JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Stiftsrende Aalborg og Adresse-Avis. Aar 1844. No 13. Fredagen den 19de Januar. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Udlandet. Det i Dublin udstædte Opraab til en Generalforsamling af alle Catholiker den 13de de, finder i hele Jrland stor Anklang, saa meget mere da det nu bestemtere viser sig, at flere af de af Jurylisten strøgne Catholiker aldrig have staaet i nogen Slags Forbindelse med Repealassociationen eller paa nogen Maade begunstiget Repealen (de vare nemlig blevne strøgne under Foregivende af at de vare Repealere) O'Connell er ogsaa atter i fuld Virksomhed. J et afRepeal-Foreningen den 8de de, afholdt Ugemøde androg han paa, at ophænge en Fane i Forsoningshallen med den Jndskrift, at Tiden nu var kommen, paa hvilken nogen Jrlænder, uden for stedse at berøve sig sine Landsmænds Agtelse, længere turde afholde sig fra, frit og aabent at udtale sine Anskuelser og Tingenes Tilstand og commenterede paa sin drøie Viis denne Erklæring derhen, at kun en Skurk nu endnu kunde betænke sig paa at tilkjendegive sig som Tilhænger af den irske Nationalitet.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Napoleons altfor bekjendte Fangevogter paa St. Helen, Sir Hudson Lowe, er død af Slagtilfælde i London den 10de ds.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
J Berlin lader en Privatmand fra Breslau, Hr. Kroll, opføre et Vinterhave Palai, en Tivoli, der vil koste ikke mindre end 200000 Rthlr. (ca. 267,000 Rbdlr.) og som vil blive færdig endnu i denne Maaned. Orchesteret for dette Establissement vil alene koste 7000 Rthlr. Courant aarligt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 13de Januar. Fra 1ste Januar d. A. er der foregaaet en Reform med Toldbetjentene Kjøbenhavn. Jstedetfor at de tidligere alle vare kongelige Embedsmænd, ville nu kun de 80 ældste erholde kongelig Bestalling og blive satte paa 500 Rbd. aarlig Gage med Adgang til at rykke op indtil 700 Rbd. aarlig. De 24 yngste Toldbetjente ville derimod kun erholde Constitution paa deres Embede og 400 Rbd. aarlig. (Loll. Falst. Av.)- Under 13de de har Hs. Majestæt, paa en af Cancelliet derom nedlagt Forestilling, resolveret saaledes: "Vi ville allern, have den allerh. Resolution af 14de Juli d. A. hvorved det allern. er tilladt Bestyrerne af offentlige Stiftelsers Midler af disse at gjøre Udlaan til Opførelse af nye Thing- og Arresthuuse, samt Hovedforbedringer i deslige Bygninger, naar Autorisation er given til at optage saadanne Laan saaledes, at vedkommende Communer derfor ere ansvarlige – udvidet derhen, at der under samme Vilkaar tillades Stiftelsernes Bestyrere ogsaa at gjøre udlaan til andre offentlige Foranstaltninger, forsaavidt Midlerne ikke paa anden Maade kunne anbringes imod anordningsmæssig Sikkerhed."
