JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-02-01
Tydskland. Vien 28. dito. Den strenge Teckeli lar sig endnu forlyde, Med mange Tusind Mand at vilde Spitzen byde Mod voris Scepter Helt, og truer alle dem, Som sig til hans Pardon at søge stiller frem. Lintz 16. Maa Tyrken sommetids vi nappe lit og støde Men med de store Hug hver andre varlig møde, Dog fik de nylig Klap og miste al den Mad, De til Neuheusel bar, vi tømte deris Fad. Neuheusel fik Succurs og kand een Tørning holde, Med os igien paa ny og Zendro høje Volde Af Tyrken tvungen er, ja Starenberg er svag, Polaken er reist hiem, vi farer selv i Mag. Cøln ANNO 1684 Cøln 23. Dito. Vi efter Allians med Femten Tusind støde Til Frankerigs Armee, naar bydes til at møde; Men hvor hans grume Magt vil eengag bryde ud Ey seis; Men staar alt til den høye milde Gud. Engeland. Londen 18. Dito. Dor voris Brygge det ei lidet var til Fare, Om vi for Vaade-Jld i hafde taed os vare, Et Askebærende med heede Jlde-mør Nær hafde gjort det Lyst, det brænte som et RørMonmont er igien lit afsids her til Hove, Duc som var med i Spil, maa deris Herre love De At de paa Penge-straf har sluppet Døde fri, Her efter gaar de vel den rette Vej og Sti Af voris lette Skib skal ser og tyve seyle J Søen nu til Vaars det vil vel ikke feyle Jo noget falder for, som de faar passe paa De skal saa affento ved vore Lande gaa Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Toulon 31. Jan. To Hvalle søgte Læ ved voris Strande-bredde; Men voris Læ og Lye dem kunde ikke redde Fra Februarii Mercurius. Fra Værits Storme-død, dog hver af deris Krop Tre snese Føders maal snart gik i Længde op Paris 8. Febr.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Vi fryser nu paa Dansk, der for kan vi ej klæde Os meere op paa Fransk, men maa ad Gaden træde, Med Danske Fore-verk. den Mode artig staar At see de store Svøbt i Sabel-skind og Maar. 12. dito. Tre Maneder end nu vi det i Dage sette, Om Spanien vil sig imidlertide rette, Saa gandske Christenhed skal kiende, at vi vil Til Fred og Eenighed al umag vende til Holland. Wor Symbolum er brut Samdrægtighed er borte Der ved vor Myndighed begynder alt at Skorte Om fremmede blant os skal sette mellem Stang, Da frygter jeg det skeer os til een strutte tvang Det vi i Haanden har vi stræber hart at nyde, Jeg meen den føde Fred, Fransosen lar og yde Ald føye-flid der til, dog sidder den fuld haar, Og knuden hos os selvt harde knude staar. Hvor er den Resoneur hand kand nu ikke Tale J denne horrom-hey, hand ligger nu i vale, Hand ANNO 1684. Hand er jo een Statist, som kiender hver een Stat: Mon hand dog tænke det er nu for os saa Ratz Hag 19 dit. Li ville verve Folk og Hielpe-Sverdet føre For voris Naboe-Ven; men Amsterdam lar høre Raadet knubbet Ord og lukker Pungen til. jeg frygter vi med dem faar et Tornere-Spill. Nederland. Gent 20. dito. Nor Berg og Lyxenborg de høyt Brød-kurven hænge, Og holde dem berent, skal det saa vare længe, Da vil det tage hart paa deris Kroppe-huld: Tre Mile runt omkring er kun den sorte Muld. errig.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Stokholm 8. Feb. Hvad nytt vi lider vel, ey andet er at skrive Vi slaes med denne Kuld, som holder os i krive. Vi munstrer flittig Folk, og giver der paa Agt At vi kand staa os vel, der paa os ligger Magt. Gesanter, som her fra nu til Muscoven reyse, Klingstæd og Gyldenstiern de Ahlans Haver key Til deris Jise-fart, og vinde paa den gan To hundret Mile ind, den Vejer skellig lang.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Jtalien. Februarii Mercurius.