JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-26
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. At jeg, efter et Par Maaneders Fraværelse, nu er kommen tilbage, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 22de December 1838. Haar,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-26
Bataill. Chirurg og practiserende Læge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-26
For en Jomfru af god Familie og med gode Vidnesbyrd, som kan paatage sig at bestyre et Meierie paa 50 Stkr. Køer og tillige have Tilsyn med Huusholdningen, er en Plads ledig her paa Gaarden til 1ste Mai 1839. Sønderskovsgaard pr. Aalborg, den 4de Decbr. 1838. C. Lautrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-26
Et ungt Menneske, som grundig har lært Landvæsenet i det sydlige Slesvig og er forsynet med meget gode Vidnesbyrd, ønsker til 1ste Mai n. A. eller før en Condition som Forvalter paa en Hovedgaard eller anden stor Gaard. Han seer meere paa god Omgang end stor Løn. Det nærmere er at erfare hos Kjøbm. H. N. Schmidt. i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-26
For en duelig Seminarist, der tillige synger godt, er en Plads at erholde som Hielpelærer ved Framlev Skole. Som aarlig Løn kan foruden Logis, Kost, Lys, Varme og Vask erholdes 16 Tdr. Byg, betalte efter Capitelstaxt, og 10 Rigsbankdaler Sølv for Sangen at forestaae. Tiltrædelsen maatte skee til næstkommende Nytaar eller kort efter. Den Attraaende henvender sig til og foreviser sine Attester for Undertegnede. Harlev Præstegaard, den 15de Decbr. 1838. S. C. RamsinEn duelig Avlskarl kan strax eller til 1ste Mai erholde Condition naar han kan fremlægge gode Beviser for sin Dygtighed, uden hvilke det ikke nytter at melde sig. Hos Kjøbmand C. B. Frausing i Aarhuus erfares det nærmere. Tæt ved Aarhuus kan en Familie erholde Bopæl med alle Beqvemmeligheder for en meget billig halvaarlig Leie. Nærmere Underretning faaes paa Adressek, i Aarhuus. Christen Rasmussen Sorring anmodes om at melde sig her paa Politiekammeret inden dette Aars Udgang, for at modtage Oplysninger i en ham vedkommende Aarhuus Politiekammer, den 24de Decbr. 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-26
Til Efterretning for dem, som fra 1ste Januar 1839 ønske at tiltræde Abonnementet paa den Berlingske Tidende, redigeret af M. L. Nathanson, meddeles herved, at saadant Abonnement modtages indtil denne Maaneds Udgang paa alle Postcomptoirer i Provindserne Man troer ved denne Leilighed at burde gjøre opmærksom paa, at der siden indeværende Qvartals Begyndelse er ved at benytte tættere Skrift vundet saameget Rum for de politiske og indenlandske Artikler, at Forholdet nu imod før er som 8 til 11 eller at hvad forhen optog elleve Spalter, nu rummes paa otte, og at altsaa Rummerne indeholde langt mere end forFra Pressen er udkommet i Odense: Sendebrev til Hr. Biskop Faber fra C. H. Hansen, Stænderdeputeret. Faaes tilkjøbs for 24 s. hos S. Warberg og i Jessens Boghandling Nogle Velanstændighedsregler for Almuens Børn, et Forsøg ved Skolelærer J. C. Nielsen, faaes for 12 s. i Jessens Boghandling i Aarhuus, og hos dens sædvanlige Commissionairer i Nabobyerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
No 210. Fredagen den 28de December. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Nyheder fra Udlandet. Hele Frankrig var i en spændt Forventning af Kamrenes Aabning og den Tale som Kongen vilde holde, især med Hensyn til de belgiske Anliggender. Det var den 17de Decbr. at dette gik for sig, og Kongen aabnede Forsamlingen med, som der fortælles, en dyb Bevægelse, især da han sagde: "Jeg har endnu det Haab, at Sagen mellem Belgien og Holland vil faae et fredeligt Udfald; jeg haaber endnu at Belgiens Uafhængighed og Europas Rolighed ei skulle vorde forstyrrede." - Kongens sørgmodige Udseende ville Nogle tilskrive den Lunkenhed hvormed Folket havde modtaget ham paa Veien til de Deputeredes Kammer. Men rimeligere er det, at det kom af, at han kort iforveien havde faaet Efterretning om, at hans Datter, der er gift med Hertugen af Würtemberg, ligger meget