Jyllandsposten, 1838-08-13
Khvnsp. Nr. 189 bemærker slutteligen: "Vi have i en foregaaende Artikel viist, at Finantsberetningen for 1836, med Hensyn til sit Resultat, indeholder den stærkeste Opfordring for de nu forsamlede Stænder til paany at gjøre Rigets Finantsvæsen til Gjenstand for deres nøieste Overveielser og atter paa det Jndstændigste anbefale denne Sag til Regjeringens Opmærksomhed. Dette gielder saavel om Finantskassen som om Statsgjeldskassen. Skjøndt Finantserne have havt flere hundrede tusinde Rigsdaler mere i aarlig Jndtægt i 1836 end i 1835, have dog de løbende Udgifter langt oversteget Jndtægterne, og det uagtet der i 1836 aldeles ingen virkelig overordentlige Udgifter have fundet Sted (fraregnet de 17,000 Rbd. i Anledning af Reformationsfesten, der ikke kunne komme i nogen Betragtning). Hvad Statsgielden angaaer, da seer det vel ved første Øiekast ud, som om Stillingen var bedre, da der i Aaret 1836 er contant anvendt til Afbetaling paa Statsgielden 709,000 Rbd., imedens der paa Activerne kun er indkommet 441,000 Rbd., men det vilde være aldeles illusorisk, dersom man heri vilde see noget Skridt fremad til det Bedre, eller overhovedet vilde betragte et enkelt Aar i denne Henseende isoleret, hvorimod Resultatet, naar man blot lægger Aarene 1835 og 1836 sammen, bliver et gandske andet, da der i disse tvende Aar, som forhen viist, er af Activerne optaget 2,168,000 Rbd., og paa Statsgjelden, kun contant afdraget 1,668,000 Rbd., altsaa af Statens Formue forbrugt 500,000 Rbd. mere, end der igjen er afbetalt paa Statens Gield. Betænker man fremdeles, hvad vi ikke ofte nok kunde kalde i Erindring, at der under Jndtægterne for 1836 er indbefattet en høist usikker Meer=Jndtægt af 300,000 Rbd. af Øresunds Told, og ældre Restancer af over 200,000 Rbd., at Tallotteri=Jndtægten (som Stænderne dog vel ønske at see ophævet snarest muligt har været henved 500,000 Rbd., og at Renterne af Acti verne paa Grund af de skeete Afbetalinger og Udslettelser, aarligen synke, og lægger man paa den anden Side Mærke til, at der under Udgifterne ikke har været nogen i sit Væsen virkelig overordentlig og uforudseelig Udgift, hvilken i følgende Aar vistnok ikke vil udeblive med, hvad Stænderne tidligere have forudsat som Ordinarium, 300,000 Rbd. aarlig (Hertugdommernes Stænder endog 400,000 Rbd.), saa vil det let indsees, at ved blot lidt forandrede Forhold vil Underbalancen i den egentlige Finantskasse (de aarlige Jndtægter og Udgifter) let stige til en Million Rigsbankdaler, uden at der endnu er Noget afdraget paa Statsgjelden, skjøndt Staten, som Stænderne ogsaa tidligere have bemærket, bør være i Besiddelse af de fornødne aarlige Ressourcer til at bestride ikke blot sine aarlige Udgifter, men ogsaa passende Afbetalinger paa sin Gjeld." Da det nu derhos ikke sees, at der er foretaget noget Skridt til energiske Besparelser i nogen Udgiftspost, da tvertimod 4 af de Poster, paa hvilke Stænderne have troet at burde henlede Regjeringens særdeles Opmærksomhed, nemlig det udenlandske Departement, Colonialbesiddelserne, Landmilitairetaten og Gratialevæsenet tilsammen have kostet 3000,000 Rbd., skriver Tre Hundrede Tusinde Rigsbankdaler, mere end i 1835, og deriblandt det udenlandske Departement alene en Trediedeel mere, end hvad samme kostede i 1835, og Ostindien og Guinea langt over det Dobbelte imod, hvad de kostede i samme Aar, saa have Stænderne vel den største Føie til paany at udtale, hvad de forhen have udtalt, og som vi her hidsætte med deres egne Ord: at Statens Finantsvæsen bør gjøres til Gjenstand for en gjennemgribende Reform." - endnu fra en anden, og det maaskee den vigtigste, Side have Stænderne Anledning til at fornye deres tidligere Petitioner. Det er med Hensyn til Offentligheden i Finantsvæsenet. Som bekjendt var dette et særegent Jndstillingspunkt i Finantspetitionen, der gik ud paa, at de aarlige Regnskaber over samtlige Jndtægter og Udgifter, som aflægges til Hs. M. Kongen, maatte befales ved Trykken bekjendtgjorte. Stænderne yttrede, at den nødvendige Offentlighed bedst vilde tilveiebringes derved, at de