Viborger Samler, 1831-03-30
Den 17de Marts skulde i de Deputeredes Kammer discuteres over Anticipationen af fire Tolvte dele af de aarlige Skatter. Hr. Laffitte reiste sig, og bemærkede idet han understøttede Forslaget, at de tidligere bevilgede fire Tolvtedele allerede vare udgivne til at bestride overordentlige Byrder; men Tidsomstændighederne fordrede meere; tillige benyttede Taleren Leiligheden til at forsvare sin Administration, og bevise, at man havde gjort Uret i at styrte ham, og han var endnu ikke færdig, da en sagte men, som det syntes, vigtig Samtale begyndte mellem Lafayette og Grev d'Argout. Jmidlertid endte Hr. Laffitte sin Tale, og Hr. Agier var just i Begreb med at bestige Talestolen, da Premierministeren, Hr. Perier, forekom ham og anmeldte, at der forestod Lovforslaget en total Forandring, da man behøvede mere end fire Tolvtedeele. Man troer, at Samtalen mellem Lafayette og Grev d'Argout angik Østerrigs Jntervention i Jtalien. - Den 18de tog Ministerpræsidenten Ordet; han erklærede, at enhver Subsidielov var politisk, og at Ministrene, der forlangte Bevillinger, skyldte en Erklæring over deres Politik, i hvilken hele Conseilet burde være enig. De nærværende Ministres Grundsætninger vare Revolutionens fra 1830. Chartet for dette Aar udgjorde Rettesnoren for deres Handlinger; Partierne, som skulde undertrykkes, vare svage og maatte give efter for strenge, faste Forholdsregler. I den udvortes Politik herskede det samme Onde som i den indvortes, nemlig: Mistroe. Man vilde bibringe Frankrig Mistillid til Europa og Europa til den franske Revolution. Frankrig vilde kun da Krig, naar dets Sikkerhed eller Ære vare i Fare. Ministeren erklærede sig for Jkke=Interventions=Grundsætningen, dog ikke i den Udstrækning, at Frankrig skulde føre sine Vaaben til ethvert Sted, hvor denne ikke agtedes, det vilde være at fornye den hellige Alliances Anmasselser eller at virkeliggjøre et Universalmonarchie. Skulde derimod Europa miskjende Frankrigs Politik og true dets Grændser, da vilde Fædrelandet strax blive forsvaret og hævnet. Han beraabte sig paa Krigsministerens frygtelige Forsvarsmidler og yttrede det Haab, at Magterne vilde begribe Frankrigs aabne, determineerte Politik og indvillige i at formindske deres Militairmagt og saaledes lette deres egen og Frankrigs Byrde. Det bør være den franske Politits Formaal at paaskynde denne almindelige Asvæbning. Saaledes vilde han kun endnu for nogle faa Dage" lægge Beslag paa Kammerets Tillid, og opfordre det til at sætte alle unyttige, ophidsende Debatter tilside. Hermed indstillede han Forslaget til at standse Discussionen over de fire Tolvtedele, og at udnævne en speciel Undersøgelsescommission til fuldkommen Udgrundelse af Stats skattens Tilstand, af dens Fornødenheder, Hjælpemidler og alle Finantsministerens Forslag, til hvilken Commission alle Oplysninger uden Undtagelse skulle meddeles. Krigsministeren understøttede Forslaget, og Finantsministeren forelagde nu et Lovforslag til, for 1831 at hæve som Tillæg til Grund skattens Hovedcapital 55 Cent. og til Patentskatten for 1830, 50 C. Efterat flere Medlemmer havde talt imod og for Forslaget, overdrog Kammeret dets Undersøgelse til en Commission af 9 Medlemmer.