JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
J afvigte Vinter blev Hr. Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Poulsen af Hs. Majestæt Kongen beskikket til Raadmand i Randers; saasnart dette blev bekjendt i Byen og Omegnen, blev af Byens Embedsmænd og Borgere skrivtlig, og af Herredsbeboerne ved en Deputation, tolket den Agtelse og Hengivenhed, de nærede for Justitsraaden, og derfor yttret det Ønske, at han vilde blive iblandt dem, da han i den lange stid, han som Embedsmand havde været hos dem, ved Retskaffenhed og Velvillighed erhværvet sig alles sigtelse og Hengivenhed; men Skjæbnen bød Adskillelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Fredagen den 1ste Juli forlod han og Familie vor Bye, en Mængde Mennesker af Byen og Omegnen havde derfor forsamlet sig, for at sige den elskelige Familie - Farvel; endeel af Byens Embedsmænd og Borgere samt Landmænd af Venneberg Herred, ledfahede Familien, deels ridende, deels kjørende, til Vreilv Mølle, (hvor en Collation var foranstaltet), hvor, buder et tredobbelt Hurraraab, den kjære Familie blev ønskeet et hjerteligt - Levvel, og bevidnet den Agtelse og Hengivenhed man nærede for samme. Strax efter at Hr. Justitsraad Poulsen og Familie havde fortsat Reisen, tog Forsamlingen Anledning, at ønske Hr. Justitsraad Koefoed, som var tilstede, under tredobdeelt Hurraraab - Velkommen i sit nye Embede, som Byefoged i Hiørring og Herredsfoged i Venneberg, herred.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Ved sidste Stutteri=Besigtelse her, den 27de f. M., har en Hingst, falden efter den kgl. Hingst Bukken, og tilhørende Sandslugtscommissair Hasselbach, er holdt første Præmie. Anden Præmie erholdt Christen Christensen Eistrups Hingst, og tredie Præmie, en hingst, tilhørende Svend Sørensen Kabbelhede. G med Krone over bleve mærkede Niels Sørensen, tydes faarige Hingst, faldet efter den kgl. Hingst antanonist, og Thomas Andersen Fjelholms 4aarige Hingst. Af 3aarige Hingste og Hoppefoler, faldne af indbrændte Hopper efter kongelige Hingste, bleve præsenterede: 11 Hingste og 9 Hopper; af disse bleve 3 Hingste og 5 Hopper mærkede L. S. med Krone over og erholdt hver 20 Rbdlr. Præmie. Præsenterede blede 254 Hopper og deraf antagne som Stutteridyglige 79.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Jndsendt.) Spørgsmaal til det kongelige Sunhedscollegium og enhver erfaringskyndig Læge. Er Den, der een Gang har haft Cholera morhus, udsat for at faae denne Sygdom anden Gang?
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Hals Skibsliste. Den 1ste Juli indkom: S. H. Movig af og fra Tønsberg. Th. Hjelm af Skagen fra Frederikshavn med Stykgods. U. Olsen af og fra Kragers med Trælast. - Afseilet. J. Evensen af og til Lillesand med Korn. D. Domrechs af og til Stolpe med J. Sild. J. P. Futterup af Lemvig til Kbh. med Havre, Uld og s. Sild. N. Lydersen og S. Tørjesen af og til Østerriisder med Korn. Den 2den indkom: N. Eduardsen af og fra Drammen med Trælast. S. Frederichsen af og fra Sandefjord med Trælast. Afseilet: P. Larsen af Aalborg til Flensborg med Bygfrø. J. Nielsen af Strandmøllen til Vedbek med Klude. H. Hansen af Aalborg til Norge med Korn. A. Halvorsen af og til Østerriisøer med Korn. C. Olsen af og til Arendahl med Korn. Den 3die indkom: H. Christensen af Waarsaae fra Kbh. med Stykgods. J. Jespersen af og fra Tønsberg med Trælast. brænde. - Afseilet. C. Werge af og til Brevig med Korn. S. Halvorsen af og til Porsgrund med Korn. C. Nielsen af Hou til Callundborg med Kridt. R. Andersen af og til Frederikshavn med Stykgods. C. Dahl af og til Arendahl med Korn og Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Vinden. Den 1ste Julii, N. V., mod Middag Ord.; den 2den og 3die, NNO.; den 4de, S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Bekjendtgjoreløer. At vor gode Fader, Administrator Joh. H. Carstens, efter flere Aars Svagelighed og nogle