JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-10-17
Efter en, aabenbart i engelsk Jnteresse affattet, Correspondent-Skrivelse fra Alexandrien af 24de Septbr. havde Mehemed Ali den 9de afsendt en ægyptisk Baad, der førte det engelske Admiralitetsslag, for at tage i Besiddelse Guldbarrer, tilhørende det engelske ostindiske Compagnie. Med Magt borttoges Barrerne, hvis Værdi ansloges til 300,000 Lstl. En Secretair, der ikke vilde udlevere Fortegnelsen, blev kastet i Vandet. Den engelske Generalconsuls Modforestillinger ændsedes ikke. Først da Oberst Hødges gjorde Anstalter til at forlade Staden, var det forbi med Paschaens Fasthed, og han underrettede Obersten om, at han (Paschaen) vilde erstatte Guldets fulde Værdi. Dette Tilfælde beviser paa ny Paschaens Vankelmodighed. Seer han, at Truslerne ere alvorlige, er det ude med hans Bravour. Saasnart han faaer Underretning om, at Russerne ere paa Marschen imod Jbrahim, vil han underkaste sig a tout prix. Nationalgarden i Alexandrien skal være under al Critik. – J en Skrivelse fra Constantinopel af 20de Septbr. gjendrives Rygtet om den forestaaende Ankomst af den russiske Flaade. De Tilbud, der ere gjorte Mehemed Alis Anførere, for at formaae disse til at falde fra deres Herre, Tilbud, der omtales i Soliman Paschas Brev til de engelske og østerrigske Admiraler, skulle være følgende: Til Soliman Pascha (Oberst Selves) og hans Søn Øen Cyprus som arveligt Paschalik, til Mahmud Pascha Paschaliket Tripolis som arveligt Lehn, og til Scherif Pascha Resten af Syrien paa lignende Betingelser. De tre Feltherrer have afslaaet Tilbudene, og underrettet Vicekongen om hele Sagen.
Viborger Samler, 1840-10-17
Handels=Efterretninger. London, den 9de October. Vi have i denne Uge havt smukt og koldt Veir, hvilket er fordeelagtigt for det nye Korn. Tilførslen af fremmed Hvede er ikke stor, og gode Partier hævdede de forrige Priser. Med engelsk Hvede var Markedet fast; Havre 6 d. a 1s. lavere i Prisen end i Mandags; Byg er faldet 1 s. – Følgende Tabel tjener til at sammenligne Priserne den 26de Aug. og den 30te Septbr. Hvede. Byg. Havre. Rug. Erter. S. d. S. d. S. d. S. d. S. d. Den 26de August 72. 4. 34. 11. 30. 7. 39. 5. 45. 4. Den 30te Septbr. 64. 7. 36. = 25. 1. 35. 5. 43. 5.
Viborger Samler, 1840-10-17
Tolden paa Hvede er atter stegen, og er nu 20 S. 8 d. Under den nuværende politiske Spænding i Europa ere, som for omtalt, de franske Statspapirer sjunkne betydeligt i Prisen, og have trukket andre Statspapirer i saa Henseende med sig, navnligen ogsaa de danske. Berlingske Tidende forklarer dette som en naturlig Følge af den Omstændighed, at baade Capitalister og Speculanter henvende deres Opmærksomhed kun paa saadanne gode Papirer, som staae lavest, og skille sig ved saadanne, som ere høiest. Der skal derfor fra Holland være bleven sendt til Hamborg store Summer af de danske 3 pCt. Obligationer, for der at sælges, og følgeligen maatte Priserne derved trykkes. Efter senere Postefterretninger havde der imidlertid været mange Kjøbere til danske Obligetioner til den lave Priis af 68 1/2 a 69 1/4 pCt. (Hels. Av.)
