JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-23
paa Skagens Rif indstrandede russiske Barkskib Helsingfors kaldet, kommende fra Petersborg og bestemt til London. Taqvelatien bestaaer i 21 Stkr. forskiellige Seil. 1 Ankertoug af circa 15 Tommer, 1 Skibsanker af circa 5 a 6 Skpd. 16 Spænd Vandter. endeel staaende og løbende Redskab samt Skibsinventariet. Saa bliver og ved bemeldte Auction bortsolgt circa 12 Skpd. Hørslet ilandbierget fra fornævnte Skib. Auktions-Vilkaarene erfares paa Auktionsstedet, Lysthaverne indbydes til ovennævnte Tid og Sted. Skagen, den 8de Mai 1819. D. C. Lund, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-23
Rettelse. J. S. T. br. Herredsfoged, Steretair, Seidelin i Avisen No. 38 indførte Anmeldelse af indkomne Gaver til Veilbys Brandlidte, staaer Linie 3. J. N. læs. J. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
No. 6. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 26de Maj. Fredagen Napoleon og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
De udenlandske Tidender og Journaler have i de sidste Uger meere kiedet end interesseret. Ligesom de i henved et heelt Aar have snakket frem og tilbage om Kongressen i Wien, uden at man af al deres Snakken i Grunden blev klogere end man vare, saaledes talede nu om Forholdene med Frankrige og Foranstaltningerne imod Napoleon paa en ligesaa ubestemt og modsigende Maade. - Fuldkommen troværdige Efterretninger kan Man, under Omstændigheder, som de nærværende, ikke have fra Frankrige. Tingenes virkelige Sammenhæng erfarer man ikke letteligen, og det Sande er saa bedræmmet med urigtige Tilsætninger, at man maa have spiist af Politikens Kundskabs træe, dersom vore Øine skulle oplades og vi skulle kunne skiælne mellem det Sande og Usande. Men kan Man imidlertid ikke see i dette Tusmørke, saa kan man dog i det mindste skimte, og efter alt hvad man kan skimte, seer det temmeligen broget ud i det franske Rige. Det er ikke meere det Frankrige som i Aaret 1813 satte hele Europa i Stræk, som vilde hente Lynilden fra Kalugas Slætter, for at nedslynge den paa den brittiske Leopards Jsse. Jacobinismen reiser kjækt og forvovent igjen sit røde Hoved. I Departement i ne Gard, Seine- og Løire, har der efter Politieminister Fouchees egen Beretning i Moniteuren, været rovalistiske Sammenrettelser. I Departementet Kal vades havde Qvinderne nedrevet den trefarvede Fane adskillige Stæder af Rigets nordlige Departementer har man bemærket oprørske Bevægelser. I Departementet Cotes du Nord har man myrdet Mairen. J Bordeaux kom det endog sidstl. 4de d. til Haandgemæng mellem Soldater og Pabet. Valenciennes har heiser det hvide Flag &c. - Strænge Dekreter har Napoleon, desaarsag fret sig beføiet til at udstæde mod Rolig bedsforstyrrerne. Jmidlertid er vistnok Hæren som Napoleon stiller paa Benene mod de udvortes Fiender ikke ringe. Derimod ere de i de tydske Aviser anmeldte Privatefterretninger fra Paris om Napoleons overordentlige Frygt for sin personlige Sikkerhed vel ogsaa temmeligen overdrevne. Rigtignokner Frankriges indvortes Stilling og udvortes Forhold af den Beskaffenhed, at de kunne gjøre en Herkules modløs. Det hedder nemlig, at Napoleon aldrig sover to Nætter i Rad i samme Værelse, og begynder noget nær at føle, at han ikke bliver gammel i sin fornyede Stilling, hvorfore han treffer Anstalter til at indskibe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
En Mængde Effetter har han ladet bringe til Cher burg, men man vil, hedder det endvidere, dennegang ei lade ham slippe saa let. - Generalerne fordre Napoleons Nærværelse ved Armeen, da de ellers ikke indestaae for at Soldaterne ville slaaes, og paa den anden Side forsikrer Fouchee ham, at Roligheden i Paris allene afhænger af hans Ophold der; saa den arme Mand er ilde faren. Af det 88de Regiment, som nyligen afmarscherte fra Rouen til Paris siges 300 Mk. strax at have bortkastet Vaabnene og være deserterede. Ved en af de sidste Revner som Napoleon holdt over sin Garde, vil man vide at der var Compagnier, som ikke talte over 30 til 40 Mand, Efter Udsigende