JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Fra mine tilhørende Godser Landting og en halv Stubbe gaard beliggende udi Riber Stift Bousling Amt, Ginding Herred er Tid efter anden undvigt efterskrevne 5 unge Mandskal nemlig: 1) Anders Christensen, barnfød udi Aalbye Sah Sogn, bortrømte af sin Tieneste i Sewelsted i Aaret 1775, den ne Person er nu 20 Aar gammel, liden af Vext, men derhos bred og undersadt, trind under Øynene og haver et guulagtig Haar og Øynebryne. 2) Jens Christensen Traberg, barnfød udi Aalbye Sahl Sogn bortrømte i Aaret 1777 af sin Morbroders Tieneste i bemeldte Sahl Sogn, er 26 Aar gammel, hør af Vext, men derhos spærlemmet, skarpladen Ansigt, store Øyne, lidet koparet og guulagtig Haar, begge af Landting Gods. 3) Peder Knudsen, barnfod udi Dieldbye Sewel Sogn 24 Aar gammel og over 66 Tommer høy, skarpladen af Ansigt og lidet koparet, smaae Øyne, hvide Øyenbryn Haar og en spidsagtig Næse, samt et langt og tykt rød og guulagtig Haar, bortrømte afvigte Aar af min Tieneste. 4) Anders Jensen, barnfød udi Kochborg Sewel Sogn 16 Aar gammel, bortrømte denne afvigte Sommer af sin Tieneste i Sevelsted Sahl Sogn er efter hans Alder velvoxen, men derhos spærlemmet, rødladen af Ansigt, store Øyne en langagtig Næse, haver et hvidguult Haar og Øyenbryne, samt en spidsagtig Hage. 5) Lars Sørensen barnfød udi Sevelbye Sevel Sogn 21 Aar gammel bortrømte afvigte Sommer af sin Tieneste i Kochborg i bemelte Sevel Sogn, er høy af Vext, men derhos spærlemmet, sætter Knæerne indad og derover gaaer noget vringelvorn paa Benene, blegladen under Øynene, en spidsagtig Næse, af skarp Udseende, haver et lang sort Haar og sorte Øyenbryne, alle trende af Stubbergaards Gods. Disse benævnte 5 Personer, som alle paa behørige Stæder efterlyst, er uden Pass, Skudsmaal og anden Tilladelse undvigt, bliver end videre herve 3de gange efterlyst saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som i den Altonaiske Mercurius, med Anmodning til alle og en hver, som maatte antreffe dennem, at de behageligst ville anholde dennem og mig derom med Posten pr. Holstebroe meddele Underretning, da der strax skal vorde føyet Anstalt til deres Afhentelse, og de ved deres Anholdelse foraarsagede Omkostninger gotgjort, samt aparte en Douceur betalt. J Særdeleshed erindres de høystærede Herrer Geistlige og Sognepræster, som maae og kan bedst vide, hvem til deres Sogner ankommer eller der opholder sig, at de behørig ville undersøge og anmelde hvem og hvis utinglyste Passer dennem forekommer. Skulle ellers bemelte 5 unge Karle, af de i Hs. Majestæts Rige Danmark eller i Fyrstendommene Slesvig og Holsteen, (hvor de snarest formodes at have taget henslugt) blive af de Guarnisonerende høy og respective Herrer Regiments= eller Compagnie=Cheffer eftersøg- og anholt, da skal bemelte Karle være det Regiment, som anholder og paagriber dennem i 3 Aar overladt til Hs. Kongel. Majestæts Tineste, paa den Maade, at mig derom meddele Underretning og de igien efter denne Tids Forløb mig udleveres Alle og enhver ville ellers vogte sig for at huse eller hæle disse Personer, som ikke har Pass eller Skudsmaal at forevise uden det en falsk. Landting, den 8de November 1782. P. Hansen.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
