JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Da Franskmændene i Direktoriets Tid trukne med Landgang paa Engelland, gjorde man der Anstalter til at hindre det med en Koldsindighed og Ligegyldighed som var den største Kontrast mod den Ængstelighed, hvormed nu arbeides derimod. Jstedet for at man nu bander Fransk mændene, gjorde man dengang Bonsmots over dem, og Admiral St. Vineent sagde i et Selskab; Det kan, som De siger, mine Herrer, være muligt nok at Franskmændene komme herover - kun til Vands vil det sikkert ikke lade sig giøre. En Samling havde den patriotiske Uskik gjerne at lyve, naar Talen var om hans Fædrene=Ø. I et Selskab spurgt te en Siellænder ham om Samsørs Størrelse. Den er otte Mile lange, svarede han, og troede at have løjet dygtig. Saa er det kun en ubetydelig Øll, svarede Siellænderen. Jammen, snappede Samlingen Ordet, saa maae De og lægge Mærke til, at den er dobbelt saabred. Jeg finder den største Lighed, sagde En i et Selskab, imellem Moses Tog igjennem det røde Hav og Fansk mændenes Tog over til Engelland. Moses havde en Røgstøtte for sig, de Franske har Vintertaagen, ingen troede Moses Mars mulig og ingen troer heller de Franskes mulig for den er gjort, kun den Forskiæl finder jeg, at Jsraliterne forlod Kødgryderne for at faae tynd Føde i Ørkenen, Franskmændene derimod forlade deres tynde Supper for at skille John Bull ved sin herlige Oresteg. - 3 Jeg veed endnu een Forskjæl, sagde en Engellænder, som var nærværende. Det Hav Jørgeliterne gik over var rødt forud; det Vand Franskmændene vil gaae over bliver det først, naar de begive sig ud derpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Befordringer og Afgang. under det tydske Kancellie: Den 8de Novbr. er Kand. Juris S. C. C. Waitz, i Flensborg, beskikket til Underrets=Advokat i Hertugdommene. Den 15de ere Følgende ligeledes beskikkede til Underrets Advokater i Hertugdømmene: Kand. Juris J. N. Gløyer, af Jgeboe, Kand. Juris J. P. Hopp, af Flensburg; Kand. Juris C. F. J. Broeckelaf Kiel. - Under Generalitetet: Den 4de Novbr. er Eleven ved det norske militaire Jnstitut, C. L. Hirsch, udnævnt til Desinator ved Ingenieur=Korpsets Detaschement i Norge. Den 11te, v. Krogh udnævnt til Fændrik i det holsteenske Jnfanterie=Regiment, indtil videre, uden Anciennitet ; v. Mansbach til Stykjunker i Artillerie=Korpset ; Friforporal Pullich til Kornet a la sulte i Husar=Regimentet i charatteriseret Premier=Lieutenant v. Stricker, af det oldenborgske Jnfanterie=Regiment, til virkelig Premier=Lieutenant; Fændrik v. Brinckopf til Sekond=Lieutenant, og Premier=Lieutenant v. Herbal forsat i samme Egenskab til Grenadeer=Kompagniet, samtlige i bemældte Regiment; Kapitain og Kompagnie=Chef, af det fyenske Landværn=Regiment, Greve v. Trampe, forflyttet derfra og ansat a la suite ved det søndre siellandske Landværn=Regiment; Branddirekteur Gullan udnævnt til Sekond=Lieutenant i det salesvigske Landværn=Regiment; Kommandeer=Sergeant Netdagedell til Sekond=Lieutenant, og Adjutant ved det vestre jydske Landværn=Regiment, Kostkadet Burgstorff, efter Ansøgning, afgaaet fra Landkadet=Kompagniet, og C. v. Schøller i hans Sted udnævnt til Kostfadet. - Under Admiraliteret: Den 4de Novbr. er Assistenten i Tøihuus=Jnventarii Kontoiret, A. J. Lassen, beskikket til Tøihuus=Jnventarli, samt Tøihuus=Kommissions=Skriver: Kopiist S.M. Lykke til Kancellist i Søe=Etatens 3die Departements Kontoir, og H. C. Kieler til Kopiist i Archio=Kontoiret. