JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Hvad Tolden og Brændeviinsafgivten angaaer, da bliver samme lagt paa Varene og kommer Kjøberne til Last, saa man kan antage, at disse Afgivter fordeles paa Land og Kjøbstæder i Forhold til Folkemængden; dog er det sandsynligt, at Kjøbstadbefolkningen bruger forholdsmæssig meere af toldbare Vare end Landfolket. Kjøbstædernes Folkemængde udgjør omtrent 1/2 Deel af hele Danmarks Befolkning, men jeg antager, at man kan ansætte 1/2 Deel af Told- og Brændeviinsafgivten paa Kjøbstæderne, som bliver Skatterne, anførte under Nr 1, 2, 3 ere 1,072,920. Afgivterne, omtalte under a 6, udgjøre vel sagtens . . ialt for Kjøbstæderne 2244,3068.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Jfølge Budgettet for 1847 udgjøre a. de directe Skatter og Afgivter . . b. de inddirecte. dito Er 7,727,900 Men hertil kommer Udgivterne ved Oppebørselen af Told og Consumtion &c. . 1,440,080- ialt 9,167,980 Man vil saaledes finde at Kjøbstæderne, som kun have 1/2 Deel af Folkemængden, maa svare 1/2 Deel af alle Danmarks Skatter og offentlige Afgivter, ligesom at deres Communeafgivter forholdsmæssig, i det mindste hvad Rudkjøbing angaaer, mange Gange overstige Landets, medens den simple Borgers Jndtægter ere ubetydelige og usikkre imod Jordbrugerens paa Landet. Derimod har Bondestanden i 200 Aar maattet bære den væsentligste Deel af Byrden ved Militairtjenesten. Dog have Kjøbstæderne heller ikke ganske været forskaanede i denne Henseende, i det Alle som ernære sig ved Søen og deres Sønner, saavelsom Sønner af Alle der boe paa Kjøbstadjord og væsentlig ernære sig ved Agerbrug, siden 1802 have været værnepligtige. Landfolkets Stilling og Vilkaar bliver altsaa, fra hvilken Side man end betragter Sagen, i Almindelighed langt bedre end Kjøbstadmandens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Det kan ikke nægtes, at den agerdyrkende Stand, der er den største og vigtigste for vort Land, fordum stod saa lavt, at det var nødvendigt at Regjeringen af alMagt søgte at hæve og hjelpe den frem, men saadant kunde formeentlig have været skeet uden at gaae Kjøbstæderne for nær. Jmidlertid kan Regjeringen undskyldes; den har neppe seet Følgerne af de mange Jndskrænkninger i sit rette Lys, og den Omstændighed, at alle Kjøbstæder ere blevne udvidede, Bygningerne forskjønnede, Folkemængden stærkt tiltaget, at Handel og Skibsfart have gjort Fremskridt, Told og Consumtion, er betydelig stegen, og endelig at den simple Borger gaaer i smukkere efter Moden formede, skjøndt i sig selv mindre bekostelige Klæder end forhen, har givet Anledning til den Slutning, at Almeenmand stod sig godt; men Skinnet bedrager ofte, endog den som staaer nærved. Bygningernes Udvidelse, Formerelse og Forskjønnelse er en Følge af Folkemængdens Tilvæxt og Tidens Fordringer, men er skeet for Andres Penge, især Bondens. Det er altid forbundet med store Vanskeligheder for Enhver at forandre Livsstilling og især for Kjøbstad manden at nedsætte sig paa Landet, saa meget mere som han ikke der maa drive Kjøbstadnæring (Fr. 23 Marts 182788) og ikke er vant til Bondearbeide. Ere Kjøbstædernes Jndtægter i det Hele taget stegne, da er det samme ikke mindre Tilfældet med Skatterne, offentl. Afgivter og især Communeafgivterne, som tiltage med hvert Aar, saavelsom med næsten alle daglige Fornødenheder. Det maa derhos betænkes, at der nu lever i Stæderne det dobbelte Antal af Familier mod for 50 Aar siden, som skulle deele Fortjenesten. Kjøbstæderne kunne forresten tilregne sig selv, at det er gaaet saavidt som det er med Jndskrækninger i deres Rettigheder, i det de have undladt at oplyse Regjeringen om Forholdene. Rudkjøbing den 16 Novbr. 