JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Jfølge en Skrivelse fra Kiel af 31te f. M. til Altonaer Mercur, har den holsteenske Overret faaet Ordre til at indlede Undersøgelse i Anledning af Forsamlingen i Neumünster den 20de f. M., med specielt Hensyn til det af Overretsadvocat Beseller fra Slesvig og Dr. K. Lorenzen fra Kiel der lagttagne Forhold. Hvorledes vil det nu blive med de Lovndkaft, som angaae hele Staten, og som ere forelagte Stænderne, Skal det beroe med deres endelige Udstædelse, tilman engang kan faae samlet en holsteensk Stænderforsamling, eller vil Regjeringen give dem Lovskraft, uden Hensyn til de holsteenske Stænder, Det er et vigtigt Spørgsmaal, og vor Stænderlovgivning har ikke forudseet det Tilfælde, at en Stænderforsamling kunde løbe fra hinanden, eller ikke vilde være at bringe istand. Vi skulde mene, at naar Regjeringen har indkaldt en Stænderforsamling, og forelagt den Lovudkastene, har den opfyldt sin Pligt, vil Forsamlingen ikke afgive Betænkning derover, eller sætter den sig, ved frivillig Opløsning, udi af Stand dertil, har Regjeringen ingen Forpligtelse meere mod den. En Antagelse af det Modsatte vilde gjøre al Regjering til en Umulighed, da det jo saa stod i en enkelt Stænderforsamlings Magt ved Gjenstridighed, hvorpaa vi jo virkelig have oplevet Tilfælde, ganske at lamme Regjeringens Virksomhed, og det vilde dog være i høieste Grad ubilligt, om den hele Stat skulde savne vigtige Forbedringer i sine Love og Indretninger paa Grund af en enkelt Forsamlings Capricer. Spørgsmaalets Afgjørelse vilde blive betydelig vanskeliggjort, hvis den slesvigske Stænderforsamling skulde faae isinde at følge den holsteenskes Exempel, og det turde ikke være saa ganske usandsynligt. Siden de danske Nordslesvigere bleve udelukkede af den slesvigske Stænderforsamling, bestaaer denne, paa et Par Undtagelser nær, af lutter gedigne Schleswigholsteinere, og det er slet ikke umuligt, at der allerede kunde være vedtaget en Plan for Operationernes Udførelse; thi det maa man indrømme Slesvigholstenerne, at de i klog Beregning af alle Midler, i Udholdenhed og Conseqvents staae langt over os. Skulde nu, som sagt, Scenen i den holsteenske Forsamling blive gjentagen i den slesvigske, saa vil Regjeringens Stilling derved blive meget vanskelig og ubehagelig; men det er netop det, at Partiet vil have. (O. Th. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Regjeringen forbyder Folkeforsamlinger i Hertugdømmerne, og Discussioner og Arvefølgen; men det lader ikke til at man i Kiel bryder sig meget om det Forbud. Redacteuren af Correspondentsbladet, Hr. Olshausen, for en en saakaldet Nyholstener, nu, siden 8de Juli, en furios Slesvigholsteener, har holdt en Folkeforsamling, hvori han ikke alene har prædiket over den sædvanlige slesvigholsteenske Text om Mandstammens Arvefølge i Hertugdømmerne o. s. v., men ogsaa, som en ægte Fanatiker, har lagt Tilhørerne paa Hjertet, at de endelig ikke maae glemme at indprente deres Børn de samme Lærdomme, hvorunder naturligviis Dänenhassikke er at forglemme. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 4de Septbr. Jgaar have vi seet et Brev, der i Onsdags er ankommen fra Kiel, og hvori det hedder, at Oberst v. Høegh, der blev forsat herfra 1ste Jægercorps til 5te Jægercorps i Kiel som Commandeur, istedetfor den afgaaede Hertug af Glücksborg, ved sin Ankomst til Kiel allerede ved Jlandstigningen, blev modtaget med Huien og Piben, og siden om Aftenen eller Natten blev bragt et Percat, hvorhos Ruderne bleve indslagne i hans Logis. Ligeledes berettes, at Redacteuren af "Kieler Correspondenzblatte, Hr. Olshausen, formodentligt efter kongelig befaling og paa Grund af at have overtraadt det kgl. Forbud mod Folkeforsamlinger og Arvefølgens Behandling i saadanne, er bleven arresteret og ved 16 Dragoner bragt til Rendsborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Nykjøbing, den 