JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Nykjøbing, den 19de Februar. Efterat vore Skuespilyndere to Gange i Vinter forgiæves have tegnet Abonnement for dramatiske Forestillinger paa dHrr. Titchens og Chlers's Jndbydelser, af hvilke ingen synes at have været videre alvorlig meent, kunne de endelig gjøre sig sikkert Haab om, snart at skulle gjæde sig ved en Række af gode Præstationer i den dramatiske Kunst, idet to solide Directeurer, dHrr. Müller og Orlamundt, hvis Selskaber begge besidde særdeles dygtige Kræfter, samtidig have bebudet os deres Besøg. Da Hr. Müller allerede har Abonnement i Nakskov paa 12 Forestillinger, som han aabner sidst i denne eller i først i næste Maaned, og venter i Begyndelsen af April at kunne være her i Nykjøbing, hvor han alt har truffen foreløbig Overeenskomst med Hr. Gjæstgiver Thomsen om Benyttelsen, af dennes Locale, hvorimod Hr. Orlamundt først mener at kunne indtræffe i Begyndelsen af Mai, vil det dennegang rimeligviis blive den Første, hvis Besøg vi kunne imodesee. Jblandt hans Selskabs sexten Medlemmer befinder sig, saavidt vi have erfaret, Hr. og Mad. Lewini, Hr. og Mad. Petersen, Hr. og Mad. Podenphanth, Jfr. Lowenthal og dHrr. Pallesen og Wimmer. Af Selskabets Repertoire kunne vi udhæve følgende Nyheder: Ude og hjemme; Adolph og Henriette; Eiaghs Sønner; Den nye Barselstue; Pak!; Advocatens Datter; Statsmand og Borger; Møllen i Marly; En Aften i Tivoli, To Familier paa eet Landsted; Doctor Robin, Kong Rens Datter; Ørkenens Søn; Tre Koner og dog ikke gift; Efter Solens Nedgang; Ulla skal paa Bal, o. fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Ledigt Embede. Sognekaldet i Kjøbstaden Nykjøbing, og for Systofte Menighed paa Falster; gl. Angivelse 400 Rbd. Det paalægges den, der beskikkes i dette Embede, ved Hjælp af et dertil optagende Laan paa samme, som bliver at forrente og afdrage med 6 pCt. aarlig af dets oprindelige Beløb, at opføre en Præstebolig paa et Embedet tilhørende Jordstykke i Nykjøbing By. (Opslaaet vacant den 13de Febr.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Kjøbenhavns Torvepriser, den 14de Februar. Hvede, 8 Rbd. 80 s. a 9 Rbd. 48 s.; Rug, 6 Rbd. 72 s. a 7 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd. 64 a 4 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 36 s. a 4 Rbd. 48 s.; Havre, 3 Rbd. 72 s.a 4 Rbd. - s.; Ærter, 6 Rbd. 64 s. a 7 Rbd. 48 s.; Flesk, roget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 92 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 22 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 22 s. a 26 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 12 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Kiøbenhavns Børscours den 17de Februar. - Hamborger Banco a vista 198 1 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 3 1/2 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 198 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 104 a 104 1/2 Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 86 1/2 a 86 1 Pd. St. a 14 Bcomk. Nationalbank=Actier 170 a 170 3/4 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Reisende fra den 12te til den 18de Februar. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten: Forp. Meincke, Toldcontrolleur Forsberg, Fru og Frøken Chatala, Biskop Gad, Propr. Tesdorps, Forv. Bulling, Kjøbm. Kiet, Jfr. Hee, Forv. Andersen, Muurm. Mertiins, Hr. Hylsen, Kjøbmand Kieler med Kone, Skipper Kromann. Til Gaabense. Fra Vordingborg, med Personposten: Etatsraad Rothe, Skolel. N. Sørensen, Cancelliraad Aggerup, dHrr. Schulz og Wied, Forv. Ferrall, Hr. Foltz, Forv. Wil hjelm, Tømmerlærling Abel; med Pakkeposten, Styrmand Theysen og Hr. Lassen, udenfor Posterne, Parfumeur Neuman.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Udenlandske Efterretninger. Den badenske Stænderforsamling er den 9de de, i det Øieblik den vilde skride til den endelige Behandling af Welckers Adresse-Forslag (af hvis Motivering vi have givet et Referat i d. Bl. Nr. 161 f. A.) bleven opløst. "Carlsruher Zeitung, motiverer dette Skridt i en halvofficiel Artikel, hvori der tales Adskilligt om den stigende Misbrug, Enkelte have gjort af Talefriheden", den forfængelige Pralen, som udgiver sig for den offentlige Velfærds Stemme, det næsten ungdommelige Sind, der vil fremtrylle et pludseligt Utopien midt imellem bestaaende og organisk organisk ordnede Forhold i det engere og videre tydske Fædreland, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