1847. P. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Skibs= og Handels-Efterretninger. Skibet Oxnebjerg, Fengstedt, fra Odense til London, er den 21 ds, indkommen til Leith med forskudt Ladning og uklare Pumper. Til Hartlepool indkom d. 23de i meget læk Tilstand Skibet Jacobine, Krause, fra Kjøbenhavn til Hull. Stettin d. 24 Decbr. Jngen Omsætning i Kornhandelen. St. Petersborg d. 17de. For Rug pr. Mai bydes af russiske Spekulanter forgiæves 17 1/2 R. - Amsterdam d. 21de. Jngen Forandring. - London d. 24de. Hvede holdes paa de forhøiede Mandagspriser: Byg ikke meget begiært: Havre i enkelte Tilfælde betalt noget høiere. Priser d. 20de: engelsk Hvede 46 a 63, dansk 48 a 58, hvide og gule Kogeærter 36 a 46, engelsk Rug 28 a 32, Maltbog 28 a 34, anden 24 a 28, dansk Havre 16 a 25 sk. pr. Qv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Reisende over Storebelt fra den 27 til 30 Decbr. Fra Fyen til Sielland: Pastor Pedersen; Mad. Schroll; Dr. Paludan Müller; Overlærer Sick; Capit. Lassen; Jfr. Satterup. Dhrr. Hartvig, Sehested, Marggaard, Heilmann, Olsen, Zoegaard, Meier, Pelst, Brokner, Frandsen og Engelbrecht, Forv. Baumann, Dhrr. A. og N. Wedell. Kherre Føns med Tjener. Fra Sielland til Fyen: Cancellir. Horn; Frøken Schäfer; Lieuten. Hennings og Jrgensberg; Kjunker Qvade; Mad. Lorenzen og Petersen; Generalrigscom Riegels; Jnformator Friis, Dr. Rosendahl, Dhrr. Jørgensen. Thygesen, Hartvigsen, Vogelsang, Hermann, Bøyesen, Agerholm, Lauritzen og Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
(Jndsendt.) Da der fornylig er begaaet Jndbrudstyveri udenfor Frederiksbroen, er man saa fri at yttre, at saadant kan befrygtes gjentaget i et Vægterdistrict, der rækker igjennem Paaskestræde og Nedergade til Frederiksbroen og videre omtrent til de sidste Huse udenfor Toldboden eller Forstaden. Skulde det til mere Sikkerhed ikke være ønskeligt, at denne vidtløftige Strækning, blev inddeelt i to Vægterdistricter, da man saa ikke udsatte sig for lignende Risico, som skeet er, og meere rolig kunde sove i En Borger. sit Huus, Odense Kirkenyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
St. Hans Sogn. Døbte: den 19 Decbr., Smedesv. J. Pedersens Datter, Kirstine Margrethe Sabine Pedersen; Fadd.: Jfrr. C. M. Kreiberg og S. Frederiksen, Snedksv. J. Petersen, Muursv. J. Jørgensen og Fabrikarb. A. Pedersen. Den 22de, Smaakjører J. Knudsens Søn, Knud Jørgensen; Fadd.: Arbud. J. Nielsens Kone og Pigen A. Rasmussen, Bødkm. A. Nielsen og Tømmersv. H. Pedersen. Den 26de, Skomagm. J. G. Antonsens Datter: Marentine Antonie Antonsen; Fadd. Mad. M. Antonsen og Jfr. M. Lange, Skomagm. N. Antousen og Barnets Fader. S. D.: Arbm. J.C. Christiansens Datter: Anne Margrethe Christiansen; Fadd. Pigerne C. C. Møller og A. M. Christiansen, Bødkersv. F. Nicolaisen og Smedesv. H. C. Torp. Den 27de, Arbm. S. Knudsens Søn, Knud Peter Sørensen; Fadd. Pigerne A.S. Hansen og K. Andersen, Smedem. Dændler og Farverk. Henriksen. Den 31te, Bagerm. R. Nielsens