J vilumgaard og dens Marker, ligge nær Kiøbstæderne Aar- huus, Randers og Viborg, agter Eierne under Haanden, at bortforpagte i 3, 6 eller 9 Aar fra førstkommende May 1783. Kornsæden aarlig hidtil har været Rug 60 a 70 Tdr., og omtrent ligesaa Byg, Havre 130, 140 til 150 Tdr., og Boghved de 30 a 40 Tdr.; Høeavl 2 a 300 Læs, er forret og græsset 150 fuldvoxne Fæehøveder, 6 a 8 Bæster, foruden endeel Faarkreature. Markerne indhegnet med store og dybe Grøfter, som samme var, men de i over 50 Aar, afdeelt til Rytterhesters Græs ning, henlaae uden Brug til Kornaul; Foer og Græsning syn dig til saa vel Køer som Stude, og for faa Aar siden skeet alle fornødne Jndretninger til Hollænderie Brug, endog Hestekierne Verk. Markerne bliver udvidet til Kornavl, ved at bringe forhen udyrket Jord i Brug, og Høeavlingen tillige formeret ved Rydning, hvor Engene i fornevnte og ældre Tider er begroet af Ellebusker og andre her ufornødne deslige Træeværter. De kysthavende, som vil være fuldstændigere underrettet om Forholdet, og behager at komme her til Gaarden, skal vorde foreviist alt hvad skee bør, følgelig der i begrebet Conditioner. Tollum, den 26de September 1782. Søren Holm. J Borup Bye, Taule Sogn, Coldinghuus Amt, er nyelig ved Døden afgangen Selveier Bonden Ole Jacobsens Smeds Hustrue Apolona Niels Datter, uden at efterlade sig Livs=Arvinger. Derimod har hun efterladt sig endeel Sødskendes Børn, hvis Antal, Navne og Opholdstæder ikke med Vished vides; altsaa indkaldes herved 3de gange efter hinanden bemelte Apolona Niels Datters Arvinger med Værger, at melde sig hos mig som Skifteforvalter inden de i Loven befalede Tider for at lagttage deres Arve=Ret: ligesaa indkaldes alle de som maatte have noget at fordre i denne Stervboe, da enhver skal vederfares Ret. Fridericia, den 30te October 1782. H. de Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
En ugift Person, navnlig Peder Lassen er for nogen Tilsiden ved Døden afgangen i Arrevod Bye, Brande Sogn, Coldinghuus Amt, hvis Efterladenskab er mig af underskrevne, som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling; hvem som maatte have noget i Stervboen efter bemeldte Peder Lassen at fordre, ville beviisliggjøre deres Krav hos mig inden de i Loven. befalede Tider, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia, den 30te October 1782. H. de Hoffmann. Paa Nebbegaard i Coldinghuus Amt er ved Døden afgangen Sr. Jochim Bolwig uden at efterlade sig Livs=Arvinger, og hans Efterladenskab er af mig taget under lovlig Skiftebehandling. Saavel hans Arvinger, hvoraf endeel ere fraværende, hvis Navne og Opholdstæder ikke vides, som og hans Creditorer, i Fald nogle imod Formodning skulde være til, bliver herved 3de gange indkaldede at melde sig hos mig som Skifteforvalter inden de i Loven befalede Tider, da enhver efter Stervboens ringe Tilstand skal vederfares Ret. Fridericia, den 30te October 1782. H. de Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Afgangne Frue Oberstinde Brinkes Gaard her i Staden, beliggende paa den østre Side af Prindsesinde Gaden, bestaaende af 15 Fag 2 Etager og 9 Fag en Etage Ege Bindingsværk, 5 reele Værelser og 6 Gieste Kamre deels gibsede og deels betrukne, med en Carnapi den ene Stue til Gaden, hvorfra falder smuk Udsigt endog til Beltet imellem Jylland og Fyen, et stort rummeligt Kiøkken, Vaskerhuus med en nye Opstander=Pomp, der giver got reent og velsmagende Vand, som og Bryggerhuus med Bagerovn; J Gaarden et Sidehuus af 9 Fag Bindingsværk, hvori er 2 Værelser eller Domestiqve=Kamre, et Kiøkken og Material=Kammer; desforuden 23 Fag Ege Binding, som vender ud til Kiøbmagergaden, og er indrettet til