JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Da Budolphi Kirkes Taarn her i Byen, skal forsynes med et nyt Seirverk som skal gaae uoptrukken i 8 Dage, Hiulene derudi være af massiv Messing, Driverne af vel hærdet Staal, saavelsom Tapperne af Axlerne, Foder eller Bøssingerne af Messing Malm, og Lodderne af Blye, og sammes Forfærdigelse er berammet at sættes til offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue den 13de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, saa ville de, som enten fra Kiøbenhavn eller anden Steds, kunde have Lyst til at paatage sig dets forsvarlige Forfærdigelse, bemeldte Tid og Sted indfinde dem, da et par Dage førend Licitationen saavel Conditionerne som Tegningen dem kan blive foreviste. Aalborg, den 17de April 1794. Stamhuset Rosenholms Hovedgaards Marker og Eng med underliggende Tiende, beliggende i en af Jyllands frugtbareste Egne, udi Caløe Amt, Østerliisberg Herred bliver Tirsdagen den 1ste Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 10 Aar, fra 1ste Maji 1795 til 1ste Maj 1805, og kan forinden Conditionerne faaes til Eftersyn hos Deres Excellence Hr. Geheimeraad Rosenkrantz i Kiøbenhavn, Hr. Postmester Holm i Aarhuus (hos hvem Auctionen foretages bemeldte Tid) og paa Rosenholms Skriverstue.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Ved Skifte=Forretningen efter afdøde Christen Christensen, Smed og Fæste Huusmand i Hammelef Bye, paa Meilgaards Gods, er anmelt en Søn efter bemelte Afdøde, navnlig Christen Christensen, om hvilken ingen af tilstædeværende Arvinger kan give nogen Oplysning, men formodede han foer til Søes fra Kiøbenhavn; thi bliver bemelte Christen Christensen, om han er i Live, eller hans Arvinger, om nogle ere til, indkaldet at møde i Stervboen i bemeldte Hammelef til lovbefalede Tider efter Dato. Meilgaard, den 16de April 1794. M. Sommer, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Creditorerne i Stervboen efter afg. sal. Hans Jochum Tellemann, forhen Sognedegn ved Dronninglunds Menighed, i Aalborg Stift i Vensyssel, Jerslev Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i allerunderdanigst Følge Placaten af 26de October 1792 i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser og Aalborgske Jydske Efterretninger, at anmelde deres Fordringer til mig undertegnede, som Skifte=Forvalter; Debitorerne vilde og inden bemelte Tids Forløb indfinde sig. Jerslev Præstegaard, den 14de April 1794. Jacob Holm, Provn i Jerslev Herred.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Paa Bramstrupgaard under Odense Amt i Fyen, er ved Døden afgangen Skytten Daniel Lindner; hans lidet Efterladenskab er strax paa lovlig Maade taget under Registering og Fersegling; den Afdødes Arvinger skal foruden en Broder som en Skovrider ved Thaasinge Slot være boende og opholdende sig i Holsteen, men videre ikke paa hvad Steder, eller hvor mange de ere; thi indkaldes da herved de Myndige i egen Person, og de Umyndige med Værge og Formyndere 3de Gange i Kiøbenhavns Berlings Aviser, Fyens Stifts almindelige Tidender og den Altonaiske Merur, alle at møde her paa Bramstrupgaards Skriverstue 12te Ugersdagen fra understaaende Dato, som bliver den 11te Julii førstkommende, da Skiftet til den Tid agtes foretaget og om muligt sluttet. Til samme Tid og Sted indkaldes og Stervboets Credi= og Debitorer om nogle af disse skulde være, de første for at beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Lovens Medfør og Boets ringe Omstændigheder. Bramstrup, den 18de April 1794. Paa den høie Skifteforvalter