JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1807-06-02
Efter Anmeldelse for mig, er i forrige Maaned en betlende, syg Mand, efter Anseende ved 60 Aars Alder, bleven kiørt fra en Naboegaard, til Gaarden Husebye her i Lier Sogn, hvor han, agen derefter døde og Søndagen derpaa ver begraven ved Sognets Hovedkirke, hvorhos blev mig leveret en hans Pengepung med en Messing Laas for, og deri 3 Rd. 48 s. i Enkeltskillinger, som vare tilovers fra hans Begravelbekostning af 9 Rd. 93 s. han i alt havde havt i Pungen, item hans Pialteklæder og en Lædersæk med Rem i til at bære over Axlerne. Han sagde sig at skulle være gift, hiemmehørende i Aals Gield, 24 Mile herfra, men hans Navn vidstes ikke, ej heller har jeg, ved Lysning herom fra alle Sognets Kirkebakker og videre anstillet Efterspørgsel, faaet det opdaget. J Pungen hænger et Messing Signet, i Form af en svær fingerring, og i Signetet nogle Navnebogstaver indgravede. Paa Klaffen af Lædersækken findes og nogle Bogstaver og Tal anbragte, forskiellige fra Bogstaverne i Signetet. Thi kundgiøres dette, paa det at den eller de der savner og vedkiender sig en saadan Mand, kunde melde sig derom, med behørig Legitimation, hvorved Navnenes Opgave af Signetets Eier og Lædersækkens Eier vil veilede til videre Oplysning om rette Vedkommende, hvilket maae skee inden 12 Uger, da bemeldte Afdødes Efterladenskaber efter den Tid ellers bliver indleveret til Lier Fattigcasse. Foss den 26de Maji 1807. J. Tandberg, Sorenskriver i Lier &c., ved Bragernes. Paa Grund af S. T. Hr. Lieutenant P. B. Ankers Avertissement i No. 42 og 43 maae jeg herved melde, at det er mig ikke bevidst, jeg nogensinde har benyttet mig af hans Navn uden der, hvor jeg skulde, og at det, efterat jeg forlod hans Tieneste, heller ingensinde har været eller bliver mine Tanker at jeg paa slig uanstændig Maade ville benytte mig deraf. Dette troer jeg at jeg skylder mig selv, for at conservere min Agtelse, herved at bekiendtgiøre. Christiania den 2den Junii 1807. Paa Grund af S. T. Hr. Lieutenant P. B. Ankers Avertissement i No. 42 og 43 maa jeg herved melde, at det er mig ikke bevidst, jeg nogensinde har benyttet mig af hans Navn ude der, hvor jeg skulde, og at det, efterat jeg for lod hans Tieneste, heller ingensinde har været et ler bliver mine Tanker at jeg paa slig uanstændiMaade ville benytte mig deraf. Dette troer jeg at jeg skylder mig selv, for at conservere mi Agtelse, herved at bekiendtgiøre. Christiania den 2den Junii 1807. Gulbrand Larsen.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-02
Norgenstierne,
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Danmark. Ved den dette Sted overgangne Jldsvaade, som i en Tid af 6 a 7 Timer lagde 34 Vaaningshuse, Fabriquet, Stormøllen og Garverstampen, 2 andre Møllebruge- og 2de Saugmøller i Aske, ere 55 Familier og 22 enkelte deels gamle og skrøbelige Mennesker, i alt over 200 Mennesker, gjorte huusvilde og, da Jldens hurtige Gang i overmaade snevre Gader giorde Biergningen vanskelig og tildeels umuelig, den største Deel berg vede deres Formue og mange deres Næringsveje. Ved en Samling næste Dag af Stedets ej brandlidte Jndbyggere, bleve vi valgte, at sammentræde i en Committee for de Brandlidtes Understøttelse: men da vi finde, at paa et Sted, hvor de noget Formuendes Antal er saa saare ubetydeligt mod det store Antal Trængende, vil, uagtet mueligste Velvillighed af Stedets Beboere, ja endog af nogle af dem som selv have tabt betydelig ved Branden, det som