4de September. Hr. Kjøbmand H. Chr. Krøyer i Mariebo bekjendtgjør paa Bestyrelsens Vegne, under 1ste de i "Lollands=Posten, at Dampskibet "Lolland, ophører med sine Farter for dette Aar. Denne Bekjendtgjørelse paaankes i en bemærkning i samme Blad som "noget overilet. Skibet er, som vi erfare, for nogle Dage siden ved en Extratour i Nakskov Fjord løbet paa Grund og bleven staaende nogle Timer, for det lykkedes at bringe det flot, men man har, ifølge "Lollands=Postens" Bemærkning, temmelig Vished for, at Skibet ikke har taget nogen betydelig Skade, hvilket ialtfald nu i disse Dage bliver nøiagtigt undersøgt paa et Skibsværft i Kjøbenhavn, og man spørger derfor, som det synes med Grund, hvorfor denne Beslutning er tagen uden at afholde en Generalforsamling?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Udenlandske Efterretninger. Det engelske Parlament er den 28de August blevet sluttet. Dets nu tilendebragte Session er en af de mærkværdigste i de engelske Annaler. Korn- og Sukker Monopolerne ere blevne tilintetgjorte, et liberalere System, imod Jrland indført, Retspleien simplificeret og en Revision af Fattig- og Jagt-Lovgivningen forberedet. Det vigtigste Moment i Sessionen torde dog være Tilnærmelsen imellem Partierne og den officielle Anerkjendelse af den offentlige Menings Jndflydelse paa Forvaltningsvæsenet. Føier man hertil Rigets gunstige Stilling til Udlandet, tør man vel finde den Stolthed og Fortrøstning grundet, hvormed den engelske Presse yttrer sig om Storbrittanien og dets Fremtid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Ifølge de nyeste Beretninger fra New-York, har Præsident Polk forelagt Unionens Senat Forslag til en Fredsslutning med Mexico, ifølge hvilket Mexico skulde aftræde en Deel af sit Gebeet til Nordamerica, imod at erholde en Skadesløsholdelsessum, til hvilken Hensigt Præsidenten foreløbig begjærte en Sum til Disposition, for, om fornødent, at kunne yde Mexico et Forskud. Senatet har billiget Fredsforslaget med 43 Stemmer mod 2, samt bevilget Pengesummen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Beretninger fra Kirkestaten ville vide, at Don Miguel ruster sig til en Expedition imod Portugal, hvor de offentlige Tilstande, og fornemmelig den Formodning, at Dronningen vil frasige sig Thronen til Gunst for hendes Søn Don Pedro, der skulde beskikkes et Formynderskab af 5 Personer, med Hertugen af Palmella i Spidsen, synes at have aabnet ham en viid Mark med Forhaabninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Paven har udstædt en Opfordring til sagkyndige Mænd iblandt hans Undersaatter om at indkomme med Forestillinger til ham om den hensigtsmæssigste Forvaltningsmaade, for Kirkestaten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Kongeriget Neapel og Siciliens nærværende Tilstand giver Anledning til betænkelige Betragtninger. Paa Siciliens vide Sletter ved Catania og Latini er der siden Begyndelsen af Marts ikke falden en Draabe Regn, medens Heden, der som over hele Øen, er tiltaget saa voldsomt, at Alt visner, og Spirerne til Kornet endogsaa brændes i Jorden. Dertil kommer endnu, at en frygtelig Sirocco udbrød i Mai, og aldeles tilintetgjorde alle Udsigter for Høsten. Alle Viin og Oliehaver ere ødelagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Vandmangelen er saa stor, at Møllerne ikke ere istand til at male det Korn, der haves fra tidligere Aar. Der er saaledes ofte ikke engang Brød at faae for Penge. Følgen deraf er Hungersnød, og mange fattige Mennesker ere døde af Sult og Hede. J flere af Sielliens Byer har der allerede fundet Uroligheder Sted. De samme Klager, over flere Maaneders vedholdende Tørke og deraf følgende Vandmangel og Mangel paa Føde for Mennesker og Creaturer lyde ligeledes fra alle Egne af det Neapolitanske. Betænker man nu den sicilianske Befolknings Stemning, der ved Siden