JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Basel, den 18de April. Den her værende franske Ambassadeur har allerede fra Conventens Side faaet Ratificationen paa den mellem Frankrige og Preussen sluttede Fred, og man venter her daglig den preussiske Oberstlieutnant von Meyeringks Ankomst med det preussiske Hofs Ratification, da saa Ratificationerne strax skulle blive udvexlede. - Det her saa almindelig udbredte Rygte, at ogsaa Freden mellem Frankrige og Spanien var allerede sluttet, har endnu været alt for overilet. Jmidlertid seer man daglig Efterretningen om den virkelig paafulgte Fredsslutning i Møde.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Paris, den 18de April. Den 14de hujus forelagde Reubell i Velfærdscommissionens Navn Conventen den mellem Frankrige og Kongen af Preussen sluttede Fredstractat til Ratification Efterat denne Tractats Artikler vare endnu engang blevne oplæste, derretterte Conventen uden videre Discussion og med fuld Eenstemmighed, at den i alle Punkter bekræftede og ratificer tebimeldte Tractat. Dette Decret blev med den inderligste Glædesbevidnelse optaget. Conventssalen gav Gienlyd af bifald. - Freden med Spanien er vel endnu ikke sluttet, men man haaber, at den inden kort Tid skal blive Conventen forkyndet. J Henseende til dette Fredsanliggende læser mander i Courier Universel af 13de hujus følgende: "Underhandlingerne med Spanien blive paa det raskeste førte. Freden med Spanien skulde i det mindste være ligesaa nyttig for os som den med Preussen. Den sidste fører det tydske Riges Majoritet tilbage til os, og opretter igien vor Overvægt i hele Norden. Freden med Spanien vil igjen aabne vor HandelLevantet, bevæge Hoffet i Neapel til Fred, lette vor Communication med Afrika, Sicilien og Jtalien, og saaledes hæve de fleste hindringer, som ligge i Veien for det sydlige Frankriges Proviantering og Korntilførselen fra Fremmede over det middellandske Hav. - Man siger, at allerede en Vaabenstilstand mellem Spanien og vor Armee er i Stand. Nogle Personer troe, at den Deputerte Pelet, som blev af sendt til den østlige Pyrenæe=Armee, er forsynet med Fuldmagter til en Desinitivfreds Slutning.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
J Forgaars den 16de hujus forelagde Tallien Conventer en skrækkelig Skildring af de Grusomheder, hvilke de Franske som Seierherrer have udøvet i de spanske Provindser, Guipuscon og Bisenua, da de der have udøvet Skrækkesystemmet, dets hele Afskyelighed, lagt Landstænderne i Lænker, ranet og tillukt Kirkerne, revet Nonnerne udaf deres Klostere, voldtaget Koner og Piger, ombragt værgeløse, knælende om Livet Bedende, og derved drevet Biscayerne til saadan en Fortvivlelse og grusomme Repressalier, at de indtil 20000 Mand stærke ere opstaaede mod de Franske, gjøre dem megen Afbræk, og ikke give nogen, som falder i deres Hænder, Pardon. - Conventen anhørte denne Beretning med den største Mishag, og decreterte paa Velfærdscommissionens forslag "At den høiligen misbilligede de i Spanien, fornemmelig i Guiposcon og Biscana udovede Grusomheder; at Ophavsmændene til dem skulde blive straffede, de Fængslede løsladte og at der med en overordentlig Coureer skulde blive sendt en Proclamation til Spanien, som skulde indeholde de Grundsætninger, efter hvilke de franske Agenter havde at rette sig i de erobrede Lande.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Fra Toulon er indløbet den Efterretning, at 6 franske Linieskibe og 4 Fregatter, som vare udiøbne fra Brest under Contreadmiral Renaudin, ere den 2den April lykkelig indløb ne til Toulon, og at den franske Flaade i det middellandske Hav er derved bragt til 20 Linieskibe. - Conventen har endnu ikke vundet noget i den offentlige Agtelse. Man anseer alt, hvad der siden den første i denne Maaned er foregaaet, som en Virkning af den seirende Partieaand, og troer halstarrigen, at de, som nu staae i Spidsen af Forretningerne, have Kongedømmet i Hierterne. Brødmangelen vedvarer uafbrudt, og omendskiønt Regieringen har givet Brødhandelen frie, saa