JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved vedkommende Over- og Underret, ere Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Avlsmand Jacque Honoree her i Byen, indkaldte ifølge Placaten af 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, de Første for hos undertegnede Skifteret, inden bemeldte TidsForløb, at anmelde og legitimere deres Fordringer, og de Sidstnævnte for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort Fridericia Skifteret, den 18de Mai 1836. Rahbek. J. C. Dræbye. 1836 & 37. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde Madame Karen Marie Carlsen, fød Poulsen, og forhen afdøde Mand, Fuldmægtig i det Kongelige danske Cancellie, Peder Carlsen deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel begge de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 18de Mai 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Ved Proclama, der vil blive læst ved Nestved Byeting og vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Billardholder af Nestved Kjøbstad Svend Nordberg og efterlevende Enke Eriche, født Lund, indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde saadant deres havende Krav for undertegnede ordi naire Skifteret i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byefoged-Contoiret i Nestved, den 17de Mai 1836. C. A. Bluhme.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. Danne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3, Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for ved Falsters Stifter. gens og Lollands sjællands, Provindsialstænderne for 5 Færøerne. sland. samt for Ha Onsdagen den 25de No Fortsættelse af Sagen betræffende Udkastet til en Anordning om ToldSkibsafgifterne i Danmark. (See denne Tidende Nr. 178-179.)
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Da den til Toldtarifens Udarbeidelse nedsatte Kongelige Commission selv har erklæret, at den ved at foreslaae Udførselstolden. ikkun har taget Hensyn til de kongelige Jntrader, skulde Forsamlingen maaskee ganske have forbigaaet denne Gjenstand, dersom den ikke havde ønsket siden ved Behandlingen af de specielle Gjenstande, der ere underkastede Udførselsafgift, at kunne henvise til nærværende almindelige bemærkninger.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Hvad angaaer den fremtidige Omgangsmaade ved Fortoldningen af stempelpligtige Manufacturvarer, da har det første Spørgsmaal, som i denne Anledning er blevet taget under Overveielse, været, om Tolden fremdeles, som hidtil, bør erlægges efter Gjenstandenes Værdi, eller om en vis Toldsats bør fastsættes og derefter Varernes Vægt gjøres til Basis for Reguleringen. For denne sidste Mening have flere Stemmer i Forsamlingen, udtalt sig, og for samme anført, at derved en Lighed i Fortoldningen paa alle Steder bevirkes, at denne Fremgangsmaade medfører langt mindre Vidtløftighed, efterdi Varerne er behøve at maales, at den bestandigen har været anvendt i Hertugdømmene, og i det nye Udkast til en Tarif for samme er bleven bibeholdt, at den i Danmark finder Sted i Henseende til ikkestempelpligtige Manufacturvarer, og at den ligeledes i Toldtarisen af 1ste Febr. 1797 var indført, som den Regnleringsmaade, der skulde bruges, naar Forbudet mod uldne Varers Jndførsel ophørte. Andre af Forsamlingens Medlemmer have midlertid, skjøndt de erkjendte, at endeel Vidtløftighed paa denne Maade vil vorde undse, deris at ved denne ante maade neppe nogen større Conerm. gal, end den hidtil brugte vide opnaaes, deels at en betydelig og vistnok skadelig Ulised i Beskatningen derved bevirkedes: thi enden maatte ved de utallige Ruancer, der vedlige Varer vise sig, en ikke ringe Classification indføres, hvorved da de samme Vanskeligheder i Henseende til Bedømmelsen, som ved Taration, vilde opstaae, eller Toldsarsen maatte bestemmes efter en Gjennem sit Værdi, og dette da, ved den lange Scala, paa hvilken saadanne Varers Vær der stige, have til Følge, at de ordinaire varer af samme Slags vilde blive underkastede en Afgift af 40 til 50 pCt., imedens de fine Sorter ikke kom til at bære Mere end 12 til 15 pCt. Ligesom nu derved den tilsigtede Beskyttelse for den indenlandske Jndustri saa godt som slet ikke vilde op faaes, maatte det tillige befrygtes, at et ikke ringe Tab for Deres Majestæts Finantser, derved vilde opstaae.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
