JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 12te dennes, der vil blive læst i den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene at have noget at fordre, enten hos Firmaet H. P. Jensen & Lange, eller særskilt hos de afdøde Jnteressenter at samme, Urtekræmmer Hans Peter Jensen og Hans Lange, indkaldte med Aar og Dags Varsel til, sub poena præclusi & perpetui silentii, saadant deres Krav, inden benævnte Tids Udløb, at anmelde og beviisliggjøre for os, der have taget de Afdødes Bo under Skiftebehandling. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte til inden foreskrevne Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 26de Marts 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Niels Christensen Buus i Klattrup Bye, Udbyeneder Sogn, Gierler Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 21de Marts 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Ved Proclama af 26de hujus, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa nu afdøde Farver Niels Henrich Holst heraf Staden, i Overeensstemmelse med Plac. af 26de August 1785 og 26de Marts 1790, indkaldte til for mig at anmelde og legitimere deres Fordringer inden 6 a 12 Ugers Forløb, fra dette Avertissements sidste Bekjendtgjørelse at regne. Kjøbenhavn, d. 28de Marts 1836. Skeel.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Landsover- samt Hof og Stadsrets Procurator Stormgaden Nr. 195, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Ved Proclama af 14de denne Maaned, der læst inden vedkommende Over- og Under-Ret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Jens Jensen Rousing i Nørreondsild Bye og Sogn, Ondsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 21de Marts 1836. Claudi. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Ritmester H. M. Keutsch, og Os elskelig Capitain John R. Sempill, som Executorer i afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Executorer ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mar Phersons fælles Boes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands Boende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den til Forsendelse med de Kongelige Brevposter allernaadigst privilegerede Berlingske politiske og Avertissementstidende, Kjøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regjerings Avis, indkalde alle fornævnte afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrues Lovise Mac Phersons fælles Boes, paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for bemeldte Executorer, Ritmester H. M. Keutsch og Capitain John R. Sempill, at anmelde og beviisliggjøre, og skal oftnævnte Executorer være pligtige til, at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og des indiske Gjeldsliqvidations-Commissioners Bogholder-Cøschirer, paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Atten, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gjeldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Den Kongelige vestindiske Regjering. St. Croix, den 10de September 1835. P. v. Scholten. Mouritzen. Koefoed. W. Oxholm. C. B. Petersen.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Bevilling for Ritmester H. M. Keutsch og Capitain J. R. Sempill til ved Proclama at indkalde alle afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Jfølge foranstaaende allernaadigste Bevilling og med det i samme bestemte Varsel, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boes Creditorer med deres Fordringer at fremkomme og beviisliggjøre for undertegnede Executores testamenti, udi de i Boet holdende Sessioner, St. Croix, Frederiksted, den 14de September 1835. John R. Sempill. H. M. Keutsch.