JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Vi have allerede under vore Handelsefterretninger fra Udlandet meddeelt, at der paa Kornmarkedet i Hamborg er meget levende, og at flere Partier Hvede og Byg bleve kjøbte at modtage i danske Havne. Det følger af sig selv, at denne Forandring ogsaa maa have Jndflydelse paa Handelen her. Allerede i flere Postdage henvendtes Opmærksomheden paa Hvede, og denne steeg efterhaanden til 7 Rbd., alt at modtage i Provindsen. Her betalte man for 127 Pd. tørret Hvede 7 1/2 Rbd. J disse Dage bleve flere Partier Byg 11 1/2 Pd.,at modtage i Provindserne, solgte til 5 Mk. 8 s. Bc. og til 4 Rbd. pr. Tønde. Jmidlertid ere Kornhandelen og de høiere Priser afhængige af Veiret."(Corresp.) Kjøbenhavn, den 16de August. Tivoli har i denne Saison sin første Crisis at udholde siden dens Jndretning. Veiret har ikke været gunstigt i den senere Tid, og som en Følge deraf Besøget kun ringe; dette, i Forbindelse med et udspredt Rygte om Underballance, drev Actierne, der oprindeligviis ere udstedte for 34 1/2, fra 48, hvorpaa de stode, ned til 35. Saavel den ene som den anden af disse Priser var kunstig; der var ligesaalidet nogen sand Grund til, at Actierne gik op til 48, som at de et Par Uger efter faldt til 35, thi det er indlysende, at hvis denne Underballance, hvorom man nu taler, virkelig finder Sted, saa maa den have været til allerede for længere Tid tilbage, men det Hele er et Værk af Actiespillerne. Alt som det er deres Jnteresse blive Actierne jagede op eller trykkede, og det er især to Mænd, der ovenikjøbet ved Actionairernes Tillid ere satte i et specielt betroet Forhold til Tivoli, som drive dette forargelige Spil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Hr. Agent Carstensen har nu i Berl. Tid. bekjendtgjort en Artikel, hvori han til Slutning, for at berolige Actionairerne, tilbyder at ville overtage samtlige Actier, i Tivoli til deres nuværende Beløb, altsaa 34 1/2, og deraf svare 6 pCt. Rente, et Tilbud, hvorved vi slet ikke betvivle at han meget godt vil kunne staae sig. Hvad enten det nu er dette Tilbud, eller den Omstændighed, at Spillerne have faaet gjort deres Jndkjøb til den forønskede billige Priis, nok, Actierne ere igjen, trods det vedvarende slette Veir, stegne til 38 a 40, og det er meget muligt, at de, hvis Veiret skulde blive stadigt, atter inden Sessionens Udløb gaae op i 50. Det samme Spil, som der drives med Tivoli=Actierne, drives ogsaa med Vandcuur=Actierne, Jernbane Actier, Bank=Actier, &c. Vandcuur=Actierne, der ere udstedte for 50, havde man drevet op til den urimelig høie Priis af 100 og derover, hvorpaa de igjen efterhaanden gik ned til 5253, men den blotte Udsigt til en Jernbane til Klampenborg, drev dem igjen op til 60, hvori de nu staae, skjøndt det nok er temmelig usikkert, hvorvidt denne Jernbane kommer istand, da Grundeierne forlange ublue Priser for Afstaaelser til Banen, man taler om, at der skal være forlangt ikke mindre end 20004000 Rbd. for en Tønde Land. VandeuurAnstalten har imidlertid det forud for Tivoli, at dens Udgifter langtfra ikke ere saa store. Af hele dette Actievæsen ere Bankactierne upaatvivlelig de solideste; de staae for Tiden i 152 1/2 og kan man stole paa, hvad Berlingske lover, at Banken vil give 6 Rbd. Udbytte pr. Actie, ville de maaskee gaae høiere op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Blandt Aspiranterne til Lollands=Falsters Bispestol nævnes almindelig Superintendenten i Glaucha, Dr.theol. Rudelbach, der ikke skal være tilfreds i sit nuværende Forhold. J den geistlige Verden siger man, at en høi Dame skal interessere sig for ham, og det er ogsaa anerkjendt af Alle, at hvad Lærdommen angaaer, vil man neppe kunne finde en meere qvalificeret Candidat, end Dr. Rudelbach, der er en af vor Tids lærdeste Theologer. Ogsaa som Forretningsmand, hvilken Egenskab ingenlunde er uvigtig hos en Biskop, skal han være flink. Endskjøndt nu Skjørteveien fra ArildsTid har været probat, og endnu ikke har tabt noget