ved den derefter om denne Gjenstand foretagne Afstemning have 20 Stemmer erklæret sig for den Formening, at Fortoldningen. af saadanne Varer bør iværksættes efter Vægt, og 41 for, at den hidtil brugte Fremgangslaade bibeholdes.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Varernes Værdi formedelst Søskade tilveiebringes, at tilstaae en saadan Lettelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Om toldbare Varers Forsendelse i Landet, og Vareførsel fra Hertugdommene Slesvig og Holsteen. til Danmark. § 6. J Henseende til Bestemmelserne i denne § er der i Forsamlingen blevet yttret, at det Baand, der er paalagt Vareforsendelsen, fra alle Steder udenfor Kjøbenhavn, at nemlig Studen overfve nyde. Steeg, ef forskjellige Fag og Videnskaber: fornemmelig Stedet hvor, Nummeret i Toldbogen, under hvilket og Dagen, paa hvilken Varerne ere fortoldede, i Toldpasseersedlen skal opgives, unægteligen foraarsager de Handlende mange Vanskeligheder og Bryderier, og at der for Kjøbenhavn, hvor Told-Defraudationer vel i ikke ringere Grad, end paa de mindre Handels pladse, finde Sted, ei bør tilstaaes nogen Lettelse, der kunde give denne Stad noget Fortrin i Henseende til Varcomsætningen, hvorfor dette Baand formeentligen aldeles burde hæves. Derimod er der paa den anden Side blevet anført, at dette Middel maa ansees for det eneste til paa nogen Maade at kunne vanskeliggjøre indsmuglede Varers Forsendelse omkring i Landet, og derved sætte en, skjøndt vistnok baade lav og svag, Dæmning for selve Smugleriet, efterdi naar dermed en nogenlunde sikker Control kan føres, der dog i intet Tilfælde kan fra et Toldsted bortføres et større Qvantum af enkelte Varesorter, end hvoraf Told virkeligen er erlagt. Om der ikke paa Grund af de svære Byrder, der paahvile Kjøbenhavn fremfor de mindre Kjøbsteder, billigen kunde, og maaskee endogsaa burde tilstaaes denne Stad nogen særlig Lettelse i Henseende til Varcomsætningen, er Noget, som her ikke nu skal afgjøres, men det kan ingenlunde antages, at denne Fritagelse er givet Hovedstaden som nogen Lettelse, og der kunde saaledes vistnok være Grund til at tilraade den samme Bestemmelses Udvidelse til denne Stad, dersom man ikke maatte være overbeviist om, deels at den der, formedelst den betydelige Mængde af Vareforsendelser, som derfra skeer, vilde være practisk undførlig, deels at den ikke kunde have den allerringeste Virkning i Henseende til den indirecte Forebyggelse af Smugleri, da der altid i en saa stor og folkerig Stad som Kjøbenhavn, hvor Consumtionen af alle Varer er saa betydelig, bliver en stor Mængde fortoldede Varer tilbage, hvis Fortoldnings Nummer og Datum ved Forsendelsen kan opgives. At denne Bestemmelse bibeholdes, er saa meget mere vigtigt, saafremt Skibe uden nøiere Undersøgelse skulle fare imellem Kongeriget og Hertugdømmene, i hvilken Henseende man aldeles maa henvise til, hvad tidligere herom er solgte i Øddis beliggende Eiendomsgaard m.v., dog de pro tret, og det maa unægteligen antages, at hvad der med billighed kan fordres, allerede er indrømmet derved, at i Udkastet er hævet den hidtil gieldende Bestemmelse, at man i Angivelsen af Fortoldningens Datum ei kunde gaae længere tilbage end et Aar.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Efterat nu Afstemning om dette Spørgsmaal har fundet Sted, hvorved 6 Medlemmer, have erklæret sig for den første og 54 for den sidste Mening, maa Forsamlingen i dybeste Underdanighed indstille, at det maa forblive ved den i Lovudkastet anførte Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