Kornlade, Tærsker=Loe, Staldrum til 8 Køer og 8 Hester, samt Vognremisse til 4 Vogne, en ved Gaarden beliggende og vel anlagt Hauge, der er 52 Alen bred og 78 Alen lang, hvori findes 71 beste Frugttræer, foruden endeel Morbær- og Valdnedtræer, hvilken Gaard med tilhørende, der i alt saaledes er indrettet at den kan tiene til Beboelse for en Standsperson eller anden honet Familie der ønsker sig en beqvem og behagelig Bopæl, bliver ved 4de Auction opraabt den 25de Januari 1783, og da absolut bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse, alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, og forinden kan faaes til Eftersyn hos underskrevne Raadmand Egberg her i Staden, til hvilken Ende de Lysthavende ville behage at indfinde sig i Gaarden bemelte Dags Formiddag Kl. 10, da Auctionen foretages. Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboen efter velbemelte afg. Frue Oberstinde Brink, indkaldes herved 3de gange at melde sig med deres beviisligge Krav hos nuderskrevne Skifteforvaltere inden de i Loven befalede Tider, da enhver efter Stervboets Tilstand skal nyde sin Ret. Fridericia, den 1ste November 1782. Bruun. Lorentzen. Gercken. Eber:
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Da de 2de fraværende Arvinger efter den her i Aalborg sidst, afvigte 7de Augusti ved Døden afg. Uhrmager Thorbechs Enke, Marie Thrane, som ere, en Søn ved Navn Johannes Martinus Thorbech, opholdende sig i Kiøbenhavn, og en Datter, navnlig Adal Gunda Elisabeth Thorbech, gift med Jacob Hansen, Bager i Naschou, endnu ikke ved Skiftet efter bemelte deres afdøde Moder have melt sig, endskiønt Dødsfaldet dennem, af den her tilstædeværende myndige Arving, skal være tilkiendegivet; saa finder Skifte=Retten fornøden herved, at indkalde dennem til Møde ved Skiftets Foretagelse paa Aalborg Raadstue den 12te Februarii 1783., om Formiddagen Kl. 10 Slet, i Fald de noget skulde have ved samme Skifte at erindre, forinden det til Slutning vorder optaget; til samme Tid indkaldes og de som udi dette Stervboe enten maatte have noget at fordre eller i anden Maade noget at erindre. Aalborg, den 1ste Novbr. 1782. Peder Top. Wormstrup.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Under det geistlige Overformynderie i Aalborg have staae, 2de Arvelodder, Niels Ernst Muus og Conrad Ernst Hiøring tilfaldne efter deres afg. Moder, Mad. salig Hr. Ernst Hiørings som efter sluttet Skiftebrev af 22de Jan. 1768 vare i alt 135 Rdlr. 3 Mk. 3 s. Bemeldte Arvelodder, som i Aaret 1776 med paaløbne Renter vare 178 Rdlr. 3 Mk. 11 s., haver Broderen, Sr. Bernt Erentsen Hiøring, Sognedegn for Hjortals Meenighed under 4de October samme Aar, da ey noget var hørt til de bortreyste Brødre, erholdet Kongel. allernaadigst Tilladelse til, at samme maatte ham og hans Medarvinger udbetales, imod at de stillede nøiagtig Caution for samme, i Fald rette Arvinger skulle indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid. J Aaret 1780 har han indfundet sig med 2 Cautionister, da Capitalen den 10de Junii c. a. efter rigtig Indtægts og Udgifts Regning bedrog sig til 188 Rdlr. 4 Mk. 8 s., som bleve sat in Deposito hos den eene Cautionist. Da nu de i Loven fastsatte 15 Aar udløber til den 22de Januarii 1783, saa efter de Vedkommendes Anmodning skulde jeg herved ey alleneste i de Jydske Efterretninger, men endog i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkalde alle Arvinger og forbemældte Degnens Bernt Erentsens Medarvinger, at møde eller med lovlig Fuldmagt at møde lade Mandagen den 27de Januarii 1783, i Sr. Anders Schandorphs Huus her i Aalborg, at enhver af dem imod vedbørlig Affald kan imodtage sin tilkommende Deel. Aalborg, den 9de November 1782. E. Kynde, Stiftsprovst og Sognepræst for Fru Meenighed i Aalborg og Annexer.