Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
12. Fra Veile Amtsraad fremlagdes Svar i Anledning af de det i Mødet den 11. Sept. 1846 Nr. 46 Passerede, om Opførelse af en Bro i Skjellet, mellem Leirskov og Harth Sogne, og efter hvad der af et herværende Medlem blev yttret, fandt man Anledning til at udsætte Sagen, indtil Størrelsen af Omveien for Samfærdselen over Stenvad Mølle til Kolding saavelsom Antallet af Ferup Byes Beboere, nærmere er bleven godtgjort. 13. Paa et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Grindsted og Grene Sogne, om Ophævelse af den specielle Skolekasse, blev svaret, at det Ansøgte, efter Provstens Jndstilling, bifaldtes. 14. Veiinspecteuren havde indstillet, at der paa den grundforbedrede Vei gjennem Bekke Sogn maatte anbringes en Steenkiste, og Raadet bifaldt Amtets under 22. Marts sidst herom trufne Foranstaltning. 15. Et Andragende var gjort fra Sogneforstanderskabet for Alslev og Hostrup Sogne, om at tilstaaes en Gave eller i alt Fald et Laan af Amtsfattigkassen paa 100 Rbd., i Anledning af en Sognene uventet paabyrdet Udgivt, uden at det er opgivet, om det Tilfælde virkelig er indtraadt, paa Grund af hvilket Understøttelsen søges; hertil kunde ikke svares videre, end at Forstanderskabet kan tilstaaes et Laan indtil 100 Rbd. af Amtsfattigkassen, mod Tilbagebetaling og Forretning i 4 Aar, naar Anmeldelse om Trangen dertil betimelig skeer for Amtmanden. 16. Amtmanden for Veile Amt har udbedt sig Amtets Yttringer over et af Amtsforvalteren i Veile, indgivet Forslag om at Ribe Amts Repartitionsfond burde deeltage i Udredelse af Lønning til den Mand i Kolding, som besørger fri Befordring tilsagt fra Andst og Slaugs Herreder; hvortil Formanden maatte bemærke, at efter Anordningerne er det vedkommende Amtsforvalters Pligt at besørge Tilsigelsen, men paa et saa fjernt Sted, som Kolding er for Varde og Ribe, vilde det unægteligt være en uforudseet Byrde at udføre dette Arbeide, hvormed de Reisende heller ikke ville være tjente. Om Amtsforvalteren i Ribe, før Amtets Deling i 2 Amtstuedistricter, affandt sig med den Mand, som havde overtaget Tilsigelsesvæsenet i Kolding, vides ikke, da Sagen ikke tidligere har været under Forhandling, i det mindste ikke ved Ribe Amt, hvor Tilværelsen af den kgl. Resolution af 3 December 1834, der er afgaaet alene til Veile, Amt, indtil nu har været ubekiendt. Amtsraadet formeente, at da de Tilfælde i Ribe Amt, hvor man kunde ønske at have en Befordrings commissair i Kolding, nu, efter den trufne Ordning af Frikjørslerne, ville blive sjeldne, kunde der ikke være Tale om at udrede nogen egentlig Lønning til denne Mand, men i al Fald kun om en ubetydelig Erstatning for de enkelte Tilfælde man benyttede ham. Uden saaledes at kunne indlade sig paa det fra Veile Amts Side fremkomne Forslag, vilde man dog have Amtmanden overdraget at indhente Erklæring fra Befordringscommissair Tiesen om de Vilkaar, hvorunder han i paakommende Tilfælde vil overtage Tilsigelse af Befordring, og skulde der imidlertid, medens dette staaer under Afgjørelse, blive Tilsigelser at udføre, vil en passende Godtgjørelse herfor nærmere blive tilstaaet. 17. Efternævnte Regnskabssager for 1846 fremlagdes: a. Skolelærerhjælpekasse-Regnskaberne for Amtets 4 Provstier, b. Schematiske Beretninger om de Skole- og Fattigvæsenet vedkommende Legater og Stiftelser, e Forklaring om den stedfundne Revision af disse Legaters Regnskaber, efter Canc. Skr. 6. Januar 1829. d, Amtsfattigkasse-Regnskabet, revideret af Hr. Provst Koch, e Schematisk Udsigt over de i ethvert Pastorat, havte Jndtægter og Udgivter ved Fattigvæsenet, hvorunder dog ikke er indbefattet de Sogne i det blandede District, hvor Sogneforstanderskaber ikke ere organiserede, k, Repartitionsfondsregnskaberne fra Ribe og Varde Amtstuer, gjennemgaaede af Amtsraadsmedlemmerne Lautrup og Brødsgaard. Disse Regnskaber og Beretninger bleve med Paategning af Raadet expederede til vedkommende Collegier. Efter dernæst at have gjennemseet de af Stifts kasserer Andersen paa Amtsraadets Vegne udfærdigede