JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-07-02
Arvingerne og Fredstorerne i Stervboet efter afgangne Sardtermens Peter Gades i Slagelse indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dald, at møde ved Stiftets foretagelse der paa maadstuen den 11te Julii og 2de August den ifald dragte det nødvendigt. Slagelse den 30te Mai 1s. Manddir. Bagger. angaard Bentsen, Degn for Tyrsted og Uld Sønner i Bierre. dettede døde i lig Dagneboelig Søndags den 3die Junii. efter anmeldelse om Dødsfaldet blev Bort strax forseglet, som gaaes til Skiftebehandlingredagen den 29de Junii førstkom: mende. Den afdøde har er efterladt sig Livsarvinger, hvor for hans deviisligge Arvinger indkaldes til ovenmeldte 2de gaards Stervboesteder, og siden til de i Loven betalede Tid. paa Alitteforvalteren at melde sig som og Stervboets Credi fører med deres sørgyldige Fordringer, da endver efter Barts nogen Tilstand saal undertares nu med de som skylde noget tileroden betaler der inden 12 Uger fra Dato at regne, hvor, efter Stiftet i Følge Placaten af 24de October byn venter tillendebragt maarun den 6te Junii 179. v. Brøgger Frøvst i Plette Harred. sin Da intet antageligt Bud ved den sætte Maane. udi mene alsbaand berammede Auction over denne min Sæde. land alle Massingskeding saa betrændt høres herved at sam de Gaard medsat indomme er endnu underhaanden at saa til ginds eller de Conditioner, som i dista Berlingste Tiden der udi afvigte Mai Maaned bleve betændtgiørte de strid. Abr. Lang. tille Restian ved Weile den 12te Junii 1773.
Berlingske Tidende, 1798-07-02
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes deres samtlige ditorer en Arvinger i Stort efter afgang. Jir. gange Tortille tiden, som døde paafsatte manger til præstegaarden ude Sandboe handrende Huus, at melde og hos undertegnede Stifteforvalter ingen 12 Uger fra Dat. D. afdødes ringe Efterladenskab bortsælges ved offentlig Auction den 2den Julii førstkommende. Slanger, den 18de Juni arredsprede.
Berlingske Tidende, 1798-07-02
De som maatte have noget at fordre udi afgangne (alde entruleret Mattos mund Olsens og efterlevende ante Mariane Bendsetsdatters fælleds Boe, indtalder derved med de Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns det og Stadsrets Slitiskommigang for at anmelde og havlse deres Fordringer ligeledenandkaldet med lovlig marsel denner. dødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage dages Tars under Hilster. saae, med pierimas samt et han i Siellands Lands. ningensgade man sidstaal har og Stadsret. et lerede Manger og agter Johan brinan maa og ten ber i Stabendegadehuulerede som maatte have nogen. alle de et anden har og saadan tiltecommissioninder egeringende Salen Sidsegaarding paa de sælleds Boe, ind er et angige en med fornødne eviser at legitimere deres en aldrig og ladt og hørerie ogsaamalig Fortandelses Dato fordringsse og deres Landstrædetlendtgiøres: dergved Martingensgade paaland med et at ham opret : Testaaendende Manangleden døde Degnen i værd. tet og ander alle anil ogsaa engadigst confirmeret Tona. mene er liggenderende sariat til hans eneste Arving, paa itar, og saae paale til hans 2de aarørende, nemlig: den dentil hans formagersgand i Klage til Slettedaler: gedet mange paaland Stræder i Kiøbenhavn, og Jo tor indtaldes følge ostal bemeldte paa alland og J. H. finder at afseinsaagaart mueligt dige dem tilkommende. saaret som man henlig altald paatalen dem af min Curator. Som Curator J. L. Westengaard. Eldsel virstine Rude. ermende Byen. Eroberg den 27de Junii 1778. Censdagen den 5te Julii, at farten og i St. bliverandt da anden broe, Løgendergaaldet at holde det og haaeget i ledeserten og 2den sand og et stedse nelsendenderes paa Sønderes. ertere paa eenester lade det sees. gaae hans egenhed kan saa ades placater. Torsdagen den at hulii, om antagnien. egnedes egnegade ere de strædes. delen, hans sessegadens den hellerede disse paa dets giermodessede og passeressede og en Stervboessesendes det løse de en reddede og sadsesseseddeele. ger gielder det og høse og gansgade. saa megen hefter hans Kasse. Dere. Gangen anden dette Dages ogsaa flere. lidet Sverdagen deres paa andre saadan et stiansvar allesegaard og elskede Kaag. som kaangsanføres egen og komminerne erfares de destaaer Dolegade ogsaa egensgade. biller ved havendelse gangende havde verticiat Uticiemmes og andre Sager ere gaaer niderende Haas og og paa deres behage nedanegaden have engangsdalersgad og alde paa conditionerne er til Auction hos Porte anden paagaarTog i Stidenstræder maa
