JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Et lille brasiliansk District kaldet Entre Rios har givet sig selv en Constitution, hvor Slavehandel og Pressetvang først og fremmest er ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Dagen har fra London af 3die f. M. følgende ikke allene for Handlende, men for enhver Stat interessant Skildring, der fortjener at læses heelt. Til en Prøve heraf Begyndelsen; da Rummet ikke tillader det Hele: "Den 30te f. M. indtraf der endelig paa vores Børs, den længe frygtede Termin for Speculanterne i fremmede Statspapirer, og sandelig den godtgjorde sig som en frygtelig! Flere end hundrede store og smaae Speculantere og Mæglere i udenlandske Fonds erklærede sig insolvent, og søge nu, den ene med 5, en anden med 10 Proc. at afhandle med deres Creditorer, og da disse for største Delen ere Folk, der daglig see en lignende Skjæbne imøde, saa er Accorden ei vanske 3 de Herrer forlade da for nogle Dage Børsen, og komme i en anden Skikkelse, d. h. fordums Speculanten som Mægler, Mægleren som Speculant frem igien, for paa Nye at drive deres Haandtering, eller, med andre Ord, for igjen at tage Plads ved Basset Bordet, og at spille va banque, En anden benævnelse fortjente disse saakaldte Børsforretninger sandelig ei, og hvor som giver dem et andet Navn kjender dem ei. De bære aldeles Præget og have Caracteren af et Hazardspil. Kjøbmanden der befatter sig med dem, er tabt for alle rolige og solide Handelsforretninger; han holdes ved ideel Frygt og Haab i en vedvarende Febertilstand, og lig Spilleren, kan han ei, og om han kunde – vover han ei, at komme til sig selv og at gjøre sig Regnskab over sin sande Tilstand. Saaledes have da disse Papiirforretninger alle Hazardspillets skadelige Følger, uden engang hidindtil at have disses gode Side for sig, det vil sige, uden som disse at være af Morallæren brændemærket, af Loven at være forbuden o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Under Syvaarskrigen kom den daværende Hertug af Brunsvig incognito til en tydst Rigsstad, gik i en Kirke og satte sig i en aaben Stoel, hvori kun var een Person, der ved sit gravitetiske Udseende lod formode at være een af Byens Matadorer. Da Klingebeutelen (det samme som her Tavlen) lod sig høre, tog den fornemme Borger en 8 Skilling op og lagde tilrede for sig; Hertugen, som maaskee ikke havde mindre Skillemynt hos sig, lagde et Markstykke for sig; dette ansaae Grossereren for at vare en UdFordring ved at overbyde ham, og lagde strax en Speciesdaler; Hertugen, som mærkede dennes taabelige Stolthed, lagde to; hiin derpaa 1 Louisdor; Hertugen to; hiin derpaa 4; men nu kom Tavlen, med Grandezza strøg Matadoren alt det oplagte Guld og Sølv sammen og kastede det i Tavlen; Hertugen derimod lagde sit forstoptagne Markstykke deri og puttede de øvrige Penge rolig i sin Lomme igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Det ved Helsingborg Møller paa Grund komne Skib, er igjen kommet af. Efter Forlydende har Kronprindsen af Sverrig i Anledning af hvis Hjemkomst dette Uheld indtraf, naadigst tilsagt de skadelidte Vedkommende fuld Erstatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Den 18de f. M. strandede i tyk Luft, og Snee, paa Anholt, Skibet Lord Wellington, ført af Capitain Thomas Everard, kommende fra Petersborg, bestemt til London med Planker, Talg og Hør, af sidste er endeel bjerget, men Skibet staaer ikke til at redde, man frygter endog med Grund, at samme er aldeles gaaet i Stykker; saa at det er meget uvist, om og hvad der endnu vil kunne bjerges af den øvrige Ladning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Jndenlandsk Jfølge Cancellieskrivelse af 17de f. M. maa en Afstand af to Mile ordentligviis ansees som Regel for, hvor langt Kjøbstædernes Brandcorpser ere forpligtede til at yde Hjelp i paakommende Jldebrandstilfælde. paa Landet. Men hvor Jlden formenes at være i en Bye, hvor den i længere Tid kunde have Leilighed til at rase, dersom den ei blev standset, kan det overlades Brand Inspecteuren at bestemme om Hielp skal afsendes eller ikke. Og da der i de fleste Kjøbstæder forefindes tvende Sprøiter, og det ikke synes raadeligt at blotte Byen for Brandfolk og Slukningsredskaber, paalægges det vedkommende Brandinspecteur, ikkun at lade den ene Sprøite med forrødent Mandskab afgaae til de Jldebrande, der opkomme paa Landet i den forommeldte Afstand fra Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Ved Høiesteret er atter en Mordbrænderske fra Holbek Egnen dømt til at have forgjort sin Hals og steilles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