af en, uagtet den strænge Grændse spærring, den 12te dennes i Hertugen af Berrys Hovedqvarteer Alost, ankommen kongeligsindet fransk Kapitain, seer man i Paris en Revolution imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Det har man allerede saa længe gjort, - Udskrivninge udi Frankrig skeer i efter hans Fortælling med en Strænghed som selv ikke ved de foregaaende Konskriptioner fandt Sted. Der bliver ikke trukket Lod; Folkene blive de sonligen betegnede, og hvo som vægrer sig faaer Execution af Gensdiarmer. Forunderligt nok er det, at Lucian Bonaparte i Følge Pariserefterretninger af 13de, hvem de franske Blade nu paa engang kalde Prinds Lucian, den 12te vitteligen skal være kommen tilbage til Paris. Napoleon har anviist ham Palaisroyal til Bopæl. Samme Dag modtog han Ministrenes og Storofficierernes Opvartning. - Her finder en besynderlig Efterretning fra Wien af 9de bedste sin Plads. "Høist vigtige hemmelige Anliggender - hedder det der. - beskieftige Kabinettets Jndre. Lucian skal have i Commission for sin Broder i Paris at knytte en Underhandling med Paven, der ikke skulde gaae ud paa Mindre, end at tilveiebringe en Udsoning med Kirken. og at ordne hans huuslige Anliggender. Han lader, som man hører, Paven bede, at paalægge sig en Ponitentse. Paa en Ponitenzvei til Rom vilde han sandsynligviis lade sig ledsage af 100,000 Mand; Pariserne føres endnu stedse bag Lyset angaaende Tingenes sande Tilstand. Den 12te troede de endnu almindeligen at Østerrige vilde forblive neutral i den forestaaende Kamp, og at Keiser Frantz var bleven formaaet til denne Neutralitæt af Erkehertug Carl, der absolut vil have Fred. Det hedte, at en overordentlig østerrigsk Gesandt var ankommet i Frankrige, som havde overbragt Napoleon Forsikringen om den fuldkomneste Neutralitæt fra det Wiener Hofs Side. Ogsaa var det paa nye af Østerrige bleven tilladt, at ufordægtige Breve og Reisende ubehindrede i kunne passere fra og til Frankrige. Disse gode Efterretninger havde en meget fordeelagtig Jndflydelse paa de offentlige Fonds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Selv Moniteuren af 12te indeholder følgende Udtog af en Skrivelse fra Wien af 28de April: "Jeg troer, siger Brevskriveren, at det trods de fiendtlige Demonstrationer ikke vil komme til Krig. Han og Fordelen ville forhaabentligen beseire Tidenskade. Hvis Magterne endnu skulde fornye. Detlacationen 13de Marts (hvorved som bekiendt Napoleon hans stes af det menneskelige Samfund), saa ville den blive omskreven. Dens Forfattere føle sig kompromitterede; de ere i Forlegenhed, hvorledes de nu med Æren skulle drage sig tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Paa Deklarationen af 13de Marts skulde som bekiendt endnu følge et andet Manifest. I det første Udkast til samme vare Bourkonnerne ikke omtalte, og derfor vægrede sig de Siciliansk-Spanske Hoffers Befuldmægtigede at undertegne det. Man gjorde et andet Udkast, hvori man anførte Bourbonnerne, skiøndt paa en Maade der just ikke sagde meget. Dog syntes i hine Ministre for det første dermed at være tilfredsstillede. Men Klankarty og hans Kolleger gjorde snart bemærkninger, og vægrede sig for at underskrive, dersom der ikke bestemt blev erklæret, at Krigen skulde føres til Bedste for Bourbonnerne. Dette Forslag, forkastede Østerrige og Rusland, og saa opgav man Rusland er meget bekymret for Polen og Tyrkiet, Tanken om et Manifest. Keiser Alexander vil giøre en Reise hiem til sine Stater, Østerrige har skildt sig fra Koalitionen, og Preuserne som vare rykkede fra Luxemburg, have pludselige vendt tilbage. Schweiz er neutral. - Alle disse Efterretninger ere, som ovenfor er meldt, af den Pariser Moniteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
