JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Østerrigs og Ruslands Befolkning lader sig vel ikke saa nøje bestemme, men at den i det Hele hav tiltaget betydeligen, sees allerede deraf, at Bormen, som 1772 kun talte 2,314,286, havde A. 1818 omtrent 3,200,000; Mähren, som havde A. 1785. 1124, 674, talte i A. 1815. 1,689,965. - J Rusland var A. 1817. 1,498,600 Fødte og 828,561 Døde, og derimod A. 1818. 1,481,848 Fødte og 876,007 Døde, altsaa et Overskud af 556,4 Ved Fredsslutningen i Wien, var Preussens Befolkning noget over 10 Mill., i Aaret 1820. derimod 11,274,482.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
J Sverrig havde Befolkningen, efter de af Godwin anførte Tabeller, i en vis Periode en progressiv Tilvært, og, siger han, vi have god Grund til at antage, at denne Tiltagelse blot eller fortrinligen er en Følge af Forplantelsen. Efter det at dømme, hvad der i 54 Aar, eller fra 1761 til 1805, har fundet Sted der, kunde man sige, at det menneskelige Kjøn, i visse Stillinger og under visse Forhold, vil fordobble sig i omtrent 100 Aar. See vi hen til vort Danmark, saa var dets Befolkning 1813, efter Gaspari, Holsteen iberegnet, 1 Mill. 500,000; derimod 1822, efter Glieman, de 11,000 udenfor Europa iberegnede, 1,910,000; altsaa en Forøgelse af omtrent 1/2 Deel. Men undersøger man tillige Tidsrummet af de sidst henrundne 50 Aar, hvori denne Folkeformerelse har fundet Sted, saa finder man, at netop i den alt mueligt fra Regjeringernes Side er skeet, for at tilveiebringe den. Allerede fra den Tid af, at Ludvig den Fjortende indførte staaende Hære, og det blev nødvendigt for andre Stater, at være betænkte paa lignende Forsynlighed, synes en forøget Befolkning at være det Maal, de sigtede efter. Mueligen har dette været den første Anledning til, at Folkeformerelsessystemmet siden blev saa yndet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Efter Pram var Danmarks Befolkning 1769. 1,315,807, og 1801. 1,528,432, altsaa Til værten 212,625. Han antog, at de 2,410,344, de danske Stater da talte, ville, i Aaret 1830. være stegne, med en Tilvært af 473, 120, til 2,883,474. Vi skrive nu 1824, og Danmarks og Norges Befolkning tilsammen, det Lauenborgske fraregnet, er allerede nu over 2,800,000, endskjøndt Norges siden 1801, da den var 881,912, kun er steget omtrent 39,000, og den største Tilvært altsaa er paa Danmarks Side. Man seer heraf, at Folkeforøgelsen i Danmark har været betydelig. Dertil bidroge baade negative og positive Aarsager. Til de første regne vi et forbedret Sundhedspolitie, Vaccinationens Jndførelse, Fattigvæsenets Organisation; til hine Stavnsbaandets Ophævelse, Godsers Parcellering, Udflytningen, større Laugsfrihed, f. Ex. Frimestere, hvorved saa mange fik Leilighed til at gifte sig. Sammenligner man Befolkningens Tilvært fra Aaret 1769 til 1801, og dens Tilvært fra 1801 til 1822, saa finder man, at den i de sidst henvundne, 20 Aar har været dobbelt saa stor, som i de 30 foregaaende. Men dette maa ikke undre os. Krigen, der har virket saa sørgeligen paa Landets Vel, bidrog naturligviis meget til Befolkningens overdrevne Tilvært, ved at befordre Leiligheden, som Tidsomstændighederne gave til Pengeerhverv og altsaa og til Ægteskaber. En blomstrende Handel og Skibsfart havde fremmet dem storligen i Forveien, men Speculationsperioden, Caperiet, Papirpengenes overdrevne Mængde maatte forøge dem i en endnu høiere Grad. Endnu vedbliver denne ulykkelige Periode at vise sine Virkninger. Det vil imidlertid neppe være rigtigt at tage begge hine saa overordentlige Perioder til Maalestok for Befolkningens Tiltagelse i Fremtiden. De mange Offere for letsindige Ægteskaber i nyere Tider ville sikkerligen gjøre dem, der maatte føle Lyst til at følge deres