JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Aar 1834. No. 204. Onsdagen den 27 3/5 August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingste poutiste og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
London, den 15de August. (Uddraget af the Courier. Hans Majestæt har i Dag, ifølge en gammel og agtet Skik, i egen Person, prorøgeret Parlamentet. William IV, ulig hans umiddelbare Forgænger, har aldrig undladt, ved enhver passende Leilighed at vise sig for sit Folk, ei heller har han sparet nogen Anstrængelse, der kunde bidrage til dets Velfærd. Hans Op ofringer ved Thronbestigelsen vare ej ringe, og den Beredvillig hed, hvormed han saa ofte gav sit Minde til Forbedrings-Forholdsregler, gjør ham dyrebar for alle hans Undersaatter. Hvad der allerede er foretaget under hans Regjering, vil gjøre denne til en af de mærkeligste i Englands indvortes Historie, og skulde Hans Majestæt endnu blive nogle faa Aar i Live, da kan deringen Tvivl være om, at den i Henseende til politisk Vigtighed vil blive en af de hæderligste i vores Aarbøger. Men dersom Kongens store Dyder ej havde reddet, som man ofte siger, det Kongelige Embede fra Tabet af Popularitet og Ærværdighed, hvad, maae vi spørge, vilde blevet Enden, dersom Hans Majestæt havde taget en anden Retning? J denne det politiske Selskabs critiske Stilling, betragte vi det som en, ikke af de mindste Velsignelser, der har udgydt sig over England, at Hans Majestæt ej har sat Thronen, og dermed alle Landets Jnstitutioner Fare, ved at bringe den i directe Opposition mod Forbedringernes Leb.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Lord Harborough, tilligemed nogle Venner, blandt hvilke Lord Byron og Capt. Forbes, er afreist paa Jagten Falken til Madera, Lissabon og Middelhavet &c. Denne hans Herligheds Reise, der formodentlig vil vare henimod tre Maaneder, vil indskrænke Jagtklubbens Fornøielser i nærværende Sø-Saison.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Paris, den 17de August. – Man tilskriver det Hr. Guizots Raad, at Regjeringen uden videre Explication har lade Adressen gaar igjennem, og besvaret den paa en Maade, om hvis tilstrækkelighed hele Verden saa temmelig er enig. Hr. Thiers, paastaaer man, havde sattet en anden Beslutning, og havde allerede Talen færdig, hvormed han vilde formaae Kammeret til, paa en afgjørende Maade at erklære sig for Ministeriet. Høiere, foruden de constitutionelle, befalinger, der forhindrede ham heri, skulle for en Tid have ladet ham pønse paa den Beslutning, at træde ud af Cabinettet. Nu taler man dog kun i Gazene" om en saadan Hensigt. Derimod meddeler ale Temps, efterstaaende Conversation mellem de Herrer Guizot og Thiers: "Banstraalen, som Adressen kastede paa Underballantsen – yttrede Hr. Guizot falder tilbage paa Deres Hoved, Hr. Thiers De var den, der uafladelig ydede Ophavsmanden til denne Underballantse, den udtraadte Marschau Soult, Bistand. De har bestandig havt ligesaa mange Jernbaner i Deres Portesenille, som hiin Regimenter. Og naar Adressen taler og Nødvendigheden, af, at have trofaste Agenter, saa sigter ogsaa dette Udtryk til Dem. Eller var det maaskee Ministeriet for den offentlige Underviisning, hvorfra hiin berygtede Contract om Juli-Skibet med tilhørende opost de vind udgik, Eller var det maaskee mit Departements Rectorer og Jnspecteurer, der løde Don Carlos slippe igjennem, og som have hidført de spanske Complicationer tilligemed Børs-Appendiret . – Det synes mig - svarede Hr. Thiers – at Deputerede Kammeret handlede med