JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
En erkjendtlig Efterslægt sig minde Eders Daad og Død og Borgerværd; skrive paa bekrandste Bautas Tinde, at J faldt for trolos Fiendes Sværd. Ja, Britannia, Du punisk rækker Haanden, skjuler med Dit Guld Din Svig! Vee den Fyrste, som Dig troer, han vækket Himlens Hevn mod Fædreland og sig. Du med punisk Karrighed paaskjønner den, som blændet, solgte Dig sit Blod; og med punisk Grumhed Du belønner den, som Kampens Sværd lemlæstet lod, Byder ham paa Fjendens Kyst at hanke faaret, syg, med angestfulde Fjed; og i Døden martret af den Tanke, Vee mig, jeg for Vold og Uret stred! J Din Magt og Rigdom hæv Din Stemme, true med Sværd, lok med Dit røde Guld: Mon Du magter Sandheds Røst at hemme? Her er Magt som Avnen, Guld som Muld. Byg Din Grav af alt hvad Kunsten byder, hvad til Styrke Fieldets Jndvold gav: jublende Din Demants Muur den bryder, straalende den stiger af sin Grav. Sidste Slægter skal Din Skjændsel kiende, Tidens Strom skal ei bortskylle den, Du i Norden var en grusom Fiende, Du mod Norden var en trolos Ven. Skielv Du Havets Dronning, Timen kommer, naar Du modnes til den strenge Ret; naar Du veies af al Jordens Dommer, skjelv, naar han da finder Dig for let. Styrtes Du paa Gruset af Din Trone nogen, Maal for Spottens vilde Skrig, Aske paa Din Jsse for en Krone, Trindt omkring Din Strandbred Vrag og Liig. Da staaer Dannertronen tryg i Norden, Ret og Velstand i dens Skygge bo Sandhed lyder trindt om hele Jorden: Dannerkongen er sit Løvte tro. Ædle Folk og Du som trofast byder gavmild Haand til de Forladtes Nød, lindrer Fangnes Kaar og glad adlyder, hvad Dit Hjerte, hvad Dig Himlen bød. Hvo tør dristes Dig at ville boie ved et Sørgesyn, ved Klageraabnei, men skue Din Lon i hvert et Øje, Hjertets Tak og Fremtids glade Haab. Da kun er Du lønnet, naar Du vækker Mod og Haab i det beklemte Bryst; skue erkjendtlig Barnet selv udrækker Haanden mod Dig fra sin Moders Bryst. Helligt, signet hvert dens Minde være, som for Fædreland og Kongerstred, stred og faldt, erkjendtlig Tak og Ære Hver for Fædreland og Konge leed! Ved Ordene: "Ædle Folk o, Du som trofast byder a. fremtraadte en Moder med sine Børn, af hvilke hun havde det ene paa Brystet, alle klædte i Hvidt, tog Pladse paa den ene Side af Skuepladsen; paa den anden Side fremtraadte adskillige Qvæstede, hvoraf en havde mistet en Arm, en anden Fod &c. Dette gjorde et overordentligt Jndtryk paa Tilskuerne. J det Hr. Knudsen traadte tilbage og bukkede sig for det Kongelige Herskab og Tilskuerne, gjenlød et tre Gange gientaget Bravoraab. Saaledes endtes denne Nationalfest, som D. Maj. Kongen og Dronningen og H. K. H. Kronprindsessen forherligede ved deres Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Mariboe, d. 5 Martii. J denne Tid have nogle falske 6 Rigsdalers Sedler været i Omløb her. En Rigsdalers Seddel, er endog forvandlet til 5 Rigsdaler ved at udkradse den øverste Trekant og isteden derfor at skrive 5 Rigsdaler Courant, og 6 for 1 i selve Sedlen. Efter Udgiverens Skjønnende udmærke de falske 5 Rigsdalers Sedler sig derved fra de ægte, at Jndskrivten: 8 Rigsdaler Courant, er meget sortere end sædvanlig, som nøie maa lægges Mærke til ved slige Sedlers Imodtagelse. Trende af slige Sedler ere allerede opdagede her. - For nogen Tid siden blev en gammel Skorsteen nedbrudt i et Huus i Nakskov. Jmod Formodning fandtes 4 Kobberplader indmurede i den, hvorudi vare indgravede adskillige Former til at støbe danske 8 Skillinger udi af forskjellig Slags. Disse Plader skal, efter Sigende, opbevares i det nye Musæd for Oldsager. Formodentlig har dette Huus i de ældre Tider været beboet af en Konstner, der har speculeret paa en Finantzplan. - For nogen Tid siden udlod sig en Bonde fra Stokkemarke med, at han fik kun forat kjøre med en Reisende, der havde været som Commissionair ved Faldbydelsen i Grønsund, fra Stokkemarke til Natskov, som er kun 2 Mile, 12 Rdlr. D. C. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Her er ingen Landkræmmere; her besøges ingen Markeder; men her vandre en heel Deel Kramsækkekarle. Hovednæringen, og den, som sætter disse Egne i Stand til at ernære i den her herskende Velstand sin Folkemængde, er Skovdrivten. - Man har her ei endnu (det er de øvre eller nordte Egne der tales om) betjent sig af den ved Forordningen af 22 April 1795 skeete Løsning af alle Baand. Man hugger endnu lidet Sinanlast, bruger ingen Haandskuur, men sælger Tømret, til Kjøbmanden i Scheen. Her saves intet uden til Bygdens Brug; og det meste der udføres, er Master, Spirer og stort Tømmer. Endnu have Fielden her skjønne Skove, og her klages mindre end andensteds over deres Ød læggelse. - En forTællebonden, som og for de did kommende Reisende høist besværlig og ødelæggende Uskik er det, at de Heste man der holder, ere idel Hingster. Denne synderlige Uskik koster dertil Provindsen aarligen noget ganske betydeligt. Der avles naturligviis derved ikke een eneste Hest i hele det nordre Tælle marken, thi det er i denne Vrimmel af Hingster umueligt at holde nogen Hoppe, neppe engang inbestængt. Men ogsaa Hingstene, stedse vælige, og som aldeles utæmmede vilde Dyr, slaaes uophørligen, og sjelden opnaaer nogen Hest Hestelivets almindelige Maal, men dræbes forinden eller dog lemlæstes i Slagsmaal. Ogsaa komme ofte de Reisende derved i Ulykke. Der er heller ikke at tænke paa at frede Markerne for dem ved noget Hegn; og hvert Øieblik sønderrive de deres Tøier, og slaae Spiltouge og Dørre itu, i deres Stalde. - Da dette engang er saa, saa ere alle nødte, hvor ugjerne de end vilde, at holde Hingster; thi en Vallak, er blandt disse Hingster ligesaa ilde faren, og ligesaa vis paa at ihielslaaes mellem de om den kjæmpende Hingster, som en Hoppe. Der er ingen som jo er misfornøiet og lider under denne gale Jndretning, til hvis Vedbliven dog enhver maae nødes at bidrage sit, saalænge ikke en almindelig Anordning forpligter paa eengang alle til at lade deres Heste castrere. Alle ere enige om at ønske et velgjørende Kongebud, som vilde spare mange tusinde Rigsdalere aarlig til nye Hingster i de ihiel slagnes eller lemlæstedes Sted. De man har, ere af en særdeles trivelig og rask Hesterace; de tilbringes fra det hiin Side Fieldet tilstødende Hardanger. - Sagen fortjente at undersøges af vedkommende Embedsmænd, og det Fornødne, efter de derved befundne Omstændigheder, foranstaltet. Da Sagen ei, om derpaa skal taades Bod, kan løbe af uden som ethvert almindeligt Misbrugs Afskaffelse, mange derved vilde lide, alle de nemlig, hvis Heste ikke kom til at udholde Operationen, ogsaa vilde vel adskillige sætte sig derimod, deels af Vedhængenhed ved gammel Skik, deels vel og i Hensyn paa den Sandhed, at denne i sig unaturlige Operation vilde forringe Hestenes Raskhed, deres Kjærhed mod Udyren, (hvis Mængde der dog ikke føres Klage over) og maaskee de 28 Styrke, saa vil den længe kunde gaae hen upaatalt, da ingen gjerne vil være den Enkelte, som veden formelig Anke paadrager den store Mængde noget Besvær, og Klageren selv maaskee manges Uvillie. (Efter Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 28 Febr. Officielle Efterretninger fra de Keis. Armeer i Spanien. Arragoniens Armee. 