Fodspor, mere eftertænksomme. Der er ingen Udsigter, til, at Handel og Skibsfart saasnart ville vende tilbage. Savner Danmark disse, saa savner det ogsaa sit halve Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Men uagtet Klagerne over Tiderne ere saa store og lydelige, saa have Ægteskaberne i de sidste Aar, i det mindste her i Kjøbenhavn, i det Hele tagne, langt fra ikke formindsket sig. Efter autentiske Lister vare 1819 789 Ægteviede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Hvad der nok bidrager meest hertil er uden Tvivl den Omstændighed, at Kjøbenhavn er en Kjøbmandshavn, ikke desværre for Handelen i det Store, men i det smaaligste Smaa. Alt skal her handle, som den letteste Vei til Udkomme. Amagerpigen er neppe bleven saa stor, at hun kan bære en Kurv, førend hun allerede begynder en Handel, ikke blot med Grønt, men ogsaa med Appelsiner, Holsteenssild, Nødder &c., og neppe drevet denne Handel i nogle Aar, før hun tænker paa at givte sig, og berige Staten, med Smaa, der ere bestemte til samme Næringsvei. J den tjenende Classe gaaer det ikke bedre. Det første, en Tjenestepige anskaffer sig, er en Kjereste, og det sidste hun tænker paa, en Levevei. Med Bryllup begynde de gjerne en Haandtering i een af de mange Tusinde Kieldere, Kjøbenhavn er besat med. Det kalde de en Handel. Det første de nu igjen bære Omsorg for, er Folkeformerelsen, og kunne de ikke sørge meere for sig selv, saa maa Staten sørge for dem. Jntet Under, at, under saadanne Omstændigheder, Folkemængden maa tiltage i geometrisk Progression.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
J Kjøbenhavn har fra 1820 til 1822 de Dødes Tal bestandigen oversteget de Fødtes. 1820 Døde: 3418, Fødte: 3222; 1821 Døde: 3459, Fødte: 3219, 1822. Døde: 3395, Fødte 3182. Dette fandt Prof. Weder uden Exempel i andre Landes Dødelister. Men i Aaret 1823 har Tallet af de Fødte igjen oversteget de Døde, da der døde 2852 og fødtes 3265, og uagtet dette i det Hele ikke vidner om nogen stigende Befolkning, saa viser det dog, at en Ligevægt mellem Døde og Fødte finder Sted. Men er det da saa stor en Lykke, at have saa stor en Befolkning? For Erobreren - men ikke for den fredelskende Fyrste. Denne sidste vil heller see en mindre og lykkelig, end en stor og ulykkelig Folkemængde i sine Stater. Mal thus betragter imidlertid ikke Befolkningens Til vært, som noget Ondt i sig selv, men kun forsaavidt som denne Tilvært er større end Forøgelsen af Fødemidlerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Ved Fødemidler kan denne udmærkede Tænker neppe forstaae den blotte Næringsstof til Livets Ophold. Han veed alt for vel af Jrlands Exempel, at Folkemængden, naar det blot kommer an paa at leve, endog kan befordres blot ved Kartofler. Men der udkræves mere til at leve, end det blotte Livsophold. En veltænkende Fader skjøtter ikke om at avle Børn, hvis eneste Udsigt er at kunne opholde Livet; og en viis Regjering ikke om Undersaatter, der blot kunne vedligeholde deres dyriske Tilværelse. Den ønsker en Befolkning, der kan føre et anstændigt og den menneskelige Bestemmelse nogenlunde værdigt Liv. Eller gaae Nationerne igjen tilbage til den Stand, de med saa store Opoffrelser af naturlige Friheder have vristet sig ud af Raahed i Sæder maa Usselheden nødvendigen drage efter sig, og under Navn af Fattige kommer den vindskibelige og dannede Deel af Samfundet til at føde Bærmen af en i Utide forøget Befolkning. Ved voldsomme Midler at standse Befolkningens Tiltagelse vilde være uklogt, for ei at sige ugjørligt; thi hvilket Jndgreb i den borgerlige Frihed vilde en saadan Standsning ikke medføre og hvor sjeldent vilde den lede til det attraaede Øiemed? Vi leve i Tider, hvor den maa standse sig selv. De konstige Midler til at hemme den vilde ikke stifte færre Ulykker end de konstige Midler til at fremme den have anrettet. Meget rigtigen har allerede Plinius sagt: "Fyrsten bør ikke give, men heller intet tage; han skal ikke føde, men heller ikke dræbe, og det kan ikke mangle, at Børn ville avles."