vover dog ingen at sælge 1 Pd. Brød for 3 til 5 Livrer, og saa høit skulde det komme til at staae, da en Sæk Meel paa 329 Pund bliver solgt for 1500 Livrer. Saa meget endog Conventen tilskriver de forrige Regierings commissioner den nærværende Mangel, saa forgjemmer Folket dog ikke at det under deres Regiering ingen Mangel havde paa Brød, og at den sidste Høst først efter deres Afsættelse er bleven indbragt. - Stoffiet har paa nye lidt et Nederlag, og de fleste af hans Tilhængere have forladt ham. Med de øvrige Anførere for Chouans blive Fredsconferencerne fortsatte i et Huus paa Landet ved Nantes, og man tvivler ikke om en lykkelig Ende paa samme. Forskiellige Chefer for Chouans forlangte imidlertid stærke Betingelser, at de Emigrerte skulde vende tilbage, blive indsatte igien i deres Eiendomme, arve de Guillotinertes Formue &c.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Wien, den 18de April. Den herværende hollandske Gesandt har givet vort Hof tilkiende: "At Generalstaterne ønske, ganske at indtræde i det forrige venskabelige Forhold med samme igien, og Gesandten har fra Haag af faaet den befaling, at forholde sig paa nye som Gesandt af den hollandske Republik. - Efter Breve fra Constantinopel befinder Sultaner sig i slette Sundhedsom stændigheder. Han har Brysvattersot, og hans Død skulde i dette Øieblik være en sand Ulykke for Riget, da hans Efterfølger er først 16 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Zwoll, den 18de April Vor fra Paris i Haag ankomne Gesandt, Borger Blaauw, har overbragt den franske Republiks Ultimatum ihenseende til, hvad den forlanger af Republiken Holland, for at erkiende den for uafhængende og slutte Fred med samme. Dette Forlangende bestaaer af følgende Artikler: 1) Den franske Republik giver fra nu af alle erobrede Pladser og Lande tilbage, som have tilhørt de 7 forenede nederlandske Provindser. Herfra ere dog undtagne Generalitetetsgrændsestæderne, nemlig Mastricht, Venlo, Breda og Bergen op Zoom, tilligemed deres Territorier. De Lande, som ligge ved begge Strandbreddene af den vestlige Schelde, nemlig paa den høire Side Øen Syd=Beverland og Valcheren, og paa den venstre Staats-Flandern, maae blive i fransk Besiddelse, indtil deres Skiæbne bliver afgjort, og denne vil komme til at hænge af de østerrigske Nederlandes. Alle Lande paa denne Side af Rhinen og Waaskulle altsaa blive givne tilbage; dog skulle de, som ligge paa hiin Side, indtil videre blive besatte af de Franske. 2) De Franske, saavelsom Bataverne (Hollanderne) skulle nyde fri Skibsfart, uden at betale nogen Told, paa Schelde, Rhinen og Maas, samt paa disses Arme indtil Søen. 3) Bataverne skulle, for deres Andeel, betale den franske RepubliOmkostningerne ved den Krig, som de sidste have maattet fore mod de første. Denne Betaling kan vil skee ved venskabet. lige Indretninger, men Bataverne skulle dog foreløbende og uden Opsættelse afbetale 20 Millioner i klingende Mynt eller gode Vexler paa Frankrig eller neutralle Lande. 4) Den franske Republik skal erkiende Batavernes Uafhængenhed og Souverainitet. 5) Den franske Republik skal slutte en Of= og Defensiv=Alliance med Bataverne. 6) De Franske og Bativerne skulle ikke slutte nogen Fred eller andre Tractater, uden at begge tage Deel der. - Forresten ere Rygterne omden Jndflydelse, som den franske Republik skal herefter have paa vor Land og Søemagt, endnu meget forskiællige. Nogle ville, at den bataviske Armee og Flaade skal agere samtlig med de Franskes, og at de første bestandig skulle staae under franske Commanderende. Andre paastaae, at der ikke er bleven forlangt noget saadant af de Franske, men at de blot drive paa en tilstrækkelig Land= og Sømagt, saavelsom paa en, efter den sluttede Overeenskomst om ovenmeldte Puncter, hastig Sammenkaldelle af en Nationalconvent i vort Land, og paa det bataniske Folks almindelige Bevæbning.