Hans Excellence Hr. Generallieutenant Ahlefelds Vegne, N. A. Amentorp, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Da Vertshuusholderen Johan Henrich Machholdt i Heedehusene paa Roeskilde Byes Grund og under dens Jurisdiction, ved Døden er afg., saa er hans Efterladenskaber af bemelte Byes civile Skifte=Ret taget under lovlig Registering og Vurdering til videre paafølgende Skiftebehandling; thi bliver Creditorerne i bemeldte Stervboe i Overeensstemmelse med Forordningen af 26de October 1792 herved med 6 a 12 Ugers Varsel, fra undertegnede Dato, indkaldede at møde ved Skiftesamlingen som er berammet at holdes paa Roeskilde Raadstue Onsdagen den 11te Junii og 23de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, ligesom og Boets Debitorer til samme Sted og Tider indkaldes for at betale hvis de maatte være skyldige. J øvrigt ville Vedkommende som paaligger Værgemaalet efter Loven for bemeldte Johan Henrich Machholdts umyndige Børn jo før jo hellere indfinde sig, for at lagttage og efterkomme deres Pligt i saa Fald. Roeskilde Raadstue, den 1ste Maji 1794.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Udi Roeskilde Giestgiver=Gaard, Prinzen kaldet, bliver Mandagen den 23de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, Egholms og Krabbesholms Hovedgaarders Avlinger og Mejerier, saavel separat, som derefter samlede, med eller uden Qvæg-Besætning ved offentlig Auction indsadt til Bortforpagtning paa 11 Aar fra 1ste Maji 1795. For enhver, som ikke allerede kiender disse hinanden paastødende og paa en fielde deel Miil nærliggende betydelige Avlings=Gaarder, 6 a 7 Mil fra Staden, og 2 a 3 Miile fra Roeskilde, Frederichsund og Holbech, og hvis Hovedgaarders Grunde støder til Jisefiorden, der under sidste Forpagtninger ere indrettede til Brug paa Holsteen Maade, tiener til behagelig Underretning. 1) Ved Egholm, finder Forpagteren for sig convenabel Boepæl udi Gaardens nye og gamle Forpagter Boelig, ligesom og derved er anbragt en Melkestue og Kiernehuus med Indretning af et Heste Kierne værk. Markerne under denne Gaard ere indrettede til 11 Hovedmarker, hver paa 50 Tdrs. Udsæd, hvoraf 5 besaaes, 5 bruges til Græsning og en ligger i Brak. Herforuden er under denne Gaard 9 Biemarker, som indeholder fra 11 til 17 Tdr. Udsæd og hvoraf 3 aarlig besaaes og 6 bruges til Græs. Ti denne Gaard oppebæres Konge- og Kirke=Tiender af 999 Tdr. Hartkorn til en Tiende beregnet. Af Gaardens betydelige Hoved Enge, saavelsom Engene i Koblerne, kan avles aarlig 800 til 1000 Læs Høe. Paa Gaardens Marker kan græsses, naaKleversæden fremdeles continueres, 200 Mejerie=Køer, foruden fornødne Bæster, Faar og Sviin, samt øvrige Tillæg, men formedelst Foeringens Mængde, kan herforuden Halmforres 50 Qvægshøvder, hvortil alt er fornøden Huusrum. Ti Gaarden er Halvstersindstyve og To Hoverie ydende Bønder, som, tilligemed Huusmændene, forretter alle Slags Hovgierninger, Harvingen undtagen. 2) Ved Krabbesholm er ligeledes en til sidste Forpagter nye opbygget Forpagter=Boelig med vedhørende Melkestue, samt Kierne=Huus med Indretning af et Heste Kierneværk. Markerne under denne Gaard ere indrettede til 12 Hovedmarker, hver paa over 30 Tdr. Udsæd, hvoraf aarlig 5 besaaes, en ligger til Brak, en til Klerverhøst og 5 til Græsning. Til denne Gaard oppebæres Konge- og KirkeTiender af 935 Tdr. Hartkorn til en Tiende beregnet. Af Gaardens 2de Hoved=Enge, saavelsom Engene i Koblerne kan avle aarlig 300 Læs Høe. Paa Gaardens Marker kan græsses, naar Kleversæden fremdeles continuerer, 100 Mejerie Køer, foruden fornødne Bæster, Faar og Sviin, men formedelst Forringens Mængde, kan herforuden Halmsoeres 50 Qvægshøvder, hvor til alt er fornøden Huusrum. Til denne Gaard er 41 Hoverie ydende Bønder, som tilligemed Huusmændene, forretter alle Slags Hovgierninger, Harvingen undtagen. De nærmer Conditioner kan forinden erfares, saavel paa Auctionsstedet, som i Herskabets Gaard i Kiøbenhavn No. 203 i Bredgaden, samt hos Forvalteren ved Egholm.