fuldkommen Ret, naar det med Hentydning paa Dem forlangte trofaste Agenter. De Ansættelser, som De under Deres første Ministerium har foretaget, Deres legitimistiske Remiscescenzer og Deres Erindringer og Gent retfærdiggjøre fuldkommen hiin Dadel, Jeg for min Deel, er dog i Grunden en Revolutionair, og staaer altsaa Kammerets Sympathier nærmere end De. Heller aldrig vil jeg være saa utaknemmelig, at kalde Juli-Revolutionen en Ulykke, saaledes som De nylig gjorde i Pairs-Kammeret. "Slutningscenen – tilføjer sle Temps" – der i Gaar blev spillet i Tuillerierne, sætter Kronen paa dette opbyggelig Familie-Optrin.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Den Flaade, som under Capitain Deloffre skal krydse i det Middellandske Hav ved de spanske Kyster, bestaaer af en Fregat og tre Brigger.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Den berømte, Hr. Jacquard, hvis sindrige Opfindelser have havt en væsentlig Jndflydelse paa Lyoner Silke-Manufacturernes Flor, er død i Lyon den 7de August.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Det i Algier anstillede Forsøg, der at indføre Jndigeplanten, er efter en Beretning af Civil-Jntendanten fuldkommen lykkedes. En Prøve af den fabricerte Jndigo er tilstillet Ministerraadets Præsident.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Efter Efterretninger fra Gibraltar var Cholera udbrudt i Algestras, San Rogne, Ceuta og tillige i Tanger. J Gibraltar selv var Sygdommen i Aftagende og den 17de f. M. var der endnu 370 Syge. J Malta skulle flere Pesttilfælde have vist Jamaica Aviser berette, at den derværende Legislatur havde i Sinde at opmuntre frie Arbejdere fra Europa til at indvandre i Jamaica. Tretten Arbejds-Familier vare imidlertid did ankomne fra Tydskland, og man ventede endnu tre og tidive lignende fra Bremen.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Efter Forlydende har her et Selskab dannet sig til Slaveriets Afskaffelse, under Anførsel af de Herrer Victor de Trach, Laine, de Villevegne, C. Salverte, A. de Laborde, Jsambert, Gaetanvon Larochesoucault og andre Deputerede-Kammerets Medlemmer. Politi Præfecten Hr. Gisques lader bestandig anstille Huus undersøgelser hos de Personer, som ere mistænkte for at staae i Forbindelse med de Spanske Carlister og at intriquere for Dou Carlos=Laanet. Den 12te, tidlig om Morgenen, fandt tre saadanne Huusundersøgelser Sted, men uden at føre til noget Resultat.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Spanien, Madrid, den 6te August. - Hoftidenden meddeler i Dag en Depesche fra General Rodil, hvori denne bekjendtgjør Kampen mellem Dronningens Tropper og Jnsurgenterne, saavelsom de Førstes Seier. Nøiere Details ere endnu ikke meddeelte, men Alt lader formode, at den har været af Vigtighed. Messagere de las Cortes beretter: "Man forsikkrer, at det i et overordentligt Regjerings-Conseil er besluttet, at afsende en Con reer til General Rodil med nye Jnstructioner og med den meest strakte Fuldmagt. General-Capitainen af Catalonien bekjendtgiør, at Dalen Roncals Beboere have reist sig i Masse mod Prætendenten, og at Dalen Ahescon er beredt til at følge dette Exempel.