At Toldkassererens Paaategning paa Toldpasseerseddelen, hvilken hidtil ifølge Placat, af 27de Januar 1816 er bleven betalt med 4 s. for hvert Nr., maa meddeles gratis, i at dette udtrykkeligen fastsættes i Anordningen, tillader Forsamlingen sig ligeledes allerunderdanigst at foreslaae. Ved den i denne Anledning foretagne Afstemning have 49 erklæret sig for og 11 imod dette Forslag 8. At det sidste Punctum af denne § som henhørende til Consumtionsanordningen, maa udgaae af denne Tarif, foreslaaes allerunderdanigst. 8 9. Jdet Forsamlingen maa tillade sig at henvise til, hvad den ovenfor har anført om en afgiftsfri Samfærsel imellem Kongeriget og Hertugdommene, maa den allerunderdanigst indstille: At det, indtil de foreslaaede Betingelser, for en saadan fri Samfærsel kunne opfyldes, maatte behage Deres Majestæt, allernaadigst at bestemme passende Told satser for Jndførselen af Hertugdømme nes Manufactur=Fabrik= og Haandværks varer, for saavidt denne hidtil har været tilladt i Danmark, hvorved allernaadigst maatte tages Hensyn til de Bestemmelser, der hidtil have været gjeldende, forsaavidt ikke Forhold, der maatte være indtraadte siden saadanne Bestemmelser bleve givne, maatte tilraade Forandring deri paa det ene Knæ for ham, svinger Pidsken tre Gange Afstemningen over dette Forslag viste, at 55 Medlemmer af Forsamlingen vare for og 5 imod samme. C. Om Transitoplagsvarer. § 11. Forsaavidt Forsamlingen maatte have Noget at bemærke ved de enkelte for Transittolden i Tarifen Litr. A anførte Satser, skal Saadant blive anført, naar denne Tarif med Hensyn til Jndførselstolden gjennemgaaes.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
D. Om Creditoplagsvarer. § 17. De Bemærkninger, som Forsamlingen finder sig foranlediget til at gjøre ved de enkelte Vareartiklers Ansættelse til Creditoplag, saavelsom ved de Qvantiteter, der kunne til- og fraskrives Oplaget, skulle blive anførte ved disse Artiklers Behandling som Gjenstande for Jndførselstold. § 18. Saafremt og forsaavidt det maatte behage Deres Majestæt at skienke den ved § 2 gjorte allerunderdanigste Jndstilling i Henseende til en Forøgelse af de i Anhanget til Tariffen Aanførte Artikler, Deres allerhøieste bifald, maatte vel de Artikler, som saaledes tilkomme, her anføres. 20 og 21. Som en nye, der da vilde blive den 22de og Paragraphernes Række-Følge derefter forandres, troer Forsamlingen allerunderdanigst at maatte foreslaae: eenstemmigen: Tougværk, her forfærdiget paa Reber baner af fremmed Hamp paa Credit oplag, maa, naar det udføres til fremmed Sted, erholde Afskrivning af 256 Pd. Hamp for 320 Pd. Tougværk. med 57 Stemmer imod 4. "Ligeledes kan fremmed Seildug, der med fremmede Skibe til fremmede Steder forsendes i syede Seil, erholde Afskrivning. fra Creditoplaget, naar det, forinden Tilskjæringen iværksættes, fra ToldopsynetsGeneral Allard til Calutta, hvor man nes med saadant Mærke, at lide for dets Jdentitet derved sikkres. med 56 Stemmer imod 5. Endeligen kan Seildug, Ravndug, Presenningdug og Lærred udføres i syede Sække, og erholde Afskrivning fra Creditoplaget.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Den første Lettelse har hidtil ved en al Bestemmelse været tilstaaet Alle, og mindelig de tvende sidste har General-Toldkammeret i den sidste Tid efter Ansøgning forundt. Alle tre ville tjene til, i det mindste for en Deel, at bevirke, at ikke baade danske og fremmede Skippere og Handlende lade det Tougværk, de Seil og de Sække, som de behøve, directe forfærdige i de østersøiske Havne. E. Om Pakhuusleie. 