JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Indenlandske Efterretninger. blev anmærket om Gaver til Grækerne, optegne J Fortsættelse med hvad sidst i No. 8 endvidere. I. Møllerlauget har, som følge af Capitain Stockfleths Opfordring, indbetalt 100 Rbd. Sedler paa Adressekontoiret. 2. Kapitain Stockfleth har begyndt et Tidsskrift: "Græker vennen, hvoraf No. 1 er udkommet. Ugentligen skal et eller to Nummere udkomme, og betales med 4 eller 8 s. et halvt eller et heelt Ark. 3. Literatus Blok Tøxen har til Bedste for Grækerne udgivet: Ret og Frihed, eller fem danske og tre tydske, efter Tidsfølgen ordnede, verdensborgerlige Digte, andet, forandrede Oplag, som, trykt med ny Skrift paa fint Velinpapir, og smukt heftet, faaes paa Kjøbenhavns Adressecontoir for 2 Mk. Aftrykket, eller hvad Mere Nogen menneskekierligen maatte ville give. Hr. Redacteur Jetsmark modtager de indkommende Pengesummer og besørger Beløbet i sin Tid, efter offentlig Kundgjørelse af Givernes Navne, eller som helst Afdrag. hundredaarige Jubilæum højtideligholdt, i Hs. Majestæts Kongens allerhøieste Overværelse, ved en Tale af Hr. Biskop Dr. Theol. Münter, en af Hr. Pastor Lund forfattet Platmes Afsyngelse før og efter Talen, Præmiers Uddeling osv. Carolineskolens Stiftelsesdag blev paa dens høitideligholdt. faling og paa Høistsammes Bekostning et Maaltid foranstaltet for samtlige de Børn, 1037 i Samme Dag blev paa H. M. Kongens Be højt Beskytterindes Fødselsdag d. 28 Oct. sidst Torsdagen d. 1 Novbr. blev Waisenhusets Mærke, afsendt til Bestemmelsen, uden noget Tallet, der i Søe Etatens Skoler undervises, i leriets Skoler. Husum sit 300aarige Jubilæum. Af Skolens fire ældste end levende Disciple, Dhrr. Confer. R. Essen i Kjøbenhavn, Pastor Witt i NienstedDen 1ste Octbr. feirede den lærde Skole i at have fundet Sted ved Garnisonens og ArtilLighed med hvad i forrige Nummer berettedes ten, Landretsadvocat Pauli og Pastor Hartz, vare de to Sidste tilstede ved Festen, og fra de sendt Lykønskningsskrivelser. paa Hyllested Mark, er man bleven følgende seeværdige Ting vaer. Tvende Gravkamre, hvortil Indgangen er mod Sønden, byggede af særdeles svære Stene. De øverste Stene vare bedækkede med et Lag Østerskaller 1/4 Alen tyk. Jdet ene Gravkammer fandtes Urner med Been og Aske, saa og en menneskelig Beenrad i naturlig Leie, til hvis usædvanlige Størrelse men maa kunne slutte sig, da Fødder og Hoved laae i en Afstand af 4 1/2 Alen, og Skinnebenets ligeledes usædvanlige Størrelse vidner ogsaa herom. Jndskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Blandede Efterretninger. stuer, men disse ere ikke sjeldent urigtigen indrettede, saa at dertil ikke allene forbruges mere Brændsel end nødvendigt, men det der skal tørres, lider undertiden ved for længe at henstaae uden at tørres. En af de fortrinligste Tørre Indretninger er den som den bekiendte franske Fabrikant Terneaux har indrettet ved sin Vermicelle Fabrik i Saint-Owen. Den beskrives No. 89. med Afbildning i Handels- og Jndustrie-Tidend.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Ved mange Haandteringer bruges Tørre Den ene, men ituslagne Urne, har havt en Nibe, d. 27de Novbr. I en omgravet Hør, to Første, som og fra Fakultetet i Kiel, vare indat tilberede en Extrakt af Malt og Humle, som let kunde forandres til got Øl, og af et saa sammenbræsset Omfang, at den kunde tjene til Skibes Forsyning paa lange Reiser, og fendes til andre Verdensdele som en Handelsvare. Endeligen synes det at være nu lykkedes for Dr. Lamb. i Engeland, som der har faaet beskrives i Handels- og Ind. Tid. No. 89. Patent paa Opfindelsen. Hans Fremgangsmaade Mange Forsøg have været anstillede med Et Middel mod Huussvamp, hvilket er fundet paalideligt til at sikre Bygninger for dette dem saa fordærvelige Onde, er i Pommern efter Øvrighedens Befaling bragt til almindelig Kund Tidende No. 81.