Dages Sygeleie, er, ved en blid og rolig Död, den 5te Dennes, Formiddag Kl. 11, bortkaldt i hans Alders 70de Aar, dette, for os sörgelige Budskab, bringes herved fraværende Aalborg, den 6te Juli 1831. Petrea H. Møller. Chr. Møller. Venner. söd Carstens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Fra en elsket Kreds af deeltagende Venner, kjære og dyrebare Frænder, bortkaldtes til et bedre Liv, i Dag Middags Kl. 12, ved en blid og rolig Död, 15 Dage efter en meget heldig Nedkomst, min elskede Kone, Bolette Sophis, föd Altermann, 27 Aar og 4 Maaneder gammel, efterladende sig den uforsörgede Spæde. Kun 3 3/4 Aar varede vort saa - saare lykkelige Ægteskab, der vel ikke uden Prøvelser for os henrandt, dem dog stedse den Salige med Taalmod bar, og, endskjöndt med ikke stærkt Helbred, forskjönnede den Kreds, hvori hun levede. Hendes Hjerte slog varmt for hendes Venners Vell For hendes dybtsörgende Forældre- og Södskende, var hun en blid, kjerlig Datter og Söster, for mig, hendes nu frösteslöse Agtefælle, var hun Alt!!! Alt hvad en sand ædel Qvinde, som Augtrue og Noder. for en Mand kan være. Derfor deelt gende Venner, mit og min uforsörgede Spædes Tab er stort. - og den Gud, der styrer alt efter sin, for os urandsagelige Villie, give os Styrke til at bære vor tunge Sorg. Aalborg, den 2den Juli 1831. P. S. Schjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Qvarantaine-Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Riga. b) Danzig. c) Libau. d) Archangel. e) Constantinopel. f) Algier. Tunis. b) Marocco. 1) Smyrna, i Provindsen Natolien. 4) Øen Candia. 1) New Orleans. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre a) Alle issiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav. b) Alle preussiske Havne, c) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. d) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, e) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas meddringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. f) Nord America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Den Kongelige Qvarantaine-Direction i Kjøbenhavn, den 27de Juni 1831. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Skibsted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Den i Skagens Vesterby tæt ved Møllen beliggende Gaard, i ældre Tider tilhørt afdøde Byefoged Ferslev, bestaaende af 13 Fag Vaaningshuus, 7 Fag Pakhuus og 16 Fag Lade, Stald, og Vognremise, alt Muur- og Bindingsværk, med Tegltag, og sidste Huus med Straatække, samt tilhørende Jorder deels i Byens Jndmark og opdyrket af Klitten, hvorpaa kan underholdes, Vinter og Sommer, 2 Heste, 4 a 5 Køer og 10 Faar, agter Eieren, formedelst Fraflyttelse, underhaanden snarest at sælge eller bortleie paa billige Vilkaar og kan strax tiltrædes; hvorom kan accorderes med Kjøbmand R. Bergen i Skagen, der tillige foreviser Eiendommen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
En liden Sølv Desert- eller Barneskee er formedelst mistænkelige Omstændigheder anholdt og henligger til Eftersyn paa Politiekammeret for den som muligt maatte have mistet en saadann. Aalborg, den 6te Juli 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Bekanntmachung. Jm Frihjahr 1825 starb der Landbesitzer Hans Jubler bei Nordburg, und am 5tem d. M. seine nachgelatene Witt me, Namens Sophia Elisabeth Jubler, geborne Fangel, beide kinderlos und mit Hinterlatung einer letzwilligen Anordnung. Wenn nun von den hiesigen Seitenverwandten der Erblatzerin allhier angezeigt worden: das mehrere abwesende Miterben auf Sylt, Arrøe, Fyhnen, Seeland, in Jutland inder Gegend von Aalburg und Friedericia, sowie auf Sundewithwohnhaft, verhanden waren, auch gedachte Erden umAnseetzung eines Termins zur Eroffning und Bekanntmachung, beregter letzwilligger Anordnung nach Erlatung eines landublichen Proclams gebeten haben; so wird dieser Anzeige und Bitte gemas hierdurch zur Eroffnung