af sin gode gamle Berømmelse, ansee vi det for vor Part dog for noget uvist, om Dr. Rudelbach vil opnaae sit Ønske, da Cancelliet og Sjællands Biskop dog vel ogsaa komme til at tale et Ord med i den Sag. Hvis man kan troe en Correspondent-Efterretning fra Kbhavn, i det norske Blad den Constitutionelle, agter Hr. Gjødwad at afsone de ham sidst idømte betydelige Bøder med Fængsel, da han ikke har Formue til at betale dem, og ikke vil modtage sine Venners Tilbud i saa Henseende. Først vil han dog ved Auction lade sine Meubler og Effecter sælge. Hvis Hr. Gjødwad, der nyder en ligesaa almindelig som velfortjent Agtelse, virkelig skulde vælge dette sidste Alternativ, tør vi garantere ham for, at han vil blive fritaget for det første. "Schl. Holst. Schulblatt fortæller, at General superintendenten i Hertugdømmerne har befalet, at Præsterne skulle føre en hemmelig Protocol, hvori de, hvergang de besøge Skolerne, skulle beskrive deres Tilstand, og hvad ellers er bleven dem bekjendt om Lærerne. Denne Protocol skal forelægges Hs. Magnificents ved Generalvisitationen. Denne Protocol kan føre til smukke Ting, nu da Lærerne i Hertugdom merne kunne afskediges uden videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Man anslaaer den Formue, som afdøde Grosserer Jacob Holm skal have efterladt sig, til 9 Tdr. Guld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Nykjøbing, den 18de August. Natten imellem sidste Løverdag og Søndag afbrændte et Huus, udflyttet fra Virket Bye. Beboerne havde hele Dagen været fraværende til Kl. 10 om Aftenen, og der havde fra Middag af ikke været Jld paa Skorstenen. En Time efterat de vare komne i Seng vækkedes de ved at Taget paa Huset brændte, og maatte nogne forlade dette. Alt hvad de eiede brændte, uden at Noget var assureret. Jlden formodes at være paasat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Nykjøbing Skibslifte. Jndklarerede. Den 15de August Jagten Haabet, Skpr. A. C. Friis, af Marstal, fra Holnis med Muursteen. Den 16de: Jagten de 4 Brødre, C.H. W. Bay, af Marstal, fra Christianssand med Trælast. Den 18de: Skonnerten Concordia, L. C. Ørsted, af og fra Stubbekjøbing med Salt &c. Udklarerede. Den 15de: Jagten Ellen Ring, Skpr. J.N. Nielsen, af Svendborg, til Flensborg med Brændeviin, Baaden Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af og til Marstal med Brænde m.m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Frankrig. Den hele offentlige Opmærksomhed er endnu rettet paa Toulonner-Arsenalets Brand og Aarsagen til samme. Tre Formodninger circulere i Publicum, og blive i Paris, Toulon og Marseille discuterede med lige Grunde for og imod. Man troer enten paa et Complot af Galeislaverne, for at befrie sig under Tumulten ved Branden, eller paa en Brandstiftelse af frie Arbeidere, som dertil ere blevne bestukne. Bestikkelsen, hvis en saadan er skeet, antages af Nogle at være udgaaet fra Marineembedsmændene. som frygtede for, at man ved den anordnede Undersøgelse skulde opdage deres begaaede Underslæb, og nu ved Branden vilde gjøre enhver Control umulig; af Andre at hidrøre fra England, som jo allerede engang (1793) har afbrændt Toulon og med misundelige Øine har betragtet den nyeste Udvikling af den franske Marine! Den sidste Hypothese udvikles af National temmelig uforbeholdent og finder megen Tiltro i Toulon. Jmod et Complot af Galeislaverne taler den Kjendsgierning, at ingen af disse ere undvegne, endskjøndt de i flere Timer, under Branden bleve anvendte imellem Brandfolkene tilSlukningsarbeidet. Desuden ere de fundne Antændingsapparater saa kunstige og sammensatte af saa mange forskjellige, for Fangerne aldeles utilgængelige Materialier, at Brandstiftelsen ikke kan hidrøre fra dem. Hypothesen om Marineembedsmændene er heller ikke sikker, da disse ingen Ansvarlighed have, hvilken alene hviler paa Magasin=Jnspecteuren, en almindelig agtet og anerkjendt redelig Mand. Regjeringen synes ogsaa efterat have modtaget de nyeste Depescher fra Toulon at nære ganske