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Denne Tidende, som, foruden Handels-Efterretninger, indeholder næsten i hvert Nummer et eller andet Fabrik-Jndustrien vedkommende, og er ledsaget med Beskrivelser og Afbildninger af Opfindelserne, fortjener megen Opmærksomhed; hvilket vi, som have fundet den ikke tilstrækkelidenne Leilighed troet at burde bemærke. Landsforsamlings Stænder, yttret det Ønske Allerede i Aaret 1818 havde den sachsiske at oprette deres nu afdøde Konge ved sin forestaaende Jubelfest et Mindemærke. Til den Ende var forløbigen udkastet af dem en almindelig Opfordring, og Bestemmelser angaaende Bidragenes Jndsamling bleve fastsatte. Men da man ansøgte om Kongens Samtykke, nægtede den beskedne Fyrste det med den Erklæring, at hvis man troede han havde fortient et Mindesmærke saa kunde dets Oprettelse jo ogsaa finde Sted efter hans Død. Nu har et Selskab i Dresden forenet sig til samme Formaal og aabnet en almindelig Subskription til Bidrag. Foruden Mindemærket skal ogsaa Veldædighedsanstalterne i Kongestaden udvides og tillige nye stiftes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Jblandt de mange Reiser den afdøde Keiser Alexander bestandig gjorde var den til Kajana mærkværdig, fordi dette Sted ikke forhen af nogen Regent havde været besøgt. En Mand der var med i Kaiserens Følge, Capitain Seb. Gripenberg ved den Finske Armees Generalstab vil udgive en Beskrivelse over denne Reise, over Stedet Kajana, og den forrige nedlagte Fæstning Kajaneborg; med 6 lithograferede Udsigter, som gen bekiendt uden for Handelstanden, har ved skab. Fremgangsmaaden er beskreven i bemelte til 3,173,000 Mennesker. Saa nøjagtige Bi Blade, og 25 Rubl. ukolorerede. Hr. Engelmann i Paris udfører. Værket vil udkomme paa fransk, tysk, svensk, russisk, og koste 75 Rubler Banko-Assign, med kolorerede Folkemængden i Portugal beregner man regninger som haves over andre Stater, savne: Authoriteterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
over Portugal. De Føde- og Dødelister, som ved Geistligheden føres, ere ei heller nøjagtige. Lissabons Folkemængde anslaaes til 240,000 Mennesker. Det beste statistiske Skrift man har over denne Stat er: Adr. Balbi, Essai statistique sur le royaume de Portugal & dalgarve, conpare aux antres etats de Europe &c. Paris 1822, to B., rec. i Gött. gel. Anz. 1827. 92, 5t. Forfatteren havde gode Meddelelser fra Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Kjøbenhavns Børs, d. 2 November 1827. a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier 159 1/2 160 Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 49 1/2. - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 84 1/4 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 77 1/277 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. 112 1/2 112 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 97 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn 105 - i Banco 98 - i Banco Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 89. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 November 1827. Complimenteerkunsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Disse Blade har forhen bidraget sit til lønnende Kunsters Udbredelse, saasom den Kunst at blive riig, den Kunst at faae et Embede, en Orden o. s. v. Den Kunst som vor Overskrift anmelder fortjener ikke mindre Opmærksomhed, og vi ile derfor med at optage en Anmeldelse af en nye tysk Nationalcomplimentbog, udkommen hos Springer i Hammelburg, der i Blatter für liter. Unterh. anmeldes omtrent saaledes: At lovsynge og prise er vistnok i sig selv et medfødt menneskeligt Jnstinct, hvilket man seer deraf, at jo mere man piner og plager Menneskene og træder dem under Fødder, desto mere dukke, bukke, snoe og krumme de sig, saa at Hyklerie og Smiger slet ikke kunne udpiskes af dem, men ligesom Naturens skjønneste Talenter endnu behøve Kunstens Fremdrivt og Pleie, saaledes gives der ogsaa en skoleret Kunstfærdighed i at rose. Efterdi nu alle Opdagelser i