Viborger Samler, 1841-07-27
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Om Ementen i Toulouse meddeles efter officielle franske Blade Følgende: Hvad Humanns Forholdsregler angaaende Skatternes Opkrævning m. m. angaaer, da vilde det, trods den levende Opposition i Toulouse og andre sydlige franske Stæder, være i høieste Grad uretfærdigt ei at erkjende, at det Princip, der hidtil har ledet Humann i hans Forholdsregler, er rigtigt og retfærdigt. Kun var Maaden, hvorpaa disse udførtes, ikke den rette. Det er nemlig for kort Tid siden oplyst, at der i Frankerig findes over 120,000 Huse, der tilhøre store Grundbesiddere, Municipalraader o. a., og af hvilke den hidtil ikke ere udredede Skatter og Afgifter. At tilintet gjøre disse uretfærdige Privilegier, er en ligesaa retfærdig som fornuftig Forholdsregel. Ved senere anstillede Undersøgelser er det fremdeles oplyst, at der foruden de allerede omtalte 120,000 Bygninger endnu ere 9 a 10,000 nye opførte Bygninger, af hvilke der ikke er svaret nogensomhelst Afgift. Men istedet for at foretage de fiscale Undersøgelser med Forsigtighed – thi paa en stærk Opposition maatte man være belavet – er Finantsforvaltningen geraadet i en aabenbar og sørgelig Conflict med Municipaliteterne. Hertil kom endelig den store politiske Gjæring i det sydlige Frankerig, den derværende Befolk nings større Pirrelighed og disse Provindsers bekjendte Uvillie imod det bestaaende Herredømme. Den Modstand, de ringere Folkeclasser i Toulouse have udviist imod den kjekke Finantsministers strenge Reformplaner, afgiver et nyt Beviis paa den Sandhed, at den store Hob let kan ledes til Foretagender, der stride imod dens sande Jnteresse. Det er vist, at den Fattiges Hytte ikke trues af Humanns energiske Forholdsregler, kun de begaaede store Bedragerier og Underslæb skulle straffes. Ofte have store Grundbesiddere erlagt til vedkommende Skattecontrolleur 1 1/1, ja endog undertiden det Halve af de Afgifter, der efter Lovene skulde udredes af Bygninger, og havde forde saaledes udbetalte Summer den Fordeel, at deres Bygninger ikke inddregistreredes i Listerne. – Tumultuanterne i Toulouse vare især forbittrede paa den nye Præfect Ma hul, og paa Generalprocuratoren, Plougoulm. Linietropperne have lagt for Dagen en beundringsværdig Taalmodighed og Fasthed. Medens den vildleddede Mængde opførte Barricader, begav en Hob sig til Veterinairskolen, for at formaae de derværende Elever til at forene sig med Oprørerne. Eleverne afsloge de dem gjorte Tilbud. 10 Barricader opførtes, og Oprørerne rykkede den 12te, Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen, imod Præfecturet, hvorfra de bleve drevne tilbage. Imposante Stridskræfter viste sig; Rebellerne forskandsede sig bag Barricaderne, bemægtigede sig de Bygninger, der ligge paa Præfecturpladsen, og indtoge fra Tagene en truende Holdning. Den commanderende General for Divisionen blev ved et Steenkast saaret i Hoften; en Hagl af Tagstene nedkastedes paa Soldaterne. Det provisoriske Municipalitet, ledsaget af Officierer af Nationalgarden, forlangte af Præfecten, at Nationalgarden skulde sammenkaldes. Præfecten troede at burde give sit Samtykke hertil. Med Nattens Frembrud indtraf Nationalgarden paa Capitolpladsen, besatte Posterne og deelte med Linietropperne Posterne ved Præfecturet. Nu fordrede Jnsurgenterne, at de i de foregaaende Dage arresterede Jndivider skulle sættes paa fri Fod. Det ved Arresthuset posterede Detaschement af Nationalgarden blev overmandet; allerede var det lykkets Rebellerne at sprænge Porten, da den provisoriske Maire lovede, at de Fængslede skulde imod Caution frigives den følgende Dag. Den 13de Juli frembrød, truende Folke hobe droge igjennem Gaderne, nye Barricader opkastedes; 2 Telegrapher ødelagdes. Da besluttede Præfecten at forlade Staden; han afreiste i en Vogn, det provisoriske Municipalraad havde anskaffet. Samme Dag begav en Bande Oprørere sig til Generalprocuratorens Bopæl for at myrde Plougoulm, der til Lykke ikke var hjemme. Den ved Døren staaende Nationalgardist gjorde Jntet for at standse Jnsurgenterne. De fængslede Jndivider ere satte paa fri Fod. – Vi lægge," siges der i den officielle Beretning, ikke Dølgsmaal paa Vigtigheden af de begaaede Excesser. Lovene ere krænkede, traadte under Fødderne; deres Herredømme maa gjenoprettes vel med Maadehold, men dog med Fasthed. Lovens Sværd vil ramme Ophavsmændene. Talrige Troppeforstærkninger ere afsendte til Toulouse."