JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
Vaarlemer Blomsterlog, bestaaende af enkelte og dobbelte Hyacinther, Tagetter, Tønquiller, Amaryllis, Tulipaner, Crocus, Frittilarier, Jris og Lilium med flere Slags (hvorover Fortegnelser, udkommer i Løbet af næste Uge) faaes hos Gartner J.P. M. Beck boende ved Gammel Mølle i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
Toldbetjent Kaastrup er flyttet fra Søndergade til Nørregade hos Skipper Pank ligeoverfor Bager Schjønning, og forfærdiger, ligesom forhen, alle Sorter Haar krøller, samt andet Haararbeide, Alt til billigste Priser. hveren stosovn kan faaes til billig Priis, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
Endnu kan i anstundende Vinter erholdes Foder for 50 4 a 5 Aars Stude, paa Hovedgaarden, Kongestedlund pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
At jeg er flyttet fra Nørregade og boer paa Hjørnet af Fjordgyden, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, som godhedsfuld ville forunde mig Arbeide. Jens Chr. Dahl.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
Ligeledes anbefaler jeg mig som forhen med Krusning, alle Slags Traad og fiin malet Sennop. I da Dahl.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
En graabroget Stud, mærket E, er optaget paa min Mark den 19de October. Samme kan erholdes paa Reverbanen Nr. 93, imod dette Avertissements Betaling og medgaaende Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
Løverdagen den 23de November bliver, paa Thingstedet i Frederikshavn, afhold Skiftesamling: Klokken 9 Formiddag i afdøde Doctor philosophiæ Toldinspecteur, Postmester Wolters Bo. 10 - i afdøde Gjestgiver Balthaser Christian Grønbeks i afdøde Major og CommanBoe. dant Thomas Müllers Bo. i afdøde Jacob Severin Rosens Bo. 1 Eftermiddag i afdøde Enkefru Møller af Lohmanshauge, hendes Bo. i afdøde Matros Jens Pedersen Strandbyes Bo. Hvilket herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824. Bye- og Herreds=Contoiret i Frederikshavn, den 19de October 1833. Lassen. Fredagen den 8de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Hovedgaarden Kokkedahl i Østerhanherred, afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Huusmand Christen Knudsen og Hustrue, Mette Friderichsdatter, af Attrup By, Tors blev Sogn, hvortil saavel Arvinger som Creditorer indkaldes at møde, ifølge Placaten af 21de April 1824. Ved denne Skiftesamling attraaes Boet sluttet, og de Udeblilivende antages derfor at samtykke i, hvad der af de Mo dende vedtages. Kokkedahl pr. Aalborg, den 16de October 1833. v. Stocken.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-22
Proclama. J afvigte September Maaned er til Læss løst af Havet inddreven en ny Sildekaag, bygget af Egebord med Bøgebund mrk. A I S. 1828, og noget tidligere, en liden Fiskerjolle uden Mærke, samt 3 Stkr. fyrre Bjelker. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til for mig at legitimere deres Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 19de October 1833. