JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-29
Auction. Jfølge passeret Forlig og Jndførsel, samt vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den Deel af Arvefæstegaarden Skovgaard i Vester Schjørringe under Grevskabet Christianssæde, der i nogen Tig har været besiddet af Mads Mortensen Lund, og hvis Hartkorn udgjør circa 3 Tdr. 3 1/2 Skpr. med Bygninger og Besætning, bortsolgt ved en eneste Auction der afholdes i den sælgende Eiendom, Onsdagen den 6te Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde. Pederstrup den 22de Januar 1839. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-29
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-29
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Wilhelm Licht af Birket indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Pederstrup pr. Mariboe den 23de Januar 1839. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-29
Ved Proclama af 21de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa heri Byen afdøde Skolelærer og Dannebrogsmand Henrich Andreas Gielstrups Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre samme; hvilket herved bekjendtgjøres. S. Jbsen. Rødby den 24de Januar 1839. J Følge allernaadigst Bevilling af 24de Januarii 1839, som idag er læst ved Nyekiøbings Byetingsret, og som bliver læst i den kongelige Landsoverret og Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, blive Creditorerne i Kiøbmand Christian Grand jeans Opbudsboe her i Byen, herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldede med deres Paastand at fremkomme, og inden fornævnte TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 28de Januarii 1839. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Lollands Falsters Stifts Tivende. No 13. Fredagen den 1 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Fædrelandet. Debatterne om den med saa megen Længsel, ventede nye Jagtanordning ere nu meddeelte i de udkomne & af Stændertidenden, men hvor interessante end disse Debatter muelig kunde være forde egentlige Jagtyndere og deres afgjorte Modstandere, maa Redactionen dog beklage ikke at kunne give noget fuldstændigt Uddrag af denne meget vidtløftige Sag, der ikke optager mindre end 15 N af Stændertidenden. Som den ivrigste og meest vedholdende Kæmper for Godseiernes uindskrænkede Jagtret udmærkede sig især Kammerherre Greven kop-Castenskjold, der stadigen modsatte sig enhver Begunstigelse for Fæstebonden, og i flere Henseender blev understøttet af Proprietair C. Neergaard, Grev Danneskjold-Samsøe og flere, medens derimod Cancellieraad Haastrup, Kammerraad Drewsen, Assessor Algreen-Ussing og Brændeviinsbrænder J. Sidenius søgte ogsaa at skaffe Fæstebønderne nogen Andeel i Jagtretten, der oftere blev kaldet en for Godseierne interessant og undertiden ogsaa indbringende Rettighed. Væsentlige Forandringer, i Lovudkastet bevirkedes dog ikke fra nogen af Siderne, hvorimod det af Committeen opstillede Princip, at Jagteierne skulde give Erstatning for den Skade, deres Vildt tilføiede den ikke Jagtberettigede Agerdyrker, gav Anledning til en meget hæftig og langvarig Debatte, i hvilken Kammerh. Grevenkop Castenschjold og Proprietair C. Neergaard af al Magt søgte at bekæmpe Principet, da de formeente, at det ikke alene var at lægge en utilbørlig Tvang paa Jagt eierne, men ogsaa i Virkeligheden var upraktisk og jevnligen vilde give Anledning til at Jagteierne vilde blive fortrædigede. Saavel Committeens Refeferent, Proprietair Tutein, som Cancellieraad Haastrup og de andre ovennævnte Deputerede indrømmede, vel at Principet og at en Jagteier skulde give Erstatning for den ved hans Vildt foraarsagede Skade undertiden kunde give Anledning til nogen Ubillighed; men formeente dog, at dette ikke kunde komme i Betragtning, hvor der var Spørgsmaal og en betydelig Klasse af Undersaatter, nemlig Fæstebønderne, skulde uden Godtgjørelse taale at deres Eiendomme