ommeldte Regnskaber, ikke blot for Statsgielden og Finantserne, men ogsaa for Administrationen af de under andre Collegiers Bestyrelse henlagte Fonds, blive ved Trykken bekjendtgjorte, og gjorde derhos opmærksom paa, at hvad Kongen ved Stænderinstitutionen har opfordret enhver Borger til, nemlig at tage virksom Deel i Fædrelandets Anliggender, bliver umuligt, saalænge der og Finantsvæsenet, som dog griber ind i alle andre Grene af Statsbestyrelsen, ikke haves den fornødne Oplysning, ligesom den paalideligste Kundskab om Statens bekonomiske Tilstand først vil give Stændernes Virksomhed den Betydning, som Kongen har tilsigtet med samme. J denne Henseende lader imidlertid Finants=Beretningen for 1836 alt det Samme tilbage at ønske som Beretningen for 1835. Den er indrettet aldeles paa samme Maade som denne Beretning og i ingen Henseende mere oplysende end den. Af Jndtægtsposterne er kun en eneste lidt nærmere detailleret, og det den uvæsentligste af dem alle, nemlig Posten: "Adskillige Jndtægter i Danmark, hvortil nu i Parenthes er føiet: "Saasom enkelte Leie-Afgifter, for solgte Materialier, for Tilladelsen at blive Grosserer eller Mægler, Justitskasse-Jndtægter, Sigt- og SagefaldsJndtægter, Mulcter, Berigtigelse af Regnskabs-Udsættelser, og mange andre smaae Poster, der ikke kunne henføres under de foregaaende Afdelinger." Ved Udgiftsposterne er der kun tilføiet de smaa Oplysninger, som vi i Nr. 186 af dette Blad have gjort Læserne bekjendte med. J alt Andet er Beretningen for 1836 aldeles eens med den for 1835. Saaledes mangler Folket, og navnligen de Stænderdeputerede, endnu al Oplysning om de under de øvrige Collegiers Bestyrelse værende Fonds og Kasser, hvorpaa de specielt have andraget; thi der er dem intet meddeelt og Størrelsen og Anvendelsen af Justitsfondet, Pensionskassen, Post væsenets Befordringsfond, Landmilicefondet, de under Landmilitairetaten og Søetaten værende betydelige Fonds, Toldkammerets forskjellige Fonds, Jndustrifondet, Hofkassen, Slotsbygningskassen, Theaterkassen, Ordenscapitlets Fonds, Fondet ad usos publicos, og saa mange andre. Dernæst savne de al Kundskab om de andre Administrationsgrenes bekonomiske Forfatning, der ikke henhøre under Finantsdeputationen og Statsgjeldsdirectionen, skjøndt de ere væsentlige Deele af Statsindretningen, og skjøndt nøiagtig Kjendskab til dem er uundværlig for Enhver, der vil have en tydelig Jndsigt i, hvad Statsbestyrelsen i det Hele koster, og hvilke Jndtægter den har. Som saadanne nævne vi de tvende vigtige Bestyrelsesgrene, Postvæ enet og Universitetet og det lærde Skolevæsen. Fremdeles savner man Oplysning om Størrelsen af de mangfoldige Byrder, der ydes, deels i Penge og deels i Præstationer, som Communeudgifter, og om hvilke det i Særdeleshed er vigtigt at have en fuldkommen paalidelig Kundskab, da man først derved vil sættes i Stand til at vurdere Landets Kræfter, og bedømme, hvad dette i det Hele udreder til de forskjellige StatsØiemed, eftersom det, med Hensyn til Byrdernes Størrelse, er en ligegyldig Omstændighed, om Afgiften indbetales directe i Statskassen eller erlægges paa andre Steder. Hertil henregne vi Oplysning om Afgiften til Amtsrepartitionsfondet og sammes detaillerede Anvendelse, saa og om disse Fonds Beholdninger, om Bidragene til Fattigvæsenet og om Amtsfattigkassernes Beholdning, om Konger, Kirke- og Præste-Tienden, om Størrelsen af Offer og Accidentser til Præsten og Kirkebetjentene, om Lønnen til Skolelærere og Jordemødre, om Størrelsen af Skriverpengene til Amtstuen, af Dommer- og Skriverkornet, om Justitsfondsafgiften i de forskjellige Jurisdictioner, for derefter at oplyse Retsgebyhrenes Størrelse i det Hele, af Jndqvarteringsbyrden, af Veivæsenet, deels i Penge og Materialier og deels Arbeide, af Frieserne, saavel Sogne, Amts, som Konge Reiserne, af Fourageydelser, osv. osv. Vel vedkommer dette ikke, efter den nærværende Indretning, Finantserne og Statsgjelden, men Oplysning herom er ligefuld aldeles uundværlig for at bedømme Landets Stilling i det Hele, og den Omstændighed, at den første Finantsberetning kun omfattede de