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de Martii. dette Aar, bliver Stamhuset Wedbyegaard, beliggende i Sæbyegaards Amt i Sielland, underhaanden bortsolgt, enten samlet eller separat; til Gaarden en smuk Bygning og overflødige Skove med flere Herligheder, dens Hartkorn bestaaer af, fri Hovedgaards Taxt Ager og Eng 62 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 15 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., Mølleskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. Contribuerende Hartkorn, 251 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb., samt Konge og Kirke=Tiender 29 Tdr. 4 Skpr. Liebhaverne vilde behage at henvende sig til Eieren paa Wedbyegaard pr. Slagelse.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Barner. Da Borger Skoemagermester og Overformynder Lorenz, Pedersen er der i Schielskiør den 17de Septbr. f. A. ved Død u bortkaldet; hans efterladt Enke har derefter under 12te Decbr. s. A. declareret at ville skulte og deele med hendes og salig Mands i Ægteskab tilsammen havde og endnu levende 2de, samt efter Loven fuldmyndige Børn, nemag : en San Peter Lorentzen, der er tienende som Svend hos Mølleren i Kirke Stillinge der i Landet, og en Datter Karen Kirstine, som er i Ægteskab med Mølleren Jørgen Thorn i Smistrupe, her ved Byen, hvilken sidste har ver Forretningen paa egne, samt Med=Arvings Vegne, tilligemed Enken, og da antagne Laugværge, anmodet SkifteRetten, som tilstædeværende, at antage sig dette Bog til Skifte og Deeling, efter Loven, imellem dem og Boets Creditorer, da efter passeret Registering og Vurderinger samme Boes tilhørende og forefundne Effecter m.v. ved offentlig Auction til PengeBeløb bortsolgt; i Anledning heraf bliver herved ikke allene forbemelte Enke og anmelte Arvinger, som nu alle opholder sig, og Boes uden for denne Jurisdiction, men endog for dette Stervboes Creditorer, at Skiftet ved denne Bekiendtgjørelse (paa Grund af den allerhøyeste Bevilling i Placaten aur Dato 26de Ortober 1792, da nu for Tiden ikke anderledes Kiønnes, end at offentlig Proclamaikke kan destrides, vorder begyndt og foretaget paa Schielskior Raadstue Onsdagen den 28de Drag ved 10 Slet formiddag førstkommende, og derrettet tilde Tider aner der bestemt, tyr ville Enken med Laugværge de anmelt Arvinger selv eller ver Fuldmægtig og ellers enhver som haver noget Boet som Creditor efter den Afdøde, at paaforere, behage samme Dag, Tid og Sted, at møde eller møde lade, og for Stifte Retten, da a give deres Jagttagelse og Paastand, der forventes lod grund og især fra Creditorernes Side, saaledes som Lovendet efter død Mand har betalet, at fremkomme til paafølgende Eragtning om enhvers Ret, som efter Afgivende og Bo to Tilstand, derefter kan forventes med eelt, hvilket saaledes til Jagtagelse for alle Vedkommende og Paagieldende herved i de Berlingske priviligerede Tidendes 3de Gange efter hinanden tilkiendegives. Schielskiør, den 30te April 1794. havngt Byefoged og Skifteforvalter ibidem. Contoiret for den Kongelige Opfostrings-Stiftelse for nye(i fødte Born er henslyttet i Gaarden No. 103 paa Rosengaarden ved Kultorvet. Vice-Raadmand. Lunding.