jevnligen blev ødelagt, og det ene for at hævde for Godseieren en interessant og undertiden ogsaa indbringende Rettighed. Ved Afstemningen blev det med 59 Stemmer mod 6 vedtaget, at Forsamlingen skulde petitionere om at en Anordning angaaende Vildtskaders Erstatning, maatte blive forelagt den næste Stænderforsamling. Da Kammerraad Drewsen under Debatten havde fundet sig foranlediget til at henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa de Petitioner angaaende Erstatning for Vildtskade, der fra flere Steder, og navnligen fra Fæsterne under Baroniet Guldborg land, vare indkomne til Forsamlingen; fandt Baron Rosenørn-Lehn sig foranlediget til at bemærke, at disse Klager vare overdrevne, og vare en Følge af Jnsinuationer fra Roeskilde, da derfra har været skrevet til adskillige Sognefogder i Lolland, om inden en vis Dato at indsende Klager over Vildt skade, hvorved tillige en Procurator (hvem 2) i Landet har gjort sig en Fortjeneste af at reise og for at fremme Sagen; dog indrømmede Taleren tillige at hans Vildtstand er god.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Den 21de f. M. om Aftenen imellem 9 og 10 udbrød Jld i Parcelgaarden Christiansminde ved Beldringe, noget over 1/2 Miil fra Præste. Jlden tog saa voldsomt Overhaand, at 5 Mennesker indbrændte tilligemed hele Besætningen af Heste, Køer, Faar o. s. v. Kun en Ko reddedes. – Gaarden tilhørte tidligere Lieutenant Faith, der for et Par Aar siden afstod den til en ung Mand ved Navn Schmidth. Denne og Kone samt to Piger reddede sig i det blotte Linned ud igjennem Vinduerne; Lieutenant Faith og hans Kone derimod, som ogsaa beboede Gaarden, fandtes liggende døde Haand i Haand i den brændende Gaard tæt ved Brønden. Klæderne vare tildeels opbrændte paa dem. Foruden disse er der endnu indebrændte to Karle og en voxen Dreng. Endnu veed man intet Nærmere og Jldens Opkomst. (Sjæll. Posten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Bestyrelsesmødet den 10de Decbr. 1838 talte Trykkefriheds=Selskabet 5000 Medlemmer, men da der, foruden den i sidstnævnte Møde anmeldte Afgang, endvidere udgaaer for Halvaaret til 1ste October 1838, ifølge senere Jndberetninger, formedelst Udmeldelser, Dødsfald og Exclusion, ialt 50 Medlemmer, saa udgjorde Antallet i Mødet den 21de dennes, 5074.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Af en udgiven Liste over Collecteurerne i det egentlige Danmark seer man, at deres Antal i det Hele udgjør 72, hvoraf 6 kommer her paa Stiftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Fyen ere Kjøbstæderne Bogense, Kjerteminde og Middelfart fri for Collections-Comptoiret. Mærkeligt er det forøvrigt at af samtlige 72 Collectioner, ere som Fædrelandet udtrykker sig, 1/2 betroede til Damer, og uagtet denne Omstændighed kunde, som det fremdeles hedder, synes at lægge en Hindring i Veien for Tallotteriets Afskaffelse, da der jo maatte udredes Pension til de afgaaede Collectricer og Collecteurer gjøres der dog opmærksom paa, at man aldeles ikke har anseet slig Pensionering nødvendig i Frankrig, da Tallotteriet der blev afskaffet. Heri Landet er Collectionerne paa de fleste Steder forenede med andre Næringsveie, og Pension maa derfor ansees unødvendig især da de Damer, der have havt Collectioner derved have nydt et Fortrin fremfor andre Embedsmænds Enker og Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Anledning af den Frisindedes vistnok grundede Anke over at en Mængde Sølvpenge efterat Coursen var bleven Pari, er sat i Circulation, som af Mange ikke kjendes og undertiden afstedkommer Feiltagelser, bemærker "Dagen" til Trøst for de mindre Oplyste, at der i den Schulziske Boglade sælges for 2 s. en Forklaring over de Myntsorter, som i Følge Fd. af 31te Juli 1818 skulle gaae og gjælde i alle rede Sølv-Betalinger. Formodentligen det eneste Exempel i sit Slags paa, at man maa tye til trykte Skrifter for lære Landets egne Myntsorter