Berlingske Tidende, 1803-01-21
Bøger. Fra Pressen er udkommen: Augusta du Port, eller: en Ulyki kelige Historie, oversat fra Tydsk af Dekanus R. R. Thoring. Jndholdet af denne Bog, der interesserer ved en naturlig og simpel Fremstilling af virkelige Tildragelser, er omtremfølgende; Angusta, hvis Fødenavn var Verner, maa tilligemed sin Fader, Moder og yngre Broder flygte formedelst fiendtligt Overfald fra sit Fædrenehiem, en fransk Landsbye ved Rhinen. Efter mange Farer og Gienvordigheder kommer Augusta og hendes Fader endelig til Strasburg; Moder og Broder omkom jammerlig. J Strasburg bliver Augusta slet behandlet at sin Tante; men derimod beviser Præsidenten der og hans Kone megen Godhed og Venskab mod hende og Faderen. Efter et kort Ophold i Strasburg reiser Augusta og Faderen tilbage til deres forladte Hiem, for igien at oprette den Skade Fienden havde tilføiet dem. Kones og Barns sørgelige Død virker saa stærkt paa Augustas Fader, at han bliver afsindig og maa føres til Strasburg for at være under Kuur og nøiere Bevogtning. En ung Mand ved Navn Müller bestyrer Landoekonomien for Angusta i hendes Faders Sygdom. Han fatter Kierlighed for Augusta og forlover sig med hende. Augusta reiser paa et Besøg til Strasburg. Hendes Tante sverter hende for Müller. Han slaaer derfor op med hende. Hun blier siden forlovet med en Lieutenant du Port. Nogle Dage for deres Bryllup, fælder du Port en anden Officier i en Duel og maa derfor desertere. Nu døer Augustas Fader. Hun tilligemed sin Veninde, du Ports Søster, reiser derpaa til Schlesien, hvor du Port stod i preussisk Tieneste som Capitain. Paa Reisen møder dem mange Fataliteter. Da de vare komne til du Ports Garnisonsted, ægte Augusta sin du Port, der paa samme Tid blev Generaladjutanhos Hertug F.. Adskillige Ubehageligheder og ulykkelige Tilfælde ramme nu Augusta efterhaanden. Hendes Mand kommer til Skade ved en Revne; hun mister sin Søn, faaer en falsk Efterretning om, at hendes Mand er faldet ved Collin, paa en Reise blier hun udplyndret af Kroatter; hendes Mand saares i Slaget ved Breslau, uskyldig blier hun mistænkt af hendes Mand for Kierlighedsforstaaelse med en anden Officier; hendes Mand rager i en Duelaffære, hvorfor han arresteres; paa et Besog hos hendes Mand i Hochkirken kom hun ved et fiendtlige Overfaldt største Livsfare; i Berlin hvor hendes Svigerinde nu boede, treffer hun hende dødelig syg; et saxisk Handelhuses's Bankerot ruinerer ganske hendes Svigerindes Mand; hendes egen Mand falder i Beleiringen for Dresden. Efter hans Død opholder Augusta sig i Berlin, hvor hun og hendes Svigerinde, hvis Mand overlevede kun kort sit Uheld, maa ernære sig kummerlig, Hun beslutter derpaa at tage til sin gamle Velgiører, Præsidenten, der den Tid borde paa et Landgods ved Longven; men først ledsager hun sin Spigerinde, der nu havde ægtet en rig Kiøbmand, til Polsk Preussen. Her bliker hun engang paa en Reise overfalden af nogle polske Konsædererte. Kort derpaa relser hun til Præsidenten. Dnne vil giøre hendes Søn, der tiente som Lieutenant i Preussen, til sin Universalarring, men indløbne Omstændigheder og hans pludselige Død hindrer ham dette Forsæts Udførelse. Præsidentens Arving opfører sig slet mod Augusta. Hun reiser nu til Paris til en Grevinde D., med hvem hun var blevet bekiendt i Berlin. Hos hende faaer hun snart behagelige snart ubehagelige Efterretninger fra sin Søn, dertilsidst, fordi han forsøgte at bortføre en Pige, som en ane stolt Fader nægtede ham til Kone, til Straf blier sat ud af preussisk Tieneste. Augustas Søn kommer i fransk Tieneste. Regimentet, hvorved han stod, beordres til Paris formedelst Revolutionsurolighederne. Han kommer i Huset hos Grevinden. Hun fatter Kierlighed for ham, men de tiltagende Uroligheder nøder hende til at flygte, tilligemed Augusta fra Paris Paa Grændserne anholdes de, og af Mangel paa behørigt Pas maa de vende tilbage til Paris, hvor Grevinden arresteres. Augusta slipper fri og flygter siden til Coblenz. Hendes Søn falder paa den skrækkelige 10de August. Fra Coblenz begiver Augusta sig paa Reisen til sin Svigerinde i Polsk=Preussen. Underveiblier hun syg i det Hildesheimske og maa opholde sig der 3 Maaneder. Paa Reisen derfra videre blier hun atter syg og kommer til at ligger et elændigt Vertshuus, hvor hun kaldte til sig den geistlige Mand, der, som Fortalen melder, skaffede hende Understøttelse og Pleie, og som siden, efter hendes mundtlige og skrivtlige Efterretninger, udarbeivede denne hendes sørgelige Tildragelses=Historie. Den koster heftet 5 Mk., indb. 5 Mk. 8 s. hos Thoring & Colding, paa Børsen Nr. 3 Litr. A. i Gangen paa høire Side fra Slotspladsen.