11) Jndberetning fra Hs. Exc. March. Hert. af Albusera til Prindsen af Neuschatel og Wagram. J Hovedqvart, Valencia d. 7 Febr. - Monseigneur, Fortet Peniscola, som under Sagunts og Valencias Beleiringetvang mig til en Detachering i min Ryg, for at dække Samfærslen med Armeen, er strax derpaa bleven en Gjenstand for min særdeles Opmærksomhed. Jeg havde indtil den Tid indskrænket mig til at observere det, da jeg formedelst dets naturlige Beliggenhid ikke kunde bloquere det. Det ligger paa en fra Havet adskilt Klippe, nær ved Landeveien, en Lieues fra Benicarlos, og hænger blot ved en Landtunge, der er 30 Toiser bred og 60 lang, sammen med Fastlandet. Et gammelt paa den høieste Spids af Klippen bygget Tempelherrer Slot omgives af Staden, der har 2000 Jndb. og en vidtløftig Fortification, med forskjellige Rader Batterier. FireCanoneerchalouper forøgede Forsvaret og bestrøHavbredden fra begge Sider, hvilket gjorde Approcherne, der paa saadant et Terrain desuden vare vanskelige, næsten umuelige. En Garnison af 1000 M. forsvarede Pladsen under Brigadeer Garcia Navarros Commando, en overspændt Mand, som jeg allerede i forrige Aar havde taget til Fange ved Falcet, og som var undkommen ved Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
London, d. 19de Febr. Paa Batavia have Jndbyggerne havt adskillige Stridigheder med vore Tropper, og der er paa begge Sider blevet udgydet Blod. Man har seet sig nødsaget til at lade adskillige Personer henrette. - Man troer, at Lorderne Sidmouth og Buckinghamshire ville faae Sæde i Cabinettet. Ogsaa siges der, at Lord Po vis vil faae Hertugen af Richmonds Plads i Jrland. - General Adercombie er udnævnt til Øverstcommanderende i Madras. - Grev Moira, som i Gaar havde en lang Audience hos Prindsregenten, skal have frabedet sig det blaa Baand, hvilket Prindsen tilbød ham, som det hedder, af Frygt for at maatte synes at forlade Lorderne Greys og Grenvilles Partie. - Antallet af syge Officierer, i Portugal er meget betydeligt. Blandt de, der i denne Tilstand ere komne tilbage fra Armeen, befinde sig General=Qvarteermesteren, General-Maj. Murray og General Packenham, Lord Wellingtons Svoger. Marchal Beresford er ligeledes syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Generalerne Kempt, Clinton, Dreshelle og Bowes ere afreiste, for at afløse Generalerne Cale, Erskine, Packenham og flere, der ere komne syge tilbage til Engelland. General Markinon er bleven dræbt ved Angrebet paa Cindad Rodrigo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Calcutta, d. 26 Aug. Staden Bassen, eet af de fornemste Stæder i Kongeriget Pegn, er lagt i Aske; 5 til 6000 Mennesker ere omkomne i den ne Brand, da Gouverneuren lod Porten lukke J en Tid af et Aar er dette den anden Ulykke af dette Slags. - En Expedition af 4 Krigskibe med Tropper ombord skal afgaae til den persiske Havbugt, for at beskytte vor Handel mod Caperne. Det er nemlig Jowasimi, en arabisk Stamme, der tilsammen have udrustet 45 smaae Caperfartøier, med hvilke de have angrebet og borttaget adskillige engelske Skibe, der seilede imellem Bombay og Bassora. - Prinds Abbas, Søn af den regjerende Konge af Afgahn, har overvundet en Oprørshøvding, som havde bemestret sig Staden Caboul. 3000 Oprørere omkom især i Staden, som blev givet til Priis for Plyndring og tildeels stukket i Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Basel, d. 19 Febr. Greven af Gottorp (forhen Gustav IV.) har forlangt at skilles fra sin Gemalinde, og det Badenske Hof, som samtykkede heri, har sendt Hr. Baron v. Bertheim med en Jurist herhid. Ægteskabskilsmissen er virkelig bleven erklæret d. 17de, og Grevens høie Gemalinde har tilbagesendt ham Vielsesringen. (Efter H. C.) Den Omhu, med hvilken Keiseren af Rusland, opmuntrer den indenlandske Konstflid i sine Stater, har allerede baaret meget skjønne Frugter, der bestandig forplante sig videre. Mange Fabricata, som ellers kun kom fra Udlandet til Rusland, avles allerede i saadan en Mængde, og af saadan en Godhed, at de ere en Gjenstand for Udførsels handel. J afvigte Aar ere udførte i betydelig Mængde Læder, Glasvarer og Speile, og i de før 1ste Dage af Januar har Ministeren for det Jndre forelagt Keiseren adskillige Prøver af indenlandske Manufacturartikler, der efterhaanden ere bragte til større Fuldkommenhed. Deriblandt vare: 1) Klæde, Kasimir og Shawler fra Fyrst Jusupow, der ligne de bedste udenlandske af det Slags. 2) Bord duge og Servietter ligesom og fiint Lærred af Hr. Jakowlews Fabrik Jaroslaw, af største Fuldkommenhed. 3) Andre Lærreder og Papir fra Hr. v. Genscherows Fabriker i Gouvernementet Kalagust. (Wiener Zeit.) Opfordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
