Berlingske Tidende, 1808-09-19
I Algesiras blev den franske Consul kastet i Fængsel den 2den Junii. Det oprørske Folk forlangte hans Hoved, men nogle veltænkende Folks Fasthed hindrede dog denne ny Forbrydelse. – J St. Lurar de Barameda blev Guverneuren, en ved sin Rang og og sine Fortienester umærket General, myrdet den 4de Junii af Folket. - J Jaen nødte Bønderne Jndbyggerne at forlæde deres Huse og Eiendomme, myrdede Corregidoren og plyndrede Staden. - Sevilla plantede Oprørsfanen, formerede en Jnsurrections=Junta, og en Deel af Soldaterne i Leiren ved St. Roch og i Cadix desertere de og forenede sig med Jnsurgenterne, der lovede dem høi Sold. De myrdede strax Grev Aguala, en af de ansee ligste Mænd i Sevilla, en Contrebandeer-Capitain blev udnævnt til Chef, og Jnsurgenterne, der bestode af Munke, Desecteurer og Contrebanderere, brækkede opfor at forsvare Indgangen til Cordbra. - J Cadi gjorde Folket den 27de og 28de Maj Opstand mod Generallientenant Solano Marquis af Socorro, der var Provindsens Generalcapitain og Stadens Gouverneur og hidtil almindelig tilbedet. J surgenterne toge Vaaben af Kasernerne og en Kanon fra Volden, angrebe deres Gouverneurs Hotel og myrdede ham paa den gyseligste Maade, - J la Caroline vilde Corregidoren modsætte sig Uordenerne, men blev halshugget af Folket. - Lignende Afskyeligheder forefaldt i Provindserne Navara, Alragonien og Catalonien. - J Saragosse myrdede Bønderne Obersten for Kongens Dragonregiment; 33 andre Officierer af deres Partie, mod hvilke de gjorde Opstand, bleve ombragte paa den skrækkeligste Maade - Samme Had mod enhver Antoritet og mod alle Personer, som stode i Statsembeder, frembragte lige saa skrækkelige Virkninger i Estremadura og i begge Castilierne. - J Badajrz udbrød Opstanden den 30te Maji. Gouverneuren, Grev de la Torte det Fremo vilde formane Jnsurgenterne til Rolighed, men de bestormede hans Pollads, slæbede ham med sig, myrdede ham med Prygle og Knivnik, bare derpaa hans nøgne og blodige Legeme til hans Gemalinde og stak Pallad, set i Brand. - J Valladolid blev General Ceballos kastet i Fængsel den 5te Junii efter Ordre fra Gen Cuesta. Jnsurgenterne førte ham ud af Fængseler, huggede hom i Stykker paa Torvet i hans Gemalindes og Børns Nærværelse bare hans Hoved omkring paa en Pike, dette hans sønderhuggede Lemmer imellem sig og bare dem i Triumphemkring i alle Gader. - J Talave fra forlangte Oprørerne Corregidorens Hoved, men nogle bestemte Folk reddede ham. - Lignende blodige Optrin for refaldt paa samme Tid i Provindserne Leon og Asturien. -J Corunna var Gn. Filangier i den 29de Maji i Fare for at blive dræbt af de oprørske Bønder, men blev reddet af en Officeer. Næste Dag bemestrede Jnsurgenterne sig Gouverneurens Pallads og plyndrede det efterat han havde reddet sig ved Flugten. - J Ferro blev Marine Generallieutenant Obrejon kastet i Fængsel og hans Huus plyndret. - J Kongeriget Leon begave Bønderne sig den 22de Junii hobeviis til alle Stæder og Landsbyer og myrdede de fornemste Jndbyggere. - Allevegne maatte Mænd, som ved deres Rang, Dyder og Formue vare i Besiddelse af den offentlige Agtelse, bøde med deres Hoveder for deres modige Modstand mod Undertrykkelsen og for deres Fædrelandskjærlighed. JnsurrectionsCommissioner bemestrede sig Kasserne, organiserede sig og indsøge alle veltænkende Borgere den nanske Rædsel. Ministrene, Medlemmerne af Junta og Regieringecommissionen anvendte forgieves alle forsynings midler og man maatte gribe til Vaaben, for at dæmpe Uordenerne. - Marschall Bessieres lod først nogle Colonner rykke frem mod Logrono, Saragosa, Segovia, Valladolid og St. Ander Disse ei talrige Colonner havde allevegne den største Lykke uden at lide noget beydeligt Tab. - Gen. Verdier rykkedemod Logronno med 2 Batailloner, indsluttede Staden den 6te Junii, slog Jnsurgenterne, tog 6 slette Kanoner, straffede Hovedmændene for Oprøret, satte de fornemste Jndbyggere som vare kastede i Fængsel, igien i Spidsen af Administrationen og vent de paa tilbage til Vittoria. - Gen. Frere rykkede mod Segovia. Da han den 7de Junii var en Fierdingvedfra Staden, afsendte han en Parlementair, for at formane til Rolighed, men Jnsurgenterne, som vare 5000 og havde 30 Kanoner, modtoge ham med Skud. Generalen lod strax giøre Angreb, Staden blev tagen med Magt, mange Jnsurgenter omkom i Slaget, en sto Deel bleve fangne og de mistede alle deres Kanoner. Staden underkastede sig. - General Lasalle rykkede mod den lille Bye Torquemade, hvor 6000 Jnsurgenter havde