Jyske Efterretninger, 1802-03-05
Paris, 16 Februarii. Mairen Roupe fra Bryssel, er strax efter hans Afsættelse her bleven arresteret og bragt til Tempeltaarnet. Denne Arrest skede efter Politieministerens Ordre. Den hedder, at der skal formeres ham en Kriminelproces, for hans Opsætsighed imod Regieringens befalinger; men tillige skulle der skee Undersøgelser i Henseende til Politieministerens Ordre, hvorefter de 2de brusseler Kiøbmænd bleve bragte til Slottet Ham. - Augustin Moneron, som med Skibet Glæden er ankommen hertil fra Guadeloupee, og hvis Udsagn om Tilstanden paa denne Øe indeholder adskillige Beskyldninger over Generalkapitainen Lacrosse, er ligeledes bleven arresteret, og paa Skibet med Ladning, som han udgav for sit eget, er der lagt Beslag. Monneron har ligesom Deputeret fra Rebelleren Pelage medbragt fra Guadeloupe adskillige Paketer t. Førstekonsulen, tilligemed en Adresse fra de indsuger te Jndbyggere og en omstændelig Beretning over Lacrosses Fremfærd medens han opholdt sig paa Guadeloupe. Mulatten Pelage havde rebelleret imod Laacrosse, fordi denne vilde fratage ham Kommandvenover Tropperne og overdrage den til en fransk Offceer. Pelage stillede sig i Spidsen af 6000 Negere, mod hvilke Lacrosse ikkun kunde sætte 1500 Mand. Som den Svagere indlod Lacrosse sig nu i Underhandling og imidlertid bemægtigede Pelage sig hans Person. - Efter det store Værks Tilendebringelse i Lyon, synes Førstekunsylen ganske sysselsat med Koloniernes Skjebne og de Troppeforstærkninger, der endnu skal skikkes derhen, og allerede har han sendt Ordre til adskillige Havne, at udruste endeel Fregatter, som skal bringe friske Tropper didhen. London. Den fra Portsmouth til Vestindien, afseilede danske Fregat Jris, er d. 15 Januar ankommen til Madera og har Dagen efter fortsat sin Fart. - Fra Martinique meldes, at der paa Øen Tabago sidste Juledag er bleven opdaget og tilintetgjort et Negeroprør, som havde til Hensigt at faae alle Hvide myrdede. Ophavsmændene bleve alle hængte. Selv paa Martinique havde man opdaget og dæmpet Giæringer blandt Negerne. Tre Oprørs stiftere skulde brændemærkes i Panden, men den Neger, der skulde brændemerke dem, var ikke at bringe til at forrette sit Embed. - Vort nye Establissement i Sierra Leona i Afrika er uventet bleven angrebet af et afrikansk Folkeslag, som dertil var bleven ophidset af 2 engelske Kolonister. De angrebe Fortet, hvorved vor Gouerneur Dawes selv og 37 Englænder bleve saared og 18 dræbte. Omsider fik man dem tilbagedreven. - Den 15 blev i begge Parlaments husene oplæst et kongel. Budskab af Jndhold: Med Bekymring gjorde Hs. Majestet Parlamentet bekiendt at de til hans Huusholdnings Bestridelse bevilgede Summer ikke havde været tilstrækkelige; han havde derfor maattet giøre en betydelig Gield; men stolede derhos paa Parlamentets Jver og Hengivenhed, at det vilde tage denne Sag i hastigste Overveielse og raade Bod derpaa Minister Addington erklærede dernæst, at han ikke vilde opfordre Parlamentet til Bevilgninger og Gavmildhed førend de forelagte Papirer vare paa det nøieste bleven giennemsøgte, for at overbevise sig om, at den gjorte Gield ten Summa af nesten 6 Millioner Rd.) hidrørte sig aldeles uundgaaelige Aarsager. En Kommitee af 21 Personer blev derpaa nedsat til Papirernes Undersøges. se, efter at Prindsen af Wallis's General=Ansøger havde erklæret: at denne Prindses Anliggender vare nøie forbundne med denne Undersøgelse, og at Prindsen, som Tronarving, var fra Fødselen af berettiget til Jndkomsterne af Hertugdommet Cornmall, men som siden var bleven anvendt til Nytte for Civillisten, og nu i 40 Aar nok kunde regnes til 4 1/2 Mil lioner Rd. Hr. For understøttede Forestillingen, og sagde det var billigt, Prindsen fik Vederlag for de ham saaledes betagne Jndkomster.