(Jndsendt.)¬ Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, vil meget forbinde en ikke liden Deel af Publicum, om den skjønne theatralske Forestilling, som gaves Løverdagen d. 7 Martii paa den Kongelige Skueplads, endnu engang blev gjentaget paa samme fortræffelige Maade og i samme værdige Øiemed, Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
ENTS. - Niende Aargang. No. 22. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 14 Martii 1812. Svar paa Anmeldelsen af Sag. (Se Litteraturtidenden No. 36.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Til Slutning æsker jeg herved Anmelderens Erklæring om, hvorvidt jeg i de Ting Andre kan vide har løiet, eller ikke, samt om, hvorvidt han ved sin underlige Tale om Affectation havde ifinde at stemple mig som en Hykler. Jeg æsker og venter en Erklæring, som kan sømme sig for en redelig Mand, som, naar han har kastet Skygge paa sin Næstes Sindelag, enten ligefrem vedstaar det som sin Mening, eller tilstaar sin Ubetænksomhed. En undvigende Dom vilde beskæmme ham selv, og Taushed erklærer jeg herved, for Tegn paa en slet Sag. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Til det læsende Publicum, om Doctor Baden i Fyen som Historieskriver, og om hans Angreb paa mine Ungdomsvandringer i Fædrelandet. (Slutning.) Dette er i Almindelighed min Dom om Doctor Baden som Historieskriver. Jeg veed ogsaa, at den noget nær er fleres, og deriblandt saadanne Mænd, hvis Aand og Jndsigter give deres Stemme Vægt, skiøndt ikke enhver finder sig beføiet til saaledes uden Skiul at yttre sin Mening, som her er skeet; ja nogle maaskee ere Hyklere nok til at bære smigrende Roes paa deres Læber, medens de i Hiertet hverken agte Forfatteren eller Manden. Hvad mig angaaer, da er min Roes, som min Daddel, reen og frimodig, og min urokkelige Tro: at intet Hensyn bør afholde den, som offentlig vil yttre sine Meninger, fra at kundgiøre sin virkelige Overbeviisning, hvad enten denne skulde støde Mange eller Fag; thi uden saadan Oprigtighed kan ingen Selvstændighed gives, og Sandhed aldrig findes. Jkke at Doctor Baden misbillige noget eller Alt i mine Ungdomsvandringer, men at han paa en haanende og skiev Maade angriber det han misforstaaer, har bragt mig til at tage til Gienmæle. Hans af nedtrykkende Roes og spottende Daddel sammenvævede Udfald, har jeg giengieldt med en aaben Bekiendelse af min Tro om hans Værd som Historieskriver. For at belægge enhver Yttring i min forudsendte Dom over dette med Beviser, skal jeg maaskee i Tiden, om Leilighed dertil gives mig, ved en fuldstændig Kritik over de badenske Skrifter lægge deres Fortienester og deres Mangler yderligere for Dagen; eller og skal jeg stræbe, ved bedre Arbeider at retfærdiggjøre min Mening om deres Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Nidenstaaende er den i forrige Numer omtalte thaarupske Prolog, hvormed Nationalfesten i Løverdags aabnedes. For Nordens Sønner atter jeg fremtræder, Fremkalder Mindet af hin feire Dag O den var skiøn, var himmelrig paa Glæder. Var alle alle Hierters Høitidsdag, Her modtog Dana Frederk og hans Mage Med Harmoniers høie Jubelcaab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Her spaaede Dana sig de skiønne Dage, De Dage som har opfyldt hendes Haab. Dog Mindet vækkes ikke ved min Stemme! Ei slukkes Borgersindets Æther-Jld. Thi kunde Norden Fredriks Daad forglemme, Oda var intet Tvillingrige til, Da skulde Nordens Muser meer ei vække Til Sang om Kongedaad, om Dyd og Ret. Da skulde fremmet Voldmand haanlig strække Et Jernspir over en vanartet Æt. Nei høit og varigt brænder i vor Norden, Den rene Fædrelandets Kierlighed, Den giver Manden Mod i Slagets Torden; Den giør ham nyttig i den glade Fred. Mens Polens Stierne Nedgang ikke kiender, Mens Solen svækkes ei ved Dages Tal, O saa den Jld, for Land og Konge brænder, Først med Naturens Død udslukkes skal. Th. Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Ribe, d. 6 Martii. J Aftes Kl. henimod 9 opkom pludselig Jld i Selveier Christen Frøsig Gaard i Vilslef, hvilken i faa Timer lagde hele Gaarden i Aske. En gammel Kone, Mandens Moder, der var i et Aftægtshuus ved Gaarden, hvor Jlden skal være udbrudt, omkom ynkelig i Luerne; desuden brændte 5 Heste og 9 Køer, samt alt Jnd- og Udboe. Med Nød og Neppe reddede den fra Søvnen vakte Mand og Kone sig med deres Børn. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Udtog af en Skrivelse fra Glückstadt af 11 Martii 1812. Forbrydernes Antal har siden 2 Aar formindsket sig i denne Stads Tugthuus. Slutningen af Aaret 1809 beløb Antallet af Fanger og Afsindige sig til 163 Personer af begge Kjøn, nu derimod kun til 158. Dette Antal er i denne Tid dog bleven forøget med en farlig Person. Tre Personer nemlig, der henhørte til en i Wandsbek paagreben Røverbande, som havde gjort sig skyldig i et Rov i Reinbek Amt, er nu af Overcriminalretten dømte til Døde. Hs. Majestæt har imidlertid allernaadigst behaget at formilde Dommen saaledes, at den ene, ved Navn Krause, skal kagstryges og hensættes for Livstid til Fæstningsarbeide paa Kronborg Fæstning, og at de to andre skulle arbeide for Livstid i Tugthusene i Neumünster og Glückstadt. - Her i Egnen begynder man allerede at spore Foraarets Nærmelse, og i adskillige Haver er man allerede sysselsat med det Arbeide, som Vaaren udkræver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Kjøbenhavns Veiviser for 1812 er nu udkommen og faaes hos Udgiverinden, Universitetsboghandler Profts Enke, paa Hjørnet af Hestemøllestrædet og Farvegaden, for 15 Mk. paa Tryk= og 3 Rdlr. paa Postpapiir. Ogsaa paa denne Aargang er anvendt umiskjendelig Flid, og, saavidt som Anmelderen, efter et flygtig Gjennemsyn, kan dømme, er Bogen temmelig fri for væsentlige Feil, og desuden ere de Berigtigelser, som Tiden har gjort nødvendige, anførte paa de 6 sidste Sider. Det vilde være at ønske, at de, som enten maatte finde deres Bopæle urigtig anført eller ogsaa ganske savne samme, ville underrette Udgiverinden herom, da hun, som enhver let indseer, ene derved seer sig istand til at give denne for Kjøbenhavns Jndbyggere saa uundværlige Bog den mueligste og ønskeligste Fuldkommenhed. Øvre-Tellemarken. - Findalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
(Af utrykte Reisebemærkninger i Aaret 1805.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
(Af Hamb. Corresp.) Constantinopel d. 10 Jan. De sidste Efterretninger fra Ægypten bekræfte ikke blot Jndtagelsen af Jambo og Fæstningen Vahal eller Bar, der kun ligger nogle Mile fra Kysterne; men de tale ogsaa om 3 over Vehabiterne i Naboskabet tilfægtede Seire, hvoraf følgen var, at et Troppecorps, som der var landet, forenede sig med Tropperne under Jussuf Pasche, Gouverneuren i Ægyptens ældste Søn, der vare landede paa en anden Kant. Begge Corpser brøde derpaa op, for at erobre Medina. Curererne, der vare afskikkede fra Armeerne med denne Efterretning, lom d. 12 Nov. til Cairo. Udførelsen af dette store og vanskelige Foretagende har alligevel, ifølge Efterretninger fra Cairo, ikke hindret Mahumed Aly Pascha fra, paa samme Tid at afsende et Detaschement Cavallerie, for at forstærke det Corps, hvis Forretning er, i Over ægypten at oppasse Levningerne af Mamelukkerne, der forsamle sig ovenfor Aswan, for at beskytte Udsæden i denne frugtbare Egn mod ethvert Angreb, Linz d. 12 Febr. Den 1ste dennes om Formiddagen henimod Kl. 10 sporedes paa det