JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Ved udtagen Høiesterets Hoved=Skævning af 6te Januar 1821, paaanker tanten til Underkiendelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof et Stadsretten, under 18de December 1820, afsagt Dom udi en Sag mellem Lieutenant Søelberg og Brændeviinsbrænder Andreas Møller, under hvilken Sag Citanten har gjort sig skyldig i Overtrædelsen af Forordningen af 3die Juni 1796, 58. 10 og 11. Derom er ved bemeldte Dom saalede Skiendt for Ret: Jndstævnte Brænbeviinsbrænder Anders Møller bør til Citanten Lieutenant Soelberg betalede paastævnte Er Tusinde, Fire Hundrede og To og Tredive Rigsbankdale1 Mk. Sedler og Tegn med Renter 5 ved Sento deraf fra 3de Mai 1813 indtil Betaling skeer, men i øvrigt for hans Tiltale i denne Sag frie at være Protissens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanten med 30 Rbd. Sølv, saa letaler han og til Justitskassen for unddig Trætte saameget som Dom og Seal koster. Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Procuratorerne F. M. Lange og Laurisen bør, den Første at have sin Bestalling som Brocurator forbrudt, og den Sidste at bøde til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, 12 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Dømslovlige Forkyndelse under Adfærd efter Løve. stande. son, Lands Over, samt Hof= og Stadsretters Dum bør ved Magt at Dito Dato, No. 75. Treschow, befalet. - Gaardmand Die Bødker, contra Jngen. - Peder Larsen Rei, samt Schønheyder. - Overpolitierets Dommeren, Scheime Statsminister Christian Ditlev Frederich Greve af Reventlow. Citanten har ved udtagen Høiesterets Stævning af 19de September 1820, ifølge forundt Opreisning, paaanket enten til at kiendes efterrettelig at være, eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring samt bedre Rets Nydelse, en inden Grevskabet Christiansædes Overpolitieret, af Overpolitierets=Dommeren Geheime Statsminister Christian Ditlew Frederich Greve af Reventlow, under 21de Mai 1819 afsagt Dom, i en Sag, betræffende Breden af en mellem Citantens og hans Naboes Jorder værende Vei, m.v. Derom er ved fornævnte Dom sæledes kiendt for Ret : Politierets=Dommen bør ved Magt at stande, dog saaledes : at Ole Bødker stal, ved igien at istandsætte den mellem hans og Peder Reis Jorder løbende Vei, tillægge den saamegen Jord, at den i Tilfælde af Jndgrøftning er i det minde af 12 a 12 og i andet Fald i det mindste af 3 Alens Bredde. Det Jdømte udrede og det Øvrige efterkommes inden 8 Dage efter denne Resolutions lovlig Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Ved den inden Grevskabet Christianssædes Politieret, af Birkedomme, ten Christian Ditlev Dall under 28de April 1819, afsagte Dom, er kjendt for Ret: Ole Bødker bør fralægge sig den Deel han fra Veien siden han paaganPolitie=Doms Opfyldelse ulovlig har tilbundet sig og Veien saavidt hans Lod strækker sig, giøre antagelig fremkommende med Heste og Vogne, saa bør har og for sit løvstridige Forhold mod en tilforn vedtaget og appeneret Dem, som og Forbrydelsen i og for sig selv, overeensstemmende med Forordningen 13de December 1793 s. 31, bade til Anvendelse efter bemeldte Forordning: 95 s., 5 Rbd. Sølv, samt 8 Dage efter renne Dams Forkyndelse bøde 2 Re daglig fra berørte Tid naar Veien derefter ikke er istandset, som kiendt, til Politiekassen efter Placaten af 19de Februar d. A. og endelig betale alle de paa Sagen medgaaende Bekostninger, overeensstemmende med Sportel=Reglementet, hvilket som meldt udredes og efterkommes 8te Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens videre Adfærd og Tvang. Peder Re bør for Tiltale i nærværende Sag frie at være, under den forhen gjordte Reservation. Dom Over=Politierettens Dom bør ved Magt at stande. J Henseende til Spørgsmaalet om den omhandlede Veis rette Lov afvises Sagen. Til Justitskassen betaler Cilanten 1 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Dito Dato. Vildsted. - Kammerraad Esmarch, No. 125. contra Jngen. - Procurator Hald, som Curster bousrum i Oberstlieutenant, Jørgen Greve af Scheels Boe.