formiddag endte Jomfru Anne Else Reiner sin virksomme Bane, i sin Alders 62 Aar, efter 6 Dages Strid. Enhver der har været Vidne til hendes ufortrødne Velvillie og Huuslighed i det hele veed bedst hvad jeg har tabt - dog, som hendes Vande var, saaledes var hun til sidste Øieblik, blid og vel til freds. Skriftlig Bevidnelse om Deeltagelse i vor billig Sorg frabedes. Hellelands Præstegaard den 5te April 1811. Abigael Reiner. Gerh. Henr. Reiner, Provst og Sognepræst.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Min retskafne og inderlig elskede Mand, Overberggamtsskriver og Borgemester A. Riegels, forloedet Timelige sidstleden Onsdags Morgen den 10de d. M. Dette for mig og trende efterlevende Börn saar smertelige Tab bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, om hvis ömme Deeltagelse jeg en forvisset uden skriftlig Bevidnelse. Kongsberg den 13de April 1811. Anne Hermine Bentsen, Enke af Riegels.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
At Madame Helene Maria Hjort, født Pohlmann døde i mit Huus 1ste Paaskedag, bekjendtgjøres herved Buskildsrud i Edber. for hendes Slægt og Venner. den 15de April 1811. Grundt, Foged.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Min kjære Kone Anne Kirstine døde den 17 April i sit Alders 78de Aar, som herved bekjendtgjøres for vor Beslægtede og Venner. Christiania den 18de April 1811. Ellef Møller.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Løverdagen den 20de April Kl. 3 Slet Eftermiddag, bliver, efter Forlangende af Skræder-Frimester, P. Erichsen, Auction foretagen i hans Logis hos Arne Grue i Vatterland, over endeel Løsøre-Effecter, bestaaende af Dragkiste, Sengested, Borde, Stole, en Kiste med 3 Rum og Laas, endeel Steentøi, Gryder, Pander &c. Conditionerne opgives paa Auctionsstedet, hvor Lysthavende indbydes. Mandagen den 22de April om Formiddagen Kl. 11, bliver, efter Vedkommendes Forlangende i S. T.)Hr. Justitsraad Bjerregaards Huus ved offentlig Auction bortsolgt, et Partie Rundtorsk, hvortil Liebhabere indbydes. Samme Steds bortsælges: 2000 Pund bedste Petumtobak, et Partie af 80 Tønder allerbedste Potatos, tjenlig saavel til Udsæd som til at spise, end videre bortsælges: een Actie i 4 Caperskibe, som deels ere i Søen og deels snart skal udgaae. Videre: en Kasse særdeles godt Puddersukker, samt nogle Pakker meget fiin grøn Thee og en sønderbrudt Kariol med Sæle.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Mandagen den 22de denne Maaned, Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver, efter Høker Niels Morten, sens Forlangende, en offentlig Auction udi hans iboende Gaard paa Tangen foretagen og fremholden over een ham tilhørende og under Bygning staaende Gaard Nr. 353 paa Tangen; den bestaaer af 2etager, inddeelt i 5 Under- og 6 Overværelser, samt en Bod med 7 Rum, dertil færdigliggende 6 Dørre og 7 Fag Vinduer med Karme og Beslag, samt Beslag til Porte, Kieldere og Bager lovn, item 7000 Muursteen, og omtrent 8000 Spiger, samt 4 a 500 Bord, der alt følger Eiendommen; af denne Eiendoms Tomt svares aarlig Grundleie 2 Rdlr.,men denne har og en stor Hauge-samt Lastetomt paa den anden Side af Gaden til Vandet beliggende. Thi behager Liebhaberne sig der og da at indfinde, da Eiendommen, saavidt som antageligt Bud skeer, strax ved denne ene Auction vorder solgt. Strømsøe den 9de April 1811. Lyche.
Norske Intelligenssedler, 1811-04-19
Mandagen den 22de April, Kl. 3 Slet Eftermiddag, bliver, efter Forlangende af Enken Madame Frederica sal. Nordbye med Laugværge, Auction foretagen i hendes Logis hos Sadelmager Busch i Grændsen over adskillige Løsøre-Effecter, bestaaende af: Borde, Stole, hvoriblandt en Commodestoel med Bækken, en Slagbænk, adskilligt Kjøkkentøi, Træboskab &c.; hvortil Lysthavende indbydes.