JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-11-17
Discussionen ved Aastedsmødet angik nemlig netop Forlæggelsen af Hovedlandeveien, angik just Spørgsmaalet, om Veien til Randers skulde blive Hovedlandevei, istedetfor den til Hobroe. Denne Discussion blev indledet og foranlediget af Chefen for Jngenieur-Corpset, der ifølge Rentekammerets Skrivelse til Stiftamtmanden i Viborg af 2den Juni 1835 havde faaet Ordre til at anstille Undersøgelse angaaende Hovedlandeveiens Gang igjennem Viborg Amt, og som derfor ved Aastedsmødet maatte ansees som det Organ, hvorigjennem Rentekammerets Anskuelser udtaltes.
Viborger Samler, 1840-11-17
Til fornøden Oplysning skal jeg her meddele en Udskrivt af Begyndelsen af Forhandlingerne ved Aastedsmødet saalydende: 1835 Onsdagen den 30te Juni om Eftermiddagen Kl. 5 mødte paa Viborg Raadhuus Oberstlieutenanterne v. Prangen og v. Rosenberg af det kgl. Jngenieurorps samt Stiftamtmanden over Viborg Stift, for "følge det kgl. Rentekammers Befaling at afhandle "det Fornødne angaaende Hovedlandeveiens Gang igjennem Viborg Amt. – Samtlige Vedkommende vare tilsagte at møde. – Fogn, af 13de Decbr. 1793 bestemmer, at Veien fra Hobroe over Viborg i Retnin- ogen imod Holstebroe skal være Hovedlandevei. Oberstin. v. Prangen har imidlertid ladet anstille de fornødne Undersøgelser saavel paa denne Vei som paa den imellem Viborg og Randers, saasom denne Sidstnævnte rikke alene er Postvei, men ogsaa benyttes meget mere til Egnens Samfærdsel end Veien til Hobroe, hvis Aarsag fra flere Sider det Ønske er yttret, at det "maatte underkastes nærmere Drøftelse, om ikke Veien imellem Viborg og Randers maatte være mere skikket til Hovedlandevei, end den imellem Viborg og Hobroe, hvilket Spørgsmaal dog ikkun vil kunne afgjøøves ved allerhøieste Decision. (Nu følger den egentlige Discussion om Forlæggelsen af Veilinien, hvis Resultat er bekjendt nok, hvorefter blandt andet, da man antog at Forandringen vilde blive iværksat, det Fornødne blev ordnet og Veiliniens Gang til Randers.)
Viborger Samler, 1840-11-17
Da nu saaledes Rentekammeret ved sin Befuldmægtigede bragte Spørgsmaalet paa Bane om Forlæggelsen af Veilinien til Randers, veed jeg ikke, hvorledes man kan antage Andet, end at Collegiet selv oprindeligt har været stemt for denne Forandring. Herpaa var det, at jeg tillod mig at gjøre opmærksom i mit foregaaende Jnserat; og da den ærede Jndsender har angrebet Rigtigheden heraf ved en feilagtig Fremstilling af det tidligere Sagen Passerede, har jeg maattet forsvare mig, som jeg haaber paa en fyldestgiørende Maade. Viborg, den 15de November 1840. C. M. J.
Viborger Samler, 1840-11-17
AVERTISSEMENTS. Under mit Ophold heri Byen for at tegne de Herrer Stænderdeputerede, har jeg tillige den Ære, at anbefale mig til Publicum i min Kunst. Exemplarer af mit Arbeide ere til behageligt Eftersyn, og Silhouetter klippede i Papiir saavelsom Oliemalerier af forskjellig Størrelse, kan efter Ønske produceres. Mit Logis er hos Ærbodigst Gjæstgiver Preisler. Rademacher,
Viborger Samler, 1840-11-17
Elev af det kongelige Kunstacademie, At jeg har forandret min Bopæl, og boer nu i det Hr. Pastor Ursin tilhørende Sted i St. Mogensgaden, dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og for Enhver som vil forunde mig deres Arbeide, da jeg stedse skal bestræbe mig for at behandle Enhver reel Viborg den 16de November 1840. L. Bertelsen.