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Jtalien. Venedig 10 Feb.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Med Polen, Keyseren og Paven vi nu slutte Een stadig Allians, og vil mod Tyrken rutteMuscoven støder til at hielpe os i Ver Og maaske Persien giør og saa Hielpen sterk.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Portugal. For voris Dronnings Død vi Sørge-klæder drage Hun efter Kongen blev kun stakket her tilbage jeg tænker hun blev stevnt med hindis Regne bret, Og er ved Døden søgt med strenge Gieste-Ret. Mand lod dog Kongens Sag til Trang og Fængsel vrie Og hun til Broderen lod sig af Amor Vie. Ja efter Bryllupet bad Paven om Forlov, Og tog først for sig selv i sit regære Hov.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Barbariet. Constantinopel 25. Jan. Mand har dog sande Spaaed ved Sancte Karne Tide Om Gross-Visters Død, det fik hand selv at vide Der Janitskarer heelt den Aga qvalte ham Med Silke-vunden 6. nor og gjorde Døde-tam. Det ANNO 1684. Det knap dog taget var der vi forleden rørte Om mandens Herre-gunst og ham i Høyden førte, Det var den sidste Dag hand vel til Hove stod Nu sølis han udi sin egen Skam og Blod. P. S. Rostok 24. Febr. En hitzig Feber-Sot, for nylig nogle hente Lit haftig fra os bort, og need til Graven sente, Der for os Løynere har sæt een Klik oppaa Saa som een Smitte-Pest her vilde nederslaa. Dog Gud skee Lof det er ey, som de onde føre, Facultas Medica skal hielpen snarlig giøre Ved Jesu Naade-hielp, som med sit Straffe-sværd Saa hart ey hugge vil, men Faders Hierte bær. For de Begærende lovis Mercurius her efter at komme baade midt og sist i Maaneden. Findis hos Christian Geertzen paa Slot-Platzen. Februarii Mercurius. ANNO 1684. FEBRARII. CURIUS. de berede Gade. 4. Obr. andre indtoge de Konger aarsagede.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Danmark. vi intet har at skrive et Nyt det fryser bort J denne Vinter-Kuld, som Morskab kunde give. Jeg tænker Vaalen-kno har alle Penne fatt, ne for at skrive Nyt gid liden Umag hat.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Kiøbenhavn 4. Febr. To Overløbere skal inqvarteerit blive Klyngerup i Dag, hvor det gaar hart i Knive: Dog frys de ej ihiel, for de har Eege-Ved Og Halsen varmis tet med tykke Kiede-led. til Samling i den Hag, hvor de paa Freden drive til al Europæ Roe, lar store Herrer give Hver et Gesante Bud, her fra skal og saa gaa Hr. Baron Juul i Dag, Gud lad ham Lykke faa Vor ANNO 1684. 11. dito. Vor Verdens Noach og een Enok udi Live, Mester Jens Justeson lod nu sin Vale give Til Verdens Synde-flok, og reyste til sin Gud For Gud ham kaldede ved Dødens visse Bud. Paa Stormens store Fest hand hart mod Døden stride, Som fordum, denne Stad ved disse Faste-tide Hand vant og holder nu sin vig Takke-fest Paa høje Himel-Slott, hvor hand er Jesu Giest. To stemplis udi Dag som falsk har vildet Mynte, Paa Hals og højre Haand, og skal to Steyler pynte See deris Skue-Mynt med Steylers Skilderi Og Skendzels Over-skrift ved Al-far Vej og StiForstakkels Laalans Post een skøn haab Penge bleve Med et beslagen Skrun udi een Jsereve, Der Slæden slentede falt de til bage ned J Beltets grønne Skød, hun dem at gemme veed. Sanct Peder rager om i Knap-sek og i Pose Om sin den varme Steen, som alle Bønder rose, Men den er gandske sval og lunker ej een Taar, Matthis, som bryder Jis hand og med skamme staar. Nu seis dog Blidel-Sool paa Smile-baand at drage, lade som den vil vor Vinter fra os age, Og Paa sin forgylte Vogn, den kører dog saa sagt Langs Jise, som endnu paa Ore-sund er lagt. Lit Februarii Mercurius. Lit Stue-lystighed er ellers kun til Hove Det Kronit Herskab vil sig ej i Kulden vove; Dog gik Hans Majestet til Fridriksborg i Dag Og i et Lyste-fart lar finde sin Behag.