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Efter foregaaende Dom og Jndførsel, bliver Gaarden, Foldingbroe med dens tilhørende, og som er beliggende i Giør ding Malt Herred, imellem Ribe og Colding, Fredagen den 13de December nestkommende i bemeldte Foldingbroe stillet til offentlig Auction og endelig bortsolgt, uden anden eller videre Auctions Holdelse. Gaarden som for omtrent 3 Aar siden af brendte, er opført af nye grundmurede Bygninger, som i BrandCassen er forsikret og vurderet for 2000 Rdlr. Den er indrettet til et Herbergere=Huus, og har mange store og rummelige Værelser; ligesom der og i Udhusene er beqvem Anstalt og Run til 20 a 30 Stude, foruden Køer og Heste. Gaardens Enge og Eiendomme, som ligger tet ved Gaarden, er matriculeret for 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. Hartkorn; et Teglbrænderie og en Hauge er og ved Gaarden anlagt, ligesom der og haves Rettighed til Fiskerie og en Aalegaarde; det er bekiendt at Gaarden Folding, broe, ligger paa et meget nærsom Sted, midt imellem Colding og Ribe paa Landeveien, og er den eneste privilegerede Krog imellem disse tvende Kiøbstæder. F. M. Paa det alle Vedkommende tilbørlig kunne blive underrettede om afg. Hr. Stifts Provst Wilhelm Adolph Wor søes Stervboes Tilstand, og om den sande Aarsag, hvorfor Skiftets Slutning over Aar og Dag har været udsat, og endnu længere efter Omstændighederne maa udsettes, saavelsom og til sin egen Sikkerhed, har undertegnede Stifs=Provst og Skifteforvalter besluttet at holde en Skifte=Samling i sit Huus Mandagen den 16de December førstkommende Kl. 10 Formiddag. Thi indkaldes herved 3de Postdage i Rad ikke allene Enke=Frue Provstinden med respective Laugværge, men og alle hidtil utilfredsstillede Creditorer, eller saa mange af disse, som forlange den bemeldte Oplysning, for hvilke Skifte=Forvalteren agter at fremlegge til Eftersyn og Paategning en rigtig Beregning over alle dette Stervboe vedkommende Jndtægter og Udgifter med tilhørende Bielagere og Beviser, fra den sal. Hr. StiftsProvst, hans Døds=Dag den 1ste April 1781 indtil nærværende Tid. Wiborg, den 7de November 1782. F. Astrup. Som afg. Kiøbmand Christen Ørnes her i Byen, og hans Hustrues Dødsfald den 8de August sidst saavel ved Proclama læst til Nørre Jyllands Landsting, som Avertissement udi de Aalborger Jydske Efterretninger, allerede forhen er bleven bekiendtgjort, saa bliver samme hermed udi disse Tidender igientaget, og tillige indkaldet, Stervboets Creditorer inden Aar og Dag fra Dødsfaldet, deres Fordringer lovligen og beviisliggen hos os undertegnede Skifte=Forvaltere at anmelde, saafremt de ikke vil see sig udelukte fra at erholde nogen Betaling for samme. Aal. borg, den 24de October 1782. C. Rubner. F. C. Wormstrup.