und Bekanntmachung, bedachter letzwilliger Disposition, Terminus auf dem Nord burger Dinggericht am 27sten Juli d. J. angesetzt, und mer den jene dem Gericht unbekannte abwesende Erden, so wi Alle und Jede, welche somst ein Jnteresse zu haben vermeinen, hiermittelst aufgefordert und verabladet, personlich oder durchgehørig Bevollmachtigte in termind præsixo zu erscheinen, mit dem Hinzufugen: das auch im Falle des Nichtericheinens Aller oder Einiger derselben, dennoch auf Anhalten der hiesigen Erden die Eroffnung und Bekanntmachung servato juris ordine stattfinden werde. Decretum Königl. Nordburger Hardesvogtei auf Alsen, den 22ten Juni 1831. Steffens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Messina Apelsiner, nylig arriverede, faaes hos A. N. Kjærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
God Koge=Ærter faaes hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
At jeg igjen er forsynet med Lollandsk Hvede og Brændeviistil billigste Priser, bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 5te Juli 1831. A. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Gode kryddrede Anchiovis faaes hos C. W. Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Gode hvide Formlys og Spedelys faaes hos N. Schibbye.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Skibs-Capitain Jen Erichsen Stougaard af Sønderborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere; ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret. Skifte=Retten i Aalborg, den 29de Juni 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Auctioner. Jfølge Arvingernes m. fl., i Boet efter afgangne Jomfrue A. S. Klein, heraf Byen, Begjering, bliver en Deel Boetilhørende Kongelige Obligationer, mod contant Betaling, bortsolgte ved offentlig Auction, som holdes paa Raadstuen, heri Byen, Fredagen den 15de Dennes, Eftermiddag Kl. 3. slet, hvortil Lysthavende indbydes. Conditionerne erfares paa Auctionsstædet og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Sæbye Byefogedcomptoir, den 4de Juli 1831. Muller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Da den for Skatterestancer udlagte, Enkemadame Westergaard tilhørende, Gaard Nr. 463, ved Østeraae beliggende, med Hauge, ikke blev solgt ved den derover den 23de f.M. afholdte 3die Auction, saa bliver bemeldte Eiendom atter opraabt ved en 4de Auction, som afholdes i selve Gaarden, Fredagen den 15de Dennes, Formiddag Kl. 10, til absolut Bortsælgelse. Conditionerne for Salget henligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aalborg, den 2den Juli 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Løverdagen den 9de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Kjøbmand Lars Nørregaards Plads her ved Byen, ved offentlig Auction bortsolgt den der henliggende Jagt, Marie kaldet, af 2 1/2 Commercelæsters Drægtighed, med staaende og løbende Redskaber, samt tilhørende liden Pram, Skipper Jens Erichsen Stougaards Stervboetilhørende. Saasnart Auctionen over Jagten er tilende, continueres med Bortsalg af nogle Jnventariesager, Koie=Klæder, og nogle Gangklæder; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 29de Juni 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-06
Da Avisen vil kunne udkomme tidligere i Publicum naar Avertissementerne indleveres tidligere, saa udbedes disse til Løverdags Avisen og Fredag Aften