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Grækenland. Münchner politiske Tidende bemærker: Grunden til Opstanden i Maina ligger i den Anmodning til Mainoterne, at de skulde sløife deres Huse og Taarne, eller Casteller. Landet er for fattigt til at kunne ernære sine Jndbyggere, derfor gjøre disse hyppige Jndfald i de frugtbare Nabolande, røve og plyndre der, og skjule Byttet bag Taarnene. Ogsaa et Blodhævnen en indgroet Skik hos dem, og denne kræver Beskyttelse mod Forfølgelser. Regjeringen har Ret, naar den paastaaer, at Taarnene skulle sløifes; thi Mistra og de frugtbare Sletter ere bestandig udsatte for Bjergboernes Overfald. Nu blokkerer man, og det er det Bedste, man lader ingen Levnetsmidler tilføres dem; til Lands staae 3000 Mand, og til Søes krydser Canaris. Hr. v. Schmaltz har faaet Overbefalingen. Blokkaden var allerede tidligere besættet. Opstanden i Maina bliver oppustet af Geistligheden, og disse Begivenheder hænge sikkert sammen med de paa Fæstningen Jtschkale Fangnes Proces. - Otte Breve, fra en paalidelig Kilde, forkynde det indre Mainas totale Underkastelse. – Dog fortælles i et Brev fra Nauplion af 6te Juli, at Sagen med Mainoterne egentlig er tilendebragt, ej saameget ved deres Underkastelse, som fordi man frivillig har standset med den voldsomme Fremgangsmaade imod dem. - Den unge Konge at Grækenland beskjæftiger sig ivrig med Videnskaberne. Han modtager endnu Underviisning, og den udmærkede Oberstlieutenant v. Brandt, af Artilleriet er hans Lærer. Han viser sig sjælden offentlig; men foretager imellem en Spadseretour til Hest paa Vejen til Argos, ledsaget af en Under-Officeer og 4 Lanciers; ved hans Side rider sædvanlig hans Yndling og OrdonantsOfficeer, en Søn af den udødelige Markos Bozaris.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Tyrkiet. Constantinopel, den 22de Juli. - Den Græske Gesandts Besværinger ere afhjulpne; tillige skal han have modtaget en tilfredsstillende Undskyldning i Anledning af en, paa adskillige Græ tere udøvet Execution. Hr. Zographos vil derfor blive her, omendskjønt uden at have Haab om, for det første at vorde anerkjendt af Porten. Denne foreløbige Udsoning, der tildeels har fundet Sted, tilskriver man den russiske Gesandts Mellemkomst, hvilken dog paa den anden Side beskyldes af Grækerne for, just ei saa meget alvorligt at have bestræbt sig for en Udsoning mellem Portens Ministre og Hr. Zographos. – Det spanske Regentskab, eller rettere Dronning Christine er blevet anerkjendt af Porten; herved maa bemærkes, at Porten ligesom Nordamericas Stater, gaae ud fra den Synspunkt, at enhver factisk Regjering skal anerkjendes. Kun med den græske Regjering har den hidindtil gjort en Undtagelse, og hermed forbinder den vel nogle Bi-Hensyn.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Sverrig. Stokholm, den 20de August. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Gothenborg var Dødeligheden endnu stor, omtrent 100 Personer døde i Døgnet og til den 16de dennes skulle omtrent 12 til 1300 være bortrykkede af Cholera. Liig i hundredeviis have ligget ubegravne af Mangel paa Arbejdsfolk, saavel til at opkaste Grave som til at transportere de Døde. Endeligen havde man besluttet, at begrave Ligene i en stor Sand hule udenfor Staden, som skulde indvies til Begravelsesplads.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Typhus eller Nervefeber havde nu ogsaa begyndt at vise sig.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