her indsamles, vel for en Tid kunne lindre, men ikke afhielpe de Brandlidtes Tab, eller sætte disse i Stand til at kunne ernære sig og Familier i Fremtiden, saa vente vi bemyndigelse til at modtage og destribuere hvad enhver ved Subscriptioner, eller som enkelte Bidrag, ville tilstille os, under Adresse: Til Committeen for de Brandlidtes Understøttelse paa Moss, forsikkrende at samme, med mueligste og samvittighedsfuld Nøiagtighed, skal blive anvendt efter Givernes Hensigt. De Ædelmodige som, uden at ville være nævnte, have indsendt og den ene fra Christiania, og den anden fra Landet, hver 100 Rdlr., ydes herved, paa de Brandlidtes Vegne, den varmeste Tak. Committeen for de Brandlidtes Understøttelse paa Moss den 2den Junii 1807. Scheel. Langberg. Andr. Chrystie. J. Ant. Hincke. G. Borgen. SöndagsskolenHaandverksdrenge, som önske at benytte sig af Underviisningen i denne Skole, der holdes 4 Timer hver Söndag uden Betaling, vilde med deres Mestere møde paa Cathedralskolens Værelser Söndag d. ; le Juni Kl. 7 om Morgenen, for at antegnes. Svende og Personer udenfor Haandverksstanden antegnes paa Samme Tid, og nyde i Skolen Underviisning, Lys og Varme frit, men anskaffe selv Böger, Tavle, Papiir og Penne, hvilket derimod enhver Haandverksdreng erholder uden Betaling. Efter denne Termin antages ingen nye Elever i Söndagsskolen forinden næstkommende December Maaned.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Christiania den 4de Juni 1807. N. Wulfsberg, M. R. Flor.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Torsdagen den 18de, Fredagen den 19de, og Løverdagen den 20de Juni, er bestemt til Istandsættelse af Veyen fra Grændsen til Frydelund, Bolteløkken, Adamstuen, Ullevold, Blindern, Winnern og Grimenlund. Hvilket tiener til behagelig Efterretning for de Herrer som have Vey-Stykker paa denne Vey. af Sorenskriveren over Soløer og Ondalen den 15 December f. A. afsagt Eragtning, hvorefter Forhøret skal fremmes, til at kiendes uefterretlig deels fordi han ikke skal have nydt lovlig Varsel og deels da den i Delinqvent-Sager brugelige modus procedendi ikke paa ham skal være anvendelig, Stiftsretsdom: Den paaklagede under 15 December f. A. afsagte Eragtning bør saavidt paa anket er ved Magt at stande. Udi Kost og Tæring for Stiftsoverretten betaler Lensmand Peder Gunnerus Gad til Prokurator Nissen 24 Rdlr., hvorunder Toldprokureur Omsens Salarium billiges med 16 Rdlr. At udredes &c. 2. Christen Guldbrandsen Ruden paa hans Myndtling Lars Hansen Undelies Vegne, - Arntzen, contra Andreas Juelsen Undelie, - Omsen. Ved den paaankede og af Sorenskriveren over Hadeland og Land den 18 November 1805 afsagte Dom er tiendt saaledes for Ret: Contra-Citanten Anders Juelsen Undelie bør inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse forskaffe Lars Hansen Undelie, Logement, Underholdning og Opvartning i Overeensstemmelse med Contracten af 18 September 1802 med saadan Betaling, som han selv med Vedkommende kan blive forenet om, hos en Mand som Lars Hansen og Værge Christen Ruden med billighed kan og bør være fornøjet med, i hvis Mangel Anders Juelsen til pligtes efter 6te Post af tilmeldte Contract af 18 September 1802 aarlig at betale for Lars Hansen Logement, Underholdning, Pleie og Opvartning det Værgen Christen Ruden derfor hos en tredie Mand accorderer. Saa tilpligtes og Anders Juelsen i øvrigt at opfylde Contracten af 18 September 1802 og Forliget af 6 Junii 1803, samt betale hvad Lars Hansen efter samme endnu maatte