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Dito Dato. No. 45. Vilsted, befalet. - Jens Jacobsen af Sletterød, contra Jngen. - Proprietair Christen Christensen, samt Bye- og Herredsfoged Justitsraad Sommer.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Citanten har ved udtagen høiesterets Stevning af 2den December 1820, paaanket enten til at vorde kjendt uefterrettelig at være, eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 2den October sidstleden afsagt Dom, udi en Sag, betreffende en af Justitsraad Sommer efter Proprietair Christensens Reqvisition, den 12te November 1817 afholdt Auctions=Forretning, under hvilken Appel lanter tilhørende i Sletterød under Wends Herred beliggende Gaard, samt hans eiende Jndboe og Løsøre formeentlig paa en ulovmæssig Maade er bortsolgt: med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Den paaankede Auctions-Forretning og derved brugte Behandling bør ved Magt at stande Processens Omkostninger ophæves. Og Auctions-Directeuren har opraabt til Bortsælgelse fornævnte Appellanten tilhørende Gaard, uagtet Auctioner, i de offentlige Tidender var bekiendtgjort at skulle afholdes paa en anden Dag og Løsret inden nogen foregaaende Bekiendtgiørelse, og forøvrigt i flere Henseender har handler paa en ulovskikket Maade. Dam: Jndstevnte Christen Christensen bør til Citanten i nogenlunde Reparation betale 500 Rbd. Sølv. Jøvrigt bør de Jndstevnte for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. J Salarium til Procurator Thorbiørnsen, for Overretten betaler Christen Christensen 20 Rbd., og til Justitsraad Bilsted, for Høiesteret 60 Rbd., samt til Justitskassen 5 Rbd., alt Sølv. Dito Dito. No. 52. Rottbøll. - Christian Tønder med Curator Landvæsens-Commissair og Procurator Malthe Bruun Nyegaard, contra Schaa, befalet. - Christen Jbsen (der forhen har været Tønders Enrator.)¬
Berlingske Tidende, 1822-06-28
J den af Citanten under 26de December 1820 udtagne Høiesterets Hovedstevning, paaankes deels til Stadfæstelse, deels til Underkiendelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 2den October udstleden afsagt Dom, udi en Sag, under hvilken følgende Puncter har været ventileret og paakiendt. a. Goldigheden af en i Indstevntes Eiendele den 7de October 1816 effer, tueret Arrest, og et Dagen derefter nedlagt Forbud mod at ham meddeles Reisepas. b. Citantens Paastand, at Jndstevnte bør tilsvare følgende Summer: 1) 390 Rbd., 2) 1128 Rbd. 32 s., 3) 16,666 Rbd. 4 Mk., 4) 4571 Rbd., 24 s., 5) 4721 Rbd. 90 sk., 6) 3186 Rbd. 42 s., 7) 6900 Rbd., 8 49000 Rbd., 9) 10,350 Rbd., 10) 12, 283 Rbd. 32 s., 11) 13,992 Rbd., 41 s., 12) 3530 Rbd., 13) 192 Rbd. 3 Mk., 14) 57705 Rbd. 60 s., 3 15) 1080 Rbd., 16) 3000 Rbd., 17) 262 Rbd. 16 s., med Renter fra geModtagelsestiderne imod at i Totalbeløbet lequideres : A. 7582 Rbd. 47, 6, b. 4902 Rd. 77 s., c. 1400 Rbd., d. 1500 Rbd., c. 344 Rbd. 2 16 s., f. 42 Rbd. 21 s., L. 887 Rbd. 25 s., alt dansk Navne=Værdie, d. 1367 Rbd. 72 s., 2940 Rbd. og 133 Rbd. 32 s. norsk Navne=Værdie. sig c) Appelartens Paastand at Jndslette bør betale 5 Rd. 3 Mk. 2 i Stemplings=Omkostninger af hans til Citanten under 14de Mai 18 udstædte Tilstaaelse for 60,000 Rbd., og d) At Jndstevnte bør arbeide i Fæstningen indtil han betaler Citantens Tilgodehavende eller ved Døden afgaaer, m. v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Birketing, dommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at det Contra=Citaniens den lede Sagfører Procurator Lange tilkiendte Salarium udredes af det Offentlig Processens Omkostninger her for Retten ophæves. Det Jdømte udrede i inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd ef Loven.