JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-01
hvorledes Urtegaards-Mændene i London have opfundet en Maneer, i Foraaret særdeles at præparere de røde Roser, og røde Nelliker, at Blomstret i stæden for rødt, maa være Beeg sort af Couleur, men dog derved beholder sin ordinaire Lugt, koster 24 sk. D. No. 6. Det nu udi Engeland bekiendt Arcanum, hvorledes man præparerer Hveden, som man vil udsaae, til Sæd, at ingen Korn-Brynde i samme skal komme, saa og ingen Fugl eller Due derpaa skal falde, for at bortføre fra Landet et eneste Korn, koster 2 Mk. D. No. 7. Et veritabelt Remedium, hvorledes man udi Engelland med gandske let Umag curerer en skiøn Hest, eller Jagd-Hund, som bekommer en Hud over Øyet, hvoraf let en Blindhed kand reyse sig, koster 24 sk. Danske Hvo som nu er curieux at profitere af forbemelte Videnskaber, kand samme paa oven omtalte Sted bekomme, hvor saadant altsammen grundigen derudi er beskreven, hvorledes man skal bære sig ad ved et hvert Stykke, og er til Efterretning at observere, at det samme Petzier som uden til er paatrykt, ogsaa inden til og ligeledes under det Arcano sig befinder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Kiøbenhavns er No. 88. de Som medfører Post-Tidenderne af 4 November Anno 1737. 8de 36 R. 208. 1882. 2828, Extract-Skrivelse fra Caracalla udi Wallachiet, den 25 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Hr. Oberst-Vagtmester af det General-Harrachiske Regiment, Baron af Hagenbach, stoed til Dato med sit Commando af Rytterie og Foed-Folk udi Jslatz, ved Alt-Flooden tvert over for Nicopolis beliggende, i Henseende, saa meget som mueligt, at betage Tyrkerne Tilførselen af Levnets-Midler paa Donau-Strømmen hen til Widdin. Men, siden Fienden med 2000 Janitscharer og 600 Spahis, udi Egnen af Jslatz, nærmede sig paa Tschaicker, eller armerede Skibe, og havde i Sinde at overfalde de Kayserlige, er bemeldte Oberst-Vagtmester, der tilig fik Kundskab om Fiendens Forehavende, fra sin Posto opbrækket, i Tanker at trække sig mod Caracalla tilbage; Da nu 600 Spahis eftersatte de Kayserlige, for at bekomme dem udi Midten, har Oberst-Vagtmesteren stilt sig i Orden, og med stoer Dapperhed saaledes angrebet disse 600 Tyrkiske Ryttere, at de bleve slagne, og efter Forliis af 200 Mænd nødte til at tage Flugten; Udi samme Action gjorde de Kayserlige 3 fornemme Tyrker til Fanger, og bekom et anseeligt Bytte udi Penge, Gevæhr, Klæder og Heste bestaaende, og strakte sig de Kayserliges Forliis ikkun til 40 Døde og Blesserede. Herefter har Oberst-Vagtmesteren uden Hinder trækket sig mod Caracalla tilbage, hvor han er meget fordeelagtig posteret. Paa det han nu igien kunde besætte den omtalte Posto Jslatz, og forhindre Tyrkernes Fart paa Donau-Strømmen, ere ham 50 Mænd til Foeds, 60 Curassiers, 100 Husarer og 400 Raitzer blevne tilskikkede; Dog har OberstVagtmesteren hidindtil ikke kundet i Værk sætte denne Expedition, efterdi Tyrkernes Antall udi Egnen af Jslatz temmelig er voxet, og de fleeste Stæder tilmed af dem ere indtagne igien, samt all Foering bleven opbrændt, hvorfore bemeldte Hr. Baron af Hagenbach med sit underhavende Commando imidlertiid, indtil videre Ordre, her paa sin Post vil blive staaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Belgrad, den 15 Octobr. Man fornemmer, at Tyrkerne have i Sinde, paa 3 Stæder at indfalde udi Siebenburgen; og er det vist, at de allerede stærkt streiffe omkring ved bemeldte Lands Grændser. Hernest vil og forlyde, at Fæstningen Nissa, efterat den af 16000 Tyrker