Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-11-20
Agerbrugets Betydning paa Langeland fremgaaer endvidere ved en Sammenstilling af fornævnte Udførsel imod hele Kongerigets Udførsel af Korn; denne var nemlig i 1841: 1,445,989 Tønder, og i 1842: 1,085,796 Tønder, hvori Langeland altsaa har deeltaget med c. 4 1/2 pCt. aarlig, uagtet Hartkornet her ikkun udgjør 1 1/2 pCt. af hele Kongerigets Hartkorn. Smør, udført til Kongerigets Havne, Hertugdommene og fremmede Steder: Aar 1835, 795 Tdr., 1836: 1105 Tdr., 1837: 978 Tdr., 1838: 1290 Tdr., 1839: 1215 Tdr., 1840, 924 Tdr., 1841: 1173 Tdr., 1842: 925 Tdr., 1843: 946 Tdr., 1844: 748 Tdr., 1845. 1059 Tdr. Herefter er Overskud fra Forbruget, efter et Middeltal for 5 Aar: 1835-1839. 1077 Tdr. og 18401844. 943 Tdr. Tvertimod liig Kornproductionen at tiltage, synes det herefter som om Smør productionen er aftaget; dette er dog vistnok ikkun tilsyneladende, og Aarsagen maa vel nærmest søges i det tiltagne Forbrug i de mindre Landhuusholdninger. Mangel paa Oplysning for Fyens Vedkommende om Mellemhandelen i Kongeriget, i Forbindelse med Smør handelens varierende Retning, gjør Udførselsammenstilling med denne Øe og Langeland aldeles usikker til derpaa at bygge nogen Slutning. Sammenstilles derimod Udførselen herfra, som er Langelands eget Overskud fra Forbruget, med hele Kongerigets Overskud, og lægges til Grund for en saadan Sammenstilling et Middeltal for Aarene 1841 og 1842, saa bliver Forholdet, omtrent det samme som for Kornvarerne foran har viist sig, nemlig, at Langeland har deeltaget i hele Kongerigets udførte Overskud med 4 1/2 pCt. Forbrug af Brændeviin, Productet af Brænderierne, i Rudkjøbing, sammenlagt med indført Korn- og Drue brændeviin samt Rom, og derfra draget Udførselen, har, efter et Middeltal for Aarene 1844 og 1845, udgjort aarlig 251,816 Potter a 8 Graders Styrke. Efter Folketællingen 1840 er saaledes Forbruget pr. Jndivid. 15 3/4 Potter, hvilket er 2 a 3 Potter mindre end der ifølge det statistiske Tabelværk er beregnet som Forbrug pr. Jndivid for hele Kongeriget i 1842. Da flere og sikkre Kjendsgierninger, som det forøvrigt ikke er Stedet her at fremstille, tale for, at denne Difference ingenlunde hidrører fra Smugleri til Langeland, maa dette mindre Forbrug vel nærmest kunne tilregnes Maadehold i Nydelsen af Spirituosa. Hvor et saadant Maadehold indtræder, der har, efter andre Landes Erfaring, Caffe forbruget tiltaget, og det er derfor værd at lægge Mærke til, at Caffeforbruget netop paa Langeland er betydelig tiltaget i senere Aaringer. Forbrug af adskillige vigtige Importartikler, Ved her, efter et Middeltal for Aarene 1843, 1844 og 1845, at fremstille Langelands Forbrug af adskillige vigtige Importartikler, og sammenstille dette, beregnet pr. Jndivid efter Folketællingen 1840, med Kongerigets Forbrug, efter et Middeltal for 1841 og 1842, saaledes som det statistiske Tabelværk oplyser, bør det tages i Betragtning, at naar Forbruget af Stang= og Baandjern, ikke viser sig større og af Trælast endog noget mindre, end i Gjennemsnit for hele Kongeriget, beregnet pr. Jndivid, vil Forbruget af disse Artikler dog stille sig stort for Langeland, naar tages Hensyn til Jernfabrikkers og Ankersmeddes store Tilførseler udenfor Langeland, og hvad Trælasten angaaer bemærkes, at Byggelysten naturligviis maa være mindre, hvor Fæstebesiddelse er saa udbredt som her. Forbruget er i Langeland Kongeriget Langeland. pr. Jndivid pr. Jndivid. i det Hele 41 3/3 Pd. 3 1/2 Pd. Kaffe. 77,248 Pd. 11 1/2 Pd. 8,2/3 Pd.