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Af Politiets udkomne Beretninger over Antallet af Haandværkere og Næringsdrivende i Kjøbenhavn, seer man blandt Andet, at Antallet af Haandværkere i forrige Aar er forøget med omtrent 100 Mestere over det sædvanlige Gjennemsnitsantal. Denne Omstændighed kunde maaskee bidrage til at forklare Huusleiens Stigen i Kjøbenhavn, som ellers er noget uforklarligt, da Kjøbenhavns Folkemængde har saa omtrent været uforandret i de sidste 20 Aar, medens Byen i dette Tidsrum har erholdt en Udvidelse til flere tusinde Familier. (Loll. Falst. Av.)- I Adresseavisen averteres om en Tegnebog, der er tabt med 1793 Rbd. Tegnebogen er kommen tilstede, men - ikke Pengene, som det altsaa lader til, at vedkommende Finder har fundet at kunne være brugbare Varer. J samme Av. bekjendtgjøres en Fortegnelse over endeel engelske Bank noter, til Beløb 1715 Pd. St., der ere bortkomne for et Handelshuus i London.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Armeen. D. 13de de er Volontair ved 4de Linienfanteribat. G. C. Tronier udn. til Secondlieutenant i Jnfanteriets Krigsreserve og Forstærkning.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Ved det stille Veir, hvormed de sidste Dages temmelig stærke Frost indtraadte, tillagde ikke alene Canalen, men ogsaa Fjorden ved Odense sig saa hurtigt, at endogsaa denne allerede i Søndags kunde befærdes af Skøiteløbere. Den nærliggende Næsbyhoved Sø afgav i det skjønne Veir i Søndags Eftermiddags et livligt Skue, der mindede om det paa Søerne ved Kjøbenhavn herskende Liv paa en smuk Vintersøndag. Her manglede hverken Beværtningstelt paa Jsen, Rutschslæder for Damerne, eller Glidebaner for Ungdommen, imedens Violintoner og Harpeklang blandede sig imellem det jublende Liv, som udgik fra den Masse af Skøiteløbere, Ældre og Yngre, Kunstfærdige og Neophyter, som spredte sig over Søens blanke Flade. Det hører ogsaa til Sieldenhederne, at der gives saa god og sikker Leilighed til Skøiteløbning ved Odense, som laar. Jøvrigt synes Frosten ikke at ville blive af Varighed. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Ved en Natten imellem den 14de og 15de de, udbrudt Jldebrand i den Skipper Møller tilhørende Gaard ved Østergaards Molle i Munkeboe Sogn, afbrændte de trende Sidelængder tilligemed alt det indavlede Korn, hvorimod Stue bygningen reddedes, samt Kreaturene med Undtagelse af nogle Sviin. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Som bekjendt indskibede sig for 5 a 6 Aar siden en heel Deel, baade Familier og enkelte Personer fra Aarhuus med Skonnerten Elben" for at søge deres Lykke i Amerika men Skibet udplyndredes ved den spanske Kyst, og Passagererne kom ind til Bayonne, hvorfra nogle Enkelte fortsatte Reisen Flere af dem, der havde mistet Alt hvad de eiede, søgte igjen til deres forrige Hjem, som dog ikke naaedes afden Alle, thi de adspredtes hist og her, hvor de kunde finde Livets Ophold. Formændene for denne ulykkelige Expedition vare Stolemager Desfau og Brændeviinsbrænder (forhenv. Postfuldm.) Jwersen, Begge der af Byen, hvilke, da de droge derfra, vare, hvad man kaldet: "holdne Mænd." Dessau er i disse Dage kommen dertil, i en yderst kummerlig Forfatning, vandrende paa sin Fod fra Hamborg, for at søge Understøttelse hos sine forhenv. Medborgere. Kone og Børn har han efterladt sig paa forskjellige Steder. Jwersen er Arbeidsmand i et Brændeviinsbrænderi i Ham(Aarh. Av.) borg.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
De naturlige Kopper ere komne til Aarhuus. En Skipper har bragt dem med sig fra Kjøbenhavn, og ligger (S. Bl.) meget haardt angreben deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Borgerrepræsentantvalg. J Nakskov, Kjøbmændene Winchet og L. Theisen gjenvalgte). J Stubbekjøbing: Snedker Christensen. J Rønne: Capt. Predbjørn og Consul Arboe igjenvalgte).