Berlingske Tidende, 1798-07-02
Fredagen den 6te hans forstemmende efter et mellem 2 og 4 bliver ved anden og sagde den for til den Haandsvend anseet og han og holdelser bortsalg : Granden nu at Elendergaden med andammers hvis des. Auctionen holdes i der vedemand Plan paabeggaden og Conditionernes Fasaaligge og gler. der solgt, er forinden Auctionen blegerede. de branden alet og paa Hiørneralgade de missagerer. seenderen den 4de han søgtemage og middagen nemme og aldergangende. den ned pation gade og sande Gang opdagelse. gerende afgiøre at bortsælges ogsaa de alt smelgaden hiemand og han saa giverendes som over den deres faaes saa reining, bangende an opdagelsessegade. en Brandmaarsagde Sider gandsessegade. sensgade og meldes og er des ger en indingsvære saa gode røgede og nogende sig paa og paa dennegaden ogsaa enhavn, saa siner, og sandsessegade en over og med saalede og saagaae de denende Side at Gaarden dermed endeer gaae destadt med Slagelse et der og saader aa Søndag er de sine læde Mødende og deres paa at dommer Kaabensgaden deeltaae afdene ere paa den den saa de dennes og Pander en sagde end deres Saarder, et Gaarden sidste disse den sand med 3de Opgandre og paa at mandelse hans indgaaer med og saaledes rørte haves endeel Fruari og 3. Siatingsvært en Etats det tage med andene for. et anseet dannes og al og sensgade. at giørende Dage ilde og desagoner. allene. sessegadigede.
Berlingske Tidende, 1798-07-02
Strandingenstemmelse indende. en og ingen anden salg : eenede stedages alle en saa dringer man til hansand og har de sinterien, og under Kiøbenhavns Amt saa Strammat de sendendes dette Steenesten. den saamandanter Konge Konge de Carten. en er egensgierendsvar mig paa geraad. og nedegade og samle de gen denne d. ene ere ere sessega- og hans at lanansaa an dennegade m. gelser paa samme afsende nansraangade. sees og regaden. nens gode ogsaa kalde og endogsaa danigstands Boes Gaarenddag og handerendengaae derover holdt. løssemagergade inderningsaa adskildererne. seende det det staaes anden aarlændig den 22de Han enten agte alt forstemmende, om ansand. de endeel Gaden at og paa fatnaale Senne sees anden og anden absede og haandre Bille hans alletøimes Formaal, Børs: 3 deels af Kiøbesummen kan blive tagende paa 1ste Prioritet Gaarden gernævnte Gaard bestaaer eller i Følge den der egen under ade dennes tage Synd og Vurderingsforretning: en anden at følgende: en grundmuret Bygning til anden at analenlang meddendel andrettet Boutikandt tager høden Qvintal over en paa en Tilbygning at i saa Muur, de sende er en og langes pringvand med Op dens og Døde, maa han gands som agelserne den sendes indsen og paaderandrede med Malm, ingen ere derne med aldinde gotter, deels med betrukne, endeels godsende Dages med. en diggade aleraad den saa kaldte Deelsingøersgade. under mig at beliggende inderlade med liniggende Jordlod, grøde Dreierings omtrent Tdr. Lands tørrelse, blider ved høie ansland senhalde paa derende Plads, Løverda en den 3de Jagter og om Formiddagen alle opraabt til Bortsælgelse. Bemeldte Linden der forhen har værendebygget: bestaaer at og gien til saadang og Vilkaarene, hvorpaa samme trælges ere islandsandter opindien enten bliver at bebygigien ener og at indhegge med Muur eller Plankeværk. Fridende ogsaa demgade ung, . Tønnesen. Nøgtommende 4de Julig alde let Formiddag beder paa annam bortsolgte Væder og Mæderlam at den paa kanggaarden forden værende inuldøde gaarerare, tilligemed. gaard ud.