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Ved den inden Kiøbenhavns Amts Rytterdistrict nordre Birketings af Birkedommeren, Justitsraad Christian Olsen Rimestad, under 1ste Mai 1820 afsagte Dom, er kiendt for Ret: Contra-Citanten Christen Jbsen be imod at extraderes det af ham under 14de Mai 1816 for Capital 60000 Rd. N. V. udstædte Gieldsbeviis til Hoved=Citanten C. Tønder med Curator Landvæsens Commissair Nyegaard skadesløs betale den Summa 105, 343 Rbd. 35 s., S. 6 Ter et hundrede og fem Tusinde, tre hundrede 43 Rbd. 32 s. i Sedler og Tegn, med Fradrag af hvad 133 Rbd. 32 s. Norsk, er et hundrede tredive og tre Rigsbankdaler to og tredive s. Norsk til Betalings tiden beløber; saa betaler han og for Stemplingen af ovennævnte hans Gields beviis 97 Rbd. 3 s. C. og T. Den i Contra=Citantens Eiendomme under 7de October 1816 effectuerede Arrest, og det Dagen efter nedlagte Forbumod hans Afreise, blive som lovlig gjorte og forfulgte, herved stadfæstede. Hoved Citanten C. Tønder forbeholdes sin Ret til, efter lovlig Omgang, at indtale hos Contra-Citanten, hvad videre Fordring end den som under denne, Sag er kommet under Paakiendelse, han maatte have paa denne. Den over nævnte Arrests og denne Processes Omkostninger bør Contra=Citanten skadesløs udrede, og derunder i Salarium til hans beskikkede Forsvar Procurator Lang 16 Rbd. Sølv, samt til Justitskassen for unødig Trette 20 Rbd. Sølv. Forøvrigt bør Contra-Citanten for Hoved=Citanternes, ligesom disse for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Det Jdømte andredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Christen Jbsen har ved udtagen Høiesterets Contra Stevning af 13de April 1821, indanket Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom deels til Stadfæstelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Dom: Lands Over= samt Hof=Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betalt hver af Parterne 1 Rbd. Sølv. Hermed endtes Høiesterets tredie, eller extraordinaire Session til Aar 1821.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Høiesterets første Session. for Aar 1822. Torsdagen den 7de Marts. No. 91. Treschow. - Proprietair Herschend, Schønheyder. - Kammerraad Willesen. contra Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 26de April 1321, paa anket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nr. delse, en inden Wiborg Lands Overret under 29de Januar d. A. afsagt Dom, udi en Sag, betreffende : at Jndstevnte ved Fornyelsen af en Gieldsfordring, paa Citanten den 1ste April 1820 har modtaget Vexel=Obligation paa Sølv istedet for paa Sedler og Tegn, og saaledes tilvendt sig en Fordeel, der, Overeensstemmelse med Forordningen 14de Mai 1754, maae bevirke Confiscation af den resterende Capital 1200 Rbd. Sølv m. v. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Politieretsdommen, bør ved Magt at stand; dog saaledes at Processens Omkostninger ved Politieretten ophæves ligesom de og ophæves ved Lands Overretten. Ved den inden Horsens Byes Politieret, af den constituerede Borgemester, og Byefoged, Procurator Niels Emanuel Schmidt, under 5te October 1825. afsagte Dom, er kiendt for Ret: Jndklagede Kammerraad Willesen bør for Klageren Proprietair Herschends Tiltale i denne Sag alleles frie at være. J Proces=Omkostninger betaler Klageren til Indklagte 4 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstevnte med 100 Rbd. Sølv. Saa betaler han og til Jtistitskassen, som Tabende 5 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Fredagen den 3de Marts. No. 111.