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Den brav Geheime Raad Her Lilliekron skal være Amtmand paa Vægeberg og nyder denne Ære, For hand den haver tient med sine vise Raad Og lange Tieniste i mange Verk og Daad.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Tydskland. Vien 28. dito. Den strenge Tekkeli lar sig endnu forlyde, Med mange Tusind Mand at vilde Spitzen byde Mod voris Scepter Helt, og truer alle dem, Som sig til hans Pardon at søge stiller fremLintz 16. Maa Tyrken sommetids vi nappe lit og støde Men med de store Hug hver andre varlig møde, Dog fik de nylig Klap og miste al den Mad, De til Neuheusel bar, vi tømte deris Fad. Neuheusel fik Succurs og kand een Tørning holde, Med os igien paa ny og Zendro høje Volde Af Tyrken tvungen er, ja Starenberg er svag, Polaken er reist hiem, vi farer selv i Mag. Cøln ANNO 1684. Cøln 23. Dito. Vi efter Allians med Femten Tusind støde Til Frankerigs Armee, naar bydes til at møde; Men hvor hans grume Magt vil eengag bryde ud Ey seis; Men staar alt til den høye milde Gud. Engeland. Londen 18. Dito. Vor voris Brygge det ej lidet var til Fare, Om vi for Vaade-Jld ei hafde taed os vare Et Askebærende med heede Jlde-mør Nær hafde gjort det Lyst, det brænte som et Rør Due Monmont er igien lit afsids her til Hove, De, som var med i Spil, maa deris Herre love At de paa Penge-straf har sluppet Døde fri, Her efter gaar de vel den rette Vej og Sti Af voris lette Skib skal sex og tyve seyle J Søen nu til Vaars det vil vel ikke feyle Jo noget falder for, som de faar passe paa De skal saa affento ved vore Lande gaa Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Vi fryser nu paa Dansk, der for kan vi ej klæde Os meere op paa Fransk, men maa ad Gaden træde, Med Danske Fore-verk den Mode artig staar At see de store Svøbt i Sabel-skind og Maar. 12. dito. Tre Maneder end nu vi det i Dage sette, Om Spanien vil sig imidlertide rette Saa gandske Christenhed skal kiende, at vi vil Til Fred og Eenighed al umag vende til.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Holland. Wor Symbolum er brut, Samdrægtighed er borte Der ved vor Myndighed begynder alt at Skorte Om fremmede blant os skal sette mellem Stang Da frygter jeg det skeer os til een strutte tvang Det vi i Haanden har vi stræber hart at nyde, Jeg meen den føde Fred, Fransosen lar og yde Ald føye-flid der til dog sidder den fuld haar, Og knuden hos os selvt harde kuude staar. Hvor er den Resoneur? hand kand nu ikke Tale J denne horrom-hey, hand ligger nu i vale, Hand ANNO 1684. Hand er jo een Statist, som kiender hver een Stat: Mon hand dog tænke det er nu for os saa RatHag 19 dit. Vi ville verve Folk og Hielpe-Sverdet føre er voris Naboe-Ven; men Amsterdam lar høre Raadet knubbet Ord og lukker Pungen til: jeg frygter vi med dem faar et Tornerepill. Nederland. Gent 20. dito. Nor Berg og Lyxenborg de høyt Brød-kurven hænge, Og holde dem berent, skal det saa vare længe Da vil det tage hart paa deris Kroppe-huld; Tre Mile runt omkring er kun den sorte Muld. verrig. tokholm 8. Feb. Svad nytt vi lider vel, ey andet er at skrive Vi slaes med denne Kuld, som holder os i knive. Vi munstrer flittig Folk, og giver der paa Agt (3) At vi kand staa os vel, der paa os ligger Magt. Gesanter, som her fra nu til Muscoven reyse se, Klingstæd og Gyldenstiern de Ahlans Havet key Til deris Jise-fart, og vinde paa den gang To hundret Mile ind, den Vejer skellig lang.