andre Bekymringer, og har øieblikkelig sendt Depescher til alle franske Søhavne, hvori det paalægges Commandanterne og Præfecterne at iagttage den yderste Aarvaagenhed. Det er da intet Under, at Folket er ivrigen spændt paa at erfare, hvorfra denne gaadefulde Brandstiftelse har sin Oprindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Preussen. Dronningen af England med hendes Gemaal, Kongen af Preussen, Prindsen af Preussen og flere fyrstelige Personer ere den 12te ds. ankomne til Cölln, og fortsatte derfra Reisen paa Jernbanen til Brühl Charlotte Winding. Ak! nys mig Tanken stemte venlig, glad, At Du, min Lotte, snart mod Byen ilte, Mod Stedet, hvorfra Dig Din Barndom smilte, Hvor tidt ved Fliden vi tilsammen sad; Her, hvor Din Vaar mig staaer saa blid i Minde, Her tænkte jeg paany Dit Venskab at gjenvinde. Du Blide kom – men hvad der fulgte med Var Anelsen, der lød i bange Stemme: En Frist ikkun paa Jord Veninden Din har hjemme, For hende er udvalgt et bedre Sted, Et Hjem, et Liv, hvor Vaaren evig grønnes, Hvor Fromheds stille Færd først rigtig skal belønnes. Ja, reen som Duggens Perle var Dit Sind, Oplivende og mild Dit Væsens Varme. Var Aandens Bo end skrøbelig, Du Arme Hvo saae det vel, som først fandt Veien indTil Hjertets faare ungdomsfulde Skatte, Hvo saae det, som dets Glands forstod at fatte. Du Taalmods Datter, nu Din Strid er endt, Din Længsel for den Forudgangne stillet, Og skjøndt vor Sorg ved Tanken blier formildet At jordisk Nød til Fryd for Dig er vendt, Saa vil dog Høien, som Dit Støv skal dække, I mangt et Bryst et Veemodssavn opvække.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
AVERTISSEMENTS. Da jeg om kort Tid opgiver Handelen udsælger jeg adskillige Manufacturvarer til nedsatte Priser, saasom Sirtser, Mousselin de Laine, glatte & sig. Orleans, Paramatta, silke, halvsilke, uldne, halvuldne og bomulds Shawler og Tørklæder, glatte & sig. Thibets, Merino, Marcelin, Florence, trykkede & hvide Shirtings, Moreen, hvide, graae og sorte Bomuldstrømper, hvide Lærreds-Lommetørklæder, Flonel, Bommeste, Maskin=Hørlærreder, Klæde, Halvklæde, Bockskin, Siberienne, BomuldsBeenklædetøier, Silke-, Halvsilke-, Caschemirs- og Bomulds Vestetøier m.m. Mariebo, d. 14de August 1845. J. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
At Handelsbetjent Wael, der i flere Aar har conditioneret hos mig, fortsætter Handelen i mit Sted saasnart jeg ophører, bekjendtgjøres foreløbigen herved. Mariebo, d. 14de August 1845. J. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Undertegnede, som have taget under Overveielse, om ikke Oprettelsen af et Brandforsikkrings-Selskab for Stiftets Kjöbstæder, til Forsikkring for Brandskade paa rørlig Eiendom, kunde ansees for önskelig og gavnlig, indbyde herved – for at erfare, hvorvidt denne Sag maatte finde den almindelige Interesse, uden hvilken den ikke kan tænkes realiseret, – til et Möde, som afholdes Fredagen den 12te September d. A. Formiddag Kl. II hos Gjæstgiver Brabrand her i Byen, og hvorved de Spørgsmaal, hvorpaa Sagens Udførelse fornemmelig beroer, ville blive satte under Discussion. Mariebo, den 15de August 1845. Knud Sidenius. R. Sidenius. P. S. Winchell. J. C. Lyhmeier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
En Karl, som har lært Smedeprofessionen, kan strax eller til 1ste November faae Arbeide hos Smeden ved Eiegod. At der, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, ingen ordinair Skiftesamling i Justitsraad Grandjeans Bo afholdes i indeværende Maaned, men først Løverdagen den 27de September d. A., det bekjendtgjøres herved. Vennerslund, den 13de August 1845. Chye. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Auctioner. Efter Begjæring af vedkommende Skifteforvalter bliver den Dødsboet efter Gaardmand Rasmus Pedersen Stang tilhørende Hoved=Parcel af Gaarden No. 2 i Lidstrup, ansat til gammelt Matriculs Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 23 4/5 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. med tilhørende Bygninger og indeværende Aars Høst bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 28de d. M. og Mandagen den 1ste og Fredagen den 5te September d. A., Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste i Gaarden selv. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing, den 16de August 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Efter Begjæring af Directionen for Sparekassen her i Byen, afholdes Auction paa Byens Raadhuus Mandagen den 8de September d. A. Formiddag Kl. 11 over en til bemeldte Kasse pantsat cederet Bankheftelses-Obligation Ja7836 paa Bygningen i 12 i Nysted Kjøbstad, stor 47 Rbd. 38 s. hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov, den 15de August 1845. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Døds boerne efter afdøde Gaardfæster Jacob Larsen og dennes Søn Lars Jacobsen i Klange under Rudbjerggaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Rudbjerggaard, den 9de August 1845. Knuth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-18
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester Trykt i W. F. Lands Enkes Bogtrykkeri. v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Lollands Falsters Tidende. Stift. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 21. August. No 102.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Jndenlandske Efterretninger. De forskjellige Foretagender i Ringkjøbing Amt til Opdyrkelse af Hede- og Mosestrækninger har Hs. Maj. under sit Ophold sammesteds skjænket særdeles Opmærksomhed. Flere saadanne Anlæg bleve tagne i Øiesyn og overalt lod Kongen sig underrette om den Fremgang, Arbeidet nod, og Planen for dets Bestyrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Af Directeuren for Amtets landoeconomiske Selskab, Pastor Krarup, hvem Kongen bevidnede sin Paaskjønnelse for den af dette Selskab udviste Virksomhed, lod Hansig forelægge en Plan til Lands Opdyrkelse i det Store, fornemmelig ved at benytte de større Strømme til betydelige Heders Forvandling til Eng, hvilken særdeles syntes at interessere Hs. Maj., idet han opmuntrede til dens Udførelse og gav Haab og Regjeringens Medvirken og Hjælp. Til det kgl. Taffel paa Rindomgaard (Amtmandsboligen) bleve et Par af de Landmænd, med hvem Kongen meest havde underholdt sig angaaende landoeconomiske Gjenstande, tilsagte, og Hs. Maj. udbragte selv over Taffelet en Skaal for de Bestræbelser, han paa sin Reise i Ringkjøbing Amt med Glæde havde bemærket, til en kraftig Fremgang i vigtige occonomiske Foretagender, dem han tilsagde Regjeringens Paaskjønnelse og Hjælp og ønskede, at samme maatte krones med Held og Lykke. (Aftenbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
En af Rigets Biskopper har, i Anledning af en Forespørgsel fra en Præst, til Cancelliets Afgjørelse indstillet, hvorvidt en Mand atter kunde ægtevies til sin fraskilte Hustrue, efterat den Mand, med hvem hun efter Fraskillelsen havde indladt sig i Ægteskab, ved Døden var afgaaet, eller om den tidligere ægteskabelige Forbindelse kunde fornyes uden formelig Vielse. Herpaa har Cancelliet under 23de Januar d. A. svaret, at man maatte ansee det for nødvendigt, at en ny Vielse foregik efterat Forlovere vare stillede, og efterat Præsten havde forsikkret sig om Alt, hvad Anordningerne ellers foreskrive ved Ægteskabs Jndgaaelse, men at man tilligemed Biskoppen maatte være enig i, at Vielsen rettest burde finde Sted i Huset uden foregaaende Tillysning, i hvilken Henseende der uden Betaling blev meddeelt (Coll. Tid.) Vedkommende Vielsebrev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Sagen mod dHrr. Helveg, Poulsen og Lehmann vil være den første politiske, som vil komme under den nye Criminal- og Politirets Paakiendelse. Det vil maaskee være Dem bekjendt, hedder det i en Correspondentsartikel fra Kjøbenhavn i "den Constitutionelle, at denne Ret er traadt i Virksomhed den første Juli dette Aar, idet de kjøbenhavnske criminelle Sager ere forlagte fra Hof= og Stadsretten