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Polen. Det lader til, at Polakkerne nu faae en farligere Fjende at kjæmpe med end Russerne, nemlig indvortes Partier og Forrædderi; i det mindste har man i Varschau Mistanke om det sidste. Af en Rapport fra Generalissimus til Nationalregjeringen sees, at Gene talerne Jankovski og Romarino vare detascherede med et anseligt Corps for at angribe Rüdiger. Under den Første commanderede General Turno, og denne mødte Fienden den 19de med sin Afdeling ved Budzika. Uagtet de Tropper, hvorover Turno for Øieblikket kunde disponere, ikke beløb sig til mere end 3000 Mand, angreb han dog Fjenden uforfærdet, da hon stolede paa Succurs fra Hovedcorpset, men denne udeblev og han maatte derfor udholde Kampen alene, hvilket han ogsaa gjorde med ikke mindre Kjekhed end Held, da hans Tab kun angives til 270 Mand Døde og Saarede, hvoriblandt 6 Officerer. Men foruden dette Tab - tilføier Beretningen - snege fjentlige Afdelinger sig ind imellem Jankovskis adspredte Colonner, hvor de gjorde nogle Officerer til Fanger og erobrede adskillige Vogne med Ammunition samt en Regimentskasse, hvilket Alt var uden Eskorte. Generalerne Jankovski og Bukovski ere dragne til Ansvar, den sidste dadles især, fordi han stod General Turno nærmest, uden at ville komme ham til Hielp, og da hans Soldater brændte af Begjerlighed efter at ville angribe Fjenden, som de saae i en Afstand af 2 Verster bortføre deres Ammunitionsvogne, erklærede, at han ingen Ordre havde dertil. De ere nu begge stillede for en Krigsret, i hvilken Divisionsgeneral Malachorski præsiderer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Af denne Beretning kan man nu imidlertid ikke med Bestemthed slutte sig til Forrædderie fra de Tiltaltes Side; men Mistanken herom maa rigtignok stige ved at læse følgende Skrivelse fra Varschau af 29de Juni, som er ankom men ved overordentlig Leilighed: Jgaar, hed, der det, blev det angivet for Generalissimus, at der i det Jndre af Landet var et Complot i Værk for at bevæbne de russiske Fanger, og saaledes maaskee spille Hovedstaden i Fjendens Hænder. Adskillige afskedigede Gene taler, der allerede længe havde opvakt Mistanke imod sig, skulle staae i Spidsen for Sammensværgelsen. Generalissimus henvendte sig strax til de competente Autoriteter, og følgende Personer bleve pludselig arresterede: General Hurtig, i Russernes Tid Commandant i Zamose, Generalerne Salazki og Slupecki, den russiske Kammerherre Fanschave, Lessel, Broder til Storfyrst Constantins Adjutant, samt en russisk Dame ved Navn Bazanov. Ogsaa den ovenfor nævnte General Jankovski skal være compromitteret ved denne Sag. Hos andre Personer har man bemægtiget sig Papiret, som kunde give Oplysning om Sagen. Saa stor ogsaa Folkets retfærdige Forbittrelse var ved denne Leilighed, har dog ikke den mindste Uorden fundet Sted; Hurtig, der allerede var bekjendt for sin Grusomhed fra den Tid af at han var Commandant i Zamose, havde rigtignok opvakt Folkets Harme imod sig i den Grad, at man vilde stene ham; imidlertid fik man ham dog bragt uskadt ind i Slottet. Saavel Nationalregjeringen som Generalissimus har udstædt Proclamationer, hvori de paa den ene Side opfordre Folket til Rolighed, men tillige lover den strængeste Undersøgelse og de Skyldiges Afstraffelse. For en Sikkerheds Skyld. er Varschau indtil videre erklæret i Beleiringsstand og Landstormen opbudet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Jmellem Hovedarmeerne har ingen Fjendtligheder fundet Sted og Beretningerne fra Litthauen og Volhynien modsige hinanden som sædvanligt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Den russiske Feldttmarschal Grev Paskevitsch er den 23de Juni ankommen til det russiske Hovedqvarteer, som dengang befandt sig i Pultusk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Belgien. Den 26de Juni om Aftenen modtog Prinds Leopold den belgiske Deputation og erklærede sig villig til at modtage den belgiske Krone under visse Betingelser. Endnu samme Nat forlod Deputationen London, og ankom den 28de om Morgenen til Brüssel. Allerede samme Dag forsamlede Kongressen sig og Deputationens Formand, Hr. v. Gerlache, aflagde en Beretning om sin og sine Collegers Sendelse til London. Han forelæste først den Tale, han havde holde til Prindsen ved Decretets Overlevering og dernæst Prindsens Svar, hvori han takker Congressen for dens Tillid og erklærer sig villig til at antage dens Tilbud, naar den vil tage saadanne Beslutninger, at den nye Stat kan blive anerkjendt af Europas øvrige Stater. J en Skrivelse til Regenten udtrykker Prindsen sig endnu bestemtere og siger, at saasnart Kongressen har antaget følgende Forslag af Conferenzen, vil han ansee alle Vanskeligheder hævede, hvad hans Person angaaer og ufortøvet indfinde sig i Belgien. Dette Forslag bestaaer af 18 Artikler af hvilke de vigtigste ere disse: 1) Holland besidder alt det, som i Aaret 1790 udgjorde de forenede Staters Gebet. 