Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-24
Jndenlandske Efterretninger. (Stænderforsamlingen i Viborg.)(Slutning af Discussionen i Anledning af Schyttes Andragende om de statsretlige Forholds Ordning og en friere Forfatning. Den kgl. Commissarius. Jeg er noget forlegen med, hvad jeg skal yttre i Anledning af de stedfundne Discussioner; thi det forekommer mig ikke, at Nogen har indladt sig paa de af mig anførte Grunde for at det vilde være utilraadeligt, i denne Sag at nedsætte Comitee eller at indgive et Andragende i den foreslaaede Retning. Jeg har udviklet, hvorledes en saadan Petition fra Forsamlingen vilde være hemmende for de Foranstaltninger, som Kongen maatte ville træffe til Ordning af de Forhold i Staten, som med Hensyn til Landets fremtidige Velfærd trænge til Ordning. Jeg har derhos yttret, hvorledes jeg, med al Agtelse for Stænderne og sammes Medlemmer, dog tvivler paa, at Forsamlingen i dens Midte vilde være istand til at finde Mænd, der kunde paatage sig et saa vanskeligt Hverv, som det at tage Jnitiativet til Ordning af de ommeldte Forhold, hvortil ikkun Fag have et nogenlunde fuldstændigt Kjendskab, og hvorledes netop de Mænd, som efter deres Evner vilde være nærmest dertil, vilde finde størst Vanskelighed ved derpaa at indlade sig. Jeg har endvidere udviklet at det, hvorpaa der her andrages, er, at der af Stænderne skulde udvælges Delegerede, som de øvrige Stænderforsamlinger ikke kunne antages af ville udvælge, og at der saaledes vilde blive paalagt disse Forsamlinger en Tvang til at gaae ind paa Sagen i en Form, som de deels allerede have forkastet, deels, efter hvad man maa antage, ikke vilde anbefale. Men jeg har ikke hørt, at man har forsøgt at svare paa Noget af alt dette. Det siges at det er den jydske Frimodighed og Diervhed værdigt at vedblive i samme Retning som den, hvor Petitionen af 1840 er affattet. Men jeg maa herved bemærke, at Forholdene meget have forandre sig, at der navnlig ligger for Forsamlingen et Forslag til en Foranstaltning, hvorved det vil blive muligt at faae de Forhold nærmere overveiede, hvis Ordning kunde bidrage til at grundfæste Landets Velfærd, men at det vilde træde i Veien herfor dersom man ved et andet Andragende vilde søge at faae Delegerede udnævnte, der paa en saa indgribende Maade, som Forslaget betegner, skulde gaa ind paa det, som man anseer for Landets vigtigste Anliggende. Det hedder fremdeles, at Stemningen i Folket er for Jndførelsen af en friere Forfatning men Beviset herfor mangler, og naar flere have udtalt, at der gives Egne, hvorfra der i 1840, blev indgivet Petitioner om Skattebevillingsret, men hvor man nu har tabt Jnteressen derfor, saaer dette et Beviis paa, hvorlidet det betyder, at man fik Folk til at underskrive hine Petitioner. At man ønsker al mulig Lykke, og at man attraaer Betryggelse for Fremtiden, er begribeligt; men Spørgsmaalet er, om man veed at veie de Midler, hvorved dette skal opnaaes, og hvor stor Jnteresse man end har for den borgerlige Friheds Udvikling, hvor overbeviist man end maatte være om, at denne bedst sikkres ved en Constitution, saa troer jeg dog, at man netop i Frihedens Jnteresse, maatte være mod nærværende Andragende, der ikke kan føre til noget saadant Resultat. Der foreligger jo i alt Fald en Behandling af et lignende Andragende i den roeskildske Forsamling, der vidner om, at denne Forsamling ikke samstemmer dermed, og man tør neppe paastaae, at der findes nogen Stemning derfor i de øvrige Stænderforsamlinger; hvorledes skulde man da kunne vente, ad den foreslaaede Vei at komme til et Resultat? Der er iøvrigt fremkommet mange særlige Yttringer, mod hvilke jeg kunde have meget at erindre, men hvorpaa jeg ikke skal indlade mig. Jeg skal blot bemærke, at det er synderligt, i det Øieblik, da man udtaler sin ubegrændsede Tillid til Kongens Omhu for Landets Velfærd, at ville gribe ind i Hans Omsorg for saadanne Forhold, som ikke kunne oversees fra det Standpunkt, hvorpaa Forsamlingen staaer. Et Medlem, der har erklæret sig for en Commitees Nedsættelse, har misforstaaet Andragendet, naar han har troet, at det indskrænker sig til saadanne ubestemte Ønsker, som de, der bleve udtalte i Petitionen af 1840. Det gaaer ud paa noget ganske Andet; det sigter directe til at