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, er, efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1919, med 12 Ugers Varsel indkaldt, Enhver som maatte formene at have nogen Fordring paa den her i Byen afdøde Handskemager Linds Enke, Karen Ovesdatter, til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 23de Marts 1836. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Kjøbenhavn. Trykt i det Berling ge Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer, for ved Falsters Stiften.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Grovindsialstænderne for Sjællande, Fyen og Lollands, og Færøerne. samt for Island Fredagen den 1ste April. Fortsættelse af Sagen angaaende Udkastet til en Forordning, indeholdende adskillige nærmere Bestemmelser og Retsforholdet imellem Jorddrotter og Fæstere i Danmark. (See denne Tidende Nr. 126-127.)¬
Berlingske Tidende, 1836-04-01
At forsaavidt man maatte give Pluralitetens Jndstilling med Hensyn til denne Paragraph Medhold, dog Ordene: "eller Omstændighederne iøvrigt maatte tale særdeles til hans Fordeel, udgaaer. Ad § 6. At den sidste Deel af denne Paragraphs første Passus, fra Ordene: "dog bør i Tilfælde af at han er gift og til denne Afdelings Slutning, udgaaer.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
At den sidste Deel af denne Paragraphs anden Afdeling, fra Ordene: "og forsaavidt han er og til Slutningen, udgaaer, samt at der istedet derfor sættes: "bør han antage en Mand, der er villig til paa hans Regning og Ansvar at paatage sig Gaardens midlertidige Bestyrelse. Ad § S. At Slutningen af denne Paragraph fra Ordene: "Jøvrigt skal det være Jorddrottens Pligt, udgaaer. Efterat Committeens Minoritet, havde afgivet dette dissentierende Votum, fandt Majoriteten sig foranlediget til at gjøre følgende Tillæg til sin tidligere afgivne Betænkning: gjort sig be Committeens Majoritet har kjendt med det af Minoriteten afgivne sær men troer skilte Votum i nærværende Sa ikke at burde vidtløftiggjøre sin Betænkning paa en speciel Gjendrived at indlade sit velse af de der indeholdte Punkter, enten hvad de om Lovudkastet i det Hele forudskikkede almindelige Betragtninger eller de ved de enkelte Paragrapher gjorte bemærkninger angaaer, hvilket let vilde føre til et yderligere Gjensvar fra Minoritetens Side, som muli nye og Merino Faar, der fra Cap vare sender der gen atter kunde fremkalde et nyt Tilsvar fra saaledes let udhale Majoritetens Side, og Sagens Foretagelse i Forsamlingen. Committeens Majoritet forbeholder sig derfor, ved gjennem Committeens Sagens Behandling, Referent saavelsom igjennem de enkelte Medlemmer af Committeens Majoritet, at fremsætte de fornødne bemærkninger ved Minoritetens Votum. Jdet Majoriteten forøvrigt maa vedblive sine Jndstillingspunkter i det Hele, maa man navnligen, med Hensyn til den af de tvende Medlemmer af Minoriteten gjorte Jndstilling om, at Fæstebonden skulde berøves den ham efter den gjældende Lovgivning tilkommende, og i det nærværende Lovudkast paany hjemlede, frie Proces i første Jnstants, naar han søges til Fæstes Forbrydelse, formene, at det i denne Henseende i Eet og Alt bør have sit Forblivende ved den gieldende Lovgivning. Slutteligen maa Committeens Majoritet bemærke, at den ikke har sagt, at der for Tiden hersker en betydelig Gjæring imellem Fæstebonderne og fornemmelig imellem de hoverrigjørende Bønder; den har kun sagt, at det nærværende Øieblik opviser en meget bevæget Tid, hvad Retsforholdet imellem Jorddrotter og Fæstere angaaer, hvilke Udtryk ere høist forskjellige.