JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Mødte. Justitsraad og Høiesterets Advocat Hans Bilsted, efter Kongelig befaling. contra Treschow. - Arrestanten Simon Erichsen og Arrestantinden Maren Rasmusdatter. J den af Actor under 31te Januarii 1814, udtagne Høiesterets Stær ning, paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over, samt Hof og Stadsretten, under 23de November 1813, afsagt Dom, udi en af Justitien imod de Jndstævnte anlagt Sag, hvornader Første tiltales for 5te Sang begaaet Tyverie, og den Sidste for Tyverie og Løsgiængerie, Drom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestanten Simon Erichsen dør, naar Høiesterets Dom at 17de Februarii d. A. er exehveret, atter kagstryges, samt brændemærkes paa Panden, og igien indsætses til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning for Livstid under stræng Bevogtning : og at Straffens Exekution udsættes indtil a 12 Uger ere forløbne fra den Dag da Høiesterets Dommen vorder fuldbyrdet. I Henseende til Aktiodens Omkostninger, og den Arrestantinden Maren Rasmusdatter idømte Straf, bør Underretsdommen ved Magt at stande; dog saaledes : at saa i Arrestanten, som Arrestantinden, enhver for sit Vedkommende udredet meldte Omkostninger, og derunder i Salario til Actor ved Underretten krigsraad Lauctzen 10 Rbdlr. og til Defensor Sagiører Evers 6 Rbdlr., alt Sølvværdie. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Baag Herreds Extraxet, af Bye og Herredsfoged Cankellieraad Rasmus Ludvig Nellemann og Maddomsmænd, under 1ste October 13, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Tiltalte Simon Erichsen bør i Overeensstemmelse med den afsagte allernaadigste Høiesterets Dom, kagstryet og brændemærkes paa Panden, samt derefter hensættes til Arbeide ud kiøbenhavns Fæstning under stræng Bevogtning sin Livstid, fra bør han og betale alle de idømte Omkostninger. Maren Rasmusdatter bør hensættes til Arbeide i Odense Tugthuus i 1 Aar, saa de da og hver for sig, betale de paa deres Arrest, Forslegning og Varetægt medgaaende Omkostninger I desuden een for begge de begge for een betale til Actor Krigsraad Lau Egen i Diætpenge for 4re Dage, da hans Boepæl kan er 2 Mile fra Tin, Et og altsaa ikke udfordres mere end een Dag til hvert Møde, a Dag Rbdlr. S. V., er . . . 4 Rbdlr. - Mk. S. V. For Befordrings Tilstrelse, a 12 s. Rbd. er . . - . for Skriver Materialie. . . . . - 2 - - Da i Salair . . . . Tilsammen 20 Rbdlr. 5 Mk. S. V. Til Detenfor Sagfører Evers for 3 Dage, da hans Boepæl, ligesaa kun er 2 Miil fra Tinger, og den 10de September har han tillige mødt i en privat Sag, a Dag Rbdlr. S. V., er 3 Rbdlr. og Sala . . . . -. 11 Rbdlr. - Mk. S. V. i Ligesaa bør de betale til den beskikkede Actor i Salarium for de af ham erhvervede 2de Tingsvidner ved Odense Byeting og Odense Herreds Ret. 2 Rbdlr. S. V. Og til Desensor Prokurator Ullum : - - 2 Rbdlr. - Mk. S. V. Men om de findes uformuende til at udrede disse Omkostninger, og bliver samme at erstatte paa befalet Maade. Dommen er qveres efter Øvrig hedens nærmere Foranstaltning. Ved Saaførelsen findes intet uforsvarligt Ophold at være skeet af Actor eller Defenfor. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Dito Dito. No. 335.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Hans Bilsted, efter Kongelig befaling, contra Schack - Arrestantinden Susanne Marie Christensdatter. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 7de Februari 1814, paaarket Actor til Statsæstelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 17de Januari f. A. afsagt Dom, udi en at Justitien imod Indstevnte anlagt Sag, for 3die Gang begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestantinder Gusanne Marie Christensdatter bor hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus paa Livstid, samt betale alle af denne Artion lovlig flydende Omkostninger. Tiltalte Birgithe Hansen bør bøde 1 Rbdlr. S. V. til Kiøbenhavns Politie=Kasse. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter i Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Dito Dito. No. 317. Klingberg, befalet - Birthe Cathrine Egeberg, afgangne Jnstrumenmager Ole Dreiers Enke med Laugværge, contra Trescher. - Pensionist Frants Goos. Kilantinden har ved udtagen høiesterets Stevning af 23de April 1813, paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden LandsOver, samt Hof= og Stadsretten, under 4de Januari f. A. afsagt Dom, uden Sag, betreffende Citaniindens formeentlige Ret til af Jndstevnte at erholde udbetalt den Summa 1260 Rdlr. D. C. med paaløbende Renter, hvilken hun skal have givet ham i Forvaring. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Naar Jndstevnte Kongelig Pensionis Frantz Goos efter foregaaende lovlig Stevning til Citantinden Birthe Cathrine Egeberg, afgangne Jnstrumentmager OleDetters Enke, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke har modtages de paagavnte 1260 Rd. i Bevaring, og ikke i Anledning deraf, er Titantinden noget af bemeldte Sum skyldig, bør han for Citantindens Tiltale i denne Sag frie at være, og Processens Omkostninger være ophævede. Men trøster han sig et til en saadan Eed at aflægge, bør han til Titantinden betale bemeldte 1260 Rd., eller saadan Deel af samme, som han ej med Ed tør benægte at have modtaget, med Renter 4 pr. Et fra den 21de Juli 1812, indtil Betaling skeer, samt denne Processes Omkostninger med 70 Rd.; saa betaler han og i sidste Tilfælde til JustitsKassen for unødig Trette saameget, som Dom og Segl koster. At efterkommes inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stand; og bør den Sum, Jndstevnte i Mangel af Eedens Aflæggelse har at erlægge, udredes i Rigsbankpenge Sølvværdie, efter OmskrigningsForholdet af 25 Rbdlr. for 10 Rd. dansk Courant. Processens Omkotning for Høiesteret ophæres. Til Justits=Kassen betaler Citantinden, som tabende 1 Rbdlr. Sølvværdie.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Dito Dato. No. 336.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Mødte - Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Hjelm - Rasmus Hansen, J den af Actor under 7de Februari 1814, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes til Underkiendelse, Tilsidesættelse og aldeles Forandring, en inden Brevskabet Christiansholm extra Birketingsret, under 3die f. M. afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justitien mod Jndstevnte, der tiltales for Mordbrand. Decom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Rasmus Hansen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være ; dog saaledes at han betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og deriblandt til Defensor Dirtpenge 9 Rbdlr. 68 og Salarium 10 Rbdlr. alt Rigsbankdaler Navneværdie. At efterkommes under Adfære efter Loven. Dom Rasmus Hansen bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Onsdagen den 16de Februari. No. 226. Rottbøll - Justitsraad og Høiesterets Advikat Hans Bilsted, contra Schønheyder - Kiøbmand Siberg.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Ved udtagen høiesterets Stevning af 13de April 1813, paaanker En tanten til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, eller til at vorde kiendt uefterrettelig at være, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 5te April 1813, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende: om Citanten er forpligtet at aflægge Regnskab til Jndstedste for 1770 Mark 14 s. Hamborger Banko, samt 3523/4 Rbdlr., uagtet Citanten forlængst for disse Summer har gjort rette Vedkommende Rede og Rigtighed, og derfor imodtaget behørig Qvitiering, med vider. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret. Jndstevnte Advocat Bilsted bør, under Mulct af 1 Rbdlr. Sølvværdie til Kiøbenhavns Fattigvæsen, Hovedkasse for hver Dag denne Dom siddes overhørig, til Citanten Kiøbmand Støberg aflægge Regnskab for de under Sagen omhandlede a conto modtagne Summer til Beløb Hamborger Bonto 1770 St. 14 s. og 352 3/3 Rbdlr. Sølvværdie, og derefter til Eltanten betale hvad der efter Afdrag af saavel beviisligen havde fornødne Udgifter i den af Jndstevnte, ved Overadmiralitetsretten mod Skibet Venus udførte Sag, som et passende Salarium af disse Summer, bliver tilbage, med Renter 4 pr. Ct. af den Citanten saaledes tilgodekommende Salde fra 10de August sidstleden, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Herredsting, Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Ved den inden Leire Herreds Extraret, af Herredsfogden Justitsraad Ludvig Holberg Schwartzen, under 21de April 1813, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Tiltalte Væversvend David Kesler og Hustrue Anne Kirstine Westergaard, bør for det af dem udøvede Tyverie, hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, den første i To Maaneder, og den sidste i fire Aar, samt en for begge og begge for een at betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger; hvoriblandt Actors Regning 8 Rdlr. og Defensors Salarium 5 Rbdlr. At efterkommes under Adfærd efter Loven Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Hermed endtes Høiesterets tredie eller extraordinaire Sessor til Aaret 1813. Høieste første Session for Aar 1814. Torsdagen den 3die Marts 1814. No. 24. Klingberg. - Major Johan Andreas Bruun v. Neergaard, contra Schønheyder. - Geheime-Conferentsraad Raben. Citanten har ved udtagen høiesterets Hoved=Stevning af 19de Januar, 1814 paaanket deels til Stadfæstelse, deels til Forandring, en inden LandsOver, samt Hof= og Stadsretten, under 3die Jan sidstleden afsagt Dom udi en Sag, betræffende Citantens formeentlige Ret til af Contra=Citanten at erholde den Summa 1666 2/3 Rbdlr. S. V. tildagebetalt, som han, under Reservation har betalt denne for meget paa en af ham til ContraCitanten under 16de December 1812 udstædt Vexel=Obligation for 20,000 Rdlr. dansk Courant. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Jndstævnte Hr. Geheime-Conferentsraad Raben bør til Citanten Major Johan Andreas Bruun Neergaard betale de paastevnte 1656 2/3 Rbdlr. S. V. med Renter 4 pro Conto deraf fra 31te August sidstl. indtil Betaling skeer. Processens i Omkostninger ophæves At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Geheime-Conferentsraad Raben har ved udtagen Højesterets Contrastevning af 19de Januarii 1814, indanket fornævnte Dom til Underkiendelse og Forandring. Dom: Lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Proessens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen, betaler Contra-Citanten, som Tabende 5 Rbdlr. Sølv=Værdie.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Fredagen den 4de Marts. No. 89.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Mødte. - Høiesterets Advocat Frederich Wilhelm Treskow, efter Kongelig befaling, contra Schack. - Prokurator Sparre. Acteor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 14de Februar 1814 paa anket til Forandring og Skiærpelse en, inden Wiborg Lands Overret, under 29de Novbr. 1813, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitien Vegne imod Prokurator Sparre, for begaaet Forsømmelse i en ham paa lagt Justits=Sags Førelse. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Sagfører Sparre bør at bøde til Randers Kiøbstæds Fattigkasse 24 Rbdlr. S. V. og til Sagfører Mønster betale i Salarium 4 1/2 Rbdlr. S. V. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Ved den inden Randers Byetings Ret, af Byefogder Auditeur Ludvig Conrad Neckel mann under 1ste Juni 1812, afsagte Dom, er kiendt for Ret Tiltalte Sagtører Peter Sparre af Randers bør bøde 80 Rdlr., siger Firsindstyve Rigsdaler dansk Courant til Randers Kiøbstæds Fattigkasse, samt betale denne Sags Omkostninger, og deriblandt til Actor Sagfører Mønster 15 Rd.; men i øvrigt for Actor Tiltale i denne Sag frie at være. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom. Tiltalte bør bøde 50 Rbdlr. S. V. til Randers Kiøbstæds Fattigkasse. J øvrigt bør Lands Overrettens Dom ved Magt at stande, Dito Dato. No. 90, Nødte. - Over=Auditeur og Højesterets Advocat Søe=Krigs=Prokureur Gregers Schack, efter Kongelig befaling, contra Bilsted. Arrestanten Huusmand Peter Christensen. J den af Actor under 19de Febr. 1814, udtagne Høiesterets Stevning: paaankes til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 25de Januar sidstleden, afsagt Dom, uden Sag, anlagt af Justition mod Indstevnte, for begaaet Hestetyverie. Herom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: BirketingsDommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Ved den inden Antvorskow Birks Extraret, af Birkedommeren Borgemester Peter Lund Birch og Meddoms Mænd, under 31te December 1813, affante Dom, er kiendt for Ret : Arrestanten Peder Christensen bør at stryges til Kagen samt derefter hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. Saa bør han og betale de af Actionen lovlig styd ude Onskotninger, hvorunder Defenfor Procurator Baadhs Salarium bestemmes et 3 Rbdlr. S. V. At efterkommes efter Justitiens videre Foranstaltning. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Man at stande. Dito Dito. No. 91.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Mødte. Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottus, efter Kongelig befaling. contra Treschow. - Skolelærer Lærke og Steddatter Anne Marie Larsdatte, Ved udtagen Høiesterets Stenning af 14de Februarii 1814, paaans Actor deels til Stadfæstelse og Skiærpelse, deels til Underkiendelse og 3de andring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 17de f. M. afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justition mod de Jndstevnte for begaae Qvaksalverie med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Tiltalte Skolelærer tærke i Vimmeløse, bør bøde 20 Rbdlr. S. V. til Sorøe Amts Fattigkasse. Tiltalte Anne Marie Larsdatter bør for Arves videre Tiltale, denne Sag frie at være. Begge de Tiltalte bør hver for sit Vedkommende udrede Actionens Omkostninger, og deriblandt i Salarium til Actor ved Underretten Prokurator Schil 2 s. r. S. V. og til Detensor ved Underretten, Prokurator Baadt 4 Rbdlr. S. V.; af hvilke Salair Skolelærer, Lærke betaler to tredie Dele og Anne Marie Larsdatter en tredie Deel Det idømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Antvorskow Birks Extraxet, af Birkedommeren Borgmester Peder Lund Birch, under 30te Novbr. 1813, afsagte Dom er kiendt for Ret: De Tiltalte Nicolay Johannes Lærke og Steddatter Anne Mar Larsdatter bør at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus det første i 4 og den sidste i 1 Maaned; saa bør de og hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkonninger, deriblandt Salario til Actor Prokurator de Scheel 10 Rbdlr. og til Defensor Prokurator Baadh 6 Rbdlr. af i Sølv Værdie. At efterkommes efter Justitiens videre Foranstaltning Endelig reserveres den Kongelige Kasses Ret i Anledning af, at det under Sagen fremlagte Beviis fra Skolelærer Lærke ikke er skreven paa stemplet Papiir. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Mag at stande.
Berlingske Tidende, 1814-05-27
Tirsdagen den 3de Marts. No. 92.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Lübeck, den 24de Mai. Fra Arau i Schweiz skrives: Man taler for nærværende Tid meget om en ny Landefordeling, og forsikkrer at der i saa Henseende er fastsat følgende: Keiserinde Maria Louise bliver Hertuginde af Parma og Placenza, hendes Søn er hendes Arving. Malland faaer en østerrigsk Prinds som Erkehertug; Vicekongen af Jtalien bliver Storhertug af Würtz, burg, Fulde og Aschaffenburg og Kongel. baiersk Agnat. Toscana faaer sin forrige Herre, Erkehertugen af Würsburg. Erkehertug Ferdinand faaer Modena. Baden afstaaer Pialz og Overlandet Nellenburg, Constanz, Breisgau indtil Dreisam; erholder derfor hele Elsatz indtil de vogesiske Bierge (Sundgau undtagen) til Speier og Geroldsheim. Würtemberg erholder de ovenfor nævnte af Baden aftraadte Lande, tilligemed Farstenberg og Sundgau, men aftrædet Mergentheim. Baiern faaer Mergentheim, hele Nedre=Pfalz og Zeibrücken, Starkenburg og Lindensels, og giver Tyrol til Østerrig. Darmstadt erholder det Mainziske paa høire og venstre Side af Rbd. nen, Østerrig erholder i Jtalien Malland, Mantua, Venedig og Dalmatien. Rusland erholder hele Polen og Danzig. Preussen faaer alle sine forrige Lande, Jülich og Berg, og Ret til at secularisere