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Horsens Avis leverer det interessante og i flere Puncter lærerige Foredrag, hvormed Borgmesteren, Justitsraad Ræder, aabnede de sidste Borgerrepræsentantvalg og gav denne communale Handling den Betydning, under hvilken den altid burde fremtræde. Det begynder saaledes: Vi have nyligen endt en Række af religiøse Festdage, samt høitideligholdt den Dag, som ved at bringe Aarets Omskiftning betydningsfuld erindrer og Tidernes Løb; men forinden vi vende tilbage til de almindelige Sysler og Forretningernes sædvanlige Gang, have vi idag her forsamlet os til en Handling, som ikke mindre har Krav paa at fængsle Tanken, og bør hæve denne Dag til en Høitidsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Det er Communal-Valgene, som her have forsamlet os. Det ligger i vor menneskelige Natur, at selv den meest levende Jnteresse, naar den ikke behørigen næres, efterhaanden taber sig, ja uddøer. Derfor sørger enhver klog Styrer, han staae i Spidsen for et større eller mindre Samfund, for en offentlig eller privat Forening, altid for, at tilveiebringe et Forus, hvori Billedet af Foreningens Øiemed til sine Tider kan opsamles for med størst mulig Klarhed at kastes tilbage paa Foreningens Medlemmer. Et saadant Focus er i Commune-Valgdagen. Naturligviis gjælde mine Ord her ikke den ligegyldige Borger, som ubekymret og andet end sine egne private Forhold, lader Communen gaae sin egen Gang, og aldrig hæver Øiet fra den Steenbro, hvorpaa han vandrer; thi en saadan Borger fatter vistnok ikke, at Valgdagen kan have Jnteresse enten for hans Medborgere eller for ham selv. Men den, som er Borger i Ordets sande og ædlere Betydning, som for den Commune, hvoraf han er Medlem, og for sine Medborgere, i hvilke han erkjender sine Brødre, føler den deeltagende Jnteresse, der leder ham ikke blot til at reflectere over Communens Tilstand, til at kaste Blikket paa Fremtiden, og til at udtale sig over de ønskelige og mulige Forbedringer, men som ogsaa bringer ham til at offre Tid og Krætter, for virkelig at fremkalde disse Forbedringer; – han vil i de aarlige Valg finde en Anledning til at undersøge, om og hvorvidt Communen i det sidst forløbne Tidsrum er rykket dens Formaal nærmere, eller hvad der i modsat Fald har foraarsaget en Standsning eller endog en Tilbagegang, om navnligen de valgte Repræsentantere have været deres Kald voxne, samt pligtmæssigen have røgtet det; om de ifølge herat fremdeles maatte fortjene den dem viste Tillid, eller om der maatte findes andre mere kyndige og mere nidkjære Mænd, der maatte have større Krav paa denne Tillid.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
- Extracten af Regnskaberne for Skole- og Fattigvæsenet for 1832 er endnu ikke trykt. Borgerskolen havde efter bemeldte Regnskab en Overballance af 1068 Rbd. 92 s., hvoraf 600 Rbd. ifølge den lagte Plan senere ere blevne udsatte paa Rente. Fattigskolen havde efter samme Aars Regnskab en Overballance af 221 Rbd. 60 s., skjøndt der af denne Skoles Jndtægter nu aarligen udredes en Hjælp af 200 Rbd. til Hr. Rosings Jnstitut. J Medfør af denne Kassens tilfredsstillende Forfatning har Skoleskatten for 1844 uforandret kunnet normeres til 2600 Rbd. – Fattigvæsenets Regnskab for samme Aar viser en Beholdning af kun 204 Rbd. 6 s., Arbeidsanstaltens Beholdning derunder indbefattet. Da der i afvigte Aar har maattet bygges endeel i Arbeidsanstalten, og Levnetsmidlerne have været dyre nok, maa det antages, at Fattigvæsenet i dette Øieblik har nogen Underballance, og altsaa Jntet til at begynde Aarets Udgifter