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Paa Søebyesøegaards Gods i Nyborg Amt Allested Sogn og Bye, er sidstleden den 27de October ved Døden afgangen (uden Livs=Arvinger) en Svenske, navnlig Morten Hansen, Skræder, omtrent 90 Aar gammel, som i Krigen imellem Dannemark og Sverrig blev fangen i Tønningen og bragt til Dannemark. Denne gamle fattige og skrøbelige Almisse=Lem, som bestandig har opholdt sig paa Søebyesøegaards Gods, har i endeel Aaringer været født og underholdt af Herskabet S. T. Hr. Major de Rosenkrantz; og da hans fattige Efterladenskab er taget under lovlig Skiftebehandling er samme befunden saa ringe at saadant ikke engang vil strække til hans Begravelses Omkostninger; desuagtet bliver hans Dødsfald indrykket og bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden, til saavel hans Arvingers som Credi= og Debitorers som nogen af disse ere til) deres Efterretning, som herefter ville behage at melde dem her paa Skriverstuen, til den i Loven befalede Tid. Søebyesøegaard, den 2den November. 1782. Saaledes efter Ordre, H. Clausen, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Skulde nogen have noget at fordre efter min ved Døden af gangne Mand Jver Nicolay Steen, forrige Forvalter ved Gammelgaard i Lolland, vilde de behage inden 6 og 12 Ugers Forløb, fra understaaende Dato, at melde sig dermed hos mig her paa Biørnemoese Gaard, da enhver som lovlig og retmæssig have noget til gode, og saadant for mig lovlig beviser, skal bekomme Betaling, naar de melde sig inden forbemelte Tids Forløb, med efter den Tid antages ingen Krav af Biørnemoesegaard ved M. E. sal. Steens Efterleverske. Faaborg, den 6te Efter Begiering, som Laugværge. Novbr. 1782. J. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1782-11-25
Trende Postdage efter hinanden bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at en Arve=Capital 745 Rdlr. Mk. 10 Sk. er at faae til Laans førstkommende Wiborg OmSlags Termin mod lovlig Pant og Rente; Vedkommende melder sig derom hos Formynderen Sognepræsten for Ormslev og Kolt ved Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
Philladelphia, den 6te October. J Gaar har Congressen taget den eensstemmige Beslutning, ikke at giør nogen separat Freed, eller Vaabenstilstand, med Engeland, og ikke heller at trade i nogen Slags Underhandling med dette Kongerige, uden med Hs. Allerchristeligste Majestæts Samtykke og i Forening med Høystsamme. - Vor Armee er for nærværende Tiid bedre disciplineret og forsynet, tillige ogsaa talrigere, end forhen. Vore Finantzer, befinde sig ogsaa i en bedre Tilstand, end de befandt sig i det forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
Madrit, den 25de October. Hoffet har ved en Coureer fra Algesiras faaet den Efterretning, at da den Engelske Escadre under Admiral Howe igien har naaet Strædet ved Gibraltar, for atter at løbe ud i det Atlantiske Hav, og den foreenede Flode stedse er fulgt efter, og har været samme meget nær, saa kunde man vel endnu vente Efterretning om en Træfning, endskiønt det er meget rime lat, at Fienden vil søge at undgaae samme saa meget som mueligt, for at haste med sin Ti bagekomst til Engeland.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
London, den 8de Nov. I Gaar Middags Kl. 1, ere Capitainerne Conway og Duncan ankomne med Depecher til Admiralitetet, hvilke, saavidt man endnu veed, have indeholdt, at Hs. Herlighed virkelig har undsat Gibraltar, at fornævnte Admiral har i hele to Dage været i Sigtet af den fiendtlige Flode, som har havt Vinden fra ham; at alle hans Bemøyelser, at bringe samme til en Træfning, have været forgieves; at bemeldte forenede Flode, anden Dagen efter, har holdt efter den Engelske Avantgarde; at der herpaa ere blevne vexlede nogle Kugler fra begge Sider; at viderved have havt omtrent 30 Døde og 100 Saarede, blandt hvilke