Datter: Louise Mathilde Nielsen; Fadd. Barnets Moder og Jfr. Teisen, Slagt m. Tange, Kbmd. Bünger og Skræddm. Bruun-Jensen. - Ægteviede: den 22de, Smaakjører Jørgen Knudsen og Pigen Anne Margrethe Nielsen: f. D., Korporal Frederik Ludvig Quellmann og Jfr. Mariane Sophie Zilmer: den 27de, Arbeidsmand Jens Falck Nielsen og Pigen Karen Jacobsen; f. D., Ungkarl Søren Knudsen og Pigen Maren Petersen. -- Døde: den 17de, Opsynsmand N. Johansens Søn, Johan Peter Johansen, 2 1/2 Aar; den 23de, Arbeidsmand L. Hansens Søn, Lars Sophus Julius Larsen, 2 Aar; den 25de, Pottemagersv. J. M. Christiansens Datter, Anne Sophie Marie Christiansen, 5 Aar; Brygger A. Høyens Enke, Jnger Margrethe Schrøder, 84 Aar; den 27de, Skrædermester Mathias Mathiesen, 54 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Prædikanterne. Nytaarsdag. J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Svitzer; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. J Frue Kirke: Hr. Provst Colding. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westeengaard. - J Hospitals Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Søndagen efter Nytaar. J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Cand. theol. Reimuth; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Provst Colding - J St. Hans Kirke: Hr. Cand. theol. Boeck. - J Hospitals-Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
AVERTISSEMENTS. Almuevennen. Dette Blad, der udtaler sig om Alt hvad der angaaer Bondestandens Forholde, meddeler Alt hvad der passerer i "Bondesagen", og er navnlig, som Organ for Bondevennernes Selskab, det Blad, hvor man erfarer hvad der passerer i dette Selskab, udkommer med et heelt Ark ugentlig og et Tillægsblad med underholdende Læsning hver 14de Dag, kan bestilles paa alle kgl. Postcontoirer, og koster kun 72 Skilling Qvartalet. Conto-Couranter i forskjellige Størrelser faaes billigt paa Nørregade i Cohens Bog= og Papirhandel. De Tretten takkes forbindtligst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Theatret i Odense. Løverdagen den 1 Jan. 1848, Kl. 6 1/2, opføres: Talismanen, musikalsk Farce i 3 Acter af W. Nestrop- og C. Borgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Søndagen den 2 Jan. En Kone, der springer udaf Vinduet, Lystspil i 1 Act efter det Franske; derefter: De Uadskillelige, Vaudeville i 1 Act af Heiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Onsdagen den 5 Jan. (til Benefice for Mad. Bloch): Kunsten at skaffe sig Tilbedere, Lystspil i 3 Acter, derefter: Overraskelsen, Lystspil i 1 Act.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Fredagen den 7 Jan. gives den følgende Forestilling. H. W. Lange. NyborSøndagen den 2 Januar 1848 giver Musikforeningen en stor Jnstrumental-Concert paa Raadhuussalen, som begynder Kl. 7 præcis, og derefter Bal. Billetter a 3 Mk. erholdes hos Organist Simonsen. Tegne-Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Da jeg efter Nytaar kan modtage flere Elever til Underviisning i Bygnings-, Ornament= og FrihaandsTegning med hvad dertil hører, anmodes de Herrer, som ønske at freqventere Skolen, snarest mulig at melde dem. F. C. C. Jensen, Odense den 22 Decbr. 1847. Tømmermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