Viborger Samler, 1840-10-17
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-10-17
Kjøbenhavn. Fædrelandet modsiger med temmelig Tilforladelighed, at Hs. Majestæt kort efter sin Hjemkomst vilde tilbringe nogen Tid med Jagtforlystelser. Der beroer nu en saa stor Mængde uafgjorte Regjeringssager, at Hs. Majestæt vil have rigelig Anledning til at udfolde sin almeenerkjendte Virksomhed, selv med Hensyn til de løbende Sagers Afgjørelse, for ikke at tale om store Foretagender og indgribende Forandringer. (Hels. Av.)J den Frisindede, læses et Digt med Overskrift: Thorvaldsens Museum, med hvis Indretning Kjøbenhavnerne ikke synes det gaaer hurtigt nok, hvortil følgende fire Linier sigte: Hvad for Evighed er bygt, Maa man ogsaa evigt bygge; Altsaa: Jngen kaste Skygge Paa de Folk, som finke trygt, Administrationen for den kjøbenhavnske Musikforening bekjendtgiør, med Hensyn til Udsættelsen af en Præmie af 25 Speciesducater for Compositionen af en Ouverture for fuldt Orchester, at Kapelmester Spohr i Cassel, Kapelmester Schneider i Dessau og Musikdirecteur Mendelsohn Barthold i Leipzig have overtaget Bedømmelsen af de indsendte Artikler. J Fædrelandet ere meddeelte nogle bemærkninger til Fordeel for Præsternes Valgbarhed, hvori paastaaes, Det er notorisk, at Præsterne have tilforhandlet sig deres Præstegaarde og have Eiendomsret til samme; og dog have ikke Faa i de nyeste Tider villet indhærere den forældede Mening, at de blot have Besiddelsesret til disse Gaarde, at Bygningerne, ligesaavel som Jorder og Tiender, tilhøre Staten. At disse Sidste ere blotte beneficia, er ligesaa vist, som det ogsaa altid har været uimodsagt. Staten eller det Offentlige eller Kongen (alle disse Udtryk ere her eensbetydende) har ikke blot Over eiendomsretten, i Regelen den ordinaire saavelsom den extraordinaire, til alle de til Præstekaldene henlagte Jorder og Tiender, men ogsaa den simple Eiendomsret, og Præsterne have kun en temporair, af flere Jndskrænkninger betinget, Brugsret til samme. Anderledes derimod er Forholdet med Præstegaardene. Her finder ingen Aarsagernes Lighed Sted. Præstegaardene bleve falbudne for en bestemt Sum, denne blev erlagt og Eiendomsretten erhvervet. Det er saaledes ganske in confesso, at de ere Eiere og ikke blot Besiddere af deres Præstegaarde; men i Afbenyttelsen af disse ere de bundne til saadanne Jndskrænkninger, der ere aldeles nødvendige Betingelser, for, at disse Eiendomme kunne svare til deres Bestemmelse. - Præsterne ere saaledes de eneste Besiddere og Eiere, af ikke ubetydelige Grundstykker i Danmark, som man ikke har troet at burde meddele Ret til at vælge og Qvalification til at vælges til Stænderdeputeret. Man har ikke villet forunde den Adgang til Forsamlingen som Repræsentanter for den geistlige Stand; ei helle givet dem lige Ret med andre Grundeiere og Besid vere. Da Præstestanden er talrig, og de omhandlede Eiendomme værdifulde, fortjener denne Gjenstand uden Tvivl en grundig og upartisk offentlig Undersøgelse, og den Hensigt, at fremkalde en saadan fra dygtigere og sagkyndigere Mænd, har jeg nedskrevet ovenstaaende Linier.