var bleven beleyret, havde med Accord overgivet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Venedig, den 19 Octobr. Vor Skibs-Fart udi den Adriatiske Søe har nu anden Gang haft en fortrædelig Hendelse, som alleene tilskrives nærværende Kriig, mod Tyrkerne. Et Venetiansk med 32 Canoner og 400 Mænd besat Skib, som adskillige af denne Stads Kiøbmænd havde sendt til Albanien for at indtage Korn, er nyligen af et stoert Tyrkisk Skib fra Dulcigno bleven attaqveret; Samme havde opstukket et Flag af en Tripoli tansk Corfar, og anfaldt det Venetianske Skib just til selv samme Tiid, da Capitainen og eendeel af Skibs-Folket var i Land. Den paa Skibet tilbage blevne Styrmand har vel med det øvrige Folk saa længe, som mueligt, værget sig, men det var just kommen saa vidt, at det vilde overgive sig til Fienderne, da den efter Sædvane udi Golfo di Venetia krydsende Commandeur, paa det heftige Skyden, kom Skibet til Hielp, og skiød den Dulcignotter Søerøver i Grund, saa at alt sit Folk i Vandet, maatte omkomme. Senatet har altsaa, for at forekomme saadan Uheld, besluttet at forøge de til Handelens Sikkerhed udi den Adriatiske Søe krydsende Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Wien, den 22 Octobr. Den Kayserl. Hoved-Armee, som endnu bestaaer udi 30 til 40000 Mænd, bliver paa Marschen til Bosnien formedelst det slette Vejr temmelig opholden. Jmidlertiid forefalde hist og her adskillige smaa Skermydseler, og have Tyrkerne tragtet efter at overfalde det paa Marschen til Hoved-Armeen begrebne Hildburghausiske Corps, til hvilken Ende de og virkeligen have gjort et Angreb paa samme, men ere lykkeligen blevne drevet tilbage. Efterat den Kayserl. General, Fyrsten af Lobkowitz, i forrige Uge, herfra er afreyst til Siebenburgen, i Henseende at imodtage sammesteds det ham, udi Grevens af Wallis Sted, overdragne Commando; Saa er med seeneste Post derfra den ubehagelige Tidende indløben, at de ved de Moldaniske Grændser boende Kayserl. Undersaatter, af Frygt for Tyrkerne, flygtede til de faste Stæder, efterdi Tyrkerne, som med 70000 Mænd Asiatiske Tropper skal være forstærkede, paa de Siebenburgiske Grændser forøvede allehaande Grum heder; hvorfore man saa strax didhen har afskikket befaling, at det gandske Land skal opbydes, og alle stridbare Jndvaanere med de reguleerte Tropper foreenes, for at gjøre den sig med Magt indtrængende Fiende Modstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Et andet af 23 Octobr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Udi disse Dage ere adskillige Expressers fra den Kayserl. Armee udi Ungarn, og isærdeleshed i Forgaars Hr. General-Adjutant, Greve af Pertusati, her igien ankomne, af hvis medbragte Depeches man dog alligevel ey har kundet bringe meere udi Erfaring, end at Fæstningen Nissa af et Corpo af 16000 Tyrker var bleven beleyret, og at der var liden Forhaabning at beholde denne Stad, efterdi den derudi sig befindende Garnison mestendeels befandt sig syg. Som forlyder, har det Kayserl. Hoff tilskikket Greven af Seckendorff Ordre, at indfinde sig til Presborg hos den gamle Felt-Marschall, Greve af Palfy, hvorhen og Greven af Khevenhuller og Printzen af Hildburghausen skal begive sig, i Henseende at deliberere der samtligen over Vinter-Qvarteerernes Indretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Breve fra Venedig af 19 Octobr. mælde, at Almuen i Constantinopel, paa erholdte Tidende om Oczakows Forliis, havde borttaget 2de fangne Russiske Officeers udaf den saa kaldte Sclaven-Vaaning, og grueligen