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Med Polen, Keyseren og Paven vi nu slutte En stadig Allians, og vil mod Tyrken rutteMuscoven støder til at hielpe os i Verk Og maaske, Persien giør og saa Hielpen sterk.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Portugal. Kor voris Dronnings Død vi Sørge-klæder drage Hun efter Kongen blev kun stakket her tilbage Jeg tænker hun blev stevnt med hindis Regne-bret, Og er ved Døden søgt med strenge Gieste-Ret Mand lod dog Kongens Sag til Trang og Fængsel vrie Og hun til Broderen lod sig af Amor Vie. Ja efter Bryllupet bad Paven om Forlov, Og tog først for sig selv i sit regære Hov.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Barbariet. Constantinopel 25. Jan. Mand har dog sande Spaaed ved Sancte Karne Tide Om Gross Visters Død, det fik hand selv at vide Der Janitskarer helt den Aga qvalte hamMed Silke-vunden Snor og gjorde Døde-tam De ANNO 1684. Det knap dog taget var der vi forleden rørte Om mandens Herre-gunst og ham i Høyden førte Det var den sidste Dag hand vel til Hove stod Nu sølis han udi sin egen Skam og Blod. P. S. Rostok 24. Febr. En hitzig Feber-Sot, for nylig nogle hente Lit hastig fra os bort, og ned til Graven sente Der for os Løynere har sæt een Klik oppaa Saa som een Smitte-Pest her vilde nederslaa. Dog Gud skee Lof det er ey, som de onde føre, Facultas Medica skal hielpen snarlig giøre Ved Jesu Naade-hielp, som med sit Straffe-sværd Saa hart ey hugge vil, men Faders Hierte bær. For de Begærende lovis Mercurius her efter at komme baade midt og sist i Maaneden. Findis hos Christian Geertzen paa Slot-Plassen.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Marttii Mercurius. MARTII. ERCURIUS PRIUS. Danmarck. Helsenør 1 Mart. Ee Lykke, Guds Forsyn, i dette Vinter-Hiørne Ret aldrig Øresund saa stiver sine Ørne, Det jo maa gabe op med sin blaa frossen Mund, Og give Sommer Frugt fra Sommerlandis Grund.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Fra Apfel-Cinæ Lund og Pomerantze-Skove Er angenemme Frugt ny kommen hid til Hove: En fremmet Spanifar lad dem i Kronborg-Mund Og skød sig strax igien ad Søen, som en Hund. 6 dito Korder. Saa hart kand aldrig Thor paa Vinter skrutten banke Den Jse-arrit Ting jo her endnu vil vanke: Den nu med Postens Sek sex Timer legte Skiul J Jse-Beltet-Hav, dog det var icke Juul 9 dito.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Kiøbenhavn. Den Printz af Fyrstenberg, en meget dydig Herre Giør vor Monarch i Dag sin Reverentz og Ære: Thi ham Chur-Cölen har udskikke som Gesandt, At kysse Kongens Haand til Forbunds Under-Pant. Fra Anhalt-Fyrsten og to Sendebud sig finde Ved Danner-Kongis Hof, men hvad de vil her inde Mand muelig giette kand, det er vel Jever meent, De faar hvad Retten gir, og meere ventis seent. For fattig Folckis tarv mand Retten ey vil sinke Til Sommer-maanit vil med Sommer-øyet blinke, Justitiarius derfor nu sidder Ret Med Rettens Sande-Mænd og passer Vegten næt Endnu ANNo 1684 Endnu bær Øre-sund sin glatte sunde-Mave Saa haar, som Flinte-Steen, hun er dog slet af lave: En Donne-Tersker kand med Træ-Skoe dantze frem Paa hendis brede Bug her fra til Skone hiem Men ach i denne Nat tre Brygger-Gaarde stode J lyse Lue op, og ligger nu for Fode: S. Peders Bede-Huus stod bleeg for same Dom; Men Bede-Nøgelen vrei den med Vinden om Vor Riges Fader sig med Gyldenløv lod finde Strax ved den Sprade Jld og lod den mueligst binde. See Faders Hierte, som i Nød er altid hos Hvad Mund kand give ham ald sin fortiente Ross Guds Vredis Jlde-sværd vi seer af Balgen skride Og svinge runt omkring, vi kand og ikke vide Hvor det vil hugge til, derfor tre Dagis Bod Til 18 April nu Kongen byde lod. Sværig. 