Viborger Samler, 1840-10-17
J Anledning af den Efterretning, at "Portefenillensforrige Redacteur Hr. G. Carstensen, (han skrev dog efter Sigende, ikke Andet end Omslags-Extracterne, hvorimod Hr. H. P. Holst besørgede Portefenillen") skal i Paris have forenet sig med en Franskmand, Hr. Lemer, om at besørge Oversættelser af danske Forfattere i det franske Sprog - yttres i Lollands=Falsters Stiftstidende: at det maa gyse i enhver dansk Forfatter ved Tanken om, at hans Værker muligt ville blive lemlæstede af en saadan Haand som Hr. Carstensens, ja man kunde, med Prof. Sibbern, græde Blod, naar man tænker paa, at den franske Nation skal gjøres bekjendt med vor Literatur af en Stymper, der hverken kan tænke eller skrive i noget Sprog. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1840-10-17
Magister Lindberg beretter i Kirketidenden, at Gjendøberne, som ifjor Efteraar stiftede en lille Menighed i Kjøbenhavn paa 11 Personer, har i Aarets Løb formeret sig betydeligt. Den kjøbenhavnske Menighed er ikke alene fordoblet i Tal, men har faaet sin Præst i Graveur Mønster, og baade paa Langeland og i Jylland finder Man nu Giendøbere. Antallet paa de Forvildede, der have ladet sig overtale til at forlade den hellige almindelige Kirke og slutte sig til dette Kjætter Parti, udgjør for Tiden omtrent 33 Personer, der paa en Maade Alle ere Missionairer. Ogsaa i Norge vil man snart see dem i Virksomhed." Slutteligen lover Magisteren nærmere Oplysning om, hvorledes Setten i de sidste Maaneder, hvor Politiken har tildraget sig Alles Opmærksomhed i Danmark, flittigt har benyttet denne Leilighed til ufortrødent og ubemærket at udvide deres Opmærksomhed i Landet.
Viborger Samler, 1840-10-17
Den for sin Jovialitet saa bekiendte Tracteur Lars Mathiesen havde i Anledning af Dr. M. Hjemkomst ladet anbringe over Indgangen til sit Sted i Frederiksberg By et smukt Transparent med KongensNavnechifre af Perler og følgende Jnscription: "Vi Frederiksbergere gjerne saae, At Kongeparret herude laae." Hvilken Øvelse og Færdighed Kjøbenhavns borgerlige Jnfanteri har i at sigte, kan man iblandt Andet see deraf, at ved Skivestydningen i Aar skjød en BorgerKaskjetten af den langt fra Skiven staaende marqverende Tambour med samme Behændighed som Wilhelm Tell i sin Tid skjød Æblet af sin Søns Hoved. (Frisind.)
Viborger Samler, 1840-10-17
Jfølge samme Blad har Forstanderen for Joenstrux Seminarium forbudt Seminaristerne at ryge Tobak. Ved Festen i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag androg man om Tilladelse til, i det Mindste den Dag at maatte rygge, men det blev ikke bevilget.
Viborger Samler, 1840-10-17
Paa Slottet Breitenburg fandt den 11te Septbr. en Forhandling Sted imellem Geheime-Statsminister, Grev v. Ranzau og de norddithmarsker Committerede, angaaende Afstaaelsen af Landskabets Toldfrihed, hvortil der fra Regjeringens Side blev gjort følgende Forligsforslag: "Landskabet Norddithmarsken erholder den for sin Toldfrihed erlagte Sum tilbagebetalt med 170,000 Rbd.; den for Toldfriheden aarlig betalte Recognition falder bort, og Landskabet erholder desuden en aarlig Godtgjørelse af 12,333 Rbd., som ogsaa kan capitaliseres til 4 pCt.""Deporteer Forbryderne, hvis J ikke ville lade dem henrette!" Saaledes lyder Overskriften i Itz. Wochbl. over en Artikel, hvori der bitterligen klages over, at en Bande af Røvere, Mordere og Tyve i den senere Tid sværme omkring i Ditmarsken. Som et passende Deportationssted nævner Forfatteren Jsland, hvor der forholdsmæssig findes ligesaa god Plads for vore Gavtyve, som der i Siberien findes Plads for de russiske." Eistrupgaarden, der i Foraaret kjøbtes af Hr. Færch for 3000 Rbdlr. og nylig af Denne solgtes til Hr. Walther paa Riismølle for 4000 Rbdlr., er afDenne atter, ligesom han havde tiltraadt Besiddelsen, solgt for 4500 Rbdlr. til Hr. Meieriforpagter Grell. (Ab. Av.) Aarhuus. J Hr. Blochs Agentur for Foreningen. til Kunstens Opmuntring er vundet i den sidste Trækning paa Nr. 3923 den i 2de Uddeeling faldne større Gevinst, bestaaende af: et opl. decor. Porcellains Thee service, 8 Damastes Borddage med 72 Servietter og 200. Alen Lærred. Man siger, den er vundet af en Landsbypræst her i Omegnen. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-10-17
"Jyllandsposten har, i Anledning af, at en Recrut, som, fordi han skulde ind til Exerceerskolen i Aarhuus, skar Halsen over paa sig i Segelund Kro, opfordret Generalitetet til at have en Smule Jndseende med Hvad der rører og bevæger sig i Garnisonerne, saavel paa denne som hiin Side af Kattegattet. Flere i bemeldte Blad, offentlig paatalte ulovlige Afstraffelser ved indtil 25 Fuchtel, blandt Andet ogsaa ved at en Underofficier engang understod sig at kaste en Karl af Hesten og yderligere at straffe ham saaledes, at det senere skal have paaført Karlen saa dødelig en Sygdom, at man tvivlede om hans Liv – ere hidtil blevne uændsede af Generalitetet.