have tilgode af Penge og Klæder. For Christen Rudens ubeviste Regningskrav bliver Anders Juelsen frifunden. Processens Omkostninger betaler Contra-Citanten Anders Juelsen til Citanten Christen Ruden med 18 Rdlr. 3 Mk. 5 s., hvoraf Prokurator Meidels Salarium og ReiseOmkostninger billiges med 10 Rdlr. Dommen efterkommes &c. Stiftsretsdom: Underretsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. At efterkommes og fuldbyrdes 8 Uger &c. 3. Hans Arent Poulsen, - Omsen, contra Hofjunker Ekenstierna og Sorenskriver Budde, Hanson.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
J Anledning af nogle i Appellantens Besiddelse værende Løsøre-Effecter, hvilke af Vederparten paastaaes udleverede eller og betalte efter Taxt m.v., have Parterne ladet dette deres Mellemværende ved Dom afgiøre. Sorenskriveren over Soløer og Oudalen har i denne Sag ved Dom, afsagt den 23 August 1806, kiendt saaledes for Ret: Naar Hovedcitanten Hofjunker Eenstierne inden sit Værneting efter lovlig Stevning til Contracitanten Hans Arent Poulsen med corporlig Eed bekræfter, at han hverken selv eller ved andre har underskrevet eller forseglet den omhandlede Skrivelse af 16 Mai 1803 og Contract af samme Dato, ei heller begiert eller samtykt deres Underskrivt eller Forsegling, bør Poulsen til ham overlevere de Ting eller saamange deraf som paa Fortegnelsen findes anført, og Hovedcitanten trøster sig til med Eed at bekræfte, samt under denne Eed at bestemme Tingenes Værdie som dog ei maa overgaae den i Fortegnelsen opgione. Men trøster Hovedcitanten sig ikke til at aflægge saadan Eed bør Hans Poulsen for Hofjunker Eenstiernes Tiltale i denne Sag fri at være. J begge Tilfælde ophæves Processens Omkostninger. Dommen fuldbyrdes inden 15 Dage efter dens lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Stiftsretsdom: Den paaankede Dom bør uefterretlig at være, hvorimod denne Sag hiemvises paa Sorenskriver Albert Christopher Buddes egen Bekostning til ny Doms Afsigelse paa det bestemte Tingsted og i Overværelse af behørigt Laugrette. Processens Omkostninger imellem Parterne ophæves. Endelig bør Sorenskriver Budde for hans Ophold med Dommens Afsigelse at bøde 200 Lod Sølv til nærmeste Hospital, som udredes 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. 4. Gunder Ansteensen Narverud, - Arnzen, contra Bodil Borgersdatter og Niels Anseensen, - Hansen. Appellanten har til Underkiendelse og Tilsidesættelse m.v. indanket en af Sorenskriveren over Eger, Modum og Stadal den 5 August 1866 afsagt Dom, hvorved hans formeentlige Ret ihenseende til Gaarden Dahler, der er bortsolgt, skal være krænket m.v. og ved hvilken Dom saaledes er kiendt for Ret: Enken Bodil Borgersdatter og Søn Niels Ansteensen bør for Gunder Ansteensens Tiltale i denne Sag fri at være. J Processens Omkostninger bør Gunder Ansteensen til Jndstevnte betale 15 Rdlr., som udredes bør inden 15 Dage &c. Stiftsretsdom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. 5. Hans Thorsen Svendsrud, Lumholtz, contra Anders Monsen Aamodt, - Arntzen. Appellanten paastaaer sig paa sin Hustrues Vegne odels- og indløsningsberettiget til Gaarden Aamodt hvorom ved Øvre Rommeriges Jurisdiction er den 26de November 1806 af Laugrettet saaledes kiendt for Ret: Anders Monsen Aamodt bør for Citanten Hans Svendsruds Tiltale i denne Sag fri at være, og bør Hans Svendsrud betale Anders Aamodt i denne Sags Omkostninger 30 Rdlr. 15 Dage efter denne Doms Forkyndelse under Exsecution. Stifteretsdom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. 