Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-10-21
Krigs-Efterretninger. Man læser nu i franske Blade de os forlængst bekjendte engelske Efterretninger og Begivenhederne i Portugal, og Monitøren beretter, at man ifølge samme har Grund til at formode, at Hertugen af Abrantes, (der den 10de d. M. skal være ankommet til Paris) uagtet de Fordele, han ved Vimiera havde erholdt, dog ikke har troet sig i Stand til at kunne udjage Engellænderne, og da han formedelst den afbrudte Forbindelse med Frankerig, var uvidende om, naar han kunde vente Forstærkninger, saa har Hs. Exc. hellere villet slutte en Konvention, end udsætte Lissabon for Ødelæggelse, ved at forsvare sin forskand. sede Leir, og har anseet det raadeligt, at føre sine Tropper tilbage, for at udgjøre Arriergarden ved den store Armee i Spanien, og inden kort Tid at vende tilbage til det samme Portugal, han nu forlader. Dernæst anfører Monitoren den foreløbige Traktat, der den 22 August sluttedes mellem Wellesley og Kellermann, hvori en Vaabenstilstand betinges; en Demarcations-Linie bestemmes imellem begge Armeer, og udtrykkelig fastsættes, at den Franske Armee paa ingen Maade skal ansees som krigsfangen; at Lissabons Havn skal være neutral for den russiske Flaade, der ikke maae foruroliges, saa længe den ligger i samme, ej heller anholdes eller angribes, naar den løber ud, førend den ved Søelovene bestemte Frist. Denne sidste Artikel blev som bekjendt, siden forandret. - Herpaa følger Definitiv=Konventionen af 30 August mellem Murray og Kellermann, og ratificeret af Hertugen af Abrantes, samt den engelske Admiral Cotton, der ved en til London afsendSørofficeer har gjort Regjeringen bekjendt med de Grunde, som bevægede ham til Ratificationen. Dens Hovedindhold har været meddeelt i disse Avisers No. 157 og 153. Man tilføier derfor blot følgende enkelte Punkter: De Franske Tropper skulle udskibes i Havnene mellem Lerien, og Rochefort og Transportskibene frit og sikkert vende til bage fra de Franske Havne. Jndskibningen skeer i 3 Divisioner, den første inden 7 Dage, og den engelske Arme nærmer sig Lissabon paa 3 Mile, een Miil bliver imellem begge Armeer. Den Franske General en Chef sender er Officeer til Frankerig med denne Konvention, som et engelsk Skib bringer til Bordeaux eller Rochefort. Stabs-Offtgererne skulle indskibes paa engelske Krigskibe &c. Til Slutning meddeler Monitøren en Additionalkonvention af 3 Artikler, hvori bestemmes at de franske Magasiner skulle overleveres til den Brittiske Regjering, der paatager sig Omsorgen for den franske Armees Underholdning indtil dens Ankomst til Frankerig; dog paa Vilkaar at ifald de herved foraarsagede Omkostninger overstige Magasiner nes Værd, det Overstigende da skal erstattes. af engelske Blade, som føre bittre Klager over det Vanæren Forresten indeholder Rigs-Journalen adskillige Udtegde for Engelland ved disse Konventioner der paa insen Lord=Majoren om Konventionen, hvorefter Portugal skil J Anledning af Lord Castlereaghis korte Efterretning til Maade svare til det engelske Publikums Forventninger. -de rømmes af de Franske, hedder det i Bladet the TimsNaar og hvorledes skal dette skee, Skulle de dra deres Tornistre, Er det saaledes, saa have Engellændeigjennem Spanien med Kaarden i Haanden og Byttet ne ikke udmærket sig, eller slaget deres Fjende ved Vimiersaa have de Franske ikke tabt 4000 Mand, eller - Seje kaar, de Franske med deres endogsaa fuldkommen uskalherren forstaaer ikke at nytte sin Seier. Det bedste Va Hær paa 14000 Mand kunde erholdet, var Tilladelse tilefor have 10,000 Mand - at lade dem slippe ud i inde Portugal. Men nu - de skulle være slagne, og kuns y. 30,000 seierrige Engellænderes Hænder - er en Tin hvorom man umuelig kan gjøre sig noget Begreb. 6 slagen Armee slutter en Konvention. Man har vel før høit om en Konvention til Kloster-Seven og en anden ved Helder; men i begge disse Tilfælde brugte man kuns Ordet Konvention af Høflighed. Videre hedder det imid Betingelser, der ere indgangne med den russiske Admiral: Vi kunne neppe tilbageholde vores Taarer, naar vi æse, at de russiske Officerer og Søefolk skulle af Os selv fores til deres Hjem, for at kunne fægte mod vores troeste Bundsforvandte - Kongen af Sverrig, Den Berner Tidende vil ellers have sikker Efterretninom, at den Kapitulation, General Dupont sluttede i Spanien, ikke er ratificeret af Hs. Maj. Keiseren, og at det Franske Armeekorps desaarsag er seilet fra Rochelle til Engelland.