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Blandinger. J det 10de Aarhundrede vilde en dum Munk afskrive Augustins Forklaring over Pfalmerne. Men han mangler Pergament. Hvad har han at gjøre, Han vasker Hedningen Ciceros Afhandling de republica som Statsforfatningen) af, og skriver Kirkefaderens Palme commentar paa Ruinerne af Romerens Politik. Afhandlingen, skreven i det 4de Aarhundrede, og maaskee tidligere, altsaa 600 Aar gammel, forsvinder, og ikke førend 800 Aar derefter opdager Majo den gamle Coder, som har været skrevet med Unzialbogstaver, over 1/4 Tomme stort hvert, paa Munkens Kragetæer. Men i hvilken Tilstand, Af de 6 Afdelinger, som Cicero har skrevet over denne Gjenstand, er her i det Hele kun fundet 2/3 Dele af første Bog, med Huller i Begyndelsen og i Midten; af anden Bog neppe det Halve; af tredie, fjerde, femte, stedse mindre; af den sjette intet. En Lykke for Videnskaberne er det, at vi have Papirmøller og Trykkerier, thi hvo veed, om der ellers ikke kunde komme en Tid, hvor en Ultratroende, i sit fanatiske Had til alt Hedenskab, selv naar det kommer fra en Ciceros Haand, atter viludvaske Levningerne af Værket de republica Vel gives der i vore Dage ikke meere saa mange Munke, som i det tiende Aarhundrede, men Folk nok, der, hvis det stod til dem, gjerne vilde styrte Menneskeslægten tilbage i det 10de Aarhundredes Barbarie. De undlade ikke at udstrøe Sæden dertil, og om den ikke kommer ret op, er det vist ikke deres Skyld. Hvo havde vel troet, i den første Fjerdedeel af det 19de Aarhundrede, at opleve hvad vi alt have været Vidne til? Hvad dumme Munke udrettede fordum ved Overtroens og Lettroenhedens Magt, det søgte man i nyere Tider at udvirke under andre Masker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
De to Chinesere, der for adskillige Aar siden af en engelsk Skibscapitain bleve bragte som Fanger til Europa og indtil Napoleons Død havde opholdt sig paa St. Helena, og derefter solgtes til en Mærkværdighedskræmmer, og for Penge fremvistes offentligen i Tydskland, have i den Grad fundet Kongen af Preussens Naade, at han har kjøbt dem fri, ladet dem bringe til Universitetet i Halle, bestemt hver af dem en aarlig Løn af 800 Rdlr., en Tjener og to Studenter, som Lærere, hvilke hver især nyder 250 Rdlr. Disse skulle lære dem, under Prof. Gesenius's Opsigt, Tydsk, og igjen af dem Chinesisk. Den ene af disse Chinesere skal være en Lærd og have Kone og to Børn i China. Da de, efter de chinesiske Love, under Livsstraf, ikke tør komme tilbage til deres Fædreneland, saa har Kongen af Preussen lovet dem, at lade dem desuagtet bringe til China og udvirke Sikkerhed for dem hos det chinesiske Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Jndenlandske Efterretninger. Under 8 d. M. anmoder Directionen for det Kgl. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, bemeldte Compagnies Herrer Jnteressenter at møde i en Generalforsamling, som holdes i Compagniets Huus, Torsdagen d. 22 næstefter, om Eftermiddagen Kl. 5, for: 1) at lade sig meddele de Efterretninger, som Directionen maatte have at foredrage; 2) at tage Beslutning angaaende Directionens Forslag om Renters Givelse af Compagniets Actier m. m.; 3) at anhøre Directionens Betænkning, angaaende et fra adskillige Jnteressenter indgivet Forslag betræffende oeconomiske Gienstande m. m.; 4) at tage Beslutning over den af en Kiøber, ved en af Compagniets Auctioner, indgivne Begjering om Eftergivelse af en Deel af hans Gield; 