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Etatsraad Steenfeldt, som under Sagens Discussion stillede et Amendement, yttrede, at han, for at komme til en bestemt Mening om denne vigtige Gjenstand, havde søgt at sætte sig ind i Naturen af det Retsforhold, der finder Sted mellem Godseier og Fæstebonde, og overveiet Beskaffenheden af samme, saaledes som det hidtil havde været, og saaledes som det vil blive, naar Lovudkastet fulgtes. Det nævnte Forhold er af en heel eiendommelig Beskaffenhed. Godseieren er vel, efter Begrebet om Eiendom, Eier af Bøndergodset, men hans Eiendomsret er i høieste Grad indskrænket. Han kan ikke disponere over det efter Behag, han skal bortfæste det paa Fæsterens og hans Hustrues Livstid under de i Loven foreskrevne Vilkaar, han har paa en Maade ikkun faaet sig tilsikkret en aarlig Jndtægt og en Recognition deraf. De Kontrakter, han indgaaer med Fæsterne, staae under Regjeringens Control, og Subsistencen af en heel Klasse, af Bonder er betinget ved den Adgang, der er dem aabnet til at erholde Nytten og Brugen af Bøndergodset. Der er noget mere Ubestemt i dette Forhold end i andre Retsforhold, men det er en Følge af sammes Natur. Det er kun naar Kontrakten ei i dens væsentligste Punkter overholdes af Fæsteren, at Godseieren kan faae den hævet; der er vel i saa Henseende i Lovgivningen fastsat almindelige Regler, men om og hvorvidt de i de concrete Tilfælde ere anvendelige, er det overladt til Dommerens Skjøn at bedømme. Ved Lovndkastet er der heri gjort væsentlige Forandringer. Man havde i dette opgivet visse bestemte Handlinger, der, uden Hensyn til Graden eller Tidsrummet, inden hvilke de foretoges, havde en bestemt Retsvirkning med Hensyn til Kontrakteen. Vel fulgte ikke umiddelbart deraf Fæsteforbrydelse, men Godseieren kunde faae Fæsteren mulkteret for mindre væsentlige Overtrædelser, og efter tvende Ganges Mulkt kunde Jstedetfor at han faae ham fra Gaarden. Bonden hidtil kun var pligtig til ei at lade Gaardens Bygninger forfalde, havde Godscieren nu faaet Ret til at føre paa en lovbefalet Maade et jevnligt Tilsyn med Bonden og ved enhver Mangels Opdagelse at give ham en vis Frist til at afhielpe samme, da i modsat Fald Fæstet blev forbrudt. Det var ved Politiretten, at Bonden i saa Henseende skulde forfølges.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
som den Kongelige Commissarius havde meddeelt Forsamlingen, – erfarer man, at denne øverste Domstols Tilforordnede saa godt som eenstemmigen have antaget, at en Driftsplan kanvedtages af Fæsteren under Tvang af Fæstets Forbrydelse, uagtet dette vistnok er en af de misligste af alle Fæsteforholdet vedkommende Kontraktsbestemmelser, og da det i samme Betænkning tydeligen er forudsat, hvad og fulgte af sig selv, at andre nærmere Bestemmelser af Fæsteforholdet kunne vedtages under Tvang af Fæstets Forbrydelse, saa forekom det Taleren paafaldende, at nogen Retskyndig kan omtvivle, hvad vore Domstole ville antage med Hensyn til det omhandlede Spørgsmaal. Men det er sandeligen ikke til Gavn for Bondestanden, at det Usikkre og Ubestemte i Retsforholdet skulde reguleres ved Kontrakten, istedetfor ved Lovgiverens billige og retfærdige Forsorg. Ensaadan kontraktmæssig Ret vil vel en liberal Godseier ei let benytte, men han har den dog, hans Efterfølger kan bringe den til Anvendelse, og den faste livsvarige Besiddelse, som man vil sikkre Bonden ved at fraraade Udkastet, vil han netop tabe ved de strænge kontraktmæssige Bestemmelser, som Udkastets Henlæggelse maa og vil fremkalde i de følgende Decennier. Dette bør enhver Forsvarer af Bondestandens Jnteresse formeentligen vel betænke.