Københavns Adresseavis, 1793-04-17
Stevning. J Følge nedenstaaende allernaadigste Bevilling af 30te Martii 1793. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle virterligt, at eftersom Søren Fleischer af Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, paa Os Elskelig Frue Geheime Conlerenzraadinde bille Brahes Vegne, for Os aller underdanigst haver andraget, at der ved den af hende til Vores for dette Aar holdende Høieste Ret udtagne Stevning, udi den imellem hende paa den ene, og Os Elskelige Doctor Theologi Hr. Tønne Bloch Bi sop over Fyens Stift, paa den anden Side værende, samt paa den trykte Orden under No. 167 anførte Sag, skal være indstevnet henved 40 Personer, hvilke skal opholde sig paa mange forskiellige Steder i Vore Riger og Lande, saasom i Sielland, Fyen Lolland, Jylland og nordenfields udi Norge, og at lovlig Forkyndelse, i Fald den skulde skee for hver især paa lovlig Maade, ville medtage betydelige Omkonninger. Da ville Vi i Anledning af den paa fornævnte Geheimeraadinde Bille Brabe derhos allerunderdanigst skeete Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at naar forommelder af hende udtagne Høiesterets Stevning 3de gange er bleven indført udi de kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Adresse Contoirets Efterretninger, saavelsom udi de tronhiemske og bergenske offentlige Tidender, skal denne Jndvarsling ansens og være lige saa gyldig, som om enhver sær af de Vedkommende paa sit Opholdsted lovligen var bleven stevnet; og skulde end den sidste Jndkaldelse Aviserne paa sere saa sildig, at enten nogle eller alle af de Jndstævnte ikke skulde have faaet den Varsel, som dem efter Loven tilkommer, skal Varselen desuagtet ansees for lovlig, saa at Sagen efter samme og efter sin Tour udi indeværende Aars Høieste Ret til endelig Paakiendelse maa antages. Forbydende alle og enhver herimod efter som foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residensstad Kiøbenhavn, den 30 Mart. 1793. Under Vort Signet Efter H. K. M. allernaadigste Befaling. Schow. Colbiørnsen. Rejersen, Brandt. Geheime=Conserensraadind. Bille Brahes Bevilling at maae udi en Sag imellem hende og biskop Bloch, Aviserne lade indrykke den i Sagen udtagne Høieste Rets Stevning, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede. bliver efterstaaende Høieste Rets Stevning af 6 December 1792. bekiendtgjort: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre vitterligt: at for Os allerunderdanigst haver andraget, Os alskelige Frue Gehe me=Conferentsraadinde bille Brahe, Enke efter afg. Geheime Conferenzraad og Stiftsbefalingsmand Bille Brahe, hvorledes hun for sit Vedkommende finder sig beføiet, for Os i Vores Høiesteret, deels til Confirmation og deels til Underkiendelse, Forandring og uderligere Paakiendelse, allerunderdanigst at indstævne en af Os elskelige Etatsraad og Landsdommer Hans Kofoed og Landsdommer og Byesdged Lauriz Marten Bendz den 26 April sidstleden, som af Os allernaadigst betalede Commissarier, afsagt Kiendelse i en Sag imellem Citantinden, for saavidt hendes afdøde Mand har været Meddirecteur med afg. biskop Ramus for endeel publiqve Stiftelser og sammes Midler, med fl. paa den ene, og Os Elskelige Doctor Theologi og anværende Beskop over Fyens Stift Hr. Tønne Bloch paa den anden Side, betreffende: 1) om ikke samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme af afgangne biskop Ramus har været bestyret som ene Directeur, eller der med ham har været flere Directeurer, bør lige concurrere pro qvor i den fra afgangne biskopens Stervboe indkomne Sum, for hvad biskopen af sammes Midler har indesadt med, item: om kke de Stiftelser hvor der har været flere Directeurer, for den hele Summa, som den afdøde Biskop tilsammen er bleven skyldig, bør lige concurrere pro qvota ; 2) om ikke de Stiftelser, til hvilkes Meddirecteurers Sikkerhed afgangne biskop Ramns under 11 Decbr. 