5) at anhøre Decisionen over det Europæiske Regnskab, fra 12 April 1822 til 11 April 1823, og meddele den sædvanlige Qvittering; 6) at tage Beslutning angaaende Directionens Forslag betræffende Pakhuusforvalter-Tienestens Besættelse og hvad i den Anledning til Compagniets Tarv kan reguleres; 7) at vælge en handelskyndig Directeur i Major og Grosserer Selmers Sted, blandt efterstaaende Herrer Jnteressenter: Grosserer H. St. Hagen, Grosserer A. Hoffman, Grosserer J. A. Lange, Major og Grosserer Selmer, Agent og Grosserer Zinn, og 8) at vælge en Revisor i Hr. Grosserer Larpents Sted blandt de dertil foreslagne Interessenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
J Jndledningen til det nyligen udkomne Skrift: "De lave Kornpriser, som Aarsag til den almindelige Standsning i Handel og Vandel, anfører Hr. Conferentsraad J. F. W. Schlegel følgende reelle Aarsager til Kornafsætningens Vanskelighed: 1) Den for nogle Aar siden aabnede store Concurrence, da der deels fra Odessa og de øvrige Tauriske Kjøbstæder udføres saamange Kornladninger, deels Kornudskibningen fra Barbariet saameget har tiltaget, at Spanien, Portugal og de øvrige Lande ved Middelhavet tilstrækkelig derfra kunne forsynes, deels den Nordamerikanske Hvede og Hvedemeel, næsten have fortrængt den Østersøiske Hvede fra det engelske Marked; 2. Kartoffelavlens store Udbredelse, hvilken kan ansees, som fuld Compensation for det Kornbehov, den ved Vaccinationens Jndførelse midt under blodige Krige saa betydeligt stegne Folkemængde kræver, saa at der endog gives en heel talrig Nation, Jrlænderne, hvis Almueclasse næsten udelukkende lever af Kartofler, 3 mange Jorders Opdyrkning, som før næsten laae ubenyttede som Hede eller Mosejord, eller anvendtes blot til Græsning, saa og megen Skovjords Forædling, til Agerjord, hvilket dog for en stor Deel kan betragtes som temporart, da Erfaring snart vil lære Eierne at det ikkun under meget høie Kornpriser kan lønne sig at opdyrke en ubeqvem Jordbund; 4, hvorimod Kjøbstædjordernes Udskiftning og omhyggelige Dyrkelse i de senere Aar stedse vil være en betydelig Hindring for Landmandens Afsætning af sit Kornforraad inden Landets egne Grændser, hvilket bliver da end mere trykkende for ham, naar man desuagtet vil overholde de Jndskrænkninger, der i Fortiden bleve ham paalagte med Hensyn til sine Producters Forædling til Fordeel for Kjøbstædmanden; 5. ligesom Opdyrkningen af Jorder i de Lande, hvilke tilforn trængte til bestandig Korntilførsel fra Udlandet, saasom Norge, Sverrig, England og fl. 6. Endelig har Ophævelsen, af de Baand, som i nogle Stater hindrede Communicationen imellem Landets forskjellige Provindser f. Ex. i Spanien, formindsket, og vil fremdeles formindske Kornafsætningen for de kornrige Lande ved Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Kjøbenhavns Børs, d. 13 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1823) 80 1/2 a 81. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos ONOORSeEenogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Januari 1824. Noget mere om Thaarup, samt om Hr. O. D. Lütken, og om Rahbek, regnet iblandt "Døgnets Æsthetikere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
