JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Nyeste Post-Efterretninger. Den tyrkiske Regjering er i stor Forlegenhed med Finantsernes og Syriens beklagelsesværdige Tilstand. Druser, Maroniter, Katholiker, ja selv de derværende Musselmænd søge at unddrage sig den tyrkiske Paschas nye Anordninger. Hidindtil er endnu ikke en eneste Plaster tilflydt den keiserlige Skat fra Syrien og i de fleste Egne hersker der et fuldkomment Anarchie. En Deel af den christelige Befolkning stiller sig under østerrigsk og en anden under fransk Beskyttelse. - Den engelske Legationssecretair Wood i Constantinopel er udnævnt til Generalconsul i Damaskus og har erholdt et Ferman, som bemyndiger ham til at afsætte de Gouverneurer, der ikke opfylde deres Pligt. Allerede har han gjort Brug deraf og afsat Gouverneuren i Damaskus, om hvis Fjernelse hele Provindsen allerede i lang Til har bedt forgiæves. - Mehemed Allis Løvte om at frigive Syrierne var ledsaget af den ligegyldigt henkastede bemærkning, at han da ikke vilde kunne foretage Toget til Arabien Hvorvidt denne snilde Yttring er Potten, som har overdraget Arabiens Erobring til Mehemed, ligegyldig, betvivles meget, og muligt er det derfor, at han af denne Vei faaes Lov til at beholde sine syriske Tropper. Boghos Bei Handels- og Udenrigsministeren, er nu falden aldeles i Ungade. Jfølge Rygtet skal Sald Bei med det først formæles med Sultanens Søster. - Paa Alexandriens Rhed laae den 21de f. M. de engelske Linieskibe, Rodney, og Calcuttal, Fregatten, Carysford" og Dampskibet, Medeal; den franske Corvette, Coraline, den østerrigske Corvette, Clemenza" og den russiske Brig Hirondeller. Paa Beiruts Rhed laae til samme Tid 8 større engelske Krigskibe og 2 Dampbaade.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Beretningen om den franske Corvette Victorieuses, Tilbageholdelse skildtes i Efterretninger fra Paris af 7de og 8de d. M., som aldeles ugrundet. - Man vil vide, at der i Cabinettet har været Tale om Amnesti for Louis Napoleon og flere andre for politiske Forseelser dømte, men at denne Plan er bleven lagt til Side paa Grund af Modstand fra flere Sider.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
J Madrid heed det den 30te f. M., at Uroligheder vare udbrudte i Segovia, og at et Compagni af et Linie, regiment havde deeltaget deri. - Et samme Dag afholdt Ministerconseil har givet Anledning til mange Formodninger. Deels troer man, at Regjeringen har til Hensigt at tage energiske Forholdsregler mod Pressen, deels er man af den Mening, at den Jnsubordination og insutrectionelle Stemning, som har viist sig i flere Regimenter, har været Gjenstand for Forhandlingerne.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Aarsagen til at Rumann har taget sin Afsked skal have været en af Vedkommende givet Forsikkring, at Sagen med de øvrige Medlemmer af Hannovers Magistrat, skulde falde bort, naar Rumann frivillig tog sin Afsked.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Den spanske Armee anslaaes, ifølge Krigs=Budgettet for 1841, til 176335 Mand, Generaler og andre Officerer, iberegnede, og Troppernes Sold beløber sig til over 182 Millioner Reales Vellon (omtrent 46 Millioner Francs).¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Med Hensyn til den spanske Marine hedder det i El archive militar: Den spanske Marines tidligere Glands har i den senere Tid tabt sig. For ganske nylig have nogle Bestræbelser fundet Sted for atter at skride fremad, men det spanske Skatkammers Hjælpemidler ere siden de sidste Borgerkrige og tidligere Finants-Uordener kun meget indskrænkede. Der mangler i Spanien en virkelig Bestyrer at Finantserne, som virkelig ogsaa vilde have et uhyre Arbeide at fuldføre. - J Aaret 1795 talte den spanske Marine 120,000 Md., nemlig 119 Admiraler, 1312 Officerer af forskjellige Grader, 4000 Cadetter, 2700 Artillerister eller Jngenieurer, 12,000 Marinere, 62,000 Matroser og 20,000 i Havnene beskjæftigede Mand. J Aaret 1808 kunde Spanien lade 42 Linieskibe, 30 Fregatter, 186 smaa Fartøier. og meer end 300 store Kjøbmandskibe løbe i Søen. Man talte ogsaa 20000 Mand, der vare beskjæftigede med Fisteri. Men de skjønneste spanske Krigskibe vare blevne ødelagte i Slaget ved Trafalgar. Efter Kong Carl den 4des Resignation er den spanske Marine bleven aldeles forsømt. Den Kamp, Spanien havde at bestaae i Syd=Amerika, samt Tabet af de derværende Colonier maatte naturliqviis formindske den spanske Marines Vigtighed; Nødvendigheden af at underholde en Marine for at transportere Tropper ophørte naturligviis efter Tabet af Colonierne, skjøndt Landets geographiske og politiske Beliggenhed har dannet det til en Sømagt og giør en vis Marine=Styrke nødvendig. Aaret 1834 bestod Flaaden af 2 Linieskibe, 4 Fregatter, J. Slupper, 4 Brigger og 7 Skonnerter med 590 Kanoner. J Aaret 1839 blev der bestemt 600,000 Pd. Sterl. til Marinens Budget.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Siden den græske Revolution har Ereta seet sin Folkemængde formindstet med det Halve. Det tæller nu neppe 150,000 Jndbyggere, hvoraf 100000 ere Grækere, 27000 Tyrker og 24,000 Fremmede; men disse Fremmede bestaae fornemmeligt i Grækere fra det helleniske Kongerige og de joniske Øer. Det, som forklarer denne beklagelsesværdige Aftagen af Folkemængden paa Creta siden 1820, er paa den ene Side den Krig, som Cretenserne bestode mod Tyrkerne og Ægypterne, og paa den anden Side efter Krigen, det ægyptiske Herredømme. Disse usle Levninger af en Folkemængde af 1,200000 Sjæle grebe nu nyligt kun til Vaaben for ikke at see sig systematisk ødelagte lige indtil sidste Mand. De forretrak at døe med Vaaben i Hænderne for en methodisk Undergang.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
J Baden Baden optraadte nylig en italiensk Sanger, hvis Stemme havde meget tilfælles med den berømte Tamburinis, og som ogsaa derfor hostede det største bifald blandt den glimrende Forsamling. Paa engang opstod der en Frisen blandt Damerne; man stak Hovederne sammen og hvidskede, og Alt vidnede om, at en interessant Nyhed, udbredte sig blandt Forsamlingen. Det Hemmelighedsfulde pirrede Nysgierrigheden endnu mere, og tilsidst erfoer manda, at Sangeren var en italiensk Præst, der for kort siden endnu havde læst Messe i Florenz, men hemmelig var løbet sin Vei, for paa anden Maade at gjøre sig sin skjønne Stemme meer indbringende.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Som et mærkeligt Exempel paa Spilleraser, anføres fra Baden=Baden en ung Franskmand, der havde arvet en stor Formue, den han, paa en ubetydelighed nær, Altsammenbortspillede. Med denne lille Rest af sin Arv begav han sig til Holland, hvor han i mange Aar arbeidede med Anstrængelse, for igjen at erhverve en Formue, hvormed han paany kunde tilfredsstille sin Spillelyst. Han opnaaede virkelig sin Hensigt; med en erhvervet anseelig Formue indfandt han sig i Sommer igjen i Baden Baden og - bort spillede igjen det Hele.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Man har i den store Opera i Paris gjort den bemærkning, at de første Lionnes (Modedamer) have antaget en ny og farlig Mode. Disse Damer have nemlig begyndt halv skjult i Barmen at bære en Dolk, hvoraf man kun seer det gyldne, prægtig ciselerede Greb at stikke frem. Om denne Modedolk er bestemt til at straffe den Utroe eller til at forsvare Dyden, eller maaskee til begge Dele, vil formodentlig snart vise sig, naar en eller anden romantisk, heftig, Dame gjør Brug at dette beskyttende Smykke.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