En ferm Kokkepige og Stuepige ønskes til første Mai. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Adressecontoiret anviser. Vare-Transport fra Kjøbenhavn til Fyen over Korsør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Jfølge Overeenskomst med Fragtmand N. Worm hersteds, vil alt Gods, som i Vinterens Løb maatte ønskes fra Kjøbenhavn til Fyen, ved at afsendes til min Adresse, blive befordret igjennem Sielland for den billige Betaling af 15 Mk. pr. Skpd. eller 3/4 s. pr. Pd., og vil Godset ved mit Bekjendtskab i Fyen dernæst blive befordret til Odense og de fleste andre Kjøbstæder uden videre Spedition end den, som her paa det billigste beregnes. Fragtmanden, som logerer i Kjøbenhavn i Gjæstgivergaarden Skibet, afgaaer fra Kjøbenhavn hver Torsdag Formiddag, og første Gang. den 6 Januar 1848. Anbefalende foranførte Arrangement, haaber jeg derved at lægge Grunden til en for Dhrr. Handlende i Odense, Nyborg og Fyens øvrige Kjøbstæder fordeelagtig Forbindelse med Kjøbenhavn i Vintermaanederne, og vil de bedste Forholdsregler blive tagne under indtræffende Jistransport over Beltet. Nærmere detailleret Underretning meddeles paa Forlangende, og tillige af Dhrr. L. B. Jürgensen, Møllmann og Østergaard i Odense. P. Andersen, Korsør den 29 Decbr. 1847. Kjøbmand. Staldrum til et Par Heste og et Kammer sammesteds, ønskes til Leie. Adressecontoiret modtager Anmeldelser. Uytaarsmø. Vandrer, nu er endt for Dig det gamle Aar, Det Nye forventningsfuld Du gaaer imøde - Maaskee det Svundne for Dig som et bittert Minde staaer, Som et Moment, hvor al Din Fred og Glæde døde. Maaskee det og for Dig som kjær Erindring staaer, Som en Epoke, der var Vidne til Din største Lykke; Thi Meget slutter Skjæbnen inde i et Aar, Den kan med Sorg, men og med Glæde Banen smykke. Dog bevar kun trygt i alle Livets Øieblikke, En freidig Tillid til den gode Gud Han er et mildt, et kjærligt Væsen, han svigter ikke Den, fra hvis Sjæl en barnlig Tro gaaer ud! Derfor hver ærlig Rig, hver ærlig fattig Mand, Træd Du frimodigt kun det nye Aar imøde, Med Haab paa Herren kan du mod Skjæbnen holde Stand, Og intet Ondt skal Dig omstøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Et Boelsted paa Brylle Mark er underhaanden at faae tilkjøbs. Sælgeren anvises af Kjøbmand P. Rasmussen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Min i Rødding beliggende Skakkenborger Kro agter jeg underhaanden at bortsælge. Denne Eiendom kan formedelst den store Færdsel af de forskjellige Landeveie, som her krydse hinanden, ved tilbørlig Drift og i Forening med tilhørende Høkeri=Rettighed, ansees for et af de meest indbringende af dette Slags i Egnen. Af Jorder medfølge circa 38 Tønder Agerjord og Eng, som deels er beliggende umiddelbar ved Gaarden, deels i ubetydelig Afstand, samt et Moseskifte. Tiltrædelsen kan skee til næstkommende i Mai, og Lysthavende behage snarest muligt at henvende sig til undertegnede Eier. Rødding pr. Haderslev den 23 Decbr. 1817. N. P. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