6. Kammer-Advocaten, - Omsen, contra Justitsraad og Borgemester Hagerup, - Arntzen.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Til Underretning for den Reisende som i Jntelligentsseddelen No. 38 har gjort Anmærkninger angaaende Vaccinationen i Norge, anmeldes følgende: Fra September Maaned 1804 til Martii 1805 blev af mig undertegnede egenhændig vaccinerede 118 Børn og ved andre under min Veiledning omtrent 100. Derefter gik det nogen Tid meere langsom fordi Materien ved mine Embedsreiser ikke altid blev vedligeholdt, og den Materie jeg 4 Gange fik deels fra Kjøbenhavn deels fra Christiania ikke slog an, saa at her i Aaret 1806 blev et mindre Antal vaccinerede, men nu fra 19 Martii d. A. til Dags Dato ere ved min Haand vaccinerede 43 Børn, og mange som ej endnu ere mig tilmeldte, ved adskillige Andre. At Fordommene imod Vaccinationen ikke allevegne nu ere saa store som den bemeldte Reisende troer, kan bevises deraf: at da jeg den 24 d. M. holde Kirketjeneste ved mit Annex Wennebøyden, og bekjendtgjorde at jeg havde Koppematerie med mig, blev jeg efter Kirketjenesten omringet af dem der havde uvaccinerede Børn ved Haanden, med samme Begierlighed som naar man viser de Hungrige Brød. - Min Medhielper ved bemeldte Anne har paataget sig videre at fortsætte Vaccinationen der, og ved Annexet Fodevang vaccinerer Hædersmanden Jver Løsness, som er vant dertil fra Aaret 1804. Det er mig desuden bekiendt at Vaccinationen jevnlig vedligeholdes, i Faabergs Præstegield ved Hr. Districts-Chirurgus Petersen, i Gusdal ved Lensmand Seielstad, i Øyer og Froen ved Adskillige. Efterretninger lignende ovenstaaende, eller de som Hr. Amtsphysicus Lintrup har afgivet i Jntelligentseddelen Nr. 42 d. A. ville vist meerbemeldte Reisende kundet erlange fra flere Steder, naar han havde villet bemøje sig med Sagens Undersøgelse førend han fældede sin Dom. Ringeboe Præstegaard i Gulbrandsdalen, den 1 Junii 1807. B. Ancher. Provst og Sognepræst til Ringeboe.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Jæstkommende Onsdag den 10de Juni bliver, af Hans Højærværdighed Hr. Biskop Bech, afholdt Præste-Ordination i Vor Frelsers Kirke.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
J Følge Forordningen af 8de Februar 1805, dens 4de 5., og til nærmere Bestemmelse af den under 25de October 1806 herfra skeete Bekjendtgjørelse, erklærer undertegnede Direction herved, at fra nu af og indtil videre Staden Corinth paa Halven Morea og Øen Candia ikke længer ere at ansee som smittede Steder, men alene som mistænkte; og at ligeledes Stederne Philadelphia, i Pensylvanien, Providence, i Rhode-Jsland, Newhaven, i Connectieut, og Newyork, i Staten Newyork, alle i Nordamerica, samt Kysten Guinea og Halvøen Morea ei heller længere skulle ansees som mistænkte. Følgeligen ere, indtil videre, ingen Steder at ansee som smittede. Derimod ansees som mistænkte Steder og Lande: a. Staden Corinth, paa Halven Morea. b. Øen Candia. c. De Vestindiske Øer, dog fritages for Qvarantaine de fra de danske Vestindiske Øer ankommende Skibe, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embeds Autoritet udstædte, Sundheds-Attester. d. Nordamerica; dog fritages de fra Nordamericanske Steder ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundheds-Attester fra de der værende Kongelige danske Consuler eller disses Vice-Consuler. c. Alle Tyrkiets og det africanske Barbaries Havne og Steder. Alle andre Stæder, Lande og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Den Kongelige Direction for Qvarantains-Foranstaltningerne, den 29de Maj 1807. Bille. Malling. Cold. Janssen. Lange. v. Kirchhoff. v. Schmidt Phiseldet. Christie.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