En gammel siciliansk Adelsmand i Ludvig Klvdes Tid kaldte Paris get stort Værtshuus. Denne Benævnelse kan gjælde endnu; thi man tæller for Tiden i Paris 800 Caffehuse, 2000 Restaurationer, hvori Luxus ogsaa drives til det Høieste, hvor man finder den flinkeste Opvartning af Tjenere i Hundredviis, og bestandig har Udvalget blandt en umaadelig Masse af Retter. Paa Viin og Øludskjænkningssteder fattes det naturligviis heller ikke, ligesaa lidet som paa Besøgere i Samme. Af offentlige Forlystelsesteder i og omkring Paris gives der 5000, og Dandsebodernes, Kneipernes, Lysthavernes og andre Steders Tal udenfor de 52 Barrierer er Legio. Omtrent 30000 Mennesker besøg i Paris i Gjennemsnit hver Aften Theatrene. 5 offentlige Bibliotheker og 250 Læsecabinetter ere desuden stedse opfyldte med Studerende og Læsere. Af gode Dandselærere gives der i Paris omtrent ligesaa mange som gode Lærere i Mathematik, og Staden anvender aarlig tre Gange saa Meget paa sine Fester, som paa sine Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
J Aaret 1839 udkom i Tydskland 7506 Skrifter; i 1840. 8134, udgaves i 9985 Leveringer i enkelte Hæfter. Af Tidsskrifter vare derimellem 631, heraf henhørte 60 til protestantisk, 28 til katholsk, og 4 til jødisk Theologi; 56 til Philologi, Pædagogik og Tidsskrifter for Ungdommen, 51 til Rets, Stats- og Kammeralvidenskaberne, 66 til Literaturvidenskaben, 36 til Historie, Archæologi, Statistik, Geographi og Reisebeskrivelse, 43 til Medicin og Chirurgi, 10 til Chemi og Pharmaci, 11 til Naturhistorie og Physik, 71 til Forst videnskaben, Landhuusholdning= og Veterinairfaget, 58 til Mathematik, Astronomi, Technologi, Handelsvidenskaberne. Bjergværks= og Krigsvidenskaberne, 79 til Belletristik, bildende Kunster og Mode, 10 til Musik, 48 til almeennyttigt og blandet Jndhold. J Aarets Løb udkom 462 Romaner, Det for nogen Tid siden meget omtalte Filtklæde bliver nu forfærdiget i mange Fabrikker baade i Skotland, Frankrig og England. J Paris finder man det i enhver Klædehandel, af alle mulige Farver. Det skal være langt billigere og skal derhos ogsaa være varigere og blodere.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
det for nogen Tid siden fra Florenz berettede Brodermord gjendrives nu af Lord Aldborough, den formeentlige Morders Fader, som aldeles usandfærdigt, da han kun har 2 Sønner, hvoraf den ene staaer ved Garde Dragonerne i England, og den anden fægter for Tiden i China.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 11te September. Under 1steds. har Hs. Majestæt bifaldet, at de befalede Casseundersøgelse, hos Magistrater og Byfogder samt Retsbetjente, forsaavidt disse Embedsmænd have Oppebørsler, henhørende under det kgl. Rentekammers Ressort, indskrænkes til de saakaldte summariske, der af Amtmændene ville være at foretage i Forbindelse med dem, disse have at udføre med Hensyn til de under det kgl. danske Cancellies Ressort henhørende Oppebørsler. - Vi bemærke, at da den for Cancelliet emanerede Casseanordning ikke paabyder nogen detailleret Casseundersøgelse hos bemeldte Embedsmænd, og da deres Oppeborsler under Rentekammeret ere mindre betydelige, saa var dermed Hensyn hertil Grund til den ovennævnte Afvigelse fra den almindelige Casseanordning. (Dagen.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