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Spanien. I det af Dronningen udstædte Manifest, som publiceres i den madridske Hoftidende af 5te Octbr., ere følgende Momenter de vigtigste. Religionen og Monarkiet, disse Spaniens tvende Livs elementer, skulle af mig respecteres, beskyttes og opretholdes i dens hele Reenhed. Det spanske Folk finder i sin medfødte Jver for sine Fædres Cultur og Tro den sikkrest, Garnti for, at Jngen vil vove at forlange Lydighed af samme, hvis han ikke ærer de hellige Gienstande for dets Tilledelse. Mit Hjerte glæder sig ved at dele denne Jver og ved at give denne i fortrinlig Forstand catholske Nation den Forsikkring, at den uforvanskede Religion, til hvilken vi bekende os, dens Lærdomme, Templer og Tjenere stedse skal udgjøre den første og kjæreste Gienstand for min Omsorg. - Ligeledes geraader det mig til Tilfredshed, at det er min Pligt at bevare den mig anbetroede Kongelige Autoutet uformindsket. Samvittighedsfuld vil jeg opretholde Monarkiets hele Kraft og sammes Grundlove, uden at ladet farlige Reformer faae Jndpas, thi hvor respectable hiner Reformer end kunne være efter deres Princip, saa have vidog allerede til vor Ulykke lært at kjende deres Følger. Den bedste Regjeringsform for et Land er den, hvortil det er vant. En stabil og concentreret Magt, grundet paa ældgamle Love, ærværdig ved Sædvanens Magt, helliget ved sine gavnlige Følger, er det virksomste Middel til at fremme et Folks Vel. Dette Vel fremmes ikke, naar man nedsætter Regjeringens Autoritet, bekjemper de engang bestaaende Ideer, Sædvaner og Jnstitutioner og saaledes arbeider imod Tidens Jnteresser, idet man fremkalder ny Ærgjerrighed og nye Fordringer, ophidser Folkets Lidenskaber og styrter Jndividerne i indbyrdes Kamp, Staten i Forvirring. Uantastet og uforringet vil jeg overgive Spaniens Scepter i Dronningens Hænder, som Loven tilkjender samme, med eet Ord: saaledes som Lovene selv have leveret det i mine Hænder. Derpaa gaaer Dronningen over til at omtale adskillige Mangler ved Administrationen, som hun har ifinde at rette, lover fuldkommen Amnestie i Henseende til politiske Meninger, forsikkrer, at hun vil respectere de fremmede Nationers Uafhængighed og de med dem existerende Tractater, men venter og fordrer af dem en lignende Adfærd. Endelig opfordrer hun Spanierne til, med Enighed at medsvirke til hendes Bestræbelsers Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Dette Manifest har naturligviis ikke vakt liden Forhavselse i Pair, blandt andet Curiosa fortælles, at en af Secretairerne ved det russiske Gesandtskab selv først har bekjendtgjort det paa Børsen. I de liberale Blade læses forskjellige bemærkninger, saasom: at Frankrig udentvivl en kommen for tidlig med sin Anerkjendelse af den unge Dronning, at der for at Forvirringen kan blive fuldkommen - ikke mangler Andet, end at Don Carlos skulde proclamere Constitutionen fra 1812. Moderatest og maaske rigtigst tillige bedømmer Temps Sagen, idet den nemlig i det hele Manifest ikke seer andet end en politisk Operation af Hr. Zea, for i et critisk Øieblik at holde et stort og farligt Oppositionsparti i en nogenledes gunstig Stemning. Dette lader sig og meget vel forene med hvad nylig et af de første engelske Blade yttrede om denne Statsmands Caracteer. Endnu førend ovenanførte Manifest publiceredes, lod Dronningen bekjendtgjøre de vigtigste Punkter af Kongens den 12te Juni 1830 opsatte Testamente. Til disse høre, At, hvis Kongens Søn eller Datter endnu ikke har opnaaet den myndige Alder ved Kongens Død, udnævnes Dronningen til Regentinde, og skal hun bestyre Riget alene, indtil Prindsen eller Prindsessen er 18 Aar gammel; fremdeles : at Dronningen bør have et Regentskabsraad, bestaa hende af indsigtsfulde, erfarne og paalidelige Mænd, uden at hun dog i sine Beslutninger er bunden til at følge