Viborger Samler, 1840-10-17
Aalborg, den 13de Octbr. Herværende kgl. Fuldmægtig ved Toldkammeret, Hr. Nyegaard, er af Generaltoldkammeret bleven constitueret i det ledige Consumtionsforvalterembede i Løgstøer. (Ab. Av.) Viborg. Til Secretairer ved den jydske Stænderforsamling ere valgte Stiftsprovst Hald og Justitsraad Rummelhoff.
Viborger Samler, 1840-10-17
Redningsmiddel for det uindbjergede Korn paa Marken.
Viborger Samler, 1840-10-17
Jfølge Oplysning fra en troværdig Mand skal en Jordbruger i Sielland under lignende Forhold som de nuværende, have bjerget sit Korn ved at sætte det i Hæs i Tragt form, aaben forinden og med Roden vendt udad samt med Aabninger forneden og en dito i Siden ved Hæssets Top Ende. Derved blev et bestandigt Luft-Træk til Axene og som saaledes tilligemed Straaet conserveredes. Anmelderen mener, at Hæsset maa kunne bygges i sin Cirkelform baade i større og mindre Dimensioner og ligefuldt samles i en Spids i Top-Enden og saaledes bevares for Regnens Jnd trængen; Luft-Hullerne forneden maa kunne dannes enten ved forskjellige Aabninger, conserverede ved sammenføiede Stavre, eller ved at sætte Hæsset paa et Kostværk, men det sidste er mere kostbart og vanskeligt. Skorstenen foroven ved Top Enden, men i Siden af Hesset, anbringes venteligst bedste i den østre Side, og man skulde troe, at eet Træk-Hul ved Jorden i den vestre, vilde give stærkere Luft-Træk end flere Huller. Som bekjendt tørrer man i Rusland sit Korn i Straaet paa lignende Maade, men tillige ved en Varme Jndretning og et Skuur over Kornet. Da imidlertid denne Jndretning ikke i Momentet er practicabel, saa nytter det ikke her at give nærmere Anviisning derom, hvis derimod hiin Methode maatte kunne gavne vore for Tiden betrængte Landmænd, da skulde sligt meget glæde Anmelderen. Hvis Nogen prøver Projectet, haaber man, at Offentligheden i sin Tid maatte erfare Resultatet. (Jnds. til de fyenske Aviser.)
Viborger Samler, 1840-10-17
Ved Tallotteriets 1510de Trækning i Kjøbenhavn, den 13de Octbr., udkom: No. 81. 51. 71. 12. 46.
Viborger Samler, 1840-10-17
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 14de October: Stiftamtmand Bluhme med Familie, Frøken Bentzon, Assessor Neergaard med Søn, Frøken Bahnson, AdjuncKemp, Pastor Sommerfeldt med Kone, Lieuten. v. Flindt og Jensen, Frøken Hoff, Jnformator Holm, Student Holm, Jfr. Møller, Poulsen og Schnekelsberg, Kjøbm. Lund og Sørensen, Cand. juris Sommerlund, Forvalter Jversen, Forpagterne Behrens, Schrøder og Mittelmann, Oeconom Møller, Tobakspinder Petersen.