at kjende. J Provindserne sees endnu ingen af disse omdøbte Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Søndagen læses et Forslag til Nedlæggelsen af den latinske Sole i Colding, og i dens Sted at oprette et dansk Seminarium forbundet med en Realskole, hvilket formenes saa meget lettere at kunne iværksættes, da Directionen for Universitetet og de lærde Skoler har en Plan til en gjennemgribende Reform af de lærde Skoler under Arbeide, hvilken Plan efter Prof. Clausens Skrift: Kjøbenhavns Universitets Virksomhed under Rectoratet fra Juni 1837 til November 1838, gaaer ud paa at indrette Latinskoler til en Art af Gymnasier. Men da Oprettelsen vil medføre langt større Bekostninger end de nu bestaaende Latinskoler, vil det med Hensyn til vort Fædrelands Finantsforfatning, udentvivl befindes nødvendigt, at inddrage endnu flere lærde Skoler end de tre, hvis Existents i dette Aar ophører. Formindskelsen af Latinskoler og disses Forbindelse med Realskoler ansees endelig aldeles nødvendig, dersom vi skulle have et ordentligt og omhyggeligt reguleret, kraftigt og virksomt Skolevæsen og de med Reguleringen fornødne Omkostninger skal kunne bestrides.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J det nu udkomne 1ste Hefte af A. Th. Høsts Christian den Fjerdes Historie læses et Udtog af en Dagbog hvori fortælles om Prof. Niels Krags Gesandtskab til Dronning Elisabeth af England. Det Hele er et Væv af Chicane, hedder det; Commissionen vidste ved Exceptioner, Jndvendinger, Betænkeligheder at trække Sagen i Langdrag, at de aldrig kunde komme til nogen endelig Afgjørelse. Jdeligt udsattes Møderne, da Commissarierne enten vare ved Hoffet eller paa Comoedie, eller det var Helligdag, eller de havde andre Forretninger at tage vare, eller de behøvede nogle Dage til at overveie, Hvad i Moderne havde været foretaget. Jmidlertid havde dog Krag den Ære og Fornøielse at see Elisabeth dandse med Grev Esser ved et Hofbal, hvorimod han ellers ingen Vei kunde komme, og de Fornærmede, hvis Talsmand han var, fik kun liden Opreisning. Talen var tildeels om - Øresunds Told!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Nykjøbing. Ved det til i Gaar averterede Møde af Committeen for den Lollandsk-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme, mødte foruden Committeen, ogsaa nogle andre Kjøbere, men ingen Sælgere. Da det vel maa antages at her paa Landet allerede gives et Tillæg efter forædlede Hingste, maa Eierne formeentligen ikke have følt sig tiltrukne ved de af Committen bestemte Priser. Det maa imidlertid bemærkes, at Salget ved disse Møder ikke er indskrænket til Committeen alene, men at der er Leilighed for Afsætning ogsaa til Andre, og at der navnligen i Gaar havde indfundet sig Liebhavere til høiere Priser. Til de flere Indretninger, som i de senere Aaringer ere trufne til Reisendes Beqvemmelighed, kunne vi tilføie, at der for den kongelige Kasses Regning vil blive opført en Bygning paa Brohovedet ved Gaabense hvor de Reisende kunne opholde sig under Jndskibningen af Befordringstøi og Reisegods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Paa Hs. Majestæts Fødselsdag bespistes de Fattige her i Byen i Arbeidsanstaltens Locale med tvende Retter Mad. Før og efter Maaltidet blev afsunget en Psalme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Beltpassage den 30te Jan. 1838. Transporten mellem Gaabense og Vordingborg kan nu kun skee ved Jis baade, da Færgestrømmen er tilsat med Driviis, som staaer fast mellem Sjælland og Masneden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Blandet. Paa den senere Tid sælger man i Rheims en ny Slags mouserende Viin, som kaldes den musikalske Champagne. Denne Benævnelse skriver sig fra en ny Opfindelse af Glassene, som, saalænge Vinen bruser deri, giver Toner foa sig lige Wolsharper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Den berømte engelske Veirprophet, Murphy, som