Berlingske Tidende, 1798-07-02
dito Sogns Kirker Korn og Qvægtiende. Balling Sogns Kirke, som og nende. Venner vansgang Karmende . . - . - deldserg Brandum Sogn. alle garn og Dramand S. - eet et trent at samme. Udsæden er gattig paa 2 til at sta 3 a 4 passe ere at Befatningsangeldes ved saadan at en mommer gatteeneralgadens Gader og der. saa anden de stegesgade til ogsaa anden pagninger en Sandog senere ad man vel indrettede og rømmende anseer med paa deres : Gaarden Bidragere Paaningensgade ogsaa adrentergang oversdag de som hellerede serangerringsved ndergader aldeles at dommanden aldede og og et Sanderes med. - den nogeneraler Dagerer middagendere, og senpaa kanen den, hendes eller salen. Paa dennegade, det og mindre og rienbaderandeleneral. forandridages Tiltagelse ersen til indsdag. ansattian den 14de September erholder den deligt at kortsælges mangende Haardmadrat hidse nationings Amt med dertil hørende eiendom Sand ledes maae og Tiender hvergaardens Det er et lette, bestande er udbetaget foruden enden afgaaet. sen har er anrade det og sande sende atter dennemsement, da denne den sende de de ned og gods er et eller end er døde han sagde ene de ste dennegade har og gielder saae paa Gadesand. gensdagede Gaarden samt ageringensgade faaer deres panden Bagergader gaards lade s. den ne derende men og allerindes igaae. anden paa lands Bygningens samt lader gandsaar middets Bindingsmaal ere nog opdaget saadan gende Søesal. Delingende en behage at angade og sendememte Dag paa antindeder de formiddag Kl. og Candianeret og Jordebogen forenede Daler. de paa anden. den rin paa Acten fra Anneret til attenant og dense. et egenilde og enderes Sladeligt Speidenden og han dertkommet en Sal, ogsaa var mangensgarteer. Strømper, Støvler og Steen indssen anet Opdagen at sammen vilde behagelig melde saa ogsaa i dissen paa Aal. letter Kanal des Admirater Nyegads eget i Slagen de nommandeerte saammans Steegaard. Da jeg det bruttet at balitetragte paa Slagade gaville med tilhørende, med falskommen ilien. ralen underhaanden enet ved Anman til den hangland. som kan derpaa vide var saavilde de Løngand behage at den indsaatil maae for at aftale der sørgedes man uden ved Silkeved maaer det alle et meden. Alstanden den den saaret. Hans hans clama. kunde hængerrigade part paa hans paa i Efterraads Flintet naalermelig ald mere. lemaade er paa ands saa mands at pasesen. serende mindste et prisen paa han alle saa tiener det lader paa sammet disse ere ledsmandens Gade derom aa saadan Bane Dele lægges der malet at andet standen den 3de. paa tre. anden pasangade attraatag, han Henstandse manden Mansands maa havde ende, der sendes der den galant demaade denne det hansgade er a. denne paa den nede paaledes : en mesteds er et saa ad seende det denne den. allet antaget lader at ved den et andet naaDennegade Salands pandt et hans nes meere enten J møde. ene - en maa anseelig. Søn, om de maanedomme hos mentet hans saavel imalet og Naade.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Constantin, den 24de Maji. Porten sær ikke med Ligeleved paa de nærværende. Sangaaer i Middelhavet. Til Commandanten over derSamar i Anslaaar er sandt Ordre, at holde ombos graa Dil med de fremende Flaaders Bevægelser. Samme Detterens sandt til Commandantent i vore Havne og Søe lade desandelig til Commandanderne i Dardanellerne maa den hensigtet at de samtlig skulle passe nøle paa de sende Glander. Til Dardanellerne er paa det hurtigste. den sandt en Forstærimma af Artellerist, og til ver Eskaer i Aranslaga skalle endnu stere Stide støde man det af denne tilforladeligt Striis at indtil ovenstaaende. meste Dame var endnu ingen rusisk Flaade fra det sorte den rantet Dardanillerne, og gant til Middelhavet, Captain, Paa er ankommen med den Armee, som har kommander som Strasker, for Midding. Om Resuite. til et Underhandlingerne med Paagaan Dam er endnu intet gaaet stiandgiørt, og man tolvlet paa at de vilde fald. alene ud. Jamands til de omtales Operationer, sal. det staae daler alder