JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter Gaardmand Anders Pedersen Hovesen og Hustru Maren Christensdatter af Storfjørup blive de bemeldte Bo tilhørende faste Eiendomme, nemlig: en Gaard i Storsjorup af Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr., og Halvdelen af en Eng i Ørsted Sogn, af Hartkorn 3 Fdkr. 1 Alb., stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 12te, 19de og 26de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction paa Stervbogaarden i Storfjerup. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. – Rougse &c. Herredscontoir i Randers, den 30te Januar 1838. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Forpagtning. J Henhold til den foreløbige Bekjendtgjørelse af 31te f. M. stilles Lundgaard og Padkjer Hovedgaarde, der drives ved Hoveri, til offentlig Auction, til Bortforpagtning fra 1ste Mai d. A. i en Sædeomgang, Tirsdagen den 27de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, her paa Bjørnsholm, efter fremlæggende Conditioner, som forinden Auctionen ere at erholde til Eftersyn paa Postcontoirerne i Ansborg, Thisted, Viborg, Randers, Aarhuus, Horsens og Odense, hos den Kongelige Godsinspecteur paa Edelsborg, i det jydske og lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, samt her paa Bjørnsholm hos Undertegnede, der paaviser Eiendommene og paa Anledning meddeler nærmere skriftlig eller mundtlig Oplysning om hvad Liebhavere maatte ønske at vide, Eiendommene, betræffende. Tillige bringes det herved til offentlig Kundskab, at Den Live, under Bjørnsholms Gods, samme Dag og Sted, bliver opraabt til Forpagtning i et Sædeomløb, fra 1ste Mai d. A. at regne, dog med Forbehold af Øens Skove og 2de paa Øen etablerede Huse med Tilliggende. Øens øvrige Tilliggende udgjør omtrent 300 Tdr. Land Ager, Eng, Kjær og Hede, som bærer 14 Tdr. 3 Skpr. contribuabelt Ager og Engs Hartkorn. Besætning m.v. medfølger, og det bemærkes, at Afgiften for Tiden er 200 Rbd. Eiendommen paavises af, og Conditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede fra 1ste Marts førstk. Bjørnsholm pr. Aalborg, den 27de Jan. 1838. Wulff Forvalter ved Bjørnsholms Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Jfølge Proclama, der snarest mueligt læses i vedkommende Over- og Underret, ere alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Ungkarl Jens Hansen i Ullerup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rosenvold, den 27de Januar 1838. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Spanske Viindruer, faaes billig paa Aarhuus Svane-Apothek hos Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Skedevandsbeitze til Mahognie=Couleur for Træarbeidere, a 1 Mk. Pæglen 3 Mk. pr. 3/4 Pots Boutellier; præpareret Politur a 24 s. Pæglen 4 Mk. 8 s. pr. 2/3 Pots Boutellie, engl. Blanksværte a 24 s. Flasken, 8 s. Pæglen; kan de Levunde i 3/4 Pots franske Flasker a 1 Rbd., i Pægleviis til 2 Mk., i smaa Flasker til 12 s. a 1 Mk. med Vignetter. Ovennævnte Vare sælges saa yderst billige som muligt og ere af bedste Qvalitet. Solide Kjøbere kan erholde en accorderet Creditstid. J. C. Tarliong, Detailhandler, boende paa Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
De i Onsdags Aftes i et Selskab i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag indsamlede 4 Rbdr. 3 Mk. 6 s. ere ifølge Selskabets Bestemmelse overleverede til et værdigt trængende gammelt Ægtepar, hvis 50 Aars Bryllupsdag er nær forestaaende. Med inderlig Følelse og hjertelig Tak blev den ædle Gave modtaget. L. F. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Hermed et Følgeblad. re-Blad Födlr. til Stiftstidende. Pakhuus Løverdagen den 3die Februar 1838. Dronning Victorias Garderobe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Dublin. Ferdinand Collet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Bekjendtgjørelser. Med Bedrøvelse bringe vi herved Familie og Venner den sørgelige Tidende, at vor gode Moder og Svigermoder, Mad. Cathrine Sophie Schalstrup fød Pedersen ved Døden blev os berøvet den 23de dennes, om Aftenen Kl. 9, i hendes Alders 73de Aar. Enhver der kjendte vort huuslige Forhold vil føl med os, at vi ofte ville savne denne gode, blide Moder. Hos denne Duelige og Erfarne stod os stedse et viist Raad til Tjeneste, hos hende kunde vi altid hente Trøst; hun var den kjerlige Deeltagerinde i alle vore huuslige Glæder og Sorger. Hisset i vore Bønner til den Evige modtage hun vor Tak. Taustrup Mølle, den 26de Januar 1838. Chr. Stilling, Lars Stilling. fød Schalstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