23. Denne Afgift, som hidtil har været erlagt under Navn af Transitoplæggelses Afgift, har, siden Fdn. af 28de Mai 1825 udkom, været fastsat til 1 pCt. maanedligen at Transittoldens Beløb. Ligesom den efter saadan Bestemmelse ikkun var meget ringe, saa er den vistnok nu efter Bestemmelserne i denne § meget høi, og Transithandelen vilde upaatvivleligen herved betydeligen besværes, især da det i Henseende til de fleste Vareartikler, ingenlunde tillades at oplægge dem i eget Pakhuus under Toldvæsenets Laas. J Henseende til denne Afgift bør vistnok det Samme finde Sted, som ved de Taxter, ved hvilke man søger at modvirke monopolistiske Jndretningers Skadelighed, at de nemlig ansættes saa lavt som muligt, og Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst: at denne Afgift bestemmes til 1/2 af Transittoldens Beløb for hver Maaned og til det Halve af de Størrelser, der ere anførte i Slutningen af Tarifen, Litr. A. idet den bemærker, at ved den herom foretagne Afstemning 59 have erklæret sig for og 2 imod dette Forslag. Da hidtil denne Afgift ogsaa er bleven erlagt af de Varer, der oplægges i Vedkommendes egne Pakhuse under Toldopsynets Laas, vil vel en udtrykkelig bemærkning om, at Saadant ei længere skal være Tilfælde, skjøndt det synes at flyde af Ordene i Begyndelsen, af Paragraphen, være fornøden til Foreyggelse af Misforstaaelse. F. Om Varer til Udførsel. 26. Grunden til det Forbud mod Kludes Udførsel, som indeholdes i denne §, er i Pla25 angiven at være den cat af 26de Juni 18.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
J 37. Fra ovennævnte Bestemmelse finde følgende Afvigelser Sted: Skibe under 10 Comm. Læster erlægge denne Afgift med 12 1/2 pCt., hvorved dog undtages Fiskerqvaser eller Brøndskibe af saadan Størrelse, som anskaffes for deri at føre levende Fisk, samt Fartøier, som erhverves til Sildefangst eller anden Fiskefangst end Robbe- og Hvalsiskefangst, saalænge de benyttes saaledes, som herer angivet. b) Med 2 pCt. af Kjøbesummen eller Tarations Værdien erlægges Afgiften af Skibe paa 50 Comm. Læster og derover, som ere byggede af Fyrretræ. c) Afgiften opkræves ikke for Skibe af 16 Comm. Læster og derunder, som anskaffes til Fiskeri og indenlandsk Samfærsel i Island, samt for Skibe, der anskaffes til Robbe- og Hvalfiskefangst. Anvendes de under Litr. a anførte Fisker qvaser, Brøndskibe og Fiskefartøier, saavelsom de under Litr. . Nr. 1 og 2 nævnte Skibe senere hen til andet Brug, blive for de under Litra nævnte Fartøier de uberegnede 6 1/4 pCt., og og for de under Litra c nævnte den fulde anordnede Afgift at indfordre ved det første Toldsted, hvor Skibet klareres. I. Om erlagte Afgifters Tilbagebetaling. 42 og 43. Da de i disse §§ anførte Gjenstande staae i den nøieste Forbindelse med Jndførselstolden for Sukker, maa Forsamlingen forbeholde sig allerunderdanigst at yttre sig herom, naar denne Gjenstand i Tarifen, omhandles. Jmidlertid kan Forsamlingen ikke tilbageholde den bemærkning, at den Bestemmelse, som indeholdes i den 42 9, hvorefter nemlig det ikkun er Raffinadeurerne tilladt at udføre. raffineret Sukker og Syrup og derfor at erholde Godtgjørelse, efter dens Formening sikkerligen vil være til Skade for Afsætningen af de danske Sukkerfabrikater. Kan denne Bestemmelse ikke under visse Betingelser udvides til de Handlende udenfor Fabrikstederne, ville disse blive nødte til at anvende fremmed Sukker til de ei ubetydelige Udskibninger, som, især til Norge, finde Sted, og derved Afsætningen af danske Sukkere lide Afbræk. Misbrug, som derved maatte befrygtes at kunne indsnige sig, vil letteligen kunne forebygges, naar saadanne Varer, som, forsynede med Raffinadeurernes Attester, ankomme til Provindsstederne, ved Ankomsten der tages under Toldvæsenets Laas.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Efterat ved Afstemning 56 Medlemmer, have erklæret sig for og 2 imod, at en Forandring heri bør foreslaaes, tillader Forsamlingen sig allerunderdanigst at foreslaae følgende Forandring i denne Paragraps Redaction. 