(Jndsendt.)¬ Hr. O. D. Lütken har i dette Blads No. 103 for f. A. villet tage Digteren Thaarup i Forsvar mod en Recension over dennes samlede Digte (Lit. Tidenden 1823 No. 40. 41.). Da dette Forsvar især gaaer ud paa at giøre Gienstanden for en æsthetisk Bedømmelse til en Partistrid, vil Jndsenderen ikke indlade sig i nogen egentlig Discussion med Anti-Recensenten, der ei synes at høre til de sindigste af Fortidens Æsthetikere (thi til disse maa den ville henregnes, der med saa megen Jver taler imod "en Modetone i Æsthetiken, og "Døgnets æsthetiske Viisdom"). Om Thaarup hørte til de største, de store eller de middelmaadige Digtere, og efter hvilken Skoles Grundsætninger dette bør bedømmes, maa Andre afgiøre. Jndsenderen tillader sig kun nogle strøede bemærkninger eller Rand glosser ved Hr. Lütkens Antirecension; og deriblandt først denne, at han ei indseer paa hvad Grund Hr. L. vil tale om: "at frakiende en af et heelt Folk agtet og elsket Digter Digternavn, siden det blot er hos ham, der vil forsvare Thaarup, at den Slutning findes: Altsaa var Thaarup ikke Digter. J Recensionen er den ingensteds at læse, og det er enten et uheldigt Forsvar, eller et i Literaturen, upassende Konstgreb, at fraskrive den, man vil forsvare, mere af hvad han besidder i Navn, Værdi, Agtelse m.v. end den har gjort, mod hvem den efter Formening Forurettede tages i Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Man sporer aabenbar Guds Finger i Tingenes Gang, naar man seer hen til Folkeformerelsen. Det, som især Landmanden nu med saa stor Føje klager over, og i andre Henseender virker som et Onde, Producternes Overflødighed og deres lave Priser, bidrager netop til at opholde en saa stor Overbefolkning; thi denne Overbefolkning er tildeels Aarsag i, at Producterne fremkomme i saa stor Overflødighed. Det Ordsprog, hvor Gud skaber Munde, skaber han ogsaa Brød, er netop anvendeligst i Statshuusholdningen. Overflødigheden maa nødvendigen voxe med de Hænder, der fremvirke den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
(Jndsendt.) Forfatteren af Svaret i Politievennen paa det i Skilderiets No. 104 for forrige Aar indførte Stykke, har, for paa eengang at vinde Seier over Jndsenderen af det sidste Stykke, sammenlignet ham med en Cadet og sig selv med Niels Juul. Hvad denne Sammenligning angaaer, da er nok Æren paa Forfatterens Side, men han bliver neppe Admiral i Lotterie-Etaten ved at kalde sig saaledes. Jndsenderen derimod har ikke anmasset sig nogen Titel i Lotteriefaget, og ikke lagt Vægt paa nogen Autoritet, men anført Grunde, og, som han endnu formener, vægtige Grunde; da disse Grunde ikke ere giendrevne, og da den svarende Forfatters Gientagelse af hvad han før har sagt, hans Forklaringer over Lotterie og Mathematik, og hans Paaberaabelse af den tilkommende Erfaring, ikke kunne afgjøre Sagen, saa tør nok Jndsenderen saalænge holde sin Paastand for rigtig, til der angives en anden Trækningsmaade for Lotteriet, hvorved: 1) ikke allene de for Lotteriet ansatte Embedsmænd, men ogsaa det tilstedeværende Publicum kan være forvisset om Trækningens Rigtighed; 2) Feil og Bedragerier, saavidt mueligt, forebygges, og Tab for Statskassen undgaaes; 3) Speculerende Collecteurer sættes udaf Stand til at indrette Under=Lotterier. Da disse Betingelser, fra Regieringens Synspunct af, synes at være af største Vigtighed, og enkelte Spilleres Morskab kun er et underordnet Øiemed, saa turde der neppe være Grund til, istedet for den nu brugelige Trækningsmaade, at indføre en anden, med mindre den tillige fyldestgiorde de fremsatte Fordringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Kjøbenhavns Børs, d. 16 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1823) 80 a 80 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Regnskab for Bombebøssens 17de Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te August.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