J Mexico har en ny Tingenes Omvæltning fundet Sted. General Paredes havde den 15de Decbr. erklæret sig mod Regjeringen, var med sin 7000 Mand, stærke Division d. 29de f. M. ankommen til Hovedstaden, aabenbart forkyndende, at han tilsigtede Regjeringens Omstyrtelse og Jndkaldelse af et Nationalconvent til Jndførelse af en ny Forfatning. Regjeringen havde nu vel truffet Foranstaltninger til Forsvar, udnævnt General Bustamente til Overbefalingsmand over Tropperne, bevæbnet 3000 Nationalgarder, barricaderet Staden og erklæret den i Blokadetilstand, ladet alle Gader og Veie gjennemtrække med Grave, og alle mandlige Jndivider fra 16 til 60 Aar kalde under Vaaben. Men Hovedstadens Garnison havde erklæret sig for Paredes og derved Hereras Herredømme fundet sin Grændse, uden at et Skud var faldet. Allerede iforveien havde flere Stæders Garnisoner udtalt sig til Gunst for Paredes og kun Civilembedsmændene vare blevne Præsidenten Herera troe. – Den amerikanske Gesandt, Hr. Slidell, er ikke bleven modtaget af den mexikanske Regjering (dog dengang endnu under Hereras Præsidium. Hr. Slidell har udtalt sig i en meget skarp Note over sin Afviisning og interimistisk taget Ophold i Jalapa for der at afvente sin Regjerings Jnstructioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Fra Sverrig haves Efterretning om, at den længe forventede Comitee til at udarbeide et Forslag til Repræsentationsreformen endelig er bleven besluttet i Statsraadet den 3die dennes, og til Medlemmer af samme udnævnte: Høiesteretsassessor Bredborg, Ridderstandens Justitie-Ombudsmand Landin, Biskop Holmstrøm, Kammerherrerne Friherre Akerhjelm og Grev Hugo Hamilton, Expeditionssecretair Fahræus, Provst Svede lius, Ritmester Tersmeden, Profesfor Wingqvist, Grosserer Schartan, Kjøbmand Kock, Brugspatron M. Sahlin, Talmand for Bondestanden Hans Jansson, Vice-Talmand for samme Stand Anders Erickson, samt Medlem af samme Stand Peter Sahlstrøm, Justitsministeren skal, naar hans Forretninger tillade det, bivaane Forhandlingerne og lede disse. – De liberale Blade synes i det Hele taget tilfredse med denne Sammensætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Det store Raad i Canton Bern havde, som bekjendt, fattet den Beslutning, ved en Commission af dette Raadat lade foretage en Reform af Cantonens Forfatning, og underkastet denne Beslutning Folkeafstemningen i Urforsamlinger. Disse Forsamligger have nu, med 25,920 Stemmer mod 9,738 forkastet det store Raads Beslutning, og den nærmeste Følge heraf vil blive den nuværende Regjerings Resignation og Overdragelsen af Forfatningens Revision til et af Folket umiddelbart valgt Forfatningsraad. J Kaukasus have Russerne begyndt paa Realisationen af Fyrst Woronzows Plan, at afbrænde de tykke Skove, der lægge dem Hindringer i Veien for deres Operationer. En uhyre Masse Soldater har i Slutningen af December været sysselsat med dette Ødelæggelsesværk, og der skal derved være aabnet fri Passage igjennem en af de for Russerne farligste Skove.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
J Tyrkiet er i denne Tid en mærkelig Begivenhed indtruffen. Den gamle Chosrew Pascha er igjen kaldt til Sultanens Raad. Denne, den ældste af de nulevende Vestrer, hvis Navn naaer høit op i hans Fædrelands Aarbøger, der, ligge udmærket ved Mod og Snille, var den mægtige Sultan Mahmuds fortrinligste Redskab, da han satte sine Reformplaner igjennem, derefter som Storvesir ledede Abd ul=Medschids første Skridt paa den tornefulde Regentbane, men senere blev anklaget og landsforviist, – har nu igjen (over 80 Aar gammel, men stærk i Aand og Legem) indtaget sin gamle Plads i Divanet, hvor han ikke har sin Lige i Verdens- og Menneskekundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