12. For raffineret Sukker, som under indenlandske Raffinadeurers Forsikkring paa Tro og Love om dets indenlandske Tilvirkudføres til fremmede og frie Steder, ning tilbagebetales &c. 43. For Syrup, der paa lige Maade, udføres, tilbagebetales ligeledes a. II. Om Skibs-Afgifter. A. Almindelige Bestemmelser. § 51, 52 og 53. Da de i disse §§ indePlaholdte Bestemmelser om den fuldstændige, rering og Klarering af forbiseilende Skibe ikke ere ganske tydelige, og derfor letteligen kunne forvirre, samt desuden ere uden practisk Virkning for Andre end muligen for Toldembedsmændene, har Forsamlingen troet, at de burde foreslaaes til at udgaae, og at det derhos maatte overlades Generaltoldkammeret, om det maatte ansee specielle Jnstructioner for dets underordnede Embedsmænd, fornødne, at meddele disse samme ved Circulaire. At de ikke ere ganske tydelige, har viist sig i selve Forsamlingen, da flere af dens Medlemmer ikke have kunne fatte, hvad de egentligen gaae ud paa, men bragtes til at antage, saavel at der, da der i den 56.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
J henvises til dem, var foregaaet en væsentlig, og da naturligviis i hele Skibsfarten høist indgribende, Forandring i de Bestemmelser, som indeholdes i Fdn. 10de August 1821. J 5, saaledes at naar fuldstændig Klarering, fandt Sted, Lastepengene skulde erlægges efter Skibets udmaalte Drægtighed, hvilket dog ingenlunde kan være Meningen, som og at Kjøbenhavn nyder en stor Begunstigelse fremfor de andre Søstæder i Riget, hvilket dog ikke forholder sig saa, da den eneste Virkning, som dette tilsyneladende Privilegium for Kjøbehavn har, er, at der for de paa Rheden, lossende eller ladende Skibe i alle Tilfælde ikkun betales Sportler af det Rum, hvilket det der oplossede eller indtagne Gods bestuver, og ei efter Skibets fulde Drægtighed. At disse Bestemmelser derhos ikke ere fornødne, fremlyser deraf, at de specielle Regler, som i ethvert enkelt forekommende Tilfælde blive at anvende, saavel i Henseende til Lastepenge som Fyr-Afgifter, ere tydeligen fremstillede under de for disse tvende Afgifter anførte Afdelinger B og C., og de synes saaledes kun at kunne afgive den Oplysning i Henseende til Sportlerne, at disse i alle Tilfælde, naar et Skib udlosser eller indtager Mere end 1/4 af dets Ladning, skulle beregnes af Skibets udmaalte Drægtighed og beregnes saavel for Udgaaende som Jndkommende.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Da nu ved Afstemning 50 Medlemmer have erklæret sig for og 7 imod en saadan Formening, maa Forsamlingen allerunderdanigst indstille at §§. 51, 52 og 53 maae udgaae af Tarifen."Men for det Tilfælde, at dette Forslag ei skulde finde Deres Majestæts allerhøieste Bifald, har Forsamlingen med 42 Stemmer, imod 15 besluttet lige allerunderdanigst at indstille.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
at der i § 51 efter de Ord forbiseilende Skibe tilføies: hvilken Adskillelse dog naturligviis ei finder Anvendelse ved Lastepenges Beregning. B. Om Lastepenge.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
J 56. J Overeensstemmelse med det under den foregaaende Afdeling Anførte, foreslaaes allerunderdanigst følgende Forandring i Redactionen: At de Ord i Overeensstemmelse med de under Litra A anførte almindelige Bestemmelser, udgaae.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
De specielle bemærkninger, som Forsamlingen maatte have at gjøre ved de enkelte Ansættelser af Lastepenge, skulle blive anførte ved Omhandlingen af Tarifen Litr. C.¬
Berlingske Tidende, 1836-05-25
J 57. Til Fritagelse for Lastepenge foreslaaes Fartøier paa 5 Comm. Læster og derunder, naar disse bruges til Fart paa forjellige Steder i een og samme Provinds. Dette er nemlig tildeels analogt med hvad der i Forordningen for Hertugdømmene er bestemt for Fartøier af denne Størrelse, naar de fare enten paa Elben og den holsteenske Vestkyst eller paa de forskjellige Floder og Fjorde i Hertugdømmet Slesvig. En saadan Lettelse er derhos af Vigtighed for Handelen, da i de fleste mindre Søstæder ikkun faa Skibe kunne lade ved Broerne, det derfor er nødvendigt at have et ikke ringe Antal mindre Fartøier ved Haanden, der kunne bruges som Ligtere, og altsaa ogsaa, at disse kunne beskjæftiges til de Tider, paa hvilke de ei anvendes i saadant Øiemed, og da de Fragter, som paa slige smaa Reiser