med. Fattigskatten har ialmindelighed været 4000 Rbd., og da det kun har været ved at tære af ældre Beholdninger, at man for Aarene 1842 og 1843, som tidligere her paa Raadstuen forklaret, har kunne nedsætte Skatten til 3600 Rbd., er det allerede meget, at Fattigcommissionen kun har forlangt Fattigskatten for 1844 forhøiet til 3800 Rbd., hvilken Sum efter min Formening end ikke vil kunne være tilstrækkelig, men formeentlig idetmindste burde have udgjort 4000 Rbd.; thi den første Regel ved en god Bestyrelse maa altid være at have de fornødne Resourcer ihænde. Efter derpaa at have omtalt de at trædende Repræsentanters Virksomhed i de forløbne Aar, slutter Hr. Ræder sin Tale, med følgende Ord: "Det staaer nu til Dem, mine Herrer Vælgere, at erstatte det Tab, som Communen lider ved Udtrædelsen af fornævnte Borgerrepræsentantere og Ligningscommissarer. Enhvers Stemme er vistnok fri, men et Baand forener og fængsler dog Alle, Kjærlighed til Communen, og dette Baand var i Horsens altid meget stærkt. Det vil ikke heller denne Gang briste, men naar blot Enhver holder fast ved Samme, og med modent Overlæg og faste Skridt forfølger det satte Maal, vil han ogsaa lykkeligen naae dette Den Handling, som vi her idag foretage, skal da blive til sandt Held for den Commune, som vi Alle omfatte med lige Deeltagelse og lige Kjærlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Aalborg, den 19de Januar. Vi have inat havt en voldsom Orcan af N. og Frosten har idag atter indfundet sig. Jsen paa Fjorden har allerede siden Tirsdag ikke kunne bære og endeel af den er ogsaa forsvunden.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Af Hr. Districtslæge Nyrop i Nykjøbing er i Randers Avis" indrykket Følgende, der ligeledes er sendt os til Offentliggjørelse: Uden at gjengjælde den Tone, hvori Redacteuren af Aalborg Avis har ført sit Angreb paa mig, idet han er optraadt som Forsvarer for Lund og Calundann, skal jeg ikkuns ved simple Grunde gjendrive hans intetsigende og urigtige Anmærkninger. Jntetsigende er det, idelig at raabe paa Lunds 79 Aars Alder, som Forsvar for ham og Angreb paa mig; thi 7 Aar give efter min Formening ingen Ret til at overtræde Lovene og da baade hans Person og hans Alder var mig aldeles ubekjendt, kunde denne Alder, om den ellers er rigtig, (?) hverken stemme mig for eller imod ham. Alt hvad jeg vidste om denne Mand var, at han 3 Gange var dømt som Qvaksalver, men desuagtet stadig vedblev at trodse Lovene. At jeg maatte berøre private Forhold, var en Nødvendished for nogenlunde at belyse Sagen; men dette har jeg gjort med saadan Skaansel, at Jngen herved kan forarges. Om Hr. Begtrup og jeg ere Svogere eller ikke, vedkommer formeentlig hverken Sagen eller Publicum, og synes denne bemærkning derfor temmelig overflødig. Skal dette Argument imidlertid være talende imod Hr. B. eller mig, da er dette grebet af Luften; thi mellem os existerer aldeles intet Slægtskabs eller Svogerskabs Forhold. Naar Hr. Redacteuren fordrer, at jeg som Videnskabsmand skal være stum imod de plumpeste Fornærmelser, da fordrer han vel meget. At det skal regnes mig til Hjertelshed, at jeg har benævnet Sagen en sørgelig Roman, er ikke let at indsee.