farlig syg i Pisa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Jøvrigt hedder det fra Paris, at der forestaaer en stor Kamp i de Deputeredes Kammer, idet en mægtig Coalition truer Ministeriet. Den 18de havde dette og den fjendtlige Leir førstegang maalt sig med hverandre, men Seiren blev uafgjort. Det gjaldt om at besætte endeel nye Bureaus. Der skulde nemlig udnævnes 9 Præsidenter og 9 Secretairer, af hvilke Ministeriet fik den ene Halvpart, Coalitionen den anden. Hr. Dupin er atter bleven Kammerpræsident. Hvis Ministeriet ikke bestaaer i Kampen, da troer man, at Thiers og Soult atter ville komme til Roret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
To belgiske Deputerede (fra Luxemburg og Limburg) vare komne til Paris med følgende Mandat fra samtlige deres Meddeputerede: Vi protestere mod ethvert Project angaaende Sønderlemmelse af disse Provindsers Gebeet, og erklære: at Limburg og Luxemburg for enhver Priis ville vedblive at være belgiske. At Conferentsen har givet Belgien 3 Maaneders Betænkningstid, erklære de belgiske Aviser for usandt. Krigsrygterne vedligeholde sig, og Rustningerne vare ved paa alle Kanter. Ifølge det Amsterdammer Handelsblad skal England have sendt en energisk Note til Belgien og deri erklæret, at det første Kanonskud mod det tydske Forbund vilde øieblikkeligen have til Følge, at Europa erklærede Belgien Krig. Troppebevægelserne - hedder det fra den fransk belgiske Grændse, ere nu saa hyppige og vidtudbredte, at man neppe kan følge deres Marscher. En Mængde franske og polske Frivillige forsamle sig i Metz, for paa første Signal at forene sig med Belgierne. J Luxemburg danner sig en Forsvars-Junta, ligesom Spanierne i sin Tid mod Napoleon, for at udskrive og organisere en Hær af Frivillige. Den franske Minister Hr. Montalembert har erklæret Hertugen, af Orleans, at hvis Belgien angribes af Tydskerne, vil han selv tage Geværet paa Nakken og som gemeen Frivillig kæmpe med for dets Uafhængighed. Ogsaa i de preussiske Rhinprovindser marscheres der i denne Tid frem og tilbage. Garnisonerne Aachen, Cölln og Trier forstærkes. Fra Coblenz meldes, at en heel Deel Regimenter i det Jndre af Landet have faaet Marschordre. Det lader til, tilføies derfra, at man vil samle et stærkt Armeekorps ved den belgiske Grændse. De mange Troppebevægelser – skrives der fra Berlin - og Muligheden af en udbrydende Krig, har paa alle preussiske Torve bragt Kornpriserne til at stige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Den belgiske Bankkrisis har især voldet stor Forvirring paa Børsen i Paris, hvor det Rygte var udbredt, at de belgiske Ministre havde en masse forlangt deres Afsked. Tillige havde man en meget lang Liste over belgiske Handelshuse, der, som Følge deraf, have gjort Bankerot. Blandt disse nævnes den berømte John Cockerill, ved hvis Fallit over 4000 Fabrikarbeidere ere pludseligt blevne brødløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
J Rheims har været Uroligheder i Anledning af at en Munk (En af de mange jesnitiske Missionairer som drage omkring for at gjøre Proselyter) havde tilladt sig nogle fornærmelige Yttringer mod Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Fædrelandet. Khvn., den 25de Decbr. Jgaar, Juleaften, blev Stænderforsamlingen i Roeskilde sluttet. Den kongl. Commissarius tog en hjertelig Afsked med Forsamlingen, som derved blandt Andet blev tilkjendegivet, ifølge allerhøieste Befaling, at de Bønner, der gaae ud paa Forandring i selve Provindsialstændernes Indretning, ikke kunne bevilges. De ville mine hæderværdige Medborgere! - sagde han - derpaa stoler jeg, med fast Tillid til Kongens ubegrændsede Kjærlighed til sit Folk, erkjende, at han maa have sine vigtige Grunde, hvorfor han ikke seer sig istand, til at opfylde Ønsket og en saadan Forandring, ligesom De ville være forvissede om, at det var efter nøie Overveielse af alle Forhold, han har taget sin Beslutning angaaende en saa vigtig Sag. Naar Allerhøistsamme allerede nu, gjennem sin Tjeners Mund bebuder sin Villie, saa er det for at det ikke længe skal være uvist for hans Folk, om