J Tirsdags er fundet paa Gaden et Par lange Silkevanter som her kan faaes tilbage, naar man opgiver Kiendetegn. Saalænge et saa varmt og tørt Veir vedvarer, er det nødvendig at man ved Gadernes Fej ning besprænge disse med Vand, saasom ellers Støvet er baade til Uleilighed og Skade; jeg maa derfor anmode Jndvaanerne om at lagttage dette.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Ligesom det ved Anordningerne er befalet at anmelde Fremmede som komme til Staden, saaledes er det og baade befalet og i mange Henseender nødvendigt, at de Huusværter der bortleie Huse, eller Værelser, til Beboelse enten af Familier eller af enkelte Personer, strax anmelder saadant for den Rodemester som har Opsyn med Roden hvori Værten boer. Da nu nogle af Jndvaanerne ikke allene skulle have viist sig uvillige til at efterkomme denne Pligt, men endog brugt uanstændige Udladelser naar de derom ere anmodede, saa maa jeg herved have enhver Huuseier ombedet, at der, saavel til de almindelige Flyttetider som til andre Tider naar Flytning skeer, maae uden Ophold blive gjort Anmeldelse for vedkommende Rodemester og Forandringen opgives. Reisende, som ikke agte at forblive i Staden, anmeldes derimod, som sædvanlig, her paa Politiekammeret. Efterladelse af disse til god Orden sigtende Pligter kan paadrage Uleiligheder som jeg ønsker man vilde vogte sig for. Politiekammeret i Christiania den 5te Junii 1807. J. Wulfsberg.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Styrmands-Kunst, eller saakaldet Skatkammer, Kbh. 1807, samt Styrmands Haandbog, eller Marinkalender, er tilkiøbs hos A. Diurendahl. Jans Christophersen Melbye af Wang Sogn paa Hedemarken, har igaar for mig anmeldt, hvorledes han i forrige Maaned havde været paa Røraas og der solgt Meel og videre, saaledes at han ved Hiemreisen havde i sin Tegnebog 625 Rdlr. i Bancosedler, nemlig: fire, hver paa 100 Rdlr., to, hver paa 50 Rdlr., og Resten udi 10, 5, og 1 Rdlrs. Sedler. Tegnebogen førte han udi en saa kaldet Færdingskiste som ved Laas var fæstet til Slæden. Den 22de April kom han om Aftenen til Midtskoven i Elverum Sogn, hvor han laae om Natten, og næste Dag reiste han til Lensmand Strøm paa Kiørstad i Leuthen. Paa dette sidste Sted blev han først var at hans Kiste eller Skrin havde været brækket og at hans Tegnebog var bortstiaalen; men hvor Tyveriet var skeet kunde han ikke bestemt sige, saasom han havde nogle Sække liggende paa Skrinet og sad paa disse, da han havde derfor ved Afreiser fra Midtskoven ikke mærket at Laasen var brækket. Foruden Pengen var der endnu i Tegnebogen adskillige saakaldte Kiøresedler, og endeel Breve, hvoriblandt et til Hr. Sogenskriver Juell fra Svend Aspaas paa Royaas og et til Christen Spansaa i Leuthen. Hans Melbye, som ved dette Tyverie er sat meget tilbage i sin Velfærd, har bedet mig anvende alt muelige paa Opdagelsen af det Stiaalne, og det ville virkelig fornøje mig om noget herved kunde udrettes, men efter en Mellemtid af 5 Uger vil dette vil falder vanskeligt; imidlertid vil jeg dog giøre hvad jeg kan, i det jeg herved tienstligst anmoder alle og enhver som læser dette, og Særdeleshed de respective Embedsmænd og alle andre redelige Mennesken i Omegnen hvor Tildragelsen har fundet