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Ligesom Arvingerne efter salig Madame Hoffmann, fød Fork, forhen den 2den, 5te og 9de November 1793, ere i disse Tidender indkaldte, for imod lovlig Legitimation at imodtage de dem testamenterede og hos mig deponerede 50 Rdlr.; saa blive de end ydermeere, da kuns en Arving har meldt sig, 3de Gange i disse Tidender med 12 Ugers Varsel indkaldte saa mange, som vide sig lovlig berettigede til Deeltagelse i bemeldte Arv. Kongsted, den 28de April 1791. H. Rosenkilde.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Provst i Faxe Herred,
Berlingske Tidende, 1794-05-12
(1619) Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 14de April sidst og i Siellands Landsting den 16de Dito, blive de, som maatte have noget at fordre afg. Johan Wilhelm Bentin, Bagers Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mede i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at godt giøre deres Fordringer, hvilket hermed end ydermeere bekiendtgiøres. de Herrer Jnteressentere udi det Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, som ey endnu have fornyet deres Lodsedler til 3die Classe, ombedes herved, desangaaende at indfinde den hos vedkommende Collecteurer i Tide, inden 8 Dage for Trækningen, som foretages den 2den Junii. N. Collin.
Berlingske Tidende, 1794-05-12
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Jtalien, den 26de April. De Franskes Fremgang er meget betydelig. Man frygtet for, at de let kunne trænge frem til Turin, og man sætter til den Ende Slottet i Mantua i Stand, for at imodtage Kongen af Sardinien med sin Familie. De Franske ere blevne forstærkede af 4000 genuesiske Bønder, som vare forbittrede paa Sardinierne, og have saaledes besat og befæstet 7 Hovedposter i Biergene, at de bestryge Dalen af Ceva. Ceva selv, hvor Sardinierne forskandse sig stærkt, er det sidste Bolværk for Piemont fra hin Side. Det sardiniske Corps i Passerne af Saorgio kunne, som man er bange for, let blive afskaaret.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
London, den 29de April. Jmellem 5 Fregatter paa 36 Kanoner af Admiral Macbrides Escadre og 4 franske Fregatter er den 25de hujus 5 Mile fra Guernsen, forefaldet en heftig Fegtning, som varede i 4 Timer. J samme ere 2 franske Fregatter, Pomona paa 44, og Babet paa 22 Kanoner, blevne erobrede. Begge de andre toge Flugten, men bleve forfulgte af 3 af vore Fregatter, hvilke ligeledes have erobret den ene af dem, Engageante paa 34 Kanoner og 300 Mand. Den 4de undkom, fordi vor Fregatte, Concorde, var saa beskadiget, at den ikke længere kunde forfølge samme. - Paa vore Skibe, Fløfra og Arethusa, ere i Trefningen 4 Matroser blevne dræbte og 8 saarede; de Franske have derimod mistet paa Pomona 80 til 100 Mand og paa Babet 30 til 40. - J Kraft af den imellem Landgreven af Hessen Cassel og vort Kongel. Ho den 8de April f. A. sluttede Tractat, havde Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed forbundet sig til, at forsyne Storbrittanien med et Hielpecorps af 8000 Mand. Men da man ikke har fundet dette Antal tilstrækkeligt, saa er der siden bleven sluttet en anden Tractat om at stille endnu 4000 Mand. For de 8000 Mand bliver betalt en Subsidie af 56250 Pund sterling.