En ung Enkemand, som sidder i drivtig Haandtering, ønsker for at udvide samme, at indgaae i fælles Forening med en Enke, eller andet honet Fruentimmer, der ligeledes ved en Næringsvei maatte attraae fælles Bestræbelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Viborg Samler gjør ved Aarets Slutning Undskyldning for, at Udgiverne have troet det var den 49de istedet for (som de nu ere blevne oplyste om) at det er den 50de og at altsaa dens Jubilæum indtræffer den 4de Januari 1823, ifald de agte at høitideligholde samme. – Den Aalborger Wandalske Avis gjorde det ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Kjær og Hvetboe Herreder i Jydland, faae nu ogsaa et Land-Oeconomisk Bibliothek, hvortil Herredsfoged Spies i Sundbye har gjort Begyndelse, ved at skjænke dertil endeel gode Bøger i Landboefaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
J Viborg ligger ogsaa en Plan til et Læseselskabs Oprettelse for Omegnens Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Natten imellem den 9de og 10de f. M. er skeet et voldsomt Jndbrud hos Madame Weilbach paa Usserød ved Hirschholm, hvorved en betydelig Deel Guld og Sølv, samt en 100 Rigsbankdalerseddel blev bortstjaalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Anecdoter. Et nyt Stykke, i hvilket der forekom et Gjæstebud, blev udpebet i Paris. Skuespiller Borgier, der spillede Værten i denne Scene, sagde til den Skuespiller, der spillede Betienten: "Johan luk det Vindue til; her maa være en slem Trækvind, man kan ordentlig høre hvor det piber." En Mand var bleven bedet til Bords i en Familie; men da det skylregnede kom han noget silde. Han undskyldte sig derfor og sagde blandt Andet: "Jeg var mere end een Gang ved Døren, men Regnen var mig altfor stærk, og jeg maatte vende om igjen. - Var det ved Deres, eller ved veres Dør," spurgte Sønnen af Huset ganske alvorlig. Et glædeligt Nytaar! Aaret 1822 kommer med en Pose paa Ryggen og en Stav i Haanden, og bliver staaende ved Evighedens Strandbred. Altsaa er min Bane nu tillende, Disse Bølger skulle sluge mig, Svag, forældet, og ulykkelig Maae jeg mod en evig Død mig vende. Klokken slaaer i Kirketaarnet hist, Et Qvarteer jeg har endnu tilbage, Da har Skjæbnen fuldendt mine Dage. Jeg vil nytte denne korte Frist Til mit svundne Liv at revidere: (aabner Posen.) Her er Listen paa Forladtes Suk Og neronske Slavers trædske Buk Her jeg hører Helved applandere. Over hiin almindelige Flok Hæver Tronen myndigt sig i Veiret, Trindt om den staae Uslingerne leiret, Som i Lænker see sit dumme Nok. Hære af Soldater paradere. Der hvor Millioner raabe Vee, Hielpes disse dybt Nedtrykkede? Dette vil Erfarenheden lære, Frugtbarhedens rosenmilde Gud, Stander smilende med Ax betynget, Om en Verden har han Beltet slynget, Hvoraf evig Velstand bryder ud; Dog med sorgfuldt, taarevædet Øje Seer jeg Manden gaae den tunge Gang, Under Overflødighedens Hang, Sukkende for Brød imod det Høie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Her er Listen paa Forførerne. Og paa dem, som lade sig forføre - Himmel, jeg kan ikke Regnskab gjøre, Styrt mig evig i Forglemmelse! Lad et Mørke over slige Scener, Slige Rædsler dybt udbrede sig, At, naar Eftertiden nævner mig, Ved mit Minde den ei plat forstener. (1823 har uformærket nærmet sig det gamle Aar, og griber det i Skulderen.) Holdt, Karl. Au, an, hvo rusker mig, Det skal min Knortekjep strax lære Dig. (smører 1822 dygtigt.) Herud, herud i Evighedens Bølger. 