massacreret dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Fra det Holsteenske, den 1 Novembr. Følge af seeneste Breve fra Petersborg: var sammesteds en Venetiansk Herremand ankommen, som strax, Dagen efter hans Ankomst, havde confereret med Hans Excellence Greven af Ostermann; Saa meget som man af denne Conferentz havde bragt i Erfaring, var dette at bemeldte Venetiansk Herre, fra sin Republiqve havde medbragt Forsikkring, at samme udi tilkommende Foraar ligeledes vilde gribe til Gevæhr mod de utroende Mahometaner. Herrer Avertissements.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Det gives Publico og alle curieuse Liebhabere tilkiende, at ikkun paa 14 Dage hos Directeuren for Hans Kongl. Majestæts og Universitæts Bogtrykkerie, Johann Georg Hopfiner, boende udi Skinder-Gaden, efterfølgende nye curieuse, meget offt experimenterte, og vel forsøgte Engelske curieuse Videnskaber og Remedia ere udi Commission at bekomme, som : No. 1. Et fortreffeligt Middel, som saa mange hundrede Mennesker i Engeland have pro beret, at bevare Kornet paa Lofterne, det samme udi 10. Aar ikke af nogen Orm skal giennemædes og tage Skade, og, om Kornet allerede af de sorte eller hvide Ormer er giennemædet, maae samme inden gandske kort Tiid fordrive og dræbe Ormene, hvilket Middel en Jrlænder haver opfunden, og koster det 3 Mark Danske. No. 2. En Videnskab for de udi Urtegaardsmands=Konsten curieuse Personer, hvorledes man i London kand faae Asparges, udi stoer Mængde, i eet Aar til at voxe, saa og mangfoldig at drive dem frem udi Tykkelsen, at Rødderne deraf, ved tørt Veyr, dog kand have deres Fugtighed og Vædske, koster 24 sk. D. No. 3. Et for Damerne, som udi Huusholdningen ville menagere og derved profitere, approbert Engelsk Arcanum, hvorledes det spundet Hør=Garn, foruden Lund-Aske og Bygning er at præparere, at det saa blødt som Silke er at føle paa og extra-skiønt Linnet deraf kand giøres, iligemaade for alle Fabriqveurs, som bruge Garn til deres Fabriqver, profitabel og meget tienligt. Saaog, hvorledes man ved skiønt Veyr ligt, forinden een Maaneds Tiid, kand blege det raae Linnet, at det bliver saa snee hvidt af Couleur som det Hollandske, koster 24 sk. D. No. 4. Et Remedium paa Engelsk Maneer, med gandske let og snar Møye, (nest Gud,) at dæmpe eller slukke Jlden i en Camin eller Skorsteen, som er en Antipathie imod Luen, koster 1 Mk. Danske. No. 5. En Videnskab hvorledes Urtegaards-Mændene i London have opfundet en Maneer, i Foraaret særdeles at præparere de røde Roser og røde Nelliker, at Blomstret i stæden for rødt, maa være Beeg sort af Couleur, men dog derved beholder sin ordinaire Lugt, koster 24 sk. D. No. 6. Det nu udi Engeland bekiendt Arcanum, hvorledes man præparerer Hveden, som man vil udsaae, til Sæd, at ingen Korn-Brynde i samme skal komme, saa og ingen Fugl eller Due derpaa skal falde, for at bortføre fra Landet et eneste Korn, koster 2 Mk. D. No. 7. Et veritabelt Remedium, hvorledes man udi Engeland med gandske let Umag curerer en skiøn Hest, eller Jagd-Hund, som bekommer en Hud over Øyet, hvoraf let en Blindhed kand reyse sig, koster 24 sk. Danske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Hvo som nu er curieux at profitere af forbemelte Videnskaber, kand samme paa oven omtalte Sted bekomme, hvor saadant altsammen grundigen derudi er beskreven, hvorledes man skal bære sig ad ved et hvert Stykke, og er til Efterretning at observere, at det samme Pessier som uden til er paatrykt, ogsaa inden til og ligeledes under det Arcano sig