General Beliard er udnævnt til befuldmægtiget Minister hos Kongen af Neapel, og Hertugen af Pa da til overordentlig Kommissair paa Korsika. Begge have den 3die indskibet sig fra Toulon. - Ved Dekreter af 9de er Marskal Soult bleven udnævnt til Generalmajor, og Prinds Erkeskatmesteren til Universitetets Storkantsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Ved den allierede Armee under Wellington var store Bevægelser. Ogsaa en stor Deel Preusere med en overordentlig Mængde Artillerie har nærmet sig meere til Mons. De brunsvigske og øvrige Tropper ere ligeledes rykkede frem for at træde i Linien. De første russiske Tropper indtraf den 14de i Dresden. - Endnu er Jntet forefaldet ved Armeerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Fiendtlighedernes langtudtrækkende Udbrud har i London opvakt Veddemaals-Aanden. Man udbetalet nu kontant 25 Pd. Sterling og erholder derfor tilbage 100 Pd. Sterl., i Tilfælde af at Krigen mod Frankrige endnu ikke skulde være begyndt inden d. A. Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Krigen i Jtalien. At det høie Spil, Joachin spiller i Jtalien, er saa godt som tabt, derom vedblive Efterretningerne lyde. Den Wiener Hoftidende indeholder en ndberetning under Overskrift: Forne overordentlige Krigsberetning. hvoraf et Udtog her meddeles: Den 2den Mai angreb Kongen af Neapel med heele sin Styrke det ved Tolentino staaende langt svagere Korps under F. M. L. Bianchi; man sloges indtil den indbrydende Nat. Næste Dags Morgengrye, fornyede Kong Joachim Kampen, der atter denne hele Dag indtil henimod Midnat udførtes med Rasenhed og en giensidig Tapperhed. Men alle Fiendens Angreb bleve tilbageslaaede og den selv fordreven af alle i sine Positioner. General Neippergs midlertidigen 3 paafulgte Indtreffen i Jessitvang ham til en fuldkommen Rettrade, hvilken han tiltraadte i Retninger e ad Fermo, for at vinde den eneste ham endnu øvrigblevne Vei, som fører langs med Kysten ad Pasde cara. Vort Tab (Østerrigernes, af Dræbte og Saa grede i dette to Dages Slag beløber sig til 1100 Md. Fiendens Tab er høist betydeligt. Generalerne Ambrofis, Pignattelli og Lacazana og 3 fiendtt, lige Oberster ere saarede. Over 1600 Fanger, hvori iblandt 2 Generaladjutanter vare indbragte til Generali Bianchis Hovedqvarteer Macerata; 1 Kanon og 6 og Krudtkarrer gjortes til Bytte. Paa Flugten fratoges endnu se Fienden endeel af Kongens Baggade og hele Feldtapotheket. De fiendtlige Brigader Angualla og Midices bleve aldeles sprængte. Hele Jnfanteriet af det 2det Regiment og nogle andre Batailloner bleve ved det tapre Husarregiment Prindsregenten af Engelland og Dragonregim. Arvestorhertugen af Toskang, gandske oprevne. - - Siden denne Seir er Neipergs og Bianchil's Armeekorpser forenede. Den Neapolitanske Armee bliver heftig forfulgt, medens andre Tropper, søge at afskiere den Passagen til Neapels Hovedstad. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Den 9de kunde General Nugent være i Neapel, og hvis saa, da ansaae man det for en let Sag, gandske at knuse Neapelfyrsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Fædrelandet. Altona, den 22de Mai. - Dagsaften mellem 8 og 9, havde vi den Lykke at see vor høitelskede Monark paa sin Tilbagereise fra Wien til Kiøbenhavn, at indtreffe i vor Stad i høieste Velbefindende. Det kgl. Huses Slægtninge, Hs. D. Hertugen af Holsteen Beck, og Prinds Frederik af Hessen, saavelsom vor Hr. Overpræsident og de fleste af vore Autoriteter, vare tagne Ham imøde indtil Har burg. Fra alle Skibe og Verfter saavelsom fra mange af Stadens Huse vajede National Slaget. Da den Kongl. Barke nærmede sig Elbbroen, blev Hs. Maj. modtaget af sine Undersaatteres lydelige Jubel, ærefrygtsfuld hilset af vor Magistrat og ledsaget af vor ridende Borgergarde og af Husar-Afdelinger til det Rainvilleske Hotel, uden for hvilket det borgerlige Infanterie og de her garnisonerende Grenaderere, Jægere og Husarer vare opstillede i Parade. Endog mange Naboeembedsmænd saavelsom Byens anseligste Jndvaanere vare forsamlet i Hotellet til ærefrygtsfuld Velkomsthilsen. Folkets Glæde over atter at see dets elskede Fyrste var ubeskrivelig og tolkedes ved dets lydelige Hurtaraab. Staden var om Aftenen almindelig illumineret, og Kongens Ankomstdag var en Glædes- og Festdag for alle hans herværende Undersaatter. Hs. Excell. Statsministeren, Hr. v. Rosenkrantz, var allerede om Morgenen indtruffen hertil."