alle sine geistlige Lande, ligeledes ogsaa Sachsen. Hvad der er tilbage paa den venstre Rhinbred erholder HessenCassel, Hertugen af Nassau samt Leiningen og Farstenberg. Frankrig erholder de østerrigske Nederlande indtil Brügge; den øvrige Deel i falder til Holland. Fæstningerne Mainz og Strasburg sivises. J Frankfurt am Main bliver den tydske Constitution forhandlet og fastsat. Østerrig indtræder i sine forrige Rettigheder. Kongen af Neapel, hedder det, aftræder dette Rige til Kongen af Sicilien og erholder derfor Sardinien. Sardinien faaer sit Saveien, Pi¬moni- og Montferat, og til Erstatning Genua og - med Undtagelse at Mantua - det østerrigske Lombardie, under Tittel af Konge til Jtalien. Elba falder til Engelland.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Den hidtilværende Vicekonge erholder, efter andre Beretninger for sig og sine Arvinger en Deel af det forrige Vennetianske under Titel af et Hertugdømme.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Efter Forlydende skulle ogsaa de hanoverske Lande faae en anseelig Tilvæxt i Fladeindhold, hvorved deres Grændser ville blive meere regelmæssige. Man nævner allerede enkelte Bestanddele af denne For størrelse, hvorved Jndtægterne af Hannover turde erholde en betydelig Forøgelse.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Den 26de Mai. Jgaar har Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen af Sverrig indskibet sig i Travemünde, forat afseile til Sverrig. Jgaar indskibedes et svensk Regiment, og idag har endnu et stort Antal svenske Tropper forladt os forat gaae ombord.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Hamburg, den 27de Mai. Efter Forlydende skulle de Kongel. franske Tropper den 25de, 27de 29de og de sidste den 30te Mai tiltræde deres Marsch fra Harburg til deres Hiem, og Hs. Excellence, General en Chef for den Russisk Keiserlig-Poske Armee, Hr. Greve af Bennigsen den 30te Mai høitidelig indrykke i Hamburg.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Frankfurt, den 18de Maj. Jfølge Privatberetninger fra Paris er Deres Majestæters Keiseren af Ruslands og Kongen af Preussens Afreise til London endnu ej saa nær, som man formodede. Man troer, at den først vil gaae for sig ved denne Maaneds Slutning. Fyrst Metternich har ikke forladt Paris, uagtet han, efter Lansannes Tidender, har passeret Gens, forat begive sig til Jtalien, og der bivaane dette Kongeriges Organisation. Man forsikkrer at denne Fyrste skal ikke ledsage Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig til Wien, men følge med til Londen. Det bekræfter sig mere og mere, at Tydsklands Anliggender skulle i Wien bringes i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Paris, den 11te Maj. Den franske Marine bliver i Følge et Decret af Kongerigets Generallieutenant reduceret til 13 Linieskibe, 21 Fregatter, 27 Corvetter, og Brigger, 15 Avisskibe og 13 Fløiteskibe og Pramme. De udenfor Landet fødte Mariniers og de som ere fødte i de efter 1792 med Frankrige forenede Departementer erholde deres Afskeed. Kun 2 Contre admiraler, een i Brest og een i Toulon, ansættes. De i Antwerpen, Virstingen og Genua liggende Skibe forblive indtil videre Ordre armerede.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
General Carra St. Cyr befinder sig i Valenciennes og commanderer en Division; han har høitidelig erkiendt Ludvig den 18de. - Frankrig har nu for største Delen rømmet følgende Fæstninger J Tydskland: Hamburg, Magdeburg, Würzburg og Esturt. J Holland og Nederlandene: Naarden, Forterne ved Helder og Texel, Deventer, Deltzyl, Corvorden og Bergen op Zoom; Viiessingen Terverre, og de øvrige Forter paa Øen Vacheren; Breskins, Ysendyck og de dertil hørende Forter; Aurwerpen, Fort Lille, Lietten, hosk, Bar og alle andre Forter ved Schelden, Ostende, Niruport og Ypres.