befinder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Siden Hr. Pastor Hallman i Ottensen har gjort følgende Avertissement: Paa det Jnteressenternes Forlangende, eengang at see Ende paa det Ottenser Kirke=Lotterie, ikke længere skal forhales, saa bliver for enhver herved kundgjort, at den 16 Dec. a. c. til bemeldte Lotteriets Trækning, er bleven fast satt. Og efterdi endnu et temmeligt Antall Lodder til dets endelig Completering feyle, saa blive alle de ombedet, som tænke deels endnu selv derudi at interessere, og deels ved Recommendation at hielpe paa den under Bygning staaende Kirke, de maatte behage at haste med de begiærende Lodders Indtegnelse. Men skulle imod Formodning den heele Completering slaae feyl, hvorpaa man dog endnu hidtil ikke tvivler, saa bliver dog Træknings-Dagen fast satt, og skal da efter de virkeligen enroulleerte Lodder en ny Plan, til enhver Jnteressents Avantage efter Samvittighed forfærdiges, og udi de offentlige Adviser kundgiøres, nest den allerdyreste Forsikkring, at, naar een eller anden ikke er tilfreds med denne da efter Fornødenhed giørende Effterretning, ham da hans Penge, imod sin Qvitterings Indlevering, uveigerligen skal extraderes og betales.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
udi Gazetterne bekiendt, saa bliver det udi disse Kiøbenhavnske Adviser igientaget, med den Efterretning, at, efterdi Hr. Esmark for andre Forretningers skyld ikke fremdeles kand besørge, og tilbørligen tage dette Lotteries Collection vare, hos Sr. Christian Thorrup, udi No. 6 lige over for Holmens Kirke logerende, dagligen om Eftermiddagen fra 3 til 4 slet nogle Lodder af den første Classe udi det Ottenser Kirke=Lotterie kand bekommes, og giver han, efter Forlangende, Efterretning alle Classer igiennem, hvorfore de, som ere sindede at forfremme en saa Christelig og lovlig Afsigt, herved til at tage et behageligt Antall Lodder, paa det venligste blive inviterede. Gives hermed for alle og enhver tilkiende, at hos Skipper Hans Detlefsen, kommen fra Frederichsstad i Holsteen, beliggende med sit Fartøy for under Børsen uden for No. 17, ere adskillige Sorter Eiderstedske Vahre for civil Priis at bekomme, saasom alle Sorter Gryn, Ost, Smør, Bønner, Vinter- og Sommer-Byg, Senop, Hvede, &c. Vahrene kand bekommes baade om Borde og udi No. 17, hvor de til deels ere oplagte, hvor Liebhaberne kand tage dem i Øyesyn, og Priisen erfare. Gives tilkiende, at Onsdagen den 13 Novembr. om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Anction 4de og sidste Gang opbydes, og til den Høystbydende endel og absol bortsælges Sr. Nicolai Kettels Huus, paa Kiøbmagergade beliggende, som bestaaer ud til Gaden af 3 store grundmuurede Fag 3 Etagier høyt, med Spitz over ri Væg til begge Sider og Kielder under heele Huuset, J Gaarden staaer et Baghuus 2 Etagier høyt den nederste Grundmuur, resten Muur og Bindingsverk, med Kielder under et maadeligt Gaardsrum, hvorudi staaer færsk Pompevand. Overalt i Værelserne ere 4 jern Kakkelovne. Mess. Andreas & Johan Andresen, hvendes i HummerGaden hos Monsr. Paulsen, lader bekiendt giøre, at her ved Holmens Broe, ere gode friske Holsteenske Østers, at 1 Rdlr. Hundrede, at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-04
Extra