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Brüssel, den 30te April. Den 26de foretoge de Franske sig i 4 Colonner, hver paa 25000 Mand, et almindeligt Angreb paa de Allierte. Hovedangrebet var stillet mod Prindsen af Coburgs Armee. Slaget begyndte om Morgenen Kl. 7 paa Sletten af Cambresis. Fra begge Sider blev segret med største Forbittrelse; men vore Troppers overordentlige Topperhed seirede dog tilsidst. Fienden blev slaget tilbage med stort Forliis; 4000 Døde og Saarede bleve paa Pladsen, og et stort Antal gjort til Fanger, blandt hvilke General Choppun, Commandant i Cambray. Seierherrerne have taget til Bytte over 60 Kanoner og mange Faner. - J det Prindsen af Coburg saaledes seirede, angrebet Corps af 30000 Franske fra en anden Side Engelændernes Posteringer for Cateau Cambrisis. Disse trak sig noget tilbage for at lokke Fienden paa Sletten, hvor de paa de hosliggende Høie, som beherskede Sletten, havde anlagt maskerte Batterier. Fienden lod sig virkelig lokke i Fælden. Et Corps engelsk Cavalleriertournerte derpaa den venstre Fløi af det fiendelige Infanterie og kom samme i Ryggen. Slaget blev nu saa meget meere mordiskt, da ogsaa Batterierne paa Høiene anrettede et frygteligt Nederlag blandt Fienden. Paa Valpladsen bleve 6000 Franske, og mange bleve desuden gjorte til Fanger. Engelænderne giorde paa denne Dag allene 3 Kanoner og en Mængde Ammunition til Bytte; men deres Forliis var og meget betydeligt.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Den engelske General Mansel blev dræbt efter Slaget, i det han recognoscerte Egnen, hvorhen de Franske havde trukket sig tilbage. - Medens de Allierte saaledes triumpherte, brækkede et Corps af 30000 Franske ind i Vestflandern. Den største Deel af samme angreb det hannoverske Corps under General Wallmoden, hvilket bestod kun af 6000 Mand, og var posteret i Moucron, imellem Dornick og Cortryck, medens den øvrige Deel af de Franske gjorde et forstilt Angre paa Meenen for at deele de Alliertes Magt. Posteringen i Moucron blev forceret af den overlegne Fiende, efterat Hannoveranerne paa det kjækkeste havde forsvaret sig. Fienden gikder paa over Lys, kom for Cortryk og trak ind i denne Stad, efterat han havde kastet nogle Granater derind. Skræk og Bestyrtelse udbredde sig igiennem hele Flandern, da de Franske ogsaa bemægtigede sig Staden Furnes og de omliggende Flækker og Landsbyer, udplyndrede samme og tildeels stal dem i Brand.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Paris, den 2den Maji. J de sidste 4 Dage ere her atter 60 Personer blevne henrettede, og blandt samme den 80aarige Vice-Admiral, Grevdestning; Hertugen af Villeroy; den forhen værende Krigsminister la Tour du Pin; forrige Politie=Generallieutenant Thiroux des Crone; den bekiendte Parlementspræsident Nicolay, og den 23aarige Bethune=Charost, som for 3 Aar siden vilde blive Hertug af Brabant. - Om den store Nord armees Operationer har Barrere i Forgaars givet Conventen den Efterretning: at der den 26de April var gjort et almindeligt Angreb fra Dunkirchen indtil Givet, og at General Pichegru virkelig var trængt igiennem, havde besat Cortryk, Fournes, Menin og nogle andre Pladser, og erobret adskillige Magasiner. Men om Følgerne, som vore Angreb have havt paa Hovedpuncten af den allierte Magt ved Catean, Landrech &c., sagde han blot, at samme formedelst nogle Officerers Ondskab og Feighed ikke havde været glimrende. Dog har han strax derpaa oplæst en Beretning fra den ved benævnte Armee staaende Convents=Deputerte, Richard, efter hvilken 20000 Mand keiserlige Tropper, under Grev Clairfaits Commando, ere blevne slagne ved Cortryk, 4000 af samme deels dræbte, deels sangne, nysnævnte General selv forlig saaret, og 35 Kanoner og adskillige Faner erobrede. Menin blev herpaa ogsaa, tilligemed meget Artillerie, indtaget, og ved denne Indtagelse endnu 1500 Fiender dræbte. - Man har ogsaa forkyndt i Conventen en Seier over Spanierne, og at Staden Urgel med 16 Kanoner og mange Magasiner er bleven erobret.