Jndtægter og Udgifter, der henhøre under Finants deputationen og Statsgjeldsdirectionen, kan dog ikke fornuftigviis indeholde nogen Grund til at lade det forblive herved, naar det kan paavises, at nogle af de vigtigste Afgifter og Byrder ere udeladte af samme, og Folket altsaa deraf ikke kan erholde den Oplysning, som det dog upaatvivlelig har været Regjeringens Hensigt at forskaffe samme ved Offentliggjørelsen af hiin Beretning. Det kunde formeentlig saa meget mindre have været vanskeligt at ledsage Finantsberetningen med en saadan Oversigt over de øvrige Statsbyrder, da der aarligen saavel til Cancelliet som til Rentekammeret indsendes schematiske Fortegnelser over allede Byrder og Afgifter, der hvile saavel paa Kjøbstæderne som paa Landet i de forskjellige Jurisdictioner, og der i de siden Stændernes første Sammenkaldelse nu snart forløbne 3 Aar dog vel maa antages at have været tilstrækkelig Tid til at udarbeide en saadan samlet Oversigt over disse Byrder. - Men blive vi endogsaa staaende ved Beretningen, som den nu engang er, nemlig blot omfattende de under Finantserne og Statsgielden henhørende Jndtægter og Udgifter, da savne vi, som ovenfor viist, den nærmere Oplysning om de forskjellige Jndtægts- og Udgiftsposter, der fra alle Sider saa ofte er bemanglet, og som vi ikke her skulle gjentage, da det vel af sig selv springer i Øinene, at Udgiftsposter som: "Til adskillige Udgifter i Anledning af Kongehuset, (155,000 Rbd.); "Til Embedsmænd under Cameral- og Finants=Departementerne" (567,000 Rbd.); "Til andre Udgifter under det udenlandske Departement og den afrikanske Consulatdirection, (171,000 Rbd.) osv. trænge til en nærmere Detaillering, for at være tilstrækkelig oplysende, og at man ikke erholder den fornødne Veiledning om, hvad de enkelte Deele koste, naar man under een Conto staaer sammen til en Sum af 173,000 Rbd.: "Til Universitetet i Kiel, offentlige Bibliotheker, lærde Skoler (?), Museer, Gradmaalingen, den videnskabelige Fond, Anskaffelser i literair og artistisk Henseende." Ogsaa denne Mangel vilde uden stor Besværlighed kunne have været afhjulpet, naar man blot havde ladet det for de forskjellige Collegier og Departementer gjeldende saakaldte Normal-Reglement trykke, da dette indeholder fuldstændig Oplysning om, hvor stort et Beløb der er normeret til ethvert Collegium og Departement, og hvortil denne Sum anvendes. Stænderne bor derfor ogsaa den fornyede Finantspetition, som vi ingenlunde paatvivle at de ville indgive, specielt andrage paa, at i ethvert Fald dette Normalreglement maa blive ved Trykken bekjendtgjor ved de efterfølgende Finantsberetninger, indtil de fuldstændige Statsregnskaber kunne blive bekjendtgjorte. At der ligeledes bør andrages paa, at de næste Regnskaber maae indeholde nøiagtig Oplysning om, hvori Statens Activer bestaae, og hvor Finantsernes saakaldte Reservefond er beroende, samt hvor stort dette Fond er og hvor dets Capitaler ere sikkrede, forstaaer sig vel af sig selv. Blandt de Mangler ved Regnskabet for 1835, der især ere blevne udhævede, er der to, som det i høieste Grad, forundrer os, ikke at see afhjulpne i det nærværende Regnskab; nemlig, at Regnskabet aldeles ikke viser Kassebeholdningernes Størrelse ved Aarets Begyndelse og Slutning, og at der savnes al Oplysning om Størrelsen af de ældre Skatte=Restancer. At Finantserne have en meget betydelig Kassebeholdning, kan ikke paatvivles, og idet Regnskabet for 1836 bemærker, at Aarets Underbalance 368,000 Rbd. er afholdt af de Beholdninger, der ved Udgangen af 1835, vare beroende i Kasserne, og hvoraf alene 636,000 Rbd. hidrørte fra Kasse=Overskuddet i samme Aar, ligger heri tilstrækkeligt, at den hele Beholdning langt overgaaer denne Sum, men af hvilken Størrelse den er, derom lader Beretningen os aldeles i Uvished. Det Samme gjelder, som bemærket, om de fra tidligere Aar udestaaende Restancer, der vistnok med Føie anslaaes til ikke ubetydeligt, og om hvilke, og navnligen om deres Ælde og Beskaffenhed, en nøiagtig Kundskab er væsentlig nødvendig, for at man kan have en bestemt Mening om Statens pecuinaire Forfatning.