JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Hr. Pastor Brygman i Aarhuus er i Avisen opfordret til i Trykken at udgive sin den 3de d. M. til Aftensang i Domkirken for et saa paafaldende lidet Auditorium holdte Prædiken, der saa særdeles skjønt, og paa en høist original Maade handlede om hans Velærværdigheds nyelige Reise til Kjøbenhavn og Vennebesøg i Sjælland, samt Fataliteter med Dampskibet, der tre Gange bragte ham tilbage, men atter frem, og omsider lykkelig til den By, for hvis Bedste han arbeider, og hvor han fandt alt i velbeholden Stand. Jndsenderen mener, at Afsætningen vilde blive endnu bedre, ifald Hans Velærværd, maatte bestemme sig til ogsaa at udgive sin til næste Søndag annoncerede Prædiken om den borgerlige Lighed og Frihed. Hr. Pastoren har svaret Jndsenderen følgende: "Det skal være mig kjert, om De har fundet skjønt, hvad jeg saa ganske ligefrem anførte med faa Ord om mit Ophold i Sjælland, og min uheldige Tilbagereise. Det kan ikke betale sig at give den i Trykken, men en Afskrift af den, jeg holdt i Søndags, eller af hvilkensomhelst anden Prædiken kan gjerne faaes, om Nogen ønsker det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Blandede Efterretninger. Tyrkisk Drikkelyst. Achmet Cachefhvem vi bleve forestillede (fortæller Wester i sine Reiser,) var en Mand paa fem og tredive Aar, hvis Corpulence og opblæste Ansigt røbede ham som en Bonvivant. Han havde en Gruppe af albaniske Soldater omkring sig, men som paa et Tegn fra ham bortfjernede sig, saa at vi tilligemed hans coptiske Secretær, en Græker og to Mameluker bleve alene hos ham. Han yttrede, at han følte sig meget smigret ved vort Besøg, og efter at have overrakt en af os sin egen Pibe, bød han sine Mamelukker at hente andre, samt Kaffe. Da vi vare blevne regalerede hermed spurgte han os med hvilke andre Forfriskninger han kunde tjene os, og da vi nu bade om en Glas Vand, tilvinkede han den ene Mameluk, at opfylde vort Ønske. Denne vendte strax tilbage, men bragte isteden forVand en Flaske Aqvavit, en af Dadler tilberedt stærk spiritus Drik. Gouvernøren tog Flasken og sagde: "Her er det Vand som J Franker gjøre saa meget af. Vi vilde i Begyndelsen intet drikke deraf, og nu sagde han, at Propheten vel havde forbudt Roki, dog skulde dette ikke hindre ham fra at overbevise os om, at han ikke havde villet forgive os, og efterat vi havde smagt derpaa, fyldte han sit eget Glas og tømte det i eet Drag. Han drak derpaa i de fire Timer, vi bleve hos ham, ikke mindre end sytten Glas. Herpaa sagde han: Omendskjøndt J lade, som om J ingen Venner ere af stærke Drikke, tør jeg dog indgaae ethvert Veddemaal, at J rigeligen have saavel Viin som Liqueurer i Eders Baad." Da vi svarede, at vi rigtigt nok havde Saadant med os, og gjerne vilde forære ham en Flaske Brændeviin, Genever eller Rom, svarede han rask: Ei, mig ere de alle tilpas, og saaledes maatte vi da give ham af alle Slags, og Achmet tiltalte fremdeles de nye Fremmede ret tappert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Kjøbenhavns Børs, d. 20 August 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 158, 1 Rbd. Sdl. pr. 180 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Svenske Sedler 488 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 95 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . 90 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. ....... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 1023 108 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 1923, 18 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved L. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 70 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier 87 – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Nyeste kilderie a Kjøbenhavn. anonernaaSyvogtyvende Aargang. No. 68. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 August 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Frankrigs constitutionelle Charte, med Anførelse af de under 7de August d. A. deri foretagne Forandringer. ommes Franskmændenes offentlige Rettigheder. Art. 1. For Loven ere alle Franskmænd lige, af hvad Titel og Rang de end ere. 2. J Forhold til deres Formue bidrage de uden Forskiel til Statens Byrder. 3. Alle kunne paa lige Maade erholde borgerlige og militære Betjeninger. 4. Ligeledes garanteres deres individnelle Frihed. Jntet Menneske maa forfølges eller hæftes, uden i de Tilfælde, som Loven bestemmer, og i den Form, som samme foreskriver. 5. Enhver bekjender sin Religion med lige Frihed og erholder samme Beskyttelse for sin Gudsdyrkelse. 6. Jmidlertid er den Katholsk Apostolisk Romerske Religion Statens Religion. Denne Artikel er nu udslettet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