Viborger Samler, 1840-11-17
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt bliver læst i vedkommende Under- og Overret, ere Creditorer og Arvinger efter Skrædder Jesper Christensen, af Weddum i Scheelund Sogn, Hindsted Herred, indtaldte, de Førstnævnte med 12 Ugers, de Sidstnævnte med Aars og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og Arveret efter bemeldte Afdøde for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard pr. Aal Hvass. borg, den 19de Octbr. 1810. Johan Henrik Raun af Transbergholt i Wisborg, Sogn, Hindsted Herred, der for flere Aar siden er bortreist, uden at hans Opholdsted vides, og der navnligen ikke har mødt eller ladet møde under Skiftet efter hans afdøde Moder Ane Kirstine Raun af Transbergholdt, sluttet 1ste Decbr. 1831, bliver herved i Henhold til Forordningen af 11te September 1839 § 4 indkaldt med Aars og Dags Varsel til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter for at modtage den ham paa ovennævnte Skifte udlagte Arvelod. Dersom han eller hans Arvinger ikke melde sig inden denne Tids Forløb, vil Arven blive deelt iblandt hans herværende Sødskende og Sødskendebørn. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard, den Hvass. 26de Octbr. 1840.
Viborger Samler, 1840-11-17
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst i vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Boet efter Ungkarl Niels Andersen Lods af Al Bye og Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard den Hva 6 s. 1ste Novbr. 1840.
Viborger Samler, 1840-11-17
Creditorerne i afdøde Skipper Rasmus Nielsens og efterlevende Enkes, Trine Nielsens fælleds Boe af Nibe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i samme. Nibe, den 12te Novbr. 1840. Lynge.
Viborger Samler, 1840-11-19
No. 185. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-11-19
Kongelig allern privilegeret Stifts-Tidende. Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Contraparterretteressereret fore Torsdagen den 19de November 1840. Contraparterretteressereret fore Torsdagen den 19de November 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-11-19
Udenlandske Efterretninger. Syrien og Ægypten. Moniteuren melder, at den franske Regjering har fra Alexandrien erholdt Depescher fra den 18de Octbr. Da Soliman Pascha havde erfaret Osman Paschas Nederlag og Jbrahim Paschas Tilbagetog til Balbek, frygtede han for at blive omringet i Beirut, og besluttede Natten imellem den 9de og 10de Octbr. at rømme denne Stad. Den 10de blev han forfulgt, led et Nederlag, og nødtes til at lade sit Artillerie og sin Bagage i Stikken, og det var uvist, om han med de faa Tropper - 1500 Md. –, der vare blevne ham troe, vilde være i Stand til at bane sig en Vei igjennem de insurgerede Bjergdistricter. Beirut blev strax besat af de Allierede. Denne Stad har lidt mindre af Følgerne af Kanonaden og Beleiringen, end man havde Grund til at antage. – Tripoli (Tarablus) holder sig endnu. Latakia (Laodicea), der ligger for langt fra Strandbredden til at kunne naaes af det engelske Skyts, og Staden Tortosa ere besatte af Ægypterne. Foruden Øen Raad, hvor de Allierede have anlagt et Hospital, have de nu besat Stæderne Beirut, Dschebail, Dschunie, Saida og Tur. De vare ligeledes i ganske kort Tid i Besiddelse af Kaiffa, der blev aldeles ødelagt ved et frygteligt Bombardement. Bjergdistricterne fra Tripoli og til Tur ere i fuldkommen Jnsurrectionstilstand. Jmellem Tur og St. Jean d'ere have kun 4 Landsbyer, der