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Under Rentekammeret: Den 9de Novbr. er Justitsraad J. L. Lybecker, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Amtmands=Embedet for Hjørring Amt, og den hidtil kouftituerede Amtmand for dette Amt, Justitsraad C. Blom, udnævnt til virkelig Amtmand for samme; Landinspecteur OC. Kynde udnævnt til Amtsforvalter og Regimentsskriver, for Frederiksborg Amt og Distrilt; Kasserer, Underretsdommer og Skriver, samt Skifteforvalter ved Blaatarveværket I. O. Smidt, i Naade entlediget fra denne Tjeneste, der igjen er forundt Førstskriveren ved Kongsberg Sølvværk, L. M. Schive; Kopiist S. F. Boalth udnævnt til Fuldmægtig i det christianssandske, bergenske, islandske, grønlandske, finmarkske og færøeske Kontoir; Student H. Zeiner til Kopiist i det kiøbenhavnske Kontoir, samt Examinatus Juris L. Stiegaard, og Student P. gjerulf til Kopiister i førstnævnte Kontoir. - Under Finants=Kollegium: Den 9de Novbr. er forrige Fuldmægtig i den ophævede Skatkammer=DirektionsSekretariat. J. H. C. Holm, udnævnt til Sekretair, Bag holder og Revisor ved Skatkammer=Administrationen, og Kopiist i Finants=Kollegiets Sekretariat, S. Møller, til Fuldmægtig ved bemældte Administrations Sekretariat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Tirsdagen den 18de October. No. 219. Ingen mødte John Hoppe paa Borgerraadets Vegne paa St. I Croix, contra Rosenstand Kiøbmand Robert Montgomerie paa Handelshuset. Røbert Campbell & Comp. Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
(Sagen betræffer en Ordre eller Anviisning, som Skifterettens Medlemmer under 3die Julii 1801 har udstæde paa 12000 Rd. til Kiøbmand R. Montgomerie paa Handelshuset R. Campbell 8 Comp. Vegne.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Dom: Landstingsdommen (hvorefter J. Hoppe, som Borger raadets Jncassator, bør udbetale den paastævnte Anviisningspaalydende Summa 12000 Rd. m. v.) bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Processens Omkostninger for Høiesteret betaler J. Hoppe paa St. Croix Borgerraads Vegne til R. Montgommerie paa Handelshuset R. Campbell & Comp. Vegne, med 100 Rd. dansk Courant Saa betaler han og til Justitzrassen for unødig Trette 24 Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. Onsdagen den 19 October. No. 81. Skibsted Handelmand John Diske, contra Rottbøll Conferenceraad Niels Ryberg & Compagnie, som 1 Mandatarier for Scheldon & Compagnie i London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
(Sagen betræffer, for saavidt Hovedsøgsmaalet angaaer, Betalingen af de Sidstes 2de paa Citanten under 23de Octbr. 1800 trukne og af ham accepterede, men siden for non Solution protesterede Vexler, den ene stor 257 L. 6 S. Sterling, og den anden stor 250 L. Sterling, m.v.; Og for saavidt Contra=Søgsmaalet angaaer, Citantens Ret til, da Valuta for Vexlerne er ude bleven, at liqoldere i disses Beløb 632 L. 17 S. Sterling, og saaledes at erholde udbetalt af Scheldon & Comp., eller Mandatarier, en Summa i sin Faveur af 125 L. 11 S. Sterling, m.v.) Dom: Hof= og Statsrettensdom (hvorefter J. Dickte bør indfrie de 2de under Hoved=Søgsmaalet paastævnte af Selvon Se Compagnie i London den 23de Octbr. 1800 trukne og af ham arcepterede Vexier, bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitscassen betaler J. Dic No. 344.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Mødte Procurator H. Haagen efter Kal. Befaling, contra kie som Thenade 5 Rd. Bilsted tiltalte Margrete Christensdatter, Spekhøker Søren I Jensens Hustrue. (Under denne Saa blev hun tiltalt for at have været vidende om at hendes Mand har kjøbt 7 Fierdinger Smør af Geenadeer Ludvig Rees, som af ham vare frastiaalne Spisemmester Søren Winther Dom: Hof= og Stadsrettensdom (hvorved hun er tilfunden at hensættes til Arbeide i Kbhvns Forbedringshuus i 2 Maaneder, bør, for saavidt Margrette Christensdatter angaaer, ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Torsdagen den 20de October. No. 355. Modte Procurator H. Haagen efter Kal. Befaling, contra Rottbøll Arrestantinden Kirstine Marie Jensdatter, Arbeids J mand Ole Pedersens Hustrue. (Hun er tiltalt under denne Saa for at have søgt den 13de Aucgustd A at drukne sin tilligemed sit lidet over et Aar gamle Drengebarn i Kastelsgraven.) Dom: K. M. Jensdatter bør af Øvrigheden sættes i Forvaring: saa bør hun og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Løverdagen den 22de October. No. 288. Schønheder