7. Den Katholsk Apostolisk Romerske Religions Tienere, saavelsom andre christelige Troesbekjendelsers Tienere erholde blot Lønninger af den kongelige Skat. (Er nu saaledes forandret. Præsterne af den Katholsk Apostolisk-Romerske Religion, til hvilken Fleerheden af Franskmændene bekjende sig, og af de andre christelige Troesbekiendelser, lønnes af Staten." 8. Franskmændene have Ret til at publicere deres Meninger og lade dem trykke, idet de rette sig efter de Love, som sætte Grændse for denne Friheds Misbrug. (Lyder nu saaledes: "Franskmændene have Ret tilat publicere deres Meninger og lade dem trykke, idet de underkaste sig Loven. Censuren kan aldrig meer gjenindføres." 9. Enhver Eiendom er ukrænkelig, uden nogen Undtagelse, ogsaa den Eiendom, som man kalder Nationaleiendom, da Loven ingen Forskjel gjør paa samme. 10. Staten kan formedelst offentlig, lovmæssig beviist Interesse fordre Eiendoms Opofrelse. Men Skadesløsholdelse maa gaae forud. 11. Alle Undersøgelser angaaende Meninger og Stemmer, som ere givne for nærværende Restauration (1814), ere forbudte, og den samme Forglemmelse befalet Domstolene og Borgerne. 12. Conscriptionen er afskaffet. Den Maade, hvorpaa Armeen til Lands og Vands skal recruteres, er bestemt ved en Lov. Kongens Regjeringsform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
13. Kongens Person er hellig og ukrænkelig. Hans Ministre ere ansvarlige. Kongen alene tilkommer den udøvende Magt. 14. Kongen er Statens Overhoved; han commanderer Land- og Sømagten, erklærer Krig, slutter Freds-, Alliance- og Handelstractater, udnævner til alle Embeder i den offentlige Bestyrelse, og udsteder de fornødne Bestemmelser og Anordninger til Lovenes Fuldbyrdelse og Statens Sikkerhed. (Hertil er gjort følgende Tillæg: Luden nogensinde selv at kunne ophæve Lovene eller dispensere fra deres Fuldbyrdelse. Jngen fremmede Tropper maae nogensinde komme i Statens Tieneste." 15. Den lovgivende Magt udøves i Fællesskab af Kongen, af Pairskammeret og af Departementernes Deputeredes Kammer. Order: "Departementernes udslettes; – nemlig fordi der ogsaa gives Districts-Deputerede, som ellers vilde være udelukkede fra at deeltage i den lovgivende Magt.) 16. Kongen foreslaaer Loven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
17. Lovforslaget forelægges efter Kongens Godtbefindende Pairskammeret eller de Deputeredes Kammer, undtagen Loven angaaende Paalæg, som strax maa forelægges de Deputeredes Kammer. Art. 16 og 1 ere saaledes forandrede. Det tilkommer Kongen, Pairskammeret og de Deputeredes Kammer at gjøre Lovforslag. Jkke desto mindre skulle Paalæg først bevilges af de Deputeredes Kammer 18. Over enhver Lov skal raadslaaes og frit stemmes af begge Kamres Fleerhed. 19. Kamrene have Ret til at ansøge Kongen, om at foreslaae en Lov, det være over hvilken Gjenstand det være vil, og til at antyde, hvad Loven efter deres Mening maa indeholde. 20. Denne Ansøgning kan skee af hvert enkelt af begge Kamre, dog efterat derom er raadslaaet i den hemmelige Comittee. Først efter til Dages Forløb sendes Ansøgningen af det Kammer, som har foreslaaet samme, til det andet Kammer. 21. Antages Forslaget af det andet Kammer, saa forelægges samme for Kongen, forkastes det, saa maa det ikke igjen forebringes i samme Session. (Art. 19, 20 og 21 falde bort og erstattes ved følgende Bestemmelse: "Naar et Lovforslag er forkastet ved en af de tre Magter, maa det ikke igjen forebringes i samme Session.") 22. Kongen alene sanctionerer og promulgerer Lovene. 23. Civil-Listen fastsættes for hele Regjeringstiden af den første Legislatur, som forsamler sig efter Kongens Thronbestigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Om Pairskammeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
24. Pairskammeret er en væsentlig Deel af den lovgivende Magt. 25. Det sammenkaldes af Kongen paa samme Tid som Departementernes Deputeredes Kammer Det ene Kammers Session begynder og ender paa samme Tid som det andet Kammers Session. 26. Enhver Forsamling af Pairskammeret som maatte holdes udenfor de Deputeredes Kammers Sessionstid, eller ikke maatte være foreskreven af Kongen, er utilladelig og fuldkommen ugylJ denne Art. bortfalde de Ord: eller ikke maatte vær foreskreven af Kongen, og til Slutning tilføjes med Undtagelse af det ene Tilfælde, naar det forsamler sig som Domstol, og som saadan kan det kun udøve judicielle Handlinger.")