26 dito 4. her mod Lande-Nød vil Bønne Skiolden føre for Gud, som hører med sit Naade-villig Øre Ja, fire Bedags Suk af Kongen bydis paa.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Den 11. April skal just det første gaa Engeland. 19. dito PAa Nederlands Succurs endnu de Spanske drifve, Men Holland stygger til, at Freden kunde blive Ja vi og hielper til om de i Løfte gaa At Frankerig maa faa hvad Retten pæger paa Frankerig. 24. dito.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Det Pave Nuncius her lader sig forlyde, At Kongen Krigens Sværd for gloendis lar yde. Mod Spanske Neder-land, og svaris der oppaa, At mand med lige Mynt en hver betale maa Dog vidis at hand er en god og Christen Herre, Der utilbørligt ey ustraffet lader være, Og helst med Christen Fred for alle er bered, Om hans retmessig Sag hos dem maa finde Sted. Martius Mercurius.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Tydsland. 26 dito. Endnu tør Teckely, ta, Kronen udi Tanke, Og digt med Keyseren har fulde Haand i hanke: Mod Keyserens Pardon hand og et stort Patent, Har publicerit og til Stænderne hensent.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Halle. 28 dito Mand udi Saxen-Land har Maanen seet selv slette J Crytz og Circul-rings fordeelte farve plette J Tyrkens Vaaben, jo, en Skifte-Maane staar. Gud veed hvor det skal hen, hand alle Ting formaar. 3 dito Meurs. For Jsen tvingis ned udi de store Strømme Af Flodens stercke Fart maa Vandet oversvemme, Det kaster Broer af i Landet her og der Ja der mangt et Huus, som ligger Strømme nær Deraf gaar sammes Dom, dog med udgrundet Tale At Issgaar selv til Grund og ligger udi Uvale. Ney den subtile Kuld giør Jsen veel saa reen, Og Lufte føyet, saa den synker ey som Steen.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Polen. 27 dito Vitør ey nu til Vaar af Vinterleye bryde, For vi ald Vinteren har mottet Trommen lyde. Imod den Tyrke-magt, men andre hvile trygt, For vi Forskantzen har for dennem trolig bygt. 28 dito Varscav. Det hvilte Keyser-folk nu bydis til at stande Med os mod Tyrkerne i vore Polske Lande, Om vi, naar nødigt er, vil gaa i Unger-land Vi gaar af største Magt og gior alt hvad vi kand 24 dito. Radzyn.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Om Forbund holde vi med Muscov Nibbe-stevne Det stritter, og vi maa altingest over jevne Og liste sagt omkringt, for de mod Tyrken med En Sværd-dand dande vil og giøre ham Fortred. ANNO 1684. 7 dito Spanien Vi skikker Penge nok til Spanske Neder-lande, Og freidig hos os selv opherder voris Pande, Jmod den Franske Magt, som ilig mod os gaar J Catalonien en Hede forrestaar. 30 dito.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Portugal. Vi seer nu Sorgen lit fra Kongens Hierte vanke Hand i Familien maa skee har fattet Tanke, Om Giftermaal paa ny, dog kand vi det ey troe; Thi mand imellem By kand store Løyne snoe. 24 dito Moscov.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Vor ældste Czar er gift med en fornemme Dame Af Polske Svogerskab og megtig Herrestamme. Den anden er til Sengs og vogter Fugle smaa Smaakopper heder de og ere hvide graa 1 Martii Holland. Den artig Ven, som har paa alle hat at rive Rev Døden ogsaa bort, hand er ey meer i Live For hans partiske Snat var Sløret angenem Bør Slør med Sørge-Slor hans Lig ledsage frem Haag. 2 dito. Vor Eenighed endnu er udi Vilde rede.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Endnu vil Amsterdam umuelig med os træde Og mængis udi Krig for andris Klammeri Ja, gid vi kunde kon i Stilstand sidde fri Bryssel. 