(See No. 83 af Skilderiet forrige Aar.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Ved Bombebøssens 15de Aabning i Directionens Overværelse, den 7de denne Maaned, fandtes i samme . . . . . . . . . . . . . . . . . .r. S. 21 Rbd. 16 s. og S. o. T. 98 Rbd. - s. Ved denne Samling toges til Indtægt: Renter til 11te Decbr. f. A. af Bombebøssens Midler, De fra Hr. Procurator Porth paa St. Thomas i en Vexel paa Handelshuset Blacks Enke & Comp. indsendte. . . . . . . . . . . . . . . . Fra en Mand, der ikke ønsker sig nævnet . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Fra en anden Mand, der ei heller ønsker sig nævnet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fra en tredie ubenævnt Mand. . . . . . . Fra Hr. Procurator Bierring, paa en ubenævnt Huuseiers Vegne. . . . . . . . . . . . Fra fire Personer, under Bogstaverne T. P. N. H. Jalt rede Sølv 672 Rbd. 16 s. og S. v. T. 320 Rbd. 63 s. Ved Samlingen den 10de dennes modtoges den af det oeconomiske Velfærdselskab ved dets Ophævelse Bombebøssen skjænkede og i Kongelige Obligationer bestaaende Capital, til Beløb Sølv 6225 Rbdlr., af hvis Renter dog bemeldte Selskabs Betiente, saalænge de leve, skulle nyde deres Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
Bombebøssen eier nu I. J Obligationer for Banklaanet af 4 Febr. 1820, a 5 pCt. rede Sølv 2200 Rbd. - s. 2. J Deposito, Finants-, Creditcasse, Prise- og Canal Obligationer, a 4 pCt. . . . . . . . . . ......... Sølv 5063 39 1/2 3. J Hofraad Meyers Legat, a 4 pCt. . . . . . 4. I Directionen for Sparecassens Beviis for indsatte 1200 Specier, a 4 pCt. . . . . . . rede Sølv 2400 - 5. I Præmie-Obligationer for Laanet i Hamborg af 1819, a 5 pCt. . . . Mk. Bco. 2520. 6. I en Obligation af Laanet i London, a 5 pCt. . . . . . . . . . . . . . 7. J den af det oeconomiske Velfærdsselskab skienkede Capital, Kgl. Obligationer, a 4 pCt., til Beløb . . . . ..... Sølv 6225. Jalt Mk. Bco. 3920. r. S. og Sølv 18388 Rbd. 39 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-16
(Ovenstaaende Obligationer ere alle i Bankens Bevaring.) Directionen for Bombebøssen, den 12te Januarii 1824. Sølling. Langberg. Lütken. Schack. L. Larsen. Møller. Duntzfelt. Palme. Thomas Arboe. Dette, mine ærede Medborgere, er Directions-Regnskabet for dette udmærkede 17de Qvartals Bidrage, med hvilke mine Landsmænd, fjern og nær, have understøttet det vigtige Formaal, at forskaffe Redning og Forsørgelse for gamle udtrælte Sømænd. Jeg takker Forsynet, som lod det falde i min Lod, at blive et Redskab for Iværksættelsen deraf. Grundvolden er lagt. En Trediedeel, ifølge Planen (see Skilderiet No. 66 for 1819), er opnaaet – en betydelig Fremgang i en Tid af 4 Aar! Der er nu allerede Udsigt til, at Hensigten skal fremmes, nemlig, at grunde en Stiftelse, som kan sikre Oldings=Sømanden et Tilflugtsted, for at afværge, hvad forhen, ifølge Listerne fra Kongens Føgeds Comptoir, har havt Sted, at aarlig mangen Sømand gjorde Ende paa sine Dage, fordi duelige Søefolk ere uskikkede til Landmandens Sysler. Hvo veed, om ikke En eller Anden af vore 18 Gamle, saavidt som jeg af mine Samtaler med dem har kunnet skjønne, var gaaet samme Vei; men som nu føle sig friske, muntre og lykkelige. - Hvad der beroliger mig er, at Jngen skal kunne see skjævt til denne Idræt. Eibeller kunne de udstedte Bekjendtgjørelser i denne Anledning ansees for Tryglerie, eftersom Ingen bør eller maa give hertil, hvad han ei har Evne til at afsee. Nu min individuelle Fremstilling af Bombebøssens Tilstand og Udsigter, især med Hensyn til dette 17de Qvartals overordentligt store Indtægter. Ved Hr. Justitsraad og Dispacheur Langbergs, min afdøde Ven Admiral Jessens, samt afdøde Oberstlieutenant Kyes kraftige Medvirkning, kom Bombebøssen i dette Qvartal i Besiddelse af det ophævede oeconomiske Velfærds-Selskabs betydelige Capital - hvilken mærkelig vil hielpe til vor Stiftelses Varighed. Dog skyldes det ikke disse Mænd allene at nævnes med Erkjendtlighed, men ogsaa den store Pluralitet af Selskabets Medlemmer, som med Velvillighed mødte dem. - Denne Capital udgjør i Kgl. Obligationer a 4 pC. . . . Sølv 6225 Rbdlr.