JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
I dette Blad er, efter andre Tidsskrivter, for en Tid siden blevet talet om en Tydsk Levnedsbeskrivelse over en Grev Schmettou, med det Tillæg, at han har været en Broder til den bekjendte Forfatter af Bogen uber stehende Hee re, og at denne Biographie er af een af hans andre Brødre. Dette trænger til Berigtigelse. Den Grev Schmettou, hvis Biographie anmeldtes, var den, ved Dresdens Forsvar i syv Aars Krigen bekjendte Preuss. General-Lieutenant, og det er hans Søn, nu ogsaa Preussisk General=Lieutenant, der har udgiver den ommeldte Levnedsbeskrivelse. Forfatteren af Bogen over staaende Hære derimod var en Søn af den Kongel. Danske General af Cavalleriet, som i Aarene 1764 til 1766 var commanderende General i Norge, og døde i Plden 1785. Hans Søn er den endnu levende General-Lieutenant, Grev Carl Schmettou, Chef for det andet Trondhjemske Jnfanterieregiment, og han har aldrig have flere Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Landhuusholdningsselskabet har i Aar udsat adskillige ret interessante Priismaterier. Det har blandt andet udsat Belønninger for enhver Opdagelse af Norske Mineralier, Marmorarter &c., som med Fordeel kunne anvendes til Landets Gavn, for Opdagelsen af nyttige Jord= eller Leerarter i Jylland, for Krølhaars Tilberedning i de Danske Stater og den bedste Maade at indsamle Haarene, for den bedste Afhandling, som viser Aarsagerne til een eller anden af de Danske Kjøbstæders slette Tilstand, og Midlerne til dens Opkomst. - J Anledning af det sidste Spørgsmaal fortjener det her at erindres, at Hr. Amtmand Lybecker allerede for 30 Aar siden er bleven belønnet af Selskabet med dets store Sølvmedaille for en Afhandling om Kjøbstædernes Tarv og Trang, samt Midlerne til deres Opkomst. Siden den Tid har Forfatteren i Livets forskjellige Stillinger havt mange Leiligheder til at gjøre flere Erfaringer og nye bemærkninger, deels i hans første Embeder, og senere i General Toldkammer=Collegiet, ved Over opsynet i Jylland og som Amtmand, deels ved hans Reiser til forskjellige Tider i alle Danske Provindser, og i en udbredt Undersøgelse af trykte og utrykte Skrivter angaaende dette Æmne. Af alle disse Erfaringer og Resultater har han udarbeidet et fuldstændigt Værk paa omtrent 30 Ark, under Titel, om de Danske Kjøbstæders forrige og nærværende Tilstand i Almindelighed, beskuet fra de rette Synspuncter, samt Maaden og Midlerne, hvorved deres sande Velstand, kunde befordres og vedligeholdes, saavel i Hensyn til deres egen Forfatning, som i Sammenhæng med de øvrige Deele af Statsbygningen, tilligemed hyppig indstrøede bemærkninger af Lovgivningen, Historien, Politiken og Oeconomien. Dette Værk, som er Frugten af 30 Aars Grandskning, ligger færdigt i Manuskript, men den høist ubetydelige Bogafsætning, som vor Tidsalder, til liden Ære for Oplysningen, kan rose sig af, giver kun svagt Haab om, at dette fortræffelige Arbeide nogensinde vil see Lyset, med mindre Landhuusholdningsselskabet vil befordre det til Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Afg. Fru Reders Gaard i Silkegaden er i disse Dage bleven solgt under Haanden til Hr. Muurmester Dahl. for 15000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Prof. Olivarius er paa sin Tilbagereise fra hos Paris passeret Hamborg d. 29 f. M., og vender nu tilbage til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Udenlandske Efterretninger. Prinds Sapiecha har nu endt sine geologiske Reiser, og er vendt tilbage til