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Paris, den 19de April. J Nat har Conventen været forsamlet, fordi en nye Sammensværgelse var bleven opdaget. I Gaar Aftes blev der slaget Alla m. En Mængde Borgere vare under Gevær. J Dag er alting roeligt igien; men Brødmangelen er bestandig meget stor. Representanten Barras er reist til Havre og Rouen for at beskytte Tilførselen af Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Zeol, den 20de April. Til de Puncter, som den franske Republik endnu forlanger af Holland for Erkiendelsen af dens Uafhængenhed og den sluttende Alliance, skulle ogsaa følgende høre: 1) Den hele Provinds Seeland skal have den samme Skiæbne, som det bliver bestemt for de østerrigske Nederlande. 2) Bataverne skulle levere 12 Linieskibe og 16 Fregatter, og endnu flere Skibe og Fregatter, i Fald det behøvedes.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Frankfurt, den 21de April. Den imellem Frankrige og Preussen sluttede Fred, er ved den franske Armee for Maynz bleven celebrert ved en stærk Glædesild. Efter Desecteurernes Udsagn, venter man ved Armeen snart en almindelig Fred. - Churfyrsten af Colli er igjen afreist herfra til Mergentheim. - J Gaar er Hr. von Meyeringk, som overbringer den imellem Frankrige og Preussen sluttede Freds Ratification, reist her igiennem Staden til Basel. - Den 18de er Hertugen af Sachsen, Teschen afreist fra Weidelberg til Wien. - Det synes at være vist, at de Keiserlige og Rigsarmeen ved Rhinen skulle kun agere defensive, for at vente paa, hvad Vending Fredtunderhandlingerne ville tage. - J dette Øieblik heder det, at der ogsaa allerede er bleven sluttet en Vaabenstilstand imellem Frankrige og Østerrige.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Haag, den 22de April. De fra den franske Nationalconvent indsendte Puncter, hvis Opfyldelse fra vor Side skal have til Følge Erkiendelsen, af vor Uafhængenhed og en med Frankrig sluttende Of= og Defensiv=Alliance, have her foraarsaget stor Sensation. Nogle paastaae vel, at Generalstaterne allerede havde givet deres Samtykke til alle disse Puncter; men andre forsikre med Sandsynlighed, at der endnu bliver delibereret over samme. Der er og allerede bleven affærdiget en Coureer til Paris, der, som man siger, skal overbringe Forestillinger mod nogle forlangte Betingelser, som indeholdes i de benævnte Puncter. J Besynderlighed synes man at være utilfreds med Afstaaelsen af adskillige Pladser. Man forsikrer ogsaa her, at Freden imellem Frankrig og Spanien skal blive sluttet med det første. Det heder at Spanien vil afstaae til den franske Republik endeel af Navarra og tilstaae den en fri Fart til det spanske Vestindien. Freden imellem Frankrig og Sardinien torde og snart komme i Stand, ved hvilken Leilighed Frankrig skulde beholde Savoyen og Nizza, men Sardinien derimod blive gjort skadesløs paa Siden af det Maylandske.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Nederelden, den 28de April. De nyeste engelske Blade tale om en Depiche fra det wienske Hof, som skal være ankommen til London, og hvis Jndhold man holder meget hemmelig. J midlertid indeholde Aftentidender af 21de hujus det Rygte, at det wienske Hof har erklæret Cabinettet i St. James: At Hs. Keiserlige Majestæt holdte det overeensstemmende med Klogskab, at give de Franskes moderate Fredsyttrelser Gehør.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Kiøbenhavn, den 1ste Maji. Fra Stadens Raadstue er den 27de April d. A. bekiendtgjort: "At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt, i Betragtning af de endnu vedvarende og tiltagne Priser paa alle til Ølbrygning fornødne Species, efter Bryggerlaugets derom giorte Ansøgning, ved Rescript til Magistraten af 24de i d. M. at bevilge, at samme til October Maanedt Udgang indeværende Aar maae vedblive at lade sig betale 14 Marks Øllet med 16 Mk. Tønden, og 8 Marks Øllet med 9 Mk. Tønden, hvorimod ingen Forhøielse paa 6 Mark Øllet skal finde Sted, men samme, paa det at det virkeligen kan blive de Fatttige forbeholdet, heller ikke maae bruges af Brændeviinsbrændere til Paasæt, under den i lige Tilfælde forhen fastsatte Mulct af 4 Rdlr. til Politie=Cassen, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres; ligesom og samtlige Vertshuusholdere og Ø tappere her i Staden derhos advares, at de saalænge denne forhøielse i Taxten paa Ølet vedvarer, i Henseende til dets Udsalg i smaa Maal, rette sig efter Placaten af 6te December 1771, og i Følge deraf ei tage meere for en Kande af det beste, eller saa kaldte 4 Dalers Øl, end 4 1/2 Sk., og for en Pot 2 1/2 Sk., til hvilken Ende enhver Vertshuusholder og Øltapper skal have et Exemplar af denne Placat i sin Skienkestre, opslaget."