vare blevne forsynede med engelske Geværer, gjort Opstand; men de fra Arre udsendte Tropper have afvæbnet og tugtet Jnsurgenterne. Jaffa er ikke angrebet endnu. Desertionen tiltager i den ægyptiske Hær. Mere end 5000 Mand have forladt Mebemeds Faner; Mangel paa Levnetsmidler og den udeblivende Sold er Aarsag til Troppernes Frafald. Mehemed Ali indseer det Betænkelige i Sagernes Tilstand, men han taber desuagtet ikke sin Fatning. Han har tilsendt Jbrahim Pascha den befaling, at concentrere de ægyptiske Stridskræfter, at forstærke sig med Besætningen fra Kyststæderne og de i Karamanien staaende Detaschementer, at forsyne St. Jean d'Aere med Tropper, at gjenoprette Leiren ved Marasch, og at holde sig marschfærdig. Man traf Forholdsreglefor at forøge den 30,000 Mand stærke Nationalgarde Cairo til 42,000 Md. Ulemas og de theologiske Studerende gribe til Vaaben, for at danne en Æresgarde, der skal anføres af en af Vicelongens yngre Sønner. – Breve fra Malta af 27de Octbr. sige, at man sammesteds havde fra Syrien erholdt Efterretninger, der gik indtil den 21de Octbr. Den engelske Dampbaad Cyclops" var ankommen til Øen med Emir Beschir og dennes hele Følge, og havde medbragt den Efterretning, at Opstanden i Bjergdistricterne og Desertionen iblandt Ægypterne gribe stedse videre om sig. De nærmere detaillerede Omstændigheder mangle.
Viborger Samler, 1840-11-19
Augsb. Allg. Zeit. meddeler fra Alexandrien tvende Skrivelser af 16de og 17de Octbr. Et engelsk Fartøi, der den 6te Octbr. anløb Alexandriens Havn, underrettede Vicekongen om, at Blokaden samme Dag skulde begynde. Den 8de om Morgenen blev et fra Candia kommende tyrkisk Koffardiskib opfordret af et engelsk Linieskib til at fjerne sig fra Kysten. Da det desuagtet gjorde Mine til at løbe ind i Havnen, forfulgtes det af en engelsk Corvette med Kanonskud. Paa halv Kanonskudsdistance toges Kjøbmandskibet, der besattes med engelske Matroser. De i Alexandrien bosatte Kjøbmænd afsendte strax til den britiske Skibscommandant 3 Deputerede, der forestillede ham, hvormeget hans Forhold var afvigende fra de Notificationer, de havde erholdt fra Constantinopel. Commodore Fischer oplyste nu, at han for flere Dage siden skriftlig havde underrettet de Handlende i Alexandrien om at Blokaden skulde tage sin Begyndelse den 6te Octbr., men at den ægyptiske Regjering havde tilbageholdt de til Kjøbmændene adresserede Breve. Commodoren erklærede imidlertid at ville frigive den tyrkiske Brig, da hans Jnstructioner tillode ham, først at lade Blokaden begynde den 16de Octbr. – Den 11te Octbr. ankom Grev Walewsky atter hertil fra Constantinopel. Om Udfaldet af hans Mission vides aldeles Jntet. Natten imellem den 14de og 15de Octbr. ankom Mehemed hertil fra Cairo, hvor han havde uddeelt Ordener til Officiererne for Nationalgarden. Han har fritaget Nationalgarden for alle Afgifter. Desuagtet kan han ikke stole paa denne Milits. – J Marinen hersker levende Uro. De tyrkiske Matroser bevogtes med Strenghed, da man frygter for, at disse til det yderste bragte Mennesker kunde faae det Jndfald at stikke Jld paa Flaaden. De nyeste Depescher fra Syrien ere høist ugunstige for Mehemeds Sag. Syrien synes at være tabt for ham. Paschaen begynder at blive forbittret paa Franterig, der stedse har raadet ham at udhale Tiden. Jblandt Landtropperne hersker almindelig Utilfredshed. Mehemed kan ikke stole paa en eneste af de høie Officierer. Vilde Englænderne rykke ud med Penge – et ufeilbarligt Middel til at vinde Araberne – saa kunde de kjøbe mange Forrædere. Da Grev Walewsky for 6 Uger siden afreiste til Constantinopel, spaaede man ham intet heldigt, Udfald af hans Forsøg paa at bevirke et umiddelbart Forlig imellem Sultanen og Vicekongen, og den almindelige Mening er nu, at Spaadommen er gaaet i Opfyldelse, Mehemeds nærmeste Omgivelser iagttage en dyb Taushed. 