1779 har udstædt en Panteobligation paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Pandterne ere indkomne, bør nyde forlods Betaling, og for det øvrige skyldige nyde pro qvor Betaling efter den i 1ste Post ommeldte Maade; og 3) om ikke samtlige Stiftelsen, bør nyde pro hvora Betaling i de i Boet forefundne Contanter m.v. Thi som ved fornævnte Kændelse saaledes er eragtet: at alle Stiftelser, som afgangne Beskopen har havt i Hænder, enten eene, eller fælleds med andre Directeurer, bør lige coneurere pro qvor udi den af biskopens Stervboes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler viskopen, som Directeur for hver Stiftelse, sær er pligtig at tilsvare, følgelig bliver nu, for uden den endelige Beregning, i Følge det til os ergangne Kongelige allernaadigste Commissori, 7de Post, kan forfattes, og er hvormeget i Penge enhver særskilt Directeur, enten eene, eller een for alle og alle for een, bør at tilsvare Stiftelserne, her Spørgsmaalet: hvad afgangne biskopen, som Directeur, for hver Stiftelse især hør at tilsvare, Saavel efter Loven som Tingens Natur, er det uden for al Tvivl, at hvor en Mand efter Fundatsen, ene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den hele ved denne Stiftelse befindende Mangel, hvor han derimod efter Fundatsen, tilligemed flere er Directeur, der er han, uden Hensigt til enten kan selv eene, eller andre af hans Meddirecteurer have forødet noget af Stiftelse ned Capitaler (naar nemlig hans Boe ikke kan tilstrække til den hele af ham gjorte Gield) jo Stiftelsen alene ansvarlig for endeel af Manglen, lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtliges Forsømmelse Mangelen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield, tilsvare Stiftelsen især er det den udi den endelige Beregning bør concurrere lige pro qvota udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Directeur for øvrigt bliver meere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler uden Paatale af sine Meddirecteurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det hele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Stiftelser, som af Stervboen frem for anden privat Gield, bør udreedes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Mangel, som de andre Meddirecteurer bør at tilsvare. Hvad ellers ved det her i Commissionen, under Litr. M. fremlagde Indlæg af 8 Febr. d. A. er paastaaet, i Henseende til Forlods Udlæg til nogle af de publiqve Stiftelser, til hvilke afg. biskopen har udstædt sin Obligation af 11 Decbr. 1779 paa 10000 Rdlr. med Pandt udi sine Eiendomme m.v. derudi ommeldte, da kan denne hverken som Panteforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfordres, naar den skal have Panteret, og dens øvrige aarlige Opfyldelse ikke af Stiftelsernes Directeurer er sørget for. Efter at det nu saaledes oven til er oplyst og paakiendt, at udi afgangne biskop Ramusses Stervboe, lige som i andre Concursboer imellem de forskjellige publiqve Stiftelser, som i samme have de her i Commissionen, opgjorte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted; saa kommer dog iblant de anmeldte Fordringer i Betragtning No. 4, det Trolliske Skoledepositum som bestaaer udi 3 Rdlr.,der aarlig hos biskoperne i Fyen skal forblive in deposito fori paakommende Tilfælde at anvendes til Skolernes Opbyggelse, hvilket hele Depositum til afg. biskop Ramuses Død, efter den af Commissionen den 19de Martii 1789 afsagde Kiendelse udgjør den Summa 273 Rdlr. No. 5. Den londonske danske Lutherske Kirkes Fordring, som vel for de 5 Aar afgangne biskopen er har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commissionen den 2 Apr. 1789, udgjør 478 Rdlr. 5 Mk. 12 s., men hvoral ikkuns det sidste Aars Contingent, som sædvanlig til Biskop Ramus rigtig var afleveret, men ei afsendt som sædvanlig i 11 Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just beskopen ved Døden afgik, kan ansees udi Boen af samme Natur som et Depositum, og heløber sit for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. Nr. 6. Helsingøers Hospitals og Skoles Contingent for det sidste Aar Bisk pen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulde i Decbr. Term 1785 have været afsenet, og efter Kiendelsen afsagt i denne Commission den 19 Martii 17. beløber sig til 350 Rdlr., hvilket blev forsømt, og hvilken til biskopen afleverede Contingent ligeledes som nest forrige Post bør ansees af samme Natur som et Depositum Da nu alle Deposita aller først frem for noget andet af en Stervboe bør udtages, saavidt samme nemlig der maatte forefindes og ikke ere forkommede, men det af den her i Commissionen ved Litr. M. fremlagde Attest fra Skiftecommissarierne i afg. biskop Ramuses Stervboe af Dato den 8 Febr. i A. erfares: at ved Stervboens Aabning fandtes ikkuns af rede Penge i alt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s., saa kan forbenævnte 3de Deposita ikkuns herudi pro qvoca nyde forlods Udlæg, da de i Henseende til det øvrige manglende bør lige at concutrere med de øvrige publiqve Stiftelser efter den Maade som ovenanført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorio af 12 Decbr. 