JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Skibsefterretning. J Onsdags Kl. 10 1/2 passerede Cronborg sydefter en sardiniansk Corvet paa 30 Kanoner, kommende fra Genua, og bestemt til Kjøbenhavn, Stockholm og St. Petersborg. Til Salutskud hørte man Intet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Ved Tallotteriets 1356de Trækning i Altona udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 20 til 27 Juli 1839. Jndklarerede: Skipper Chr. Herløv af og fra Marstal, baglastet; J. Hansen af Marstal, til Nysted med Skibstømmer; Claus Hendrichsen af Marstal, fra Holis med Muur og Tagsteen. Udklarerede: Skipper H. O. Brodersen af Dragøe, til Kiøbenhavn med Brænde; N. C. Nielsen af Svendborg, til Kiøbenhavn med Korn; J. H. Tidemand af og til Bornholm med Korn; R. H. Carlsen af Marstal, til Flensborg, med Korn; M. C. Wølffel af og til Flensborg med Korn, Skind m.v.; N. Erichsen af Svendborg, til Norge med Korn; P. Pedersen af Svendborg, til Norge med Korn; J. Marqvard af Nykjøbing, til Norge med Korn; H. C. Thærøe af og til Ærøeskjøbing med Egetømmer og Planker; Baadfører J. Hansen af Nykjøbing, til Rostock, baglastet; Skipper Chr. Hansen af Marstal, til Norge med Korn; C. Hendrichsen af og til Marstal med Korn og Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Bekjendtgjørelser. Efter længere Tids Svagelighed og 7 Ugers Sygeleie gik min gode og retskafne Mand Anders Krestensen forhenværende Fyrinspecteur ved Fakkebjerg Fyr paa Langeland, ind til den Fred og Hvile, som Sorg og Lidelser gjorde til hans Ønskers Maal. Dette bekjendtgjøres for hans fraværende Slægt og Venner, i Særdeleshed for dem som kjendte, agtede og elskede ham i en tidligere og lykkeligere Livsperiode, og for dem som ville føle Deeltagelse for hans efterladte sørgende Enke og hans 4 uopdragede faderløse Sønner. Nykjøbing den 27de Juli 1839. Rasmine J. Krestensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
En Handelsbetjent, som kan forevise gode Anbefalinger om sin Duelighed, helst et Menneske, som er vandt til Kornhandel, kan strax eller til October d. A. faae Condition. Det nærmere erfares paa dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Til forskjællige Tider ere fundne og til mig afleverede et Pibehoved med Sølvbeslag og Rør, samt et Hestedækken, som kunne erholdes af Eierne, naar de derom henvende sig til mig. Rødbye den 25de Juli 1839. Obsen. NB. Den Huusleilighed, som Hr. Boghandler Berggreen. med Familie benytter i min iboende Gaard, er til October Flyttetid at erholde tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Gode Rugtvebakker, Kieks og Sukkerkringler kunne anstundende 1ste August erholdes hos mig. Nykjøbing den 25de Juli 1839. J. H. Knust. 100 Rbd. Sedler af Gedsøergaards Overformynderies Midler, ere mod anordnet Sikkerhed at erholde tillaans. Gedsøergaard den 24de Juli 1839. Fibiger. 819 Rbd. 3 Mk. 6 s. S. og T. kunne strax erholdes tillaans af dette Overformynderies Midler mod anordnet Sikkerhed. Fuglse Herreds Overformynderie i Rødbye den 24de Juli Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Dagleier Jens Jensen Humle af Nakskov, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Skifteret den 19de Juli 1839. Hammerich. Fasting. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Lollands Falsters StiftsTidende. No. 87. Tirsdagen den 30 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Udenlandske Nyheder. England. Lord Russell har i Underhusets Møde den 22de dennes erklæret, at Regjeringen paa Grund af Tilstanden i Landets nordlige Provindser vilde andrage paa at Armeen blev forøget med 5,000 Mand, og at Øvrigheden i de urolige Grevskaber erholdt Ret til at forøge Constablernes Antal. Denne Erklæring har vakt megen Opsigt og Torierne undlade naturligviis ikke at benytte den til Angreb paa Ministrene, hvem de beskylde for ved en misforstaaet Liberalisme at have fremkaldt disse Urolligheder, og glemme saaledes ganske at det var dem, Torierne, der fra Begyndelsen opmuntrede Folket til at gjøre kraftig Modstand mod Fattigloven. Uagtet Chartisternes misfornøiede Aand endnu stedse griber og sig, og nu truer med at vække Uroligheder i Newcastle, saa er der dog Grund til at antage, at Folkets gode Sands selv vil modarbeide Voldsomhederne og saaledes har navnlig the General-Convention of the Industrions Classes nyelig holdt en Forsamling, hvori det blev besluttet at opfordre Arbeiderne til at forene sig med dem, for paa lovlige Maader at tilkæmpe Folket dets Rettigheder. – Fra Canada har man nu modtaget Efterretninger, ifølge hvilke alt endnu var roligt, men man frygtede meget for Fremtiden, da Misfornøielsen var almindelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Frankrig. Spørgsmaalet om den nye Lovgivning angaaende Sukkertolden, truer med at forskaffe Regjeringen mange Bryderier, og Ministrenes Erklæring og ved Ordonantser at ville ordne Sagerne, indtil de endeligen kunne blive foretagne i Deputeretkammeret, synes kun at ville gjøre Ondt værre, og flere af de Departementer, hvor Fabricationen af Runkelroesukkeret drives stærkest, have endog tilstillet Conseilspræsidenten en Skrivelse, hvori de søge at gjøre Ministrene Retten til at afgjøre Sagen ved Ordonantser stridig, og opfordre Ministrene til at drage Omsorg for at Spørgsmaalet endnu i denne Session kommer under Behandling i Deputeretkammeret. At dette vil lykkes er der endnu kun liden Grund til at antage; thi de Deputeredes Antal bliver stedse mindre, og den øiensynlige Hast, de anvende for at tilendebringe de endnu tilbagestaaende Sager, lader ikke formode, at de ville beskjæftige dem med nye, hvorimod man venter at Sessionen vil blive tilendebragt den 30te dennes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Hannover. Regjeringen synes meget at frygte for alvorlige Uroligheder i Hannover, og har derfor sammenkaldt betydelige Troppemasser i Residentsstaden. Borgerne have ogsaa om Aftenen viist sig i store Hobe paa Gaderne, men egentlige Uroligheder have dog ikke hidtil fundet Sted, da Magistraten og de anseeligste Borgere have viist sig meget virksomme for at vedligeholde Roligheden, og Tropperne ere derfor kun engang anvendte. En Petition til Kongen og atter at gjenindsætte Ru mann er bleven udfærdiget og forsynet med talrige Underskrifter, og man har tillige i denne Petition erklæret, at Rumann tilligemed Magistraten kun har opfyldt Borgernes fælleds Ønske ved at forfatte den bekjendte Forestilling til Forbundsdagen. Svar paa denne Petition har man endnu ikke modtaget, derimod er der indledet Underhandlinger med Ru mann og frivillig at trække sig tilbage fra Forretningerne, hvilket han dog bestemt har afslaaet. Da andre Begivenheder, hvis Følger man ikke formaaer at indsee, truer med at forstyrre Freden i Europa, bliver det Ønske stedse almindeligere, at de hannoverske Anliggender snart maae blive afgjorte paa en tilfredsstillende Maade, og man smigrer sig med at de sidste Begivenheder i Byen Hannover ville bidrage meget hertil. Fra Osnabrück har man sendt en Takadresse til Rumann, og overalt i Kongeriget Hannover har de sidste Dages Begivenheder vakt almindelig Opsigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Rusland. Den 14de dennes