10 Linieskibe og nogle Fregatter ere udrustede, og fuldkommen seilfærdige til at udføre et coup de min. Et Ord fra Mehemed, og disse Skibe ville strax passere. Jndløbet til Havnen. Men Mehemed vil vide at tage sig i Agt; thi at endog kun et eneste af disse Skibe vilde vende tilbage, er meget tvivlsomt. Efterskrift. Det franske Dampskib "Fulton, er i dette Øieblik ankommet hertil fra Syrien. Det medbringer ingen nye Efterretninger fra Syrien, men Rygterne blive stedse ugunstigere for Vicekongen. Giver Mehemed ikke efter i Tide – et Glimt af Haab synes endnu at lyse –, da vil om føie Tid den anden Act af dette blodige Skuespil tage sin Begyndelse i Ægypten, og ende saaledes som den første i Syrien.
Viborger Samler, 1840-11-19
Frankerig. J en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentefterretning fra Paris af 6te Novbr. berettes, at den venstre Side og det venstre Centrum ikke havde deeltaget i Udraabet. Kongen leve, efterat den første Sætning i Throntalen om Orienten og Bevæbningssystemet var oplæst. Efter flere velunderrettede Personers Erklæring skal dette Udraab først være udgaaet fra nogle Pairs, der havde Plads paa den høire Side: kun faa Deputerede havde istemmet Raabet. Overhovedet er Throntalen bleven optagen ugunstigen af Pluraliteten. Befolkningen i Paris havde ventet at høre et mere energiske Sprog; Pariserne ville ikke have Krig, der bortskræmmer de Fremmede fra Paris; men de ville høre Ord, der kunne værne om Frankerigs, efter deres Formening angrebne, Ære. Jsær savne de Deputerede en Forklaring angaaende de Grunde, der have foranlediget Cabinettets Opløsning. Flere formode, at den skete Forandring kun bestaaer i Personer og ikke i Principet, samt at de nye Personer kun der have Fortrin fremfor deres Forgængere, at Udlandet hellere vil underhandle med Soult og Guizot end med Thiers. At Paris's Befæstning, der stedse er, og vil vedblive at være Pariserne en Torn i Øiet, ikke med et eneste Ord er omtalt i Throntalen, finder almindelig Misbilligelse.
Viborger Samler, 1840-11-19
Osterrig. Wien, den 7de Novbr. Jkke faa Artillerie-Over- og Underofficierer, der foruden de allerede til Constantinopel afreiste Jngenieurer have erholdt Keiseren af Østerrigs Tilladelse til midlertidigt at træde i tyrkisk Tjeneste, ere beordrede til at begive sig til Venedig, for derfra directe at afgaae til den syriske Kyst hvor det navnlig skal overdrages dem at træffe de fornødne Anstalter til at sikkre de Allierede Besiddelsen af de erobrede Pladser. – Man vil vide, at allerede i de sidste Uger af Thiers's Præsidentskab havde den franske Gesandt i Wien - Greven af St. Aulaire - modtaget Forholdsregler fra en høiere Haand, og man forklarer nu af denne Omstændighed den raske Overeensstemmelse, med hvilken de allierede Hoffer tilraadede Porten at tage Achtsdecretet imod Mehemed tilbage. Det staaer imidlertid Porten frit for at handle efter eget Godtbefindende, og endnu som forhen ligger Mebemeds Skjebne i hans egen Haand. Naar begge disse Sandheder sammenholdes, erholde vi først et rigtigt Overblik over det i orientalske Spørgsmaals sande