De 40 Bjergsangere fra Bagneres mellem Pyrenæerne, som for nogle Aar siden droge gjennem Europa, og dengang ogsaa besøgte Danmark, reise endnu bestandig. Nylig sang de i den katholske Kirke og i Skuespil huuset i Kairo i Ægypten. Derfra vilde de over Jerusalem og Smyrna til Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
(Jndsendt.)¬ Hr. Ole Rode i Sillestrup har i Stiftstidenden, Nr. 12 leveret en Afhandling om, hvorledes Feberen kan ryste Grundvolde, hvorpaa er bygget Uretfærdighed, item hvorledes Godseierne have Leilighed til at tilvende dem 112 Millioner Statsgjæld m. m., i hvilken Retning Landboforeningen arbeider paa Forbedringer, item en liden Betragtning over Aager=Lovene og Brød-Taxterne, item hvorledes Godseierne kunne ansees at have Raadighed over Selveierbøndernes og Andres Eiendomme (naar de overtage 112 Millioner Statsgjæld er der dog noget der taler herfor, og Summa Summarum en Definition paa Ordet "Vrøvl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Jmedens de senere Aars ualmindeligt gunstige Conjuncturer, kraftigere end alle Regjerings-Foranstaltninger tilhobe, som hiin gamle Landsbypræst sagde udvendigtfra og indad have givet Bondestanden et Opsving og bragt Fleertallet til et materielt Velvære, der er, om just ikke en nødvendig betingelse, saa dog et vigtigt Middel til Lykke og Tilfredshed, synes det at være en Opgave for visse Forfattere, paa enhver Maade og ved ethvert Middel at svække eller tilintetgjøre disse Frugter. Jstedetfor at arbeide paa en fredelig Udvikling af de bestaaende Forhold, prædikes Revolutioner. Blandt Ordførerne synes Hr. Ole Rode at udvikle en ualmindelig Virksomhed. Med ridderligt Mod træder han i Marken mod samtlige Godseiere, med mandig Resignation stiller han sig, ved sit Angreb paa Hr. Tesdorps, blot for en Proces og Tiltale i Jdestrup Sogneforstanderskab; han ligesom træffer Hovedet paa Sømmet ved disse mærkelige Historier fra Ourupgaards Gods – ja, i Sandhed! den Mand har fortjent et Navn. – Tillad Hr. Ole Rode at jeg beundrer Dem og tillad derhos ogsaa mig at yde en liden Skjærv til en Krønike. J Nærheden af Landsbyen T. lever en fattig Fæstehuusmand af denne saakaldte Paria-Classe blandt den danske Almue. Den forlængst afdøde Godseier troede at opdage naturlige Anlæg hos et af Børnene, tog den fattige Dreng til sig, føddede, klædede ham, lod ham lære at skrive og regne, og sørgede overalt for at udvikle hos ham de Evner, hvorved han senere fra en fattig Karl arbeidede sig til Velstand, ja hvorved han endog som Forfatter kunde virke for sine betrængte Medbrødre. Faderen til denne Dreng lever som sagt nedtrykt af Sygdom og Armod og har i mange Aar alene ved Godseierens stadige Hjælp været i Stand til kummerligt at ernære sin Familie. Er det nu ikke et forunderligt Spil af Skjæbnen at Sønnen, der har Godseieren at takke for sin første Opkomst, derved har lært at vogte sig for Fæstegods, ligesom Ole Rode siger, at Fanden vogter sig for Bibelen"), at den samme Søn, der føler saa varmt for sine Medborgere, at han vil give 1600 Rbd. til en fremmed Mand, for at denne ikke skulde være blottet for al Leilighed til Erhverv, til Underhold for sig og Familie, ikke føler sig opfordret til at yde sin trængende Fader den ringeste Understøttelse, men overlader dette til Godseieren, til disse af ham saakaldte Herrer der bemægtige sig Andres Eiendomme, og som han foragter og bagvasker. Det synes næsten utroligt, og dog seer jeg mig i Stand til, dersom Hr. Ole Rode ønsker det, at kunne meddele en udførligere factisk Beretning, endog paa bedre Vilkaar end dem, han har tilbudt Hr. Tesdorf, da jeg i al Fald for egen Regning besørger Trykningen. Müller. Henriksdal, den 14de Februar 1846. Svar til Hr. 88.