J Jonkjøbing vedbliver Sygdommen at gribe om sig og er meget dræbende. Ved Postens Afgang den 16de vare allerede 46 Personer døde. Hele Huusholdninger vare der som i Gotheborg bortrykkede, hvilket taler for Sygdommens Smitsom Efter Nya Argus antager Stokholms Lægecorps dens si somme Natur. Jøvrigt er det mærkeligt, at af de 46 Person som hidtil ere døde i Jonkjøping, vare 33 Fruentimmer, og i 13 Mandspersoner ; et nyt Beviis for Usandheden af det haan Foregivende, som i Minerva er debiteret, at Sygdommen i er farlig for corrumperede Naturer. Endnu en anden O stændighed fortjener at anmærkes ved Farsoten i Jönkoving. H. til havde nemlig Dødeligheden meest hæriet i den sundeste De af Staden, nemlig i den østre, som baade har den høieste liggenhed og er nærved Wettern. De friske Søvinde fra We tern have, som bekjendt, længe givet Jönksping den Roes at det er et af de allersundeste Steder i Riget.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Den 22de August. Til Qvarantainecommissionen i Stokholm er fra Overstatholderen anmeldt, at tre særskilte Sygdomstilfælde af mistænkelig Art ere indtrufne i Hovedstaden den 19de og 20de ds., og 2 af disse Personer vare døde. Efter de indløbne Rapporter synes disse Tilfælde dog ikke at have anden Aa sag, end atmosphæriske Forhold og nogen Uforsigtighed hos de Angrebne.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Norge. Christiania, den 20de August. J Frederiksstad ere fra den 14de dennes til den 18de om Aftenen 122 Mennesker at grebne af Cholera, og 42 døde; altsaa i det Hele siden Sygdommens Udbrud den 4de dennes 284 angrebne og 98 døde.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
For nogle Dage siden har en fattig omreisende Arbeidsmand fra Omegnen af Skien, ved at grave Grøfter paa Gaarden Hoens Grund ligeoverfor Hougsunds Færgested i Egers Præstegield, fundet tvende svære Guldringe, tilligemed forskjellige mindre Smykker, saasom Armbaand og deslige. Da disse Kostbarheder vare fundne, vilde al Verden grave for at forsøge sin Lykke, men Jngen fandt Noget uden den oprindelige Finder, der stødte paa et Guldkors af drevet Arbejde. Ved at betragte disse Sager ledes man til at troe, at idetmindste den største og maaskee ogsaa den anden Guldring have tjent til et Slags Hals kjæde, hvori det fundne Guldkors har været baaret. Det fundne Guld have Bønderne, ved at veje det paa Bidmer, anslaaet til en Vægt af 10 Marker eller 160 Lod. Værdien deraf maa saaledes blive 1400 til 1600 Spd. efter Guldets Fiinhed. De fundne Stene ere neppe andet end Granater eller noget lignende, maaskee have de tjent til Paternoster-Baand. Samtlige disse Sjeldenheder ville komme hertil, i disse Dage, eller ere maaske ankomne. J de Dage, Sagerne forvaredes paa Gaarden Høen, skede formelige Valfarter derhen fra Omegnen samt Drammen og Kongsberg. J denne Uge skal man paa samme Sted have fundet en muret Kielder eller Deel deraf, uden at der endnu vides noget om dens nærmere Jndhold. Dette Aars vedvarende Sommerhede er fremdeles den samme. Kornet høstes sex Uger før sædvanlig Tid, og bliver saaledes mindre udviklet end sædvanligt. Græsroden brænder bort, og altsaa ere de herlige Udsigter, der for to Maaneder siden havdes til et ualmindeligt godt Aar, i det mindste i mange Egne betydelig formindskede.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Efterretninger af blandet Jndhold. Den 15de August skulde en Fart finde Sted fra Paris til London i en Luftballon af ganske ny Jndretning. Denne Ballon, kaldet Ørnenes Luftskibe, har en Længde af 130 og en Høidaf 45 Fod. Den er forfærdiget af en Sort Lærred, og overtrukket med Fernis, og desforuden omsluttet af et Ret, der er slettet af Seglgarn. Den bliver fyldt med Gasluft. Skibet, som Passagererne bestige, er af flettet Træ, og meget let bygget. Det har en Længde af omtrent 90 Fod; men Breden udgjør dog kun 6 Fod. Fire Lufthjul og tvende Roer ere befæstede paa samme. Hjulene ere formedelst en Mechanik saaledes