af en gammel Antipathi imellem Sicilien, og Neapel, endnu er ophidset ved tredobbelte Afgivter, vil man finde, at der megen Grund til Bekymring. J det ungarske Storhertugdømme Siebenburgen have Autoriteterne seet sig nødsagede til at træffe alvorlige Forholdsregler, for om muligt at paagribe en Folkeforførerske, en gaadefuld Qvinde", Catharina Varga, som har vundet en overordentlig Anseelse hos Landbefolkningen og bevæget Bønderne i flere Districter til Opsætsighed, saa at de ikke blot vægre sig ved at forrette Hoveri og betale Tiende, men forgribe sig paa Statens Skovstrækninger, hvor de have jaget Forstbetjentene bort og holde ilde Huus. Catharina, hvem man beskylder for selv at hæve en Art Tribut af hendes Tilhængere, der nu med det Samme skulle tugtes, er overalt og intetsteds. Eengang, for længere Tid siden, har man havt hende i Fængsel; men hun slap hurtigt og paa en høist hemmelighedsfuld Maade bort derfra. Jmidlertid har man nu bestemt hende et sikkert Forvaringsted paa en ungarsk Fæstning, hvis man igjen faaer fat paa hende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
J Leipzig har fra om Aftenen den 29de til om Morgenen den 30te Aug. i 12 Timer raset en frygtelig Brand, som udbrød i en med Spirituosa, Terpentinolie o. desl. opfyldt Kjælder under Hotel de Pologne, og udbredte sig over hele denne omfattende Eiendom og mange tilstødende Bagbygninger samt nogle Forhuse, og saaledes har anrettet overordentlig Ulykke. Under Slukningsarbeidet og i Trængselen og Forvirringen ere flere Mennesker omkomne (6 bleve paa eengang begravne under en sammenstyrtende Bygning) og imellem 40 og 50 blevne meer eller mindre haardt qvæstede. Jlden skal være opstaaet, derved, at en Mand ved Uforsigtighed med et Lys antændte en Flaske Terpentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Jbrahim Pascha er den 8de Aug. paa et engelsk Dampskib kommet tilbage til Alexandrien, høilig tilfreds med sin Modtagelse baade i Frankrig og England. Sin Broder, Said Pascha, kunde han ikke noksom beskrive alle de Underværker, han havde seet; derimod gjorde han sig lystig over mange af Underhuus=Medlemmernes utilbørlige Holdning og over de lange Festmaaltider med deres Hurra-Skraal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Den engelske Coloni paa det gode Haabs Forbjerg har i denne Tid atter været udsat for et alvorligt Angreb af Kafferne, som ved denne Leilighed frarøvede Colonisterne indtil 20,000 Stykker Qvæg. Nu er det imidlertid lykkes Englænderne, ved Fiskefloden at bringe det til en betydelig Træfning, hvori de have tugtet Kafserne, hvis Antal skal have været 9,000 Md., temmelig alvorligt, idet imellem 4 og 500 bleve paa Pladsen. Forøvrigt kan Kampen blive betænkelig nok endnu for Englænderne, da Kafferne ere istand til at stille 40,000 Bevæbnede i Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Cand. theol. Barfod prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Avertissements. De Mange, min hedengangne Mands Venner og Bekjendte, som beviste ham den sidste Ære. ved at ledsage ham til sit Hvilested, beder jeg modtage min dybtfølte Taksigelse. Saxkjøbing, den 3die September 1816. A. M. Mackeprang, fød Rassenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Missionsmøde i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Anledning af Missionairen Pastor Hass's Nærværelse holdes Mandagen den 7de d. M. Kl. 10 Formiddag en Missionsgudstjeneste i Nykjøbings Kirke, og efter Gudstjenestens Ophør et Møde paa Gjæstgivergaarden, hvor Pastor Hass agter at give en Beretning om Tilstanden i Smyrna. Trykte Psalmer faaes for 4 s. ved Indgangen til Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Paa Bestyrelsens Vegne H. P. G. Koch. Lollands Spare- og Laanekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