Justitsraad Rosenvinge Kolderup, som Mandatarius. stor Kammerherre Hr. Niels Rosenkrantz, Minister ved det Russisk keiserlige Hof, contra. Rottbøll Kammerherre Grev Jørgen Scheel, Major ved andeværne (Sagen betræffer Gyldigheden af afg. Geheimeraad Friderich, Christian Rosenkrantzes testamentariske Disposition, ved hvilken Kammerherre Niels Rosenkrantz er indsat til universal Arving, for saavidt angaaer Jordegodserne Eegholm, Krabbesholm og Ryegaard i Sielland, hvilke Contra=Citanten formeentlig urettelig paastaaer, at Citanten bør udlægge og indrømme ham paa egne og de Estrup Scheelers Vegne, tilligemed samme Godsers faldne og faldende Revenner, alt ifølge Frue Charlotte A. malia Scheel, Enke efter afg. Geheimeraad Jver Rosenkrantz, hendes under 1ste Jan. 1761 oprettede Disposition, m. v.) Dom: Hof= og Stadsrettensdom (hvorefter indstævnte Hr. Kammerherre Rosenkrantz, Ridder og Kongelig dansk Minister ved det russiske Hof bør for Kammerherre og Major af Landeværnet Grev J. Scheels Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves) bør ved Magt at stande. Til Justitscassen betaler Kammerherre Grev J. Scheel som Tabende 5 Rd. No. 289. Schønheder, Justitsraad Rosenvinge Kolderup, som Mandatarius. Jfor Kammerherre Hr. Niels Rosenkranz Minister ved det russisk keserlige Hof contra Mødte Prokurator Rottbøll som Mandatarius for Kammerjunker, Baron Christian Rosenkrantz, Capitain ved Landeværnet (Sagen betræffer Gaardenne Møllerup og Bogensholm, hvilke formeentlig urigtig blev paastaaet at skulle restetueres Stamhuset. Rosenholm af Kammerherre Niels Rosenkrantz, som universalArving efter afg Geheimeraad Friderich Christian Rosenkrantz, ifølge afg. Kammerherre og Jægermester Knud Trolles og Frue Birgitte Restorffs Testamente af 18de Novbr. 1755 m.v., Dom: Hof= og Stadsrettensdom (hvorefter Hr. Kammerherre, N. Rosenkrantz, Ridder og Kal. dansk Minister ved det russiske Hoff, bør for Høiesterets Procurator Rottbøll, som Mandatarius for Kammerjunker Baron C. Rosenkrantz, Vice=Landsdommer Nørre=Jydland og Capitain af Landeværnet, hans Tiltale i denne Sag frie at være) bør ved Magt at stande. Til Justitsrasser, betaler Kammerjunker Baron C. Rosenkrantz, som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
No. 353.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Mødte Procurator H. Bilsted efter Kal. Befaling, contra Haagen Arrestanten Johan Andreas Barthels. (Han er tiltalt under denne Sag for igientaget Tyverie.) Dom: Hof= og Stadsrettensdom (hvorved han er tilfunden, at hensættes til Arbeide i Kbhvns Fæstning paa Livstid) bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Torsdagen den 1ste November. No. 34. Skibsted Conferenceraad Carsten Ancher, contra Rottbøll Christian Mathiesen og Ole Larsen Møller, med flere Eiere af 3 Fossum og i Stavi Gaard. Sagen betræffer 1) om ikke And=Elven ligesom den er Edsvold Jernværks Eieres formeentlige Eiendom, ogsaa bør være rette Skiel og Deeleline imellem bemeldte Værks Eiendomme m.v. Dom. C. Mathiesen og O. L. Møller med de flere Citantere bor for Conferenceraad Carsten Ankers Tiltalet denne Sag frie at være hvorimod de bor ansees som lovlige Eiere af de omtvistede, Somden for And=Elven, beliggende Pladser, Grunde, Løkker, Skove og Indhegninger, saavelsom af bemeldte Elv saavidt deres Grundepaastøde ; dog Edsvolds Jernværks Brugs Ret efter Berg Anordningen uforkrænket. Processens Omkostninger ophæves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Til Justitscassen betaler Conferenceraad Carsten Anker som Tabende 5 Rdlr. Nr. 35. Skibsted, Conferenceraad Carsten Anker, contra Rottbøll Ole Larsen Møller paa egne og flere Eiere af Fossum og Stavi Gaards Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