sine Godser i Polen, hvor han nyder Frugterne af sine indsamlede Skatte i Konsternes og Videnskabernes Rige. Han har opholdt sig længst i Athenen, og forskaffet sig en stor Deel kostbare Antiqviteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Fra Gullholmen, Bohus Læn, i Sverrig, meldes under d. 10 Febr.: Det for Fædrenelandet saa vigtige Sildfiskerie har i Aar været heldigere end de forrige Aaringer og den milde Vinter med Storme fra Sønden og Vesten har især bidraget til at opfylde det Haab, man almindelig gjorde sig om dets lykkelige Udfald; dog har det været ulige paa forskjellige Steder. Ved Gothenborg er Silden gaaet lige op til Landet, og blevet fanget i Overflødighed, men Prisen har desuagtet været temmelig høi, nemlig indtil 9 Rdlr. Rigsgjeld Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Hamburg d. 28 Febr. I Gaar Eftermiddags reiste der sig her en heftig Orcan, hvorved Skide og Bygninger have lidt betydelig Skade. Den varede fra Kl. 2 om Eftermiddagen til Kl. 4. Klokkerne ringede af sig selv, Tagstenene blæste ned af Tagene, og Skorstenene styrtede sammen. Man kunde ikke uden Fare gaae paa Gaden, og adskillige Mennesker ere virkelig ogsaa blevne dræbte af de nedfaldne Stene og de omstyrtede Planker, Ogsaa paa Elben har denne Orcan foraarsaget Skibene stor Skade, og adskillige Folk have sat Livet til derved. Hidtil har man kun faaet ufuldstændige Efterretninger om Søskaden, men de ere tilstrækkelige nok til at opvække store Bekymringer i Henseende til de endnu manglende. Paa denne Orcan fulgte der saa høit Vand, at de lavere Deele af Hamborg kom til at staae under Vand, og at man i mange Gader maatte seile i Baade, De Franske Tropper have vil taget Førsten dømmet Anspach, som tilhører Preussen, i Besiddelse paa Kongen af Bayerns Vegne, efter et Forbund imellem Frankrige og Preussen. J den Proclamation, som Marchal Bernadette lod udgaae, hedder det, at de Franske, i Følge dette Forbund, tage Anspach i Besiddelse paa samme Tid, hvor de Preussiske besætte Hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Erkehertug Carl holder ofte Raad om de bedste Midler til at sætte det Østerrigske Militairvæsen i alle Henseender paa en respectabel Fod, og Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Stadion, har i denne Tid mange Conferencer med den Russiske og Engelske Minister i Wien. Jmidlertid har den Tydske Keiser dog tilkjendegivet den Wienske Garnison, at den i Slutningen af denne Maaned skal sættes paa Fredsfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Fra Rusland faae de Østerrigske Lande, hvor der nu hersker stor Dyrhed, for 2 Mill. Korn, som skal føres did ved Hornqvæg, der er opkjøbt i Rusland. Prinds Joseph svarede Kronprindsen af Neapel paa den Skrivelse, han nylig sendte ham, at han ikke havde Keiser Napoleons Fuldmagt til at underhandle med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
General Dumas har nu i Napoleons Navn taget det Venetianske Dalmatien i Besiddelse. Dette Land er af største Vigtighed for Kongeriget italien, thi herfra fik fordum den forrige Republik Venedig sine Matroser, og mange hvervede Landtropper. Endog i den nyere Tid har den kunnet stille 13 Regimenter i Marken, og ved den Franske Revolutions Udbrud (1789) bestod dens Landmagt af 30,000 Mand og dens Sømagt af 14 Linieskibe og 22 Galeiskibe. St. Deniskirke i Paris, hvor, som bekjendt, de Franske Konger fordum bleve bisatte, men som i Revolutionen blev aldeles ødelagt, skal nu indrettes til et Begravelsested for de