At Directionsmødet, istedetfor Tirsdagen den 8de ds., først afholdes Dagen derpaa, om Onsdagen, til sædvanligt Klokkeslet, bekjendtgjøres herved. Nakskov, den 3die September 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
At Jnteressentlister for indeværende Forsikkringsaar for de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskab i Lollands-Falsters Stift, nu kan afhentes hos vedkommende Herredsfommissair, bekjendtgjøres herved for Selskabets Medlemmer. Sæddinge, den 3die September 1846. H. Olesen, p. t. Formand. Christian Serritzlew's Farveri- og Trykkeri-Establissement Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
J Forbindelse med mit Farveri har jeg nu anlagt et Trykkeri, og er i disse Dage bleven forsynet med Former af de nyeste og skjønneste Mønstre, hvoraf haves trykkede Prøvetørklæder og Prøvekort til behageligt Udvalg. Dette til Efterretning saavel for mine ærede Kunder som for Enhver, der vil beære mig med deres Søgning. Ærbødigst C. Serritzlew. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
For en reenlig og sund Bondekone, som med det Allerførste vil tiltræde en Ammeplads i Mariebo, anvises en god Condition fra Bogtrykkerierne i Nykjøbing eller Mariebo. Gode Arbefalinger forlanges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
En Huusleilighed, bestaaende af 2 Værelser til Gaden, Kjøkken og Spisekammer, er at erholde tilleie til førstkommende October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Onsdagen den 9de dennes kan fra mit Brænderi bekommes nybrændt Faxøe Steenkalk. Nykjøbing, den 5te September 1846. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Ved Berritsgaards Teglværk kan erholdes Steenkalk den 11te og 12te September til 14 Mk. pr. heel Tønde og derunder 2 Mk. pr. Skjeppe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
At Skiftet efter Tjenestekarl Frantz Pedersen af Sjunkeby vil blive foretaget paa mit Contoir Mandagen den 28de dennes, Formiddag Kl. 10, og hvorved det mulig vil blive optaget til Slutning, bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, til Vedkommendes Efterretning. Nakskov, den 3die September 1846. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
At Skiftet efter Skovrider Müllers Enke, Sophie Christine Georgia Müller, foretages paa mit Contoir, Løverdagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 10 slet, og at Boet da, om muligt, optages til Slutning, det bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Falsters Birk, Nykjøbing, den 3die September 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Auction. Torsdagen den 10de September d. A. Eftermiddag Kl. 2, lader Hr. Proprietair Burchard til Frederiksdahl, ved Auction, som afholdes ved Nakskov Veilegades Port, bortsælge 33 Stkr. meget gode jydske Qvier. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov, den 3die September 1846. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Niels Hansen i Hyltofte indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, tilat anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Raahaugegaard, den 27de August 1846. Bagger,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Jndsidder i Virket, Lars Larsens afdøde Hustrues, Anc Jensdatters, og efterlevende Mands fælleds Bo indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 3die September 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Creditorerne i Dødsboet efter Tjenestepige Karen Johanne Sørensdatter i Horreby indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 3die September 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Nykjøbing Skibsliste fra 3die til 5te September. Jndklarerede: Jagten Neptunus, L. H. Fabricius, af og fra Marstall, ball.; Jagten Marie, P. Rasmussen, af Svendborg, fra Faxø med Kalsteen; Jagten Familiens Haab, H. Jensen, af og fra Stubbekjøbing med Patentgjødning; Jagten Søgutten, R. Rasmussen, af Svendborg, fra Hartlepool med Steenkul, Jagten Lykkens Prøve, D. L. Fabricius, af Marstall, fra Korsøer, med Transitgods; Jagten Dorthea Vilhelmine, H. M. Meislahn, af Burg, fra Kjerteminde med Ost. - Udklarerede: Jagten Neptunus, L. H. Fabricius, af Marstall, til Kiel med Brænde Jagten Den unge Tobias, C. S. Gram, af Nykjøbing, til Faxø, ball.; Skonnerten Ida, K. D. Jensen, af Svendborg, til Holland med Korn; Jagten Lykkens Prøve, D. L. Fabricius, af Marstall, til Kiel, ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-05