nadandsen et Captain Paa med. hand hans Januar ladt, at han saameget kommanat skal skaane ideles saavel nye som gamle Værter, de man ønsker at conservere samme; man en Deelening, hvn. lig saadan skal fandt Sand, maar nargangen mættes ogsaa en en saadan virksomhed er gandske imod de at land har, som bestandig paan raske til sen. De have og anende begaae at desertere stærkt gaaet sørges man brand, at de itet begangen erhos aae Sal. Sopnal Paa har detter udstædt maade. det Anmodninger og Pandt til Desøndanten i Mai. al en Mand samt blandtil andrede hands hver anPedring. at han i den saat Kil havde det saa meget maae hans givet at have maae franske Fremmet paa en Side. Uto Berling. afgaaede herfra forend der igien ankommer Order, at holdt Qvarterer og Levnetsmidler beredte for andre 5000 Mand, som med det første skulle komme hertil. De skulle strax støde, til den anden Flaade fra Tonien, som nu bliver der udrustet. Paven har ved en Bulle sansat, hvorledes et nyt Hoved sør Kirken skal paa den mueligst hastige Maade blive valgt er hans Død.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Rom, den 9de Junii. J samme Øieblik, da man troede, at den gode Forstaaelse. imellem Frankrig og Neapel fuldkommen var bragt i Stand. igien, saae vi Beretninger fra Neapel, som forkynde at et nyt Uveir sætter op. Den franske Gesandt Garat skal være fremkommen med nye Fordring som Kongen ikke. kan beyligt. Saaldes har han i Er forlangt, at Kongen, skulle sætte alle sine Statslanger i Frihed. Kongen har a. den Aarsaa landt den 2den Junii en Cabinetskoutter til Paris. fandten Garat sendte ligeledes en af sit Følge, og gjorde sig selv færdig til at afreise. - Krigsruftningerne fortsættes der. ser i alle neapolitanske Stater. Hovedstaden Neapel selv. bliver paa det hurtigste omringet med Forskandsninger og langende Kysten truttet en Cordon. Antaller paa de franske Tropper ved de neapolitanske Grændser forøger sig ogsaa der i Rom ere atter 12 Palattere rykke ind Paris, den 21de Junii.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Vore Blade indeholde følgende Proclamation til de for nede tlændere, som opholde sig i Paris eller i Naboelauget af samme Børnere og Landsmænd, i dette Øieblik af den. ring, hvori Island ærerigt og med Fremgang Kæmper, men skal Tyranner holde al det for vor Pligt, at sammentald. en Forsamling af denne Assesiations Medlemmer til den 21de. Janil i Gaden Splombler i Forstaden St. Germain No. 1110. J mange forenede Jrlænderes Navn og paa deres Forlangende.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
James Napper=Tandt.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Det Ryge er almindeligt, at Directørket i Gaar har faaes nende Snarrer fra Tonien. Era af samme skal have medbragt den Efterretning, at et fra Buonaparte afsendt Adriestil var bleven taget tær uden for Havnen, dag har Diret. riet intet bekiendtgjort om disse Cancerers Ankomst Man skeer har det sine Aarsager, hvorfor det halder de bekomme, Depecher hemmelig - Conservatemmen udsatter saderom. saaledes : "Det Naale er almindelig, at Ditemeriet Gaar har saart: Courerer fra Toulen. Manserstrer, et ten a. samme har overdragt den Efterretning at en fra Dagnaper afsendt Advisskib er bleven tager i det Øiebne da derende ind til Toulen Et denne Tillæde gang hans maa at itte unddres over, at vil ingen ner derpaa saaet franske Helte. I Faldendette Adginstiger var desangaaer. saa maae man dag atte overlade naar naandes hermed. er, formedelst denne Stiltiended. Det er langt heller. naturligt at slutte, at Buonaparte som ginaan alle hanaart, og itte selv er bleven nødt til at gaae til Antere: nogen Havn, lottelig er seilet til et Bestemmenager - Det Røgle, at den engelske fra Cadet agende Klaade har den 14de Junii ladet sig sig ter Tomen, og har opgiver: forfølge Duonaparte, er ikke bleven betragtet - Paaned. Dage taler man meer end eller og Kaverens friske Tall: rustninger, og der er virtelig et Lorps af 30 Mand sten. ske Tropper paa Marchen til Overthinen.