Franske Keisere. Der skal oprettes i samme 4 Capeller, hvoraf de tre første komme til at staae paa de Pladse, hvor fordum Kongerne af den første, anden og tredie Familie vare jordede, den fjerde kommer til at staae paa den Plads, der er bestemt til Keisernes Begravelser. J de tre første Capeller opsættes Marmortavler med de Kongers Navne, hvis Gravæler tilforn fandtes i Kirken. Den faaer et Capitel med 10 Canoniker. Storalmosenieren bliver disses Decanus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Danzig d. 4 Febr. Vort Forraad af Rug bestaaer for nærværende Tid kun af 200 Læster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Formedelst det slette Slædeføre er Tilførslen meget ringe, og skulde end Veien ved indfaldende Frost blive bedre, kunne vi dog ikke gjøre Regning paa nogen betydelig Tilførsel af Rug; thi Landmændenes Forraad har taget temmelig af ved Leveringer ne til de Kongelige Magaziner, saavelsom ved Troppernes hyppige Gjennemmarch. Desuden skal Rughøsten hverken i vore Egne eller i de fjerne Provindser af Preussisk Polen være falden heldig ud. Man formoder derfor ikke at Udførslen af Rug vil blive tilladt. Men med Hveden er det ganske omvendt; vi have omtrent et Forraad af 900 Læster. Hveden fra forrige Aar skal ikke være særdeles god, og Bygen og Havren meget maadelig. For Rug betales nu 690 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Adskillige Franske Blade paastaae, at Kronprindsen af Neapel, imod al Formodning, har stillet sig i Spidsen for det Militaire og de bevæbnede Lazeroner, og Prindsen, hans Broder, i Spidsen for Calabrierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
J Augsburg ankomme endnu daglig syge og saarede Franske, men der er ingen Plads mere for dem, og der anlægges derfor i Memmingen a. nyFeldthospitaler. Angsburg lider overordentlig ved den Franske Jndqvartering, og Stadens Magistrat har nylig sendt en ydmyg Ansøgning i den Anledning til Marchal Berthier i München.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
J Regensburg vil man nu oprette den udsdelige Keppler et Mindemærke. Det skal bestaae af et dorisk Tempel af 13 Fods Høide, hvori Kopplers billedstøtte skal hensættes. Det skal opreises i en Lund i den Grevel. Sternbergske Hauge, som Churerkekantsleren og den nærværende Eier har helliget Muserne. Det kommer til at koste 5000 Fl. og Erkekantsleren har allerede bidraget hertil 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Fra Raadhuuset i Frankfurt afgik nylig en Pengetransport, under Escorte, til Maynz. Man indvexlede i største Hast ny Franske Dalere hos Banquieurerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Paa den høire Bredde af Rhinen staaer nu en Fransk Armee paa 100,000 Mand, som danner en Kjæde fra de Vestphalske Grændser til Øvrepsalg. Marchal Augeran formerer Centrumet. Efter den Bambergske Tidende skal Churførsten af Hessen-Cassel, efter en Overeenskomst med Frankrige og Preussen, nu ogsaa være Konge. Han antager Titel af Catternes Konge. Han overlader 1) Preussen Grevskabet Schauenburg (den Hessiske Deel, a. 2 og Darmskadt, Hanan med Grevskabet og Amtet Schwarzensels a. imod at faae af 1) Preussen Høistiftet Paderborn og af 2) Darmstadt Hertugdømmet Westphalen i sin hele Omkreds, saaledes som det befandtes for nogle Aar siden, samt adskillige andre Landstrækninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Bidrag til Admiral Nelsons Biographie (fortsat). Tre Maaneder efter Søslaget d. 14 Febr. 1797 blev Nelson Rear=Admiral, og aflagde