1822 (veemodig) Ak, er det Dig, som mig i Tiden følger, Ja vist, Victorial vivat das Leben. Hier blühen Weiber und hier wachsen Reben. O hvor Skoven er grøn. O hvor Blomsterne dufte. Hvor Sefirerne lufte. O hvor Kloden er skjøn. Hurra, hurra, noch einmal hurra! Du glemmer, Ven, det er ved Nytaarstide. Hold Mund, Du Nar! sligt jeg maae bedre vide, Mit Jndre blusser af en evig Vaar, Der endes ei, for jeg engang forgaaer. See hist, hvor Pigeskarer mod mig smille, Og Mænd mig møde med Fortrolighed, Og Oldingen selv frydes blidt derved, At see mig munter mod min Bane ile. Man drømmer om det Held, om al den Fred, Om al den Elskov, al den Sallighed, Om al – forstaaer Du mig; O unge Daare! Den Vise offrer forud Dig en Taare; Hvad jeg har været blier Du høit maaskee: Et Tumlespil for Ranker og for Laster, Hvorpaa det sande Gode stundom kaster En sparsom Straale af Velsignelse. Gaae frem, min unge Ven! og kunde Du, Som jeg ei venter, bedre Banen vandre, End jeg og end saa mange af os andre, Saa døer jeg, skjøndt uheldig, roligt nu. Ja døe, det skal Du, det er Skjæbnens Bud, Jeg ei et Ord paa Dig vil meere spilde, Og da jeg mærker, at det alt er silde, Saa, marsch herud, (støder 1822 ud i Bølgerne).M. F. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Den 3 Jan, solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13. Svenske Sedl. 59 s. - Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 10de dennes opføres af det Chlerske Skuespillerselskab for første Gang her i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Flygtningen, Skuespil i en Act af Kobebue, overs. ved N. T. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Til Slutning: Virtuosen No. 2, Lystspil i 2 Acter af Heiberg. Priserne ere: 1ste Plads 3 Mk., 2den Plads 2 Mk. - Billetterne faaes i mit Logis hos Bogbinder Elgstrøm, og ved Indgangen, som aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6. Chlers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
At Sognepræsten for Væggerløse Sogn Hr. Doctor Theol. Schyths til Skifterettens Behandling opgivne Boe den 31te forrige Maaned er sluttet, bekjendtgjøres herved. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 2den Januari 1823. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Hos Staal i Stubbekjøbing kan indtil videre bekommes hele, halve og qvart Lodsedler til det 70de Klasselotteries förste Trækning. De der i Danmark og Hertugdømmene ønske at holde Lollands Falsters Stiftsavis i indeværende Qvartal, vilde behagelig henvende sig til de Stæders Postcontoirer, hvorfra de afhente deres Breve, og tjener til Efterretning: at de af Omegnens Beboere, der umiddelbar bestille Avisen hos mig selv, erholder samme for 2 Rbd. Sedl. halvaarlig. Mariboe, den 7 Januari 1823. C. F. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Skovauction. Løverdagen den 11 Januari førstkommende, Kl. 11 om Formiddagen, bliver paa Kjeldernæs Næs ved offentlig Auction bortsolgt en stor Deel Egetræer paa Roden, tjenlige til Gavntømmer og Brænde. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Saxkjøbing, den 2 Jan. 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Creditorerne i afgangne Gaardmand Rasmus Marcussen Siir og Kones Stervboe i Taagerup indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Anordningerne, at møde paa Baroniets Skriverstue, her paa Gaarden, ved de berammede Skiftesamlinger, som holdes den 3die Marti og den 28de April, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, for at anmelde og legitimere deres Fordringer. Høybyegaard, den 6te Januari 1823. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Capital, som anbydes. 32 Rbd. 3 Mk. 14 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler, kan strax erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed af Hardenberg, den 28 Decbr. 1822. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Til Leie. Til førstkommende Maidag kan her i Mariboe Østergade faaes et Huus til Leie, bestaaende af: tvende Stuer, Sengekammer, Kjøkken og Spisekammer, samt Baghuse; til Gaarden er en god Brønd samt Haugeplads. Addresse-Contoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Fortegnelse. paa de ved Mariboe Postcontoir værende uindløste Breve for October Qvartal 1822. Porto og Gebyhr. No. 1. Hans Nielsen, Avlskarl i Holebye Præstegaard. . . . . . . 18 s. 2. Gaardmand Rasmus Jørgensen. i Olstrup . . . . . . . . . . 10 - 3. Hans Pedersen, Reebslager i Hillested. . . . . . . . . . 4.4. Pastor Gunst paa Askør . . . 6 - 5. Jørgen Christophersen i Udstolpe 10 - 6. Bodel Kirstine Licht i Østofte, 4.7. Skræder Møller i Bandholm, 33. 8. Jomfrue Bredal hos Hr. Thorsen, paa Askør . . . . . . . . . 9. Knud Jørgensen hos Niels Clausen i Kraarup. . . . . . . . 18. 10. Hr. Forpagter Grønnegaard i Anderstrup . . . . . . . . . 3 - 11. Dito. . . . . . . . . . . . 6 . 12. Dito. . . . . . . . . . . . 6 - 13. Cathrine Mortensdatter paa Juellinge. . . . . . . . . . . 18. 14. Ungkarl Rasmus Jørgensen i Holebye . . . . . . . . . . 6. Mariboe Postcont., d. 6 Jan. 1823. Giegengack, adjung. Postmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-07
Ved Tallotteriets 1068 Trækning i Altona udkom: No. 36. 81. 5. 71. 23.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 3. privilegerede. Kongelig Efterretninger. Addresse-Contoirs med Ride-Poster. som forsendes. den 10de Januari 1823. Fredagen. Hindsgaul Redigere, trykt og forlagt af Pastor morlin, C. C. Schult, stiottageret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Tyrkiet. Fra Odessa meldes af 8de Decbr., at det i Constantinopel var temmelig roligt, uagtet det lidte Uheld ved Tenedos var almindelig bekjendt. Efter nogle Breve var der ikke mere tilbage af den hele frygtelige tyrkiske Flaade end 16 store Skibe. Sultanen havde befalet, at halshugge samtlige høie Officierer, der havde været paa Flaaden. Efter en Skippers Efterretning vare deres Hoveder vel forsynede og emballerede lykkelig og vel ankomne til Constantinopel den 28de Novbr., samt Haled Effendis, Storvezirens o. Fl. Begge Haled Effen dis Banqueurer, en Jøde og en Græker, ere satte ved Vingebenet, for paa Pinebænken at gjøre Regnskab for deres Herres og Mesters umaalelige Skatte. – Saaledes have da endelig Janitscharerne drevet deres Hensigter igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Breve fra Bitoglia fortælle Chorschids sørgelige Endeligt saaledes: Efterat han havde erholdt Ordre til hans Afsættelse, blev hans Adjutant kaldet til Constantinopel, forat give Oplysninger om hans Forhold ihenseende til Ali Pascha af Janinas Skatte og de senere Begivenheder i Morea. Denne beskyldte ham ligefrem for Forstaaelse med Grækerne. Statsraadet, der, formedelst hans Vægring for at aflægge Regnskab over Allis Skatte, desuden havde ham mistænkt, besluttede at skaffe ham sig fra Halsen, og sendte to Bostandschi=Baschier til Larissa, hvor de indtraf den 19de Novbr. for at afhente ham til Hovedstaden, eller underveis henrette ham. Chorschid foretrak at døe ved egen Haand, og forgiftede sig den 25de Novbr. Hans Skatmester blev ført til Hovedstaden, og hans hele Armee opløste sig strax. Albaneserne gave det første Tegn, og førte Ali-Paschas Sønnesøn, som Chorschid for sin Død havde udleveret dem, i Triumph til Janina.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Fra Tine meldes af 22de og 23de October, at 7000 Grækere have fattet den heltemodige Beslutning, at forsvare sig paa Den lige indtil det sidste Aandedrag. 1100 Micaniater have besluttet at døe paa deres Jordbund. Paa et stort Søetog fra Portens Side er for Øjeblikket ikke meere at tænke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Jfølge Efterretninger fra Smyrna belave Grækerne dem paa et endnu langt større Vovestykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