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Naar Redacteuren angiver, at L er dømt for Homsopathiens Udøvelse, fremstiller han Sagen, enten af Uvidenhed, eller med Forsæt, i et urigtigt Lys; thi det er fordi han nocrettiget har udøvet Lægepraris at han nu fjerde Gang er dømt, uden Hensyn til Lægemethoden, hvilken enhver berettiget Læge kan vælge efter egen Overbeviisning. A Dommen fremgaaer desuden, at han, indbildende Patientinden, at han gav hende Lægemidler, ikkuns har givet hende Sukker, og saaledes end ikke anvendt Homoopathi, men blot ved Charletaneri spildt den Tid, der kunde og burde have været bedre anvendt. Om dette er forsvarsværdigt bedømme Publicum. Sluttelig bemærkes, at Lund ikke er den første Qvaksalver, jeg efter Overbeviisning om Pligt har været nødsaget til at anmelde for Domstolene, og han vil desværre vist heller ei blive den Sidste, men skal dette kaldes Hjerteløshed og Lidenskabelighed, da bliver enhver Lov og enhver Lovens Udøver hjerteløs og lidenskabelig.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Nykjøbing paa Morsø, den 14de Januar 1844. J. E. Nyrov, Districtslæge. Vi kunne for vort Vedkommende kun have Lidet til Ovenstaaende at bemærke, thi Hr. Nyrops Artificium, at ville føre Feiden om Homoopathen Lunds Domfældelse over paa en Partisags Gebeet, hvori han paastaaer, at vi skulle have ført dHrr. Lund og Calundanns Defension: vil vanskelig lykkes ham. Vore bemærkninger i denne Sag, see Avisen Nr. 3) vare nemlig aldeles intet Forsvar hverken for Lund eller Calundann, men kun Yttringer af af den, vi tør dristigen sige, overalt i Publicum følte Misbilligelse af Hr. Nyrops Færd ved, om end Lovens Bogstaver have været hans Støtter, at have, fordi han ei kunde taale Yttringer, der vare fremførte om ham, fremkaldt Fordærvelsen over en ulykkelig Olding, hvis Privatliv altid har været uden Plet og hvis Brøde i nærværende Tilfælde vistnok høre til dem, der idetmindste for den offentlige Menings Domstol vil møde den mildeste Bedømmelse. Naar Hr. Nyrop saaledes selv har declareret, at have handlet for en stor Deel efter personlig Jrritation, og naar tillige sees hen til de Midler, han har anvendt ved, med en Fremmeds Privatbrev i Haanden at optræde som Angiver, da vil det vist kun lidet nytte ham, at declamere om de Pligter, hans Embede paalægger ham imod Qvaksalvere, hvad enten han nu her har handlet i Embeds Medfør eller ikke. - At Hr. Nyrop ikke kjender til Pietetsfølelse mod Alderdommen, har han saa tilstrækkeligt lagt for Dagen, at yderligere Forsikkringer fra hans Side vist ikke behøves. –"Svogerskabet vedkommer vistnok, idetmindste ikke directe, denne Sag, hvis vi imidlertid ikke ere feilt underrettede, saa ere d'Herrer Nyrop og Begtrup Begge Svigersønner af Herredsfogden over Morsø (som ogsaa havde forlangt sig dispenseret, hvis Hr. Calundann attraaede Sag anlagt imod Hr. Nyrop og ere i saa Fald dog efter sædvanlig Benævnelse, om end ei i juridisk Forstand, Svogere. Det har aldrig kunnet falde os ind, at betegne Hr. Nyrop som Videnskabsmand, thi derpaa har han vistnok mindst aflagt offentlig Prøve, men derimod som videnskabelig dannet, 9, studeret Læge og som saadan burde han idetmindste have vundet det Fortrin for Jkke-Studerede og "Barberer", saa meget Herredømme over sig selv og saa megen Tolerance i sin Færd imod ikke studerede Lægekyndige, ja selv imod Qvaksalvere, at han havde brugt en smukkere Fremgangsmaade. - At Lund er dømt for uberettiget Lægepraxis", er fuldkommen sandt, men Lunds uberettigede Lægepraxis bestaaer i Homoopathiens Udøvelse (for hvilken Sukkerets Anvendelse heller ikke skal være fremmed, og der, som vi have bemærket, i flere andre Lande endog er tilladt. Hr. N.s bemærkninger herimod ere følgelig kun tomt Haarkløveri.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