- Under 1ste os. har Hs. Majestæt bifaldet, at Jnd betalingen af Afgifter, der ifølge Fr. 8de Febr. 1810 skulle erlægges hver Gang faste Eiendomme overdrages enten til nye Eiere ved Skjøder, Gave= og Mageskiftebreve eller til nye Brugere ved Fæste= og Arvefæstebreve, istedetfor, som hidtil, at skee til vedkommende Oppebørselsbetjent, for Eftertiden skeer til vedkommende Retsbetjent samtidigen med fornævnte Documentets Fremsendelse til Tinglæsning, og at disse Afgifters samlede Beløb derefter af Retsbetjentene indbetales til vedkommende Amtsstuer. - Ved denne hensigtsmæssige Foranstaltning er saavel opnaaet større Sikkerhed, med Hensyn til Controllen med disse Afgifter, som Publicum befriet for den ofte byrdefulde Gene først at skulle sende Adkomstdocumenterne til Amtstuen, der ofte var langt fraliggende fra den Jurisdiction, hvor Tinglæsningen skulde foretages. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
- Da Fædrelandets ansvarlige Redacteur, Hr. Ploug, i sit Møde for Forligelsescommissionen med FrihedstræetsUdgiver, Pastor emer. P. D. Faber, ikke vilde give denne den forlangte Æres-Erklæring, blev Forligsprøven, sluttet, og Sagen, forsaavidt Frihedstræets Udgiver maatte finde sig beføiet til at udtage Stævning, henviist til Retten. (Rand. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
- Den Brødrene Mønster, Baptisternes Præster i Kjøbenhavn, nu overgangne Dom vil, efter hvad der er bekjendt, ikke blive appelleret, hverken fra det Offentliges eller de tidligere Tiltaltes Side. (Begge Mønsterne ere nemlig: dømte hver i en Mulct af 60 Rbd., og Spisevært Ryd ding i en Mulct af 30 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse.) Men da Dommen kun gaaer ud paa at udrede en Mulct for Øvrighedsdecreters Overhørighed, uden nærmere at gaae ind paa noget directe Angreb mod Baptisternes Menighed, befinder denne sig i samme svævende Tilstand som tilforn, naar ikke den engelske Baptistdeputation formaaer hos Hs. Majestæt at vække Jnteresse for deres Sag og bevirke Menighedens frie Gudsdyrkelse. (Rd. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
- For et Par Dage siden ere Dhrr. Candidater Sivertsen og Paulsen vendte tilbage fra Sverrig, hvor de have været hensendte af den arnæmagnæiske Commission og det kgl. Oldskriftselskab, for at undersøge og excerpere i det kgl. Bibliothek i Stockholm og paa Universitetets Bibliotheket i Upsala opbevarede Haandskrifter, der tilhøre den islandske Literatur. Efter et Ophold af henved 3 Maaneder medbringe de tilbage et fuldstændigt Catalog over begge Bibliothekers islandske Haandskrifter, samt en Mængde Afskriften Collationeringer og Excerpter, der vise, at de tvende svenske Bibliotheker i denne Literaturgreen indeholde mange hidtil ukjendte og ubenyttede Skatte. Fremdeles have de havt Leilighed til at overbevise sig om, at der i de svenske Bogsamlinger, især paa Universitets=Bibliotheket i Upsala og i Rigsarchivet i Stockholm, henligge store og mærkværdige Haandskrifter og Diplomer, vedkommende den danske Historie; samt at de paa Bibliotheket i Stockholm opbevarede Haandskrifter af danske Kæmpeviser, som Nyrup har kjendt, men ikke benyttet, fortjene al Opmærksomhed, da de