gjøres, ere saa ringe, at de ingen Afgift kunne bære, og Forsamlingen har derfor ved Afstemning med 58 Stemmer imod 1 erklæret s. for en saadan Lettelse. Forsamlingen tillader sig derhos som en Redactionsbemærkning allerunderdanigst at henstille, om ikke for større Tydeligheds Skyld, kunde tilføies efter de Ord uden at anløbe fremmede Steder, de Ord: "for der at losse eller lade." 58. Ved Omhandlingen af denne § i den til Lovudkastets foreløbige Prøvelse af Forsamlingen valgte Committee havde allerede eet af denne Committees Medlemmer hævet sin Stemme for den Mening, at alle Skibe maatte ved Jndgaaende vorde fritagne for at svare Lastepenge, hvorimod der istedetfor disse burde svares 3 pCt. af Jndførselstolden efter Tarifen, og for denne sin Mening anført Følgende: Den her omhandlede Godtgjørelse har, 12 bestemte Fritagelse for ligesom den i 8. Transit-Toldens Erlæggelse, tydeligen til Hensigt at lette Transit-Handelen, ved saalidet som muligt at fordyre Varernes Oplæg gelse til Gjenudførsel. Men det skjønnes, ikke, at dette tilsigtede gode Øiemed derved General Allard til Caleutta, hvor man man lade vil opnaaes, da Godtgjørelsen mere vil tilfalde Exporteuren som en Præmie, end lette fremmede Varers Tilførsel ved at fritage de Skibe, som hidføre samme, for Lastepengenes Erlæggelse; thi det maa upaatvivleligen ansees som det virksomste Middel til Handelens Befordring, at den gives Importeuren enhver Opmuntring til at søge de danske Markeder, og da det kun er paa et vel forsynet Marked, at Efterspørgsel af Varer fremkommer, saa er det en naturlig Følge, at jo meere man kan lette en saadan Forsyning eller Tilførsel, jo meere en det ogsaa at formode, at en levende Transit handel vil fremkaldes. Skal derfor den Opoffrelse af Lastepenge, som Regjeringen tilTrausit-Handelens Befordring har indvilget, blive til nogen sand Nytte, da vil Øiemedet bedst kunne opnaaes derved, at alle Skibe, som bringe Varer fra fremmede Steder, fritages for indgaaende Lastepenge, og at disse, forsaavidt de falde paa Varer, som consumeres i Landet, fordeles paa Jndførsels-Tolden.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Efter den Committeen meddeelte Tabel Litra F. har den bestavede Drægtighed af de Skibe, som fra fremmede Steder have fort Varer til Danmark, udgjort fra Norge, Sverrig, Rusland, Østersøen og Holland 55665. Læster, hvorfor Lastepengene efter Udkastet ville udgjøre at 37,110 Rbd. - s. fra England, Belgien, Frankrig, Portugal og Middelhavet 18,267 1/2 Læst i 80 sk. . . . 15222 sport 52,332 Rbd. 88 s. Tra fra dansk Vestindien 1467. Læst a 80 s. . . . fra Steder udenfor Europa 2011 Læst a 1 Rbd. 64 s. . . . ved Forbiseiling 1368, Læst, antaget a 80 sk. for denne Deel af Laste pengene bliver altsaa den Jndtægt, som er calculeret . . . 58,017 Rbd. 88 s. hvorfra afgaaer den Godtgjørelse, som efter Udkastet skal tilstaaes af indgaaende Varer, der igjen udføres, som i Tabellen Litr. G er anslaaet til 4800 Læster, og at ville udgjøre 3,500 – saa at de tilbageblevne 54,547 Rbd. 88 sk. fordeelte paa Jndførsels Tolden, omtrent ville udgjøre 3 1/2 pCt.; dog kunde vel Afgiften bestemmes til 3 pCt., thi ved denne Fremgangsmaade opnaaes ogsaa den Fordeel, at de Varer, der landværts indføres, komme til at bære. Afgiften, hvilket, især naar man seer hen tilat vore handlende Naboer, Lübeck og Hamborg, forsyne os med fremmede Varer, synes at være af stor Vigtighed, og vilde gjøre det lettere for de danske Handlende at concurrere med disse Rivaler. (Fortsættes i næste Nr.) Treuseil. Side 2803, Linie 42: Tal 1. Til2807, 28. Har fundet, l. Ei har fundet 29: Staaende l. Levende 20: Føre l. Udføre.
Berlingske Tidende, 1836-05-25
Kjøben. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
med end at evposter. dertissements idende. derlingske politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Torsdagen den 26de Mai. No 123.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Udenlandske Efterretninger. England.