America. Efter de nyeste Efterretninger fra Mexico have flere beskikkede Øvrigheder indgivet Forestillinger til Jturbide mod Folkets Undertrykkelse og den Eeds Overtrædelse, som han havde aflagt. Jsær har Staden St. Ander udtrykt sig i deres Forestilling temmelig hjærvt. Blandt Andet har den fordret, at han øjeblikkelig skal løslade Kongressens Befuldmægtigede, som han paa den lovstridigste Maade havde ladet fangsle den 26de August, og at det maa blive tilladt Kongressen at samles, hvor den vil og hvor den frit kan afhandle Stadens Tarv at de nuværende Ministre maa vorde afsatte og straffede efter Lovens Strænghed, at de oprettede militaire Tribuners Embeder strax maa blive ophævede, – kort – at Rigets Grundlov i Eet og Alt maa blive fulgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Veracruz træffes Anstalter til et Angreb paa Fæstningen St. Juan af Ullog. General Davilla, som blev opfordret til Overgivelse, har udbedet sig 3 Dages Betænkningstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
General Madeira holder sig vel endnu i Bahia, hvor han forsvarer sig som en tapper Mand; men han vil snart blive nødt til at drage bort, eller overgive sig, da Staden mangler Tilførsel af Levnetsmidler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
General Lecor i Montevider har - som man med Vished veed - med sin Armee paa 3000 Mand erklaret sig for vor Riges Uafhængighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Rio Janeiro har dannet sig et Corps af Frivillige under Navn af Guardlicivica, og det er allerede voxet op til over tusinde Mand, deels Rytterie, deels Fodfolk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Spanien. Den 18de befandt Eroles sig endnu i Toulouse. J Departementet af de vestlige Pyrenæer opholder sig over 5000 spanske Flygtninge, der mangle Alt og er Jndvaanerne meget til Besvær. - Mina arbeider af alle Kræfter paa Seo Urgels Betvingelse. Besætningen forsvarer sig med et sandt Løvemod. Uagtet den heftigste Jld, er det dog lykkedes Mina at lade sine Tropper faae fast Fod i Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Juntaen i Navarra er fuldkommen opløst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Den 12te Decbr. rykkede endeel af de Constitutionelle ind i Lumbier. O'Donnell, som havde besat Staden med 2000 slet disciplinerede Tropper, blev overrasket, da de Constitutionelle kom bag paa ham, som Juleaften paa Kjellingen. Paa Øjeblikket adspredte han sine Tropper, som sædvanlig, iblandt Bjergene. Desuagtet vilde han dog spille en sand D. Qviroke Streg og lod 1000 Mand rykke frem imod Sanqueza, der ikkun var besat af 300 Constitutionelle, der rykkede ud imod ham og kastede ham tilbage til Bjergene. Paa Valgpladsen efterlod han sig 60 Døde, mange Saarede og 60 Soldater, der bade om Pardon. Troen paa deres Landsmænds Ædelmodighed reddede disse ulykkelige og forvildede Mennesker, og ikke Troen paa de forædte og liderlige Munke. O'Donnells Søn, der commanderede Banden, havde blot sin Hestes Hurtighed at takke for sin Nedning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Den 14de Decbr. om Aftenen havde Oberst Asura i Carascal en Affaire med en Baande, som han slog ganske og aldeles. Torrijos Driftighed er overordentlig. Folketonen i Navarra forbedrer sig mere og mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Fra Jrun skrives af 17de Dec. Høydingerne for Banderne har blot til Hensigt at pine og plage deres Landsmænd og at berøve dem det sidste hvad de eie. J denne Tid have flere Røverhøvdinger deelt Byttet imellem dem. Zavala var gammel og løb af med 30,000 Pesos. Soldaterne ere løbne fra hinanden. Den ene Bande bliver slagen efter den anden. Jngen er nu over 60 Mand stærk. Røverne og Toldbetjenterne udøve de største Excesser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Portugal. Slottet Ramassad, hvorhen Dronningen er forviist til Straf og Undgieldelse fordi hun ikke vilde antage Rigsforfatningen, ligger 5 Mile fra Lissabon. Jmidlertid har hendes Sag i den senere Tid taget den Vending, at den paa lovlig Maade skal undersøges og paadømmes af en særdeles Commission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Et nyt Sidestykke til Dronningen af Engellands Proces. - Hans Majestæt havde yttret Lyst til selv personlig at aabne Kongressen; men hans Læger forbød ham det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