Viborger Samler, 1840-10-17
Copulerede i Tamdrup Kirke, den 10de October: Hr. Kjøbmand Ludvig Pontoppidan og Jomfru Hansine Hasselbach, begge af Horsens.
Viborger Samler, 1840-10-17
J Randers, den 14de October: Enkemand, Kjøbmand Gerhard Fasting Melchior n og Jomfru Mette Gedske Borre.
Viborger Samler, 1840-10-17
Paa 18de Søndag efter Trinitatis prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-10-17
Jfølge Beslutning af Provindsialstænderne i Jylland, ville samtlige Deputerede og Suppleanter for Østifterne og Holsteen, samt Suppleanterne for Jylland og Slesvig, ligesom og enhver, der har fungeret som Deputeret, men senere er udtraadt af Forsamlingen, erholde et Exemplar af Viborg StænderTidende frit udleveret, naar han paa vedkommende Postcontoir bestiller samme med Opgivende af sit Navn og sin Boepæl. Abonnement paa denne Tidende, der, uden Hensyn til Nr. Antal, vil koste 3 Rbd., modtages paa de respective kongl. Postcontoirer samt paa AdresseContoiret i Viborg, og bemærkes det, at Tidenden vil 4 Gange om Ugen afsendes med Posten. (Denne Annonce anmodes Dhrr. Avisredacteurer og at optage.)
Viborger Samler, 1840-10-17
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 26de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 8, tager den offentlige Exammen sin Begyndelse i denne Byes Borgerskole og Friskole og fortsættes de følgende Dage. Forældre og Velyndere, indbydes. Viborg, den 16de October. Skolecommissionen.
Viborger Samler, 1840-10-17
Da Brandassurance-Foreningen i Altona har beskikket mig til at være dens Agent, og overdraget mig dens Forretninger her i Jylland, saa anbefaler jeg mig til Enhver, som maatte ønske at faae sine Meubler, Vare og Effecter forsikkrede, og da det er en billig Præmie der svares, saa haaber jeg, at Mange vil afbenytte samme. Statuter for Foreningen kan erholdes hos mig af Dem, som ønske at lade deres Eiendele forsikkre, skive, den 9de October 1840. Frederik Friis.
Viborger Samler, 1840-10-17
Litteraire Anmeldelser. J Dag har forladt Pressen:
Viborger Samler, 1840-10-17
Prædiken holden i Viborg Domkirke ved Aabningen af Provindsialstændernes tredie Samling den 14de October 1840; af Stiftsprovst Schjødte, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand; indheftet i couleurt Omslag, 20 sk., faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-10-17
Fortegnelse over de Deputeredes Boepæle, faaes for 12 s. hos Boghandler Kabell.
Viborger Samler, 1840-10-17
En vel opdragen Dreng, der regner og skriver godt, og som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget ved samme, naar man herom henvender sig til Avis-Expeditionen.
Viborger Samler, 1840-10-17
At Undertegnede er flyttet fra sin hidtil havte Voræl og nu boer i Vestergade, derom tillader jeg mig at underrettede ærede Familier, som have forundt mig deres Søgning; idet jeg tillige fremtidigen anbefaler mig som Bager og Conditor. H. P. Høyer. Paa førstkommende og fremdeles hver Søndag fra Kl. 10 til 12 faaes varme Posteier hos H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1840-10-17
Min fra ifjor bekjendte gode Kartoffelrivemaskine udleies ogsaa iaar daglig. Chr. Schive.
Viborger Samler, 1840-10-17
Nogle Lispund Talg anvises tilkjøbs af N. Lindholm.
Viborger Samler, 1840-10-17
Rettelse. J Viborg Stiftstidende, Nr. 165, 1ste Col. 1ste Spalte staaer: "landsattes under Beskyttelse af den saakaldte Hundeflod, læs: landsattes, under Beskyttelse af flere engelske Krigskibe, ved Juma, beliggende ved Mundingen af den saakaldte Hundeflod; og i nogle Aftryk paa 3die Col. 2den Spalte "Nørre=Ayllands læs: Nørre-Jylland.