strax derpaa en ny Prøve paa sin overordentlige personlige Tapperhed. Man overdrog ham nemlig ved Cadixs Bloggade Commandoen over en Escadre, og her gjorde han d. 3 Julii blot med Baadene af Krigskibene et Angreb paa de Spanske Canon baade og Barker, som havde rangeret sig lige for Havnen. Han befandt sig, som sædvanlig, i sin Barke, som kun var besat med 10 Mand og hans Baadsmand. Don Torason, Commandeuren over de Spanske Canoneerbaade, som befandt sig i en Barke med 30 Mand, greb rasende an. Folkene i begge Baadene kom i Haandgemæng. John Sokes, Nelsons tro Baadsmand, frelste to Gange hans Liv, i det han afbød de Stød, som gjeldte Admiralen, og gjennemborede de Angribende. 18 Spaniere bleve dræbte, Commandeuren og de øvrige saarede. Nelson tog og besteeg nu med 12 Mand den fiendtlige Barke. - Efterat han to Gange forgjeves havde bombarderet Cadix, forlod han nu denne Station, for at være tilstede ved Angrebet af Fæstningen St. Cruz paa Teneriffa Tusinde Matroser og Marinere bleve d. 25 Julii 1797 afsendte i Baade, for at lande ved den befæstede Kyst. Om Natten Kl. 1 havde de nærmet sig Havneodden paa et halvt Canonskud nær, da man pludselig ringede med alle Stormklokker, og en frygtelig Jld fra alle Havnebatterierne mødte dem. To Baade med 300 Mand bleve borede Sænk og over Halvdelen af samme fandt deres Grav i Bølgerne. Baadene bleve drevne fra hverandre. Nelson og Capitainerne Thomson og Freemantle naaede imidlertid med Baade Batteriet ved Havnebommen (Mole head), som var forsynet med 400 Mand og sex 24pundiger. Batteriet blev indtaget med Storm. Men videre kunde Nelson ikke trænge frem. Fra Citadellet og Husene blev der uophørlig foret paa ham. Fire andre Capitainer vare imidlertid landede paa hiin Side Citadellet. De trængte frem, bestege Voldene af St. Cruz og toge Staden, under uophørlig Fægtning, i Besiddelse. 250 Mand vare tilbage. Skibscapitain Towbringe (nu Admiral) formerede dem paa det store Torv og besluttede at bestorme Citadellet. Han trængte frem, men fandt Voldene ubeFigelige. Paa Havnebatteriet, som var bestedet, savnede strax i Begyndelsen Nelsons Stedsøn sin Stedfader. Folkene havde ikke mærket det. Han gik derpaa strax tilbage, for at søge ham, og fandt ham paa Batteriets Glacier, liggende paa Jorden med den venstre Arm sønderknust. Lieut. Nisbet tog ham paa Skuldrene og har ham hen paa Strandkysten. Nogle Matroser bragte ham derpaa, under en frygtelig, men slet styret Canonade, i en Baad ombord paa Linieskibet Theesens, hvor man strax afsatte ham den venstre Arm. (fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Engelsk Opfindelse. Abraham Unterdown i Engelland har opfundet en ny Maade, at tilveiebringe Meel, uden Korn, og faaet et Patent paa denne Opfindelse. Den bestaaer i følgende: man tager Hvideroer, Kartofler, Pastinaker, Beder, Erteskokker, maler eller pulveriserer dem; derpaa lader man denne Substance staae nogle Timer i Vand. Nu afster man Vandet, slaaer saa meget frisk Vand derpaa, at Substancen bedækkes deraf. Derpaa sier eller præsser man Vandet af den vegetabilske Substance, og tørrer den paa en Ovn eller andet beqvemt Sted. Naar den er ganske tør, maler man den paa en Korn, eller anden Mølle, indtil den bliver til Meel. Man kan naae samme Øiemed, enten man behandler een eller flere af de anførte Planter paa denne Maade. Man kan baade faae grove og fiint Meel deraf, skal det være fiint, saa skræller man Planterne førend de søndergnides eller males. Behandlingsmaaden er iøvrigt eens. Snesen. Mand. d. 