Reisende med Dampskibet "Sjællands. Den 4de Septbr. fra Nykjøbing til Mellemstat, og Kbhvn. Jfr. Hansen, Fru Hahn, Mad. Wigh med Datter, Krigsraad Hahn, Jfrne Gjerding, Holst og Jørgensen, Snedkersvend Stahl, Skomager Knudsen, Madamerne Lund, Hansen og Berg med Datter, Jfr. Kaufmann, Skræder Nielsen, Doctor Voltelen, Frøken Thomsen, med Barnet Otto Laub, Jfr. Selmer med Barnet Eriksen, Hr. A. Nielsen. Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierr, ostmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense ostmeste. demand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbi¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Møller. Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 7de September. No 19 Aabent Tendebrev til de slesvig-holsteenske Journalister, navnlig Redacteurerne af Kieler Correspondenzbl.), Jtzehoer Wochenbl. og Hamb. Neue Zeitung.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Blandt de mange dristige Paastande, som De, mine Herrer, stadigt fremsætte i Deres Blade, er ogsaa den, at alle ældre og nyere Jurister, samt Historieskrivere, hvoriblandt De da, foruden flere ubetydelige Navne, ikke undlade med stort Eftertryk at anføre de respectable Navne Falck og Dahlmann, have været enige om, at Kongelovens Arvefølge ikke gjælder for Hertugdømmet Slesvig, og at de to Hertugdømmer Slesvig og Holsteen udgjøre een selvstændig og uafhængig Stat, hvoraf De da naturligviis komme til den Slutning, at den danske Opfattelse af Sagen er splinterny og uden Hjemmel, hvorimod Deres (den slesvig-holsteenske) Anskuelse er den rette, gamle, orthodore Lære. Og dog er Jntet vissere, end at det ikke forholder sig saa Alle Forfattere, der i forrige Aarhundrede og dette Aarhundrede til omtrent 1815 have skrevet om Hertugdømmernes Statsret og Historie, have været enige i at Kongelovens Arvefølge gjælder i Hertugdømmet Slesvig, og at dette Hertugdømme er uadskillelig forbunden med den danske Krone. Dette kan umuligt være Dem ubekjendt, mine Herrer, der ere saa vel bevandrede i Deres Fædrelands Statsret og Historie; men da De hidtil ikke alene have fundet det passende at lade uvidende herom, men endog, især i den senere Tid, med stor Dristighed have paastaaet og udbredt det Modsatte, saa har dog Meddele ren heraf villet forsøge paa at komme Deres Hukommelse til Hjælp, og sætte Deres, af Dem selv saa meget omtalte Redelighed paa Prøve; thi ere De virkelig redelig Mænd, saa ville de vedgaae Kjendsgierningen, eller ogsaa gjendrive den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Vi ville begynde med Falck og Dahlmann, som jo ere de to Mænd, der meest af Alle gjælde hos Dem, Professor (nu Etatsraad) Falck udgav i Aaret 1816 et Skrift under Titel: "Das Herzogthum Schleswig in seinem gegenwartigen Verhaltnis zu dem Königreich Danemark und zu dem Herzogthum Holstein, hvis Formaal fornemmelig, gik ud paa at gjendrive den Paastand, at Kongeloven gjaldt som Grundlov for Hertugdømmet, – Noget, som vel enkelte danske Forfattere have kunne paastaae, men som dog aldrig har været almindelig fremsat, og som i de senere Aar mangfoldige Gange paa det Bestemteste er indrømmet ikke at være Tilfældet. J dette Skrift giver Falck en Fremstilling af Slesvigs Historie, og meddeler Hyldingseden af 1721, hvorefter han beviser, at Ordene i denne: "secundum tenoren legis regie(overeensstemmende med Kongelovens Jndhold), fornuftigviis ikke kunne forstaaes om