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Committeens Medlem, Kammerraad Drewsen yttrede, at han ikke kunde ansee det ønskeligt, at det forelagte Udkast fik Lovskraft. grundede sig paa Denne hans Formening den Overbeviisning, at naar en saadan Lov udkom, vilde det blive meget lettere for Godseieren at faae en Bonde fra Gaarden, end det nu var. Vel tilstod han, at dette kunde være ønskeligt med Hensyn til en slet og uordentlig Fæster, men det maatte dog ogsaa indrømmes, at Godseieren ikke alt for let burde kunne blive den Fæster qvit, der uden egen Brøde, maaskee endog fordi han havde maattet betale en høi Jndfæstning, eller var paalagt en trykkende Landgilde, var kommen tilbage. Syntes end det i Udkastet antagne Mulcteringssystem ved første Øiekast at være i Fæsterens Faveur, saa troede dog Taleren, at man efter nøiere Overveielse vilde finde deri et saavel direkte som indirekte Middel til at blive Fæsteren qvit: direkte, fordi Fæsteren ved tredie Mulctering for smaa Forseelser kunde sættes fra Gaarden; indirekte, fordi de betydelige Mulcter formindskede Bondens ofte allerede ringe Evner og saaledes bidrog til, at han lettere paadrog sig Restancer og derved kunde forbryde sit Fæste. Han troede saa meget mere at maatte fraraade Udkastet, hvori han Jntet opdagede til yderligere Betryggelse for Fæsteklassen, men tvertimod saa den mere givet til Priis for en haardhjertet Godseier, som det var vist, at selv de Bondestanden meest beskyttende Love, undertiden bleve omgaaede. Samtlige Forsamlingens Medlemmer af Bondestanden erklærede sig imod Udkastet, og tiltraadte Committeens Pluralitets principale Jndstilling.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Rettelse. Nr. 121-125 Side 1995. 13de Linie fra neden Sin Sæd læs Slig Sæd. kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
me sendelse. en til fogerede. privile
Berlingske Tidende, 1836-04-02
brevposter pertissements Tidende. politiske Berlingske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 2de April. No 80.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
London, den 25de Marts. – Engelske Blade forsikkre, at Lord Palmerstons Yttringer i Parlamentet over Krakaus Militair-Occupation have gjort et mægtig Jndtryk i Paris; thi Frankerigs Forsig tighed i den udenlandske Politik var saa stor, at den grændsede til Ængstelighed.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Forrige Mandag holdtes der i Edinburg en Forsamling, i hvilken der toges skarpe Beslutninger mod Krakaus Occupation og Bønskrivter vilde man stile til Parlamentet, med Hensyn til Fristatens Beskyttelse og Opfyldelsen af Viener-Fordragene. Men da Londoner-Bladene en Time forinden vare indtrufne med Parlaments=Debatterne over denne Gjenstand, saa nøiedes man med nogle sympathetiske Yttringer og udsatte det Hele paa ubestemt Tid. Globe, melder, at ifølge Efterretninger fra Demerara, af 30te Januar, havde Høsten paa brittisk Guiana i det den 5te Januar 1836 udløbne Aar, sammenlignet med det foregaaende Aars, tiltaget, i Sukker 13,000 Fade, i Caffe 5000 Fade, og sammenlignet med Udbyttet i de sidste tre Slaveaar, i Gjennemsnit 20 pCt. – Jfølge Breve fra Ny-SydWalles, af 14de November f. A., havde 300 sachsiske og Merino Faar, der fra Cap vare sendte derhen, vakt meget stor Glæde i Colonien. Vejret var usædvanligt smukt og Høsten meget heldig; derimod var der blandt Qvæget udbrudt en stor Dødelighed. Skatkamrets Cantsler har erklæret, at hvis den, ved Hjelp af en Jernbane og Dampskibsfart projecterede Forbindelse mellem London og Dublin (i fjorten Timer) ikke kom til at koste meere end 2,000,000 Pund Sterling, vilde Staten interessere sig derfor, da en saadan Forbindelse kunde fremføre, om ikke just Handelsfordele, saa dog betydelige Besparelser, i Postvæsenet. Waterlod-Broen her, der først kun skulde koste 500,000 Pund, har kostet 1,200,000, af hvilken Sum de oprindelige Subskribenter aldrig kunne vente at faae en Skilling tilbage. SouthwarktBroen skulde kun koste 360,000 Pund, men den har kostet over 700,000, og med Hensyn til Gevinsten ere Subskribenterne ikke bedre farne end hine. Vaurhall-Broen koster omtrent 265,000 Pund, og det hele Udbytte, som hver Subskribent siden den Tid har faaet af sin Subskription, beløber sig til 8 1/2 Sh. om Aaret for hver Actie.