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Kiøbenhavns ner de sal. Som medfører Post-Tidenderne af 8 November Anno 178. d. 2886 1818 a 1811, 2de 24.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Neapolis, den 10 Octobr. Man arbeyder stærkt paa at formere de 2 Personer deres Process, som have tragtet Kongen af begge Sicilierne efter Livet; De have udi deres Fængsel allerede bekiendt deres Misgierning, og skal med det første erholde deres Døds-Dom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Petersborg, den 18 Octobr. Fra Derbent ankom her udi disse Dage en Coureer, med Efterretning, at de Persiske Sager bekom det Anseende, ligesom den unge So phy hans Parth, torde komme til fort, efterdi Schach Nadyr, formedelst hans Underfundighed og foregivne fredelige Regiering, havde vidst at vinde de fornemste Persiske Herrers Hierter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Et andet, af samme Dato. Som man fornemmer, er udi seeneste store Kriigs-Raad bleven besluttet, at anværve 50000 Recrouter, saa og at opkiøbe 3000 Heste, i Fald Freden med Tyrkerne denne Vinter ey skulde paafølge; Campagnen skulde udi tilkommende Foraar aabnes ved Dnieper-Strømmen og fordi Armeen paa den Maade vilde være for langt borte fra de Ukrainiske Grændser, saa var ligeledes bleven resolveret, at lade sammesteds, i Henseende til at afværge de fiendtlige Streifferier, et særdeeles Corps blive staaende. Ellers har man udstædet befaling, paa Don-Flooden at bygge 8 nye Prammer, hver af 44 Canoner, desligeste 40 Galeerer samt 400 dobbelte Chalouper. J Følge af seeneste Beretninger fra Hoved-Armeen under Hans Excellence af Munnich, havde han, ved hans Reyse til Fæstningen Oczakow, gjort alle fornødne Anstalter til denne Conqvetes Forvaring, og havde han sammesteds ladet saa megen Provision tilbage, som han ikkun kunde undvære; Den største Deel af hans Jnfanterie var paa Dnieper-Strømmen bleven indskibet, for at repassere til Ukrainen, hvorhen han selv med Resten af Armeen havde begivet sig paa Marschen. Fra Armeen under Generalen af Lasey fornemmer man, at samme ligeledes er paa Tilbagemarschen til Ukrainen begreben, og confirmeres det, at Kriigs Hæren af Tartar-Chanen meget ofte var bleven attaqveret, saasom hvilken gierne havde vildet formindske Russernes Antall ved deres Tilbagemarsch, i Henseende derved at insinuere sig igien hos den Ottomanniske Port, for hvis Unaade han af visse Aarsager frygtede, men hans Anslag havde ikke haft mindste Succes, efterdi han hver Gang med stoer Forliis var dreven tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Wien, den 26 Octobr. Som med særdeles Breve fra Niemirow berettes, havde de Tyrkiske Ministres sammesteds gandske reent og klart declareret, at den Ottomanniske Port, formedelst sine ankomne Asiatiske Tropper, og den med Schach Nadyr i Persien saa got som sluttet Offensiv-Alliance, nu befandt sig i Stand, at byde alle hendes Fiender Spidsen, og udi tilkommende Foraar at giøre vigtige Progresser. Den Polske Fyrste Lubomirsky har tilbudet Hans Kayserl. Majestæt, udi tilkommende Foraar paa sine egne Bekostninger at oprette 3 Regimenter National-Polakker. Ellers har man fra Belgrad Efterretning, at Tyrkerne vare udi fuld Marsch hen til Sabatz begrebne, hvorfore 600 Mænd, fra Garnisonen til Belgrad didhen vare afskikkede. Denne Forstærkning synes at være skeet til rette Tiid, efterdi de Kayserlige til bemeldte Sabatz have anlagt mange Magaziner. Et andet, af samme Dato.