aarlig udgiver en Veirkalender, hvoraf i Aaret 1838 ikke blev solgt mindre end 45 Oplag, har atter udgivet en Almenak for 1839. Han forkynder deri en heftig Storm for Juledag; Kulden skal indtræde tre Dage efter Nytaar og holde ved i stor ten Dage; da, mener han, vil der kun endnu følge nogle kolde Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Würzburg er atter for nylig en Student bleven stukket ihiel i en Duel. Gierningsmanden og Secundanterne have frivillig overleveret sig til Retten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Nærheden af Grosvenor Pladsen i London boe fire Chirurger, som alle have en betydelig Praxis og hedder Curchard (Kirkegaard) Slanghter (Slagter), Blood (Blod) og Death (Død.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Skibs- og Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 28de Januar. Jgaar afseilede her fra Rheden Skibene Grant, Warming, til St. Croix; "Colombus, Grubbe, og "Dronning Marie, Ditzel, til London; "St. Anthons, We berg, og "Racheld, Riis, til Newcastle, uagtet Strømmen var stærkt sydlig, ere disse Skibe, da det næsten var Stille, sikkerligen ikke naaede længere end til Helsingør. Dersom Kulden vedbliver med samme Styrke, som i de sidste Dage, vil Reden snart være tillagt saaledes, at man vil kunne gaae til Lynetten, da den sydlige Strøm har bragt en Masse Driviis, af betydelig Tykkelse ind paa Rheden. - Den 10de Januar indstrandede paa den norske Kyst ved Eggersund den i forrige Aar i Nykjøbing paa Falster nybyggede Brig Henriette", Capt. Sidenius, fra Kjøbenhavn med en Ladning Hvedemeel bestemt til Liverpool. Skibet er Vrag; af Ladningen er bjerget 600 Tdr. i aldeles vaad og bedærvet Tilstand. Besætningen er bjerget paa een Mand nær. Capt. Sidenius beretter, at han var Fairhill (Skotland meget nær, da de frygtelige Storme med et oprørt Hav, som borttog alt Opstaaende, nødte ham til at søge tilbage til Norge, paa hvis klippefulde Kyster Skibet gik til Grunde, da han ikke var saa heldig at kunne faae en Lods, som igjennem Braad og Brænding kunde bringe det ramponerte Skib ind i sikker Havn. - Skibet Frederike, Schrøder, fra Lissabon bestemt til Kjøbenhavn, er den 15de Januar i en hæftig V. Storm strandet imellem Boulogne og Etaples; det er siden sønderslaaet. Paa Kysterne af Øerne Sylt og Amrum er inddreven en Mængde Vragstykker af strandede Skibe, hvorpaa Spor af Hamp og Hørfrø, ligesom ogsaa noget Talg og Talglys, og Fyrreplan, ker uden videre Kiendetegn. Ved Øen For ligger endeel at Vraget af en Skonnert, hvorved endnu Masterne befandtes men ingen Kiendemærker. - London den 18de Januar. De flauere Beretninger fra næsten alle Kanter af Landet havde dog endnu idag ingen Jndflydelse paa vort Marked; thi skjøndt Kjøberne ikke trængte sig til, og Tilførselen af Hvede fra Nabo Grevskaberne var ret god, viste der sig dog mindre Tilbøielighed til at sælge; og de faa Handeler, som fandt Sted, sket til fuldkomment sidste Mandags Priser. Af fremmed Hvede kom i denne Uge saare lidet, og fra Skib tilbødes næsten intet, da de fleste nye Partier fra Holland bleve oplagte. Stettin den 21de Januar. J de sidste Dage af forrige Uge har det været stille med Hvede. Der tilføres temmeligt meget fra Landet, og der kjøbes paany noget billigere. Heller ikke med Rug p. Foraaret til 40 Rd., har der været foretaget synderligt; der kan snarere kjøbes end sælges til denne Priis. Et Parti polsk Byg p. Leverance og efter Prøve er solgt til 31 Rd.; for for schlesisk vedbliver sidst noteerte Priis. Havre 48 Pd., kan igjen kjøbes til 2423 1/2 Rd. – Efterretningerne fra Leipzig sige, at ved sidste Nytaars Messe er østerrigsk Faareuld betalt 3 a 4 Rd. p. Ct. høiere end ved forrige Mikkelsdagsmesse. En stor Deel af Ulden fra Østerrige af næste Klipning skal være bortcontraheret 20 a 25 høiere end forrige Aar, ved denne Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Reisende fra