indeholde en Mængde utrykte Digte og mange mærkelige Afvigelser fra Nyrups Text, saa at de kunde afgive et vigtigt critisk Udbytte til en ny Udgave af de gamle danske Folkeviser, naar en saadan Udgave engang skulde blive paatænkt. De tvende Reisende forsikkre derhos, at de i de svenske Bibliotheker ere blevne modtagne med den største Forekommen: hed og Tjenstvillighed, efterat den svenske Regiering med stor Liberalitet havde tilstaaet dem Adgang til Bibliothekerne og den frieste Benyttelse af alle Haandskrifterne; og de erklære, at ingen Fremmed vilde nyde større Opmærksomhed i Kjøbenhavn, end man har viist imod dem i Sverrig. (Og., Udkommen er: "Beretning om den kgl. færøiske Handels Organisation og dens Bestyrelse paa Færøerne; foranlediget ved Provst Gardes Skrift betitlet: et Par Ord om den kgl. færsiske Handels Bestyrelse. Af J. Nolsøe, kongl. Handelsforvalter paa Færøerne.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Hertugen af Augustenborg ankom i Fredags Eftermiddag til Odense og steg af paa Slottet. (O. Th. Av., Den 8de de indtraf med Diligencen imellem Assens og Odense et høist sørgeligt Tilfælde, der kostede Diligenceconducteuren Engelstrup Livet. Diligencen ankom i meget haardt Veir til Vissenberg Kro, hvor den som sædvanligt gjorde Holdt. Paa Grund af Veiret besluttedes imidlertid, ikke at holde under aaben Himmel, men, som man tidligere havde gjort i lignende Tilfælde, at kjøre fra Krodøren indi Ladebygningen. Kudsken, der høiede sig for over for at undgaae Bjælkerne, kjørte nu langsomt, Fod for Fod, indi Laden; Conducteuren, som havde bøiet sig bagover og noget til Siden, passerede lykkeligen selve Jndkjørselen, hvorimod hans Hoved stødte imod den næste Bjælke i Laden, hvorved han strax fandt Døden: et Smertens Budskab for hans i Kjøbenhavn efterladte Familie. (Fyenske Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Mag. Pedersen har i Folkebladet i en Afhandling viist, at Syvsoverdagens Betydning ikke finder nogen Stadfæstelse i de sidste 70 Aars Erfaringer. Oprindeligen er denne Dag en catholsk Festdag, indstiftet til Erindring om 7 fromme Christne fra Ephesus, om hvilke der fortælles, at de under Keiser Decius, for at undgaae en heftig Forfølgelse mod de Christne, flygtede ind i en Hule, hvor de faldt i Sovn, og vaagnede først 200 Aar derefter, paa en Tid, da den christelige Religion var antaget i det hele romerske Rige. I Danmark har man neppe for 100 Aar siden almindeligen brugt den som en Mærkedag til at spaae Veirliget efter. Fors. er tilbøielig til at tro, at hverken Erfaring eller Undersøgelse har havt Noget hermed at gjøre; men at Syvsoverdagen meget mere skylder denne ufortjente Ære til en ganske simpel Misforstaaelse. J alle ældre Veirbøger er nemlig den egentlige Mærkedag for dette Tidsrum St. Hansdag, og om denne heed det saavel hos os, som i Norge og Tydskland, at, hvis det regnede paa den Dag, skulde der følge en vaad Eftersommer, eller bestemtere, Regnen vedvare i 40 Dage eller 7 Uger; disse Tal ere nemlig, som bekjendt de almindelige ved den Art Veirforudsigelser. Denne Regel har man nu formodentlig i den senere Tid, da dette Slags Kundskab kun forplantes mundtlig, ved en let begribelig Feiltagelse henlagt til Syvsoverdagen, der i Almanakken allerede var betegnet med et Syvtal.