Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-26
Falsters Lollands. Stift. Tivence. Tirsdagen den 26 Januar. No 12 Jndske Stænderforsamling. Seroghalvtredsindstyvende Møde. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen betræffende de indkomne Andragender angaaende Landbrænderiernes Frigivelse m.m. Referenten for den nedsatte Comitee, Etatsraad Princk-Seidelin, oplæste Majoritetens (Brinck-Seidelin, Jngerslews og Fun ders Betænkning, som efter at have fremsat de skadelige og gavnlige Følger af større Frihed i den nævnte Henseende tilraadte Forsamlingen at petitionere om, at ikke flere Bevillinger meddeles til Landbrænderier og at, hvor saadanne maatte ansees at være til væsentlig Gavn for Landmanden, Rettigheden til deres Anlæg bortforpagtes til den Høistbydende mod aarlig Afgivt i et langt Aaremaal. Justitsraad Holm oplæste et dissenterende Votum, der dog i det Væsentlige stemmede overeens med Majoritetens, hvorimod Justitsraad With i et dissenterende Votum indstillede, at Forsamlingen indgaaer med en Petition til Hans Majestæt om, at et Lovudkast maa vorde Stænderne forelagt, hvorved 1) Brændeviinsbrænden maa blive erklæret for en fri Næringsvei saavel i Kjøbstad, som paa Landet, kun at intet Brænderi maa anlægges mindre end med et Mæskekar paa 8 Tdr.; 2) alle Brænderier beskattes eens med en passende Afgivt, lagt paa Redskaberne, der svares forud maanedsviis eller ugeviis, og vedvarer saalænge indtil Eieren af Værket begjærer dette forseglet; 3) passende Straffe for Besvigelse maatte fastsættes, og 4, Formalings=Afgivten maatte kun vedblive for Korn, der formales til Brød. Otteoghalvtredsindstyvende Møde. Til endelig Behandling foretoges Sagen angaaende Procurator Jensens Forslag om Forandringer i Arvegangsmaaden. Comiteens Jndstilling blev billiget med 43 Stemmer mod 2. - Derpaa foretoges til foreløbig Behandling Sagen betræffende Præsidentens Forslag, angaaende Oprettelsen af et Stænderbibliothek m.v. Comiteens Jndstilling gik ud paa, at der til Grundlægning af et Stænderbibliothek maa anvendes en Sum af 1,000 Rbd., og at denne Sum forskudsviis maa udredes af Finantserne og senere opkræves under Et med Stænderskatten, og at det overlades til dem af det næste Sexenniums Deputerede, der maatte have Bopæl i Byerne Viborg, Randers og Aarhuus, at foranstalte alt det Fornødne i denne Henseende. – Dernæst foretoges den forhen udsatte Sag angaaende den fra Gaardeier, Redleffsen indgivne Besværing paa egne og øvrige Jnteressenter i Møgeltønder Keeg, deres Vegne, over at den Moderation i Skatter, som var dem tilstaaet i Anledning af Vandfloden 1825, for sildigt og formeentligen utilstrækkeligt er kommen dem tilgode. Jfølge de fra Rentekammeret modtagne, Oplysninger tog Producenten Andragendet tilbage. – Derefter foretoges til foreløbig Behandling Sagen betræffende Forligelsescommissair Kolbys Forslag angaaende Pantebreves, Præscription. Comiteen havde tilraadet at petitionere om, at et Lovudkast maatte vorde Stænderne forelagt. - Til foreløbig Behandling foretoges dernæst det af Etatsraad BrinckSeidelin producerede Andragende fra Landfogden paa Læsø om høiere Bjergeløns Tilstaaelse ved Strandinger. Comitee betænkningen gik ud paa, at der maatte blive anstillet Undersøgelse paa Stedet af sagkyndige Mænd, og, saafremt dette da maatte ansees rigtigt, et Lovudkast overeensstemmende med Andragendet blive Stænderne forelagt. - Til foreløbig Behandling foretoges fremdeles det af Justitsraad Birk indgivne Forslag til en Petition om en nærmere Bestemmelse af Forordningen af 3die December 1819 a 8. - Dernæst foretoges Sagen angaaende Justitsraad Withs Forslag om Ophævelse af Placaten af 26de Januar 1807, samt om Afhændelse af offentlige Stiftelsers, Lehns og Stamhuses Bøndergods, til foreløbig Behandling. Comiteens Majoritet (Fjelstrup, With og Nyholm) indstillede, at Forsamlingen indgaaer med en Petition til Hans Majestæt om: a) Ophævelse af Placaten af 26de Januar 1807, b) Et Tilsagn, at det kan ventes bevilget offentlige Stiftelser, Lehns- og Stamhuus besiddere at bortsælge deres Bøndergods, naar de derom henvende sig til det Kongelige Danske Cancelli og underkaste sig de Betingelser, som maatte vorde foreskrevne i de enkelte Tilfælde. Derimod fraraadte Minoriteten (Lütichau og Rosenarn) i et dissenterende Votum aldeles Petitions Jndgivelse overeensstemmende med Majoritetens sidste Jndstilling. Nioghalvtredsindstyvende Møde. Udkast til endelige Expeditioner af flere Sager bleve forelæste og vedtagne.