deres Raad. Medlemmerne af dette Raad nævner Kongen selv i sit Testament, nemlig: Cardinal Catalan, Marquis af Santa Cruz, Hertugen af Medina=Celi, General Castannos, Marquis af Amarilla, D. Puig, Præsident i Raadet for Castilien, og D. Caro, Præsident i Raadet for begge Indierne. Jblandt Suppleanterne finder man Hertugen af Infantado og Grev Espanna, og som de udseete Secretairer i Regentskabsraadet nævnes Dhrr. Keredia, Grev Ofalig og Zea Bermudez. Endelig bestemmes ogsaa, at hvis Dronningen skulde døe, inden Tronfølgeren har naaet sit 18de Aar, skal hiint Raad styre Riget indtil denne Tidspunkt. Bemeldte Regentskabsraad er iøvrigt sammensat at Mænd af ganske forskjellige politiske Meninger, men selv de franske Oppositionsblade inddrømme, at dette Valg indeholder Alt, hvad man med Billighed kunde vente af Konge Ferdinand. Fornemmelig roses Marquis af Santa Cruz som under Kongens forbigaaende Umyndighedsstand i 1823. var Minister for det Kongelige Huus, paa hvilken vanskelige Post han altsaa maa have opført sig med særdeles Forstand, og Delicatesse. Ligeledes roses Præsidenten i det castilianske Raad og Marquis af Amarillas, bekjendt af, at han mod Cortes-Constitutionen fremsatte den Jndvending, at der ik samme intet Pairskammer omtaltes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
J en Artikel fra Vittoria af 6te Octbr. skildres Tilstanden i de baskiske Provindser saaledes: "Vor Provinds befinder sig i fuldkomment Oprør. Royalisterne i Bilbao have proclammeret Carl den 5te; Staden er bleven plyndret og næsten Jngen, som gjaldt for constitutionel, har kunne undgaae hine carlistiske Vandaler. Omegnen vrimler af Guerillas, og Troens Armee reiser sig igjen med alle sine Rædsler. J Orduna er Carl den 5te ligeledes bleven proclameret; en vis Ybarolle, Captain paa halv Sold, staaer det i Spidsen for Bevægelsen. Embedsmændene ere bortjagede og de offentlige Casser plyndrede. Capuzinerne i Bilbahave gjort Begyndelsen til disse Bevægelser, hvortil de i lang Tid har søgt Anledning, samt forsynet sig med et betydelige Vaabenforraad, der laae skjult i deres Kloster. Ligeledes forsikkrer man, at hele den øvrige Deel af Provindsen befinder sig i en fuldkommen Jnsurrections-Tilstand; en lille Deel af vor Garnison er igaar afmarscheret til Bilbao. - Ogsaa i Burgos skal Oprørsfanen vaie. Den til Valladolid forviste General Santos Ladron er undvegen fra denne Stad; han commanderede i 1823 Troeshæren i Navarra og skal atter have begivet sig derhen, for at sætte sig i Spidsen for Jnsurrectionen. Don Carlos skal være indtruffen i Grændsestaden Campa=Mayor, men afvistes af Occupationssarmeen, og skal derfra have begivet sig til Trax og Montes, for ved Leilighed at kunne snige sig ind i Spanien. Af Efterretningerne om Uroligheder i Spanien ville de franske ministerielle Blade ikke erkjende andre for gyldige end de om Bilbao; Rygtet om Opstand i Vittoria erklære de for idet mindste tvivlsom, og det om Burgos for en reen Fabel. Ligeledes ville de ikke vide af at D. Carlos er ankommen til Spanien, eller paastaae idet mindste, at man Jntet veed om ham. Om Tilstanden i Madrid hedder det i en Privatskrivelse af 6te October: "Her hersker vel endnu for Øieblikket Rolighed, men man befrygter en Explosion. Begge Partier observere hverandre, og man imødeseer med Ængstelighed Efterretningerne fra Provindserne. Jkke faa carlistiske Agenter bemærkes, og nogle af dem ere anholdte."