forberede Jndførelsen af en fri Forfatning, og anviser et bestemt Middel, hvorved Kongen skulde søge at tilveiebringe samme, istedetfor at hiin ældre Petition erkjendte, at det maatte overlades til Kongen at tage Jnitiativet. Flere af dem, der stemte for Petitionen af 1840, have ogsaa bestemt erklæret sig imod, at der i Anledning af nærværende Andragende skulde foretages Noget. Forsaavidt det er yttret, at Bondestandens Ophjælpning ikke skyldes Souverainiteten, og at den ogsaa uden denne vilde have fundet Sted, skal jeg blot gjentage, hvad der ofte er blevet udhævet, at Livegenskabet først 17 Aar senere blev hævet i Hertugdømmene, fordi Kongen der, navnlig i Holsteen, ikke fuldelig havde den samme Enevælde som i Danmark. Naar det er blevet sagt, at den Skjebne, som Procurator Christensens Amendement fik i den roeskildske Forsamling, taler for, at nærværende Andragende gjøres til Gjenstand for særskilt Behandling, da maa jeg bemærke, at dersom et Forslag, som det ommeldte, havde havt nogen virkelig Rod i Forsamlingen, og dersom de Mænd, som med Hensyn til Grundformaalet samstemmede dermed, ikke havde fundet, at det vilde være et resultatløst og snarere skadeligt end gavnligt Foretagende at indbringe et saadant Andragende, saa vilde de uden Tvivl vel have vidst at fremsætte det paa en saadan Maade, at det kunde blive taget under Overveielse. Endnu skal jeg, idet jeg efter de Yttringer, der ere faldne, anseer det for ikke usandsynligt, at en Comitee vil blive nedsat, anbefale denne at tage de mangfoldige Betænkeligheder og Vanskeligheder, der ved flere Leiligheder ere blevne fremsatte imod en Constitutions Jndførelse under de nærværende Forhold, under nøiagtig Overveielse, og ikke at blive staaende ved almindelige Tallemaader. Præsidenten. Jeg skal blot tillade mig at forespørge, hvad Proponenten er findet at svare paa den af Oberst Brock til ham rettede Opfordring, Proponenten: Jeg finder mig ikke beføiet til at afgive Andragendet til den Comitee, der er nedsat i Sagen angaaende Jndførelsen af stænderske Comiteer. Den nærværende Sag er af den Vigtighed, at den bør komme under selvstændig Afgjørelse, og jeg maa derfor bede afstemt over, om der i Anledning af samme skal nedsættes nogen Comitee eller ikke. Da det derefter sattes under Afstemning, om der i Anledning af nærværende Andragende skulde nedsættes nogen Comitee, blev dette Spørgsmaal med 27 Stemmer mod 19 besvaret bekræftende. Det vedtoges, at Comiteen skulde bestaae af 5 Medlemmer, hvortil valgtes Oliemøller Schytte og Landsoverretsprocurator Jespersen, hver med 27, Justitsraad With med 26, Godseier Nyholm med 23 og Gaardmand Kirk med 17 Stemmer. J det 16de Møde anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget tvende ved Justitsr. Fleischer indgivne Andragender, det ene fra 19 Sogneforstandere og 7 Gaardmænd i forskjellige Sogne i Sielland, og det andet fra 16 Sogneforstandere, 2 Sognefogder og en Gaardmand sammesteds, hvori de yttre Misfornøielse med Jndførelsen af stænderske Comiteer, og vedblive det af den i 1840 yttrede Ønske og Skattebevillingsret. J samme Møde oplæste Kammerr. Wulff et af ham indgivet Andragende, sigtende til Ophævelsen af Grændse tolden mellem Jylland og Slesvig, samt at midlertidigen Brændeviin med lovbefalet Følgeseddel i Grændsetolddistrictet uhindret maa føres indtil 3 Timer efter Solens Nedgang. Forsamlingen besluttede i denne Anledning at nedsætte en Comitee, hvortil valgtes: Wulff, Estrup, Dalgas Endvidere oplæste Kammerherre Benzon et af ham indgivet Andragende, sigtende til en Revision af Stemvelpapirs Forordn. af 3die December 1828, deels med Hensyn til en Nedsættelse og bedre Ordning af de satte høie Taxter, deels til en hensigtsmæssig Forandring og Modification af dens enkelte Paragrapher og navnlig § 4, betræffende det stemplede Papirs Brug til Taxations=Forretninger. Det vedtoges til dette Andragendes Overveielse at nedsætte en Comitee, og til Medlemmer af denne valgtes: Jngerslev, Benzon, Lüttichau. - J det 18de Møde oplæste Justitsraad With et af ham indgivet Andragende, sigtende til Ophævelse af den Ret, som ifølge Grevernes og Friherrernes Privilegier, af 25de Mai 1671, ifølge Lovens 5-265 og ifølge Frd. 23de Juni 1809 er givet til at oprette Be Grevskaber, Baronier Stamhuse