indrettede, at man kan stille dem, for at bevirke Ballonens Op- og Nedstigen og Bevægelsen til Siderne. Naar man vil standse, nedsænkes, en Person med et Anker, og dette befæstes da ved en eller anden Gjenstand. Opfinderne love, at gjøre Reisen fra Paris til London i 2 Timer, naar Vinden er god; i modsat Fald troe de at bruge 6 Timer. Skulde Ballonen under Veis faae et Hul vil man uden videre Ophold kunne stoppe det. 17 Personer, landt dem 2de Damer i deres Mænds Selskab, ville gjøre denne Reise med, og man imedeseer Udfaldet med den største Spending, Ved Hr. Peluzzo, Kongelig Sardinisk Consul i Algier, er nylig af en Jndfødt opkjøbt tre, i Guldsandet af Floden Gu mel i Provindsen Constantine, fundne Diamanter. Den ene er atter solgt til Hr. Prof. Defrenoy, de tvende andre til Hr. Prof. Brogniart for Museet i Paris og for Hr. de Drøes, Samling. Hidtil havde man aldrig fundet Diamanter i African J Malanchne, ikke langt fra Avignon, er for nogen Tid siden et ikke ubetydeligt Antal Jndvaanere gaaet over til den reformerte Troesbekjendelse. Ogsaa i Avignon, hvor, ligesom i Rismes, Protestanterne under Religions Forfølgelserne i Aaret 1815, bleve aldeles fordrevne, har der nu dannet sig en protestantisk Meenighed, som har sin egen Præst.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
J Rusland blev i Aaret 1833 indført 280,000 Bind Bøger; Jndførselen i dette Aar var en tredie Deel større end i Aaret 1832. Den større Halvdeel af dette Antal tilhørte Petersborgske Boghandlere og Particuliers.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
J Hannover har det sjeldne Tilfælde fundet Sted, at en Mand har beboet et Huus til Leie i samfulde 70 Aar. Han havde som Lejer overlevet mangfoldige af Husets Eiere, men da det nu skulde sælges igjen og han ingen Udsigt havde til at blive boende deri længere, saa kjøbte Medlemmerne af et Klubselskab, han hver Aften, saa længe det har været til, havde besøgt, Huset, og forærede den gamle Leier det; men i Skjebnens Bog stod skrevet at han ingensinde skulde vorde Huusejer, thi en Ugestid efter, da Skjødet netop skulde udstædes paa hans Navn, afgik han ved Døden, 89 Aar gammel. Han har tidligere været Fuldmægtig paa et Embedscontoir, siden Revisor, og døde ugivt.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
J Barrows Excursion in the North er Norges Storthing beskrevet paa følgende Maade: Bygningen i Christiania, hvor Storthinget holder sine Forsamlinger, hører til Stadens bedste og har en megt skjøn Søilehal af Træ. Jeg har aldrig seet en udvortes saa ærværdig Forsamling, som Storthinget. De fleste Medlemmer ere til Aars; deres lange, egne Haar hænge ned over Skuldrene; deres Dragt bestaaer af en Kjole af grovt graat Klæde. Disse Mænds hele Adfærd er fuld af Værdighed og indgyder Ærefrygt. Hvis ikke en Sag af særdeles Vigtighed forefalder, forsamle de sig kun engang hver tredie Aar. Deres Forsamlinger vare fra Februar til Ende August, og i denne Tid ere de daglig forsamlede fra om Morgenen Kl. i til om Aftenen Kl. ni. Kun ved Middagstid have de en Fritime
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Indenlandske Efterretninger. Marieboe, den 22de August. Hr. Stadshauptmand og Ridder Carlsen i Nakskov har nu et Brigskib paa Stabelen, Man venter det vil komme til at løbe i Søen i October Maaned d. A. Hr. Sagfører Tidemand, som boer i Nykjøbing, er allernaadigst beskikket til Procurator her i Stiftet.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Den 18de d. M. udbrød et Tordenvejr i Egnen af Christianssæde. Foruden en stærk Regn faldt der tillige Snee og Hagel, Siden har det tordnet og regnet adskillige andre Steder her i Stiftet.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