10 Martii. Postchalsen, og den lille Matros. Tirsd. d. 11. Niels Ebbesen. - Onsd. d. 12: Hververne. - Torsd. d. 13. Viinhøsten. - Fred. d. 14. Herman von Unna. - Mand. d. 17. Jndianerne i Engelland. - Tirsd. d. 18. Zemire og Azor. - Torsd. d. 20. Hospitalet. - Fred. d. 21. En Time borte, og Rivalerne. - Løverd. d. 22: Viinhøsten, eller Hospitalet. - Mand. d. 24. De pudseerlige Arvinger, og Hemmeligheden. - Tirsd. d. 25 Jacob von Thyboe. - Onsd. d. 26. Hospitalet. - Torsd. d. 27. Romed og Julie. - Fred. d. 28. De lystige Passagerer. - Løverd. d. 29: Benefice.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Tirsdagen den 11 Martii, 1806. Jndskrænkninger og Friheder i Næringsvelene. (Fortsat.)At alt for mange Planter paa en eneste Jordplet aldrig tilbørlig trives, det er en afgjort og nonskadelig Sandhed. Naturen taaler ikke er saadant ulige Forhold. Den lader den ene Plante herove den anden sine Vædsker, den lader dem viste tilhøbe, for at straffe den Haand som saaledes har villet præsse dem sammen og fordre mere af Jorden end den kan yde Dette gielder i den hele Natur. Man vil aldrig see Dyrene i deres naturlige og vilde Tilstand saaledes klynge sig sammen som Menneskene paa en eneste Fordeler, De adsprede sig frivilligen, og søge deres Næring paa forskjellige Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Hvad her gjelder om Naturens Huusholdning i Almindelighed, det gjelder ogsaa om Næringsveiene i Særdeleshed. Naar jeg seer hundrede Mennesker vælge een og den samme Næringsvei, saa forekommer det mig, som om hundrede tilsinde Spurver vilde søge deres Underhold paa en og den samme Ager, Man vil maaskee indvende, at Spurvene ikke behøve det, da de have saa stor og viid en Mark for sig til at finde deres Udkomme, men at Menneskets Virkekreds derimod er mere indskrænket, og altsaa forbundet med langt større Vanskelighed. - Men saa sandt som det er, at Gud ikke lader nogen Spurv falde død til Jorden, ligesaa sandt er det ogsaa, at den heller ikke finder sin Føde uden Møie og Anstrængelse. Den maa stundom længe gjennemstryge Luften, førend den finder det Underhold, som den selv og dens Unger behøve, men det falder den desuagtet aldrig ind, at berøve en anden Spurv de Korn, som den har opsanket. Dersom Dyrene handlede som Menneskene, dersom alle Harer vilde klynge, sig sammen paa en eneste Kaalmark, maatte jo Frugterne af mangen en Landmands Flid blive ødelagt i nogle faa Dage. Men Skaberens Viisdom har indseet det, og ved Instincten lært Dyrene at handle saaledes, som Menneskene vilde handle, naar de brugte mere Eftertanke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
En gammel ærværdig Sentene siger: Gud skaber ikke flere Munde end han har Brød til Saa simpel som den klinger, ligesaa sand er den. Verden har endnu aldrig baaret flere Mennesker end den kan underholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Inden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Det er en Glæde at see, hvorledes saa mange ægte Dannemænd søge ved Laanebibliothekers Oprettelse, at befordre Oplysning blandt Almuen. Man seer det ene Almuebibliothek opstaae efter det andet, og det vil ikke vare længe førend næsten enhver Landsby i Dannemark og Norge vil være forsynet med en Samling af Bøger, der kan befordre Sædelighedens og Oplysningens Udbredelse, og afholde Landalmuen fra at forskjerdse sin Tid og Sundhed i Kroer. Det vil kunne skee saa meget lettere, som den Danske og Norske Almue selv yttrer den største Tilbøielighed til Læsning. Med