En Arvefæstegaard under Søllestedgaard, i Lollands Sønder Herred, med et Tilliggende af 56 Tdr. Land gode Jorder og med gode Bygninger, kan erholdes tilkjøbs og modtages strax eller til 1 Marts 1848. Eiendommen kan erholdes samlet eller, om det ønskes, i større eller mindre Parceller, med eller uden Besætning, og kan det fornødne Sæde= og Fødekorn medfølge. Udgifterne af Tienderne, som betales med Penge, ere meget billige, og Arvefæste-Udgiften er kun 13 Rbd. om Aaret Adressecontoiret anviser til hvem man i denne Anledning har at henvende sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Skov-Auction. Torsdagen den 6 Januar 1818, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction ved Selleberg over Alle, Eske og Popler paa Roden, samt endeel Udhugning, tjenligt til Humleragter og Gjærdsel. Mødestedet er ved Gaarden. Bjerge Aasum Herreders Contoir den 30 Decbr. 1847. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Skov-Auction. Fredagen den 7 Januar 1818, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Sønderskoven under Hellerup Gods over Ege og Bøge paa Roden, tjenlige til Gavn og Brænde. Mødestedet er ved Skovfogden. Bjerge Aasum Herreders Contoir den 22 Decbr. 1847. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Skov-Auction. i Brobyeskov og Tørringe Hauge, i Nærheden af Brobyeværk, holdes Fredagen den 7 Janua 1848 over endeel store og mindre Bøge paa Roden, tjenlige til Bødkertræ, Vogntræ, Planker og storslagen Favnebrænde, over endeel Bøge=Udhugning, tjenligt til Knippelbrænde og andet mere Liebhaverne behage at møde benævnte Dags Formiddag Kl. 10 hos Skovfoged Frands Madsen ved Brobyeskov. Grevskabet Muckadells Birkecontoir den 31 Decbr. 1817. Auctions-Directeuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Onsdagen den 19 Januar 1848, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Barløseborg Skov afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel Ege. Mødestedet er hos Skovfoged Thorsen. Baag Herredscontoir den 21 Decbr. 1847. Buchwald. Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse. gen 1848. Guds Fred med Dig, som kummerfuld i Verden staaer, Og for hvem hele Livet synes koldt og øde! Haab, maaskee uventet i det nye Aar En mere mild, en bedre Skjæbne kan Dig møde. Guds Fred med Dig, hvem Lykken smiller huld, Naar Du med ædelt Sind kun bruger Gaven fra det Høie, Naar Du i Kjærlighed, ved en Skjærv af Dit Guld Tørrer Taaren af den Fattiges Øie Guds Fred med Enhver i det nye Aar, Og Sorgen langt sig fra Eders Nærhed fjerne! Fred og Lykke som Engle ved Arnen staae Og for Tanken: Fremtids=Haabet som en venlig Stjerne! C. C. 37. 1 pr. Bogense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Om den store Nød i Jrland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Denne Opfordring, som jeg her har meddeelt Eder, mine kjære Brødre af den danske Bondestand, for at den kunde komme saa Mange som muligt for Øine, har jeg for kort siden meddeel Udgiveren af Christeligt Folkeblad, Pastor Blod i Jylland. Han har optaget den i sit Blad No. 21 og ledsaget den med følgende Ord: Der skrives og tales Meget i vore Dage omPauperismen" eller den store tiltagende Fattigdom og om Midlerne til at forebygge og afhjælpe den. Det er godt nok; men - inden disse Undersøgelser blive tilendebragte, døe mange Mennesker af Sult. Aviserne have berettet, at der i Jrland for Tiden daglig døer 30 Mennesker af Sult; men O'Connel sagde for kort siden i en Forsamling: "Aviserne feile, jeg veed det bedre; der der ikke 30, men 300 Mennesker daglig af Sult i Jrland." Gud forbarme sig! – hvilken Nød! Den raaber om Hjælp, raaber over Havet til os, raaber til alle Christne, til alle Menneskevenner, hvis Gaver kunne naae det ulykkelige