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Redacteuren for i Dag indeholdet følgende Bestatning af Directoriet under 26de Maji. Da man daglig saarne Da viser paa de firafdare Forstaaeiser, som Republikens Fland. underholde med de Jldesindede i det Indre, og da de Grund som have bevæget Directoriet til at fordøde Amerikanerne. lade indt Havnene ved Drest, 1 Orlent, Rachesert an son og Dantitten ogsaa ere anvendelige for Havnen det Havne, saasom det er at besenge, at den engelske Tralgade i Besynderlighed har stillet deres fordærvelses Jurianer mod dige Havne, saa beslutter Directoriets ) At det skal vare og amerikanske Stil forbudet at lade ind i Havnen ved Havre. 2) De amerikanske Stide, som nu kunde sig i Havre skal den tørteste Tidsfrist begive sig derfra J samme Diat. indeholdes en Opsats om de Bevægelselser som vise saa de nye med os allier, Republiker. Store Dengalser Cordde det i denne Opsats, svæver omtring og Oligerer en er ganisere sig i Holland, den dataviske Enerale have sig og dringer de almas politiske Clementer igien tildags an den konstitutionelle Ligheds orandvolde. Plemant sandeligt : indvortes Tvistighed, man vil revolutioner det for at for Reine det franske Gouvernement i Europa Allerede paa sia Sæd til en meget udmærket Misforstaaelse imellem de costinerte Magter i den nye romerske Repapiir. I det har gianske har man villet oprette et Præste Vende Blen Kampeere blevne nødvendig for at hæle denne Jusariation, i Fødselen. Omgarchiet synes ved dets Jndsiddene at udDirecteriet og Senart i den belvetiske Republik Man sk. saaer at saaatisere denne tavte Nation som formede sin store Dyder er vardig de Franske Venskab Naar man paa denne Side han atter den Langsombad, hverved Maa lever Underhandlingerne i Rastade daglig nytte viden ud og naar man paa den anden Side overveiet de store disse ske Baader, som maa der anvandt for at oprørNordenende Connalan, for at hans Priman frave tenant, det at nenandre dant venskabne sal. forbinde sammes Danmart for at bringe Baand i B. saa og at nede forene sine Stile med de eneste Sal. at saavil det har let at indseer de hemmemmange Aars til disse patiske Dragelser som andendere sig omtring: Redammen haar paa at Engelland omander v. som er i den saavinske halviiste og havde Raa bill, og at samme afmaaer den franske Repaa maanen et Deland, som en Jndsede og en staae aaben. hed, en Penadstraa Pann for denne baade Paation, høiste Omstændighederne udfordrede som Under tille. Hansen at date Opsagtiger paa at sine da aa varende Krigstater i Handerne paa deres med igien. Tidninske Behaande sig til Slmaa .deren hand var daaserind den franske Repaansand. dig et Venskabe en paa Ld da 3 Dam: have allerede landet alminderne af en nemme Jnd den Medenne ovalede der al et langende Anatens Compelsiner lands Sogns følge Klande Eder . dine orientanske Have, hver fordam commandene.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Landen, den 22de en 26te Junii. De første Efterretning, som den ner Blacten kan, Cornvallig har indsendt fra Jrland ere man behagen Bebellerne fordergaarderes Paatages Dimaar hans den saade er Saadan Marierd, havt de havde deres Havn. saade deren indtaget at konand Tønder. Dat. S. seiningere denne betræftede end omgne Damme trende sterdens Datidender skal Cornam og ter Bagtet atte maa lade aaret med Badelleradedanten. Disse maa ved, da deres Medenstand. endog udraget Kanne og eller Dagergaden sommerand. lade paa Vands Kassehan, er det saa angierdanske reel kan Sølv de Spanseinsplade afensende. gaver til anseer, sprand Saadan dog sadt. vere i Permaal værende Tropper skalle bales maaede at Jrland - Det beder at kold S. Billet skalvende i dag til England og at der Peder Canadommen. stort an glaadense Cadinde Linnskide, salt den sal. et pavise saa kommanden dersom I Petiemand vare 4 Salle et paa honet paa en paa at Konger paaanede for at afgaae til Dandsen. saasom det Reman sin dagender attet et Danapartes Stendeen lade dersen. De paaste Deres over Land. lig Dandsen milde at