er Formælingen mellem Storfyrstinde Maria Nikolajewna og Fyrsten af Leuchtenberg feiret med megen Pragt i i St. Peterborg, og Fyrsten er Dagen efter bleven tillagt Prædicat af Keiserl. Høih. Fra den kankasiske Armee har man faaet Efterretning hvorefter Tscherkesserne totalt skulle være blevne slagne i nogle Fægtninger som have fundet Sted den 7de, 11te og 12te forrige Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Tyrkiet. Endelig har man faaet Efterretning om at det saa længe spaaede Slag mellem Tyrkerne og Ægypterne har fundet Sted den 25de forrige Maand, idet nemlig Jbrahim Pascha paa denne Dag angreb Hast Pascha ved Hezib paa hiin Side Aleppo. Efter 2 Timers Fægtning vare Tyrkerne totalt slagne, saa at hele deres Mareriale faldt i Ægypternes Hænder og Jbrahim Pascha har skrevet Seiersefterretningen i Haf Paschals Telt. Da Tyrkerne have Floden Euphrat i Ryggen frygter man for at hele Hæren vil blive ødelagt. J Constantinopel har Efterretningen om dette Nederlag vakt megen Bestyrtelse, og man frygtede meget for urolige Optrin, især da man tillige havde faaet Kundskab om at Kapudan Pascha havde forladt Dardanellerne med sin Flaade, for at gaae over til Mehemed Ali. Grunden til at Capudan Pascha skal have fattet denne Beslutning søger man i at Chosrev Pascha, der er en gammel Fjende af ham, er bleven udnævnt til Stor-Vizir. Forinden sin Afreise har Capudan Pascha sendt en Expresse til Alexandrette, for at anmode Haf Pascha om at afholde sig fra alle Fjendtligheder mod Ægypterne, og derimod forene sig med ham og Mehemed Ali, hvorpaa de skulle drage mod Constantinopel og der styrte det nuværende Regentskab, og oprette et nyt, som vil fremme de af den afdøde Sultan paabegyndte Reformer. Da Capudan Pascha har et stort Partie i Constantinopel anseer man det som aldeles afgjort, at det der vilde komme til blodige Stridigheder imellem Tilhængerne af det Gamle og det nye System dersom han kom til Constantinopel, og det man derfor meest sætter sit Haab til er, at det skal lykkes den engelske og franske Flaade at afvæbne Capudan Pascha. Mislykkes derimod dette kan Sultanen kun frelses ved at en russisk Armee besætter Constantinopel, men skeer dette, da bekræfter det sig hvad en tyrkisk Diplomat har sagt om at hele den europæiske Diplomatie i Virkeligheden kun arbeide for Ruslands Jnteresse. Efter senere Efterretninger har Capudan Pascha uhindret passeret den franske Eskadre. Medens saaledes Farer fra alle Sider truer den unge Sultan smiler Lykken endnu stedse til den gamle Mehemed Ali og saaledes har Jmanen af Sang i Arabien afstaaet sit Land til Mehemed Ali. Tidligere har Mehemed Ali forgjæves søgt at bemægtige sig dette Land, og Afstaaelsen er kun skeet fordi Araberne frygtede for at Englænderne efter at de have bemægtiget dem Staden, Aden skulde trænge længer frem i Arabien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Fædrelandet. J Göteborgs Handels og Sjøfarts Tidning af 22de dennes læses et kort Referat og Lægernes og Naturforskernes Slutningsmøde den 20de dennes, hvori der angaaende Forslaget til Regulering af fremtidige Sammenkomster er indflydt følgende, som det synes, ikke mindre eensidige end mysterieuse bemærkninger: Discussionen herom aabnedes af Dr. Ballin. Professor Cederschjold tog en levende Deel deri og syntes at gribe Leiligheden til at glimre med sin parlamentariske Evne; men hans Satser vandt ikke Gehør og for det politiske Anstrøg, han søgte at give Discussionen, erholdt han en ligesaa alvorlig som fortjent Tilretteviisning af Danmarks meest udmærkede Videnskabsmænd. Prof. Bexell havde ogsaa Adskilligt