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Fra den 28de til 31te April ere indkomne og udgaaede: Capit. Holm og Whitsort til Ostindien med Cargaison; Capit. T. Westergaard til Havre de Grace med Hvede; Capit. J. B. til Livorno med Hamp, Seilduger, Jern, Beeg og Tiære; Capit. B. L. Petersen til Grønland med Cargaison og Provisioner; Capit. H. Jensen fra Bordeaux med Viin; Capit. M. Qverling fra Vestindien med Sukker og Kaffe.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Ved Tal=Lotteriets 539 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 30. 2. 12 40, 44 "Onsdag Morgen, den 6te Maji, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoia. Avr Ti SkæS.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
min kiere Fostermoder Frue Jndithe Daniels, forhen min Farbrodes afgangne Hr. Provst Peder Krors, og tilsidst Hr. Major Preden Christian v. Møllerups Enke, er efter faa Dages Sygdom, i en Alder af 78 Aar og 2 Maaneder, indgaaet i Evigheden, finder jeg mig som deres enest testamentariske Arving pligtig, ydmygst at tilkiendegive respective Vinger og Yndere. Gimnæss paa Nordmøer, den 20de Martii 1795. Anne Margarethe Krop.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
I Gaar døde min høistelskte Oncle, Conferenceraad og Professor her ved Universitetet, Martin Hübner, af en Slagflod i en Alder af 71 Aar og nogle Maaneder. Dette uventede og for mig smertelige Dødsfald bliver herved for vors Paarørende og Venner æ bødigst bekiendtgjort med Frabedelse af al Condolences Bevidnelse. Kiøbenhavn, den 28de April 1795. Johanne Hubner.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Den 17de April sidstleden, behagede det den al Godheds Fader ved Døden at indkalde til sin evige himmelske Glæde, min i Livet kiøre og brave Svigermoder Mad. sal. Hr. Frederich Ermindgers Efterleverske i sit 82de Aar, hvilket Dødsfald herved tilkiendegivet falleds Slegt og Venner frabedende mig al skriftlig Condolence. Holstebroe, den 21de April 1795. Overgaard.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Jet magiske Skuespil eller Beskrivelse og Udvikling af Pierre Tog Degabriels Forestillinger og Kunster samt de maaiske Hemmeligheder i samme, til Underretning for dem, som have bivaanet samme og have Lyst til at gjøre lignende Kunster, at Landmaaler A Svendsen, med Kobber. Andet forøget Oplag, Skriftet indeholder følgende: 1) En Tyrk eller anden Figur, de seer og angiver hvad Kiøkkener, eller gietter hvad Kort man har tænkt paa. 2) Kræmmerkassen, eller den lille Kræmmer i sit Huus. 3) En giennemsigtig Skive, som hænger i en Snor eller Dusk og viser hvad Klokken er. 4) En transparent Væg til Prospekter. 5) Skibe eller Baade, som seile hver sin Vei eller modsatte Direktion, 6) Roerkarle, Dyr, Mennesker, Fugle, Fi skee i stærke, frie og levende Bevægelser. 7) En Jæger eller Skytte, som lister sig ind efter et Dyr, og affyrer et Gevær den paa med Jld og Knald. 8) Skibe, som feile forbi en Fæstning eller et Forbierg og satutere med Skud og svares fra Landet. 9. Levende, skummende og hvislende Søer. 10) Lynglimt og Lynstraaler. 11) Et Skib, som sprænges ved Jld i Krudtkammeret. 