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Omendskiønt man har Efterretning, at mellem Venetianerne og den Ottomanniske Port virkelige Fiendtligheder udi Dalmatien ere forefaldne, saa troer man dog ikke, at bemeldte Republiqve for tilkommende Foraar offentligen vil declarere Kriigen mod Tyrkerne. Breve fra Belgrad af 18 Octobr. mælde, at det Corps under Greven af Khevenhulle staaer til Grobovitza udi en Forskandsning saa sikkert, at end og 20000 Muselmænd ikke skal være i Stand at tilføye samme nogen Skade; Velbemeldte Hr. Greve befinder sig af sin seeneste Upasselighed fuldkommen restitueret, og har denne Svaghed ikkun bestaaet udi en Mattighed i Lemmerne, eftersom han, ved sidste Action, over 40 Timer bestandigen har siddet til Hest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Paris, den 20 Octobr. Man forsikkrer, at Hoffet har bestemt en Million Livres til en ny Canals Forfærdigelse, som fra Grevelingen udi Nederlandene skal gaae til Søen, og paa den Maade i Længden strække sig til 1800 Tydske Ruther. Som man fornemmer, saa have de Herrer Paris tilbudet sig, for Kongerigets samtlige Forpagtning at give aarligen 20 Millioner Livres meere, end som de nu værende General-Forpagtere virkeligen give.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Et andet, af 29 Octobr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
J Gaar Klokken 4 om Morgenen opkom udi adskillige Paladser af denne Stad en heftig Jldebrand; Samme begyndte udi den første Præsident hans Stald, og greb omkring sig ind til Reignings-Cammeret, som deraf blev lagt udi Aske; Jlden, som ved Postens Afgang endnu ikke fuldkommen er slukket, var saa heftig, at man blev nødt til, didhen at afskikke et Detachement Franske og Schweitzer til Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Hamborg, den 4 Novembr. Med Breve fra Wien mældes, at det ved Widdin staaende Tyrkiske Corps, udi meere end som 20000 Mænd bestaaende, havde gjort 2 Broer over Donau-Strømmen, i Henseende at indbrække udi Fyrstendommet Siebenburgen, og befrygtede man ydermeere ved det Kayserlige Hof, at de tillige maatte vove et Jndfald udi Ober-Ungarn; Hvorimod Adelen udi Siebenbürgen allerede var i armis, for at forsvare deres Fædderneland imod Arve-Fienden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Fra det Holsteenske, den 1 Novembr. Med Breve fra Genua af 16 Octobr. fornemmer man, at Corserne forbleve bestandigen udi deres Haardnakkenhed, saa at intet derfore endnu var bleven reguleret, og at Genueserne paa Øen Corsica ikke meere gjorde nøgen Bevægelse. Ydermeere mælde Breve fra den Haag af 1 Novembr., at Theodorus gandske vist var ankommen paa Øen, efterdi en vis Person, som havde ledsaget ham didhen, var nyligen med en Commission fra ham til Amsterdam kommen tilbage, og omstændeligen havde berettet hans Reyse og Ankomst sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Avertissements. Det giøres hermed bekiendt, at udi det bag Børsen beliggende Sukkerhuus, er endnu raffineret Sukker og Sirup at bekomme indtil 1 Januarii A0. 1738, mens ey længere. Skulde imidlertiid nogen Liebhabere findes, som sig bemeldte Sukkerhuuses Bygninger med dertil hørende Plads og Eiendom agtede underhaanden at tilforhandle, enten til et Manufactur eller Pakhuus, hvortil det i særdeleshed findes beqvem, vilde de behage at anmelde sig derom sammesteds, hvor de ikke allene om Huusets Leyligheder, mens endog om Kiøbe Summen og Conditionerne (som for Kiøberen skal blive særdeles fordeelagtige) kand vorde underrettet; Og saa længe det er u-solt, bliver de der værende Pakhuuse, Kieldere og en stoer Deel Lofter, til Leye at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Saasom en vis Boghandler her i Staden, der paa nogen Tiid har begyndt at drive en hemmelig Handel med at eftertrykke udi Tydskland Professorum udgivne Præcepte for Ungdommen, dem