Capitain Fielding, Commandeur paa Skibet Ganges, befinder sig; og at den fiendtlige Flode er i Mørket om Natten seylet til Cadix. Uden Tvivl vil Hoffet lade disse Depecher bekiendtgiøre ved Hoftidenden. Bemeldte Admiral, Lord Howe, befinder sig for nærværende Tiid paa Hiemreysen til Engeland, og forventes med det første. - Den 3die hujus ere Skibene, the Belleisle paa 64, og Rippon paa 60 Kanoner, seylede udfra Dynerne mod Norden; og fra Portsmouth er ligeledes, den 5te hujus, en Escadre, bestaaende af 4 Krigskibe og 2 Fregatter, udløben for at krydse. Commodere Elliet eskorterer den udgaaende Vestindiske Flode lige indtil St. Helene. - Man siger, at GeneralFaucit har Ordre, paa sin Reyse til Tydskland, endnu at engagere 14000 Mand Tropper, som til det forestaaende Feldttog skulle indskibes til Engeland. Da General Carleton afgik til Amerika, var det forehavende ham ubekiendt, at tilbyde dette Land en ubetinget Uafhangighed. Men da han siden efter saae sig, som en Kronbetient, forbunden til, at bekiendtgiøre Kongressen disse Tanker, saa fandt han og hans Folk deres Forfatning saa betænkelig, at han har anholdt om sin Tilbagetaldelse. Man siger derfor, at General Dalling skal sendes til Amerika, saasnart som man faaer at vide Parlamentets Mening i Henseende til de Forholdsregler, som skulle bruges imod de oprøriske Colonier.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
London, den 12te November. Som der siges, skal Lord Cornwallis faae Commandoen, over de Jrlandske Tropper, som General Burgoyne hidindtil har havt. - En Erpresser, som ankom i Forgaars Aften tilAdmiralitætet, har overbragt samme den Efterretning, at der i Humberfløden er ankommet en stor Handelsfløde fra Østersøen, under Bedækning af Fregatten Ambuscade. -
Berlingske Tidende, 1782-11-29
Ved Hoftidenden, af forbemeldte Dags Dato, har Admiralitætet ladet Jndholden bekiendtgiøre af tvende Breve fra Admiral, Lord Howe, af hvilke det eene er dateret den 21de, og den anden den 24de i forrige Maaned. Denne Lord melder i samme om sin Ankomst til Høyden af Forbierget St. Vincent den 9de October, efter en formedelst Modvind meget ubehagelig Fart, hvor han sammesteds fik den Efterretning, at den forenede fiendtlige Flode, som bestod af 50 Linieskibe, havde sin Stilling i Bugten ved Algestras. Den Engelske Fløde er passeret Strædet den 11te. Ved en gunstig Leylighed have Avantgardens Proviantskibe, efter at samme var kommen til Hoyden af Bugten for Gibraltar, som Nattens Mørke faldt ind, naaet deres Ankerpladse, uden at blive fortroliget af Fienden; men veden ikke tilstrækkelig Opmærksomhed paa Omstændighederne, ere der af de 31 Skibe, som han havde hos sig ikkun 4 komne ind til Gibraltar. - Den 13de gik Fienden (a hvis Skibe 2 Todækkere ere i Stormen, om Natten imellem den 10de og 11te strandede, 1 Skib har mistet sin forreste Mast og Bogsprit, i bleven drevet hen under Fæstningsværterne og erobret, og endnu 2 andre drevne bort af Bugten øster paa ) med de øvrige Skibe af hans Flode til Seyls, for at forhindre, at de øvrige Transportskibe ikke skulle indløbe.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