Berlingske Tidende, 1822-06-28
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling, contira Treschow. - Margrethe Nielsdatter og hendes Datter Lisse Jensdatter. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 19de Februar 1822, paa anket til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten under 8de Januar sidstled en afsagt Dom, uden Sag, som af Justitien er anlagt mod Margrethe Nielsdatter og hendes Datter Lisse Jensdatter for begaaet Tyverie og Hælerie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Byetingsdommen, bør ved Magt at stande; dog saaledes at Straffen for Arrestantinden Margrethe Nielsdatter bestemmes til 2 Aars Arbeide i Forbedringshuset. Ved den inden Holbechs Byetings Extraret, af Byefogden, Cancellieraad og Borgmester Frederich Ludvig Bierfreund, under 27de November 1825, afsagte Dom, er kjendt for Ret: Tiltalte Lisse Jensdattor bør for 1ste Gang begaaet Tyverie straffes med Riis ved Slutteren under Fogdens Opsigt. Tiltalte Margrethe Nielsdatter bør for første Gang begaaet Tyverie og Hælerie hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i et Aar. Sa bør og begge udrede forsaavidt de noget eie, der i manglende Fald udredes af det Offentlige, alle af deres Arrest, Actionen og Straffens Execution lovlig flydende af Amtets Øvrighed approberende Omkostninger, saavelsom i Sallattil Actor Prøveprocurator Bang 5 Rbd., og til Defenfor Procurator Næsted, 4 Rbd., alt i Sølv. Forsaavidt Brændeviinsbrænder Lars Pedersens Kon Jnger Nielsdatter, Skolelærer Olsens Kone i Ordrup Karen Christiansdatter, Kiøbmand L. C. Smiths Tienestepiger Jnger Stine Mortensdatter og Dorthee Jacobsdatter, Kleinsmed Nicolai Fischers Tienestepige Anne Christensdatter, Kleinsmed Gunder Fischers Enkes Tienestenge Birthe Hansdatter og Skomagersvend Evens Kone Anne Marie Christensdatter have kjøbt Sager, der af kisse Jensda ter vare stiaalne, bliver Justitiens Ret mod dem at forbeholde. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at
Berlingske Tidende, 1822-07-01
5, 3582276 1/2. St. J. - T. udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
London, den 18de Junii. Efterretninger fra Havanna melde, at Øen af mange politiske og commercielle Aarsager befinder sig i en saare slet Tilstand.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Directe Efterretninger fra Algier melde, at Pesten er udbrudt og der, og raser frygtelig.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Der indløber endnu bestandig Petitioner til Overhuset mod den catholske Bill.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Afvigte Torsdag udnævnte det Kongelige Selskab for de skiønne Kunster og Videnskaber Hs. Høihed Prindsen af Danmark til dets Medlem med de hans høie Rang tilkommende Æresbeviisninger. Præsidenten, Sir Davi, holdt en meget smigrende Tale til Hs. Høihed, og strax efter hans Optagelse havde han den Fornøielse, ved Valget af Capitain Ros at udøve sin Stemmerettighed. Derpaa besøgte Prindsen Selskabets Bidliothek, og viste i Jnstrumentsamlingen en særdeles Jnteresse for det af Capitain Kater opfundne Værktøi til at udmaale Pendusens Svingninger.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Den 21de Junii. Fra China har man Efterretninger indtiden 19de Februarii, hvilke lade haabe, at Tvistighederne der snart ville give sig. Man har Efterretning om, at flere anseete Kiøbmænd i Porte ere forviiste derfra dybere ind i Landet, fordi de havde talt for frit Dette er ifølge den Justitsministeren efter Constitutionen tilkommen: de Magt.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Debatterne over Billen angaaende de catholske Pairer have i Dag begyndt i Overhuset under uhyre Tilløb af Tilhørere. Man erfarer, at de Joniske Grever, Martinengo, Flamburian, og de Rossi ere afreiste fra Paris hertil, for selv at bringe deres i Landsmænds Besværinger til Tronens Fod.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Efter en Skrivelse fra Washington vare Gesandtene for Columbien, Buenos=Ayres og Chille i Begreb med at reise til deres Bestemmelsesteder.