det skal slutte sig til den Indretning, som han har stiftet, for at drage det nærmere til sig, eller og det skulde vende Hjerterne fra samme og henimod en ny Indretning, den skulde træde i dens Sted. Ogsaa stoler jeg paa, at selv de, hos hvem Ønsket om en Udvidelse af hiin Indretning er meest levende, erkjende, hvor Meget Folket dog har i Indretningen, saaledes som den er kommen fra Giverens Haand, og allermindst kan dette miskjendes af de Mænd, som allerede have virket saa kraftigt til Opnaaelsen af de landsfaderlige Hensigter, Kongen derved har havt for Øie. Den vil den for fremdeles blive Gjenstand for Deres ømme og trofaste Kjærlighed. Deres øvrige Bønner, der som Følge af Deres Granskninger fremtræde for Thronen, ville ufeilbart finde Kongens landsfaderlige Opmærksomhed." Da Commissarius havde endt sin Tale hvorved Forsamlingen var inderlig rørt, tog Præsidenten Ordet, og da ogsaa han havde endt sin Tale, til kjendegav den kgl. Commissarius i Kongens Navn, at Provindsialstændernes nærværende Forsamling var opløst. Denne udbrød derpaa i det Udraab: "Læng leve Kongen, hvorpaa den adskilte sig. (St. T., Det er vel Læserne endnu i frisk Minde, at et logerende Fruentimmer, Lovise Ulman, for en Tid siden blev funden død paa sit Værelse i Antonistrædet, og at hun var myrdet i sin Seng, hvor man desuden havde fundet et Uhr, som endnu gik da man næste Morgen kom ind i Værelset. Morderen var en Bøndekarl fra Gjentofte ved Navn Svend Johansen. Jfølge hans Tilstaaelse var han kommet i Trætte med bemeldte Fruentimmer og for at forebygge hendes Raaben og Skrigen havde han lagt sin Haand paa hendes Hals, medens hun sparkede med Fødderne og kradsede ham i Ansigtet. Det havde saaledes ikke været Svend Johansens Hensigt at myrde Lovise Ulman, men da der pludselig, af en Skomager som boede ovenpaa, blev han ket paa Døren udenfra, var han bleven saaledes betaget af Angst og Frygt for Overfald, at han greb til den voldsomme Behandling, der førte Døden med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
- Hof- og Stadsretten har i Løverdags afsagt Dom i Sagen mod Kammerraad og Contoirchef under det kgl. G. T. K. og Commerce-Collegium Jens Jensen. Tiltalte frifandtes for Actors videre Tiltale i den mod ham for ulovligt Forhold ved Bestyrelsen af en anden Mands Pengemidler anlagte Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Den svenske Sangerinde Frøken Schoult og den sachsiske Fløitenist Professor Krestner ere komne hertil. Begge ville give Concerter her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Helsingøer, 19de Decbr. Det af Detailhandlerne nylig givne Exempel har nu ogsaa foranlediget Bagerne her i Byen til i disse Dage at træffe Overeenskomst om ei heller at tilstaae deres Kunder eller disses Tjenestefolk Jule= eller Nytaarsgaver; saa have de ogsaa forbundet sig til ikke at indrømme Tilgivt paa alt Slags blødt Brød, det undtagen, som kjøbes af Kroersker. (Helsg. Av.) Odense, 25de Decbr. J Fyens Stifts Læseforening (der nu tæller over 200 Medlemmer af forskjellige Klasser) have Formændene, dHr. Dr. theol Kalkar og Pastor Borch, foreslaaet, at dette Selskab skulde offentligen erklære, at det i høi Grad, misbilliger den Brug af Pressen, som et af dets Medlemmer, Proprietair Hansen, har gjort. "Det Hansenske Angreb paa Biskop Faber. - hedder det i bemeldte, nu offentliggjorte Forslag - har vakt enhver retsindig Mands Afsky, idet ingen Bitterhed, ingen Forargelighed, ingen Haan er svaret, og dog saaledes, at den juridiske Domstol ikke kan udrette noget derved. Og kan det taales, at de privateste Yttringer drages for Publikums Domstol, da maa al Samtale, uden i de fortroligste Kredse, efterhaanden høre op. Skal altsaa et Uvæsen, der griber indi Husenes helligste Privatliv, vises tilbage, hvorledes kan dette da lettere og kraftigere skee, end om en Samling af hæderlige Medborgere udtale deres Misbilligelse med en Fremgangsmaade, der truer med at tilintetgjøre alt borgerligt Samliv. Vi mene, at Selskabet vil vinde alle Veltænkendes bifald i hele Danmark, naar det offentligen giver en saadan Enklæring, paa det at den ægte Liberalitet og den virkelige Frifindethed maae adskilles fra skaanselles Skrivefrækhed." – Jngen talte mod Forslaget. Ved Boteringen blev det antaget med 52 St. imod 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
