Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-06-02
Spørsmaale. Hvorledes finder man algebraiske Formuler, efter hvilke man paa en beqvem Maade, ved Logarithmers Hielp, kan opløse efterfølgende fem Verkstykker, 1) Hvor længe maae en Capital staae, paa Rente og Rentes Rente, inden Renten er saa høyt stegen, som Capitalen er stor, 2) Naar en Capital, samt Rente og Rentes Rente ere givne, da spørges om Aarene, Dagene, Timerne, Minuterne og Secunderne, i hvilken Tiid den givne Capital runne bringe slig en Rente? 3) Naar en Capital tillige med Rente og Rentes Rente ere givne i nogle bekiendte Aar, da spørges. hvor stor Rente der aarlig blev given af 100 Rigsdaler, 4) Naar Aarene ere bekiendte, i hvilke Rente og Rentes Rente er lø den saa høyt, som Capitalen, da spørges hvor meget Rente der aarlig blev given af 100 Rdlr. 5) Naar 100 Rigsdalers aarlig Rente er bekiendt, og Aarene tilligemed den udkomne Capital, Rente og Rentes Rente, da spørges om Capitalen der blev udsat? Tvende Skibe A og B. ligger paa en vis Brede, Norden for Æqvator, lige Øster og Vester for hinanden, nemlig A. Vesten for B. Nu seyler A. Nordost 150 Mile, og B seyler dobbelt saa meget, hvorefter de atter kommer til at ligge Ofter og Vester for hinanden 3 Graders Forskiel af Længde, saaledes at Alligger 20 Mile Østen for B. Der spørges da, naar A seylede fra 2 Graders Længde, hvad Brede enhver i sær af disse Skibe har ligget paa, til hvilken Brede de ere komne, hvad Distancen har været imellem deres affarne Pladser, hvad Længde B har ligget paa til hvad Længde enhver i sær ere komne, og hvad Cours B har seylet? An Anmærkninger. Finlappernes formeente Troldom. Herom ere mange Skrifter publice- rede, og er da ikkun dette at mærke, at jo nærmere man kommer mod Finmarken, jo mindre tales om Troldom. Om der have været noget saadant udi gamle Dage, vil jeg lade staae ved sit Værd; vistnok er det, at nu omstunder ingen tør lade sig mærke med saadant, ikke allene af Frygt for Ovrigheden; men ogsaa, efterdi han ikkun vil belees af dem, han truede at giøre ondt med saadant, da de derimod tilforn derved kunde holde andre udi Frygt og Ave, og derforuden drive en temmelig vigtig Handel med at selge. for andre Vahre; et Baand med nogle Knuder paa, ved hvis Løsning Søefarendes Folk bildte sig ind at faae god Vind, item med at sige tilkommende Ting; hvorved man seer, at endogsaa undertiden blant os en og anden Spaaemand eller falsk Prophet kan fortiene sit Brød iblant eenfoldige Folk. Det er langt fra, at jeg hermed vil sige, at der er ingen Troldom til paa samme Sted; men jeg vil ikkun allene paastaae dette, at de fleeste Historier, som Skribenterne udi Hobetal have skrevet derom, nu af fornuftige Folk ikkun læses for Tidsfordrid. Endeel, som af Respect for adskillige fornuftige Mænd, der have skrevet derom, ere faldne paa de Tanker, at de Laplænder have gjort meget underligt ved en Kraft af en Magia Naturalis, hvilket Videnskab de prætendere, at florere hos dem; og erindrer jeg mig ikke rettere, end have læst udi Morhofs Poly Hystor. Cap. de Colle815 secretis, at der skulle være nu omstunder Levninger af de store og subtile Collegier for naturlige og hemmelige Sager iblant de Laplænder, som fordum vare iblant de orientalske Folk udi Caldæg, Ægypten og Jndien, hvilket, om det var sandt, kunde det være en stor Ære for alle disse nordiske Riger, og kunde Fieldfinnerne og Laplænderne ansees som Seminarier, hvorfra man kunde forskrive Doctores, Philosophia Naturalis, baade til Dannemark og Sverrig.