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Berlin, den 20de Junii. Jldebrandene i de smaa Steder og paa Landet tage nu meget Overhaand. Den 3die Juni, da der i Luck i Østpreusen blev lagt 30 Vaaninger v. s. v. i Aske, afbrændte i den ikke langtfra liggende Polske Stad, Raigard, 12 Huse, og Dagen derpaa var i August stowa en endnu betydeligere Brand. J Oletko (Marggrabowa) ere den 5te Juni henved 40 Bygninger afbrændte. Amberg, den 15de Junii.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Der er tilstødt den her nærved liggende lille Stad Sulzbach en stor Ulykke. Natten imellem den 9de og 10de d. M. opstod der er Jldebrand, som i kort Tid greb saa meget om sig, at 166 Vaaningshuse, 30 Lader og flere andre Bygninger bleve lagte i Aske. Af den store Hede var alt saa udtørret, at Husene brændte som Straa Stockholm, den 14de Junii.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Et offentlig Blad meddeler følgende Efterretning om den Ulykke, som i forgaars er hendet vor Hovedstad. "Om Morgenen, omtrent Kl. 6 1/2, udbrød Jldløs i Sukkerfabriken paa Blasienholm. En stærk Norden=Vind udbredte Flammerne med umodstaaelig Magt til alle omkringværende Gienstande. Kl. 3.9 havde Jlden tiltaget betydeligt. Vinden, som vendte sig en Streg vestligere, drev den over Gaden paa det forhenværende Pechlinske, huus, hvilket uagtet sine stærke Mure ikke kunde blive reddet. Vinden sprang igien om i sin forrige Rettning, og saaledes blev det nige af Blasieholmen reddet. Jkke destomindre vedvarede Jlden hele Dagen, skiøndt med mindre Heftighed. Fra det Pechtinske Huus og Sukkerhuset, som gandske bleve opbrændte, strakte Jlden sig hen over hele den sydlige Deel af Blasteholmen, indtil Skibsholmsbroen, som opbrændte indtil totredie Deele. Kun Slagterhuset og Fiskergangen bleve ubeskadigede. Det hele saakaldte Sildetorv tilligemed alle derværende Bygninger, Skibsholmskirken, Skolehuset, meget betydelige Forraad af Brænde, Brædder, Tiære, Steenkul, Fødevarer og flere Skibe, hvoriblandt et stort tomastet Engelsk, bleve et Rov for Luerne. J Mands Minde er det den største Jldebrand der har fundet Sted i Stockholm; men naar man betænker hvorlænge vor Stad er blevet skaanet for Uheld af dette Slags, maa man med Taalmodighed ansee dette Uheld som en nødvendig Tribut til Jlden, ikke usædvanlig i store Stæder. Havde ved ikke havt vore fortræffelige Brandanstalter, der bleve understøttede at Arbeidernes Mod og Driftighed og enkelte Personers virksomme Medhielp, havde Tabet endnu blevet større. Hs. Majestæt begav sig strax til Jldstedet for at opmuntre Ardeiderne ved sin Nærværlse, og besøgte Tøihuset og Skibsholmen, hvilken sidste i lang Tid svævede i Fare. Neppe havde den første Skræk lagt sig over denne Ulykke, førende vi erfare, at paa samme Dag, iforgaars, henved 4000 Huse i Norkipping ere afbrændte, tilligemed to Kirker, hvoraf den ene er lagt gandske i Aske, og den anden tildeels indstyrtet. Ved Postens Afgang brændte det endnu. Den samme Tidende meddeler Efterretning om Jldebranden i Cimbritshamm, der rasede om Natten den 29de f. M.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Lissabon, den 3die Junii. Her er opdaget en Sammensværgelse, som havde til Hensigt, at afsætte Kongen, afskaffe Cortes og oprette et nyt Regenisk b. og hvis Spidse Jnfanten Michael skulde staae. Medlemmerne af det nuværende Cortes og Ministeriet, som have udmærket sig ved deres Hengivenhed for Portugals frie Constitution, skulde myrdes. Nogle ubetydelige Personer ere i denne Anledning arresterede.