Land, medens det endnu er Tid. Det vilde derfor være overflødigt om jeg vilde lægge mine kjære Læsere denne Sag nærmere paa Hjerte, den taler selv til os med mægtig Røst, og er desuden i ovenstaaende Opfordring vel anbefalet til hver en Menneskeven og Christen især. Vi ville nu ikke spørge, om de Rige i Jrland og Engelland ikke selv kunne afhjælpe Nøden i deres Fædreland; endskjøndt Velgjørenheden har været stor, har den dog langtfra været tilstrækkelig, og Nødraabet lyder da til os, saa meget mere, som adskillige andre Lande have nok at gjøre med at hjælpe deres egne Nødlidende. Saa lad os da nu elske, ikke med Ord eller Tunge, men i Gierning og Sandhed, (1 Joh. 3, 18) Her er ikke blot Leilighed, men vistnok et Kald fra Gud, til at udrække vor milde Haand, vel lidt længere end sædvanlig, men dog ikke længere end til vor Næste, uden at vi derfor behøve at lukke den for vore nærmeste Trængende, eller at glemme de stakkels Hedningers store Sjælenød. Men "Hver give, eftersom han har sat sig for i Hjertet, ikke med Fortrædenhed, eller af Tvang, thi Gud elsker en glad Giver, (2 Cor. 9, 7). En glad Giver er just en tro Forvalter over det betroede Gods efter sin himmelske Herres Hjerte. Jeg antager, at enhver Præst vil modtage de Bidrag, som blive givne i hans Pastorat, som ogsaa at Dhrr. Provster ville modtage det samme Beløb hver for sit Provsti. Jeg skal gjøre hvad jeg kan for at finde den letteste og sikkreste Vei, ad hvilken det hele Beløb, som med Guds Hjelp maatte indkomme, i sin Tid kan naae sin Bestemmelse, og da snarest muligt meddele Underretning derom; og dermed være nu denne Sag lagt i Guds Haand." Saavidt Pastor Bloch. Jeg nærer ogsaa det Haab, mine Brødre, at Dhrr. Præster og Provster ville modtage, hvad J give i Herrens Navn; og dermed være da denne Sag anbefalet til Eders Kjærlighed; den kjære Gud bøie og bevæge, Eders Hjerter til at komme de Nødlidende ihu. En Bonde. Prolog til Dania, nærmest til Bonden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Naar i Stændervalgene yttrer sig et meerbevæget Liv, – naar Armoden mon sukke i Øieblikkets dyre Tid og trange Tryk, – naar Borgeren kan tale om ønskelig Frihed, at bestemme Skatter &c., – naar Embedsklassen, fra Barndommen af lider og maa lide under Subordination, – naar Friherre-Ynglinger kunne tilønske sig hine Ridderskabets Dage atter, – naar ikke mindre Spekulanten og Rig manden, ved gyldent Haab, maatte ønske og attraae en friere, en folkeligere Forfatning, en Constitution med besluttende Stænder, til at 5 med Skattebevillingsret løse og give Love, til at hæve og paalægge Skatter &c.; – naar endelig Advocaten i alt dette maatte kjende sig en brugelig Mand: - da være dette sig endda. Men - Bonden, – Kan ogsaa han tilønske sig hine Dage atter, – Kunne ogsaa han i benævnte Stændersale bevare sig i sin værende Ret og gjøre sin Stemme gieldende der, saa ei hans Brødre hjemme i Tiden atter for meget skulde føle dens vordende Tryk og Byrde, Nei, sandeligen ikke! det kan han ikke. Vel er Bonden i vor Tid fremhævet til en hidindtil hans Stand vel aldeles ukjendt Grad af Oplysning, Kultur, Dannelse og Frihed; men - forsvare sig der, i Salen, i sin og sin Stands sande og nødvendige Ret og Tarv, mod Procuratorer, Kjøbmænd og alle Hine; - dertil drister han sig sandeligen ikke. - Nei, takke maa han Gud, og takke