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Hs. Høihed Prinds Ferdinand og Prindsesse Juliane ere afreiste til Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Dansk Courerr Cap. v. Søderberg fra Wien, pas frede den 15de d. over Beltet til Sielland. Det kongelige Academie for de skiønne Kunster i Khavn har optaget følgende Herrer til Æresmedlemmer: Hs. Excellence Hr. Johan Sigismund v. Møsting, Geheime Stats- og Finants-Minister, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Hs. Ex. Hr. Ove Malling. Geheime-Conferentsraad, Stork. af Dannebrogen og Dannebrogsmand Hr. Kammerherre Herman Baron v. Schubart, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
En af Aalborgs første og rigeste Kiøbmænd, Etatsraad og Ridder Qvist, er den 20de sidstl. ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Det Steinerske Skuespillerselskab giver for Tiden Forestillinger i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 23de Maj 680. - Specier solgtes til 41 Rbmk. Commits 68 pr. 100. Oblig. 285. Norske Sedler 68 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Ved den 883 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Paa Søndag prædiker i Fruekirken til Høimesse : Hr. Stift provst Bechmann, til Aftensang Hr. Prof. Larsen; i. Hospitalskirken Hr. Jahnsen. sin Gaasececcorcecece¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Bekiendtgiørelser. Dhrr. som have tegnet eller ladet sig tegne til Skyde-Selskabet, behager at møde førstkommende Onsdag den 31te Maj ved Jægergaarden Kl. 7 om Morgenen; hvem som ei selv kan møde, behager at give en anden af Selskabet deres Commission at trække deres Nummere og skyde og betale samme. Nogle Lodder ere endnu at faae hos Undertegnede. Aarhuus den 26de Mai 1817. Joh. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Gode friske Citroner er igien at faae hos J. Welejus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Underhaanden er tilkiøbs: en Sluppe liggende i Horsens Havn, bilfærdig og hækkebygt; den er fortømret 1813 paa Øen Taasinge af de bekiendte gode Bygmestere af Truense Bye paa samme Øe. Den fik Kiøl og Stevn af nye, og heel Fortømring til det øverste og inden Bord af bedste Ege-Materialier. Den lader omtrent 800 Tdr. Kornvare; den forevises Liebhaverne af Havnefogden Poul Stephansen paa Stedet, med ham kan og handles om samme. Anstundende 1ste November bliver Forvalter=Tienesten ledig ved Giessinggaard; de Ansøgende vilde behagentlig være forsynet med Anbefaling om: Forhold og Duelighed ved Anmeldelsen til Folsach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Førstkommende Mandag den 29de Maj om Form. Kl. 10 slet, bliver ved Mindets Nordre Side foretaget offentlig Auktion over endeel Tømmer, Breder, større og mindre Spiger, og 2 Tdr. Commin. Aarhuus, den 26de Mai 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
At jeg i min Bopæl ved i Studsgadesport ikke allene fortsætter mit paa Broberg begyndte Edikebryggerie, Lysestøbning og Tillavningen af de saakaldede lybske Pølser; men tillige har anlagt et Ølbryggerie, hvoraf nu kan bekommes godt og velbehandlet Øl i store og smaae Qvantiteter til 8 eller 16 Rbs. Potten, undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre, forsikrende Enhver redelig Behandling; ligesom og de billigste Priser jeg efter Tiderne kan bestemme. de En Kobbergenekiedel paa circa 1/8 Td. Rug, kan underhaanden kiøbes af mig. Aarhuus den 24de Mai 1815. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Formedelst Bortflyttelse lader GineralkrigskommissaDahl førstk. Mandag den 29de Mai bortsælge endeel moderne Meubler, saasom : Speile, Consol=Borde, med Marmor=Plader, lakerede Stole, Lysekroner, Sengesteder, Porcellain, en stor Eege Rulle, med meget mere; samme er til Eftersyn to Dage førend Auktionen, og trykte Cataloger kan erholdes paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Fredagen den 16de Juni førstk., om Formiddag Kl. 10 slet og følgende Dage, bliver i Viinhandler Møllers Enkes Gaard her i Aalborg holdet offentlig Auktion, over afgangne Viinhandler Niels Petersens Viine Oplag, hvoriblandt 28 Oxehoveder røde Viine Morgeauf og Medoe, 36 Ditto hvide Viine Langoron og Verlade, nogle Oxehoveder Bourdeaux og Ender Ædike, 3 Fade Rum - 7 Oxehoveder Bourdeaux Brændev. 