(Sagen betræffer 2de forskiellige Anlæg af paabegyndte Dam bygning, som Contra Citanterne i Aaret 1800 havde foretaget sig Udi Edsvolds Jernværks formeentlig eiende og privilegerede Elv. Dom: De under 9de Juli og 9de September 1800 effectuerede Forbudsforretninger bør uefterrettelige at være. I øvrigt bo Parterne for hverandres Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen, betaler Conferenceraad Carsten Anker som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Odense Bye=Nye. Kopulerede. Sand holt ved Odense den 11te Novbr. Hr. Ritmester Peter Uhan Bruun ved det svenske Dragonregiment og Frøken Marthe Nøbel Nøragger. Den 12te Skoemagersvend Johan Frederich Sudermann og Pigen Karen Kastesen. Den 19de : Skoemagersvend Jens Aagaard, Petersen og Pigen Karen Mortensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Begravet. Den 18de Novbr.: Handskemagermester Anders Hansen, 67 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
AVERTISSEMENTS. Ved Jndbrud hos Jens Korg i Kiøng er Natten imellem den 2den og 3die November sidstleden bleven bortstiaalet følgende: en Ulden flaskegren Mandskjole med grønt Trille eller saakaldet Smittelærred til kommer og under Kraven, og hvorudi tillige det høyre Ærme er kortere end det venstre, et Par mørkegrønne stribede Manchesters Buxer med Hørlærreds Underfoder; en fiin Sirtzes guul brunprikket Vestenden Ærmer; et losegrønt Stoffes Skiørt; et sort Flonelle Ditto; et Hvergarns Dito med sorte, grønne og gule Striber, og i den forreste Bredde eget med grønt Trille ; et mørkeblaat hvergarns Dito; et grønt Hvergarns Dito; en blaae Ulden Damastes Kaabe med Sølvhegter og Graaeverk i Halsen ; en Dito mørkeblaae hvergarns med graat Skind i Halsen, begge underfoeret med hvidt Vadmel; en mørkeblaae Silke Trøie med samme Koleur Silke Baand til Hænderne; en grøn hvergarns Dito; et mørkebrunt Livstykke af Vadmel en sort Silke Damastes Kyse foeret med blakket Arlast ; et Hørgarns blaat trykket Forklæde, og et fiin Stykke Hørlærred a 16 Alen. Hvo som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning loves en Doceur af 5 a 6 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Da Broen over Agen i Sønder Brobye, er bleven brøstsældig, saa bliver efter Amtmanden Hr. Kammerherre Schumachers befaling, foretaget Licitation over dens Jstandsættelse, paa Grevskabet Muckadells Tingstue i Østerhæsinge, Onsdagen den 30te November førstkommende; og Jstandsættelser, tillagen den mindstbydende, efter de Konditioner som paa Licitationsstædet bliver oplæst og forinden kan erholdes til Eftersyen paa Tingstuen i Østerhæsinge og hos Undertegnede. Svendborg den 6te November 1803. Tostgaard. Birkedommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-23
Efter Magistratens Begiering bliver foretaget offentlig Auction over følgende afgangne Vuld Bagers og Hustrues Stervboe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Stervboegaarden i Vestergade No. 292 indrettet til Bagerie, men tillige for sit udbredte Rum særdeles beqvem til Handelsbrug og Brændeviinsbrænderie; forsynet med færsk Vand fra Byens Render og bestaaende af 10 Fag 2 Etager høi med Jndkiørsel til Gaden og Kielder ; den har mange Side= og Bagbygninger, et stort Gaardsrum og en skiøHauge, samt en øde Byggeplads til Graaebrødre Stræde. 2) En Braqve paa 6 Fag til bemeldte Stræde indrettet til Jndqvartering og Stald. 3) Stervboets 4de Part i den saakalde Giertruds Holm uden Vesterport ved Aarn. Første Auction holdes i Stervboegaarden den 2den December, anden Auction den 9de, 3die og sidste Auction Fredagen den 16 December d. A., hvergang om Eftermiddagen Kl. 2, hvilket herved til Liebhaberens Efterretning bekiendtgiøres. Odense d. 22 Novbr. 1803. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Krig og Krigsforanstaltninger. Ved det engelske Angreb den 5 d. paa den franske Flotille ved Boulogne kommanderede Bonaparte i egen Person ved Kysterne. Der lægges hver Dag 100 Skibe ud paa den Boulogner Rhede. Antallet paa de Fartøier som skulle bruges ved Landgangen, anføres i de franske Blade til 5000. Førstekonsulens Feldthuus staaer paa en Høi, hvorfra er en vidtomfattende Udsigt. Moniteuren, anfører nu ogsaa, at man ved at nedgrave Pælene til bemeldte Feldthuus fandt en Stridsøre, som synes at have tilhørt den rommerske Armee, der overfaldt Engelland, og ligeledes at man ved at grave ved Ambletuse fandt Medailler af Vilhelm Erobrer, hvorhos der endnu anføres som en Mærkværdighed, at Bonaparte ved Ruinerne af Pelusium i Egyvten fandt en Camme af Julius Cæsar. Moniteuren siger ogsaa i nogle Noter til nogle Londoner, Efterretninger: "Vi tilstaae, at de Londonske Bolontaire kunne see got ud i deres Uniformer; men naar Cæsars Legioner sigte efter deres Ansigter, maae disse smukke Tropper være betænkte paa personlig Sikkerhed. De stærke Storme have bortfiernet de engelske Skibe, fra de franske Kyster. Sidney Smith er ogsaa vendt tilbage fra de hollandske Kyster til Parmouth. Han har sendt en Expresse til Admiralitetet i London med den Efterretning, at der ogsaa ved de hollandske Kyster foranstaltes de stærkeste Udrustninger til Landgangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Den stærke Matrospræsning vedbliver i Engelland at gaae for sig med ueftergivelig Strænghed og det, efter Nogles Formening, ikke saa meget af Frygt for den forventende Brester Flaade, som for med det allerførste at kunne udføre en forehavende stor Angrebsplan imod den franske Flotille ved Boulogne og Skibene i de andre franske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Alt dette uagtet smigrer man sig i Engelland med Fredshaab, paa Grund af en forventende Forandring i det engelske Ministerium. Det hedder nemlig, at Addington søger at bringe den forrige Opposition paa sin Side og at baade han og Sheridan arbeider paa at faae Fredsvennen, For i Ministeriet. Da der ved den nye Lordmajor Jnstallering blev drukken paa Pitts Sundhed som den dydigste Mand, foreslog Sheridan en Skaal for Storbrittanien viseste og største Statsmand, Hr. For, hvilken Skaal og blev optaget med stort bifald. Den Londoner Hoftidende anmelder Erobringen af en fransk National=Kanneerbaad som er bleven taget sydlig for Calais. Saasnart den kom til Deal begav Pitt sig strax ombord for at besee den. Den er indrettet som en engelsk Lugger. Den var besat med 1 Lieutenant, 27 Md. foruden 6 Maroser, og bevæbnet med en lang 18 punder, en lang 8 inder, 23 Geværer og andre smaae Vaaben. Engellænderne glæde sig meget over dette Bytte, da det er det første i sit Slags. Den fik adskillige fulde Lag af den engelske erobrende Briig, men fik decuagtet hverken Dræbte eller Saarede, saasom ingen af Skudene havde truffet, fordi den gik saa lavt. De fleste at Mandskabet vare søesyge og Skibet seilede saa slet at Engellænderne maatte føre det i et Slæbetoug. - Ved de neapolitanske Kyster have Engellænderne paa ny samlet en Mængde Fregatter og Korvetter for at afskiære Franzoserne al Kommunikation til Søes med Neapel. - J de vestindiske Farvande have de erobret Kaperen Moreau og opbragt den tilligemed 12 andre Skibe til Jamaica.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Blandede Efterretninger. Engelland. De nyeste Efterretninger fra Amerika skildre atter Franzosernes Tilstand paa St. Doming med sorte Farver. Mange Hvide have der forenet sig med de Sorte, saa at Capstaden var omringet med en sorthvis Armee af 18000 Md. Den gule Feber vedblev endnu til den Tid at holde slemt Huus paa mange Steder der i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
J Newcastle tager den sidstmeldte smitsomme Syge tilDe fleste Syge døe af den uden Redning. Den angriber først Hovedet og foraarsager strax stor Svækkelse. Lægerne anbefale stærk Tobaksrøgen som Præservativ imod den. Om Aarsagen er man af forskjellig Mening, dog holde de Fleste for at det tykke taagede Veir er Hovedaarsagen dertil Man siger at den engelske Regiering skal have afstaaer den franske Regierings Tilbud om at udvexle de franske Fanger imod de hannoveranske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Prindsen af Wallis har givet Mammelukchesen ElsyBey en stor Fere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