1788 befalede, og Udlægget i Beskop Rampses Stervboes beholdne Midler for samtlige publiqve Stiftelsers Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver særskilt Stiftelse at iagttages. Saa vil Titantinden forvente og for Os i Vores Høiesteret ved Fuldmægtig allerunderdanigst lade paastaae, at fornævnte Kiendelse deels skal vorde confirmeret og deels underkiendt, forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere for Os allerunderdanigst giørende Demonstrat og og Paastand. Thi byde vi og hermed allernaadigst befale Eder, fornævnte Commissar er, at J rette Eders Leilighed efter herom at møde for Os i Vores for neste Aar 1793 holdende Høiesteret, naar Sagen der efter sin Tour til allernaadigst Paakiendelse vorder foretaget, Eders Kiendelse at til og forsvare. Som Hoved Vederpart indstevnes Doctor Theologi og biskop Tønne Bloch, for Citantindens Fuldmægtiges Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at anhøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad af samme dependerer at svare, og derefter Vores allernaadigste Dom at modtage. Endelig indstevnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst Os elskelige Doctor Theologi og Prosessor Lorenz Ancher, Sognepræsten til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Seidelen, Sognepræsten til St. Hans Kirke i Odense Hr. Henrich Michael Achen, de 3de residerende Capellaner i Odense, Hr. Christian Gruner, Hr. Toblas Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dann, Odense Byes Magistrat, Borgemester Michael Seidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Mathias Kurrelhaum, Mar gaards Eier Os elskelige Generaladjutant og Major von Scheler, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kanneworff, Professores Gymasti a) nu værende Hr. Christian Gottholdt Sevil z, Ole Nicolai Bytzow, Hans Sibbern, b) de forhen værende: Roeskilde latinske Skoles Rector Os elskelige Professor Johan Henrich Taaber, afg. Professor og Doctor Theologi Nicolai Engelhardt Nannestads Enke med Laugværge og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, afg. Professor Niels von Havens Arvinger med Værger og Formyndere og afg. Professor og Conrector Povel Holms Arvinger, ligeledes de Umyndige med Værger og Formyndere, Cassereren for den fyenske geistlige Enkekasse Os elskelig Cancellie Assessor Hieronymus Langsted, tilligemed Stiftets Provster, afg. Professor og Rector Søren Anchersens Arvinger, de Umyndige med Formyndere, Roeskilde Latinske Skoles Rector Professor Tauber, Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Rasmus Østrup Odense Frue Kirkes Værge Kiøbmand Pollipsen, Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn, og forrige Byefoged, nu Etatsraad og Politiemmester i Kiøbenhavn, Os elskelig Johan Thomas Flinde, samt Fattiges Forstander Thomas Bosballe, Provsten over Bierge Herved Hr. Jørgen Rasmussen Fogh. Stiftsbefalingsmanden over Lolland og Falster Os elskelige Kammerherre og Baron Frederich Kragh. Juel Wind, Sognepræsten Hr. Jørgen Stauning, Byefoged Mathias Reimers Enke og Arvinger, Enken med Langværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattig Forstander Kiøbmand Krøyer, Sognepræsten Os elskelig Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm Colding og Kirkeværger Ostenfeldt, Arvingerne efter afgangne biskop over Siellands Stift Hr. Ludvig Harboe, nemlig Os elskelig Amtmand Peter Hersleb Harboe, Kammerherre Johan Friderich de Lindencrone, Hr. Biskop Nicolat Eddinger Balle og Cancellieraad Alke, og endelig Skiftecomtarii---at afgangne Visk Ramups Stervboe, Os elske og Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens Commissair Hans Dreier paa bemeldte Stervboes og Arvinges Vegne, og skulde nogle flere af forbemeldte være døde, i deres Stervboer, Enker og Arvingerne med Værger og Formyndere, for samtlige enhver for sit Vedkommende procedere, Paastand og Dom at høre og modtage. Enhver modtage det fornødne, da herom skal blive kiendt som Lov og Dom medfører. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 6 Dec. 1773. Under Vort Signet. Allerunderdanigst læst af H. Koefoed. L. M. Bendz. Aller underdanigst imodtaget. Odense Bilveegaard den 14 Decbr. 1792. T. Blog.