2 Tdr. Khavns Øl, m. m., alt af bedste Bonitet. Derefter bortsælges Boets Løsøre og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kaaber, Messing og Tin, 1 Stueuhr, 1 nye smukt fineret Skatol med Skab, 1 fineret Divan med Bord og 6 Stole, Speile, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Linned og Mandsgangklæder, Steentøi, Hør, Uld, Vox, og Talg, - nogle Tusinde nye Boutellie Propper, circa 1000 Stkr. sorte Boutellier, Viinglasse, brugte Viintræer af Oxehoveder, Tønder og Ankere m.m., efter de paa Auktionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Hvilket herved til Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Aalborg den 17de Maj 1819. Kløcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Fredagen den 2den Juni førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auktion, som afholdes ved Aaen, bortsolgt et Partie dobbelte Fyrre Bredder, et Partie blank bruun Bergens Tran, et Partie blank hvid Bergens Ditto, et Partie 2 og 3 Fods engelske Slibestene, et Partie Hollandsk ZahrtUdgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. fisk, et Partie Veggerfisk og et Partie Storsen, nyelig fra Bergen hiemkommen, efter de Conditioner som ved Auktionen skulle vorde bekiendtgjorte. Horsens den 52de Mai 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Løverdagen den 10de Juni næst Kl. 10 Formidd., holdes offentlig Auktion paa Søegaard ved Ringkiøbing, efter Vedkommendes Begiering over 13 Fade, Sirup, 20 Fade Rom, 4 Piber Portviin, 4 Ditto rød Viin, 4 Ditto Madera og 3 Ditto Mallaga, indstrandet sidste 18de Marts med Stubskibet Jda, ført af Kapitain Henrich Harms fra Stettin. Lysthavende indbydes til Møde. Ringkiøbing, Ulftorg, Hind, Herredersfogderie den Grønlund. 20de Mai 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Mandagen den 12te Juni næst, Kl. 10 Formidd., holdes Auktion i Pakhuset paa Klegod ved Ringkiøbing, efter Vedkommendes Begiering, over 16 Piber meget god fransk Brændeviin, indstrandet sidste 11te i denne Maaned med Skonnerten Herman a. Richardt fra Libau, ført af Skipper Christopher Henrich Dii derichsen. Derefter forflyttes Auctionen til Haurvig, hvor Skibet sælges. Det er bygt 1802, er 60 Læster drægtig og tienlig at sætte ud igien; til hvilken Hensigt dets meget gode og overflødige Inventarium kan faaes med Skibet. Lysthavende indbydes til Møde. Ringkiøbing i Ulsborg, Hind Herredersfog derie, den 20de Mai 1815. Grønlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
J Kraft af Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling af 12te Mai d. A. indkaldes herved: suk poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem som formener sig at have noget at fordre efter afdøde Handelsmand Frederich Richter og ligeledes afdøde Hustrue Mariane Elisabeth Richte, her af Horsens, inden foreskrevne Tids Forløb med deres Paastand at fremkomme, og saadan deres havende Krav for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Horsens den 15de Mai 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-26
Da min Mand Bager Erich Jensen i Slutninger af April Maaned f. A. har forladt mig og 3de umyndige Børn, og derved sat os i de meest trængende Omstændigheder indkaldes han herved, da hans Opholdsted er mig ubekiendt, til at vende tilbage, fo enten at underholde os, eller søge Skilsmisse. Horsens den 25de Mai 1819. Anne Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-27
Aar 1815. No. 64. Aarhuus Stifts Kongelig allene privilegerede de Adresse-Contoirs Clvende. som forsendes :med Brevposterne. Løverdagen den 27de Maj.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-27