J Gaar Morges, omtrent Kl. 8, faaes en heftig Jld i Nærheden af Søholt. En Afdeling af denne Byes Brandcorps ilede med en Sprøite til det formeentlige Brandsted; men det var blot Rapsæden, som Forpagteren paa Søholt lod brændes. I denne Anledning bemærkes, at hvorvel det var ønskeligt, om Alle gjorde foreløbig Anmeldelse i Stifts-Avisen angaaende Rapsædshalm- og anden Halms Forbrænding paa Marken, er det dog, ved Placaterne af 10de Mai 1822 og 16de August 1828, tilladt Enhver at foretage saadan Forbrænding paa Marken uden foregaaende Kundgjørelse, naar Halmen ikke antændes tidligere end Kl. 8 om Morgenen, eller senere end Kl. 10 Formiddag.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Odense, den 22de August. Fra i Gaar Middags af har Vejret atter været klart og skjønt. J Aften giver Hs. Kgl. Højhed Prinds Gouverneuren en landlig Fest i sin dejlige Caroline lund, hvorefter følger en Søire paa Slottet.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Kjøbenhavn, den 27de August, Det har under 21de dennes allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at udnævne Adjutant hos Hs. Kongl. Høyhed, Prinds Frederik Carl Christian til Danmark, Kammerjunker Premierlieutenant af Husar-Regimentet, Ernst v. Holstein, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Det Kongelige Museum for Nordiske Oldsager, har fremdeles (see denne Tidende Nr. 191, havt følgende Til vært: 17) Forærede af Hs. Kongel. Høyhed Prinds Frederik Carl Christian følgende Sager, for største Deelen fundne i omtrent 20 Gravhøje ved Jægerspriis, som Hs. Kongl. Høyhed i Foraaret, under eget Tilsyn har ladet udgrave og undersøge: a) Syv forskjellige Oldsager af Steen, de bleve fundne i den sydligste og største Høi i den saakaldte Troldrække, i to Gravkamre, dannede af paa Enden satte Stene med store Overliggere; i Gravkamrene fandtes 10 Skeletter, ovenpaa disse og Steensagerne laae et Lag Sand og ovenpaa dette f) igjen en stor Klump af sammenrustede Jernsager, i samme synes krumme Daggerter og Spydspidser at være kjendelige. Ved at gjennemgaae Halvdelen af den sydvestligste af Sværtebæks=Bakkerne. i Skoven Kohaven, traf man 16 Urner; øverst i Højen, een Fod under Overfladen, stod den smukkeste, nemlig : g) En stor Urne af 12 Tommers Diameter, om den øvre Deel af Urnen er anbragt et Slags Meander lignende Zirater, der ere indgravede paa fri Haand ej meget nøjagtigen; de øvrige 15 Urner hensmuldrede strax ved Optagningen paa een nær, h), der har en Form, som har Lighed med en Urtepotte. Oven i disse Urner laae paa de brændte Been, i –n), en doppel Knap, en til den ene Ende fiirkantet Raal, en lille Sang, en Kniv med ombøjet Haandtag, en meget lille Pincet, kun 1 Tomme lang og saaledes den mindste man kjender, alle disse Sager ere af Bronce.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Ved de saakaldte Skaaninge-Gaarde, ligger en betydelig stor Gravhøi; den er endnu meget regelret og viste Spor til, at den i Oldtiden havde været kringsat med Stene. For at undersøge, om der i denne Gravhøi fandtes et Steengravkammer med Indgang, eftersporedes denne ved to Jndgravninger i Højen, en fra den østlige og en anden fra den sydlige Side. Da man var kommen lidt ind i Høien, stødte man paa en Urne af sortagtig brændt Leer; oven i denne laae, c), 25 meget smaa blaae Glasperler, nogle af lysere, andre af