inderlig Glæde kan Anmelderen her anføre, at ogsaa Præsten Hr. Sølling til Hjørnelund, ikke langs fra Slangerup, ved adskillige Sognemænds frivillige Sammenskud nu har oprettet et Laanebibliothek for hans Sogns Almue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Glückstadt d. 3 Martii. Den Orcan, som reiste sig her d. 27 Febr. var frygtelig. Kl. 1 om Middagen begyndte den med en stærk Vind, som og bestandig til. Jmellem 2 og 4 rasede Orcaen stærkest. Glückstadt har liidt meget derved, og denne Stads betydeligste Næringskilde; Hvor og Robbefangsten, standses for det meste i det mindste i Aar derved. De store Skibe, som vare udrustede i dette Øiemed, laae allerede paa Reden, og vare i Begreb med at afgaae til deres Bestemmelsested, da Orcanen reiste sig. Den rev dem løs fra Anker og Touge, knækkede Masterne, og drev dem med Voldsomhed og til Castellet og Havnens Batterier. Her saae man dem ganske nær i den største Nød, uden at kunne komme Mandskabet til Hielp, som holdt sig fast ved Masterne og i Takkelagen. Alle de, som bleve i Rummet, omkom. Et Skib, ført af Capit. Botz, kantrede nærved Citadellet; er andet sønderknustes paa Havne pælene; adskillige andre strandede længere ned paa Stenene ved Brockdorff. Et Engelsk Krigsskib, under Capit. Ryes Commando, kom ved Freyburg paa Grund, og blev meget beskadiget derved. Først efterat Stormen havde lagt sig noget kunde Mandskabet paa de forulykkede Grønlands farere faae Hjelp. Jmidlertid havde paa begge Skibe allerede 13 Mennesker sat Livet til, og maaskee Tabet er endnu større. Ser Glückstadtske store Skibe kunne ikke løbe ud i Aar; tre af de bedste maa ophugges. J Havnen selv har Orcanen anrettet stor Skade. Det høie Vand, som indfandt sig noget i Forveien, steg 12 Fod over sin sædvanlige Høide, og dersom Stormen havde vedblevet længere, vilde Staden og Omegnen ikke kunnet undgaaet en Oversvømmelse, da Digerne kun stode endnu nogle Fod frem over Bølgerne. - Ogsaa paa det flade Land i det Holsteenske, i det Linneborgske, i Altelland og andre Egne af Hannover har Oregnen anrettet stor Skade ved at omstyrte enkelte Bygninger, ødelægge Skovene &c. J Kiel var den saa stærk, at alle Gaderne vare ligesom besaaede med hele og halve Tagsteen, og at en heel Gavl paa et Huus faldt ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
J Christiansand viser Chr. Dyhrø, med den høie Øvrigheds Tilladelse, det respective Publicum den saakaldte Tyvevækker, og dens Egenskaber, imod at man betaler ham 1 Mk. for hver Indgangsbillet. J vor Tidsalder synes man just ikke at trænge til nogen Tyvevækker. Tyvene ere desværre alt for vaagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Til Qvarantaineindretningen i Christiansand ankom d. 24de f. M. en Svensk Fregat, ladet med Sukker, Caffe, Peber, Tamarinder, og Farve træer, fra Philladelphia, bestemt til Varel. J. Slutningen af denne Maaned agter O. D. Hertugen af Augustenborg med høie Familie at tiltræde en Reise til Als.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Landefogden i Syderditmarsken, Etatsraad Bøie, er ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Hos en Mand ved Navn Schalburg i Eckernførde havde tre af Tjenestefolkene begaaet den Uforsigtighed, at lade en Sengevarmer, hvormed de havde varmet deres Seng, blive staaende i det lukkede Kammer. Kuldampen virkede saa stærkt, at man om Morgenen fandt een af dem død; den anden døde efter fan Timers Forløb, men den tredie, som havde indgandet mindst af den fordærvede Luft, døde først efter 24 Timers skrækkelige Dødskamp. Manden, i hvis Huus dette Uheld indtraf, lod strax kalde tre Læger, hvis eenstemmige Udsagn, saavelsom den paa de Døde foretagne Section, tilfulde viste, at Kuldampen her var den eneste Aarsag til denne ulykkelige Tildragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