at sige, men dette syntes kun at vække nogen Munterhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Det var ved Seddelvalg, man afgjorde, at næste Aars Møde skulde holdes i Kjøbenhavn. Til Ordførervalget havde Ørsted 60 Schouw 59 Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Om den Frokost, som Staden GothenborgsJndvaanere den 20de d. M. gave de fremmede Naturforskere og Læger, hedder det i svenske Blade: Den legemlige Nydelse ved denne Fest var saaledes, som man ønskede den, men den aandelige var over al Forestilling herlig. – Da Champagnen begyndte at flyde, fremqvældede ogsaa alle Videts Kilder, og den meest forige Veltalenhed slog hvert Øieblik sin electriske Guist i de forbausede Tilhøreres Sjæl Maaskee bidrog Tilfredsheden over Mødets glædelige Resultat til den almindelige Oprømthed, men vist er det, at om der endog ikke havde været vundet Andet, vilde denne Stunds Nydelse tilstrækkeligt have opveiet de Besværligheder, hvormed Henreisen har været forbunden for største Deelen af de fremmede Naturforskere; thi en saadan Snillets Valhallakamp Prof. Schouw udtrykte sig i en Skaal, kæmpes ikke hver Dag. Det Hele kan egentlig ikke beskrives; thi dertil havde maatte udfordres en kold, uinteresseret Tilhører, som ikke havde villet nyde, men kun med rolig Opmærksomhed følge de vingede Ord i deres ætheriske Flugt; og at ikke en eneste saadan Tilhører fandtes blandt de 111 Tilstedeværende kunne vi trygt gjøre Eed paa. Under 13 de siger Aalb. Stiftst. – har det Kongl. Rentekammer tilkjendegivet Amtmændene, at den H. W. Satterup tidligere forundte Tilladelse til i eet Aar at have en Bortlodning af indenlandske Jndustrieproducter, da nævnte Hr. S. har opgivet sit Bo til Skiftebehandling som fallit, nu bortfalder. Det var vist ønskeligt, om det Kongl. Rentekammer traf den samme Foranstaltning med Hensyn til de øvrige saakaldte Jndustri=Lotterier, indtil disse stillede det Offentlige en betryggende Garanti for at deres Spillere ikke skulle friste samme Skjæbne, som de, der fra Hr. Satterup nu forgiæves imødesee Pianofortoer, Damastes Duge og de mange delige forgyldte Contoirkopper."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
I Dyrehaven er der for Øieblikket (hedder det i Portefeillen) saamange Professorer at de næsten blive nærgaaende mod deres Colleger ved Universitetet. Maaskee er det derfor, har En ikke uvittigt bemærket, at ikke Faa af de sidste netop i Dyrehavstiden ere udnævnte til Etatsraader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Blandt de mangehaande Gjenstande, som vor utrættelige, rastløs virksomme Konge under hans herværende Ophold tog i Øiesyn, skrives fra Rendsborg, var ogsaa det grandieuse, høist interessante Værk Carlshytten, hvormed Allerhøistsamme yttrede sin særdeles Tilfredshed. Værkets Besidder, Hr. Agent og Ridder Holler, nød den Ære, at Hans Majestæt ved denne Leilighed indtog en Collation hos ham. - J samme Skrivelse fra Rendsborg, hedder det, at Leverandeurerne sammesteds havde betydeligt forregnet sig, i det Hofmarschallatet selv medbragte alle Drikkevare og øvrige Tafelrequisiter, inclusive til Øllet. For Dannevirkes Redaction, hedder det, vil det vistnok være interessant at erfare, at Gjæsterne ved det kongl. Taffel i en tydske Stad drak dansk Øll, hvilket rigtignok ogsaa er langt bedre, end det Fluidum, som vore Bryggere, her sælge os under Navn af Øll. (Der Freischuz.) Som et Vittigheds-Forsøg i sit Slags anføres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