Viborger Samler, 1840-10-19
No. 167. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-10-19
Kongelig allerne privilegeret Stortidende. Bool Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. TingborgerskaarneMandagen den 19de October 1840.
Viborger Samler, 1840-10-19
Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-10-19
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. "National havde anmeldt, at en Deputation fra Nationalgardens Officierer vilde begive sig til Marschal Gerard med den Begjering, at Nationalgarderne i Kongeriget skulde gjøres mobile, at Legionerne i Paris skulde samles og indøves, at Pariserartilleriet skulde reorganiseres, og at Registre skulde aabnes for at antage Frivillige. Jmod denne Manifestation fra Nationalgardens Side har Marschallen udstedet en Dagbefaling. Dog skal Marschallen ikke have villet undertegne denne befaling, førend han var forvisset om at Ordonnancen og Kamrenes Sammenkaldelse var undertegnet J Anledning af det sidste afholdte Cabinets=Conseil udbryder "Cour. frang.: "Det syntes, at Frankerig havde isinde at gjenvinde sin Frihed. Nationens Kraft, Liv og Blod syntes ligesom gjenfødte. Regjeringen vovede at have en selvstændig villie. Men vi sige det med Bevægelse, med Smerte, med Fortvivlelse: vort skjønne Haal vil ikke gaae i Opfyldelse, Vi have drømt om parle mentarisk Frihed i det Jndre og om Nationalafhængig hed med Hensyn til Udlandet; – Drommen har ikke varet i 8 Maaneder. (En Hentydning til Opløsningen af Ministeriet Thiers, hvilket ogsaa kaldes Ministeriet af 1ste Marts.)"Journal des Debats" er stum. Et ondt Forvarsel! – Det maa spøge etsteds; derfor er Journalen tansStorbritannien og Jrland. J sin officielle Beretning om Affairen ved Beirut og de Allieredes Landgang yttrer Admiral Stopford, at Østerrigerne unde Admiral Baron de Bandiera og den østerrigske Ærkehertug Carl Frederik have ydet Briterne den meeste venskabelige, beredvillige og virksomme Hjelp. Ligeledes roser Admiralen den tyrkiske Contreadmiral Walkers ivrige, utrættelige og virksomme Anstrengelser. Til Slutningen erklærer Admiralen, at Dampskibene have gjort særdeles Nytte.
Viborger Samler, 1840-10-19
Ved at omtale det franske Ultimatum beretter "Morn. Chron., at der i det den 6te Octbr. afholdte franske Cabinetsconseil har hersket tre forskjellige Meninger. Flere af Ministrene – det saakaldte Fredsparti – forlangte at Kamrene skulde sammenkaldes til en af de første Dage i Novbr. Maaned, og de yttrede den Formening, at intet afgjørende Skridt imidlertid maatte finde Sted; en anden Afdeling, med Thiers i Spidsen, ønskede ligeledes Kamrenes Sammenkaldelse, men forlangte tillige afgjørende og hurtige Skridt, hvormed der sandsynligviis sig tedes til Besættelsen af Candia, eller en anden activ Forholdsregel i Levanten; det tredie Parti, til hvilket Kongen sluttede sig, vilde, at Frankerig skulde antyde i en Forestilling til de fire Magter de Regler, det vilde følge med Hensyn til Orientens Anliggender, og at Frankerig vilde ansee det som en Krigserklæring, saafrem Magterne i Udførelsen of Quadrupelalliancen maatte vælge visse Forholdsregler, til Ex. Mehemeds Afsættelse fra Paschalket i Ægypten. Den første og sidste Anskuelse sammensmeltedes og ophøiedes til Cabinettets Beslutning, og der vil følgelig vorde udstedet til Magterne et Ultimatum, i hvilket casus belli vil vorde fastsat. Det kan maaskee være en klog Politik fra Tyrkiets Side af lade Mehemed Alt forblive i Besiddelsen af Ægypten, og det er sandsynligt, at de fire Magter ville tillade Sultanen at følge denne Politik, men naar Frankerig forlanger Ægypten som en Ret, da opstaaer det Spørgsmaal, om nogen Stat er berettiget til under Trusel af Krig, at foreskrive en Souperain Love og Betingelser med Hensyn til hans Embedsmænds Ind- og Afsættelse. Desuden vilde Spørgsmaalet, der skal løses, vorde end mere forviklet; thi Mehemed Ali vilde ved saadan Jndskriden, fra Frankerigs Side kun finde en ny Anledning til at modstræbe de 4 Magters Hensigter. Nærer Frankerig et oprigtigt Ønske og Fred, skulde det afstaae fra et Foretagende, der nødvendigviis maa fremkalde casus belli da Mehemed vil vorde forledet til Skridt, der ville gjøre det umuligt for Sultanen at lade Paschaen beholde Paschalitet Ægypten"
Viborger Samler, 1840-10-19
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 12te Octbr. Man bemærker, at de ministerielle Blade kun angive hvad det franske Ultimatum ikke indeholder, uden at bekjendtgjøre dets Jndhold.