Verden, som bekjendt, ere udgangne fra Tydskland, paa nogle faa ubetydelige nær, (f. Ex. den nye Verdens Opdagelse) som ere bortkaprede af nogle utydske Misundere, saa kunde man ikke andet end vente, at ogsaa den store Rosekunst omsider vilde blive opfunden af en tænkende Tydskers Hoved, nemlig af Forfatterens, som dog hidtil har gjort en stor Hemmelighed deraf, og derfor med Forsæt endnu aldrig har roest Nogen forAlvor, med Undtagelse af ubetydelige, lærde og uadelige og deslige ringe Personer, men alene for Løjers Skyld. Derimod har han nu, tilBedste for Grækerne, ladet sig overtale til at bekjendtgjøre Fædrenelandet sin Kunstopdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
ved Hr. Prof. Ras's Recension af mit Skrift om den latinske Conjugationslære. (See dette Blad No. 85.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Da min Hensigt med Udgivelsen af dette Udkast netop var at fremkalde offentlige Domme om det System over den latinske Conjugation, som jeg agter at opstille, saa var det mig en stor Fornøielse, at en Sproggrandsker som Prof. Rask saa snart vilde yttre sig derover, og jeg maa vist føle mig smigret ved den sluttelige Dom af ham, at mit Skrift er særdeles vel skikket til at lægge Grunden til en høist nødvendig Reform i den latinske Sproglære." Thi dette er det just, som jeg gaaer ud paa. Jeg haaber derfor ikke, at det kan misforstaaes, naar jeg her søger at modbevise et Par af de Rettelser, Professoren gjør ved mit Udkast. Jeg maa, for Pladsens Skyld, fatte mig i stor Korthed, og derfor bortlægge al Jndklædning. 1) Det fordres som det ene Fornuftrigtige, at min anden Conj. skal være den første og omvendt, og der anføres som Grunde, at 2den Conjugations Verber (o: Slægterne are, ere, ire) ere de regelretteste og talrigeste i alle Sprog, hvor Verberne dele sig i 2 Conjugationer, samt at man stedse bør gaae ud fra det simpleste og almindeligste og derfra skride frem til det kunstigere og mere indskrænkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Allerede længe gjort opmærksom paa Flekker, Ströbeck i det Halberstadtske, besluttede jeg endeligen, opfordret af adskillige Venner, at undersøge, om man der endnu finder de gode Skak spillere, som Rygtet siger. J dette Øiemed ankom jeg en Søndag i den 6 1/2 Mile fra Brunsvig liggende Landsby Ströbeck. Det første, der faldt mig i Øinene, var et Gjæstgiversted, hvis Skildt var et i Marmor udhugget Skakbrædt. - Efterat jeg var taget ind der, ønskede jeg at spille et Parti med en netop tilstedeværende Strø becker. Den Opfordrede undskyldte sig med den Jndvending, at her ikke fandtes noget Skakbrædt, som vi kunde spille paa. Da jeg gjorde ham opmærksom paa et i Stuen hængende Skakbrædt, yttrede han, at dette Brædt ikke var for Fremmede. Han bad mig, behageligst at henvende mig til Stedets Foged, som har det rette Brædt i Bevaring, og sikkert vilde søge i den Henseende paa enhver muelig Maade at tjene mig. Jeg fandt i Fogden, efterat jeg havde begivet mig hen til ham, en høflig og dannet Mand, der anmodede mig om, at følge ham til Raadstuen, hvor Skakbrædtet, tilligemed Brikkerne, befandt sig. Paa Veien hen til Raadstuen, som er i samme Gaard, hvor jeg var afstegen, underholdt han mig med Sagnet om Oprindelsen til Skakspillet i denne By, saaledes som det har forplantet sig fra Slægt til Slægt. En Capitular ved Domstiftet i Halverstadt blev, da dette endnu regierede, forviist til Ströbeck. Af alle tidligere Venner forladt, og dog vant til Selskabelighed, sluttede han sig til Stedets Jndbyggere, og for at finde en for dem og sig passende Underholdning, lærte han sine nye Venner at spille Skak. Snart havde han ogsaa den Fornøielse at see, at han ikke tog Feil af disse Folk; thi de fik saa stor Tilbøielighed til denne skjønne, lærerige Morskab, at de meget snart bleve Mestere deri. Saaledes fandt Capitularen sig dobbelt belønnet for sin Umage, thi ikke allene havde han nu fundet en Tidsfordriv, men der manglede ham ikke heller paa Leilighed til at danne og belære disse Bønder i moralsk Henseende. Da han selv var et moralsk godt Menneske, der, uden egen Brøde, var bleven forviist, saa maatte Følelsen, at have gjort Strøbeck lykkelig, forhøje hans egen Lykke; thi, ved hans vise Lærdomme mere oplyste, ved hans Omgang sædeligere end deres Naboer, yttrede dette sig i alle deres Handlinger og Forretninger. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Indenlandske Efterretninger. Odense, 2den November. Fra igaar Nat af, og langt opad Dagen rasede herover og omkring en overmaade heftig Storm fra Norden, hvorefter man sikkerlig vil spørge mange Søe skader; Vandet i Kanalen herop til Odense, steeg ved Stormens Modarbeiden saa stærkt, at det i Havnen stod langt over Bolværkets Høide, og gik ind paa alle de omliggende Marker, og i Skibhusene lige op til Lodsens Bolig. Ved samme Storm forhindredes ogsaa Hamborger posten fra at komme over ved Aarssund førend Kl. 7 i Aftes. Assenspost ankom Kl. 8, uden at medbringe hiin, som først indtraf imorges Kl. 5, med en Extrapost-Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Aarhuus, d. 2 Novbr. Jgaar Aftes var Havet. steget her til saadan Høide at man i Aagaden maatte vade i Vand til høit op paa Benene, men til Lykke faldt det snart igjen, og gjorde kun Skade paa nogle Bolværker. - J Onsdagsaftes faldt her den første Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Toldinspectionen i Ribe har i Avisen ladet indrykke et Avertissement af saadant Jndhold: "At nogle af dette Steds Underbetjente paa Nipsaae, op imod Ribe Veirmølle, har truffen en Line, 97 Favne, ibundet 4 nye Halvankere med Kornbrændeviin, der vare sjunkne ved 37 Pd. Blye i 4 Lodder, og hvis anden Ende efter Skjønnende var fastgjort i svensk Viceconsul H.J. Møllers Have, bekjendtgjøres, for at overtyde Byens redelige Handlende om, at lovlig Brændeviinsbrænden undermineres, og at det vanskelig i en, af consumtionsfrie Opland omgiven, Bye forbydes, naar ikke enhver god Borger, mod Belønning efter §. 136 i Forordn. af 1 Febr. 1797, vil yde Consumtionsvæsenet Assistence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Blandede Efterretninger. Dr. Renger, som i Forening med M. Long champ havde det Forsæt at gjøre en naturvidenskabelig Reise til Chille eller Paraguay, ankom i Sommeren 1818 til Buenos=Ayres, og naaede i September Corrientes, hvor de maatte bliver 8 Maaneder, fordi, ifølge Artigas's Voldsomheder, al Forbindelse med Paraguay var afbrudt. Jkke førend i Juni 1819 kom de til Assuntion; og det er bekiendt, at her var Dr. Francia ikke at formaae til at give dem Tilladelse til Afreise førend i May 1825. Nu har man faaet et Skrift, fra dem under Titel: Historischer Versuch uber die Revolution von Paraguay &c. Stuttgart, 18278, med et Kaart, hvori gives interessante Beretninger om denne liden Stat og dens ved simple Sæder, ubeskrivelige Virksomhed, Jsolerings=System, Detailaand og Sparsomhed, mærkelige Dictator, om hvem Aviserne berette saameget, som erklæres her at være usandt. Landet, hvis Folkemængde er under 200,000 Men ere 5000 Mand, meest Rytterie. (Bl. für litt. Unterh. 216).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Subscriptionsplan. Form, der holder Skridt med Tiden og paa en saa ubekostelig Maade som muligt meddeler Kundskab om alt Nyt og Videværdigt paa Jordkloden i det offentlige Liv, Natur, Kunst og Videnskab, vil være hver dannet Læser og Læserinde kjerkomment, vil paa Undertegnedes Forlag, saafremt et tilstrækkeligt Antal Subskribentere tegner sig, udkomme et saadant, udarbeidet af en Forening af Videnskabsmænd, under Titel af Conversationsjournal eller encyklopædisk Tidsskrift for dannede Læsere af alle Stænder. Dette Værk vil udbrede sig over alle Grene af menneskelig Viden og afgive et Skilderie af Nutiden i alle dens Forhold, fremsat i et almeenfatteligt og underholdende Foredrag. Det vil levere Bidrag til