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Jfølge de officielle Jndberetninger, bleve i Løbet af forrige Aar 21,704 Drukkenbolte bragte for Freds dommerne i London, af hvilke de 7,527, eller over Trediedelen, vare Fruentimmere.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Tydskland. Zwebrücken, den 20de Marts. - Her svæver i denne Tid en sørgelig Sag for Retten, om en Forbrydelse, der for ni Aar siden begaaet, nu først erblevet opdaget. En rask ung Bondekøs, der tjente hos Adam Kettenring i Hermersberg, forelskede sig i sin Huusbonds Datter og fandt Gjenkjærlighed, hos Lise, medens han af Forældrene blev udskjeldt og truet, men tilsidst paa en grov Maade viist bort af deres Huus. Pludselig heed det, at Hans og Lise vare forsvundne; siden sagdes der, at de vare udvandrede til America. Saaledes gik ni Aar hen, og denne Sag var glemt. For et Par Maaneder siden meldte Landsbyens Nattevægter for Øvrigheden, at han efter svært Arbejde om Dagen havde sat sig med ved Kettenrings Huus for at hvile sig. Som han i den stille Nat havde siddet der, havde han fra et Kjelderhul fornummet en svag Stønnen og Jamren, hvorover han var blevet meget forskrækket og ilet bort derfra, for derom siden om Morgenen at gjøre Melding. Byfogden paabod Vægteren Tavshed, og indberettede hans Udsagn til Overøbrigheden. Kettenrings Huus blev pludselig omringet og han selv taget under Forvaring. Man ilede ned i Kjelderen, og blev her paa det græsseligste overrasket. En svag Jamren hørtes fra en af stærke Planker sammenslaaet Kasse. Denne blev aabnet, en forpestet Dunst steeg op deraf, og nu saae man en gruelig Skikkelse: et af Snavs og Utøj bedækket nogent Menneske, sammenknuget, ligesom halvdød, med faa Livstegn. Det var Lise, Kettenrings Datter, for ni Aar siden den flinke Hanses smukke Kjæreste, den pludseligt Forsvundne, den af sine Forældre levende begravne Datter. J denne Grav var hun, som et Dyr, der ikke ganske skulde forhungre, nødtørftig blevet næret med den groveste Føde, thi disse Umennesker havde ikke havt Mod nok til ligefrem at tage Livet af hende, hvilket en stærk Constitution saalænge havde holdt vedlige. Det halvt menneskelige Væsen, som nu kom tilsyne, havde af alle Klæder, hun havde havt paa ved Jndespærringen, kun endnu nogle Laser omkring Halsen tilbage. af hendes forrige Linned, og var i det Hele en saa frygtelig hentæret Jammerskikkelse, at ingen Pen formaaer at beskrive det. Hun kunde ikke tale; kun enkelte Ord hendøde paa hendes Læber. Der blev strax gjort alt Muligt, for at redde hendes Liv, og man haaber, det vil lykkes. Pigen er altsaa nu fundet, men hvor er Knøsen, Man har fundet Datterens Grav, men hvor er Brudgommens, Denne Hemmelighed skal nu ogsaa, om muligt, bringes frem for Dagens Lys.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
De Joniske Øer.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Allerede i nogen Tid har der hersket Tvistigheder, paa de Joniske Øer, i Anledning af visse administrative Forholdsregler, der, som den Joniske Folkeforsamling paastaaer, ikke tilkomme Senatet, men Municipalitets-Øvrighederne, og som derfor ulovligt udøves af Lord-Over-Commissairen. Efterat Folke forsamlingens Forestillinger i saa Henseende af en nedsat Commission vare dragne under Overveielse, har den engelske Regjering befalet saavel Lord-Over Commissairen som de Joniske Øers Senat, for Fremtiden ikke at indskrænke Municipalitets-Øvrighedernes Virkekreds.