mørkere blaa Farve; ved disse fandtes endvidere, p, Fragmenter af Broncezirater, deels Spiral=Perler, deels et eget Slags, der er dannet af en nøjage tig i en aaben Spiral oplagt Broncetraad, der har Udseende som en heel Rad af Ringe vare paa skraae lagde, den ene overden anden. Man har fundet noget, som har Lighed hermed af Guld. Længere inde i Højen bemærkede man en meget stor sammenkastet Hob af Stene. Man anvendte meget besværligt Arbeide paa at borttage disse Stene, i Haab om indenfor at finde det egentlige Gravkammer; omsider opdagedes ogsaa midt i denne Hob, et lidet langagtigt fiirkantet af Steen sammensat Gjemme, men deri allene nogle hensmuldrede Been. Denne Steenkiste var saa lille, at ikke noget Liig har kunne været anbragt liggende eller siddende i samme, men at det maa betragtes som en Jndretning, der er traadt istedet for en Urne. J en betydelig mindre Høj, nær ved den store, fandtes i en lignende Steenkiste, 9), en udmærket Bronce-Dolk med Haandtag, ligeledes af Bronce, der er udziret med gjennembrudte Spiraler, Blandt alle dem i Museet, var forhen ikkun en eneste med bevaret Haandtag. I denne Steenkiste fandtes endvidere, 1), Levninger af Birkebark og, 8), af et Slags uldent Tøi, som er vævet, t) af Haar, formodentlig af et Skind, og brændte Been af et fuldvorent Menneske af anseelig Størrelse. Deels i andre Høie, deels paa Markerne fandtes, ud, en meget stor kølle dannet Slibesteen til at tilslibe Steenredskaber paa; den er affinkornet Sandsteen, 15 Tommer lang, og den største man hidtil kjender. v.) Forskjellige Steenhamre, hvoraf en med Striber paa Siderne, Steenkiler, et halvmaaneformig Flint stykke med Saugtænder. 7) En stor Celt af Bronce, der er 7 1/2 Tomme lang og saaledes betydelig større end de sædvanlige. 2) En Fingerring af Bronce af en egen Dannelse, den er udvendig riflet og Enderne ere bejede op til forskjellige Sider. a)
Berlingske Tidende, 1834-08-27
To Blade af Bronce-Dolke, fremdeles Bronce=Knive, Pincetter v. d. 1., fundne oven i Urnen; samt 6) Haandtaget af en Kniv eller Gaffel fra det 14de eller 15de Aarhundrede, det er af Metal-Composition og dannet saaledes, at Enden foreller en Sækkereder. Udførligere Meddelelser ville blive givne andensteds om disse Undersøgelter, der ei ere uden Jnteresse for Videnskaben og hvorved Museet er blevet beriget med flere sjeldte Stykker.
Berlingske Tidende, 1834-08-27
Reisende. HIHAgent med lerede deres sker Baron Juni Kyesensteen, Premierlieutenant i Søe agerer: Kaa Haren Stamme, Kriegaderer Haagaard, Pastor Benger, Canon raad Petersen, Krigsraad og Controlleur a. terer, Amtmand v. Ume, Grosferer frie, Frue Petersen med Søn og Pige, Kiøbmændene Sørensen og Forsplanter verens, Copust Berg, Comoist Dansen, UndereserBoberg. Mad. Møller, Møller Reiendom med Meier, Grenader Pedersen, Frugthandler fleret, Garvermester fortDenskibet Frederik den Sjette afgik i Mandags Eftermiddags Kl. 2 til Trave. med følgende Hassagerer, Fyrst v. Ladom, med SecreteCalandmarskal Grev v. Ham med Frue, Grevinde Schlippenhar med Kam dersom og to Tienere, Landsrost Barn v. Balow med Tiener, GrevBellegade med Barn og Kammerjomfrue, Alder v. Gerstner med Frue, derraad Anmand Preen. Secretair Ridder Kjerul, Frøken Lasten, Ca ham i engelsk Beneste Meliske, enrisk eistlig H. Melville, Pastor Plater Thus. og n. Gutter, Kaaændene de la Grange, N. og B. Lazaras Jngenieur Satire, Fabrikant Flor, Spibehandlerne Reiber og Regler, Kobbersukker Brød, Bager Glasse med Daner, Nr. Gilset, Mad. Steie, Protoralst Bons, 4 Haandvære