Beskaffenhed. – Man siger, at Divanet kun ugjerne har modtaget det Porten af Østerrig, Preussen og England givne Raad og yttrede Ønske, samt at Rusland med Hensyn til dette Ønske ikke skal have deelt sine Medforbundnes Anskuelser. Man paastaaer fremdeles, at Mehemed Ali ingenlunde er tilsinds enten at udlevere Flaaden, eller at overgive sig paa Naade og Unaade. J ethvert af disse Tilfælde maae de Allierede skride til de meere virksomme Forholdsregler, som Thiers i sin berømtblevne og velskrevne Note har betegnet som casus belli, og man tør saa meget mindre betvivle Jværksættelsen af disse Forholdsregler, som man vel ikke længere kan drage i Tvivl de Allieredes glimrende Resultater i Syrien. Jler altsaa ikke Divanet med – saaledes som man har tilraadet det – at lade Naade gaae for Ret og at tage Mehemed til Naade, eller underkaster den gamle Rebel sig ikke ubetinget, saa er der kun tilbage at blokere Alexandrien. Men hvilke Følger vil et Bombardement drage efter sig ikke alene i Frankerig, men maaskee i flere Lande i Europa Der mangler saaledes ikke paa Anledning til Frygt og Bekymring, og man indseer let Aarsagen til den endnu ingenlunde grundfæstede Tillid til den europæiske Freds Opretholdelse. - Hertil komme de utallige Rygter, der ligesom oversvømme Publikum. J vort Monarchie skride de krigerske Rustninger stadig og sindig frem, uden at man – saaledes som i et andet stort Rige – uafladelig støder i Krigstrompeten.
Viborger Samler, 1840-11-19
Preussen. Berlin, den 13de Novbr. Af fuldkommen tilforladelige Breve kunne vi meddele den Efterretning, at Brødrene Grimm ville modtage det dem af Kongen af Preussen gjorte Tilbud om at komme til Berlin. Naar disse udmærkede Lærde maaskee i længere Tid have betænkt sig paa at modtage en i flere Henseender mislig Ansættelse i Berlin, saa ere nu alle Betænkeligheder hævede ved det i materiel Henseende glimrende, og i videnskabelig Henseende fuldkommen uafhængige kongelige Tilbud.
Viborger Samler, 1840-11-19
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-11-19
Kjøbenhavn. Deres Majestæter Kongen og Dronningen have forlagt Deres Residense fra Slottet Sorgenfri til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1840-11-19
J hvilken Grad eller paa hvilken Maade de tilsigtede Collegial=Reductioner eller Reformer ville udstrække sig til General=Toldkammeret og Commerce-Collegiet, er ikke afgjort endnu, thi hvorvel den runde Sum til Bestridelsen af Gagerne og Collegiets Hold er bestemt, have dog de afgivne Betænkninger ang. Embedsmændenes Antal og Arbeidets Fordeling endnu ikke kunnet bringes i Samklang dermed. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-11-19
Kbhposten siger: Vor først yttrede Formodning angaaende de Embedsmænds Skjæbne, der have underskrevet den saakaldede "Adresse fra de bedste Borgere har viist sig ikke at være saa ugrundet. De deriblandt værende Militaire have nemlig i disse Dage gjennem deres resp. Regimentschefer erholdt den Tilkjendegivelse, at ihvorvel Kongen ikke miskjendte de Følelser, de ved at underskrive hiin Lykønskningsadresse havde lagt for Dagen, saa fandt Hs. Majestæt det dog ikke stemmende med den Esprit, der maatte ønskes hos Statens Tienere i den militaire Etat, at de deeltage i saadanne statsborgerlige Foretagender.
Viborger Samler, 1840-11-19
Philologisk Embedsexamen afholdtes i Fredags og i Løverdags. De to Candidater, der havde indstillet sig, N. Levinsen og C. W. Smith, erholdt begge Characteren hand, illand.