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Handelsforbindelserne mellem Grækenland og England udstrækkes bestandig meer og meer. Engelske Fabrikker ere allerede oprettede paa Ægina og Eu boa. Den directe Jndførsel fra England til Patras har i Aar været tre Gange saa stor som forrige Aar, og Udførslen er ligeledes steget i en meget høi Grad. Værdien af de fra England paa brittiske Skibe indførte Varer er ligesaa stor som hele den øvrige Jndførsel tilsammen, og Udførslen til fremmede Stater udgjør neppe den niende Deel af det, der paa brittiske Skibe er udført til England. Skjøndt Jndførselstolden er nedsat til det Halve, have disse Ladninger dog indbragt det engelske Toldhuus næsten 100,000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Ostindien. J Efterretningerne fra Canton, Slutningen af November, hedder det blandt Andet, at under 17de f. M. var der i denne Stad atter udkommet et langt Edict, ved hvilket det forbydes alle udenlandske Skibe, at krydse i Nærheden af Provindsial-Havnene, under Straf i modsat Tilfælde ei heller at faae Adgang til Canton. Derimod er det tilladt Skibene, ogsaa efter deres Handelsforbindelsers Tilendebringelse at blive i Canton, da de ellers strax maatte afseile til Macao eller Lintin.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Den 10de f. M. døde i Macao den bekjendte svenske Reisende og Lærde, Hr. Andreas Liungsted. Han blev næsten 80 Aar gammel, og havde i de sidste Aar opholdt sig i Macao.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Jfølge Beretninger fra Madras, af 2den Decbr., havde Rajahen af Gumsur gjort Oprør, og et Troppecorps var udsendt imod ham. Rajahen havde bragt sine Skatte, omtrent to Lak Rupier, ind i Bjergene. Madras-Aviser tale allerede om en repræsentative Forsamling og om dens Forhandlingers Offentlighed.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Nordamerika. Bladene fra Ny-York gaae til den 3die Marts. Jntet Menneske beskjeftiger sig længer med de franske Anliggender. Krigen i Florida fortsættes derimod med Forbittrelse, og Forstærkninger, 4000 Mand, skulde sendes derhen. Forretningerne vare yderste levende i Ny Jork. J de forenede Staters hele Om lang formerede sig Bankernes Capital; den i Lomsiana havde allerede 72,000,000 Dollars i Forraad. Det pensylvanske Bank-Privilegiums Overdragelse bliver skildret som et Værk af Bestikkelse, og General Jackson skal have i Sinde, at ville vægre sig ved at modtage de Regjeringen tilhørende 7000 Actier al pari.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Sydamerica. Caracas's Aviser, fra Midten af Februar, meddele Budskabet fra Veneuelas Præsident, som denne har tilsendt Congressen for Aaret 1836. Det Vi tigste i dette vidtløftige Document er en Opfordrintil, saasnart som muligt at regulere den offentlige Gjeld, især den fremmede. Man haabede, at Ny Granadas Kongres, der skulde træde sammen i Marts Maaned, vilde gjøre det samme. Jfølge Breve fra Laquara, af 11te Februar, var et Skib fra Maracaibe ankommet med General Montilla. Den 19de Januar, da Skibet forlod Maracaibo, havde Alt været roligt der. Carrujo var dømt til Døden; men han var allerede død i Fængslet i Venezuela af sine Saar.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Jndenlandske Efterretninger. Mariebo. - J Fredags ordineredes i den herværende Domkirke Hr. Adjunct og Cand. Theol. N. J. Berg til Vicepastor for Sandby Menighed. Hs. H. Biskop, Dr. Theol., Ridder af Danebroge, og Danebrogsmand, Møllers Ordinationstale over 1 Thim. 4 Cap. 12 V. omhandlede Vigtigheden af Præstens Exempel for den ham anbetroede Menighed. Ordinatus udviklede Jesu Ord hos Johannes 14 Cap. 6 V.: "Jeg er Vejen og Sandheden og Livet. Højtideligheden bivaanedes af en talrig Forsamling Uykjøbing. – J Løverdags ankom Personposten, først hertil om Aftenen Kl. 84, istedetfor den ellers skulde indtreffe om Formiddagen Kl. 11. Det stormfulde Vejr havde forsinket Overfarten fra Vordingborg For Øjeblikket er her en Jagt paa omtrent 600 Tdr. under Bygning, for Skipper Schrøders Regning Kjøbenhavn, den 2den April.