Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Maleren Jacob Parrys Levnetsomstændigheder, ved Vialart Saint Morys, Godseier i dise Departementet *). (Af Journal des Arts, des Sciences er de la Litterature for 1811.) Jacob Barry, engelsk Maler, var eet af de Mennesker, hvis Genie sætter dem istand til at overvinde alle de Vanskeligheder, som saa ofte i Forfatteren maa saa meget mere interessere Danske Læsere, som han for nogle Aar siden paa Selskabet lægge sig i Veien for Udviklingen af vore Ævner. Han var født i Cort i Jrland, i Aaret 1741. Hans Fader, som kun var en slet og ret Murer, bestrøbte sig for at give ham en god Opdragelse, og lod ham lære Latin og Græsk, to Sprog, som Barry bestandig elskede og dyrkede; maa mærker derfor lettelig i hans Compositioner, at hans flittige Læsning i Æneiden og især i Jlig den, havde beriget hans Jndbildningskraft og forøget hans naturlige Ævne til at danne sig ædle Begreber og udtrykke dem paa samme Maade. Kun 19 Aar gammel havde han allerede forfærdiget et stort historisk Malerie, hvis Æmne var St. Patrice, Jrlands Apostel, som døber Kong Castel, een af de Fyrster, der regserede i dette Land i den Tidspunct, da den christelige Religion der blev indført. Man fortæller, at St. Patrice, da han satte sit Kors fra sig i det Øieblik, Ceremonien skulde gaae for sig, istedet for at stikke det fast Jorden, stak det, uden at mærke det, i Kongens Fod; men at denne Fyrstes Andagt var saa stor, at han undertrykte den overordentlige Smerte, han følte, for ikke at standse St. Patrice i hans Kaldsforretninger. Andre Historieskrivere berette, at Fyrstens ubegribelige Taalmodighed kom deraf, at han troede, at den Handling, at stikke Korset i Foden, udgjorde en væsentlig Deel af Daabsacten. Dette var den Scene, Barry søgte at fremstille Hans Malerie, som blev udstillet i Opmuntrings Selskabets Sal (Salle de la Societe d'encourage, ment), blev der saa almindeligen beundret, at man kjøbte det, for at lade det ophænge i Parlamentets Palais, som siden lagdes i Aske. Saaledes nødBarry, i Begyndelsen af sin Løbebane, een af de lykkelige Omstændigheder, saa dyrebare for Konstnere, der sætte stor Priis paa Æren, den at hans Arbeide fik en Plads blandt store Malerier, hvortil Mesterne selv havde valgt Æmnet. - Edmund Burke, en Jrlænder, den Gang Medlem af Parlamentet, ligesom Barry berømt af sit Genie og sine overordentlige Talenter, var den, der bidrog Konstens Vegne har opholdt sig i Danmark, og som den Velynder, der har meddeelt Udgiveren Originalen til ovennævnte Notteer, har forsikkret, ham, at Hr. Salt-Mory agter igjen med det første at komme hertil, for at gjøre en Reise til Norge og der at optage Prospecter. meest til Barrys første Lykke, ved at gjøre sine Colleger opmærksomme paa hans Malerie af St. Patrice, og han ophørte siden den Tid ikke at være hans bestandige og ivrigste Beskytter. En Dag, da han havde været hos ham, uden at sige hvem han var, og underholdte sig med ham om Malerkonsten, beraabte Barry sig, for at understøtte sin Mening, paa et Sted i Burkes Afhandling om det Sublime og Skjønne. Da denne svarede, at dette ikke var nogen stor Authoritet, sagde BarryJ Sandhed, jeg er ikke af Deres Mening; thi da jeg ikke havde Raad til at kjøbe et Exempla af denne Bog, laante jeg den; men inden jeg tilbageleverede den, afskrev jeg den heel og holden. Denne Anecdot kan tjene til Beviis paa, at Batryfra sin tidligste Ungdom var