Berlingske Tidende, 1831-11-26
J The Globe siges, at Tallet paa de bortkomne og efterlyste Børn, som Politiet i Manchester har skaffet tilveje, i sidste Aar beløb til Sexten Hundrede. - Men der siges ikke, hvor mange der endnu savnes. Medens England er i den heftigste Agitation, hersker for Øieblikket i Jrland en Rolighed, hvis Mage Ingen minder. I Gaar Aftes holdt det herværende Kongelige geographiske Selskab det første Vintermøde i dette Aar. Viscount Goderich, præsiderede. Forsamlingen var meget talrig; thi i dette Møde skulde den Præmie af 50 Guineer, som Hr. M. Kongen har skienket til Selskabets Raadighed, overleveres til den bekjendte Richard Lander, for hans Opdagelse af Riger= eller Quorraflodens Udløb i Havet. - En udførlig og høist interessant Afhandling, indsendt fra den grundlærde Olding, Oberst Leake, blev oplæst af Selskabets Secretair. Dens Theema var: "En Quorra Oldtidens Niger, Forfatteren gjorde opmærksom paa Mangelen af umiddelbar og nøiagtig Kundskab om denne Flod, erkjendt baade af ældre og nyere Skribenter; Aarsagen dertil var de indfødte Africaneres totale Uvidenhed herom, paa deres mundtlige Underretning herom kunde man aldeles ikke stole. Med stor Erudition viiste han, at den Retning, som Herodot, Strabo og Plinius have angivet for Nigerens Løb, aldeles stemmede overeens med Quarraflodens; derefter kastede han et Blik paa Rommer nes forskjellige Expeditioner til det Jndre af Africa, og hvælede med den ombyggeligste Nøiagtighed ved de Resultater af deres Opdagelser, som ere bevarede indtil vor Tid. Afhandlingen indeholdt ogsaa et Udtog af Ptolemæus (2de B. 6te Cap.) hvis Paalidelighed i Henseende til Bestemmelsen af Stædernes Beliggenhed, ned af Nilen, indtil Meroe, han stadfæstede. Efterat have omtalet de nyeste Opdagelser, i denne Deel af Africa, og i Særdeleshed dem af Browne, af Denham og af en Slaveflokunder en ægyptisk Officeers Anførsel, der bereiste begge Flodbredderne i Fem og Halvtredssindstyve Dage, sluttede Forfatteren med en Charakteristik af den utrættelige, ingen Besværlighed eller Fareskyende, Rich. Landers's geographiske Opdagelse, den vigtigste siden Nyehollands. - Derefter meddeelte den berømte Reisende i Orienten, Hr. Buekingham, nogle Jagttagelser af sin egen Erfaring, der stadfæstede hine, og tilføiede nogle mærkelige Beviser paa Mamelukernes Overtroe, i Henseende til Benene af Rhinoceros og Hippotamos. Ogsaa disse bemærkninger hørtes med stor Bifald. - Dernæst tilkjendegav Præsidenten, at dette Møde holdtes i Anledning af to Gienstande, der begge vare af høi Vigtighed saavel for den almindelige Culturhistorie i Almindelighed, som for den engelske Nation i Særdeleshed. Mødets dobbelte Hensigt var første Gang, med den aarlige Gave, som Kongen ædelmodigen havde betroet til Selskabets Disposition, at hædre en Mand, der uden Modsigelse var den kjækkeste blandt dem, hvis Navne mindes i de geographiske Opdagelses Annaler. Mange Omstændigheder bidroge til at gjøre Rich. Landers til en af de Opdagere, der havde erhvervet sig de største Fortjenester i Henseende til geographisk Kundskabs Udvidelse; han havde maattet savne alle de Fordele, som Fødsel og Opdragelse yde, alle de gunstige Leiligheder, som sætte Andre i Stand til at fremme deres videnskabelige Attraae; - men han var en af de store Aander, der heldigviis fandtes oftere i England end i nogetsomhelst andet Land, og, overvindende alle Hindringer, lagde for Dagen, hvad Sjælsenergie, der stræber efter et ædelt Øjemeed, mægter. - Efterat have sagt dette, overleverede Lord Goderich, hiin Kongelige Gave til Rich. Landers. Denne bestedne Mand udtrykte med faa Ord sit rørte Hjertes Taknemmelighed. - Fremdeles kundgjorde Præsidenten, at det lærde Samfund ride African, Association" havde yttret Ønske om at indlemmes i det geographiske Selskab, for i Forening med dette at vilke desto kraftigere for et fælleds Øjemeed. Dette Forslag bifaldtes. Hs. M. Kongen har skjenket det Zoologiske Selskab i London, hele Menageriet i Tower, i hvilket findes endeel sjeldne Dyr.