En Hr. Correa da Certa har foreslaaet at bringe Armeen til det, den var 1814, samt at udsætte en Belønning for de Stridsmænd, der i Aaret 1820 bidroge til Statens Gjenfødsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Den 23de December ankom Hertugen af Wellington til London og forføjede sig strax til Hr. Canning. - Bladet Sun forsikkrer, at det engelske Hof skal have erklæret, at dersom en af Fastlandets Magter yder Frankrig, i Tilfælde af Krig, den mindste Hjelp, saa finder det sig beføjet til at understøtte sine Bundsforvante paa Halvøen. Morgenkrøniken paastaaer, at det er lykkedes Hertugen af Wellington at udsone Frankrig med Spanien. Coureren derimod troer, at Krigen er viis. Hvad skal man nu troe? Leve det politiske Kandestøberie. Jmidlertid fortsættes Søerustningerne; formodentlig for at tage Cuba i Besiddelse, dersom Krigen skulde udbryde, Efter Coureren skal meget vigtige Actstykker være ankomne fra Verong til Paris, som Moniteuren og Journal des Debats ikke omtaler med et eneste Ord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
En Tømmermand, der paa Theatret i Dublin kastede en Flaske efter Marg. Wellesley, er fængslet, ligeledes en vis Graham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Sverrig. Natten til den 20de f. M. har en heftig Jldebrand raset i Boraas i Vestgothland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Ved Rapportens Afgang vare allerede 300 Huse lagde i Aske tilligemed Kirken og Raadhuset. Hans Majestæt Kongen har strax afsendt Pengeunderstøttelser til Stadens ulykkelige Jndvaanere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Til et Diner, som Kongen den 5te December gav paa Lystslottet Bellevue, havde den spanske, danske og hollandske Gesandt, den Ære at være indbudne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Sverrig havde man den 9de Decbr. endnu ikke seet Tegn til Snee i denne Vinter. Det har regnet uophørlig Nat og Dag, og man beretter, at i nogle af Smaastæderne ere Gaderne saa ufremkommelige at Folk, som have Affairer sammen, ride til hinanden, thi gaae kunne de ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Saissons er en Soldat dømt til 5 Aars Fængselstraf, for at have stiaalen er Sukkertop.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Grev Lascases fortæller i sine Memoirer, at Napoleon havde efterladt tvende uægte Børn, der skal ligne ham paa et Haar nær og som han har testamenteret en betydelig Sum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Adskilligt. Den 7de December blev i Trondhjem begaaet et gyseligt Mord, hvis nærmere Omstændigheder angives at have været Følgende: En mere end 60 Aar gammel Chirurg Wohlert faldt paa, da Pigen i det Huus, hvor han logerede, bragte ham Aftensmad, at dræbe hende. Saasnart hun var kommen ind paa hans Værelse, lukker han Døren i Laas, griber hende og skærer Halsen over paa hende; derpaa afskærer han begge Armene og desuden Haanden af den ene Arm, og giver hende endelig nogle Snit i Maven, samt hakker det dræbte Legeme, i smaa Stykker, som han sidenefter giver sig til at kaste igjennem Vinduet ud paa Gaden. Folk ile da til, og ved Misdæderens Paagribelse finder man endog flere Kjødstykker af den dræbte Pige skjulte paa den bare Krop inden for Skjorten. Aarsagen til denne skrækkelige Udaad er hidtil aldeles ubekiendt. Misdæderens Vært synes rigtignok i de næst foran for Mordet forløbne Dage at have mærket adskillige Tegn til Galskab hos ham, men Andre ville paastaae, at han aldeles Jntet mangler paa Forstanden. Selv er han i Arresten undertiden nedslaaet, undertiden fræk. Han skal, efter sin Paagribelse, have bekjendt, at han allerede tilforn har gjort sig skyldig i flere skrækkelige Forbrydelser, som man hidtil ikke har vidst det Ringeste af, og Nogle mene derfor, at det er Samvittighedsnag og Fortvivlelse, som har drevet ham til den her omtalte græsselige Misgierning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Udenfor Ostende er forulykket et Skib med Mand og Muus.