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Constantinopel, den 25de Mai. De nærmeste Dage for Ramazan (den 20de Mai) udmærkede dem ved Blodbad. Tie af de meest anseete Chioter, som hidtil havde sat i Fængsel, og tre Gange saa mange andre Personer, som vare beskyldte for at staae i Forbindelse med Jnsurgenterne, ere henrettede. Da flere af disse Mænd stode i Forbindelse med de rigeste Frankiske Huse, saa har deres Skjæbne opvakt levende Deeltagelse. Catastrophen paa Chios, den græsseligste Act i den Græske Jnsurrection, er bleven saa grusom formedelst de Omstændigheder, der ledsagede dens Udbrud, hvilket ingen havde ventet. Efterat det første Forsøg var lykkedes, overlode Jnsurgenterne dem til de utroligste Udsvævelser mod Garnisonen og Øens Tyrkiske Jndvaanere; en Opførsel, som ellers vel undertiden pleier at følge af Seirens Overmod men som strax ved Begyndelsen af et saa voveligt og slet anlagt Værk kun kan forklares af en høi Grad af fortvivlet Vildhed. Med Spor afviste man ethvert Freds= og Underkastrises=Forslag af Admiralen, Parlamentairen blev myrdet; og den blinde Trods mod den afgiørende Overmagt havde endelig spendt de Tyrkiske Troppers Stolthed, og Hevnlyst paa det yderste, saa at Capudan Pascha - al hans Umage og Anseelse uagtet - ikke formaaede at sætte Skranker for den oprørte Strøm. Med Undtagelse af de 20 saakaldte MastixLandsbyer, som de Europæiske Consuler reddede, er hele Øen forvandlet til en Ørk. Af dens 100 100 Jndvaanere ere Halvdelen tilintetgjorte eller forsvundne, de ovrige ere berøvede alle Livets J. Goder - maaske for mere end een Menneskealder. Ophavsmændene til al denne Elendighed maae fortiene Verdens Afsky, selv om de vare ledede af de reeneste Motiver, ved den skam g lige Letsindighed, hvormed de uden nogen Beregning af Kræfter og Midler, uden nogen Udsigt til varige gode Følger, ja næsten med den øiensynlige Vished, at de vilde kiøbe nogle Timers forfængelige at Triumph med hele Generationers Undergang - have begyndt dette n uheldsvangre Foretagende. Selv de, der betragte Grækernes Opstand som i og for sig selv retmæssig og roesværdig, for stumme ved n det Spørgsmaal, om det Tyrkiske Aags sværeste Tryk i Aarhundre3, der kunde styrte den ulykkelige Nation saa dybt, som dens foregivne et Befrieres Galskab har styrtet den i faae Maaneder, Er det Veien til at hæve og forælde Nationerne.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Mærkeligt er det, at alle Nutidens gruelige Begivenheder, Chiss's 3, Ødelæggelse, ja at selv de seneste Henrettelser i Hovedstaden have gjort et ulige svagere Indtryk paa Grækerne, end paa alle øvrig Classer af dette Lands Beboere, der synes at betragte alt dette med sløvet Ligegyldighed. Haabets Ruus er forbi; i dets Sted er traadt en Art af resignerende Fortvivlelse, som i det Fjerne maaske glimrer som Heltemod, men nærved sønderrives Hiertet. Dette er en Nøgle til mange ellers ubegribelige Begivenheder. Hvo skulde troe, at der lige ved de endnu ryggende Ruiner paa Chios - paa Øen Mitylene - kunde blive plantet Oprørsfanen, Og dog er det lykkedes en Hob rasende Jpsarioter, ogsaa paa denne De at aabne et Afgrund, som ved første Nærmelse af en Tyrkisk Krigsmagt vil opsluge Alt i sig selv.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Det er endnu uvist, hvorhen den store Tyrkiske Flaade vil rette sine næste Operationer. Med Skielven venter man den snart til Samos, snart til Tine, snart til Jpsara. Grækerne betragte deres Skibe som det sidste Redningsmiddel, enten til Forsvar eller Flugt. De have samlet mere end 100 Seilere, og der iblandt et betydeligt Antal Brandere. Man er her ingenlunde uden Frygt for de Følger, som en ubetænksom Selvtillid fra denne Side kunde drage efter sig, men Capudan=Paschals Klogskab og Bestemthed deroliger dog Gemytterne.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
J de sidste 14 Dage har man her ivrig arbeidet paa Udrustningen af den store Flaades anden Division. Et betydeligt Antal Janitscharer havde anholdt om, at blive brugte som Frivillige tillands men de fik til Svar: at Sultanen behøvede ingen Frivillige til Land tienesten, han var nu kuns beskieftiget med Sø=Operationer. Strax erklærede de dem beredte til at giøre Tieneste tilsøs. Paa begge Strandbredderne af Bosphorus blev der nu oprettet Hvervings standarter, og inden faae Dages Forløb var der samlet saa meget Skibsmandskab, som Expeditionen kunde bruge. Naar denne anden Division gaaer i Søen, bliver der ikke meere end et Linieskib tilbage her i Havnen.