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
27. Udnævnelsen af Frankrigs Pairs tilkommer Kongen. Deres Antal er uindskrænket. Han kan paa forskjellig Maade indrette sammes Værdigheder, kan udnævne dem paa Livstid, eller efter sin Villie gjøre dem arvelige. (Denne Art, skal underkastes en ny Prøvelse i Sessioden 1831.) 28. Pairerne have ikke Adgang til Kammeret, førend de ere 25, og ingen delibererende Stemme, førend de ere 30 Aar gamle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
29. I Pairskammeret fører Frankrigs Kantsler Forsædet, og i hans Fraværelse en Pair, som udnævnes af Kongen. 30. Medlemmerne af den Kongelige Familie og Prindserne af Blodet ere Pairs ved Fødselen; de indtage deres Sæde umiddelbart efter Præsidenten, men have ingen delibererende Stemme, førende de ere 25 Aar gamle (Lyder nu saaledes, Prindserne af Blodet er Pairs ved Fødselen; de indtage deres Sæde umiddelbart efter Præsidenten. 31. Prindserne kunne ikke tage Sæde i Kammeret, uden paa Kongens Befaling, som for hver Session udtrykkes ved en Indbydelse, under Ugyldigheds Straf for alt det, som maatte være skeet i deres Nærværelse. Denne Art. falder bort.) 32. Alle Pairskammerets Forhandlinger ere hemmelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Pairskammerets Møder er offentlige, lige(Men nu som de Deputeredes Kammers."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
33. Pairskammeret dømmer i alle Forbrydelser af Højforræderie og i alle de Attentater mod Statens Sikkerhed, som ere bestemte i Lovene. 34. Jngen Pair kan hæftes, uden under Kammerets Auctoritet, og kun af det dømmes i Criminaltilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Om Departementernes Deputeredes Kammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
35. De Deputeredes Kammer skal bestaae af Deputerede, valgte af Valgollegier, hvis Organisation skal bestemmes ved Love. 36. Ethvert Departement skal have lige saa mange Deputerede som hidindtil. (Denne Art. falder bort.) 37. De Deputerede skulle vælges paa 5 Aar saaledes, at en Femtedeel af Kammeret hvert Aar fornyes. Nu borde Deputerede skulle vælges paa 5 Aar 38. Jngen Deputeret kan tilstedes Adgang til Kammeret, naar han ikke er 40 Aar gammel, og ikke betaler en direct Contribution af 1000 Franker. (Lyder nu saaledes: "Jngen Deputeret kan tilstedes Adgang til Kammeret, naar han ikke er 80 Aar gammel og ikke forener de øvrige Bestemmelser i sig, som ere bestemte ved Loven. 39. Skulde der imidlertid i Departementet ikke befinde sig 50 Personer af bemældte Alder, som i det mindste betale 1000 Franker i direct Contribution, saa skal sammes Antal completteres af dem, der ere meest bebyrdede under 1000 Franker, og disse kunne vælges tilligemed de Første. 40. Vælgerne, som bidrage til de Deputeredes Udnævnelse, kunne ingen Stemmeret have, naar de ikke betale en direct Contribution af 300 Franker, og naar de ikke ere i det mindste 30 Aar gamle. 41. Valgcollegiernes Præsidenter vælges af Kongen og ordentligviis blandt Collegiets Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Valgeollegiernes Præsidenter vælges Nu hedder det: af Vælgerne. 42. J det Mindste Halvdelen af de Deputerede skal vælges blandt de Valgdygtige, som have deres politiske Domicil i Departementet. 43. Præsidenten i de Deputeredes Kammer vælges af Kongen udaf en Liste paa 50 Medlemmer, hvilken Kammerte har overrakt. Men nu, Præsidenten i de Deputeredes Kammer vælges af selve Kammeret ved hver Sessions Aabning." 44. Kammerets Sessioner ere offentlige, men 5 Medlemmers Begjæring er tilstrækkelig, til at det forvandler sig til en hemmelig Committee. 