2) Det Øvrige af det, som i Aaret 1815 fik Navn af Kongeriget Nederlandene, tilfalder Belgien. 3) J Henseende til Luxemburg, da skal status qua vedblive, saalænge indtil Belgiens Sonverain faaer afgjort dette ved en Underhandling med Kongen af Holland og det tyske Forbund, og vedkommer denne Underhandling aldeles ikke det øvrige Grændsespørgsmaal. 4) Naar det kan oplyses, at de forenede Stater i Aaret 1790 ikke udelukkende udøvede Souverainiteten over Staden Marstricht, saa bør begge Partier tænke paa Midler til at jevne denne Sag. 9 og 10) Belgien skal for bestandigt udgjøre en neutral Stat. De fem Magter garantere det denne evige Neutralitet og Uantasteligheden af dets Gebeet indenfor de i nærværende Artikel bestemte Grændser, men efter en billig Reciprocitetslov skal Belgien ogsaa være forpligtet til at iagttage en lignende Neutralitet mod alle andre Stater og ikke forstyrre deres indre eller ydre Rolighed. Dog maa det forsvare sig, hvis det skulde blive angrebet. 11) Havnen ved Antverpen maa, som hidtil, kun være Havn for Handelskibe. 12) Gielden skal saaledes deles, at enhver af Staterne kommer til at svare til den Deel af samme, som oprindelig hvilede paa de forskjellige Dele, hvoraf de bestaae, og den Gjeld de siden i Fælledsskab have paadraget sig, skal deles efter et billigt Forhold. 13) Til denne Liqvidation skal fra begge Sider udnævnes Commissairer, hvilke strax skulle sammentræde. Efterat Ministeren havde endt sit Foredrag, under hvilket ogsaa dette Forslag oplæstes, herskede dyb Tavshed. Efter en lang Discussion blev derpaa med 75 Stemmer mod 66 antaget, at en almindelig Committee skulde sammentræde den 30te Junii. Den 1ste Juli skulde Deliberationen over Ministerens Foredrag, og altsaa vel tillige over Forslaget, begynde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Blandede Efterretninger. Paa Krigsrygter mangler det just ikke, men de fortjene neppe nogen synderlig Tiltro, uden forsaavidt de udvise, at de store Magter virkelig holde sig parate til Krigen, hvilket man gjerne kan troe. Fra Strasburg, skrives, at man der, mere end nogensinde før, troer paa Krig, men tillige holder sig overbeviist om et nøie Forbund mellem England og Frankrig, samt om det tydske Forbunds Neutralitet. (?) Medens franske Blade fortælle, at der paa Nordgrændsen samles en Armee, af betydelig Størrelse og at Marschal Soult paa sin Reise med Kongen oftere skal have gjort ham opmærksom paa, hvilken delig Armee Frankrig har, og hvor gjerne den vil slaaes, fortæller allg. Zeit. fra Maynz, at den preussiske Hær, der staaer i denne Stats vestlige Provindser, nu beløber sig til 175000 Mand, uden at regne den Forøgelse, den kunde vente af Holland, og Forbundstropperne. Ligeledes vil den aachener Tidende have den Efterretning fra Turin, at Kongen af Sardinien har givet befaling til, at alle Militairpligtige ufortøvet skulle indkaldes, fordi Østerrig har forlangt Giennemmarsch for sine Tropper gjennem Piemont, og nurnberger Correspondent meddeler en Skrivelse fra den tyrolske Grændse, ifølge hvilken de øster, rigske Tropper ere satte saa ganske paa Krigsfod, at enhver Jnfanterist er forsynet med 60 skarpe Patroner, og endog Landeværnet er gjort mobilt. Alt dette faaet nu staae ved sit Værd, men neppe bliver der dog nogen Krig, med mindre dette Aars Hundedage skulde gaae svanger med et lignende Uveir som det Forløbnes i dette Tilfælde er en Krig rigtignok rimelig, om ei at anden Grund, saa fordi Magterne iaar kan føre Krig, hvilket de ikke kunde ifjor. Fra Krigen er Overgangen til Pesten let og naturlig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