maa han urette Puntage. J Konge-Bud og Konge-Ord og Raad og Vælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Da denne Sag er aldeles privat og Communevæset uvedkommende, kunde Amtsraadet ikke indlade sig paa Andragendet, der iøvrigt, forsaavidt det Offentlige vedkommer, er afgjort ved Amtets Resolution af 25 Juli f. A. 14. Et med Sognepræstens og Districtslægens Erklæringer forsynet Andragende fra Jndsidder Bertel Jacobsen i Vormark om Understøttelse af Amtsfattigkassen til sin vanvittige Søn Christen Bertelsens Bevogtning. Til den Vanvittiges Bevogtning blev for 1846 tilstaaet en Understøttelse af 5 Rbd. 15. Et fornyet Andragende fra Lindelse Sogneforstanderskab om Approbation paa en ny Jnddeling af Ægterne mellem de kjørepligtige Sognebeboere. Amtsraadet tilbagesendte Forslaget i Henseende til det under 4 Mai d. A. givne Svar i samme Anledning. 16. En med Sogneforstanderskabets Erklæring og en Lægeattest forsynet Ansøgning fra Huusfæster Peder Jørgensens Hustru, Johanne Mortensdatter i Falsledom Understøttelse af Amtsfattigkassen til hendes sindsvage Mands Bevogtning. Amtsraadet tilstod til denne Vanvittiges Bevogtning af Amtsfattigkassen for Aaret 1846 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
17. En Ansøgning fra Væver Poul Madsen i Espe om Understøttelse af Amtsfattigkassen til hans 5 Aars gamle Barn, hvis Svagelighed kræver særdeles Oppasning og Pleie. Amtsraadet fandt ikke Grund til at indvillige Andragendet, men maatte overlade til Sogneforstanderskabet for Espe og Vantinge Sogne, forsaavidt Familien dertil er trængende, at tildele den fornøden Understøttelse af Fattigvæsenet. 48. Et Andragende fra Oure og Veistrup Sogneforstanderskab om for Aaret 1846 at tilstaaes en Understøttelse af 40 Rbd. til den vanvittige Rikke Bech, hvis Tilstand er den samme som i 1845, da hun blev bevilget en lige Underderstøttelse. Den ansøgte Understøttelse af Amtsfattigkassen blev bevilger med 10 Rbd. for 1846. 48. En Forespørgsel fra 3 Beboere af Hørne Mark, om hvem Vedligeholdelsen af en Bro ved den nedlagte HørneVandmølle for Fremtiden kan tilkomme, hvorover er indhenet Erklæringer fra Hørne og Spanninge Sogneforstander Fader. Med Hensyn til denne Sags Vidtløftighed blev dens Afgjørelse udsat til næste Møde, for at den imidlertid kunde ventere iblandt Amtsraadets Medlemmer. 20. En Forespørgsel fra Gaardfæster Chr. Høier i Begrede om det af Sogneforstanderskabet kan formenes Be bane, at Jstandsættelsen af deres Veistykker paa de offentage Bevele, at tage Gruns i de udlagte Grunsgrave til de Høer, de finde beleiligst til Betarbeidet. Herover er Birdømmerens og Sogneforstanderskabets Erklæringer indhentede Amtsraadet var af den Formening, at det ikke kan nægtes nogen af de Beierbeidepligtige at tage Gruns i de udlagte Gaansgade til de dem tildeelte Bestykkers Jstandsættelse og at Grundgravene saaledes til enhver Tid det af de Vei gaae forlanges, bør foranstaltes aabnede. Al. Et Førstes fra Commaaldestørelsen i Faaborg om af Ostriesendemoderen for Faaborg og Bjørner, som formedelst Alder og Svaghed er entlediget fra Tienesten, me lægges sin hele Løn i Pension, med 42 Rbd. af Kammer halsen og 8 Rbd. af Amtsreportitionssendet. Amtsraadet indeligede, at den afskedigede Jordemoder, Adam Calle tilstædes i Pension af Amtsrepertitionsfordet de forestaaede 8 Rbd. 22165.