En hiemkommen Missionair har medbragt 3 omvendte Hottentotter, som ønskede at komme til Europa, for selv at see, at man der samledes skareviis til Gudstieneste. Frankerig. J Parts er død en Negerinde, navnlig Jeanne Andette i en Alder af 124 Aar. Førstekonsulens Søsters, Madame Lecleres Formæling. med Prindsen Borghese er nu offentlig anmeldt i Moniteuren. Da den franske General Boyer holdes tilbage i et Fængsel i Skotland, saa vil den franske Regiering paa samme Maade behandle en af de anseeligste engelske Fanger. Schinderhannes har nu opgivet sit Haab om Førstekonsulens benaadelse. Han græd heftig under det offentlige Forhør da der blev talt om hans Kiærestes Henrettelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Den 9 Novbr., som den Dag Bonaparte tiltraadde den franske Regiering er af endeel Pariser bleven høitidelig celebreret. En Antwerper Maler overrakte paa den DagKonsulinden et allegorisk Skilderie om Bonaparte, hvilket blev meget naadig optaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Tyrkiet. Porten har anholdt hos andre fremmede Magter om et Forbud for deres Skibskapitainer imod at medføre Jndbyggere fra Morea og Albanien til Egypten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Abdul Wehabs Tropper ere vel bortflygtede fra Mecca og Meding, men man frygter for at han i Arabien samler ny Forstærkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Tydskland. En Apotheker i Vien pryglede forleden, sin Hund fordi den havde været borte. Hunden lagde sig derpaa sørgmodig hen i en Krog. En Dreng gik hen at karessere den, men fik et Bid af den i Panden, blev nogle Dage derpaa angrebet af Vandskræk og døde kort efter i Raserie. Dette synes at bevise, at Bidet af en opbragt Hund ligesaavel er giftigt, som naar den er gal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
De hidtil i Arensberg forvarede hellige 3 Kongers Liigere forflyttede til deres Hvilested i Cøln.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
I Lemberg er en jødisk Overlærer gaaet over til den kristelige Religion for en høiere Tienesterang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Blodgangssygen, der i de 2 sidste Maaneder har grasse. ret i Aalborg, er ei endnu standset. Ogsaa til Vester kanten af Jylland er den kommen ved en fra Holsteen lyghiemkommen Soldat, der døde og smittede Husets Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Guldsmed Wellers Enke i Holstebroe fyldte sidst Allehelgensdag sit 100de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Landinspecteur H. Lund vil nu udgive et Bidrag til Proprietair Mouriers Betragtninger over det Engelske Agerbrugs Anvendelighed i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
J Kiøbenhavns Adresse=Avis opbydes et Embede hvis faste Gage er 500 Rd. til Bortsælgelse for 5000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Til Sikkerhed for Søefarten til og fra Trondhjem er paa Agnæs Pynten indrettet et Lanterne Fyr, som for Fremtiden skal brænde aarligen fra 1ste September til 15de April begge inclusive, fra en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Under 9de November er udkommen en Plakat angaaende nærmere Bestemmelser ved Danske Skibes Maal og Vægt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Det fra Gibraltar og Cadix bortviste Danske Skib Bo. naparte blev paa første Sted medgivet 7 franske Krigsfanger til Reisens Fortsættelse, og i Cadix fik Konsulen en Hollandsk Kapitain forhøret til at føre Skibet, og en Flensborger Baadsmand, som havde gaaet den gule Feber igiennem i Vestindien, fandtes villig at gaae med som Styrmand. Da Skibet saaledes var sat i Stand til at fortsætte Reisen, blev det forsynet med alt nøvendigt og Consulen beordrede det, efter Vinden og Veirets Beskaffenhed, enten at søge Marseille eller at gaae til Christiansand, hvor de fornødne Quarantaineanstalter ere indrettede. Briggen er derpaa afseilet med en god Østenvind Vest efter den 16 f. M.