Keiserl. Kongel. Saltkammergods Jschi en ikke ganske ubetydelig Jordrystelse. Vinduer, Glas, og slige skjøre Ting klivreede, nogle Huusklokker ringede, og endeel Huusgeraad kom i Bevægelse. J Aussee indstyrtede nogle Skorstene, og det Keiserl. Kongel. Forpleiningshuus i Wildenstein fik en stor Revne. Basel d. 19 Febr. Ved Sneens og JsinsSmeltning er Rhinen siden afvigte Løverdag meget opsvolmet. I Gaar Morges var den høiere, end Tilfældet har været i mange Aar. Man var bange for, at Lille Basel skulde oversvømmes. Jmod Aften hørte Vandet op at voxe, og i dette Øieblik falder det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Den Østerrigske Keiser har, for at befordre Sukkers Tilberedelse af Ahorn-Saft, tilladt, at Apothekere, og andre dertil skikkede Jndivider, maa i Prater og tilhørende Øer, forsaavidt Træerne tilhøre Ærario, uden Vederlag anvises bestemte Districter til Sukkers Tilberedelse for egen Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
(Wiener Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Godseieren i Gouvernementet Pultawa, Hofraad Kirsugow, har sammesteds anlagt Salpeter-Syderier, og saaledes udvidet dem, at han forpligter sig til at levere aarligen 2000 Pud Salpeter. Keiseren af Rusland har forundt adskillige Personer, der have udmærket sig ved denne Fabrik, opmuntrende Belønninger. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) London, d. 25de Febr. Det ny Ministerium er endnu ikke ganske dannet. Lord Viconte Castlereagh at som første Statssecretair for de udenlandske Anliggender modtaget Seglet af Prindsregentens Hænder, Hertugerne af Norfolk og Bedford have havt Audience hos Prindsregenten. - Admiral Cotton, Commandant en Chef for Canalflaaden, er ved Døden afgaaet. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Blandt vore Tropper paa St. Helena er udbrudt en Opstand. Det lykkedes Oprørerne at bemægtige sig Gouverneuren, nogle Dage derefter var han igien bleven sat i Frihed og Ordenen atter tilveiebragt. af Hovedoprorerne ere arresterede og 40 sendte til Engelland. - J Følge Efterretninger fra Palermo er Personer af hai Rang og Medlemmer af den Sicilianske Regjering, efter Lord Bentincks Befaling, blevne arretterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Brüssel, d 29 Febr. For at befordre det latinske Sprogs Studium ved Academiet i Brüssel, har sammes Rector anordnet følgende: Professorerne i Rhetoriken ved Lycæerne og Collegierne skulle hvert Aar ved Præmienddelingen holde en latinsk Tale, hvis Text skal bestemmes, og som i dette Aar skal handle om den latinske Sprogkundskabs Nytte, Rectoren vil udnævne en Commission, bestaaende af 5 Medlemmer, som skal tilkjende Forfatteren af den bedste Tale en Guldmedaille af Værdie 4000 Fr., en Laurbærkrone skal tilkjendes Forfatteren af det bedste Digt i latinske Hera meter og Studiernes Gjenoprettelse ved det Keiserlige Universitet; en Guldmedaille af 300 Fr. Værdie skal tilkiendes Forfatteren af den bedste Dialog i det latinske Sprog, om Midlerne til igjen at tilveiebringe Smagen for den latinske Litteratur i dette Land &c. Rom, d. 10 Febr. J Følge et Keis. Decret skal en Sum af 500,000 Fr. hæves forud af Nationaldomainernes Beløb og tjene som Tillæg i Biskoppernes og Præsternes Lønning i Departementerne Rom og Trasimene. Saaledes er Gjenopretteren af Alterne tillige deres fasteste Støtte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Neapel, d. 17 Febr. D. 26 f. M. strandede den engelske Krigsbrig the black Prince (den sorte Prinds) i Egnen af Gerace. Dette Skib kom tilbage fra et Krydstog i America og seilede til Messina. Det førte 12 smukke Messingcanoner og 58 Mand Besætning. Ved Stormens Rasen kastet paa Kysterne, leed denne Brig saa betydeligt Haverie, at det, uden Jndbyggernes Bistand, havde været ude med hele Eqvipagen. Kun 2 Matroser omkom: Artilleriet og andre Sager ere reddede.