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Blandede Efterretninger. Marschal Clauzel er, ledsaget af flere Lærde, den 27de filM. afreist fra Toulon til Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Den Kirke i Eisleben, hvori Luther blev døbt, kan nu ventes restaureret; Kronprindsen af Preussen har nylig besøgt den, og en Kongl. Naadesgave er skjænket dertil, ligesom der ogsaa er bevilget Collecters Jndsamling til dette Øiemeed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
En nederlandsk Soldat, Morre, der ved Forsvaret af Antverpens Citade mistede den ene Arm og Haanden paa den anden, har nylig nydt den Ære at blive inviteret til Middag hos Prindsen af Oranien paa Slottet i Soestdyk, ved hvilken Leilighed Prindsen og Prindsesserne længe underholdt sig med den gamle Krigsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
De i Schweitz i den største Trang levende Polakker have nylig seet deres Nød noget formildet ved indløbne Understøttelser fra Baden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Den periodiske Presse i England. I de tidligere Aarhundreder vare de fleste Personer af Middelstanden aldeles uvidende om Begivenhederne paa deres Tid, og hvad den arbeidende Klasse angik, bekymrede den sig ikke det allermindste om det, som kunde tildrage sig udenfor Kredsen af dens materielle Tilværelse. Det var under Dronning Elisabeths Regjering, at det første Forsøg, blev gjort med et periodisk Skrift. Dette skete i Form at et Flyveskrift, under Titel: Engelsk Merkur." Dets for 1ste Nummer fra Aaret 1588 bliver endnu foreviist i det brittiske Museum. Men først nogle Aar derefter udkom i England Journaler i enkelte Blade, saaledes som nu. Det første egentlige politiske Blad, kaldet Public intelligencer," udgav en vis Sir Roger Estrange, den 31te August 1661.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
De periodiske Flyveskrifter, som især have været gænse under Carl den 1ste, bleve sjeldnere under Jacob den 2de.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Den engelske Revolution af 1611 gav en Mængde heftge Brochurer Tilværelse, hvilke alle appellerede til Folket. Forre af samme førte Titelen: "Parlamentets Annal eller Dagbo."
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Den første Avis udkom den 7de November 1665 i Oxfod, hvor Hoffet dengang opholdt sig. Da dette vendte tilbagetil London, blev Titelen forandret til London-Gazette."
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Det tredie Dagblad, der udkom i England, var Oranien, Intelligencer, der tillige var det første efter Revolutionen af 1688.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
J en lang Række af Aar var dette det eneste Blad som udkom daglig. Jmidlertid synes det, at i Aaret 169. udkom 9 Ugeskrifter i London. Under Dronning Annas Regjering, i Aaret 1709, steeg disses Antal allerede til sexten; men til den Tid var der endnu kun et Blad, som udkom daglig, kaldet The London Courant." Under Georg den 1stes Regjering vare de offentlige Blade, som udkom hver Dag, tre, eengang om Ugen sex, og ti udkom tre Gange om Maaneden. J Aaret 1753 beløb Mængden sig af de aarlig i hele England afsatte Exemplarer til 17111757, i Aaret 1760 allerede til 9404790; og 1830, 130499911. Journalernes Antal i alle tre Riger beløb sig i Aaret 1782 til 61, i Aaret 1790 til 114, i Aaret 1821 til 216, og i Aaret 1833 til 360, hvilket giver et Overholik over den periodiske Presses Fremskridt i et halvt Aarhundrede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 16de October. . De bekjendte industriøse engelske Chemikere Rowland & Søn, hvis Artikler ere blevne til uomgjængelige Fornødenheds=Artikler for ethvert engelsk Boudoir, og ved Opfindernes sindrige og ufortrødne Anpriisninger, ere udbredte overden hele elegante Verden, og hvis Macassarolie endog er bleven foreviget i et Vers af deres berømte Landsmand, Lord Byron, have nu ogsaa her i Kjøbenhavn etableret et Udsalg af deres Fabrikater. De have nemlig antaget Hr. D. Capozzi til deres Agent, og forsynet ham med en betydelig Qvantitet af deres chemiske Præparater, hvis Kraft og Fuldkommenhed ere udviklede og anpriste i en stor Mængde, hidsendte franske og engelske Annoncer. Man kan saaledes, nu hos Hr. Capozzi erholde saavel Rowlands