Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-08-16
Nyheder fra Udlandet. Den pyrenæiske Halvøe. De Konstitutionelles Seier, D. Miguels Flugt &c. Træfningen som gik forud Lissabons Erobring havde været yderst blodig. J 4 Timer havde man kæmpet med den største Forbittrelse. En Deel af det miquellistiske Kavallerie var strax gaaet over. Slaget endtes med Miguellisternes Flugt og Nederlag. Deres Anfører, den gamle Jordao (Jordan, uhæderlig bekjendt af sit grusomme Forhold mod Fangerne i Lissabons Fængsler, blev efter at han var dræbt, afhugget begge Hænder, og kastet ud i et Morads, men Folket slæbte Liget op igjen og huggede det i mange Stykker. J Lissabon herskede imidlertid den største Forvirring. Saalænge Slaget stod paa, var Staden grebet af en gyselig Stilhed. Men da Miguellisterne vare slagne, og Hertugen af Cadaval havde forladt Lissabon med den overblevne Garnison, da hialp ogsaa Hovedstadens hidtil saa haardt undertrykte Jndvaanere til at kaste Aaget af sig. Fængslerne bleve opbrudte, og Fangerne baarne ud paa Folkets Skuldre. Nogle engelske Søeofficerer som havde været ombord paa et strandet Skib og for nogle Uger siden vare kastede ind i Fortet San Jorge, bleve udraabt til Folkets Anførere. Alle Fangerne væbnede sig med hvad de kunde i en Hast faae fat paa endeel endog med Kosteskafter, En af Formændene anførte sin Hob med en Jernstang, en Anden med en stor Portlaas, o. s. v. Som en Lavastrom gik det nu gjennem Gaderne, under Raabet: "Viva Dona Maria!" af Fortet S. Jono, som blev forsvaret med 12 Kanoner. Skildvagterne bleve nedhugne, Portene sønderslagne, og Batteriet erobret. Denne Hob, der var voxet til omtr. 5000 Md., som næsten Alle havde været fangne, anførtes af en engelsk Søelieutn. Fitch. Han lod Kanonerne lade, stormede Tøihuset, og bemægtigede sig 3000 Geværer. Nu befalte han sin hele Skare at stille sig i Række og Geleed, lod uddeele skarpe Patroner til den, satte en gammel Officeer til Kommandant over det Fort som Denne nylig selv havde været fangen i, og marscherede gjennem Lissabons Gader med klingende Spil foran sig. Hele Folkehæren sang og brølte konstitutionelle Viser, og hvor den kom frem, blev der jublet og streget fra Vinduer og Tage, saa Luften gjenlød af Skrig og Skraal, blandet med de Kæmpendes Geværild paa den anden Side af Floden. Nu kan man altsaa forklare sig, hvorledes det gik til, at ogsaa det engelske Flag var bleven heiset i Lissabon.) Villaflor (nu Hertug af Terceira) og hans seierrige Tropper bleve modtagne med en uhyre Enthusiasme. Da han rykkede ind, var næsten Alle og Enhver bevæbnede med Sabler og Geværer, samt Arme og Hatte omvundne med blaa og hvide Baand. (Den konstitutionelle Farve,) Nogle Mennesker vare blevne dræbte, men ikke mange. Endnu den samme Dag som Hertugen af Cadaval flygtede, havde han ladet en ung Officeer qvæle. Efter Rygte skal han paa sin Flugt være bleven ihielskudt af Landboerne. Den miguellistiske Admiral Felix var flygtet ombord paa et engelsk Linieskib, men gaaet iland igjen, greben af Folket og haardt mishandlet. Engellænderne modtoges overalt med Vivatraad. To brittiske Linieskibe havde lagt sig for Anker tæt inde ved Staden. Admiral Napier var samme Dags Aften kommet op af Floden, ombord paa det erobrede Linieskib Joao. Hans Flaade bestod nu af 15 Skibe. Der gaves nu ikke et Fort, ikke et Skib paa Tajo, som ikke havde heiset Dronningens Flag. Almeida var det sidste Fort som overgav sig. Hertugen af Terceira havde med sine 1500 Md. regulaire Tropper indqvarteret sig i Citadellet. Admiral Parker og alle Capt. paa den engelske Flaade havde aflagt ham deres Besøg. Om Aftenen var hele Lissabon illumineret. Ad alle Kanter steeg Raketter tilveir, og allevegne blev der sjunget og spillet den konstitutionelle Hymne. J den sidste Træfning skulle Miguellisterne have 2000 Døde og Saarede. Dog samle de sig igjen nordlig for Lissabon, og ville muligt endnu vove et Slag. Førend de drog bort fra Lissabon havde de fornaglet alle Kanonerne. Dagen iforveien havde Hertugen af Cadaval udstædt en Proklamation, hvori han havde spurgt, om der vel blandt Jndvaanerne befandt sig Nogen som ikke vare beredvillige til at offre deres Liv for den legitime Kong Miguel 1 Alle Urostiftere vare truede deri med at blive henrettede inden 24 Timer, og derved udtrykkelig tilføiet: at Udlændere vare ikke undtagne derfra.