Viborger Samler, 1840-10-19
Man vil vide, at der vare ankomne Efterretninger fra Orienten, hvilke endnu holdtes hemmelige af Ministeriet, Beretningerne skulde være fordeelagtige for Mehemed, og man antog, at førend Englænderne vilde være istand til at indskride med større Kraft, vilde Frankerigs diplome, tiske Jntervention forhindre videre Blodsudgydelse. Hvist vigtige Depescher skulle være indtrufne fra Wien. Fyrst Metternich var af den Mening, at det orientalske Spørgsmaal ved Mehemeds Afsættelse erholdt et ganske andet Udseende, at Fiendtlighederne maatte ophøre, og at den maatte afholdes en ny europæisk Congres, hvori Frankerig skulde tage Deel. De franske Fonds ere stegne. De omløbende Rygter tyde hen paa Verdensfredens Opretholdelse. Saaledes hedte det, at Mehemed Ali efterat have erfaret Jndtagelsen af Beirut, havde gjort Porten nye Forslag, og, skjøndt Lord Ponsonby ikke havde villet høre Noget om Forlig, havde Rusland dog forlangt, at Mehemeds Forslag skulde tages i Overveielse det hedte ogsaa, den russiske Charge d'affaires havde protesteret imod Paschaens Afsættelse; det hedte fremdeles, at der i de sidste Dage herskede en mærkelig Kulde imellem den engelske og russiske Gesandt. "Univ. havde berettet, at en fransk Minister havde foreslaaet at tilbagekalde de franske Gesandtskaber fra London og St. Petersburg, samt at tilstille de sig i Paris opholdende engelske og russiske Gesandter deres Passer. - Om denne Beretning siger "Siecle": Vi vide ikke, hvorvidt disse Efterretninger ere begrundede, men vi troe med Bestemthed, at ingen Beslutning af saadan Art er tagen." Efter Breve fra Athen har den franske Escadre forladt Piracus og begivet sig til Nauplia; men man ventede den tilbage om nogle Dage.
Viborger Samler, 1840-10-19
Storbritannien. London, den 10de October. "Morn. Herald melder, at en fransk Note (rimeligviis det franske Ultimatum) er tilstillet Lord Palmerston, at Noten er affattet i en fast, men desuagtet forsonlig Tone, og at den lader Veien aaben til en Overeenskomst saafremt man kun vil gjøre Frankerig billige Concessioner. Efter "Amsterdam. Handelsblad afhandles i dette Ultimatum 3 Puncter: 1, En russisk Flaades Jndseilingi Dardanellerne; 2, Et Angreb af den forenede østerrigske og engelske Flaade paa Alexandrien: og 3, Fuldbyrdelsen af den mod Mehemed Ali udtalte Achtserklæring. Jndtræffer det første Tilfælde vil Frankerig kun erklære Rusland Krig, og overlade til de andre Magter at handle efter deres Godtbefindende. – Angrebe de forenede Escadrer Ægypten vilde den franske Krigserklæring kun træffe Østerrig og England.