samlet sig Han lod dem angribe den 7de Junii af 500 ridende Jægere. Jnsurgenterne bleve adspredte og lode 500 Mand ligge paa Valpladsen. Byen Torquemada blev stukken i Brand. - Den 8de Junii rykkede General Lasalle mod Palencia, der strax underkastede sig og blev afvæbnet. Generalen forenede sig den 12te med General Merle og fortsatte derpaa sin Marsch med Valladolid. Denne Stad havde plante Oprørsfanen og Generalcapitainen Cuesta havde stillet sig i Spidsen af de Misfornøiede. Han stod ved Cabeson med 7000 Jnsurgenter og 6 Kanoner. Generalen lod ham strax angribe. Jlden varede kun en halv Time. surgenterne toge Flugten paa alle Sider og efterlode deres Kanoner, 4000 Flinter og omtrent 1000 Døde paa Valpladsen. Staden og Provindsen underkastede sig, bad om Naade og erholdt den, efterat være bleven afvæbnet. Gen. Merle rykkede mod St. Ander, hvor Biskoppen havde ophidset til Jnsurrection og selv begaaet Uordener. Den 21de Junii angred Generalen Jnsurgenterne ved Lantuenno, drev dem med betydeligt Tab ud af alle deres Positioner og fratog dem 2 attenpundige Kanoner. - Gen. Ducos slog Jnsurgenterne den 20de Junii ved Søncillo, den 21de ved i Escuto og rykkede den 23de ind i St. Ander tilligemed Gen Merle. Staden underkastede sig og aflagte Troskabsted. - Saaledes afvæbnede MarschelBessieres Tropper i faa Dage Palencia og Valladslid, toge 30 Kanoner og 50000 Flinter og tilveiebragde Rolighed i Guipuscon, Alava og Biscaya. - Jmidlertid vare Uroligheder udbrudte i Navarra og Arragonien. General Lefebure des Nouettes Slog den 9de Jn nii med 3000 Mand 4000 Jnsurgenter ved Tudda, tog 6 Kanoner, lod deres Chefer straffe og marscherede til Mallen, hvor han ankom den 13de. Han angreb strax Jnsurgenterne, som toge Flugten, og efterlode 5 Kanoner. Samme Udfald havde flere Trefninger, hvori Jnsurgenterne mistede 2 til 3000 Døde og mange Qvæstede, endeel Fanger og 30 Kanoner. Vort Tab var 40 til 30 Døde og 70 til 30 Qvæstede. - General Verdier, begyndte den 2den Julii at indslutte Saragossa og erobrede strax et Kloster, som dækker en Deel af Staden. Efter en Deel Udfald, hvori Jnsurgenterne stedse bleve slagne og mistede mange Folk og nogle Kanoner, blev Brøkaden fuldstændig den 13de. - Opstanden i Catalonien blev dæmpet af General Duhesme, der afsendte nogle Colonner i forskiellige Directioner. Disse Sloge alle regne Jnsurgenterne, toge deres Kanoner og besatte de oprørske Stæder og Byer. Vort Tab bestod af 100 Døde og Qvæstede, men Jnsurgenternes Tab var overmaade stort. - Jnsurgenterne havde samlet sig ved Molinos, hvor de havde et Batterie. General Goullus angreb dem den 30te Junii, sleg dem, ere brede Batteriet og tog alle deres Kanoner og 4000 Flinter. Endeel Bønder, havde samlet sig ved Figuieres, for at spærre Communicationen med denne Stad. General Reille rykkede mod dem den 5te Julii, slog og adspredte dem, forsynede Staden med Levnetsmidler og forstærkede Besætningen. - Jmidlertid var Jnsurrectionen udbrudt i Kongeriget Valencia Marschall Moncey rykkede den 21de Junii mod Jnsurgenterne, som havde forskandset sig ved Casquera, forcerede deres Positioner og tog deres Kanoner. 500 Schweizere og spanske Gardere gik over tilvore Tropper. Jnsurgenterne trak sig tilbage til deres Hovedarmee og forskandsede sig ved Cabrede Marschallen angreb dem den 24de, indtog deres Positioner og erobrede 12 Kanoner, deres Munition og nesten al deres Bagage. Han fort satte derpaa Marschen til Valencia, hvor man havde sprettet en Jnsurrections Junta. Jnsurgenterne, der havde forskandset sig en Miil fra Staden, bleve adspredte og 5 Kanoner tagne. Næste Dag marscherede Marschallen til Valencta, indtog Forstæderne og erobrede 20 Kanoner; men da Staden er omgivet af Volde, opslog han sin Leir og ventede paa Beleiringsartillerie. Nogle Dage efter havde 5 til 6000 Jnsurgenter samlet sig ved Aucar. Han marscherede mod dem, adspredte dem, tog mange Kanoner og drev dem tilbage til Almanza, som vore Tropper erobrede. Marschallen har paa dette Tog dræbt et stort Antal Fiender og taget 50 Kanoner og 3 Faner; hans Tab bestød, af 200 Døde og 500 Qvæstede. - Da Jndvaanerne i Cuenga havde begaaet de største Excesser mod de franske Tropper, rykkede General Caulincourt mod Staden. Da Jnsurgenterne syntes at ville forsvare den, lod han dem strax angribe. De kom i Uorden, mistede deres Vaaben og Artillerie, samt 6 til 700 Døde og Qvæstede, forlode Staden og flygtede til Biergene. Staden, der var forladt af alle Indbyggerne, blev givet til Priis for Plyndring.