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Hanau, den 3die Maji. Efterretningen om den anden fuldkomne Seier, som de Asierte den 26de April have erholdt over de Franske i Egnen af Landreen bekræftes fra alle Sider. General Pichegru har villet hevne Forsiset den 17de, og udføre Nationaleonventens Ordre, at undsætte Landrecy, det koste, hvad det vilde, saasom han havde kun at vælge imellem dette og Guillotinen. De Tydskes og Engelændernes Forliis paa denne ærefulde Dag regnes for over 1000 Mand, blandt hvilke mange tapre Officerer befinde sig. En fransk Conventscommissarius er af de Allierte bleven gjort til Fange.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Harlem, den 3die Maji. Med de i Gaar indløbne Breve fra Brabant har man faaet Bekræftelse paa de store Fordeele, som de Allierte have tilfegtet sig den 26de i f. M. over de Franske, hvorved de sidste ere med stort Forliis blevne slagne tilbage. - Paa den anden Side ere de Franske dog endnu i Cortryck, og man venter det en Fegtning imellem dem og General Clairfat, som med 20000 Mand er rykket frem, for at understøtte Flandern.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Brussel, den 4de Maji. Den 29de f. M. kom det ved Moucron til en heftig Fegtning med Franskmændene, hvorved de Allierte i Begyndelsen bleve nødte til at trække sig tilbage til Ottignes, men Felttøymester Clairfair, er med en Forstærkning rykt frem, har forcert Posten ved Moucron og erobret 7 Kanoner. Den 30te har samme endnu tilfegtet sig en Fordeel ved Moncron, herpaa udbredt sig over Ottiques indtil Espierre; og den 1ste d. M. have hans Patrouller allerede gaaet mod Menin og Werwick. - Fra den anden Side ere ogsaa adskillige Keiserl. Tropper, og fra Ostende et engelsk Cavalleriecorps rykt til, saa at Gent er uden al Fare.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Achen den 5te Maji. J en Beretning fra Valentiennes beregnes den allierte Magt, som staaer under Hs. Majestæt Keiserens Commanboe til 187000 Mand. J Flandern have Omstændighederne merkelig forbedret sig, endskiønt Menin, efter at være skrækkelig bombardert af Fienderne, er faldet i deres Hænder, Ved Sambre mod Charleroi, ere den 30te f. M. og den 1ste d. M. forefaldne adskillige heftige Fegtninger, hvorved Fienderne have erholdt nogle ringe Fordeele. Men i det Luxemburgske har General Beaulien den 30te f. M. efter en erholdt Forstærkning angrebet Franskmændene ved Arlon, slaget dem igien tilbage fra denne hele Egn til Longwy og Momme, dy, dræbt 5 til 600 af samme, erobet mange Kanoner og Munitionsvogne, og gjort 200 til Fanger.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Brüssel, den 5te Maji. General Beaulien har ved en forstilt Tilbagerykning gjort de Franske sikre, og om Natten til den 1ste hujus anrettet et stort Blodbad iblandt dem. Den berygtede Jourdan maatte i bare Skjorten redde sig med Flugten, da man var i Begreb med, at bemægtige sig hans Person. Den allierte Armee, hvis Hovedqvarteer paa nærværende Tid er i Chatean Cambresis, giør sig nu al Umage for, at erobre den vigtige Fæstning, Cambray, hvilket er den sande Vii til Paris.