til Politiretten, uden at man iøvrigt har foretaget nogensomhelst Forandring, sigtende til at tilfredsstille den nyere Retsudviklings Fordringer. Det vilde være et Brud paa Sandheden, om man vilde paastaae, at alle denne Rets Medlemmer ere selvstændige, kraftige Charakterer, der ere frigjorte for politiske Fordomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Det fortælles, at Hs. Maj. i den Audients, som den nye Ret havde hos ham ved sin Jnstallation, har sagt til den, at han haabede, at den ei vilde skuffe hans Tillid, men vilde dømme overeensstemmende med hans og Regjeringens Anskuelser. Dersom nu den nye Criminalret vilde efterkomme dette kongelige Paalæg, og man vilde forstaae samme saaledes, at den altid skulde domfælde, naar Regjeringen ønskede det, saa vilde naturligviis de tre Actioneredes Domfældelse være viis. Man kan imidlertid antage, at Kongen har meent, at Retten kun skulde dømme efter Regjeringens Anskuelser, naar de ere overeensstemmende med Loven, og at Retten ogsaa kun vil efterkomme Opfordringen, saaledes forstaaet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Fra Norge er i disse Dage hidkommet et meget interessant Skrift under Titel af: "Nogle Ord om Danmark af en Normand, Bergen 1845 paa C. Benemanns Forlag. (Det faaes hos Universitetsboghandler A. F. Høst for 1 Rbd.) Efter en klar og skarp Fremstilling af Frederik den Sjettes Regjeringsvirksomhed skildrer Forfatteren de Danskes sanguinske Forhaabninger til Christian den Ottende, dennes Forhold hertil saavelsom til Opnaaelsen af Norges Frihed, de sproglige og nationale Forviklinger og den skandinaviske Jdee, dens Udvikling og Fordeelagtighed saavel for Norge som for de to andre skandinaviske Stater. Det er naturligt, at den virkelige Trykkefrihed i Norge tilsteder en større Ligefremhed i Udtryksmaaden og Fremstillingen i et saadant Skrift, end hos os kunde finde Sted; denne Frihed er derhos kun brugt i Sandhedens Jnteresse og i et moderat og reent Sprog. (Kbhpst.)J disse Dage have en Student fra Athen, 4 fra Moldau og 1 fra Triest, der alle for Tiden studere ved Universitetet i Berlin, opholdt sig i Kjøbenhavn, hvorfra de reise videre mod Nord. Til Ære for dem var der i Mandags Aftes foranstaltet en lille improviseret Fete i den nye Studenterforening. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Den 4de og 5te de holdt Cancellideputeret Lange, Deputeret i det kgl. General=Toldkammer- og Commerce-Collegium Garlieb og Deputeret i det kgl. Rentekammer Unsgaard, efter kgl. Befaling, en Commissions=Samling paa Silkeborg, i Overværelse af samtlige Local=Autoriteter, for at udarbeide Forslag angaaende de betingelser, under hvilke et KjødstadAnlæg ved Silkeborg kunde være at tillade, saavelsom angaaende hvorledes dette Anlæg i det Hele kunde reguleres. Saavidt vides, er det allerede bragt dertil, at det snart vil kunne ventes Hs. Maj. forelagt. (Ah. A.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
J en Generalforsamling af Handelsforeningen i Flensborg den 7de de, foranlediget ved en Opfordring, fra den kgl. Jernbanecommission i Kjøbenhavn, at indsende en motiveret Beretning over en Ansøgning fra Comiteen for den Rendsborg-Slesv. Flensborger Jernbane, samt at udtale sig om den directe Forbindelse med Hamborg af denne Vei var at foretrække Forbindelsen med Hamborg over Husum, Tønning, Heide osv., har Foreningen med Stemmefleerhed udtalt sig mod den Rendsborg-Slesvigske Bane, og for en Jernbaneforbindelse over Husum, Tønning, Heide osv. Medens enhver nok saa liden Escadre, der løber udfra Plymouth eller Toulon, bliver gjort til Gjenstand, for Omtale i alle europæiske Blade, kan Østersøen gjennemkrydses af en heel russisk Flaade uden at man seer et Ord falde derom. Den 4de August om Morgenen saaes saaledes ganske uventet en Øvelsesflaade fra Kronstadt paa 10 Linieskibe og nogle Fregatter og mindre Skibe passere Hammeren paa Bornholm, staaende Øster efter. Med de mindre Skibe i Spidsen løb de store Orlogsmænd i en meget imposant