istand til at fatte det meest abstracte Raisonnement, og at han altsaa var ligge dygtig til at udvikle Theorien af Maler konsten og udmærke sig ved sin Pensels Frembringelser. Det var ligeledes Burke, der formaaede ham til at reise til Engelland, og som forskaffede ham Bekjendtskab med dette Lands berømteste Mænd, saasom Johnson og Goldsmith. Efter at have tilbragt to Aar i Engelland, reiste Barry til Jtalien, med de Penge, som Burke af sin egen Lomme gav ham til at gjøre denne Reise; han kom ikke tilbage førend 1775, i hvilken Tidspunct han udgav en Bog under Titel, Undersøgelse af de virkelige eller indbildte Hindringer i Engelland, der lægge sig Konsternes Fremskridt i Veien." Han blev derpaa udnævnt til Medlem af det Kongel. Maleracademie, og 1786 Professor ved samme Academie. Paa denne Post var Barry, der bedre forstod Malerkonsten end at leve med Menneskene, selv Skyld i, at hans Medcolleger siden trak sig saa meget tilbage fra ham. Han vilde ikke, at en Sum af 14,000 Pd. St., der indkom forde aarlige Udstillinger i Sommerset House, skulde anvendes, saaledes som det var blevet afgjort i Academiet, til at oprette en Fonds for Academi kerne og deres Enker, men at den skulde bruges til at kjøbe en Samling af Malerier af store Mestere, der kunde tjene Eleverne til Veiledning. Barry udtrykte sig med megen Jld, ja endog med Veltalenhed; det var ham let at gjøre sig yndet af sine Elever, paa sine Medcollegers Bekostning, ved at forestille dem Udførelsen af hans Forslag som eet af de vigtigste Underviisningsmidler, og ved at gjøre dem bekiendte med hvad der forhindrer det. Det er uvist, om ikke den af Barryforeslagne Anvendelse af de 14,000 Pd. St. havde været retfærdigere, passeligere, nyttigere selv for Konsternes Fremskridt, end den, Academiet havde bestemt, men man kan ikke andet end dadle hans Fremfærd ved denne Leilighed. Man erindrer, at han i Aaret 1800 bekjendtgjorde gunstige Meninger om den franske Revolution, der foraarsagede en saadan Opsigt, at hans Medcolleger enstemmigen udelukkede ham af Academiet, og at Hs. Storbrit. Majestæt lod sig bringe det Register, som indbefattede Medlemmernes Navne, og stadfæstede Barrys Udstødelse ved at udslette hans Navn med egen Haand. - Det er ganske begribeligt, at han som en gammel Ungkarl, der levede af 6 Sous dagligen, som ikke kjendte nogen anden Fornøielse end Arbeide, ingen anden Luxus end Overflødighed af de til Udøvelsen af hans Konst nødvendige Gjenstande, ikke kunde indsee, hvorledes en Maler kunde behøve en Pension af 100 Pd. St. Lignende Poussin i Sædernes Simplicitet, den lærde og agtværdige Anquetil du Poron i Tarvelighed, var han endnu langt besynderligere end disse to Mænd. Hans Levemaade syntes overalt meget sær, og den var det saa meget mere i Engelland, hvor man er saa omhyggelig for Reenlighed, og hvor den simpleste Konstner har forskjellige Værelser til at arbeide, spise og sove i Hos Barry fandt man hulter til bulter imellem hinanden Kjøkkentøiet, Maler-Redskaber og Kar bestemte til at anstille chemiske Experimenter over Farvernes Varighed. J Henseende til politiske Meninger, da havde ikke den franske Revolution, men Læsningen af de Gamle, indgivet ham dem, og over ti Aar forinden hiin havde han erklæret sig. Anecdoterne om Barrys Liv indeholde ligesaa mangfoldige som paafaldende Synderligheder; men jeg har talt nok om Mennesket; der staaer nu tilbage at caracterisere Maleren. (Fortsættes.)