Aalborg Stiftstidende, 1846-08-10
J Kiel ere de der boende 6 Deputerede blevne modtagne med Serenade og hele Staden var illumineret. Jgaar skulde gives dem et Festmaaltid. De 6 Deputerede, der med Præsidenten ere blevne tilbage i Jtzeboe, ere: Advocat v. Prangen, Justitsr. Gähler, Advoc. Kirchhoff, Kirkeprovst Callisen, Pastor Mau og Bonden Elfeld. Fra Stuttgart er den 31te f. M. afsendt en Adresse til Hertugdømmet Slesvigs Stænderforsamling, hvilken ved en Deputeret skal fremlægges strax efter dens Aabning. Adresserne fra Tydskland til Slesvig ville udentvivl give Postvæsenet betydelig Jndtægt. Ogsaa fra Slesvig skal man have ifinde at seende varme Takadresser til Würtembergerne Baderne, Lippe-Detmolderne ofv. Bremer Tid." vil vide, at Kongen af Preussen i Brev til en høi Person skal have erklæret sig imod det aabne Brev." De idag ankomne 3 Nr. af den holsteenske Stændertidende bringe de seneste Forhandlinger, Præsidenten forsvarede, mod Commissarii Jndsigelse, kraftigen Stænderforsamlingens Ret til Brugen af det frie Ord- og til Petitionering uden at en kgl. Tilkjendegivelse, der som ny Lov maatte forelægges Stænderne, kunde indskrænke deres berettigede Virksomhed. Advocat Claussen udviklede i et udførligt og veltalende Foredrag Stænderforsamlingens Ret til, efter at dens Adresse til Kongen var tilbageviist, at førgeKlageveien til den tydske Forbundsforsamling og Appellen til Voldgiftsretten imellem tydske Regenter og Stænder i Frankfurt. Den kgl. Commissarius maatte erklære, at han ikke var tilstrækkelig forberedet til at møde den foregaaende Talers velforberedede og indtrængende Foredrag, men søgte at bestride Petitionsrettens, efter Forsamlingens Paastand krænkede Udstrækning. Advocat Löck og Kammerherre v. Neergaard ansaae ligeledes Stændernes Petitionsret saaret ved den kgl. Kundgjørelse og foreslog, som Tilbageviste fra Veien til Thronen, at følge Veien til Forbundsdagen. Grev Reventlow af Jersbeck ansaae ogsaa Forsamlingen competent til at klage til Forbundsdagen, men vilde, at den først skulde ved en Petition til Kongen forsøge den bedre (Fortsættes). Roeskilde Stænder. (Vi maae bede meget undskylde, at vi i Onsdags, Torsdags og Fredags have betegnet Roesk. Stændertidende som udebleven, idet den var ankommen i Torsdags hertil, men ved vort Buds Uagtsomhed forbleven skjult for os). Forsamlingen vedligeholder i alle offentlige Principspørgsmaal sit aristokratiske Hovedpræg. Procurator Christensen indbragte, i Forening med Kammerr Frederiksen, Gaardmand Steffensen og Brødrene Sidenius, Klage over Cancellicirculairet af 8de Novbr.; en tidligere var i samme Anledning indgiven ved Buchwald fra 290 Bønder i Holbek Amt og ligeledes fra Kbhvns. Amts Landcommunalforening. Commissarius fandt Cancelliets præventive Foranstaltninger imod truende (?) Uro lovlige. (Disse præventive Foranstaltninger ere det Samme for Forsamlingsfriheden som Censur for Yttringsfriheden og bære i lige Grad Forsvar og Forkastelse hos sig. J et Land, hvor Censur af Lovgiveren er erklæret for en styg Jndretning og paa hver Maade nu søges fjernet fra Pressens Brug, er det mærkeligt nok, at høre et Forsvar for lignende Censur imod Statsborgerens anden Yttringsfrihed i offentlige Forsamlinger). Capit v. Buchwald, der ellers ikke synes befængt af Aristokratiets Duft, havde dog i denne Sag frembudt et Phystognomie, der viste hans Afsmag for de plebeiiske Forsamlinger. Jstedetfor at holde sig ved Sagens Princip- og Legalitets-Side, indlod han sig, paa rigtig standssuperieur Viis, paa at give Bondestanden (dog væsentlig kun dens høiere Classe) Attest for Ædruelighed og andre skjønne Dyder, men ansaae dog, ved de Udskeielser man havde villet benytte den lavere Bondeclasse til, Cancelliets Circulaire at være kommet som et kjølende Pulver". Denne Kjøling maa imidlertid snarere have været paa det frygtsomme Aristokraties Side hvilket de af Sognefoged P. Jørgensen med inderlig Følelse fremsatte Ytringer udvise. "Jeg veed aldrig – sagde han at Bondestanden har opført sig saaledes, at et saadant Circutaire, som det, Cancelliet lod udkomme, kunde være nødvendigt. Tvertimod troer jeg, at Enhver maa vidne, at det ved alle Bondeforsamlinger er gaaet til med at ønskelig Orden. Ved den Forsamling, som sidste 14de April fandt Sted i Holbek, og hvor Justitsraad Petersen lod hele Borgervæbningen rykke ud imod os, faae jeg ikke en eneste Bonde see saameget som vred ud; Bønderne fandt sig taalmodigt i hvad der skeete, skjøndt de ikke maatte tale, og det næsten endog blev dem forbudt at spise, hvilket dog tilsidst blev dem tilladt, men kun under specielt Opsyn af ikke alene Justitsraad Petersen, men ogsaa hans Politibetjente. Et Maaltid under saadan Behandling maatte smage meget daarligt.""Naar Capit. Buchwald har yttret, at Circulairet har gjort en heldbringende Virkning, saa maa jeg erklære, at han tager feil; Circulairet har netop gjort det Samme, som at kaste Olie paa Jlden, og Folk, som aldrig for tænkte paa politiske Ting, kom netop ved Circulairet i stor Bevægelse. Christensen yttrede sig i modsat Retning af Buchwald og paa sin Side igjen med den Exaltation, der, navnlig i de saakaldte Bondespørgsmaal, et ham egen. Kammerr. Wolff indskrænkede sig blot til et Par Ord, der blot indeholdt et lille Angreb paa Huusmand Peter Hansen. Efterat imod Slutningen endog Scavenius fandt det vigtigt, ikke blet for Cancelliet selv, men for hele Landet, at dets Competence til saadanne præventive Foranstaltninger undersøges, blev med 52 St. imod 8 Committee besluttet. Handels- og Skibsefterretninger. J Norge synes nu Kornhøsten at ville blive meget lovende.