den 23de til den 30te Januar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten Hr. Lund. Med Personposten, Apotheker Schmidt. Udenfor Posterne: Greve af Bille-Brahe; Baron v. Brienen med Tjener, Assessor Aagaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Fuldm. Nielsen; Toldbet. Dahlstrøm; Hr. From; Med Personposten: Dhrr. Bjerring, Bergenhammer og Møller; Frøken J. Thomsen. Udenfor Posterne: Gjæstgiver Buck; Hr. P. F. Buck; Forvalter Nielsen; Hr. Widfall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Bekjendtgjørelser. Jnderlig rørt af de mange Beviser paa Yndest, Velvillie og Deeltagelse, som foruden mine Venner, saa mange andre af Nyekjøbings ærede og agtede Jndvaanere af hver Stand, ved flere Leiligheder, men især under min salig Kones langvarige haarde Sygdom, og nys ved hendes Jordefærd for mig og min Familie saa umiskjendeligen haver lagt for Dagen, er det mig en sød Pligt, her offentligen at sige dem alle min hjerteligste Tak. Forsikkrende den tillige paa det helligste, at disse Beviser aldrig skal udslettes af min Erindring, og at det skal være min ivrigste Bestræbelse, at vedligeholde mig deres Agtelse, Venskab og Yndest. Nyekjøbing den 31te Januar 1839. J. C. Frisenette. Gen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Dhrr. Medlemmer af den Mariboeske Afdeling af Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug indbydes herved til et Møde, som afholdes førstkommende Mandag den 4de Febr. Formiddag Kl. 11 hos Gjæstgiver Knudsen i Mariboe, hvorved vil skee Valg af en Repræsentant for Afdelingen, da dens hidtil havde Repræsentant ifølge Bestemmelserne i Lovens § 5 lit, g. er udtraadt af Repræsentantskabet. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Værelser til Leie. Til April Flyttedag ere i Nykjøbings Langgade Værelser, at faae til Leie, bestaaende af en Sahl paa 3 Fag, 2 Værelser hver paa 2 Fag, tilligemed Kjøkken og Spisekammer, samt Brændehuus i Gaarden og Adgang til en lille Have. AvisExpeditionen anviser. 300 Rbd. ere at erholde tillaans i 11 Juni Termin, mod god Sikkerhed i en Jordeiendom, naar man derom henvender sig til Hr. Procurator Tidemand i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Auction. Jfølge passeret Forlig og Jndførsel, samt vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver den Deel af Arvefæstegaarden Skovgaard i Vester Schjørringe under Grevskabet Christianssæde, der i nogen Tid har været besiddet af Mads Mortensen Lund, og hvis Hartkorn udgjør circa 3 Tdr. 3 1/2 Skpr. med Bygninger og Besætning, bortsolgt ved en eneste Auction der afholdes i den sælgende Eiendom, Onsdagen den 6te Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde. Aggerup. Pederstrup den 22de Januar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Wilhelm Licht af Birket indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Pederstrup pr. Mariboe den 23de Januar 1839. P. C. Lutzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
Ved Proclama af 2de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa heri Byen afdøde Skolelærer og Dannebrogsmand Henrich Andreas Gielstrups Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre samme; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødby den 24de Januar 1839. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-01
J Følge allernaadigst Bevilling af 24de Januarii 1839, som idag er læst ved Nyekiøbings Byetingsret, og som bliver læst i den kongelige Landsoverret og Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, blive Creditorerne i Kiøbmand Christian Grand jeans Opbudsboe her i Byen, herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldede med deres Paastand at fremkomme, og inden fornævnte TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 28de Januarii 1839. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Lollands, Falsters skee. Tidende. No 14. Søndagen den 5 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Udenlandske Nyheder. England. Da Parlamentet nu snart ventes samlet, begynder man at beskjæftige sig med den forventede Trontale, der efter Bladet the sun vil meddele Efterretning om at Dronningens Valg er falden paa Prinds Albert, en Søn af den regjerende Hertug af Sachsen Coburg. Tiden naar denne Bestemmelse er fattet veed det nævnte Blad ikke at opgive, men indestaaer dog for Efterretningens Paalidelighed. – Man taler om at den engelske Bank skal i den senere Tid have lidt betydelige Tab ved protesterede Vexler, og den arbeider nu stærkt paa at oprette Tabet inden Parlamentet aabnes. – Uagtet Kornpriserne nu ere faldne endeel, vedbliver dog Forsamlingerne mod Kornlovene. Efterretningerne fra Ostindien lyde atter meget krigerske, og man antager, at Krigen med Birmanerne vil være uundgaaelig, hvorfor og den ostindiske Regjering alt har sendt 3 Regimenter til Grændsen. Flere af de i Ranguhn boesatte europæiske Familier have som en Følge af disse urolige Udsigter forladt Landet. Operationerne mod Kandahar og Herat lyde derimod gunstige. - Ogsaa i London venter man Storfyrst Tronfølgeren, og den russiske Gesandt, Grev Pozzo di Borgo bereder Alt til hans Modtagelse. - Hertugen af Buckingham er død, og da hans Søn nu kommer til at tage Sæde i Overhuset, tabe derved Aristoraterne en dygtig Kæmper i Underhuset for Kornlovene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Frankrig. Endelig har Debatterne om SvarsAdressen fremkaldt det saa længe ventede Resultat, nemlig det moleske Ministeriums Resignation. Den 22de f. M. indleverede hele Ministeriet dets Begjæring om Demision, der og uden videre blev antaget af Kongen. Det der muligen har fremkaldt denne Begivenhed, er, at Coalitionen ved det maanedlige Valg af Præsidenter og Secretairer, atter har seiret over Ministrene, saa at 6 Medlemmer af Oppositionspartiet bleve Præsidenter og 5 Secretairer. Da Frankrig nu saaledes atter er uden Ministerium, er det naturligt, at saavel Journalerne som Folket ere meget spændte paa, hvem der ville komme til at indtage de ledige Pladse, og mangfoldige Rygter ere i denne Henseende i Omløb; dog synes den almindelige Opmærksomhed meest at være henvendt paa Marschal Soult og Thiers, medens andre derimod nævne Hertugerne af Broglie og Decates samt Dupin, der tillige med de Fornævnte alle have havt meget lange Conferentser, med Kongen. Et Forsøg af de ministerielle Deputerede paa at formaae Ministeriet Mole til at vedblive Bestyrelsen er aldeles mislykket. – Frankrig skal nu og have undertegnet Protocollen i London, hvorefter de 24 Artikler skulle være en ufravigelig Rettesnor for Holland og Belgien, og man mener, at dette hidtil alene har været udsat for at forskaane de aftraadte Ministre for den Daddel, som dette Skridt, ufeilbarligen vil fremkalde fra Deputeretkammeret. Ogsaa er der givet Ordre til at opstille en Observations Hær af 30 til 40,000 Mand paa Frankrigs Nordgrændse, og Commandoen over denne Armee er betroet til Hertugen af Orleans, hvilket har opvakt megen Forundring. Ved en kongelig Ordonanz af 2de f. M. er det forbudt at udføre Korn fra Frankrigs Havne, et Forbud, der er foranlediget ved de flere urolige Optrin, som have fundet Sted paa enkelte Steder, hvor man frygtede for Kornmangel. – Deputeret kammeret beskjæftiger sig for Tiden med nogle meget uinteressante Debatter og en forandret Forretningsorden; ligeledes ere de saa meget omtalte Petitioner og en Reform i Valgloven blevne henviste til en Committee, der vil andrage paa at de ikke komme under Behandling i Deputeretkammeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-03
Journalerne meddele i denne Tid den afdøde Hertuginde af Würtembergs sidste Skriftemaal, der blandt andet udmærker sig derved, at den Afdøde yttrer, at hun ikke havde opgivet Haabet om at formaae sin Mand, Hertugen af Würtemberg, til at gaae over til den katholske Confession.