og Fideicommisser. Med 40 Stemmer mod 9 besluttedes at nedsætte en Comite, hvortil valgtes: With, Fjeldstrup, van Stocken. - J det 19de Møde anmeldte Præsidenten flere modtagne Andragender, blandt hvilke vi udhæve følgende: Gaardeier Black: Adragende fra Skolelærer Lauritzen, sigtende til en Forandring i Skolegangen paa Landet og Jndførelsen af Aftenskoler; Samme: Andragende indgivet paa 18 Gaardfæsteres Vegne i Haurum Sogn, betræfsende det frie Hartkorns Deeltagelse i Veiarbeide og Udredelse af Fourage til Skolen samt om Hoveriets Ophævelse mod billig Godtgjørelse, Procurator Jespersen: Andragende fra Aalborg Borgerrepræsentantskab, angaaende en Filialbanks Oprettelse i Aalborg; Proprietair Wandborg: Andragende sigtende til, at et tilstrækkeligt Antal Dyrlæger ansættes i Landet; Exam. jur. Worm: Andragende fra nogle Huusmænd paa Huusmandsklassens Vegne af Barritskovs og Palsgaards Godser, betræffende Huusmændenes fortrykte Stilling, hvilket efter Producentens Ønske vilde være at afgive til Petitionscomiteen; Samme. Tvende Andragender fra flere Beboere i Veile Amt, der udtale Ønsket om, at de foreslaaede Stændercomiteerikke maatte oprettes, samt vedkjende sig de i 1840 udtalte Anskuelser med Hensyn til Skattebevillingsret og en friere Forfatning. - J det 21de Møde anmeldtes 13 forskjellige private Andragender, hvoriblandt: Kammerraad Wulfft Andragende fra 12 Sognefogder og 1 Sogneforstander i Andst-Herred, betræffende Jkke-Jndførelsen af de stænderske Comiteer, Foreningen af de danske og den slesvigske Stænderforsamlinger, at Stænderne gives Skattebevillingsret, at Valgloven udvides, og at Consumtionen hæves m. m.; Jnspecteur Betzer: Andragende angaaende det Ønskelige i, at Pl. 26de Januar 1807 til Selveiendoms Fremme, idetmindste for 10 eller 20 Aar bliver hævet; Justitsr. With: Andragende fra Assessor Buchwald i Assens, angaaende at alle juridiske Embedsmænd sættes paa fast Gage, og at alle Retsporter og øvrige hidtil af de juridiske Embedsmænd oppebaarne Jntrader bestemmes til at skulle indflyde i Statskassen; Samme: Andragende fra 3 Sagførere i Fyen, angaaende at det maatte tillades Parterne i alle private Politisager ved samtlige Underretter og Overpolitiretterne for Landet, at lade møde ved Procuratorer under Sagens Procedure; Examinatus juris Worm. Andragende fra flere Beboere i Bjerre- og Hatting-Herreder, sigtende til at sikkre det værnepligtige Mandskab mod Mishandling under Opfyldelser af dens Værnepligt; Samme. Andragende fra flere Beboere i Bjerre- og Hatting-Herreder angaaende, at den Gaardmænd ved Forordningen 20de Juni 1788 givne Ret til at erholde en Søn fritagen for Udskrivning til Soldat, maa indtræde med Gaardmændenes halvtredsindstyvende Aars Alder, Kjøbmand Schou. Andragende fra flere Toldbetjente i Ringkjøbing, Holstebro og Lemvig, angaaende Forbedring i deres Vilkaar m.v.; hvilket Andragende, efter Producentens Ønske vilde blive at afgive til Petitionscomiteen; Stiftsprovst Schjødte: Andragende fra 4 Sognepræster i Aarhuus=Stift, betræffende Præstetiendens og Offerets Convertering til fast Pengeløn; hvilket Andragende, efter Producentens Ønske, vilde blive at afgive til Petitionscomiteen, Jnspecteur Betzer: Andragende fra forskjellige Sogneforstanderskaber, Sognefogder og Gaardmænd i Veile Amt, hvori yttres Utilfredshed med de stænderske Comiteer og Ønske om en paa Skattebevillingsret og lovgivende Stænder grundet Forfatning; Apotheker Køster: Andragende fra Provst Schiønning, angaaende at Præsteenkerne paa de Kald, der efter deres Mænds Død have faaet Forøgelse i Jndtægter formedelst Ophævelse af Amtsprovsternes Lønningsfond, maae kunne gjøre Krav paa forholdsmæssig Forøgelse i deres Pension ved indtrædende Vacance i vedkommende Embeder. - J det 22de Møde anmeldte Præsidenten, at han fra Sogneforstander Niels Jacobsen i Nørre-Herred paa Lolland havde modtaget en Skrivelse tilligemed N. 43 af Almuevennen, med Anmodning om, at samme maatte blive forelagt Forsamlingen som indeholdende Vidnesbyrd, for, at Folket paa Lolland ønsker de stænderske Comiteer forkastede, og derimod Andragenderne fra 1840 om Skattebevillingsret og friere Forhold paany overveiede. - Denne Skrivelse vilde tilligemed det medfulgte N af Almuevennen blive henlagt i Læse værelset.