Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Aviis. i 2den October 1807. en Glmenhoff, som tillige er sammes Redakker, spændet. Granater og Kugler fløi imellem Tropperne, en Rytterhest blev skudt, Kavalleriet maatte retirere, Bataillonen fulgte, Fienden trængte efter og kanoneerte paa de foran Kiøge staaende Tropper. Kapt. Qvistgaard og mange Mænd faldt. Et Regimens engelsk Jnfanterie chargerte, og nu trak Landeværns Bataillonerne sig tilbage igiennem Byen; General Oxholm søgte forgiæves at besætte den; General Castenskjold gjorde sig al optænkelig Umage at samle Bataillonerne uden for Byen, men Fienden trængte frem. Ved Herfølge besatte Generalmaj. Oxholm Kirkegaarden, og tog denne fordeelagtige Post, General Castenskjold gav Ordre at soutenere ham. Generalmajor Oxholm samlede 150 Mænd med 5 Officierer, i Kirkegaarden, besatte Gierderne deromkring. En Trop Husarer og endeel Landeværnsmænd stode bag Kikken; da han vilde lade Husarerne rykke frem, vare de alt borte. Jnfanteriet var ogsaa fulgt med, og han blev, staaende ene med sit lidet Mandskab. De fiendtlige Husarer vare saa nær, at det var umuligt at kunne, retirere. Da de første nærmede sig paa Flinteskud, gav Generalmaj. Oxholm Ordre at fyre paa dem, Anføreren styrtede strax, nogle bleve saarede, de jagede tilbage; det efterfølgende Kavallerie standsede, indtil Artilleriet blev opført paa Møllebakken, som dominerte Kirkegaarden; de fyrede lige ind paa den. Uden Kanoner, uden anden bedækning end Kirkemuren, udsat af omflyvende Steen at myrdes uden Nytte, overganGeneralen sig, han mistede 2 Døde og havde 13 saarede, hvoraf nogle døde snart. Lieutenant Baron Wedel Jarlsberg fik et Sabelhug i Armen. Her blev Fienden standset, og da det allerede var mellem 4 og 5, blev saa staaende der, hvorved de øvrige danske Tropper fik Leilighed til at sætte sig i Sikkerhed. Fangerne bleve førte til Kiøge. Denne ulykkelige Dag kostede os desuden 50 Officierer og 1500 Fanger, de Dødes Antal anseeligt, men ei endnu bekiendt. Adspredte i Markerne og Skovene bleve de allevegne fra indbragte til Kiøge, hvor Generalmaj. Oxholmgfandt dem, og formaaede General Wellesley, at lade Officiererne gaae fri under sin skriftlige Forpligt, de skulle næste Morgen møde i Hillerup, hvorhan selv reiste med hen. Der mæglede han med den engelske Admiral og General, at Officiererne, som skulle have forladt Sielland og Øerne, paa Parole fik Tilladelse, at reise hver til sit Hiem. De underskreve samtlig denne Forpligt, som af Generalmajor Oxholm blev garanteret, paa hans Ansvar, at de paa første Ordre skulle forlade Øen, og om Middagen den 1 Septbr. reiste enhver hiem. For de gemeene Landværnsmænd var ingen Forandring at bevirke, de bleve alle sendte paa Skibene. De udi Herfølge med Generalmaj. Oxholm tagne 5 Officierer vare Majorerne v. Kruger og Wedel Jarlsberg, Lieutenant Stolpe, Pedersen og Baron Wedel Jarlsberg, 1 Fane, 1 Tambour og omtrent 120 Mand, de øvrige Officierer, og Gemene vare tagne i Retraiten. Den hele Attaqve varede fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. omtrent 4 om Eftermiddagen, da Generalmaj. Oxholm overgav sig med sin liden Styrke af ny organiserte og af faa Officierer anførste Folk, imod 6 til 7000 Udvalgte til Krigen vante, blev gjort alt hvad muligt var. Fienden var fremrykket i Kolonner, den stærkeste under General Wellesley var efter Fiendens eget Sigende 4 til 5000 Mand, som angreb fra Kiøbenhavns Side. General Linsingen med omtrent 2600 Mand marscherte over Cagstrup og Bendsnos Eie at anfalde paa den modsadte Side. General Linsingen, blev ved at forfølge de følgende Dage, og satte sig i Ringsted, hvorfra han detascherte til de omliggende Kiøbstæder. General Wellesley trak sig saa ad Roeskilde til.