Antegnelser ved samtlige Legatregnskaber, samt Sogneforstanderskabernes Besvarelser dertil, blev Decision afgivet til samme, og det overdraget Hr. Andersen i Overeensstemmelse dermed at expedere Sagerne. Under denne Forhandling blev det oplyst, at der ikke hidtil er aflagt noget Regnskab for det af Justitsraad Øllgaard til Fordeel for Bramminge Sogns Skolevæsen stiftede Legat, ligesom ikke heller den i Legatfundatsens 3die Post bestemte Obligation forefindes. - Med Eieren af Bramminge Hovedgaard vil der i den Anledning være at indlede Brevvexling, til Oplysning om der har været udstædt Obligation, da dette i modsat Tilfælde maa skee, overeensstemmende med Fundatsens Jndhold. Hvad angaaer Regnskabsvæsenet for dette Legat, maatte Raadet tiltræde Legatbestyrerens Mening om at et særskilt Regnskab ikke kan fordres, da Fundatsen i denne Henseende kun foreskriver, at Regnskabet skal tilføies en Protocol, som aarlig forevises Provsten; men da det dog maa ansees for at være i sin Orden, at Amtsraadet fører et Tilsyn med den fundatsmæssige Anvendelse af Legatets Renter maatte man anmode Hr. Proprietair Fabricius om for Fremtiden at meddele Raadet en Gjenpart af det i den anmældte Protocol indførte Regnskab, uden at denne Gjenpart behøver at ledsages med Bilag. Foranlediget ved et Andragende fra Stiftskasserer, Andersen og paa Grund af det betydelige Arbeide han har havt med Revision og Gjennemsyn af Legate og Commune-Regnskaber det første Aar, at forundes en Gratification, tilstod man ham 20 Rbd., som af Amtet kan anvises ham paa Repartitionsfonden. 18. Efter Amtets Anvisninger af 15, og 27. Marts d. A. er af Repartitionsfonden forskudsviis, udbetalt 41 Rbd. 6 2/3 s, som Udgivter i Anledning af en epidemisk Sygdom hos Mads Nielsen i Næsborg og Jens Hansen Kudsk i Tømmerby, og efter de Oplysninger, der om disse Mænds Formuesforfatning ere tilveiebragte, samtykkede Amtsraadet i at disse Anvisninger passere til endelig Udgivt for Fonden. 19. Fra Søren Christensen i Hygum fremlagdes en Besværing over det ham paalignede Bidrag til Skole- og Fattigvæsenet, tilligemed Sogneforstanderskabets dertil afgivne Erklæring. Om end Raadet ikke fandt fuld tilstrækkelig Anledning til at foretage Forandring ved det den Paa gjeldende for iaar paalignede Bidrag, kunde man dog ikke undlade at yttre den Forventning, at Forstanderskabet ved Ligningen for det næste Aar vil tage et specielt Hensyn til Klagerens Stilling som Aftægtsmand. 20. Efterat en af 26 Beboere i Malt Sogn indgiven Besværing over deres Sognefoged, Forligelsescommissair H. Jensen, tidligere var afgjort derhen, at Amtsraadet ikke fandt, at Sognefogden havde overskredet sin Competence, have 4 af disse Beboere under 31. Januar d. A. fornyet Besværingen for deres Vedkommende, over hvilken Besværing Sogne fogdens Erklæring saavelsom Herredsfogdus Betænkning fremlagdes. Landvæsenscommissair Lautrup fratraadte under denne Sags Behandling, og efterat Formanden havde erklæret, at det forholdt sig, som af Herredsfogden er formodet i hans Betænkning, at han ved sin Tilstædeværelse paa Arbeidstedet (ved Estrup anmodede Sognefogden om at lade gjøre et Forsøg med at dække den derværende Steenbro med Leer og Gruus, for saaledes om muligt at undgaae den bekosteligere Omlægning af Steenbroen, hvis nødvendige Reparation gjentagne Gange var bleven udsat af den inspicerende Jngenieurofficeer, – yttrede Amtsraadet, at det maatte ansee samtlige Ankeposter mod Sognefogden som ugrundede, og at Beboernes Forestilling om at Sognefogden havde paaført dem mere Arbeide end nødvendigt, var ligesaa ubeføiet, hvorfor man i Et og Alt maatte henholde sig til den herfra tidligere givne Besked, forventende at de Fornuftigere blandt Klagerne ville indsee deres Uret, og frafalde deres Besværing. 21. Underretning meddeeltes Raadet om, at 2de Steenkister og en Træbro paa Veien mellem Varde og Hjerting vare blevne beskadigede ved et i Februar Maaned d. A. indtruffet Tøbrud, og at den øieblikkelige Jstandsættelse, efter Akkordt underhaanden havde kostet ialt 16 Rbd. 7 s.