45. Kammeret deler sig i Bureaux, for at raadslaae over de Udkast, som fra Kongens Side overgives det. 46. Jngen Lov kan modtage en Forbedring, naar denne ikke af Kongen er foreslaaen i Committeen, og naar den ikke er sendt til Bureauerne og af disse bleven discuteret. 4. De Deputeredes Kammer modtager alle Forslag om Paalæg, først naar disse Forslag ere antagne, kunne de forelægges Pairskammeret. Art. 46 og 2 falde bort, nemlig som Følge af Jritiationerne eller Andragsretten.) 48. Jntet Paalæg kan indføres eller ophæves, naar ikke begge Kamre have givet deres Samtykke dertil, og naar det ikke er stadfæstet af Kongen. 49. Grundskatten bevilges kun paa eet Aar. De indirecte Paalæg kunne bevilges paa flere Aar. 50. Kongen sammenkalder hvert Aar begge Kamrene; han prorogerer dem og kan opløse Departementernes Deputeredes Kammer; men i dette Tilfælde maa et nyt Kammer sammenkaldes inden tre Maaneder. 51. Jmod et Medlem af Kammeret kan under Sessionen og sex Uger før og efter samme ingen corporlig Tvang udøves. 52. Under Sessionen kan intet Medlem af Kammeret i Criminaltilfælde forfølges eller hæftes, førend Kammeret har tilladt hans Forfølgelse, undtaget det Tilfælde, at han gribes i en Forbrydelse. 53. Til intet af begge Kamre kan nogen Petition henvendes og overgives paa anden Maade end skriftligen. Loven forbyder at overrække Bønskrifter personligen og ved Skranken. Om Ministrene. 54. Ministrene kunne være Medlemmer af Pairskammeret eller af de Deputeredes Kammer. De have desuden Adgang baade til det ene og det andet Kammer, og maae høres, naar de forlange det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
55. De Deputeredes Kammer har Ret til at anklage Ministrene og stille dem for Pairskammeret, som alene har Ret til at dømme dem. 56. De kunne blot formedelst Forræderie, eller Concussioner sættes under Tiltale. Særegne Love skulle nærmere angive denne Art af Forbrydelse og bestemme samme Forfølgelse. (Denne Art. udslettes; de deri omtalte særegne Love, udkom aldrig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Om Retsforfatningen. 57. Al Justits udgaaer fra Kongen; den forvaltes i hans Navn af Dommere, som han udnævner og indsætter. 58. De af Kongen udnævnte Dommere beholde deres Embeder paa Livstid. 59. De ordentlige nu bestaaende Domstole og Tribunaler beholdes. Deri bliver intet forandret uden ifølge en Lov. 60. Den nuværende Indretning med Handelsdommere beholdes. 61. Indretningen med Fredsdommere, beholdes ligeledes. Fredsdommerne, omendskjønt udnævnte af Kongen, ere ikke afsættelige. 62. Jngen kan unddrages sine naturlige Dommere. 63. Der kunne altsaa ingen overordentlige Commissioner og Tribunaler vorde oprettede. denne Benævnelse ere Prevotal-Jurisdictionerne ikke indbefattede, naar deres Gjenoprettelse holdes for nødvendig. i Nu. Der kunne ikke oprettes overordentlige Commissioner eller Tribunaler, under hvilken Form i nævnelsen det end maatte være.") 64. J Criminaltilfælde skulle Forhandlingerne skee offentligen, saafremt denne Publicitet ikke er farlig for Orden og Sæder, og i saa Tilfælde erklærer Tribunalet samme ved en Dom. 65. Indretningen med Eedsvorne beholdes; de Forandringer, som ifølge en længere Erfaring maatte ansees for nødvendige, kunne blot skee ved en Lov. 66. Straf af Eiendommes Confiscation, er afskaffet og kan ikke igjen indføres. 6. Kongen har Ret til at benaade, og tilat formilde Straffene. 68. Civillovbogen og de nu bestaaende Love, som ikke ere stridende mod nærværende Constitution, forblive i Kraft, indtil de lovligen vorde forandrede. Særegne af Staten garanterede Rettigheder. 69. De Militaire, som befinde sig i Tienesten, Officerer og Soldater paa Vartpenge, pensionerede Enker, Officerer og Soldater beholde deres Grader, Æresposter og Pensioner. 