Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-05
Følgende Sager bleve i Mødet foretagne: 1) Rentekammeret havde ved Skrivelse af 4de Jul d. A. forlangt Amtsraadets Erklæring over et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Tilliise Sogn om at de Foranstaltninger, som med Collegiets Approbation ere trufne til at ordne Kjørselen efter Gruus ved Sønderstrand over Jorderne langs med Kysten, for at hindre Ødelæggelsen af de Diger og Stranddyner, som beskytte disse mod Høivandet, maatte hæves, eller at samtlige dermed forbundne Omkostninger, hvoraf Halvdelen nu er paalagt Dannemarre og Tillitse Sogne, maatte udredes af Amtsrepartitionsfondet. J Henseende hertil fandt Raadet, at medens det ingenlunde kunde bifaldes, at de omhandlede Foranstaltninger, der nødvendiggjøres ved de locale Forhold, og som ere trufne efter vedkommende Jordbrugeres Andragende, hæves, vilde en Bestemmelse om hvorvidt de dermed forbundne Udgifter i det hele skulle udredes af Amtet, ikke kunne tages, førend en fuldstændig Opgivelse af deres Størrelse i sin Tid erholdes, hvorimod det vedtoges, at de midlertidig kunde forskydes af Repartitionsfonden. 2) Formanden fremlagde en Gjenpart af det afJngenieurcapitain Dreyer forfattede Forslag til Arbeiderne paa Hovedlandeveiene i Amtet i Aaret 1847, som har været forelagt de dertil udnævnte Mænd i Forening med Politimestrene, af hvilke intet er fundet ved samme at erindre. Efter dette Forslag skal paa Falster kun foretages det sædvanlige Vedligeholdelsesarbeide; men paa Lolland ere følgende Strækninger foreslaaede til Hovedreparation: 800 Favne imellem Paarup og Østofte, 400 vesten for Stokkemarke Kro, 800 østen for Halsted, 454 - imellem Sæbyholm og Nakskov. Tilsammen 2454 Favne Vei. Der staaer derefter kun 4900 Favne Vei tilbage at grundforbedre imellem Mariebo og Nakskov, som formenes at kunne skee i Aarene 1848 og 1849. Omkostningerne ere beregnede for Falster til 2650 Rbd. og for Lolland til 15300 Rbd. 3) Justitsraad Herredsoged Fasting havde indstillet, at den fornødne Jstandsættelse af tvende Broer, paa en Bivel i Græshave Sogn, nemlig Bækkebro og Havrevængsbro, der er calculeret til en Bekostning at 34 Rbd. 4 Mk. 2 Sk., maatte udføres for Amtets Regning ligesom de Reparationer, der tidligere ved samme ere foretagne. Amtsraadet fandt imidlertid ikke, at denne Bekostning kunde overtages af Amtet, der ei har nogen Forpligtelse til at vedligeholde de omhandlede Broer, hvilket efter Lovgivningen paaligger Græshave Sogn, og med Hensyn til Arbeidets ringe Omfang skjønnedes der heller ikke at være Grund til at bevilge Sognet nogen Hjælp. 4) Sogneforstanderskabet for Kappel Sogn havde forespurgt, om Gaarden Gottesgade er forpligtet til at præstere Arbeide paa Biveiene i Sognet af sit ufri Hartkorn, i hvilken Anledning Herredsfogden Justitsraad Fasting i en fra ham indhentet Erklæring havde oplyst, at Gottesgade er en ufri Hovedgaard, der i den gamle Matricul staaer anført med uprivilegeret Hovedgaardstaxt 42 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdk. Ager og EngsHartkorn og contribuabelt Hartkorn under Hovedgaarden 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdk. 1 7/8 Alb., men i den nye Matricul er under eet anfort til 38 Tdr. 3 Skpr. - Fdk. 3/4 Alb. Hartkorn. - Efter denne Oplysning besluttedes det at svare, at i Henhold til Forordn. 29de Septbr. 1841 § 10 Lit. bog samt §§ 27 og 28 maa den omhandlede Gaards oprindelige saavelsom det under samme hørende Bondejords Hartkorn, det sidste dog kun forsaavidt det for Forordn. 13de December 1793 emanerede var indlagt under Hovedgaarden, ansees fritaget for Veiarbeide paa Biveiene, saafremt ingen særegen Forpligtelse til saadant Arbeide kan godtgjøres tidligere at have paahvilet samme, medens Spørgsmaalet forøvrigt henhører under Domstolenes Paakiendelse. 5) Jngenieurcapitain Dreyer havde indsendt sine Forslag til Arbeiderne paa Amtets mindre Landeveie i Aaret 1847 med tilhørende Overslag, hvilke han havde forhandlet med vedkommende Politimestre og de andre dertil udnævnte Mænd. – Disse Forslag, hvorefter Omkostningerne ere beregnede til 24000 Rbd. med Undtagelse af Reparationsarbeidet paa Bursøholte Veien og endeel af Rødby Nysted-Veien, hvor det vedtoges af anvende det bedre Materiale fra en Gruusgrav ved Errindlev forsaavidt de til disse Veie calculerede Udgifter kunne tilstrække efter nærmere Overslag og Licitation. Formanden bemyndigedes derhos til at approbere Buddene ved de Licitationer, som foranstaltes afholdte over Veiarbeidet, forsaavidt de for hvert Arbeidsted i det hele ikke væsentlig overstige Overslaget med mere end 10 pCt. 6) Samme havde indsendt en Overleveringsforretning over 300 Favne af den forrige mindre Landeveimellem Ønsløv og Guldborg, der skulde overgaae til Brarup Sogn, men mod hvis Overtagelse Sogneforstanderskabet havde gjort Jndsigelse, fordi samme formeentlig ikke var tilstrækkelig istandsat. Amtsraadet fandt sig imidlertid, efter de af Capit. Dreyer meddeelte Oplysninger, ikke foranlediget til at foretage nogen yderligere Forbedring af den omhandlede Veistrækning, hvis Forsyning med Steenunderlag man ikke kunde erkjende for nødvendig, hvorimod det approberedes, at en af Forstanderskabet forlangt Steenkiste var opført for Amtets Regning og forsaavidt der var klaget over Træplantningen paa Veien, maatte man overlade til Sognet at bortskaffe denne. 