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Efter at De i en Række af bittre og skarpe og tildeels uretfærdige Ord har udtalt Deres Dadel over et Samfund, hvori jeg befandt mig, og efter at jeg havde tilladt mig, i en aldeles høflig og artig Tone, at fremstille nogle Grunde, som jeg med fuldkommen Bevidsthed kan i Sandhedens Navn udtale, henvender De Dem til mig med Modbemærkninger, for at overtyde mig om, at De ikke har havt Uret i hvad De paastod. Jeg takker ydmygst. - Jeg vil gjerne indrømme Dem, at De staaer langt over mig i Oplysning, Forstand og Dannelse, thi vi Haandværksfolk ere i Almindelighed ikke i Besiddelse af en saadan Færdighed i at føre Pennen, som den, hvis Hverv det er bleven, og derfor troer jeg at Publicum vil critisere mindre over mine Artikler, end De. Mit Motto, De saa meget omtaler, næsten som en Latterlighed, skal jeg simpelt væk fortælle dem Oprindelsen til. Deres Ord Egennytte, Utaknemmelighed o. s. v. havde jeg stedse for Øie; udtalt paa et offentligt Sted og over et saa stort Samfund, ansaae jeg det og betragtede det for det samme *) Efter den meget beskedne Anvendelse af dette Ordspil, skuld man jo troe, at Ole Rode er Fanden og Fæstegodset Bibelen, som en Dom, og derfor skrev jeg dømmer ikke, saa skulle J ikke fordømmes, hvilket Hr. Redacteuren formodentlig har anseet for en Feiltagelse, og henholdt sig til Bibelens egne Ord, hvori det hedder: "Fordømmer ikke, o. s. v. At Deres Ord ikke har truffet ret Mange, har jeg sagt, fordi jeg i den Kreds af Medborgere, hvori jeg saa ofte er tilstede, Jngen har fundet som har følt sig truffen. Heller ikke føler jeg mig truffen; thi hverken er jeg, eller har været af anden Mening, end at Søndagsskolen er et gavnligt Øiemed. – Jeg har aldeles ikke optraadt med nogen overordentlig Erfarenhed; jeg har kun sagt, at mine Erfaringer ere samlede paa den rette Grund, fordi jeg er overbeviist om Sandheden i mine Ord. – De omtaler min liden moralske Kraft, fordi De maaskee slutter af min Artikel, at man bedst fik Lærlingene til at gaae i Skole med Tvang, tvertimod, jeg kunde, ved en personlig Sammenkomst med Dem, bevidne, med mange af mine Medborgere, hvorledes de ere opmuntrede og forestillede det Gavnlige i Sagen, men at de alligevel foretrække Friheden; vi holde dem ikke som Trældyr det er kun enkelte Undtagelser jeg forestilte Dem med Hensyn til en fattig Haandværksmands Kaar, thi jeg troer ikke De kjender meget til saadanne. – J hvis Ord der er Fasthed og i hvider er Tomhed, overlader jeg til Publicum at bedømme, men det veed jeg, at mine ere grundede paa Sandhed og Ret. Deres Motto har jeg havt for Øie førend De erindrede mig derom; med min ringe Evne har jeg arbeidet, og skal arbeide til Aftenskolens Gjenoprettelse, og troer De anderledes og mig, gjør De mig fuldkommen Uret. Om De finder Dem beføiet af give disse Linier et Svar, veed jeg ikke, thi mine Anskuelser i denne Sag ere hermed udtalte. Skomagermester P. Jensen i Østergade i Nykøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Avertissements. Landoeconomisk Møde paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Løverdagen den 28de Februar 1846 Formiddag Kl. 11, vil Committeen for Agerdyrkningsinstitutets Oprettelse afgive sin Betænkning til videre Forhandling i Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Samme Dag modtager Mariebo Amts landoeconomiske Selskabs Dyrskue-Comitee, ved et af dens Medlemmer, Subskrip, tion paa Actier til Jndkjøb af angelske og jydske Qvier i Henhold til Comiteens Bekjendtgjørelse af 1ste ds. i d. Bl. N. 16.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Med Hensyn til Nykjøbings Skoler, især Søndagsskolen. 