J Nærheden af Landsbyen Leplien, tilhørende Preetz Kloster i Holsteen, fandt man d. 9 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
en død Mand, som formodedes at være frossen ihiel, uagtet han, efter Beskrivelsen, var saa tæt indpakket, at han endog havde to Skindpelse paa. Han lod til at være 50 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Hr. Candidat J. Skanke Garman fra Trondhjem, der i April 1804 tog Theologisk Attestats, og erholde Caracteren Landabilis et qvidem egre. gie, er i Aar bleven creeret til Doctor i Philosophien i Leipzig, hvor han opholder sig som de unge Grever Ahlefeldts Hovmester. Til den foregaaende Doctor og Magisterexamen havde han erholdt landem peregregiam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
J det Holsteenske dramatiske Selskab opførtes Søndagen d. 2 Martii Lystspillet: Reversen, til Benefice for een af Selskabets Skuespillerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Den af Skibet Christianshavn, som føres af Capitain Ørgaard, og gaaer til China eller Jndien, medtagne Capital i Contanter og Varer, er af Beløb 517, 800 Rdlr.; Skibets Casque med Jnventarium koster Compagniet 102,000 Rdlr. og Udredningen deraf til Søes beløber sig til 24,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Hr. Doctor Castberg underviser nu adskillige døvstumme Børn af begge Kjøn, hver Dag fra Kl. 11 til 2, i Nicolai Fattigskoles Bygning. Vandet ved Foldboden for i disse Dage lagt til lige til Bommen, og intet Skib kan formedelst Jsen komme ind mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Udenlandske Efterretninger. Prinds Joseph har nu fra sit Hovedqvarteer i Capua meldt Keiser Napoleon, at hans Befalinger ere fuldbyrdede. Han har deelt sin Armee i tre Afdelinger og overdraget Marchal Massena Commanden over Centrumet. Da General Reg nier ankom ved Capua, opfordrede han Stadens Commandant, Prindsen af Hessen Philipsthal, til at overgive sig, men da denne vægrede sig derfor, angreb og tog han Redouten St. Andre, hvorved General Grigny faldt. Den 12 Febr. omringede Centrumcorpset Capua, og opfordrede Staden forgjeves. D. 13de ankom Deputerede fra Staden, Neapel hos Prindsen, og undertegnede Gactas, Capuads, Pescara's, Neapels og andre Forters Overgivelse. General Partouneaux er rykket ind i Neapel, Forterne ere strax blevne besatte, og d. 15de reiste Prinds Joseph did. Da de Neapolitanske Officierer forlangte at tage Tjeneste, saa har Prindsen oprettet et Neapolitansk Corps, - J Moniteuren siges: Keiseren var i Operaen, hvor man opførte Athalte, da ovenstaaende Efterretning indløb. Han lod sin Adjutant strax bekjendtgjøre, ved Talma, denne Nyhed, og Straffen for Dronningen af Neapels Meeneed (Parjure)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
General Marmont har, for at oprette sin Fader et Minde, stiftet i Chatillon et Hospital, hvori 25 Oldinger, som ere over 60 Aar, eller ere Jnvalider, skulle nyde Underhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Til den Parisiske Høitidelighed i næste Maaned forfærdiger Guldsmeden Auguste en ny kostbar Trone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Ogsaa i Egnen af Haag har den sidste Orcan anrettet stor Skade.