At Hr. Nyrop vil fortsætte sine Bestræbelser imod Qvaksalvere, er ikke at betvivle, især naar man af hans bekjendte uheldige Polemik med hans Nabolæge i Thisted, veed, hvormeget endog authoriserede Lægers Nærværelse paa den ham underlagte D generer ham. - Med Hensyn til den øvrige Nyrop-Calundannske Feide bemærke vi her kun, at Hr. Calundann i et nyt Jnserat i Rand. Av.,
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
til Svar paa Hr. Nyrops Gjenmæle, har fremsat en yderligere Deduction, hvorefter han gjentager: Det staaer og skal fremdeles staae klart: at han (Nyrop lumskelig af mit Gjemme har tilsneget sig mine Breve, at han imod mit eller min Kones Vidende og Villie har sendt disse Breve til Sundhedscollegiet; at han er Aarsagen til Homoopathen Hr. H. C. Lunds Domfældelse og Lidelse, og at han har søgt at retfærdiggjøre sig ved opdigtede Usandheder.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Handels- og Skibsefterretninger. Jsen laae ved Kjøbenhavn den 16de de fra Batteriet "Sextus til NyKalkbrænderi.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Frosten, hedder det fra Helsingør i Byens Avis, vedvarer med 4 a 6, uagtet Vinden bestandig er S. og V.; dog findes med Undtagelse af nogen Jis ved Strandkanten ingen Jis i Sundet.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Fjorden ved Nyborg var den 13de tillagt til Slibshavn, hvor Dampskibet maatte indtage Personposten fra Hamborg. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Hals, den 18de Januar. En nordfra kommende Slup passerede Fjorden igaar Aftes, men da den fandt Farvandet spærret, vendte den tilbage og ankrede under Strandgaarden, hvorfra den lettede imorges og gik nordefter. Idag indkom I. Jensen fra Altona med Stykgods. Med Undtagelse af et, tversover Fjorden strækkende Isslag, er Fjorden aaben til Møllen. – Vinden den 18de: S., maadel. Kul., klar Luft og let Frost.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Kbhvns. Børscours, den 16de Jan. Hamb. k. S. 199. Sp. 200. N. Spdlr. - a - Rd. Sv. Sedl. - - Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 102 a 102 Rd. Nation. Obl. af 1820 Rd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818. - a - Rbd. r. S. Bankacter 118. a 118 1/2 Rbd. r. S. As. Actier. a –
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Hamborg Børscours, den 16de Januar. Bordeaur189 1/2. Petersborg 34 1/2. London k. S. 13 Mk. 10 1/2. Madrid 36. Lissabon 48 1/2. Amsterdam k. S. 35. 65. Spec. 1/2 bedre. Louis-& Frederiksdorer 11 Mk. 2 3/4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Bekjendtgjørelser. Med den dybeste Sorg maa jeg for Slægt og Venner bekjendtgjøre, at min inderlig elskede Mand, Skolelærer og Kirkesanger Christian Borregaard i Beistrup, ved en blid og rolig Død bortkaldtes til det evige Liv den 12te Januar, i hans Alder 54de Aar. Kun Haabet om, hisset at forenes med ham, kan trøste hans dybtsørgende Børn og Enke. Karen Borregaard, født Christensen. For sidste Gang. forevises mit Cosmorama iaften og imorgen Aften. Øsgevad.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Onsdagen den 24de dennes, fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag, ville Medlemmerne af Skipperliglauget behage, paa Oldermanden Skipper S. Willumsens Bopæl paa Søndergade, at indbetale det sædvanlige aarlige Bidrag. Aalborg, den 20de Januar 1844. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
For en duelig Møllersvend, der kan forestaae en afde større Veirmøller, er til 1ste Mai 1844 en fordeelagtig Plads ledig. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Den Beboelse i min iboende Gaard paa Nørregade, som fortiden beboes af Hr. Premierlieutenant v. Monrad, bestaaende af 4 Værelser samt øvrige dertil fornødne Localer, er til Paaske Flyttetid at faae tilleie. Lucie Jessen, En meubleret Stue med Sovekammer er strax eller til Paaske Flyttetid at faae tilleie hos Bager Cortsen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