70. Den offentlige Gjæld garanteres; enhver Art af Forpligtelse, som Staten har paataget sig imod sine Creditorer, er ukrænkelig. 71. Den gamle Adel antager igjen sine Titler, og den nye beholder sine. Kongen creerer Adelige efter Behag, men han bevilger dem kun Rangs- og Æresposter, uden nogen Undtagelse fra Samfundets Byrder og Pligter. 72. Æreslegionen beholdes. Kongen skal bestemme de indre Indretninger samt Decorationerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Æreslegionens Decoration skal ogsaa i Fremtiden bære Henrik den Fjerdes Brystbillede paa den ene Side, med hans Navn i Omskriften, og paa den anden Side i det Jndre af Medaillonen føre den Devise, Ære og Fædreland." De fem Stjerner, som omgive Storkorset, skulle adskilles ved trefarvede Fanestænger.) 73. Colonierne skulle bestyres ved egne Love og Jndretninger. den blot: Colonierne skulle bestyres efter egne Løve 74. Kongen og hans Efterfølgere skulle ved deres Kroningshøjtid sværge, tro at iagttage nærværende Constitution. Nu derimod. Kongen og hans Efterfølgere aflægge ved deres Thronbestigelse, i de forenede Kamres Nærværelse, den Eed, tro at ville opfylde det constitutionelle Charte."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Transitoriske Artikler. 75. Frankrigs Departementers Deputerede, som havde Sæde paa det sidste Ajournements Tid, skulle, indtil de erstattes af andre, vedblive at have Sæde i de Deputeredes Kammer. 76. Den første Fornyelse af en Femtedeel af de Deputeredes Kammer skal finde Sted i det seneste i Aaret 1816, efter den imellem Afdelingerne indførte Orden. (Art. 75 og 16 falde bort og erstattes ved følgende: 75. Nærværende Charte og alle de Rettigheder, som det helliger, anbetroes Nationalgardernes og alle franske Borgeres Mod. Frankrig antager igjen sine Farver. For Fremtiden, bæres kun den trefarvede Cocarde.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Vi befale, at nærværende Constitution, som ifølge Proclamationen af 2den Maj forelagdes Senatet og det lovgivende Corps, ufortøvet skal tilsendes Pairernes og de Deputeredes Kammer. Givet i Paris i Herrens Aar 1814 og vor Regjerings det nittende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Undertegnet. Ludvig. Og længere nede. Abbe Montesquion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Foruden de her allerede anførte Forandringer har de Deputeredes Kammer under 7de Aug. d. A. ogsaa erklæret: At Jndledningen til det constitutionelle Charte er udslettet, fordi den synes at octroiere Franskmændene Rettigheder, som væsentligen tilkomme dem."(Ved denne Jndledning maa vel forstaaes de fem første Artikler af Chartet.) Offentlige Characterer, eller Bidrag til Frankrigs nyeste Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Udgiverne af de latinske Classikere i Paris bleve ogsaa blot ved ham satte i Stand til at udføre deres nyttige Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Jndenlandske Efterretninger. Førend Hr. Prof. Bosco, der nu allerede ved tvende Forestillinger har erhvervet sig det kjøbenhavnske Publikums Bifald og Yndest, afreiste fra Hamburg, havde han gjort adskillige Pudse rier, som f. Ex. Han gik ind i en af de saakaldte Helliges Boutik og kjøbte et Par Handsker, lod en Specie vexle, og fulgtes af den fromme Mand til Døren. Neppe er Bosco paa Gaden, saa kalder Hiin betuttet af ham og siger, at den modtagne Specie var borte. Forundret svarte Bosco; "Min Herre! De har jo lagt den i Deres Hue. Kjøbmanden rev Huen af i Hast, saae efter – jo det var ganske rigtigt, Specien laae i Drættet. Men nu tog Bosco til Orde: "Min Herre, Jeg savner min Tegnebog, og den har De i