1) Omendskjøndt jeg haver Avis= eller Bladskriver, uden Navns Underskrift, thi jeg har (muligt man kan komme til anden Overbeviisning) altid tænkt den anonyme Skribent, idetmindste i flere Henseender, som Bagtaleren, der ikke vil eller tør sige sin Næste eller Broder det i Øinene eller Person, som han finder sig betrygget at sige ham paa sin Bag; gaaer dette galt, har jo ikke han men Andre sagt saadant. Som sagt, dette uagtet kan jeg ikke andet, efter min Formening og Erfaring, end i et og alt være enig med Jndsenderen af det i Stiftstd. under 5te ds., og det synes mig forsandt underligt, at Hr. 88 i samme Tidende Nr. 20 atter har udladt sig saameget om denne Sag: formodentlig kjender eller vil han ikke kjende Nykjøbings Borgere, eller Commune, hvad de eller denne i de senere Aar saa skjønt har offret for Skolerne, ja jeg tor sige, ogsaa for Lærerne. Den er vel omtrent en 10 Aar siden, da Lærernes Antal vare Catechet og 2den Lærer, samt 2de høist maadelige Skolestuer, nu er der 5 Lærere og idetmindste lige saa mange, saa at sige, nye og gode Skolestuer. Denne Bedring er dog igrunden bevirket ved og af Borgerne, som derved har forøget deres Skoleskat til 6 s 800 Rbd. aarlig, eller omtrent det Dobbelte, foruden om man kan og vil have sine Børn i Realskolen; herforuden kommer til at betale for hvert Barn 4 a 8 Mk. maanedlig i de forskjellige Classer. Rom blev jo ei bygget paa een Dag. 2) Mon den Borger, Jndvaaner eller Haandværker, som selv under knappe Kaar, der har tegnet (ogsaa betalt) sig for aarlig Bidrag til og for at Søndagsskolen kunde oprettes, selv naar han er Haandværker og ikke har anmeldt nogen Lærling, fordi han ingen holder, ikke dog idetmindste burde være fri for Hr. 888 vistnok udelicate Beskyldninger. Her vil jeg ikke nægte Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. at jeg som oftest i flere Retninger kunde have Lyst at ytre mine Tanker og Meninger og adskillige Skriverier. Men saavist som det er en Sandhed for mig, ja vistnok for mange Haandværkere, at man, naar man har en talrig Familie og vil kunde nogenlunde ernære sig, maa her arbeides 12 16 Timer og Sogne dagene, ja, oprigtig sagt, selv naar jeg gaaer i Guds Huus og har hørt en Prædiken, er jeg som oftest før og efter den Tid beskjæftiget med Arbeide om Søndagen; ingen Fornuftig vil vist nægte mig, at efter en saadan almindelig Arbeidstid, som oftest en Pibe Tobak, en liden Spadseretour, Beskjæftigelse i Haven, ja ogsaa en, høist 2de Aftener om Ugen at gaae til et eller andet ordentligt Værtshuus og drikke et Glas Punsch eller Øl, tale eller have lidt Adspredelse mellem Venner og Medborgere; ingen Fornuftig, siger jeg, vil eller bør fordømme mig eller Nogen herfor 3) Det er saavist ingen Sag, især for den der maaskee ei veed hvor han skal gjøre af Tiden, og hertil har Nok at leve af, at skrive, sige eller raisonere (især paa ovennævnte Maader), saadan burde, kunde og skulde Du handle og lade, men stræb dog for Alting først selv at handle saadan. Der gives braadne Kar i alle Land, Vistnok ogsaa Onde og Gode i enhver Stand. Johannes Madsen, Bogbinder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Fjerde og sidste Assemblee i Saxkjøbing. afholdes i Gjæstgivergaardens Locale Søndagen den 22de Februar om Aftenen Kl. 7. Reisende, som boe over en Miil fra Byen, kunne erholde billetter til samme a 1 Rbd., naar de samme Aften henvende sig til Hr. Jung clausen, der forestaaer Arrangementet. P. Hansen. En Fuldmægtig Post anvises.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
En Contoirist, som i flere Aar har været ansat paa et Postcontoir i Provindserne og saaledes har erhvervet sig Øvelse i Postforretninger, kan fra 1ste Mai d. A. af blive antaget som Fuldmægtig ved Nykjøbing Postcontoir paa Falster. J Løn gives aarlig 140 Rbd., samt Kost og Logis. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Nykjøbing Postcontoir paa Falster, den 19de Februar 1846. C. U. Jantzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
For en confirmeret, velopdraget Dreng, som har Lyst til Møllehaandtering, er en god Plads ledig til 1ste Mai, hvorom man henvender sig til Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