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Brüssel, den 6te Maji. De ved Menin og Kortryk posterte Franskmænd erholde daglig Forstærkninger fra det franske Flandern, og synes at ville forsvare sig i Flandern paa denne Side, i det mindste indtil de ganske have udplyndret det. Pichegru har sit Hovedqvarteer i Cortryk, hans indtrængte Armee skal være 40000 Mand stærk, og han lader oprette Batterier paa de Causseer, som føre til Doornick og Gent, for at forsvare sig mod den fremrykkende General Clairfait. Borgerne i Cor tryk maae alle aflevere deres Guld, Sølv, Vare ja endog de fleste Klædningsstykker, og Rovet bliver daglig paa mange Vogne ført til Ryssel. Guillotinen er opstilt i Cortryk og har gjort Skrækken til Dagens Forretning. Keiseren selv har begivet sig til Gent, hvorhen ogsaa Ministrene Grev Metternicer afreist. Keiseren vil selv commandere det Torps, som skal fordrive Fienden fra Flandern, saasnart en fra Egnen af Landrecy opbrækket Colonne under General Clairfat har forstærket dette Corps. 15000 bevæbnede flanderske Bønder have ogsaa forenet sig med et Corps Allierte ved Brügge, for at marchere mod Yppern og Popperingen. J Ostende er man med en Garnison af 5000 Mand og meget Artillerie temmelig roelig. Den 2den d. M. ere ogsaa sammesteds ankomme 2000 Mand fra Engeland, og man forsikrer, at Grev Moi ras Armee, 18000 Mand stærk, skal følge, for at agere mod der fælles Fiende i Flaadern.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Frankfurt am Mayn, den 6te Maji. En Coureer fra Wien, som i Forgaars gik herigiennem til Nederlandene, har bragt Hs. Majestæt Keiseren den glædelige Efterretning, at hendes Majestæt Keiserinden er lykkelig bleven forløst med en Erkehertug. I Gaar er den Konge ligge preussiske Feltmarskal von Møllendorfs Hovedqvarteer bleven forlagt til Worm, og Forposterne staae allerede over Cusel. Man føier nu Anstalt til at forbyde Franskmændene at trænge videre frem. Man har anmerket, at den russiske Keiserinde, medens hun har regieret, har udvidet sit allerede saa store Rige saa meget som hele Frankrigs Omkreds udgiør.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
London den 6te Maji. J Fredags Morges er Lord Howe med sin hele Flaade og med alle udgaaende ost- og vestindiske Skibe gaaet til Seils fra St. Helens; og om Eftermiddagen Kl. 4 var han allerede Øen Wight af Sigte. - Den 3die er ogsaa Admiral Mac bride udsei et fra Plymouth med sin Escadre, for at krydse paa de franske Kyster.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Brüssel, den 8de Maji. Den 3die hujus forefaldt ved Charleroy en Fægtning imellem de Franske og Østerrigerne og Hollænderne. De første ere i samme blevne slagne og forfulgte indtil under Givet og Philippeville. Den 4de om Morgenen har den forenede Armee under Prindsen af Coburg begivet sig paa March med adskillige Colonner til Bouchain og Cambran, og vil foretage sig en anseelig Belering. - Den 5te om Morgenen blev ved Harlebeck leveret et heftigt Slag. Begge Parters Forliis er endnu ikke bekiendt; men Vore have besat dette Sted, da de Franske have forladt det.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Helsingøer, den 16de Maji. Fra den 12te hujus til i Dag ere 335 Skibe passerede Sundet. I Gaar seilede de her paa Reden liggende engelske Orlogskibe, nemlig Sheernes paa 44 Kanoner, commandert af Capit. Georg Matthew Fairfax, og Fregatten Sair. ril, Capit. Pellew, til Nordsøen. J Aftes ankom her paa Reden en svensk Fregat, kaldet Grip, commandert af Major Blessingh.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Kiøbenhavn, den 16de Maji. Fra det Kongelige danske Cancellie er den 9de Maji 179. udkommet en Placat, angaaende, at Befordringsvæsenet i Danmark herefter skal henlægges under og bestyre af Generalpostamtet.