7) Formanden underrettede Raadet om, at Entrepreneuren af en Gruusleverance til den mindre Landevei imellem Mariebo og Nysted formedelst Sygdom ikke havde kunne udføre dette Arbeide og at han ikke havde anseet sig berettiget til at approbere en derom oprettet ny Accord, hvorved Betalingen var bleven forhøiet fra 56 Rbd. 56 Sk. til 84 Rbd., hvorfor Arbeidet var bleven stillet i Bero for indeværende Aar. – J Anledning heraf besluttedes det at anmode Jngenieurcapitain Dreyer om at medtage bemeldte Arbeide under Licitationen for næste Aar efterat nyt Overslag derover er forfattet. 8) Ligeledes anmeldte Formanden, at de modtagne Tarationsforretninger over Tab og Skade i Anledning, af Hovedreparationsarbeiderne paa de mindre Landeveie i forrige og indeværende Aar vare gjennemgaaede af den dertil nedsatte Comitee, og forsynede med Paategning til Afhjemling, uden at noget derved var fundet at bemærke. 9) J Anledning af en fra entlediget Veipiqueur Jessen modtagen Ansøgning om Pension, besluttedes det, med Hensyn til at de Omstændigheder, der have fremkaldt Supplicantens Afskedigelse, ifølge Lægeattest, have deres Oprindelse fra Sindslidelser samt at han tidligere har gjort sig fortjent til sine Foresattes Tilfredshed, at anbefale ham til at bevilges af Amtsrepartitionsfonden en aarlig Pension indtil videre af 100 Rbd., fra hans Afskedigelse af regne. 10) Sogneforstanderskabet for Aastrup Sogn havde andraget paa at erholde Hjælp af Amtet til Bestridelse af Udgifterne ved Jstandsættelsen af en Bro eller Steenkiste over et Hovedvandløb paa en af dets Biveie, som beløbe sig til omtrent 60 Rbd. En saadan Hjælp fandt Amtsraadet sig imidlertid, paa Grund af Sognets Størrelse og Udgiftens forholdsviis ringe Betydenhed ikke foranlediget til at indvilge i. 11) J Anledning af et Andragende fra Veiopsynsmand M. Jeppesen, som Jngenieurcapitain Dreyer havde fremsendt med sin Anbefaling, og med Hensyn til den nu herskende Dyrtid tilstod Amtsruadet ham fra 1ste Januar 1847 et Lønningstillæg af 30 Rbd., saa at han erholder aarlig 280 Rbd. samt for indeværende Aar en Gratification af 25 Rbd. 12) Formanden underrettede Raadet om, at han, efter den i forrige Møde fattede Beslutning, ved et Circulaire til Politimestrene havde opfordret dem til at paasee, at de endnu tilbageværende utilbørlige Plantninger ved de offentlige Veie bortskaffes inden 1ste April 1847, samt at han havde indsendt et med Underskrift af adskillige Mænd i Herridskirke, Lille Løitofte, Halsted, Nordlunde og Utterslev Sogne forsynet Andragende til Rentekammeret om at de i Henseende til saadanne Plantninger trufne Foranstaltninger maae vorde hævede, uden at Resolution derpaa endnu var indløbet. J Forbindelse hermed fremlagdes et Andragende fra Proprietair Dreyer til Glostrup, hvori han, næst at yttre sig over det formeentlig ulovmedholdelige i de de nysnævnte Foranstaltninger, havde ført Anke over den uligeartede Maade, hvorpaa disse bringes til Udførelse i de forskjellige Jurisdictioner, idet Politimestrene og de udnævnte sagkyndige Mænd, som afdette Andragende fremgaaer, ansee sig for bemyndigede til i hele Districter betydelig at modificere de givne Regler i Stedet for kun i specielle Tilfælde, hvor locale Forhold tale derfor, at indrømme Lempelser, saa at det endog for Herredskirke Sogn skal være anseet tilstrækkeligt at borthugge saaledes ved nogle enkelte Veie, at de tilbageværende Pille komme til at staae, paa den nordre Side 4 Alen og paa de andre Sider 7 Alen fra hverandre, medens det i Kjøbeløv Sogn ubetinget er foreskrevet at Afstanden skal være 7 (istedetfor 10) Alen, hvilket navnlig for ham, hvis Eiendom hører til begge Sogne, medfører en synderlig Forskjellighed. – J Anledning heraf besluttedes det igjennem Amtet paany at lade Politimestrene gjøre opmærksomme paa Nødvendigheden af, at de i den omhandlede Henseende givne Forskrifter overalt følges, saa at Afvigelser ikkun tilstedes i enkelte Tilfælde paa Grund af særegne locale Forhold 13) En Deel Gaardmænd og Huusmænd i Skjoltrup havde i et Andragende til Amtsraadet anholdt om at forhielpes til igjen at erholde en Gangsti fra denne By til Bregninge Mølle, af hvilken de have en 405, Alen nærmere Vei til Kirken og Præsten, men som er aflagt ifølge en under 17de Septbr. 1844 afholdt Landvæsenscommissionsforretning til Regulering af adskillige Biveie i Horbeløv Sogn. Paa dette Andragende. fandt Amtsraadet, efter Omstændighederne ingen Anledning til at indlade sig.