her udi Mængde at lade indføre, og i Henseende, saavel til Trykker=Lønnen, som Papiiret, hvilket han udi Leipzig har meget lettere, sælger samme Bøger for saadan Priis, at Autores og Oplæggerne her paa Stædet ikke kand holde Kiøb med ham; Saa gives tilkiende, at bemeldte Oplæggere have fundet nødigt at afslaae meere end den 3die Deel af den sædvanlige Priis, og heller at lide Skade paa deres Oplage, end at forfremme samme dristige Mands videre ubillige Opførsel, helst, saasom det synes, at han vil fremture i saadan Handel, hvorved de rette Oplæggere ikke alleene skeer Afbræk, men Skrifterne ved hans viticuse Eftertryk gandske blive fordærvede. Det Historiske Compendium og Geographie derfore, som findes hos Bogbinderen Penniger udi Cannike-Strædet, blive herefter solte for meere end en 3die Deel ringere: Historien for 10 sk. og Geographien for 4 s. Danske. De samme ere ogsaa for samme Priis at bekomme paa Mad. Pauli Boglade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1737-11-08
Det gives Publico og alle curieuse Liebhabere tilkiende, at ikkun paa 14 Dage hos Directeuren for Hans Kongl. Majestæts og Universitæts Bogtrykkerie, Johan Georg, Hopffner, boende udi Skinder-Gaden, efterfølgende nye curieuse, meget offt experimenterte, og vel forsøgte Engelske curieuse Videnskaber og Remedia ere udi Commission at bekomme, som: No. 1. Et fortreffeligt Middel, som saa mange hundrede Mennesker i Engeland have pro beret, at bevare Kornet paa Lofterne, det samme udi 10. Aar ikke af nogen Orm skal giennemædes og tage Skade, og, om Kornet allerede af de sporte eller hvide Ormer er giennemædet, maae samme inden gandske kort Tiid fordrive og dræbe Ormene, hvilket Middel en Jrlænder haver opfunden, og koster det 3 Mark Danske. No. 2. En Videnskab for de udi Urtegaardsmands=Konsten curieuse Personer, hvorledes man i London kand faae Asparges, udi stoer Mængde, i eet Aar til at voxe, saa og mangfoldig at drive dem frem udi Tykkelsen, at Rødderne deraf, ved tørt Veyr, dog kand have deres Fugtighed og Vædske, koster 24 sk. D. No. 3. Et for Damerne, som udi Huusholdningen ville menagere og derved profitere, approbert Engelsk Arcanum, hvorledes det spundet Hør=Garn, foruden Lund-Aske og Bygning er at præparere, at det saa blødt som Silke er at føle paa, og extra-skiønt Linnet deraf kand giøres, iligemaade for alle Fabriqveurs, som bruge Garn til deres Fabriqver, profitabel og meget tienligt: Saaog, hvorledes man ved skiønt Veyr ligt, forinden een Maaneds Tiid, kand blege det raae Linnet, at det bliver saa snee hvidt af Couleur som det Hollandske, koster 24 sk. D. No. 4. Et Remedium paa Engelsk Maneer, med gandske let og snar Møye, (nest Gud,) at dæmpe eller slukke Jlden i en Camin eller Skorsteen, som er en Antipathie imod Luen, koster 1 Mk. Danske. No. 5. En Videnskab hvorledes Urtegaards-Mændene i London have opfundet en Maneer, i Foraaret særdeles at præparere de røde Roser og røde Nelliker, at Blomstret i stæden for rødt, maa være Beeg sort af Couleur, men dog derved beholder sin ordinaire Lugt, koster 24 sk. D. No. 6. Det nu udi Engeland bekiendt Arcanum, hvorledes man præparerer Hveden, som man vil udsaae, til Sæd, at ingen Korn-Brynde i samme skal komme, saa og ingen Fugl eller Due derpaa skal falde, for at bortføre fra Landet et eneste Korn, koster 2 Mk. D. No. 7. Et veritabelt Remedium, hvorledes man udi Engeland med gandske let Umag curerer en skiøn Hest, eller Jagd-Hund, som bekommer en Hud over Øyet, hvoraf let en Blindhed kand reyse sig, koster 24 sk. Danske.