At Restancelisten over Bygningsafgiften for Halvaaret til 1ste October 1837, hertil er indleveret, forsynet med Amtets Approbation til Jnddrivelse, og at Udpantning derefter vil paabegyndes saafremt Restancerne ikke hertil indbetales inden den 5te Februar førstkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byefoged-Contoir, d. 25de Jan. 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Da Restancellisten over Brandpenge for Halvaaret, til 1ste April d. A. er mig tilstillet, forsynet med Amtets Aprobation til Jnddrivelse ved Udpantning, saa bekjendtgjøres herved, at saafremt Restancerne ikke inden den 5te Februar førstkommende blive indbetalte til Hr. Cancellieraad Engelsted, vil Udpantning deres ter strax blive foretagen. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 25de Januar 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Det bekjendtgjøres herved at Restancelisten over Bankrenter af Byens Jorder og Bygninger for Halvaaret til 1ste October 1837, forsynet med Amtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, er mig tilstillet, og at Udpantning derefter vil blive effectueret saafremt Restancerne ikke indbetales til Hr. Cancellieraad Engelsted, inden den 5te Februar førstkomm. Aarhuus Byefoged-Contoir, d. 25de Januar 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-03
Hos Tarliong i Aarhuus kan bekommes en stor Jernplade, der qvalificerer sig særdeles vel til en Farverpresse. Den veier 1 Skpd., kan erholdes for 6 s. Pundet, og er gandske ny
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
No 22. den 5te Februar. Mandagen med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 21de Jan. Den 20de ds. blev ved den kgl. Lands-Over- samt Hof= og StadsRet afsagt Dom i den mod Arrestanten Worm anlagte Justitssag for det paa Tønder begaaede Mord, samt for Røveri, Tyveri og bedrageligt Forhold. Dommen lød saaledes: "Arrestanten Petri Claudius Ferdinand Emil Worm bør miste sin Hals og hans Hovedatsættes paa en Stage. Det sees saaledes, at Retten har fundet Arrestanten skyldig i overlagt Drab paa Tønder, og at den ikke har fundet nogen Anledning til at drage Arrestantens Aandstilstand i Tvivl, hvilket Sidste ogsaa, saavidt vides, har været Sundheds-Collegiets eenstemmige Mening. - Høiesteret har afsagt Dom over Tirigsbankdaler. feddelfabrikanterne i Skanderborg Arrest. Commissionsdommen er kjendt ved Magt at stande, paa det nær, at Anders Hansen Gjessing skal have forbrudt Haand og Ære, istedetfor kun sin Haand allene. De andre To. Niels Hansen og Hans Christian Gjessing (Søn og Fader) bør have forbrudt Ære og Liv. Sidstnævntes Hustrue er frikiendt for Actors Tiltale. Desuden skulle de tre Domfældte give Erstatning for alle de udgivne falske Sedler, samt udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger. (Commissarierne var dHrr. Justitsr. Blichfeldt og Ræder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Nu erfares, hvorfor muligt Rothschild var i Fjor i Khvn. Agentskabet for det Wilsonske 3 Procents danske Laan er overtaget af dHrr. Rothschild, & Comp. Alle Jhændehavere af disse Obligationer opfordres til at indlevere samme til Ombytning inden 30te Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Kammerherre Oberst v. Rømeling er endnu vedvarende Gjenstand for de offentlige Blades Omtale. En af Capitainerne ved hans Regiment - hedder det i Khvnsposten" – der udmærket sig ved en særegen Sympathie med sin Chef, havde sat det under Qvæstion, om en Deputation fra Capitainerne og Lieutenanterne skulde gjøre Obersten en