12) Kunstige Fyrværkerier. Dette Skrift faaes for 16 s. paa Trykp. og 20 sk. paa Skrivp., heftet 2 s. mere, hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Det Nordlige Norge, som indeholder Nordland og Finmark Amter, efter Kongelig allernaadigst befaling at de beste geographiske og mathematiske Efterretninger samlet og aflagt at C. J. Pontoppidan, er nu færdig og sælges for 3 Mk. hos Hr. Agent Gyldendal, J. Veith paa Børsen, og hos Forlæggere J. G. Blankensteiner paa Østergaden Nr. 36; tillige en derte hørende geographisk Oplysning 3 Ark, 8 s. De af samme Auto 1785 udkomne Kort, det sydlige Norge, faaes for 8 Mk., og med tilhørende Grographie for 10 Mk. paa ovenbemeldte Stader. Formedelst disse tvende Kort haves nu et complet geographisk Kort over det hele Norge. 60,000 Rdlr. søges til Laans førstkommende 11te Juni, Termin, mod første Panteret i 2de her i Sielland foreenede og i en god Egn beliggende Jordegodser, som indeholder, foruden deres frie Hovedgaards Taxt, Kirker og godt Skove, en 6 a 700 Tønder Hartkorn. - End videre søger til samme Termin 20 a 40000 Rdlr. paa første Prioritet i en ligeledes her i Sielland beliggende Jordegods af omtrent 400 Tønder Hartkorn. Jordebøgerne med videre Documenter ere at faae til Eftersyn hos Johnsen ved gamme Strand Nr. 259.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, saa lydende: "Vi Christian den Syvende, af Gilds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Over" udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Olden General=Adjutant, samt General=Lieutenant Hans Adolph. Jørgen Hansen paa Hamborggaard i Vort Land Fyen, som Ahlefeldt af Vor Kiøbstæd Odense, og Birkedommer Hans Executores Testamenti og Skifte Commissarier i afg. Gehvime=Raadinde Sophie Levetzau fød Eynden af bemette Odense, hendes Stervboe, deres herom allerunderdanigst get og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilProclama, sub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar ser, Odense Adresse Contoirs Efterretninger, de Aalborg. og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Avi ske Tidender, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Fordring eller Tiltale til bemelte afg. Geheime=Raadden Oxholm og Aalegaard i Aalborg Amt, med underlig inde Levetzau, det være sig enten som Eyere af Hovedgaargende Gods og derved forefaldne Umyndiges Midler, eller udi anden Maade af hvad Navn nævnes og haves kan, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt de Ober=Retter, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig " allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 10de April 1795. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Over General Adjutant og General=Lieutenant Ahlefeldt, samt Birkedommer Hans Jørgen Hansen af Fyen Bevilling, som Executores Testamenti i afg. Geheime=Raadinde Levetzaus Stervboe, at maae indkalde ved Proclama i Aviserne, bemelte Stervboes Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, under hvad Navn nævnes kan, og i hvad Tilfælde det end maatte være, som noget maatte have at fordre efter sal. Geheime Raadinde Levetzau fød Sophia von Eynden, saadant for os at mælde og beviisliggjøre, inden Aar og Dags Forløb, fra denne Bekiendtgiørelse. Odense, den 16de April 1795. Ahlefeldt. Hansen.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Da Skipper August Henrich Bog af Arnis er død, og de for hans efterladte umyndige Børn beskikkede Formyndere have taget i Betænkning at tiltræde altyve beneficis Legis & Invenclama til at udfinde bemeldte Efterladenskabs Beskaffenhed altsaa var nødvendigt; saa blive alle og enhver, som formene sig at have Krav og Fordringer hos afdøde Skipper August Henrich, Boog, paa hans Efterladenskab og i Besynderlighed paa det afham i nogle Aar beboede Huus paa Arnis, de hidrøre, hvorfra de ville, samt de, der ere ham noget skyldige eller have Pandter i Hænde fra ham herved betydede, de første memlig under Strax at en bestandig Stiltienhed, og de sidste under Straf af dobbelt Betaling og deres Pandterets Forliis, at melde sig desangaaende inden 6 Uger, efter dettes første Bekiendtgiørelse i det Kougelige gottoriske Amts Actuariat, at producere originaliter under troværdige Afskrifters Tilbageladelse de Documenter, som angaae deres Angivelser, at beskikke, naar de ikke høre til Schlies Herreds Jurisdiction, Procutores af Acta, og dernæst forvente Rettens videre Foranstaltning. Hvor fter &c. Sign, paa