Macassarolie, en original Composition af vegetabilske Substantser, som har en underfuld Kraft til at fremkalde Haarværten paa skaldede Steder, forhindre Haaret fra at falde af: eller at blive graat, conservere og styrke det til Livets sildigste Alder og befordrer Væxten af Knebels- og Bakkenbarter, Rowlands Calydor, til Hudens og Teintens Forskjønnelse, gen Composition, som gjør en bleg og sygelig Complexion atter klar og livfuld, borttager alle Hudpletter &c., fjerner Hudens Jrritabilitet paa Reiser eller ved Barbering a.; Rowlands Odonto, eller Perle-Tandpulver, er vegetabilsk hvidt Pulver, componeret af de reeneste og sjeldneste Bestanddele, der forskjønner og conserverer Tænderne og Gummerne, og er det paalideligste Middel imod ethvert Onde, som disse ere underkastede, og til at conservere Tændernes Hvidhed og Egalitet, deres Essence of Tyre, der forvandler rødt og graat Haar, saavel paa Hovedet som i Knebels- og Bakkenbarter &c., og giver det en stedsevarende sort eller bruun Farvel; deres Alsana-Extract, der øieblikkeligen lindrer og modvirker den stærkeste Tandne, og deres Verelæum, der har samme Virkning paa den stærkeste Hovedpine. - Flere af disse Artikler have hidtil kun været at erholde her i Efterligninger og Forfalskninger. Vi tvivle ikke om at det vil være en behagelig Efterretning for hele den elegante Verden i Danmark Hovedstad, at man herefter vil kunne forskaffe sig Artiklerne, fra den originale Kilde, ægte og uforfalskede. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Som een Nyhed for de Mange, der interessere sig for Veirliget, kan anføres, at den navnkundige Veirpropher, Prosafessor Dietmar i Berlin, arbeider paa en ny Meteorik, i hvilken han isærdeleshed vil søge at bidrage til gen natur mæssig og letfattelig Theorie af de atmosphæriske Phænomener. Han har nylig i Berlinerbladet: "Der Gesellschafter, indført en Artikel om de naturmæssige Aarsager til det skjønne Foraar, vi iaar have havt og til den hyppige Regn i enkelte i Strøg, som fandt Sted i Juli og August. Han mener, at naar hans Theorie først rigtigt bliver fattet, vil man ikke undlade ved Telegrapher at indhente Efterretning om Jishavets Tilstand, og da med Sikkerhed, ja ufeilbarligen, kunne forudsee Beskaffenheden af den forestaaende Vinterne og andre Aarstider i Europas nordlige og sydlige Halv deelt. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Vor danske Veirprophet har, uagtet han indskrænkede sme Forudsigelser til et saa kort Tidsløv og til et saa lidette Terrain, allerede havt den Sorg, at see sin Spaadom for en Deel slaae feil, idet at indeværende October allerede har frembudt flere Regndage, i Forening med en saa følelig Kulde, at Thermometret om Natten har staaet nærFrysepunctet. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Blandede Efterretninger. Fra Paris skrives. Den Kongl. danske Socaxtain L. de Coninck, er udnævnt til Ridder af Æreslegionen, og har Videnskabernes Academie og Søministeren foranstaltet, at den af de Coninck opfundne Clinometer til at bestemme et Skibs Dybtgaaende og Styrlastighed frette Amning i enhver Stilling) skal anvendes paa alle Skibe af vor Flaade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
J Hovedstaden holdes nu Veddeløb mellem private Mænds Heste. Sidstleden fandt et saadant meget interessant Ved ed imellem 2de Heste, tilhørende Procur. Klein og P. Blund. Førstes, en Vallak, blev reden af Kongelig der Horstmann, og vandt begge Gange, og Sidstes, en Hingst, blev reden af Secretair Nøhring. En Bager Schjerfi i Kbhvn. var af Meelhandlerne anklaget for at have udsolgt Meel, og dømt til 5 Rbdlrs. Mulct, og denne Sag appellerede han til Høiesteret, hvor han blev frikjendt, dog at Process. Omkostninger ophævedes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Et Fruentimmer i Sielland er for anden Gangs ulovligt Krohold, dømt til 40 Dages Fængsling paa sædvanlig Fangekost og 20 Rbd. Mulct.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Ved Tønningen er det lykkedes at paagribe en Arbeidsmand fra det Hannoverske, som to Nætter efter hinanden havde skaaret Halen af omtrent 12 Heste. Han har alt tilstaaet Forbrydelsen, og vil, saavelsom Kjøberne, neppe undgaae den velfortjente Straf.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
