Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-06
Kiøbenhavn, den 2den Junii. J Gaar havde Hovedstaden den Lykke, atter at kunde hilse sin el stede Konge, efter henved ni Maaneders Fraværelse og otte Maaneders Ophold i den østerrigske Keiserstad og i Fædrenelandets vigtigste og helligste Anliggender. Allerede Kl. 7 om Morgenen faaes hele Hovedstadens Militaire opstillet i følgende Orden: Fra Vesterport, langs af Frederiksberggaden, Gammeltorv, opad Vimmelskaftet stod paa høire Side fra Porten det borgerlige Jnfanterie med flyvende Faner, paa venstre Side det borgerlige faste Artillerie og Feldtartillerie; paa Amagertorv Studentercorpset med flyvende Faner; paa Østergaden Søetatens 4 Divisioner mod deres Faner og Flag; paa Kongens Nytorv det Siællandske Skarpstyttercorps og Kiøbenhavns Jnfanterieregiment; derefter H. H. Prinds Christians Regiment og Hs. Maj. Kongens Regiment, der strakte sig ud i Bredgaden. Paa St. Anne Plads stod Danske og Norske Livregiment, i Amaliegaden KongensLivjægercorps, Garden til Fods, og lige indtil Pa gierne Søe-, Artillerie- og Landcadetcorpserne. Paa Amalienborgpladsen holdt Guidecorpset og en Afdeling Husarer. Kl. 8 1/2 tog Hs. Maj. Dronningen bort fra Amalienborg, ledsaget af et glimrende og talrigt Følge, for, tilligemed Deres Kgl. Hydr. Prindsesserne, at modtage Hs. Maj. Kongen. Deres Majestæter mødtes paa Landeveien paa denne Side Damhuset. Efter at have omar met Sin Gemalinde og Børn tog Hs. Maj. Plads i Hs. Maj. Dronningens Vogn og kiørte til Frederiksberg Slot, hvor Deres Majestæter behagede at opholde sig en kort Tid. Paa Bakken foran Slottet holdt Garden til Hest. Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen bebudede Kanonernes Torden fra Voldene Hs. Majestæts høje Ankomst til Hovedstaden. Ved Vesterport blev Monarken modtaget af Stadens Commandant, General Greve v. d. Schulenburg, Stadshauptmand v. Hallander o. fl. Foran Kongens Følge reed en Escadron af den Kgl. Livgarde, derefter Generalstaben til Hest, og derpaa den Kongelige Hofetat. Hs. Maj. Kongen kjørte med Hos Maj. Dronningen og de Kgl. Prindsesser i en aaben Calesche med 6 hvide Heste for. Da begge Majestæterne vare komne igjennem Rygaden fraspændte Folket Hestene og trak Vognen lige til Amalienborg; endeel Kongl. Eqvipager og en Escadron af den Kongl. Livgarde sluttede Toget. Det herlige Veir, som forskiønnede Festen; det i Luften gjenlydende Hurra- og Fryderaab; den militaire Musik, de mange Tusinde af hver Alder og Stand, derflykkede sig omkring den Kongelige Vogn, for at yttre deres Glæde; de hundrende Kanonskud fra Volden, alling bidrog til at stemme Sielen til de højtideligste og meest fædrenelandske Følelser. Hvor, som har kjendt Fædrenelandets Farer i de henrundne Aar, under den Crisis, hvori hele Europa befandt sig, og i hvis Bryst det Ord Fædreneland har Værd, kunde ikke andet end glæde sig ved, efter en saadan Fraværelse, atter at kunde istemme Dannerfolkets glade Jubel over sin Konges lykkelige Tilbagekomst til Hovedstaden. Ved Ankomsten til Amalienborg viste Hans Majestæt sig paa Slotsaltanen, og atter gjenlød Fryderaab af det i Mængde forsamlede Folk. – Om Aftenen var hele Staden, paa det prægtigste illumineret. Af transparente Decorationer faaes i Frimurerlogen i Kronprindsensgaden i det midterste Fag over Jndgangen en stor straalende Stierne; paa den ene Side i næste Fag læstes: Friderico lucis utori, paa den anden: Coitus gratus felig. Jndgangen var oplyst med brændende Lamper af alle Slags Farver. Paa Postgaarden faaes Danmarks Genius, som offrede paa et Alter, med Jndskrift: "Dit Danmarks Kjerlighed til Livets Olie være, Som huld dets Genius vil til en Lampe bære." Desuden faaes Transparenter paa Landeadetacademiet, Gjethuset, Raus Gaard og flere Steder. Endeel af de offentlige Bygninger var oplyst med Begkrandse, og blandt de illuminerede udmærkede H. H. Prinds Christians Patais sig. Gaderne vrimlede af en talløs Mængde Mennesker saavel til Fods som til Vogns, og ved Vagterne i Staden opførtes en skiøn Janitscharmusik af de forskjellige Corpsers Hoboister. Paa Altanen af Hr. Major Koppens Gaard i Bredgaden opførtes en ligedan Musik af Hoboisterne ved det borgerlige Artillerie. Omtrent Kl. 11 kjørte det Kongelige Herskab igjennem Hovedgaderne, for at tage Jlluminationen i Øiesyn, og Folkets Jubel gjenlød atter ved denne Leilighed. Først ved Daggry forsvandt Belysningen, og med den tillige den vrimlende Mængde. Saaledes endtes denne offentlige Nationalfest til Alles Tilfredshed, uden at mindste Uorden eller Uheld forstyrrede den almindelige Glæde.