Deres Kjolelomme. Uagtet Kræmmeren høitideligt forsikrede, han ikke havde taget den, saa anmodede Bosco ham alligevel om at vende sine Lommer, og en stor Octavbog kom til Syne. Maalløs stod den arme Kjøbmand der, og med Spørgsmaalet; "De er dog vel ikke Hr. Bosco, bad han ham ikke oftere at besøge sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Blandede Efterretninger. J Frankrig er udkommen en Oversættelse af de bekjendte Stunden der Andacht, som finder overordentligt bifald, samt roses og anbefales af alle fornuftige og oplyste Theologer af den protestantiske og katholske Kirke. Den høje Interesse for dette Verk tiltager overalt, jo meer den Overbeviisning udbreder sig, at samme for største Delen er opstaaet af Kellers fortræffelige Prædikener, hvori der hersker samme Orden, Anskuelse og Valg af Gjenstande. Man sammenligne, hvad derom siges i Georg Viktor Kellers Nach las. (Freiburg 1830, S. 11-14.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Om Udbyttet af Guld i det russiske Rige læses en Meddelelse af Hr. A. v. Humboldt i Annalen der Physik und Chemie, 1830 Nr. 2. og i Børsenhalle 5612, til Berigtigelse af det, som i No. 46 af Berliner Nachrichten er anført. Ifølge. officielle Documenter udvindes aarlig noget over 22000 Cøln. Mark Guld; og imod 77000 Mark Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
J Aarene fra 1814 til 1878 har det hele Guld-Udbytte af den Uralske Bjergstrækning været 1551 Pud - 108,553 Mark, i Værdie over 23,881,000 pr. Thal., og af bemeldte Qvantitet kommer 124, Pud paa de sidste fem Aar. Af de numeriske Clementer, man har, er Resultatet, at det aarlige Udbytte har udgjort: Sølv. Guld. Mark. Mark. For Europa og det asiatiske Rusland i alt Deraf for det russiske Rige,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Om Productionen af Guld og Sølv i Amerika har Hr. v. Humboldt i 2den Udgave af hans essai politique sur le royaume de la nouvelle Espagne 1827. Tom. IV. p. 447476, givet udførlige Efterretninger. Naar det Sølv, som i tre Aarhundreder er uddraget af Jordens Skjød, Amerika, var samlet, renset fra al Blanding, og sammensmeltet i en Kugle, vilde Kuglen have 63 Parisiske Fods Gjennemsnit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
En besynderlig Særhed i den afdøde engelske Konges Characteer var hans Modbydelighed for, at lade sig paa sine Kjøretoure see af Mennesker. Naar han saaledes vilde kjøre omkring i Windsor=Park, bleve Forridere skikkede ud for at rense Terrainet, og det var ofte nok for Kongen til at vende om, naar han fik Øie paa en eller anden Lurende. Undertiden leed Kongen i sin Sygdomstilstand af en Slags Hypokondri, ofte fandt man ham dybt hensunken i Tanker, og da fandt han kun Lindring ved at udgyde Taarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 August 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210. Species 209 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 2 Rbd. S. Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 94 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler, Dito Dito. . . 90 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Nationalbank-Obligationer, (af Laanet 4 Febr. 1820) 108 Rbd. r. S. Dito Dito. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 103 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 1924, 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 69 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-24
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-28
Nyeste kilderie benhavn. ananan angaa Syvogtyvende Aargang. No. 69. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Offentlige Characterer, eller Bidrag til Frankrigs nyeste Historie.