J Riga er Cholera, som allerede sidst blev meldt, Aftagende; i Danzig tiltager den i det mindste ikke Der bliver ikke just mange syge i denne Bye i Forhold til dens Folkemængde, men den er slem ved dem, som den angriber. Af 449, som ialt ere blevne syge, ere kun 59 helbrede og 323 døde. Man har denne Gang en Beretning fra Vien om dens Ødelæggelse i det østerrigske Monarkie, hvoraf sees at der i Gallizien fra dens Begyndelse i Vinter indtil noget hen i Juni, ialt er bleven 18748 Mennesker syge, hvoraf 7009 ere døde. Fra Østersøens Kyster haves ingen andre Efterretninger, end de allerede bekjendte. F.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Sundhedscommitteen i Lieban har bekjendtgjort, at da Sundhedstilstanden i Staden er den allerforønskeligste, saa vil, saa længe denne varer, ikke udgaae nogen Efterretning om samme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Kjøbenhavn. Da Hs. Majestæt Kongen ei, ifølge Bestemmelsen, ankom hertil den 1ste Dennes afgik Dampskibet Caledonia herfra Dagen efter for at møde det kongl. Dampskib. Jmidlertid havde en Estafette bragt den Efterretning at Hs. Majestæts Afreise var bleven udfat i 24 Timer, og den 2den om Aftenen Kl. 5 1/2 ankom den høie Reisende i bedste Velgaaende, paa det kongl. Dampskib Kiel, hertil Hovedstaden. Aarsagen til Reisens Forsinkelse var Veirliget, som truede med en stærk Torden. (J Randers Amtstidende læses i Anledning af Hs. Majestæts Reise følgende: J Fredags Eftermiddag havde en stor Mængde Mennesker forsamlet sig paa Kjøbenhavns Toldbod, i Anledning af Hs. Majestæt Kongens forventede Tilbagekomst fra Holsteen; men allerede var det langt over den Tid, Dampskibets Ankomst efter Rimelighed kunde formodes, og endnu var det er at see. Bekymringen voxte med hver Time og Natten tilbragdes i ængstlig Frygt for, at et muligt Uheld skulde være tilstødt den elskede Landsfader.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Næste Morgen som Løverdagen) indtraf en Coureer til Hovedstaden med den beroligende Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen befandt sig fuldkommen vel; men at en stærk Storm havde forhindret Dampskibets Afgang, saa at Afreisen fra Louisenlund var bleven udsat til næste Dag. J Løverdags Aftes, Kl. imellem 6 og 7, forkyndte Kanonernes Torden Hovedstadens Jndvaanere den elskede Monarks lykkelige Tilbagekomst. En overordentlig Mængde Mennesker modtog Majestæten, ved Jlandstigningen paa Toldboden, med de umiskjendeligste og lydeligste Glædesyttringer.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Hr. Stadsphysikus Lund har under 1ste Juli udstedt følgende Bekjendtgjørelse: "J Anledning at nogle Forespørgsler paa min Bopæl har jeg ikke anseet det ufornødent at bekjendtgjøre følgende: Sundheds tilstanden i Staden er meget god, og ingen farlig eller smitsom Sygdom hersker for Tiden her. Hvad tvende Tilfælde angaaer, som deels allerede have, deels mueligen kunne give Anledning til foruroligende Rygter, da havde i det ene, nemlig i Adelgaden Nr. 220 første Bagsal, Sygdommen, hvoraf Manden døde, efter nøiagtig Undersøgning af den tilkaldte Læge, ikke været Cholera, da de væsentligste Symptomer manglede, og i det andet Tilfælde, som indtraf i Nyboder i Hjertensfrydgaden, havde en Mand, efter foregaaende anstrængende Arbeide, drukket suurt Øl, der bevirkede Diarthee og Brækning, som ved anvendte Lægemidler efter nogle Timers Forløb hævedes. Han befinder sig nu vel. Jeg lader ikke ubemærket, at denne Cholera, som frembringes af bedærvede Næringsmidler, Forkjølelser a. er en almindeligen gjængse Sygdom her i Landet, som sædvanligen altid helbredes, og har iøvrigt intet Symptom af den paa flere Steder i Udlandet for Tiden herskende, farlige, epidemiske Cholera.