Andet end Kongelovens Arvefølge, og slutter sit Beviis Pag. 98 med følgende udtrykkelige Ord*) Medens Forfatteren nedskriver disse Linier, erfarer han, at Redacteuren af Kieler Correspondenzblatt, Hr. Olshausen, er bleven arresteret. Deri finder han imidlertid ingen Anledning til at forandre Sendebrevets Adresse, da det ikke er adresseret til nogen bestemt Person. Womit, wie wir hoffen, die Beweis geführt ist, das die Clausel secundum tenorem legis regiae nur auf die Successionsordnung in dem föniglichen Hause bezogen werden konne." Længere hen i samme Skrift, Pag. 123, hvor Falck omtaler, hvorledes hans Formand paa Kiels juridiske Lærre stol, Prof. Schrader, har betragtet Sagen, siger han Bloss die Wirkung legt er dem Königgesene bei, das Schleswig durch Theilungen von der Krone nicht getrennt werden konne, eine Meinung, die auch wir for richtig halten, nur das der Satz auch auf Holstein ausudehen ist." Her indrømmer altsaa Falck ikke alene Slesvig, men ogsaa Holsteens Uadskillelighed fra den danske Krone. Vel veed Meddeleren, at Falck senere har villet have det saaledes forstaaet, at derved kun skulde menes, at Hertug dommerne ikke, som tidligere i det 16de Aarhundrede, kunde udstykkes til Fordeel for de yngre kongelige Prindser; men denne Udflugt hjælper ham ikke; thi have Hertugdømmerne en anden Arvefølge end Kongeriget, saa kunne de jo skilles fra Kronen, og det er jo netop den Virkning, som Falck tillægger Kongeloven, at dette ikke kan skee. Desuden har Falck afskaaret sig denne Udflugt ved ubetinget at underskrive Schraders Ord. Denne betegner i sin Lehr buch der schleswig-holsteinischen Landesrechte, 1ster Theil, S. 279, efter først at have fortalt, hvorledes Frederik den 4de ved Vaabenmagt kom i Besiddelse af det hertugelige Slesvig, Forholdet mellem Kongeriget og Hertugdømmet saaledes:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Seit dieser det befindet sich das ganze Herzogthum Schleswig mit dem Königreiche Dännemarin einer durch das danische Königgese schon invoraus for unzertrennlich erklarten, und durch den 1sten § der zwischen dem Könige vom Dännemark und der Kaiserin Catharina II. der sten April 1767 geschlossenen Provisionaltractat vom 24sten Mai und 1sten Juni 1773 vollig gesicherten Vereinigung." Til disse Ord er det, at Falck ikke alene ubetinge har refereret sig, men endogsaa givet dem en udvidet Fortolkning ved at udstrække dem til Holsteen. Det ligger tydeligt i Schraders Ord, at han ingen Tanke havde om, at Slesvig hverken paa den ene eller den anden Maade kunde skilles fra Danmark, og det er kun Lovtrækkerier, naar man vil underskyde hans Ord den Mening, at Kongeloven ikke skulde have anden Virkning, end at Hertugdømmet ikke kunde udstykkes til appanagerede Prindser. *) Hvormed, om vi haabe, der er ført Beviis for, at Clauselen secundum terorem legis regige kun kan gaae paa Successionsordenen i det kongelige Huus."*) Kun den Virkning tillægger han Kongeloven, at Slesvig ikke ved Deelinger kan skilles fra Kronen, en Mening, som ogsaa vi holde for rigtig; kun bør Sætningen ogsaa udvides til Holsteen." Tæn) "Siden denne Tid befinder sig det hele Hertugdømme Slesvig i en med Kongeriget Danmark ved den danske Kongelov allerde iforveien for uadskillelig erklæret, og ved den 1ste § af den mellem Kongen af Danmark og Keiserinde Catharina den 2den den 14de April 1767 sluttede Provisionaltractat, saavelsom ved Definitivtractaten af 24de Mai og 1ste Juni 1773 fuldkommen sikkret Forening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen befinder sig fremdeles i bedste Velgaaende paa Fuhr, og vedbliver med den fordeelagtigste Virkning at benytte Søbadene. Hs. Majestæt agter Torsdagen den 10de d. M. at afreise derfra til Slesvig, hvor Allerhøistsamme vil forblive den paafølgende Dag, og derefter den 12te d. M. over Rendsborg og Neumünster begive sig til Pløen. (Berl. Tid.)