den Kongelige Amtstue for Gottorff, den 16de April 1795. v. Rumohr, Instlem H. Petersen. Enkefrue Provstinde Catharina Margaretha Beisen, fød Freuchen, fra Arrild, er nylig død i Braderup i Kartherred, Tønder Amt, hos hendes Søn Hr. Pastor Boilen, som for sig og i de ovrige Medarvingers Navn har erklæret, at ville kun sub benesic a leges & ingen arii det ubetydelige Efterladenskab, og har, for at komme efter den egentlige Massa, ansøgt om et offentlig Proclamas Udstædelse. – J Følge deraf blive alle og enhver, som skulde formene sig paa nogen Grund at have Fordring paa den afdøde Frue Provstinde Bolsen eller hendes efterladte Eiendomme, af mig Herredsfoged Leysen, herved og i Kraft af dette een for alle Gange opfordrede, under Straf at udelukkelse og deres Fordringers Forliis, at angive samme for Hr. Actuarius Schmidt i Leck, de Jndenlandske inden 6, og de Udenlandske under Beskikkelse af en i Karrherred boesat Procurator ad Asta, inden 12 Uger; at forevise de behørige Documenter desangaaende ind igineli, efterlade troeværdige Afskrifter, og til sin Tid oppebie det videre. Tillige have de, som maatte have noget fra den Afdøde i Hænde, ere hende noget skyldige, eller staae med hende i endnu uafgjort Regning og Contraregning, ligeledes at angive saadant inden den bestemte Tid. Hvorefter alle Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Leck, den 14de April 1795. J. C. Levsen. Povera Copit. C. W. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Da Stervboet efter afg. Sogn præst for Tved Menighed her ved Svendborg, Hr. Tharald Roff Høyer, som døde den 11te Februarii sidstleden, er taget under lovlig Behandling; saa indkaldes hermed, i Følge Placaten af 26de October 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel, saavel Stervboets Credit som Debitorer at møde udi bemelte Tved Præstegaard, Tirsdagen den 2den Junii og 14de Julii nestefter, de første med Beviis for deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de findes skyldige, da enhver skal vederfares den Ret, som Anordningerne og Stervboets Tistand medfører. Svendborg, den 21de April F. Ramus, Provst i Sunds Herred og Sognepræst for Svendborg St. Nicolai og Thurøe Menigheder. gen til den 29de April af det Asiatiske Compagnie berammede D. Auction over Ostindiske Vare, bliver to medelst Formue, turerne, og efter adskillige Kjøberes forlangende, udsat til Mandagen den 4de May, om Formeldagen ven kaldte biet som til delleret Kiøberes behagelige Efterretning og gjöres. Directionen for det Kongel. octroy rede hans tilket ompage og hristianshavn, den 25de April.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Mandagen den 4de Mai førstkommende, om Eftermidgen Kl. 3 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig Tildt Antion over Skrædermester James Davidsons tilhørene og go Steengaden i Helsingøer under No. 428 beliggende Gaandder efter den derover under 30te i f. M. tagne Syng og Jnventrii Forretnings Formeld, er bestaaende: a) af en Bygning Gaden paa 7 Fag Muur og Bindingsværk med Kielder und Etager høi og Port til Ind= og Udkiørsel; b) et Sierhuus af 3. Fag Muur og Vindingsværk med Kielder under, hvoraf 10 Fag er 1 Etage og de 4 Fag 2 Etager høi. e) Et Baghuus af 7 Fag Muur og Bindingsværk 1 Etage høi; og d) 2 Fag Halvtag Huus af Tømmer og Bræder. Et Gaardsrum hvorudi er sternfat Brand med Opstander, og en anlagt Hauge, hvorud endeel ninge Frugttræer, alt efter ovenbemeldte Syns Forretnings yderligere Formeld, der tilligemed Auctions Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgjort. Tirsdagen den 5te Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver afg. Hørekudsk Carl Friderich Curtius og efterlevende Enke Anne Marie Loye, deres fælleds Boes Gaard No. 38, i Springgaden, ved offentlig Auction Flor S E Gang opbuden for til den Høystbydende at bortsælges. Dens Beskaffenhed kan erfares saaveaf de trykte og opslagne Placater, som Vurderings Forretninger, og Auctions Conditionerne, hvilke ere at see hos Fuldmægtig Colbiørnsen, boend i Skindergaden No. 13.