Condolencevisit, men denne Jdee fandt saa megen Modsigelse, at den maatte opgives. Men herved blev det ikke. Dagen efter bleve samtlige Regimentets Officerer anmodede om at møde i Excerceerhuset, hvor da den ældste Bataillonscommandeur forestillede dem, at det formeentligen var deres Skyldighed, at bevidne Chefen deres Deeltagelse i Anledning af de ham offentligen tilføiede Krænkelser, hvorfor han opfordrede dem til, i dette Øiemed at ledsage ham til Obersteen. Paa denne i en halvofficiel Tone fremsatte Opfordring blev det bemærket, at Lieutenantsklassen alt tidligere havde vægret sig derved, og altsaa nu umulig kunde forandre sin Beslutning. Een af Lieutenanterne tilføiede, at en saadan Act af Regimentets Officerer ikke vilde kunne betragtes som et almindeligt Beviis paa disses Agtelse for deres Chef, men som en bestemt Meningstilkjendegivelse om det specielle Factum, der havde givet Anledning til hele Sagen, og at der om denne formeentlig ikke var Grund til at udtale sig paa den foreslaaede Maade; men da endnu flere vilde tage Ordet for at yttre deres Mening om et Forehavende, der jo skulde faae sin hele Betydning som den individuelle Overbeviisnings frivillige Act, blev al videre Discussion afskaaret, idet den før omtalte Bataillonscommandeur erklærede, at nu gik han, saa kunde følge med hvem der vilde. Paa en Lieutenants bestemte Spørgsmaal, om det var en befaling eller en Anmodning, erklærede han, at det var en frivillig Sag, hvorpaa han gik, ledsaget af Stabsofficererne, af hvilke Een yttrede, at de dertil havde meget vægtige Grund, af Mellemstaben, een Capitain og fire Lieutenanter (af hvilke de tvende ingen Tjeneste gjøre ved Regimentet, og den tredie er en Søn af en af dettes Stabsofficerer); de øvrige 67 Capitainer og 19-20 Lieutenanter bleve derimod tilbage og skiltes derpaa ad. - Khvnsposten" mener, at den omhandlede Bataillonscommandeur, derved har handlet urigtigt, baade mod Regimentets Dificerer og ind Chef, – mod Officererne ved at sætte dem i den ubehagelige Nødvendighed at maatte vælge enten mellem en Vægring, der let kunde blive mistydet som en Art af Opsætsighed, og saaledes skade deres Fremtid, eller mellem et Samtykke, den muligen kunde være i Strid med deres bedre Følelse, og som i saa Fald vilde indeholde et for dem nedværdigende og for Vedkommende aldeles betydningsløst Hykleri, – mod Chefen, ved at udsætte ham for hvad nu er indtraadt, at nemlig en stor Deel af hans Officerer nødsagedes til i den omhandlede Sag bestemt at udtale sig imod ham."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Det kjøbenhavnske Viinhandlerlaugs Jnteressenter have ved Oldermanden, Hr. Agent Steinbach, ladet overrække Hr. Etatsraad og Borgermester, Ridder Mundt, der er fratraadt sin nogle og tyve Aars Function som Raadmand ved dette Laug, til venlig Erindring, en rigt udarbeidet Gulddaase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Den 19de ds. blev en overordentlig stor holsteensk Stud, 13 Maaneder gammel, solgt af Gjæstgiver Dyssing paa Vesterbroe til en af Hovedstadens Slagtere for 300 Rbdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
- Den 14de de om Aftenen Kl. 11 opkom Jldebrand i den ved Birkerød liggende Dumpedals Veirmølle, som tilligemed et tæt ved den liggende Huus. afbrændte. - Der skal en uhyre stor Stad til at overvælde den ravnekrogske Lyst til Ombringen af Rygter om smaae Begivenheder. Selv i Paris, hvori Nyhed hver Dag fortrænger Nyhed, høres Sladder og ubetydelige Begivenheder, som om en Dandserinde har tilkastet Den eller Den et venligt Blik, om der i en Familie er givet et stort Bal, osv. til Dagens Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