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Frederikshavn, den 12te September. Avlsgaarden Bannerslund, omtrent 3/4 Miil herfra Byen, er i disse Dage solgt af Hr. Proxt. J. Rehders, til Hr. Forvalter, F. Fog fra Aarhuus=Kanten, for 12,000 Rbd. uden Besætning og Jnventarium. J Aaret 1838 er samme Gaard solgt med nogen Besætning for 8000 Rbd. Gaarden har circa 18 Tdr. Hartkorn. - Man siger og at Ellinggaard, omtr. 12 Tdr. Hartkorn, skal være solgt med Besætning for 14000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Copulerede. I Kjøbenhavn : Hr. Ritmester, Grev ved d. Schulenburg og Frøken de Seve.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Handels- og Skibsefterretninger. Actieforeningen til et Lærredsvæveri har nu bestaaet i omtrent et Aar, og Lærred, af hvilken Fabrication Stkr. med 13,3100; Al. er solgt. Forenings Capital, 37500 Rbd., var den 1ste Septbr. iaar anbragt saaledes, at 21965 Rbd. 36 s. stode i Lærred og Garn, 10873 Rbd. 70 s. i Contanter i Banken; udestaaende vare 591 Rbd. 58 s.; Udlæg til Bygning og Jnventarier var 3750 Rbd., og til forskjellige Udgifter, der successive igjen dækkes ved de paa Lærrederne beregnede Procent, ere medgaaede 319 Rbd. 28 s. (Rd. Av.) Den 6te d. om Eftermiddagen Kl. 4-5, drog en Fiskerkarl Hans Olsen, tilligemed en Kammerat Frederik, ud fra Capellet ved Lisenlund paa Møen for at sætte Bundgarn. Medens de røgtede Arbeidet, beslog de Stor seilet, men lode Fokken staae, og en anden Baad med 2 Fiskere, der havde sat Garn, styrede til Land. Kl. 67. kom en overordentlig stærk Bygge, som en Hvirvelvind, og kantrede øieblikkelig Baaden. Ved Svømning reddede Hans Olsen og Kammerat sig op paa Kjolen, og dernæst krob han ud og skjar med sin Kniv Staget af, saa at Masten gik løs og Baaden vendte sig. Nu stode de i Vandet, som fyldte Baaden til den øverste Rand, og saae de Andres Baad trukken op paa Land. Dermed trøstede Olsen sig og sin Staldbroder og ventede Hjælp fra dem, men forgjæves. Efter 1/2 Times Forløb drev Strømmen dem ud i Østersøen. Uveiret var strax ophørt, men de saae dog den visse Dod imode. Olsen opmuntrede ved sit Exempel og sine Ord Frederik til at bevæge sig og hjælpe til med Hænderne at lense, men denne havde tabt Modet, stod ubevægelig, talede vildt, og ud paa Natten styrtede han i Havet. Nogle Øieblikke faldt og Olsens Mod, men derpaa begyndte han ved at lægge sig i den ene Side af Baaden at øse Vandet ud med Hænderne, indtil han i den saakaldte Kahyt fandt en Træskoe, med hvilken det lykkedes ham at faae Baaden lens. Men da den nu var lettet, drev den stærkere afsted. Han saae Fyret paa Stevns og haabede at drive iland, men Vinden reiste sig og drev ham, over mod Sverrig. Søen slog ind i Baaden og han maatte bestandig lense. Tirsdag Morgen kom, og hid og did drev Strom og Vind ham, indtil han med Forundring igjen saae Møen langt borte, men ingen Seiler uden en Brig, som dog var for langt borte til at man kunde høre hans Raab. Endelig fik han 2 af Baadens Ribber løse, og med disse ufuldkomne Aarer begyndte han at styre og roe, og ved den yderste Anstrængelse, uden Levnetsmidler og saa godt som siddende i Vand, lykkedes det ham efter 30 Timers Omflakken paa Østersøen at redde sit Liv. Kl. 2 om Morgenen til Onsdag den 8de bandt han sin Baad ved Capellet ved Lisenlund. Over Klinten begav han sig til et Huus, og kom efter nogen Hvile til sine gamle Forældre, der havde opgivet Haabet om hans Redning og vilde ud at søge hans Liig. Hans druknede Kammerat var ogsaa Ungkarl, men havde ingen Forældre ilive. De 2de andre Fiskere foregive at have sat ud for at komme dem til Hjælp. men da de kom til Stedet, fandt de Jntet og troede, at Baaden, der var stærk ballastet, var junket med Top og (Berl. T.) Tavl.