I Handelstidenden læses følgende gaadefulde Stykke fra Kønigsberg. Den danske Lods, Capt. Jens Lind, kom den 2de September, til Alles Forundring, i en aaben Baad fra St. Petersborg til Rossitten, og, efterat han havde, transporteret sin Baad over Kuhrische Nehrung, over Haff og med Floden lykkeligt hertil, afgik han samme Dag til Pillau, og derfra den 28de af Søen til Danzig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Bekjendtgjørelser. At vor kjære Søn Ludvig Fri at miste vor yngste Datter, Adelaide Nicoline, 10 Maaneder gammel, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 22de October 1833. M. Mouritzen, J. H. Mouritzen. fød Bekker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
At vor gode og frømme Moder Karen Jensdatter, Enke efter salig Christen Nyegaard heraf Byen, efter 3 Aars Sygeleie, ved Døden er afgaaet iaftes Kl. 7, i den høie Alder 77 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af den Afdødes Børn. Nørre Sundby, den 22de October 1833. De af Byens Jndvaanere, der ikke endnu til Skatteindsicassator have betalt deres Skatter for 3die og 4de Qvartal d. A., erindres herved om sammes Betaling inden 6 Uger fra Dato; men Fattigskatten for bemeldte Qvartaler maatte behageligen indbetales inden 14 Dage, da der ellers bliver indhentet Approbation til Restancernes Jnddrivelse hved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 23de October 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
En Arbeidskarl kan faae Condition til 1ste November hos Svendsen ved Vesterport i Aalborg. Til Kjøbs. Hos Undertegnede kan særdeles billig erholdes en god og smukt bygget Slup, drægtig 10 Commercelæster, bekjendt som en fortrinlig Seiler, med dens tilhørende gode Inventarium. Aalborg, den 21de October 1833. P. Weile. Bordeaux 3 Sprit, 141 Grad, af meget god Qvalitet, faaes billig hos P. Weile.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
En graabroget Stud, mærket E, er optaget paa min Mark den 19de October. Samme kan erholdes paa Reberbanen Nr. 93, imod dette Avertissements Betaling og medgaaende Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Proclama. J afvigte September Maaned er til Læss løst af Haqvet inddreven en ny Sildekaag, bygget af Egebord med Bøgebund mrk. A L. S. 1828, og noget tidligere, en liden Fiskerjolle uden Mærke, samt 3 Stkr. fyrre Bjelker. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii. til for mig at legitimere deres Ret til det Bjergede. Hjørring Amthuus, den 19de October 1833. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
Auctioner. Ved den til den 29de Dennes berammede Auction over Huusmand Niels Nielsen Nørgaards Huus i Hasseriis bortsælges tillige noget Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Bænke, Tønder, Ankere, nogle Kar og et Uhrværk, samt 2de Køer m. m., hvortil Liebhabere indbydes. Aalborg, den 22de October 1833. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-23
J Rettelse. Den gjentagne Bekjendtgjørelse af ledige
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-26
Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-26
J Portugal er Striden vel endnu ikke at betragte som endt, men for Hovedstaden synes Faren at være aldeles forbi, da Forsvarernes Antal nu skal være D. Miguels ikke lidet overlegen; man venter derfor ogsaa, at D. Pedrosk snart vil gaae offensivt tilværks. Paa andre Stæder synes derimod Miguelisterne endnu at være farlige nok. Saaledes husere Guerillas af dette Parti overalt i Algarve og ere Herrer i dette Landskab paa Stæderne Lagos og Faro nær. Endog paa disse tvende Stæder havde de vovet et Angreb, som dog ikke lykkedes, og ved Lagos skal de især have lidte et anseligt Tab. Heller ikke Oporto er endnu ganske sikkere for deres Angreb, og de havde den 28de nærmet sig Staden paa en Miils Afstand, for den følgende Dag at forsøges et Angreb, men General Stubbs, som havde faaet Nrøsom Sagen, rykkede om Aftenen ud med hele Besætningen, for at forekomme dem, og de miguelistiske Guerillas, deri, saaledes saae deres Plan robet, adspredte sig nu. Ved denne Leilighed bemærkede man første Gang, at Bønder fra Omegnen forenede sig med de Constitutionelle mod Miguelisterne. Endnu ere disse dog Herrer over hele den ovre Deel af Douro, hvorved Tilførselen til Oporto næsten aldeles hindres fra Landsiden.