Viborger Samler, 1840-11-19
Examen philosophicum absolveredes i dette Efteraar af 140 Candidater, af hvilke 6 erholdt land. p. cet., 64 land., 49 hand illand., 8 non cont., 4 erklæredes immaturi. 5 mangle første Deel, 2 forlode Examen og 2 udebleve. De Udmærkede vare: J. L. W. Jørgensen fra Borgerdydsskolen paa Christianshavn, F. P. R. Winther fra Aalborg Skole, V. A. W. Driebein og A. F. Meinert fra Borgerdydsskolen, paa Christianshavn, L. J. Levinsen fra Randers Skole, J. G.A. Rybsahm fra Aalborg Skole. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1840-11-19
Af de 41 Aspiranter til den nu tilendebragte Almindelig Forberedelses=Exammen erholdt 1 udma., 4 ma., 13 godt og 10 mdl.; 12 bleve ikke antagne og 1 forlod Examen. Blandt de 41 Aspiranter vare 4 Polytechnikere (1 godt, 1 Rdl., 2 ei antagne, 12 ustuderede Jurister (2 ma., 6 molg., 3 ei antagne, 1 forlod E.), 5 Pharmacenter (1 udma., 3 godt, 1 ei antagen), 4 Forststuderende (5 godt, 1 maadelig, 1 ei antagen) og 13 Beterinairer (2 ma., 4 godt, 1 Rdl., 5 ei antagne). (S. Bl.)¬
Viborger Samler, 1840-11-19
J "Folkebladet Nr. 4142 læses en Adresse til Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Mynster, undertegnet af eet hundrede og een og tredive Præster i Ribe Stift, hvori de med Hensyn til Biskoppens Udkast til et forandret Ritual og Alterbog blandt Andet erklære: "Vi saae med Haab og tillidsfuld Forventning Frugten af det Dem betroede Arbeide imode. Deres Udkast til forandret Ritual og Alterbog har saa langtfra skuffet vore Forventninger, at vi meget mere der have følt os grebne af den samme Dybhedens, Klarhedens, Sandhedens christelige Aand, der saa ofte har tiltalt os fra Deres Prædikestol og Deres Opbyggelseskrifter, og har det end, efter Sal gens Natur, ikke kunnet i alle Deele tilfredsstille Saamanges forskjellige Ønsker, saa erkjende vi dog, at det er et høist fortjenligt Værk, der efter vor Mening bør modtages af Danske Geistlige og Danske Menigheder med Taknemmelighed, og der giver grundet Haab om, at den saa ofte foreslagne, saalænge paatænkte Forandring i Ritual og Alterbog omsider heldigen maatte vorde fuldført."J en den 12te Novbr. udkommen Fortælling "Gamle Minder, har Forfatteren, den bekjente Psendonym Carl Bernhard, med meget Held vidst at benytte de pikante Motiver, som findes i det danske Hofs Historie i Aarene 1771 og 1772 og at parre en træffende Udmaling af den Struenseeske Tid med en yppig Fylde af tiltrækkende novellistiske Billeder. Saavidt vides er det første Gang, at hine Begivenheder fremtræde i et saa klart Lys under en ret omhyggelig Behandling, og skjøndt disse Skildringer efter Fortællingens Form kun fremtræde som Betragtning af Forholdene fra en gammel Hofmands Standpunct, indeholde de dog saa meget Jnteressant, at vistnok kun faa Læsere ville lægge Bogen fra sig uden Tilfredsstillelse. (Berl. Tid.)¬
Viborger Samler, 1840-11-19
J Adresseavisen bekjendtgjøres en Udskrift af Kbhvn.