2 dito Mand i de Franske Land lod nylig Jlden byde, Mand faar dog ikke raadt for det mand ilde syde Vi lugter nok den Steeg, som Franske brasser op Ja mangen Fleck og Bye paa ny maa holde trop Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platzen. Martii Mercurius. MARTII. MERCURIUS PII. Danmarck. Helsenør 1 Mart. Ee Lykke, Guds Forsyn, i dette Vinter-Hiørne Ret aldrig Øresund saa stiver sine Ørne, Det jo maa gabe op med sin blaa frossen Mund, Sa Og give Sommer Frugt fra Sommerlandis Grund Fra Apfel-Cinæ Lund og Pomerantze-Skove Er angenemme Frugt ny kommen hid til Hove: En fremmet Spanifar af dem i Kronborg-Mund Og skød sig strax igien ad Søen, som en Hund. Korsver. 6 dito Saa hart kand aldrig Thor paa Vinter skrutten banke Den Jse-arrit Ting jo her endnu vil vanke: Den nu med Postens Sek sex Timer legte SkiuJse-Beitet-Hav, dog det var icke Juul Kiøbenhavn. 9 dito Den Printz af Fyrstenberg, en meget dydig Herre Giør vor Monarch i Dag sin Reverentz og Ære; Thi ham Chur-Cölen har udskikke som Gesandt, At kysse Kongens Haand til Forbunds Under-Pant. Fra Anhalt-Fyrsten og to Sendebud sig finde Ved Danner-Kongis Hof, men hvad de vil her inde Mand muelig giette kand, det er vel Jever meent, De faar hvad Retten gir, og meere ventis seent. For fattig Folckis tarv mand Retten ey vil sinke Til Sommer maanit vil med Sommer-øyet blinke, Justitiarius derfor nu sidder Ret, Med Rettens Sande-Mænd og passer Vegten næt ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Spanien. dito Vi skikker Penge nok til Spanske Neder-lande, Og freidig hos os selv ophærder voris Pande, imod den Franske Magt, som ilig mod os gaar Catalonien en Hede forrestaar.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Portugal. 30 dito. Vi seer nu Sorgen lit fra Kongens Hierte vanke Hand i Familien maa skee har fattet Tanke, Om Giftermaal paa ny, dog kand vi det ey troe; Thimand imellem By kand store Løyne snoe. Moscov. 24 dito Vor ældste Czar er gift med en fornemme Dame Af Polske Svogerskab og megtig Herre stamme. Den anden er til Sengs og vogter Fugle smaa per heder de og ere hvide graa SmaakoHolland.
Danske Mercurius, 1684-03-01
1 Martii. Den artig Ven, som har paa alle hat at rive Rev Døden ogsaa bort, hand er ey meer i Live. For hans partiske Snak var Størret angenem Bor Slor med Sørge-Slør hans Lig ledsage frem.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Haag. 2 dito Vor Eenighed endnu er udi Vilde-rede.
Danske Mercurius, 1684-03-01
Endnu vil Amsterdam umuelig med os træde Og mængis udi Krig for andris Klammeri: Ja, gid vi kunde kon i Stilhed sidde fri Bryssel. 2 dito. Mand i de Franske Land lod nylig Jlden byde, Mand faar dog ikke raadt for det mand ilde syde Vi lugter nok den Steeg, som Franske brasser op Ja mangen Fleck og Bye paa ny maa holde trop Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platzen.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Martii Mercurius. MARTII. MERCURIUS SECURIUS. Danmarck Nassignation har Keyseren lat give For Sved i sidste Krig. Mand for ey vilde drive Dog disse Penge ind, de staar udi Sverin, Eitin, Sax-Lavenborg, og Meckelborg i Skrin Derfor gaar nogle nu og skal os dennem hente Ved Execution med Capital og Rente Det kand ey nogen Ven med rette ancke paa En hver jol paa sin Ret u-ancket drive maa Kiøbenhavn 18. Martii. Thor trønser Kulden af med sin forgylte Kølle, Det kilder i hans Liv, den Lyst kand hand ey dølle. Paa Smilen pipper frem hans Sool-forgylte Skeg Og lokker ud de smaa til Solskinds Slikke-veg. 19. dito. Helsenøer. Jt Lybsk og Hollandsk Skib har dog den Stive Nakke Til Afskeed Jse-kryst, for