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Jmellem Rhinen og Gammel-Frankrig : Grave, Venlo, Julich, Mastricht, Vesel og Büderich, Mains og Cassel, Luxemburg og Kehl. - Paa hiin Side Alperne: Aessandrig, Placinza, Gavt, Turin, Fenestrelles, Mont Cenis, Genua, Savona og Bardi. - J Grevskabet Nizza: Niza, Villa Franca, og St. Remo. - J Spanien: Barcellona, Girona, Tortosa, Figueras og Roses. - J det abrigtiske Hav, Corfu Den 16de Mai. Om Secapitain Montcabriers Tilbagekomst, som i Begyndelsen var noget paafaldende, veed man nu følgende Omstændigheder: Napoleon vidste allerede førend han nedlagte Regieringen, at ØenElda vilde blive hans tilkommende Opholdsted, og havde derfor sendt Ordre til 2400 Mand italienske Tropper at begive sig didhen. De landede virkelig ved Porto Ferrajo. - Da Napoleon Fulde lande, yttrede den engelske Capitain sin Forundring over at see franske Tropper paa Øen, og de Efterretninger han derom indhentede gjorde ham tvivlraadig. Han tog derfor Napoleon igien ombord, og bad Spcapitain Monicabrier at ile til Paris og forlangt nye Jnstructioner. Hr. Montrabrier har forrettet sit Ærende, og er allerede igjen afreist fra Paris forat opsøge den engelske Fregat, som imidlertid krydser i det middellandske Hav. Jndholdet af Hr. Monteabries Jnstruction er endnu ubekiendt. En anden Skrivelse fra Paris in eholder Følgende: Buonaparte, som indskibede sig den 28de April, kom den 4de Mai til Elda og steg i Land ved Porto Ferrajo. Strax lod han fra Sta i dens Mure og Taarne udstikke en hvid Fane med rosenred Jndfatning og tre Bier i blaat Feldt.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Jtalien, den 2den Maj. Mellem Neapel og Tunis er sluttet en Taabenstilstand. Man haaber at herpaa vil følge Fred, og Frigivelse af de fangne Neapolitanere, der i Tunis som Slaver smægte i Lænker.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Gens, den 11te Mai. De allierede Magters Ministre ved Sveizer=Confrederationen have meldt de Herrer Syndici og det provisoriske Raad i Gens, at de allierede Magter ønske, at Republiqven Gens, som er befæstet ved en liberal Constitution og en hensigtsmæssig Forstørrelse, maatte indlemmes i Sveizerforbundet, da den var istand til at bidrage til dets Vedligeholdelse, og Neutralitetsystemmers eftertrykkelige Haandhavelse, Den Tilvæxt, som Sveiz herved faaer regner man til 500,000 Siæle.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
London, den 12te Mai.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Lord Liverpool var for en Deel af Hr. Harrowbys Mening, og sagde, at der ingen Tvivl var om at Kongen af Danmark, som den ved en frivillig Act af meest Nationen uindskrænkede Monark i Europa, havde Ret til at afstaae Norge og at han jo befandt sig i en Nødvindighed der bød det. Norge, sagde han, vilde vinde ved at komme under Sverrig, da der saaledes istedetfor en uindskrænket sig en indskrænket Regieringsform. Jøvrigt meente han, at Norges Forhold mod Engelland ikke havde været det bedste, og haabede at Huset vilde være af den Mening, at Regieringen skulde gives Magtibænde til at tvinge det til at opfylde Tractatens høitidelige Betingelser.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Lord Holland formeente, at da Engelland ikke havde garanteret Sverrig besiddelsen af Norge, burde det ikke blande sig i Norges Sag i nærværende Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Lord Boringdon erklærede, at han ikke troede Regieringen kunde giøre andet under nærværende Omstændigheder, end hvad den har gjort, hvilket han meente at kunne godtgiøre med Tractatens egne Ord. Han kunde derfor ikke bifalde Lord Hollands Mening. Lord Grey tog atter Ordet, og yttrede sig Misfornøielse over at høre slige Ting i Parlementet. Han sagde, at skiønt Prinds Christian i Begyndelsen havde handler efter Fuldmagt, saa havde han siden handlet som Souverain efter Aftale med nogle af de anseeligste Mænd i Landet. En norsk Rigsdag var bleven fastsat til 10de April, og Forsamlingen havde tilbudt Prinds Christian Norges Krone, paa den udtrykkelige Betingelse at han skulde renoneere paa Danmark. Lord Greys Mation blev forkastet med 113 Stemmer imod 34.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Forhandlinger i Underhuset.
Berlingske Tidende, 1814-05-30
Skatkammercantsleren fremlagde følgende Budskab fra Prindsregenten :