- Den 14de befandt Lord Howe sig 6 til 7 Mille i Sønden, fra Fienden. Han benyttede sig af Leyligheden, da Vinden, strax derpaa gik om til Østen, gjorde en Vending, og lød de Skibe, som da befandt sig hos Floden, løbe ind til Gibraltar. De øvrige Proviantskibe, som, da man fik Sigte paa Fienden, bleve sendte tilligemed Krigskibet Busfald til en særdeles Sammelplads, ere den 18de, paa eet eneste nær ligeledes komne til Ankers i Rosiabayen. Paa samme Tiid ere ogsaa de Tropper, som have været om Bord paa Krigskibene, bleve satte i Land tilligemed en anseelig Forraad af Krudt. Og da al Besætnings Mangel saaledes var havet; besluttede Lord Howe, at betiene sig videre af Østenvinden, som holdte ved i 2 til 3 Dage, og gaae tilbage igiennem Strædet. Den fiendtlige Flode viiste sig den 19de i Dagbrækningen i en liden Afstand i Nordost. Lord Howe seylede da igiennem Strædet, saasom hans Flode just befandt sig imellem den Europæiske Land spidse og Kysten af Ceuta, hvor han ikke havde den fornødne Plads, til at formeere en Slagtlinie, og Fienden fulgde ham. Den foreenede 45 til 46 Skibe stærke Flode beholdte den 20de endnu stedse Fordeelen af Vinden, som var gaaet om til Nord. Med Solens Nedgang begyndte Fienderne at kanonere paa Lord Howes Avant= og Arriergarde; dog syntes det, som det fornemste Angreb var rettet imod den sidste. Jndtil Klokken 10 om Natten fortsatte Fienden sin Jld langs med sin hele Linie, hvilken dog alligevel ikke gjorde nogen synderlig Virkning.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
De Skibe af den Engelske Fløde, som formedelst deres større Nærhed kunde giøre det, besvarede den fiendtlige Jld. Den ere ved den Leylighed paa fornævnte Lord Howes Flode blevne 68 Mand og 208 Saarede. Begge Floderne ere om Natten komne langt borte fra hinanden. En næsten ganske Vindstille lettede den Engelske Flode meget Reparationen paa sin bekomne Skade, hvormed den dog først blev færdig den 22de, saasom nogle Skibe vare blevne meere beskadigede paa Master og Stænger, end man i Begyndelsen havde troet. Stædet, hvor Træfningen imellem Lord Howe og den foreenede Flode forefaldt, ligger just ved Jndløbet til Kanalen, imellem begge Kosterne af Europa og Africa, af hvilke CapTrefalger i Spanien udgjør den ene, og Cap Spartel i Africa den anden. Just selvsamme Stæd er forhen bekiendt af en Træfning imellem Admiral Blake og den Franske Viceadmiral, Hr. Fention, som var af den berømte Skribent Fenelons Familie. J bemeldte Trefning stør det Engelske Skib Russel paa 70 Kanoner ulykkeligviis i Luften, de Franske Skibe, Superde paa 74 og Sagittaira paa 60 Kanoner, bleve tagne, og fire af deres beste Skibe ødelagte af vor Flode Fra Ceuta til den Europæiske Landspidse er Kanalen kun 11 Mile breed; siden falder den efterhaanden mod Vesteen; og fra Cap Spartel til Cap Trefalgar er samme omtrent 7 Mile, breed. Den foreenede Flode er vist efter Træfningen gaaen til Cadir, fra hvilken Havn den kun var 5 Mile borte, og havde en meget gunstig Syndenvind til at kunde seyle omkring Cap Trefalger. Lord Howe har maattet seyle videre mod Vesten, førend han kunde naae Høyden af Cap St. Vintent, hvorfra han siden har maattet seile meere mod Norden.
Berlingske Tidende, 1782-11-29
Som der siges skal det Franske Hof have ladet sig forstaae med at samme om end Engeland erklærede sine Nordameritanske Colonier for uafhængige, dog vilde beholde vore erobrede Øer, og have Canada tilbage. Heraf kan man slutte, hvor langt Freden endnu er borte. Der blive og virkelig gjorte de kraftigste Anstalter til at fortsætte Krigen paa det eftertrykkeligste. De her til fornødne Omkostninger for det tilkommende Aar beløbe sig til 15 Millioner Pd. Sterl.; og den nye Finantsminister er allerede betænkt paa Midler til at hæve de udforderlige Subsidier.