Viborger Samler, 1840-11-19
Forligelses-Commissions Protocol i Sagen Propr. Kor foed til Lindholm og Enkefru Lassen til Aaberg contra Frøken Nanny v. Beenfeldt, ifølge hvilken Frøken B. tilbagekaldte de af hende om og imod Propr. K. og Enkefru L. i offentlige Blade fremførte fornærmelige At tringer, saa at disse som urigtige ikke skulle komme dem til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Høiesteretsadvocat Buntzen, der, paa Grund af Jndklagte, Frøken v. B.s Stilling, paa Klagerens og Klagerindens Vegne, frafaldt Paastand paa Mulcts Erlæggelse, efter den fra hendes Side dertil givne Anledning erklærede, at det ikke er ham bekjendt, at hans Mandanter have Noget at udsætte paa hendes moralske Forhold."
Viborger Samler, 1840-11-19
Den 14de De afsagde Hof= og Stats=Retten Domi den efter det Kgl. danske Cancellies Ordre mod den forrige Redacteur af Bladet "Den Frisindede, Claudius Rosenhoff, for formeentlig begaaet Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen ved et i bemeldte Blads Nr. 87 for d. A. indrykket Digt med Overskrift "Hvad kan det hjælpe, anlagt Sag. Ved Dommen frifandtes Hr. Rosenhoff for Actors Tiltale, imod at udrede Sagens Omkostninger.
Viborger Samler, 1840-11-19
Forhenværende Hofkasserer og Kasserer ved Slotsbygnings-Commissionen, Hartvig David Duncan, blev, som vi tidligere have meddeelt, ved Høiesteret for mislig Omgang med betroede kgl. Oppebørseler, dømt til at betale de af ham besvegne Kasser omtrent 53,000 Rbd., eller, i Mangel af Betaling, hensættes til Fæstningsarbeide, indtil han betaler eller ved Døden afgaaer. Da det efter Sagens Omstændigheder i Forbindelse med Tiltaltes Tilstaaelse er oplyst, at han aldeles Jntet eier til til Dækningen af den anførte Sum, skulde han altsaa behandles i Overeensstemmelse med den sidste Deel af Dommen. Kongen har imidlertid, som man erfarer, bestemt sig til at formilde Dommen derhen, at Tiltalte hensættes i Fængsel i Citadellet, hvilken Forandring baade er motiveret ved Tiltaltes høie Alder og øvrige ulastelige Vandel, og ved den Omstændighed, at den nye Forordning for Kongeriget Danmark angaaende det offentlige Kasse og Regnskabsvæsen i Almindelighed af 8de Juli 1840, dens 21de § bestemmer, at den utroe Regnskabsbetjent skal hensættes til Fæstningsarrest, indtil han betaler eller ved Døden afgaaer, forsaavidt ingen qvalificerende Omstændigheder ere forbundne med hans Forbrydelse. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-11-19
Jmorgen (den 17de November) tidlig Kl. 8 skal Ole Kollerød tilligemed hans Medskyldige Peter Christian Knudsen og Ole Hansen føres til Retterstedet, hvor den over dem afsagte Dom vil blive exequeret. (Dag.) Ole Kollerød befinder sig en i meget rolig Tilstand og taler næsten med Ligegyldighed om sin nærforestaaende Død. Derimod beskjæftiger det ham meget, hvorledes han skal klæde sig den Dag, navnlig har han bestemt, at han ingen Krave vil have paa sin Trøie, da han har hørt at det ofte har generet Hugget. Forleden havde han bedet om at tale med sin Moder og Søfter; da de kom, leverede han Moderen til Minde om sig et af de Smædevers om ham, som udraabes paa Gaderne, og Søsteren en gl. Mark, han i 3 Aar. havde baaret hos sig; forøvrigt erklærede han, at han ikke havde noget at sige dem. (Ab. Av.) Christian VIII Maskineri skal ikke være i den bedste Forfatning, hvilket let kunde vække Forundring, da det endnu ikke har været igang et heelt Aar, dersom man ikke vidste, at en Deel af dets fornemste Jnventarium har været brugt i lang Tid tilforn. Dette Dampskib skal ifølge Adresseavisen i de første Dage af December afgaae til Glasgow, formodentlig for i Britanien at erholde de Fornyelser, som her ikke kunne frembringes. (Kbr.)