Sted, at de behagentlig ville lægge Mærke til om der hos en eller anden Person, som ikke ellers kunne formodes at være i Besiddelse af nogen betydelig Summa Penge, skulde fornemmes et større Tal deraf end rimeligt og især Bancosedler paa 50 Rdlr. og 100 Rdlr. Det er sandsynligt at naar 625 Rdlr. vare faldne i Hænderne paa et Menneske som ellers ikke var formuende, han da lettelig derved kunde røbes om han ikke brugte emadestostørre Forsigtighed. Hvem som maatte finde noget Spor der kunne tiene til Opdagelse vil særdeles forbinde mig, ved derom strax at give mig Underretning, og saafremt Tyven kan opdages og det Stiaalne, eller noget deraf, erholdes tilbage, da lover jeg paa Hans Melbyes Vegne saa tilstrækkelig at belønne enhver derved havt Umage, saa man skal finde sig aldeles fornøiet. Politiekammeret i Christiania den 29de Mai 1807. J. Wulfsberg,
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Bekiendtgiørelser. Da jeg, i Følge Det høikongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii Ordre, paa nogen Tid reiser fra Christiania, skulle jeg anmode at enhver der maatte have noget at foredrage, Enroulleringen eller Lodsvæsenet, med videre, ville behage at henvende dem til Hr. Søe-Krigs commissaire Hetting, der i værende Tid er befuldmægtiget af mig. Lassen, Capitain, Enroulleringschef og Overlods.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Fra de Herrer Agent A. M. Henriques & Sönners Tapet Fabrik i Kiöbenhavn, er mig tilsendt endeel Prøver af couleurte Betrækpapirer med Border, tilligemed Modeller til Værelsers Decorering i den nyeste Smag, Blandt disse Prøver befindes nogle af de saakaldte sastinerede Papirer, der have Udseende af Atla med ophævede Tegninger i mat Colorit, samt Border belagte med Uld af forskiellige Couleurer. Betrækket leveres for Fabrikkens Priser, af undertegnede dens Commissionaire. Christiania, den 1ste Juni 1807. D. Conradi boende i Nedre Voldgade,
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Som udnævnte og allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier i Stervboet efter afdøde Herr Cancellieraad og Kiøbmand Truels Wiel her i Staden, Janses vi det for Pligt at bekiendtgiøre: at Boet i Følge den Afdødes, med Kongelig Tilladelse, forfattede Disposition bestyres af hans Svigersøn, Herr Wilhelm Hansen, og dets Handels-Affaires, som forhen, ved sidstnævnte continueres i 3de paafølgende Aar, under FirmaT p. p. Truels Wiels BoeT. W. Hansen. Frederichshald den 28de Mai 1807. Lyche, Høgstedt, Byefoged i Strømsøe. Magazinforvalter.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Da jeg har erholdet Kongelig allernaadigst Bevilling til at hensidde i uskift Boe og at skifte med Samfrænder, saa er det jeg herved indkalder alle og enhver som efter min afdøde Mand, Kiøb mand Peder Schnell, maatte have noget at fordre, at de behagentlig for mig, inden 12 Uger, ville anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og skal da enhver retmessig Creditor af mig erholde Rigtighed for sit Tilkommende.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Ligeledes anmodes enhver, som er skyldig til min afgangne Mand, uopholdig at afbetale til mig.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Christiania den 1ste Junii 1807. J. Sørine Aasgaard, Enke af Peder Schnell.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