– J Anledning af Forestaaende har Hr. C. Hansen under 25de de offentliggjort følgende Erklæring: Naar Dr. theol. Kalkar og Pastor Borch, ved den geistlige Veltalenheds Kraft, søge til de høiere Sphærer, at opløfte de af deres Medborgere, hvis Sysler og Omgivelser fængsle dem til det Jordiske, saa have de vistnok forstaaet deres Stillings Betydning udenfor Ungdommens Underviisning i Skolen; men naar de søge, at føre deres Medmennesker i Vildfarelse, ved, endog uformodet og uden at give Tid og Leilighed til møden Overveielse, at bibringe disse, at de ere berettigede til offentligen at afsige Dom over en, for Statens Love skyldfri Medborgers Qvalification til Agtelse, samt til, saavidt de formaae, offentligen at haane og beskjæmme ham; saa have de tilvisse ikke allene misforstaaet deres Kald, men tillige uværdigen og straffeligen misbrugt deres Stilling og den Tillid, hvor med Fyens Stifts Læseforening hidtil har hædret dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Horsens, den 25de Decbr. Her har i disse Dage været store Høitideligheder i Anledning af Regimentschefens, den almeenelskede Kammerherre, Generalmajor von Flindts halvthundredaarige Tjeneste Jubilæum. Af Hs. Maj. Kongen er han bleven hædret med Dannebrogordenens Storkors, af Horsens By med Æresborger=Diplomet; af sit Officeerkorps med en særdeles brillant Æres=Kaarde; og at sine Medborgere, Høie og Lave, med mangehaande hjertelige Hengivenheds-Yttringer. Det var nemlig i Caar, Juleaften, 50 Aar siden, at Jubeloldingen. var indtraadt i Armeen, hvor han i dette lange Tidsrum, paa hvilket Trin han end stod, har erhvervet sig Alles Kjærlighed og Høiagtelse. Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian var ogsaa i denne Anledning kommen hertil, og beærede om Aftenen et Bal med sin høie Nærværelse. Ogsaa af Prinds Ferdinands Dragon-Regiment, som General v. Flindt har været Commandeur for, baade i Frankrig og senere i Aarhuus, havde flere Officerer indfundet sig til Gratulation. Det er et almindeligt Ønske her, at Gud vil endnu længe holde sin Haand over (Md.) denne almeenagtede Mands Liv, (En mere detailleret Beretning om denne Høitidelighed haabe vi at kunne levere næste Postdag.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Bandels=Efterretninger. Courserne i Hamborg paa Udlandet falde stærkt i denne Tid. Sammesteds er Prisen paa Hvede falden 1/2 Rbd. pr. Tdr. I Byg har derimod været store Omsætninger til 25 a 27 Mk. Den belgiske Bank Activer angives for 47 Millioner Fres(e. 17 Mill. Rigsbkd.) og dens Passiver omtr. ligesaameget. Men blandt Activerne er kun en Kassebeholdning af halvanden Million Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Befordringer og Afgang, Vagtmester Lilienstein udnævnt til Tolde utrolleur i Wilster. Copist C. Møller til Toldcontrolleur i Slesvig. Bud ved den slesvig-holsteenske Regjering G. Lesser til Toldcontrolleur i CrempeH. Steimann til Toldcontrolleur i Eckernførde. J F. Lund til Toldcontrolleur i Reustadt. Undercancellisk Hagn til Toldcontrolleur i Carolinekog. Kammerskriver Goos til Toldcontrolleur i Sande. Fuldmægtig Møller i Heide til Toldcontrolleur i Nenfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Rentekammeret har i Anledning heraf, (Forp. Sind bergs Ansøgning om Nedsættelse i Forpagtningsafgivten) saaledes som hosfølgende Afskrivt udviser, tilskrevet det kongelige danske Cancellie, af hvis Svar en Gjenpart hoslagt følger, og den kongl. Direction for Statsgielden og den synkende Fond, hvis meddeelte Betænkning ligeledes i Afskrivt vedlægges, har i Henhold dertil anseet det for rigtigst, at Spørgsmaalet om Bygholms Mølles udelukkende Ret til Grovmaling for Horsens Byes Jndvaanere, underkastes Domstolenes Afgjørelse, samt at det i saadan Henseende fornødne Søgsmaal anlægges af Forpagter Sindberg derhen, at Overkrigscommissair Holst, ifald det ham eller hans Vindmølle i Horsens meddeelte Privilegium findes at være i Striomed Bygholms Mølles Privilegium, kjendes uberettiget til, at deeltage i den Bygholms Mølle, under saadan Forudsætning, udelukkende hjemlede Maling." Her, som ved min tidligere Beretning indført i denne Tidende No. 148, indskrænker jeg mig til Sagens factiske Deel. – At der haves en uomtvistelig Vished for Rigtigheden af de Facta der benyttes i Stændersalen til at motivere fremsatte Lovforslag, maa være magtpaaliggende saavel for Regjeringen som Folket! Horsens, den 11te December 1838. J. Holst. No. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
J Svar paa Deres Skrivelse af Gaars Dato meldes herved, at ifølge Horsens Byes Skjøde= og Pante=Protocoller, der begynder med Aaret 1739, findes Bygholms Mølles Privilegium ikke at være læst ved Horsens Byeting. Ei heller findes det Kongelige Skjøde paa bemeldte Mølle efter samme Protocoller, at være tinglæst ved Byens Jurisdiction. Horsens, den 4de Decbr. 1838. Næder. Velbaarne. Hr. Overkrigscommissair Holst. No. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Efter Deres Velbaarenheds Opfordring oplyses herved, at der i det af Statsraad L. Thygeson til Guldager under 24de Januar 1812 udstædte Fæstebrev, hvorved Bygholms Mølle overdroges til sidstnævnte, ikke er talt et Ord om, at denne Mølle har udelukkende Ret til Grovmaling for Horsens Bye, J første s i Fæstebrevet findes disse Udtryk, Han (Fæsteren) er berettiget til al Slags Maling uden Undtagelse, og til at male for enhver som det forlanger. Dangaard, den 11te Decbr. 1838. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Velbaarne Hr. Overkrigscommissair Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Paa Søndag prædiker Hr. Adjunct og Cand. Theol. Røgind i Hospitalskirken til Høimesse, og i Frue Kirke til Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Bekjendtgjørelser. Jstedet for Dampskibet Dania, der i Januar Maaned bliver oplagt, afgaaer en Færgeagt fra Kallundborg til Aarhuus hver Søndag Morgen Kl. 8, og fra Aarhuus til Kallundborg ligeledes hver Mandag Morgen, Kl. 8. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Færgecontoir, den 27de Decbr. 1838. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Efter Udlægshaverens Regnisition bliver ved 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 23de Januar, 6te Februar, og ) hver Dags Formid Torsdagen - 21de f. M. dag Kl. 10, opbuden til Bortsalg den Jacob Mortensen tilhøTrykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. rende Gaard paa Woerladegaard Byes Mark, Woerladegaard Sogn, Thyrsting Herred, med underliggende Jordeiendomme sammesteds, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb., samt Konge= og Kirketienderne af dette Hartkorn. Første og anden Auction holdes paa nedennævnte Herreders Contoir, og tredie Auction i selve Gaarden. Conditionerne for Salget af Eiendommen ere til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 181, saavel til Pantecreditorernes, som til Lysthavendes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup pr. Horsens, den 22de Decbr. 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver Huusmand Rasmus Frandsens Sted i Hadberg, med tilliggende Hartkorn 1/4 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 31te Januar 1839, 2den Auction Torsdagen den 14de Februar - 3die Auction Mandagen den 4de Marts hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus, men tredie Auction i Stedet i Hadberg. Forestaaende bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning, hvorhos bemærkes, at Conditionerne ligge til Eftersyn hos Examinatus juris Alstrup i Randers, 14 Dage førend 1ste Auction. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 21de Decbr. 1838. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Efter Begjæring af Ole Hansen, grundet paa Forlig imellem ham og hans fraskildte Hustrue, Marie Jensdatter, bliver deres Huus paa Værum Mark, med tilliggende Hartkorn, 3 Skpr. 1 Fdkr., stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 31te Januar 1839, 2den Auction Torsdagen den 14de Februar 3die Auction Fredagen den 1ste Marts s. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus; men 3die Auction i Huset paa Værum Mark. Forestaaende bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Nanders, den 20de Decbr. 1838. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Christen Rasmussen Sorring anmodes om at melde sig her paa Politiekammeret inden dette Aars Udgang, for at modtage Oplysninger i en ham vedkommende Sag. Aarhuus Politiekammer, den 24de Decbr. 1838. Fleischer. Brystsukker, Soelbær-Rom, Kirsebær-Rom og SlaabærRatasia, er igjen at faae hos Stellfeld sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-28
Fra Aarhuus til Tingskoven er Mandagen den 24de dennes tabt en Tegnebog med omtrent 7 Rbd. Sedler i samt nogle Documenter og en Farveseddel. - Finderen heraf bedes at aflevere samme til J. Winthers Enke paa Frederiksgade imod i Findeløn at beholde de deriværende Penge. Documenterne kan i ingen Henseende være Finderen til nogen Nytte, men savnes meget af Eieren. For at kunne bestemme Oplagets Størrelse paa Avisen i det næste Qvartal, ønskes Af= og Tilgang anmeldt inden Nytaarsdag. Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
Et Aar er kun et Aandepust i Tiden, En liden Stund mod Haabets Evighed! Da synes Hjertets længste Sorg kun liden, Et Jntet imod Gravens lange Fred, Rul hen, du stærke Strøm af Livets Dage, Bruus, dybe Bølger, bort af Jordens Aar! Et saligt Aftenstille er tilbage, Naar Hjertet hist sin Længsels Gjenstand naaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
Nyheder fra Udlandet. J Portugal er udbrudt en ny Revolution. Garnisonen i Almeida har proklameret D. Sebastian (Søn af Prindsessen af Beira, D. Carlos's Gemalinde), og man troer, at det er skeet i Forbindelse med flere andre Garnisoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
Belgien er det Land, hvorpaa i dette Øieblik hele Europas Opmærksomhed er henvendt. Alt antager her et meer og meere krigersk Udseende, og man frygter for, det ulmer saalænge, at det paa eengang bryder udi lys Lue. Hr. Desages, der var afsendt fra Paris til London, er vendt tilbage, uden at have opnaaet nogensomhelst Modification i Londonner-Conferentsens Bestemmelser med Hensyn til det belgiske Territorialspørgsmaal, tvertimod ere de 24 Artiklers Fuldbyrdelse fastsat uforanderligt til den 1ste Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
Det 10de Armeekorps af den tydske Forbundshær skal være bestemt til at tage de omtvistede Provindser i Besiddelse, og skulle, som det hedder, overføre, til Holland paa danske og engelske Skibe. Der er tilstaaet Forbundstropperne 14 Dages Forberedelse, fra det Øieblik at Ordren til deres Opbrud er bekjendtgjort. Endnu var dette ikke skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
De belgiske Kamre have eenstemmig antaget Krigsbudgettet. Det er beregnet paa Lønning a. til en Armee paa over 100,000 Md. Limburgs Deputerede have erklæret: Forlanger man Penge af os, man skal faae dem, forlanger man Blod, vi ere beredte til, at opoffre det. En anden Deputeret, Hr. Dumortier, sagde: Ere vi faste og enige, have vi Jntet at befrygte af Conferentsen. Om ogsaa Regjeringerne ere imod os, Nationerne ere det ikke, de sympathisere med os. - Studenterne ved det Brusseler, Universitet have organiseret sig til et frivilligt Korps, og opfordret deres Colleger i Gent, Lüttich og Lowen til at følge deres Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
Den brittiske Regjerings Note til den belgiske, hvori det hedte: at eet eneste Kanonskud, løsnet imod det tydske Forbund, vil blive Belgien tilregnet som en Krigserklæring mod hele Europa, og have til Følge Tabet af alle de Fordeele som ere tilstaaede det ved Tractaten af 15de Novbr. 1831, er underskrevet den 14de Decbr. og udfærdiget i fuldkommen Overeensstemmelse med de tre nordiske Magter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-01
Den franske Regjering har i Belgiens Navn budt Holland 50 Millioner Fr. for Aftrædelsen af Limburg og Luxemburg, men Conferentsen har aldeles ikke taget Hensyn til dette Forslag.