For en duelig Møllersvend er en god Condition ledig til 1ste Mai, hvorom man henvender sig til Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Handelslærling. En rask Dreng af god Familie, der har Lyst og Anlæg til Kjøbmandshandelen, kan strax blive anbragt i dette Fag, naar Vedkommende henvender sig personlig eller skriftlig til C. W. Hansen, Nykjøbing, d. 16de Febr. 1846. ved Slotsporten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Hos Undertegnede kan en rask, velopdragen Dreng enten strax eller til Paaske blive antagen i Glarmester og Forgylder=Lære. Nykjøbing, den 9de Febr. 1846. K. Knudsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Hos L. J. Benzon i Stubbekjøbing faaes bedste Sort nyt rødt schlesisk Kløverfrø. J Nykjøbings Havn er nylig ankommen fra Fyen gode levende Torsk til 4 a 6 sk. Pundet,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Af Baroniet Guldborglands Overformynderies Midler ere 300 Rbd. at faae til Laans mod anordnet Sikkerhed. Durebygaard, den 10de Februar 1846. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Auction At der Fredagen den 27de ds om Formiddagen Kl. 11 afholdes Auction i Bjøruphauge, over 12 1/2 Tylt Gransparrer, Tylter Granlægter, 10 Bunker Grantop og ca. 100 Læs Gjærdsel af Hassel og Tjørn, samt at Mødestedet er ved Skovledet, bekjendtgjøres herved. Ourupgaard, d. 16de Febr. 1846. C. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-19
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arntiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Døverdagen den 21de Februar. No 23.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Aarhuus Avis vil man i Hovedstadens høiere Cirkler med Bestemthed vide, at Hs. kgl. Høihed Kronprindsessen vil til Foraaret ankomme til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Apenrader Ugeblad af 11te de, indeholder Følgende: Hamb. Corresp., Kieler Correspbl. og flere offentlige Blade have udtømt sig i Formodninger over vort Arve spørgsmaals Stand og Udfald, og Oldesloer Wochen blatt meente fornylig, at der i de, efter Foregivende især derved virksomme Personligheder: Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev v. Reventlow-Criminil, Forbundsdags-Gesandten, Baron v. Pechlin, Geheime Etatsraad Adler og Dr. jur. Ostwald, var at finde en Borgen for, at der ikke vilde skee Hertugdømmerne Uret Af sidstnævnte Overbeviisning ere ogsaa vi, forudsat at hine Blades Angivelser desangaaende overalt ere rigtige, idet vi troe, at netop den bekjendte Protestation af den holsteenske Stænderforsamling, der støttede sig især paa Retspunctet, har foranlediget dette vigtige Spørgsmaals retlige Overveielse, uafhængig af politiske Hensyn, hvilket vi ogsaa slutte os til af Dr. Ostwald's Medvirkning. Men just fordi ved dette Spørgsmaals forventede Afgjørelse Retspunctet turde være overveiende, hvilket vi med de nævnte Blade ville antage, troe vi, at Opløsningen vil blive gunstig for vor bestaaende Fælledstat. Thi at man ved betræffende Undersøgelser i alt Fald vil gaa uafhængigt af ethvert Partihensyn og streng retlig tilværks derfor borge Navnene Adler, Pechlin og Ostwald; ogsaa slutte vi efter Fornuftgrunde af den fortiden herskende, paafaldende mærkelige store Nedslagenhed iblandt Koryphæerne af Statssønderlemmelses-Partiet, og tillige af Oldesloer Wochenbl. Hjertesuk, at de for omtalte Undersøgelser, snart ville afgive for Separisterpartiet ugunstige Resultater. Dette Parti har altid været i Besiddelse af en fiin Stover-Næse, og at det i dets høiere Kredse og for nærværende Tid er vel underrettet om Tingenes Tilstand, kan slet ikke betvivles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-21
Landsoverretten afsagde i Mandags en Dom i den mellem Carl Bagger, som forhenværende Redacteur af Fyens Stiftstidende, og Kjøbmand C. B. Muus verserende Trykkefrihedssag. Overretten annullerede, ifølge Hr. Baggers Paastand, den inden Odense Byting afsagte Dom, og paalagde Underdommeren at bevilge Bagger den af ham forlangte Anstand til at bevise nogle af ham omhandlede Facta, samt tilpligtede Muus at betale Bagger Sagens Omkostninger med 25 Rbd.