For mine Venner og Bekiendtere har jeg den Ære at bekiendtgjöre min Ankomst her til Byen igien, efterat have erhvervet mig Examen i Gjordemoder-Videnskaben, og agte at opholde mig her for det Förste.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Christiama den 4de Junii 1807. Anne Dorothea Furuseth, logerende hos Tömmermand Nicolai Jansen i Grændsen.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Efter i 3 1/2 Aar at have bivaanet Underviisningen ved den Kongelige VeterinairSkole i Kiøbenhavn, og udholdt den befalede Examen, er jeg bleven ansat som Cuur smed og Dyrlæge ved det ridende Artillerie Compagnie i Christiania; det er i denne Egenskab jeg anbefaler mig til enhver, som i Sydoms Tilfælde vil anbetroe mig deres Heste eller Huusdyr til Helbredelse, med Forsikkring om bedste Flid og billigste Betaling. John Erichsen, logerende paa Fæstningen i Hr. Forvalter Langes Leiegaard No. 10. Jens Andersen, af Pladsen Svingen, under Bogstad, som tredie Pintsedag gik fra sit Hiem, uden Tilladelse, og uden at have opgiort, sit Regnskab, efterladende Kone og Børn, advares herved: forderligst at indfinde sig ved Bruget, da han ellers maae vente, at blive hentet ved Øvrighedens Assistance. Tid
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Efterat min Lærredreng Niels Mikkelsen har communiceret Trinitatis Søndag forlod han mit Huus samme Dag og har siden den Tid hverken været at see eller spørge; han er imellem 22 og 23 Aar gammel, og er temmelig høj, føer af Lemmer, brede Skuldre, grønagtigt Haar. Ved Undvigelsen var han iført Hat, bruun Kiole, sort Silkevest, mørke Buxer, hvide Bomuldsstrømper og Skoe paa Fødderne; tillige undlader jeg ikke herved at anmærke, at han havde en Borte paa Hagen, hvilken kunde tiene til nøiere, Underretning for hans Anholdelse. Med ham fulgte ved Undvigelsen et vidtløftigt Fruentimmer, navnlig Lene Marie, Datter af afdøde Skoemager Carl Petter, der har fortagtige Øienbryne og glat af Ansigt. Jeg skal tienstligst anmode at Jngen betroer ham Noget i mit Navn, da jeg ei godtgiør samme; men derimod udbeder jeg mig hans Opholdsted tilkiendegivet. Christiania den 1 Junii 1807. Anders Nielsen Kobbersmed.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
At Christian Christophersen ikke længer, er i min Tieneste bekiendtgjøres herved, Christiania d. 1 Juni 1807. Peter Lumholtz.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
At jeg i disse Dage er flyttet fra min forrige Bopæl i Storgaden til Hr. Bertel Schous forhen ejende Gaard, beliggende i Grændsen, imellem de Herrer Jens Edsleffs og Christian Olsens Gaarde, tilkiendegives enhver som jeg hidindtil har staaet i Forbindelse med.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Christiania den 25de Mai 1807. Wilhelm Andersen. For om mulig at forekomme den Fornærmelse vi undertegnede Borgere og Bødkermestere tilføies af udenbyes boende Bødkere, ved Anker maals Forfærdigelse til de Handlende her i Byen, see vi os nødsagede at udlove en Douceur af nogle Daler til den eller de, som anholde Ankere der ikke efter Forordningen ere justerede og brændte, og tillige beviislig kan opgive den Bødker der har forarbeidet et saa ulovligt og urigtigt Maal. Christiania den 5 Junii 1807. M. S. Busdorph. J Soelberg. H. Erichsen. Lorenzen. J. C. Teisner.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Skipper Mads J. Hammer, agter sidst i næste Uge at afseile til Kiöbenhavn, medtagen Fragtgods og Passagerer, Anmeldelsen modtages Ombord, ved Hr. Hiørings Brygge.
Norske Intelligenssedler, 1807-06-05
Christiania den 4de Junii 1807. od Jordvei, med fortrinlig god HavnEn keriet til Forpagtning.