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Frederikshavn, den 12te September. Jgaar passerede sydefter efter Sigende Fyen, Capit. Kruse, f. St. Uledes t. Randers. Flere to og eenmastede Skibe ere under Opseiling, i Sigte fra Hirtsholmen, som antages at agte sig sydefter, men ligge i stille Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te September, Rug, 5 Rd. 10 s. a 6 R. 24 s., Ærter, 4 Rd. 56 s. a 7 R. 88 s. Hvede, 6 Rd. 88 s. a 8 R. 24 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 16 s. a 2 R. 328. - grøns., 1 Rd. 60 s. a 1 R. 92 s. Byg, 2rad., 3 Rd. 40. a 3 R. 88 s. Ditto, Grad., 2 Rd. 56 s. a 3 R. 40 s. Smør, Pd., 1 Mk. 6 s. a 1 M. 9 s. Havre, 1 Rd. 88 s. a 2 R. 56 s., Æg, Snes., 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Siællandsk Smør, Fdg., 12 Rd. 72 s. a 14 Rd. 48 s.,
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Kjøbenhavns Havnepriser, den 11te September. Hvede, sjæll. 7 R. 4 s. a 7 R. 56 s. Do., dansk 5 R. - s. a 5 R. 40 sk. Dr., holst. - R. - s. a - R. - s. Byg, 2radet 3 R. 56 sk. a 3 R. 72 s. Do., loll. 7 R. 2 s. a 8 R. 56 s. Do. Gradet 2 R. 64 s. a 3 R. - s. Dr., langel. 7 R. 32 s. a 7 R. 64 s. Havre... 2 R. - s. a 2 R. 24 s., Rug, sjæll. -R. - saa. R. 2 s. Ærter. R. - s. a 2 R. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Kjødpriser i Kjøbenhavn, den 11te Septbr. Oxekjød, pr. Pd.: 13 11 og 9 s. - Kalvekjød, p. Pd.: 14, 12 og 9 s. - Lammekjød, pr. Pd. : 12, 11 og 10 sk. Qvægpriserne paa Trommesalen i Kbhavn. den 11te Septbr. 1 Stud v. 28 a 30 Lpd., 65 a 700 Rbd. 1 Ditt.,v. 20 a 24 Lpd., 40 a 50 Rbd. 1 Tyr, v. 20 a 24 Lpd. 32 a 36 Rbd. 1 Ko, v. 18 a 20 Lpd., 30 a 35 Rbd. Qvie, v. 18 a 22 Lpd., 35 a 40 Rbd. 1 Lam. v. 18 a 24. Pd., 15 a 21 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Agger-Canals Skibsliste. Jndk. D. 4de Septbr.;P. Baadsgaard og S. L. Svendsen t. Nykjøb, f. Newc. m. Steenk. A. Madsen f. Christianss. t. Thist. m. Træl. - Udg. D. 3die N. H. Ankersen f. Skive t. Altona m. Smør.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 10de Septbr. A. H. Kraiberg f. Christiania, best. t. Aarh. m. Salt og Træk D. 11te: J. Steen, best. t. Faab. og L. Petersen, best. t. Aarh.; Begge f. Drammen; J. L. Helberg f. Frobald., best. t. Rand.;Alle m. Træl. J. A. Jensen og L. Clemmensen f. Kbh., best. t. Skagen m. Kjøbmandsgods (udg. den 12te). - Udg. De 10de : A. Pedersen f. Lokken t. Norge. - Vinden den 12te: Bindstille med disig Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-14
Hals Skibsliste Jndk. Den 10de Septbr.: C. N. Eilersgaard f. Frdhvn. m. levende Rødspetter. Knud Nielsen f. Dokkedal m. Muurst. And. Sørensen f. Hurup m. Brænde. J. P. Markmann f. Aarh. m. Klude. D. 11te: Mogens Hansen og L. Jversen f. Nyborg m. Frugt. P. N. Smith f. Randers m. Flytteg. Lars Johansen f. Kbhvn. m. Stykg. D. 12te: P. Jensen f. Svendb. m. Havre. A. Thomsen f. Horsens og N. Bjørnstrup f. Gieraa m. Brænde. N. J. Thornøf. Kbhvn. m. Stykg. og Dampmaskineri. D. 13de : And. Holm f. Altona m. Stykg. - Udg. D. 10de : L. Nipper t. Frohvn., ball. H. Christensen t. Hull. m. Kradsuld og Kreatur. D. 11te: Chr. Steffensen t. Frohvn, ball. L. Nisted t. Rand. m. Salt. D. 13de : J. Hesskiær t. Veile m. Flytteg. Jens Ba stue t. Sønderborg, ball. (Søren Winkel, H. Simoni, at Aalborg, kommende fra England, anløb Rheden i Middags for Ordre, og sat derpaa Cours af Udbyhøi. P. Christensen, H. Breum. J. Hansen og Chr. Nielsen ligge her for Udg.,- Vinden, d. 13de : ND., frisk Kuling, blandet Luft.