hun sig ville pakke. Det Lybske, som os gav de Sommer-Frugter op, Ved Hveen sank, og et ved Malmøe holder Trop Hans høye Excellentz, Her Gyldenløv lod stande Med voris Lillikron til vore Tydske Lande; Men hvad der er i Verckieg ey kand sige ud, For mand med snarist faar fra Holsten visse BudDen tro geheime Raad den gode Corfitz Trolle J Dag er tegnet ind i Dødens sorte Rolle; Men for hand trode Gud, oc fantis Kongen troe Oplever hand igien, i Glædens Engle boe. ANNo 1684. Den Cølniske Gesant her fra lar hiem ad ile Med god forrettet Sag. Saa maa mand alting stile At mand Ryg-Stykke har, om mand sit Kempe-Bryst, 28. Mod Kemper byde maa i Krigens Rende-dyst. Mand finder ey i Aar til Dimmel-Ugis Væde, Som pleyer Bønder-Børn at komme til at græde Pilatus fik ikkon i Dag en liden Taar Til sin besudlet Haand, hans Dom med Skamme staar, Hver Baadsmand og Soldat i Gynkelen lar høre, At Penge klingre kand, naar de i Lummen røre. Thi de i Aftis jo fick alle Penge sat. De setter op paa snur nu deris Filte-hat Sverig.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Kong-Elve 20. Martii. skal med Pik og Pak her fra til Marstand vige, For denne Kiøbsted Ret har intet meer at sige. En Flye-Spaadoms Snak gaar ellers her og der, Som spaar, dog Gud hand raær, til Krigen røde Sværd Stokholm. 10 dito. vore Forbunds-Mænd vi lod dog gierne støde Med voris Stride-magt, om noget skulle møde: Vi laver vore Spyd og lange Støvle til; Men hvor vi slipper frem os Tiden lære vil Paris 4 Mart.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Frankerig. Kand Skrive haanden ey til Freden noget giøre, Da maa Staal-hansket Knoe gi Piosk og Plusk ved Øre, For Naboe er for spansk, og vil sig pukke til Hvad Sverdet vundet har i Tiktaks Lykke-Spil Strassburg. 15 dito Zi maa til Lands og Vands derfor paa Lunten passe, Og giøre vore Spyd saa Nægel-klinged hvadze, At vi kand staa et Pust, om nogen puffer paa Ja, om end alle kom og vilde paa os slaa Martius Mercurius Engeland. Edenborg 20. Mart. ertug af Ormont og Grav Thaner vare svage, 2 Dog kommer sig igien, og lidet til sig tage. De Hoff-Forræddere, som ellers ledis op Faar Knep paa Fingre digt, og smugt maa holde Trop dito. Londen. Jollænder vilde vel med Spanske Freden nyde; Men ikke for en Skærv til Frankerige byde: De kiør vist, og vil Riiss til egen Rumpe snoe, For dem Franzosen lit dog agter begge to Tydskland.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Endeel af danske Folck gaar ud af Biørne-Leye Og om i Nabo-lav tar Mølen udi eye. Mand veed ey, om mand tør mod dennem byde tand, See Løven passer paa ved Elvens stolte Vand.
Danske Mercurius, 1684-03-02
For en etc. en Captein har vilde skælde En artig knips Soldat, som gaf igien at mælde, At saadan Titel best hos saadan Mercke staar. Hand viste med ham Tyss, hand vant ey for et Haar Hamborg. 20. Mart.
Danske Mercurius, 1684-03-02
En Juvelerer har i Spil sig sig ladet gickke Af en behændig Tyv, som artig kunde trekke Og hans Klenoder fik, kon, for en Pose Glas: Det Spil kom Tyven meer, end Fleske-mund til pass Vor Politi tar til at rocke lit og rave, For Øfrigheden er til Stridighed af lave: Det bedre var at see, hvor vi den sunde Fred Udvortis holde kand foruden stor Fortred. Nu rutter Teckeli og lader sig forlyde At hand tor Hovedet endnu vor Keyser byde: Udi Berg-stæderne staar mange tusind Mand, Og er til Pressborg strød, ja har i Landet Stand 3 Martii Cøln. hur-Cølen Høxter Stad har alt i sine giemme For dens Schytzherre var hos hinde icke hiemme ANNO 1684. Jeg tæncker Lyneborg dog hendis Værge var, Ja, mand ey passe kand paa alle komme Kar.