J en af Aalborg Amts kornrige Egne, er en Veirmølle paa meget fordeelagtige Vilkaar at faae i Forpagtning til 1ste Mai 1844. Det nærmere erfares paa Adressecomptoiret. Citroner, 18 s. Dusinet og 2 s. Stykket, hvidt Havanna-Sukker, 15 Mk. Lpd., fiin Havanna, Java og Brasilia=Caffe, Candis og Melis, Figener, Confect Rosiner, faaes meget billig hos N. Warberg. Prisen paa Brændeviin, Hør, Hamp, Kul, Salt, Caffe, Puddersukker og Lys er fra idag nedsat betydeligt hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Citroner. faaes for 9 Mk. pr. 100 Stk. hos J. Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
At den i denne Avis tidligere annoncerede Pris forden danske Hof= og Statskalender feilagtig er opglvet med 3 Rbd. 32 s. istedet for 3 Rbd. bekjendtgjøres herved, samt at nogle Exemplarer til nævnte Priis endnu ere at erholde paa Aalborg Postkontor.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Hareskind kjøbes og betales med høieste Priis af Hattemager. M. Rothenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
En god Ko. der kælver om nogle Dage, staaer til Salg hos Bager Holst i Bispensgade. Vanille, og Frugt-Jis faaes paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Proclama. Ved Proclama med 12 Ugers Varsel, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Skipper Jørgen Clausen af Nørresundby, indkaldte at møde for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged- og Birkedommer-Contoir, den 16de Januar 1844. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Licitation. Da intet af de ved tidligere Licitation over Opførelsen, af en ny grundmuret Skolebygning i Skagens Østerby, gjorte Bud ere approberede, vil, efter Vedkommendes Begjæring, blive afholdt en nye Licitation her paa Contoiret Løverdagen den 27de dennes, Formiddag Kl. 10, efter nærmere fremlæggende Conditioner, hvilke tilligemed Tegning og Overslag forinden ere til Eftersyn hos Stedets Sognepræst. Overslagssummen er, som tidligere oplyst, 1696 Rbd. 60 s. Rpr. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfogedcontoir, den 13de Januar 1844. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Torsdagen den 8de Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction hos Smedemester Jensen i Nørresundby bortsolgt nogle, Stervboet efter der afdøde Skipper Jørgen Clausen. tilhørende Skibsparter, nemlig: 2/3 Dele i Sluppen de 6 Sødskende og 1/2 Deel i Jagten de 3 Sødskende. Naar denne Auction er tilende continueres med Auction over Boets Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt Andet af en Skibskiste, nogle gode Gangklæder og Linned, 1 Octant og en Deel Søkort. Conditionerne til Salg af Skibsparterne ere, forinden Auctionen, til Eftersyn paa mit Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Aalborg Byfoged- og Birkedommer-Concoir, den 17de Januar 1844. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-01-19
Auctionsplacat. Tirsdagen den 6te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge tagen Bestemmelse, afholdt Auction i den af Kjøbmand M. M. Bjørns Fallitbo i Leie havende Gaard i Fjordgaden heri Byen over efternævnte bemeldte Bo tilhørende Eiendele, nemlig: 1 grønmalet Fjedervogn med 3 Agestole, 4 Heste, 2 Sæt Bringtøi, 1 Sadel med Bidsel og Dækken, 1 Hakkelsekiste med Kniv med mere. Vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Løgstør, den 18de Januar 1844. Svanenskjold.