Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-06-17
7. Fra Sogneforstanderskabet for Brenderup Sogn var indkommen Forespørgsel, hvorvidt Ore Sogn, der er Annex til hiint, maatte være pligtigt at deeltage i Arbeidet paa Brenderup Præstegaards Veistykke i førstnævnte Sogn. Da Spørgsmaalets Afgjørelse ifølge de indkomne Oplysninger formeentligen maatte afhænge af, hvorvidt Sognepræsten oprindeligen har været forpligtet til Veiarbeide eller ikke, hvilken Qvæstion maatte henhøre under Domstolene, saa blev det overladt Sogneforstanderskabet at søge det fremsatte Spørgsmaal afgjort ved Rettergang, 8. Sogneforstanderskabet for Rønninge og Nolfsted Sogne havde begiert Amtsraadets Medvirkning til at den Vei, der fører fra Ørbeks=Landeveien ved Fraugde til Nyborg-Landeveien ved Ullerslev, maatte blive optagen i de mindre Landeveies Klasse. Da Amtsraadet fandt det betænkeligt for Tiden at indlade sig paa en Forøgelse af de mindre Landeveies Antal, fandt man ikke at burde foranstalte Noget i den ommeldte Henseende. 9. Paa lignende Maade bleve tvende andre Andragender afgjorte, der vare indkomne fra Beboerne i Vibye Sogn samt i Nordskov, om at Veien fra Bøgebjerg-Egnen gjennem Vibye til Martofte Veien, samt Veien fra Martofte til Nordskov maatte behandles som mindre Landeveie. 10. Sogneforstanderskabet for Veslinge Sogn havde anholdt om Amtsraadets Medvirkning til Jstandsættelsen af Veien fra det saakaldte Laaseled til Ruggaard. Da det efter de indkomne Oplysninger maatte antages, at denne Vei ikke er nødvendig for Sognets Beboere undtagen for de tilstødende Parcellister paa Ruggaards forrige Hovedgaardsjord, hvilke tildeels ikke ansee sig forpligtede til at præstere Arbeide til Veiens Vedligeholdelse, saa fandt Amtsraadet for Tiden ingen Anledning til at foranstalte, at bemeldte Veistykke sættes under offentligt Tilsyn, men maatte overlade til de tilstødende Beboere, saafremt de ønske Veien istandsat, da i saa Henseende selv at foranstalte det Fornødne efter mindelig Overeenskomst. 11. J Anledning af et fra Sogneforstanderskabet for Munkeboe Sogn indkommet Andragende om at et Veistykke paa den mindre Landevei mellem Odense og Hindsholm, nemlig fra den saakaldte Døvesbroe til Dræbye, maatte snarest muligt grundforbedres, svarede Sogneforstanderskabet, at dette Arbeide ikke kunde foretages iaar, da de forhaandenværende Midler ikke dertil ere tilstrækkelige. 12. Det Kongelige Danske Cancellie havde ved Skrivelse af 10 Januar d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning over et Andragende fra Sognepræsten til Nørre=Lyndelse og Høibye Menigheder om at maatte fritages for at være Formand i Sogneforstanderskabet for Nørre-Lyndelse Sogn. Uagtet man fandt det beklageligt, at en Sognepræst i Medhold af Anordningen af 13 August 1841 § 11 kunde blive nødsaget til uafbrudt, maaskee hele hans Embedstid, at fungere som Formand i Sogneforstanderskabet, hvilken Stilling unægteligen kan komme i visse Collisionstilfælde med hans Stilling som Sjælesørger for Sognets Beboere, saa fandt Amtsraadet dog med 7 Stemmer imod 2, at det er nødvendigt at overholde som Princip, at det ikke burde tillades Sognepræsterne imod vedkommende Sogneforstanderskabs Ønske at fratræde Formandskabet uden lovmæssig Undskyldningsgrund, da det ellers letteligen vil kunne skee i flere Sognedistricter, at det blev umuligt at erholde en Mand, der var nogenlunde qvalificeret til at bestride Formands forretningerne. Overeensstemmende hermed blev den forlangte Betænkning afgiven. 13. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet i Marslev og Birkende Sogne, om at Antallet af Forstanderskabets Medlemmer, der nu ere 3, som fungere ex officio og 7 valgte, maatte forøges med endnu eet Medlem, blev bevilget. 14. Bidraget til Districtets Repartitionsfond for indeværende Aar blev dernæst, overeensstemmende med Amts forvalterens, Justitsraad Bekkers Forslag, og da det var oplyst, at der til Hovedlandeveisarbeidet skulde udredes 36 s. pr. Tønde Hartkorn, hvorhos Udgifterne til det mindre Landeveisarbeide ansloges til 92 s., og til Justits- og Medicinalvæsen samt øvrige Udgivter 17 s. pr. Tønde Hartkorn, bestemt til at skulle i dette Aar opkræves med 1 Rbd. 49 s. pr. Tønde Hartkorn. 15. Proprietair Hansen til Kragsberggaard anmeldte, at det var ham bekjendt, at det Amtmanden af Amtsrepartitionsfondet tilkommende Tillæg af 1000 Rbd. i flere Aar var udredet alene af Odense Amtstuedistrikt, uden at Assens Amtstuedistriet havde taget en forholdsviis Andeel i denne Udgivt. Amtsraadet vedtog om denne Sag at indhente fornøden Oplysning, og hvis det forholdt sig, som anført, at søge det for meget udredede refunderet. 16. Jfølge Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Opfordring i Skrivelse af 2 Januar d. A. blev det sat under Ventillation, hvorvidt der maatte være Anledning til at træffe nogen yderligere Foranstaltning til at opmuntre Sogneforstanderskaberne til jevnligere Ansættelse af Natvægtere i Landsbyerne. Da Amtsraadet, ved i Anledning af det Kongl. Danske Cancellies Skrivelse af 3 Mai f. A. at afgive Betænkning, om og hvorvidt det maatte være nødvendigt at træffe nogen Foranstaltning til at give Politiet paa Landet den fornødne Kraft og Virksomhed, til Collegiet blandt Andet henstillede, om ikke Høisamme maatte finde det hensigtsmæssigt at lade udgaae et Circulaire, hvorved Sogneforstanderskaberne opmuntres til at benytte sig af Anordn. af 13 August 1841 § 20 til at ansætte Vægtere og Fattigfogder, og da det Fornødne herom var blevet optaget i den udkomne Offentliggjørelse af Amtsraadets Forhandlinger, kunde man med Grund antage, at disse Yttringer alt ere komne til Sogneforstanderskabernes Kundskab. Paa Grund heraf og med Hensyn til de særdeles Vanskeligheder, der under de bestaaende Forhold som oftest ville møde ved at erholde dygtige og aldeles paalidelige Mænd til at paatage sig Bestillingen som Natvægter for en saadan Løn, som Districterne med Rimelighed ville udrede dertil, antoges der for Tiden ikke at være Grund til at urgere videre paa en saadan Foranstaltning, som den omhandlede. 17. Ligeledes havde Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, under 20 Januar d. A. henledet Amtsraadets Opmærksomhed paa Gavnligheden af, at der paa Landet erholdtes flere frivilligen anskaffede Sprøiter. Man vedtog i Anledning heraf at opfordre alle Sogneforstanderskaber i Districtet til, saavidt muligt, at drage Omsorg for Sproiters Anskaffelse i de Sogne, hvor de mangle og maatte ansees fornødne. 18. Det Kongl. Danske Cancellie havde under 18 August 1842 forlangt Amtsraadets Betænkning angaaende Hensigtsmæssigheden af en Revision af Helligdagsanordningerne. Den i denne Anledning afgivne Betænkning gik ud paa, at Amtsraadet med samtlige Politiøvrigheder i Districtet, hvis Erklæringer vare indhentede, maatte være enigt i Hensigtsmæssigheden af en saadan Revision, hvorhos Pluraliteten af Amtsraadets Medlemmer antog, at den under 10 Marts 1840 for Hertugdommene emanerede Anordning kunde lægges til Grund ved dette Arbeide, naturligviis med de ikke faa Modificationer, som de bestaaende forskjellige Forhold maatte gjøre nødvendige.