Blandinger. Svenske og Norske Majestæts befaling sekretariatet i Christiania, i den norske Rigs t indføre en Fortegnelse over de med kongl. dendegn belønnede Normænd, samt om de sen have foranlediget denne deres Udmærnogle Prøver! at Straphinererdenen: Statsminister Ped. Den Patriotisme, hvormed han opofter sig andets Tieneste. Hans udmærkede FortieneVemælen Agerdrag og Jndustrie, samt et at fremme almeen dende Commandeur af Nordstierne. land Allekantsler Bech. Hans Begalaat og Skolevæsenets Forbedring, sang. lorge gavnlige Sogneselskabers Indretning. - Commandeur af Nordstierneordenen: Biskop Sø dens Værd som Religionslærer og hans altid, rensen. viste ædte Bestrædelser for at fremme almeent Vel. Ridder af samme Orden: Statsraad Treschow. Hans almindeligen erkiendte og fortrinlige Værd som Videnstabsmand Forfatter og akademisk Lærer. - Biskop Honan Nordal Bruun. Hans erkiendte Værd som Religionslærer, samt hans Rang blandt Norges ypperligste Digtere. - Doctor Neumann. At Norges Storthing valgte denne, ved Medborgeres tillidsfulde Valg allerede hædrede Mand, til at være Medom af den Deputation, der paa Storthingers Vegne havde det hæderfulde Kald, at overdringe Hs. Majestæt Nationens Hylding, var været Allerhøistsamme et kiert Vidnesbyrd om hans udmærkede og erkiendte Borgerværd. - Slotspræst Pavels. Hans udmærkede Fortienester som Religionslærer. - Capelian Wergeland. J Sverrige vides ikke, at der aflægges saadant Regnskab Anledningen til denne Regieringens offentlige Kundgiørelse vare følgende i Norske Avisen indført Stykker : Af Christiania Inieligenessedler No. 9.) At det maae være enhver god Normand lært at see saamange af fine Landsmænd hædrede med Regentens Agtelsestegn, derom tvi vier vel Ingen; men da Pudlikum vel kiender nogle men ikke alle disse Hæders mænds udmærkede Fortienester, men man ikke torde fordre og vente, i Overeensstemmelse med norske Grundlovs 23 s., at see saadant løffentlig kundgjort: Derpaa svaredes i No. 14) man har ingen Ret. til at paastaae, at Kongen af Sverrig skal kundgiøre. de udmærkede Fortienester, hvorfor Aller, giver an mænd svenske Ordener; thi mueligt er det, at denne saaledes udmærkede Mænd kan have Joniser af Sverrig, som ikke vedkommer os at ud. (J samme Blads Nr. stillende vilde det være for Kongen og ønskeligt for Folket, om Hæderstegn aldrig maatte vorde Mænd til Deel, hvis Karakteer er giver deres Aand og Hute Hæder. - o. sv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-27
(J ovenmeldte Blads Nr. 17 læses iblandt tolv alt for kurisse Spørgsmaal ogsaa dette) Tilkommer ikke Hr. Pastor og Ridder Wergeland en Præmie forden i hans politiske Tale (til det norske Folk andingsvalkre Allegorie, hvori han saare skiønt har lignet de Danske ved Bødler, Normændene ved et Birkeriis, og de Svenske ved Delinqventer, som skulde pidskes :- Herr Pastoren og Ridderen har længe været bekiendt som uheldig i Lignelser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-27
J ved: Vi Søemænd giør ei mange Ordi Nu vil vi sunge Jer en Søemandssang. Og tag til Takke saa for denne Gang. Adrasten giør opmærksom paa, hvor snurrigt det er at see Carnets Skrivt, der indeholder de dristigste og vildeste Sætninger i Politiken og tillader sig Udfald imod Konger og Præster, oversat af en Kammerherre i og Baron Chatrandriands Besvarelse derimod af en Mand uden Rang og Titel. At Trangen blandt Hovedstadens Familier for Øieblikket er stor, og større, end Mange troe, viser Khvns. Adresseavis, i hvilken dagligen findes Bekiendtgiørelser, hvori Menneskers ædelmodige Bistand med Laan til Huusleies Betaling til nu forestaaende Flyttetid anraabes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-27
Den 13de Maj er i Gammelstrand i Chun fundet et lidet dødt Pigebarn, som var iført en Særk, hvorom var svøbt en gammel Serviet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-27
Aarhuus. - Ogsaa her i Jylland staaer Græs og Korn overordentlig skiønt. Ved det førstes Frem vært kan vi i det mindste haabe snart at see Smørpriserne falde. J Fyen sælges allerede Halvottingen for a 8 Rbdlr. som endnu for 14 Dage siden betaltes med 16. - Den jydske Bonde vil saa nødig til at slaae af, men ogsaa han faaer vel bide i det fur Æble. Dags Torvepriser var endnu 6 Mk. 8 s. a 3 Mk. Pd. Endnu har vi her følelig Kulde baade Nat og Dag.