Staternes og Folkeslagenes politiske og Culturhistorie, biographiske Skildringer af Mennesker, som virke paa eller gjøre sig fortjente af Tidsalderen, Efterretninger om de nyeste Opdagelser i Jordbeskrivelsen og Folkekundskaben, om Kunsternes og Videnskabernes Tilstand og Fremskridt i de forskjellige Lande, om de nyeste og vigtigste Opfindelfer og Jndretninger af Almeeninteresse, og Skuespilkunstens Tilstand ved de vigtigste Theatre, bekiendte Statsmænd, Lærdes og Kunstneres Forfremmelser, Dødsfald m. m., saavelsom Uddrag og korte Bedømmelser af de mærkeligste nye udkommende Skrifter. Det vil saaledes, uden J den Formodning at et Værk i periodisk nesker, er inddeelt i 20 Kredser; Linietropperne stor Bekostning eller Tidsanvendelse, yde Læseren, en sammentrængt Oversigt over Gjenstande, som ellers maa søges i mange og vidtløftige Værket, og som egne sig til Conversation i dannede selskabelige Kredse, hvis Jnteresse maa stige i samme Grad, som deres Deeltagere af begge Kjør i Forveien have søgt at gjøre sig bekiendte med alt det Vide- og Betragtningsværdige, Tider og Tidsforholdene frembyde. Skriftet vil udgaar i maanedlige Hefter, hvoraf hvert, 8 Ark stort, leveres Subskribenterne for 4 Mk. Tegn paa Trykp. og 5 Mk. paa Skrivp. Subskription, modtages hos Undertegnede og sammes Commissionairer i Danmark og Norge, og er ikkun forbindende for 3 Hefter eller et Bind. SubskriSvenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 220 Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 November 1827. bentsamlere tilstaaes paa 6 Expl. det 7de frit. A. Soldin, Boghandler, Fortunstrædet No. 118. a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 344 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 159 159 1/2 Rbd. Sk. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . i Banco Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. S. 4 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 - L. Sterl. ved Hambro & Søn 105 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 99. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 November 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Nyeste En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c., alt med Hensyn til Fædrenelandet. Læge Anstalter for de Afsindige i de Kongelige Sachsiske Lande, isærdeleshed den paa Sonnenstein ved Pirna. Hospitalet for de Afsindige i Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Siden Læge-Anstalten paa Slottet Sonnenstein ved Pirna er bleven saa berømt og saa søgt, finder Du ikke mange Afsindige i Afdelingen i St. Georgs Hospital i Leipzig. Lokalet for de Afsindige i dette Hospital er ugunstigt, og endskjøndt de Uroelige ere skilte fra de Stille, endskjøndt man har sysselsat en stor Deel af de Afsindige med Arbeide, saa mangle de dog den frie Luft og Bevægelse. Jeg forlod snart dette Sted, men tyede med længselsfuld Forventning til disse Ulykkeliges sande Ven, Talsmand og Læge, den brave Professor Heinroth. Denne Mand, som i besjælet af lige Jver for sit Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Slottet Sonnenstein ligger omtrent 3 Miil fra Dresden ovenfor Staden Pirna, paa en Bjergryg, Halvtredsindstyve Alen over Elbfloden. J forrige Tider har det været et befæstet Slot, og under den sidste Occupation af Franskmændene blev det atter befæstet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
J Dr. Nasse's Zeitschrift for plychische Aerste 1823. 4 Hefte, findes en interressant Afhandling under Overskrift: "Wohin mit den Jrren, (Hvorhen med de Afsindige?), hvori han foreslaaer, at lade de Fjollede, stille og godmodige Afsindige anbringe hos Geistlige paa Landet, hvorved deres Tilstand i det Hele vil være meget bedre, end ved at være indespærrede blandt andre Afsindige. *) Hvorledes Heinroth med faa Ord udtaler sig selv finder man i den saakaldte Freindenbuch ved Anstalten paa Sonnenstein. Ordene ere følgende, af ham selv nedskrevne: Ernster Wille, Einsicht und Neigung grundeten und fordern dieses Werk. Wer mochte an seinerVollendung zweiseln, sowet Menschliches vollendet werden kann, Noch ist nicht entschieden, wievick die psychische Heilkunst vermag, aber dies isk entschieden, das ihr Geschaft Erziehung ist und das Strenge nur die Handlangering der Erziehung, Liebe aber die Erziehung selbst ist. d. 16 Octbr. 1812. Dr. Johan Christian August Heinroth, Professor der psythischen Therapie zu Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