J Kjøbenhavn, denne Stad, som Franskmændene hvem den danske Malte Conrad Bruun først har lært at kjende og ynde Geographie, snart ansee som en lille Bye i Polen, snart som en Oase midt i en uhyre Jis ørk, er det derimod gandske anderledes; der bryder man sig kun om sig selv, men ikke om hvad Næsten foretager sig, man hverken bagtaler eller løber med Nyt, men arbeider, henvender sin Opmærksomhed udeelt paa Sig og Sit, det sees deraf, at de meest forhansende Begivenheder, der foregaae i deres Midte, maae Kjøbenhavnerne først erfare af Wiener Theaterzeitung, Vi have oftere af den givet vore Landsmænd Beretning om Mærkeligheder og Tildragelser, som have fundet Sted i deres Midte, og ville deraf optage følgende, efter bemeldte Blads Forsikring, aldeles sandfærdige Hændelse, der er foregaaet her uden at den er kommen andre til Kundskab end Bladets herværende yderst opmærksomme Correspondent: For kort Tid siden gik en Eskimo, som i flere Aar har boet i Kjøbenhavn og levet der i største Velstand som Kjøbmand, en Dag ud at spadsere ved Strandkanten Han fandt en død Sælhund, som var dreven op paa Land, og hvoraf Sølheden havde udtrukket en betydelig Deel Tran, saa at de Steder af dens Hud, som vare blevne afslidte ved den uophørlige Skoul pen mod Strandbredden, dryppede af Fedt. Eskimoen styrtede løs paa dette dyrebare Bytte, knælede ved det, drak den fremstrømmende Tran i lange tørstige Drag, og raabte derpaa, idet han med dyb Følelse skuede mod Himlen og Veemod bemægtigede sig hans Siel: " mit skjønne Fædreneland!" – En der Nogen, som her har hørt tale om samme døde Sælhund, og denne Trandrikken og den eskimoeske Kjøbmands Henrykkelse derved, Neil Ja vi tør endogsaa forsikkre, at man ikke selv paa Børsen vil være istand til blandt alle vore Kjøbmænd at udfinde hvo denne Eskimo, som lever i største Velstand er, og det er dog vel et af de klareste Beviser for, at vi Kjøbenhavnere ikke ere, hvad mange af os ere saa høist tilbøielige til at troe, Ravnekrogere, som allerhelst bryde os om hvad Næsten tager sig for og ideligen have Spørgsmaalet: "Hvad Nyt?" paa Tun(Dagen.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
J Nestved opfordredes Kassereren for Byens Fattigvæsen, Hr. Bierring, til at offentliggjøre sit Regnskab, for derved at gjendrive de Rygter, som vare udspredte om Underballance i hans Kasse. Her seer man atter, hvor hensigtsmæssig det ofte kan være, offentligen at meddele circulerende Rygter. Regnskabet blev ved Nytaarstid opgjort, og en Kassedefect af 736 Rbd. derved opdaget. Fattigdirectionen, hvori Etatsraad Bluhme har Forsædet, raadslog om den Fremgangsmaade, som herved var at lagttage. Nestved Ugeblad, hvori de stedfundne Deliberationer nærmere ere fortalte, gjør den bemærkning: at det rigtignok er haardt, at en gammel Mand berøves sit Bo, fordi han har sveget den ham betroede Kasse for 736 Rbd., men det er ogsaa haardt, at en fattig Borger bliver udpantet, naar han ikke kan betale Rbd. i Skatter, og dog tage Rettens Betjente den sidste Dyne fra ham, om saa skal være, for disse Penge. Paa Forslag af Bierring selv bestemtes, at af hans Løn som blev ansat til 250 Rbd. aarlig, skulde hvert Aar afdrages 25 Rbd. til Afbetaling paa Kassedefecten. Det kan altsaa vare henimod 30 Aar, inden Summen er betalt, og Bierring er allerede nu en gammel Mand. Hvorledes det ellers er gaaet til ved Forhandlingerne kan man, blandt Andet, see deraf, at da en stor Majoretet af Borgere forlangte hans Afsættelse og Lovens Bud anvendt, forestillede Hr. Etatsraad, Byfoged og Borgermester Bluhme dem, hvor haardt det var, at berøve den Mand sit Bo, som havde berøvet Communen 736 Rbd. Han bad derfor, at de vilde stemme om igjen og med Navns Underskrivt. Ved dette Forslag gik en stor Deel Borgere, bort; de Øvrige stemte enten aldeles ikke, eller gave deres Minde til, at Bjerring beholdt Embedet. At en saa høit staaende Øvrigheds=Persons Bøn for Borgerne er en befaling, kunne vi ikke indrømme; men vi vide ogsaa, det holder haardt at stampe imod (Frisindede.) Braaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Helsingøer, den 24de Januar. Til Tidsalderens Fortjenester hører det, at den benytter Pressen, til at afsløre Misbrug og sikkre for Vilkaarlighed. Naar Sømmelighedens Grændser ikke derved overskrides - og derimod værne nogenledes Lovene - saa maa hiin Bestræbelse i det Hele agtes, om end Mænd, for hvilke vi nære Godhed, stundom komme til at lide derunder. - Disse vore