Linie, i passende Afstand, i hinandens Kjølvand. Høiere op paa Dagen, da de vare længere ude til Søes, hørte man af de svære Skud, at de anstillede Øvelser med Skytset. (Aftbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen er i Begyndelsen af August Maaned ankommen til St. Petersborg. Modtagelsen mellem ham og hans keiserlige Svigerforældre skal have været meget gribende, og Keiserinden skal især have været dybt rørt og fældet Taarer ved Gjensynet. Man vil nu med Vished vide, at Prindsen, atter vil formæle sig i den keiserlige Familie. (Aarh. Av. Grev Rantzau-Breiteenburgs Død fandt Sted i Wiesbaaden den 3die August om Morgenen Kl. 1, ligesaa blidt, som i det Øieblik uventet. Vel nærede man ikke meget Haab om, at Greven, da han afreiste til Badet, vilde gjenvinde sin Sundhed, men saa nær troede man dog ikke hans Endeligt. Han var fød d. 2den Septbr. 1773 paa Godset Breiteenburg og var altsaa nærved at fylde det 72de Aar. Hans elskværdige Characteer, der var fri for enhver aristoeratisk Anmasselse, er noksom bekjendt. Han tjente, ligesom hans berømte An herre Johan Rantzau, tre Konger med sin Families til Ordsprog blevne Troskab og Hengivenhed. Hans Efterfølger i Besiddelsen af det Breitenburgske Fideicommis er hans Broder, Kammerherre og Oberst Grev Carl af Rantzau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Afdøde Conferentsraad Brandis's Landsted, Vald høi, er solgt paa Auction til Justitsraad Grothusen, for 8010 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Tvende Borgere i Kbhavn have i den senere Tid sysselsat sig med Forsøg paa, at tilvirke Sukker af Gulerødder. Disse Forsøg ere anstillede paa forskjellige Tider, d. v. s. naar Roden har været meer eller mindre udvoxet, og de have alle, især i første Tilfælde, viist et forbausende heldigt Resultat. (Flpst.) For saa Maaneder siden omtaltes i Bladene en dansk Mechanicus Brandt fra Faaborg, som under et flereaarigt Ophold i Nyyork havde opfundet en Skriftstøbermaskine, ved hvis Hjælp en halvvoxen Dreng formaaede at støbe 1416,000 Typer daglig, medens en Skriftstøbersvend ved den hidtil brugte Støbemethode, kun formaaer gjennemsnitlig at levere 3,000 Typer daglig. Efterat have indrettet et Maskin=Skriftstøberi i Nyvork ankom Hr. Brandt, som tidligere berettet, til Hamborg i afvigte Efteraar, for ogsaa at gjøre sin Opfindelse frugtbringende i Europa. Den driftige Skriftstøber Ha nel i Berlin tilkjøbte sig strax Hr. Brandts Opfindelse for den i Forhold til dens store Vigtighed kun ringe Sum 4000 Rthlr. pr. Cour., erhvervede sig Patent derpaa for de tydske Forbundstater, og har allerede nu ved Hr. Brandts Hjælp et betydeligt Maskinstøberi i fuld Gang, der leverer Typer, som med Hensyn til Accuratesse i Støbning staae langt over de paa sædvanlig Maade, støbte. Fra Berlin er Hr. Brandt nu ankommen til Faaborg, hvor han agter at forfærdige et Par Maskiner, og derefter søge Patents Erhvervelse paa sin Opfindelse i Danmark. (Svendb. Av.)J Anledning af den lollandske Landboforenings Adresse til Etatsraad Bang (see dette Bl. No. 100) bemærker "nyt Aftenblad blandt Mere, at denne Adresse nu i ethvert Tilfælde kommer for seent, da Etatsraad Bang som Rentekammer=Deputeret maa opgive sit Sæde i Stændersalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Borgerrepræsentanterne i Aalborg have besluttet at tildeele dHrr. Apotheker, Assessor, Ridder Kayerød, og Oberst, Ridder de Bretteville Æresborgeretten, for deres overordentlige Fortjeneste af Byens Forskjønnelse ved Lystanlæg. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-21
Den 29de Juli feirede Skomager Struchmann og Kone i Flensborg deres Guldbryllup. Konen har tillige i en Række af 43 Aar været Jordemoder, og i denne lange Tid befordret imellem 4 og 5000 Børn il Verden. Skomagerlauget forærede ved denne Leilighed sin Laugsbroder et Sølvbæger, og Blomster, Krandse og Digte strømmede ind til ham i rigeligt Maal. Om Aftenen var den Gade, hvori Guldbrudeparret boer, ilumineret. (Flensb. Tid.)