J Aaret 1811, da Staden Torgau blev indrettet til en Fæstning, bleve de Afsindige som dengang opbevaredes i Straffeanstalterne sammesteds, henflyttede til Slottet Sonnenstein, ligesom ogsaa en Deel Afsindige fra Straf- og Forsørgelses=Anstalten i Waldheim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Fattig Anstalten og Tugthuset i Waldheim er nu ogsaa tildeels at ansee som et Opbevaringssted, hvor incurable Afsindige fra Anstalten paa Sonnenstein, og de Afsindige, som ere dømte efter Loven for i Afsindighed begaaede svære Forbrydelser, Mord osv. afleveres. Sonnensteins nærværende Bestemmelse er altsaa: a.) For curable Afsindige. b.) For Personer af bedre Opdragelse, videnskabelig Dannelse, hvis Sjælstilstand trænger enten til Helbredelse eller til Forsørgelse i et sligt Jnstitut. c.) Saavidt Rummet i Stiftelsen ogsaa tillader det, for nogle til Huusgierninger og Huus arbeider førlige Fattige, dog af den Beskaffenhed, at de ikke forstyrre paa nogen Maade de Afsindiges Cuur. d.) Til huslige Gierninger, Haandarbeide og Opvartning bliver efter Omstændighederne henimod 50 Forbedringshuusfanger, som have godt opført dem i Straffeanstalterne i Waldheim udvalgte, og ved Enden af deres Straffetid, til Udmærkelse, derhen afgivne. Efter at have steget 225 Steen Trappetrin op paa dette Bjerg, kommer man til en tillukket Dør, hvorfra man endnu i en muret Hvælving maa stige 20 Trapper, inden man kommer til den store Slotsgaard, i hvis Midte er en stor dyb Brønd, af hvilken det klareste og meest velsmagende Vand bliver opbragt ved et Hjulværk. Saavel fra Slottet, som fra den store med en Muur omgivne Have, har man den meest fortryllende Udsigt til den delige Elvdaman seer tydeligen Fæstningen Königstein, Bjerget Lillienstein og en stor Deel af de sachsiske Schweitz; Udsigten strækker sig ende henimod Dresden. Jmedens jeg staaer og glæder mig over denne fortryllende Udsigt, føler jeg dog en Ængstelighed, naar jeg tænker mig Afsindige under Bevaring i en saadan Høide. Hvad Opmærsomhed hører der ikke til her at bevogte Melancholske eller Rasende, at de ikke i en pludslig paakommende Paroxysme, ved et uventiSpring, skille dem ved Livet? – og dog fo sikkrede Dr. Pienitz mig, at det ikke har vare Tilfældet her. g Guds Engle. ru Suse. Tilegnet alle Spil Patienter. Fru Suse døde pludseligt: byl. Hvo det hører, hyl, hvis Du har Sand for Sligt. Midt i et daadfuldt Liv, med tretten Stik pa Haanden, den uaftrætteligste fødte Slem, hun opgav Juleaften Aanden og fik ei eet af Lykkens Tretten hjem. J saadan Hui og Hast som hun foer heden, ei just saa lidt confuus naturligviis, hun nærmede sig Paradiis, men drømte sig bestandigt end herneden. Mens forskende hun saae sig om, hvor Pokkeren hun var, i Hovedstaden, paa Landet, i et Huus, hvad heller midt paa Gaden, en Flok Spadserende imøde hende kom. Det var de Engle, der, med Guddomspræg i Øie, hver Juleaften ud, langs Himlen, gaae og see, hvor Jordens dem saa kjære Smaae sig mellem Juletræerne fornøie. Hvis, mine Herrer, taler hun til dem, "De er saa gode, som De synes milde, jeg, inden De fra mig gaae længer frem, saa yderst gjerne Et erfare vilde. Jeg havde, som De veed, en oplagt Slem: mon den, da jeg blev nødt Partiet at forlade, beregnedes, som billigt, mig af dem, der med ved Spillebordet sade?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
De Engle - Himmelfolk har saa en egen Skik De Engle saae paa Fruen, taug og gik. Timotheus.