Ord ønske vi maatte finde Indgang hos de Mange her i Byen, hvis Agtelse og Hengivenhed Kammerherre og Oberst v. Rømeling, havde vundet i det Aar, hvori han var Chef for Kronens Regiment, og hvilke det nu smerter at see enkelte af hans Handlinger som Chef for 1ste Livregiment fremdragne for Publicitetens Domstol. Om Obersten i disse har feilet eller ikke, derom driste vi os et til at yttre nogen bestemt Mening, aldenstund man kjender Forholdene kun fra den ene Side og ved neppe af Offentlighedens Vei bliver oplyst om den anden. Dersom vi imidlertid skulle slutte fra adskillige os bekjendte Træk, som vi finde det mindre passende her at anføre, men som fuldkomment bare Humanitetens Stempel, da kan det gjerne være, at Manden i enkelte Øieblikke har handlet noget overilet, vel og at hans Begreber i Henseende til den militaire Disciplin muligen ikke stemme med Nutidens, men af Princip handler han neppe altid saaledes, som nu skal være skeet. Oberst Rømeling beholder derfor ligefuldt sit Værd, og man bør ikke ved ideligen at fremstille hans Forhold som Regimentschef, fra Skyggesiden ligesom lægge an paa at nedsætte ham som saadan i det offentlige Omdømme. - Hvorledes iøvrigt Opinionen her i Byen var for Obersteen, det viste sig tydeligen, da han blev forflyttet til Kjøbenhavn, idet saavel Høie som Lave kappedes om at vise ham Opmærksomhed ved hans Bortreise. Hvad saadant Agtelsestegn imod en fratrædende Superieur betyder, det kjender man bedst her, hvor man meget vel erindrer det Modsatte. (Helsg. Av.) Slagelse, den 22de Jan. Hvem skulle vi her vælge til Borgerrepræsentanter." Dette Spørgsmaal paatrænger sig os meer og meere, alt som Tiden nærmer sig, da vi skulle bestemme os til Valget. Naturligviis var det rettest, at vælge Byens dygtigste Mænd dertil, men det har sine Vanskeligheder, deels fordi de ikke kunne være bekjendte som Saadanne hos Fleerheden, deels fordi hver i sin Stilling kjender en eller anden, som passer efter hans Anskuelse og Tænkemaade; men da Valget under saadanne Omstændigheder vilde falde tvivlsomt ud, henledes herved Opmærksomheden paa adskillige Mænd som have den almindelige Mening for sig: dHrr. Brændeviinsbrændere Westeengaard (som tillige er Jurist, Petersen, Holm og Kjærsgaard, Instrumentmager Hornung, Kleinsmedmester Bland, Kjøbmændene Schou, Bal horn og Strande, Kunstdreier Løvstrøm, Skomagermester Korfitzen og Farver Boeck. (V. S. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Corsøer, den 28de Jan. Jgaar lykkedes det ved 3 Jisbaade at føre de khvnske Poster af 15de, 16de, 19de og 20de Jan. fra Sprogøe til Knudshoved, efter at de næsten i 24 Timer havde ligget i Jsen, men 4 andre Baade maatte vende tilbage igjen til Sprogøe. Jdag er intet Forsøg gjort fra nogen af Siderne. En Færgebaad fra Corsøer er forliist N. for Romøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Kallundborg, den 27de Januar. Pastor Sinding's sørgelige Dødsfald fylder endnu alle Gemytter med Beklagelse. Enhver, som, i bedre Dage, har kjendt den dygtige, aandrige, retskafne Mand, vil, med dyb Kummer og hjertelig Deeltagelse have erfaret hans pludselige Bortgang. Hvad der angreb og udslukte et i sig selv saa ædelt Liv, er her ikke Stedet at fortælle. Vi tillade os kun at meddele følgende biographiske Notitser: Christian Ludvig Sinding var født i Skullelev Præstegaard 1777. Han deponerede fra Randers Skole 1794. J 10 Aar (1800-1810) var han, som theologisk Candidat, Lærer ved den lærde Skole i Randers; 1813 blev han Præst i Konsted, i Aarhuus Stift; 1822 blev han forflyttet til Bjerregrav, Aalum og Thanum i Viborg, Stift. Kun et Par Aar havde han været Sognepræst i det to Miil herfra beliggende Bregninge, der er ligesaa uheldigt med sine Præster, som det synes egnet til, at gjøre en Præstefamilie lykkelig, da det er et af de bedste Kald i Danmark. - Sinding. var Videnskabsmand i Ordets omfattende Betydning; dog haves, saavidt vi vide, intet Trykt af ham, naar undtages de i afg. Professor Jens Møllers Tidsskrift for Kirke og Theologie, andet Bind, Side 3311. leverede Prøver af en jydsk Presbyterologie, der indeholde meget Jnteressant. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Den bekjendte Hesselberggaard skal være kjøbt af Hr. Kammerraad Rothee paa Lerchenfeld, man siger for 24,000 Rbd. Det er kun faa Aar siden Hr. Rahlff kjøbte denne Eiendom efter Kammerraad Gjersing for omtrent det halve Beløb. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Fallitter. Urtekræmmer Fr. V. Flindt, og Klædefabr. Hirsch Ahronsson, Begge i Khvn. - Kom. Christopher Qvist i Ringsted. - Kbm. J. Chr. Bentzen i Nykjøbing i Sielland. – Köm. Søren Sørensen i Vordingborg. - Forpagteren af Granslev Garverie under Viborg Amt, M. G. Buxlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Kbhvns Børs=Cours den 30te Januar 1837. Hamborg 2 M. a vista 201. Spec. 202 – 12 Mk. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 91 a 91 1. Nat. Bk. Obl. (3 Febr. 1820) 102 1/2 a 103. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 102 1/2 a 163. Nat. Actier 43 ½ a 44 i r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Befordringer og Afgang. Strandtoldbetjent og Dannebrogsmand Trolle beskikket til Grændse=ToldControlleur ved Toldskjellet mellem Nørrejylland og Slesvig. – G. Sandberg til Krydsbetjent i Fyen. - Diaconus Bahnsen til Sognepræst i Drelsdorf. - Raadmand H. Møller i Kiel i Naade entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Ledige Embeder. Regiments-Chirurgicatet ved det 3die Jydske Jnf. Regiment. - Vinkel og Rend Sognekald i Viborg Stift. - Nørre-Nissum Sognekald i Ribe Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Dødsfald. Contreadmiral Flensborg, Capt. og Untekræmmer J. Friborg, Ridder af Dannebrogen, Fru Mariane Hambroe f. v. Halle, Oberstlieutn. v. Frohbøhse af Prinds Chr. Regiment, Cancelliesecretair Basting, Mad. Schjoldan f. Hendricksen, Snedkermester Jørgensen, Madame Sophie Udby, Kleinsmedm. Flinch, Joh. C. Pettoletti (90 Aar gl.), Enkefru Cancellieraadinde Schiødt, Capt. ved Brandkorpset og Blikkenslager John. Børner, Hanna Cohen f. Jsrael, Corporal Joseph Berg, Poul Neergaard, Sophie Thierry f. Malling, Elias Freese, Mariane Houghton f. Ballard, Alle i Khvn. Forhenv. Fuldmægtig ved Christianshavns Havnekontoir F. Holck i Thorslundemagle. Muurmester Gamrath i Slagelse. Madame Bang i Odense. Caspar Buchholz til Klitgaard. Skræder Høiberg i Viborg (frossen ihiel.) Aarhuus, den 5te Februar. De tre manglende Khvnsposter kom hertil i Gaarnat. J Løverdags Aftes frøs det her 15 Sr., og i Søndags Morges Kl. 7 stod Th. endog paa 17. I Gaaraftes skal der være kommet to Slæder over Jsen fra Mols.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Ved Tallotteriets 1463 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 38. 88. 35. 5. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
Bekjendtgjørelser. Da den Søren Nielsen Høeg, Maren Nielsdatter Høeg og Jens Pedersen Høeg paa Skiftet, den 7de Marts 1820, efter afg. Væver Rasmus Udsen Høegh i Grenaae tillagte men ei senere affordrede Arvecapital med oplagte Renter, nu skal deles mellem fornævnte Personers Arvinger, saa indkaldes disse herved med Aar og Dags Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at fremkomme med behørig Legitimation for deres Arveret. Grenaae, den 31te Januar 1838. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-05
J Henhold til det kongelige Rentekammers Ordre, bliver den Hans Majestæts Kasse for resterende Skat. ter og Afgivter adjudicerede Gaard, Glarboehedegaard kaldet, beliggende i Nye Sogn, Thyrsting Herred, Skanderborg Amt, med tilhørende Eiendomme, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., Skovskyld 2 Fdkr. 1/5 Alb., opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 28de Februar d. A. ) hver Dags - 14de Marts - og Formiddag - 28de f. M. -) Kl. 11. Samtlige Auctioner afholdes her paa Contoiret. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og Pantecreditorers Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Thyrsting=Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 29de Januar 1838. Wittusen.