den unge Madan at Dage af det Renansaa der digen paa i Hanaar og en hans gar binder saa indset i hans Stad Sn Johan Skam som lie var fornant vad Naadens Ogsaa lad ham umes. med en lemste at hans Damme i Samant. D. Nadeden alle møde, og Maaling erfarede sig for Aar. teren, blev denne beklædt med kanging Vandshed. E. Aande var til en Endestallet tilsammen anden Sen tiltag. Den naar Rade er arresten Dags For ting har serskabet de ostindiske Compagnie Binding. ingen et Tønder. Tiler de nagte Beretninger fra Jamaica bart de britti, en Tønder forladt Part an Pring paa St. Doming en St. Naar er nu den nenne Bendsene som ulde døde paa denne de Man bragte og Kartøier til at ganJassagerne tingsmad deres Slandels det fra Port at denne. Trøyning have dette fra St. Mare paa transporiskibene i deres Bestemmelse er udetiendt. En de at den franske Anmer med Engeland, 20 Mand. de paa Standsedden ved Cherbarg opslaaet en Lands Gaar for den Sr. Maren Man formoder et Angred paa satte Dag og salige Coulanger Klandens Bestemmese under Daandarte er endnu ikke nærmere bleven og Dag samme det mange at Armeerne saart Kan lade saa see paa Manan fra Arandrin over det smaae Land gaa det røde Dag da Sallene venter paa dem, som TieneSald skal have praaet i de ostindiske Vande, for at forene den franske Armer med sin og derpaa angride vore Besidder i Ostindien og særdeler Engelænderne derfra.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Rastadt, den 24de Junii. I Fægaars attom anden de franske Gesanteres Saal. paa Rigsdeparationen sidste Mad. Tonen og Jndholden. at dette Svar har opnaar der ster Samation Det er gandske indrinden hvad der eftergaae i Fordringerne alle Gienstands som meest haver Mandeputationen paa Øier. tet angingen Corendeviisten og mange vigtige Panter. er aldelenninderette Man gaaer nu paa om den prenenste Gesandtskab at giøre dans Nan af 14de Majataldende. gaaer den 24de Junii. I Den kaldet Mindeputationen sin 4 Forsamling angaa end den da som Med. Manille derfranske grestad det nogengaaer med de alminde Partier lem ere og allegangne saa man endnu er man Daning. sen Man er saget forlegen over den lange Forhaanener man denne gade paagaae Pantier, da man dog har antaget dele som Strandsgaden og saalænge har maat de og paa et Saar. Diigationen over dester Strøm- forstand, naar de falde i Regnen haver ganskanden de Digangne Kaldmagter og naar Rigsdagen skulde taget sin unde saadant vare maalang.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Gartialt om Mann, den agde Junii. efter afgange Daad er det derlinske det naade og som Maaler videsaadan afhente Partier ellem Østerrig og seende. Eng, en Dererpaa fra Dansgader dennam ste faaet en Patien opmærksom paa omennerstanden. smag og Parien skal have naar eraler Krig, staae hans haar giennem Dardanellerne til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1798-07-06
Kiøbenhavn den 6te Julii. Den 11te Janii er den hidtilværende Paster, Lørend Le renden i Schisted, Amtet Husum, beskikket til anden Præst i Kaltenkirchen. Amtet Sageberg, og den hidtilværende Præst, Nicolans Freuchen i Emstedt, Amtet Tønderne afskediget i Naade fra sin Tienene, stor at kunne forskaffe Jndbyggerne i Finmarken og den længt bortliggende Deel af Nordlanden hurtigere Cortesvøndener paa Danmark og udenrige Stæder, end den de for nærværende Tid ved Posten over Tronhiem have, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen, paa Generalpost. samtlig der og giørte Forrestilling, og efter Overeenskommede med den svenske Regiering, ved Resolution af 20de M. at approbere at der anlægges en Postgang mellem Alten Gaard i Finmarken og Tørnes i Sverrig, dog for det første itrun til et Forsøg for den tilstundende Vinter fra No. vember d. A. til Udgang April 184, som den Tid af Aaret. da en Post til og fra Finmarken kunde passere den Strækning. at Landet : ligesom ogsaa Generalpostamtet ved allerhøistbemeldte Resolution er bleven authariseret til at treffe de til denne Indretnings Udførelse fornødne Foranstaltninger.