følgende Artikel af Portefeillen: Byens Kjøbenhavns) ældste Bryggergaard er, efter Rygtet, i disse Dage kjøbt af en Mand udenfor Lauget. Forat kunne indrette sig efter sin Beqvemmelighed og ikke ruineres ved et Bryggeri, han ikke forstaaer at drive, skal han have fattet den upatriotiske Tanke, at nedbryde det Hele. Kjedelen siges indlertid at være kjøbt af Bryggerlauget, for at opbevares som et varigt Monument og Gaardens Ærværdighed og den nuværende Eiers Vandalisme. Efter Forlydende skal et af de følgende Nummere af Folkebladet i denne Anledning indeholde en indignerende Artikel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Den nylig solgte Kobbermølle ved Flensborg, skal i sin Tid under de gunstigste Conjuncturer have indbragt sin Eier over 60 Rbd. Courant hver Time Møllens største Hammer slog. Dens Slag kunde høres 4 Miil borte ind i Anglen, og foranledigede en saadan Rysten i Jorden, at alle de til Fabriken endog længst bortliggende Bygningers Tagsteen ingensinde bleve underskjellede. Den store Hammer, som førtes af en uhyre svær pommersk Bjælke, omdannede allene det raa Kobber i store Plader, som almindeligviis 3de Cycloper af Karle med svære Jernstænger, 7 Minutter af Gangen. i gloheed Tilstand flyttede paa Ambolten, som hvilede paa adskillige i Jorden skjulte Kassematter for at tilveiebringe den fornødne Elasticitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Man maa da haabe, at det odiense Privilegium, som fulgte denne Kobbermølles hollandske Familie i 4de Leed, nemlig Eneberettigelsen til Forhandling af Kobberkjedler m.v. over hele det vestlige Danmark, ved dette Salg er ophørt, og aldrig oprinder vel denne Tid mere, da Udlændingen til Landets Ruin i den Grad vil slaae Landets de Børn Plader - som her i Ordets sandeste Betyd(Jyllandsposten.) ning fandt Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Ved Wandsbeck vil i Væddeløbstiden blive foreviist en Hest af udmærket Bygning og snurrigt Udseende. Dens Fødeland er ubekjendt; men paa hele Kroppen er den bedækket med uldagtige, silkebløde Haar af over 1 Tommes Længde, der hænge ned ligesom Lokker. Hoppen har allerede kastet to Føl af lignende Udseende, og er atter drægtig. I deres Møde den 22de dennes have Randers Byes Borger-Repræsentanter til den ny Borgemester og Byfoged, Hr. Kammerjunker Koefod, udfærdiget en Adresse, hvori de forsikkre ham om, hvor lidet den i No 28 af Jyllandsposten, skete Opfordring til ham er overeensstemmende med de Følelser, hvormed de og sikkert alle retsindige Borgere ere traadte ham imøde. Vi have derfor, hedder det i samme fundet det høist upassende, at man har villet tilskrive os Fordringer, som vi ikke have næret, og vi maae beklage, at der derved er givet Anledning til Discussioner, der maae være Dem ligesaa ubehagelige som os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
J den vestsjellandske Avis gjøres opmærksom paa en slem Trykfeil i Weyses Coralbog, hvor der i Chorets Svar paa Præstens: Herren være med Eder staaer, og med sin (istedetfor din) Aand! Feilen er saa meget styggere, hedder det, som den vil bestyrke en Feiltagelse, som adskillige Kirkesangere begaae ved at synge de her paaankede Ord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Kjøbmand Jacob Samson i Skive har maattet overgive sit Bo til Skifterettens Behandling. Denne Mand har (ifølge en Artikel i Diversal), ret været forfulgt af Skjæbnen. Allerede for nogle Aar siden maatte han bortkyse sine Creditorer ved den lovhjemlede Jndsigelse, at han ikke var fuldmyndig. To Gange har han fristet det Uheld at blive hjemsøgt af Jldsvaade i sin Boutik, uden at det har været muligt at komme til noget Resultat om Jldens Opkomst. Ved den sidste Jldebrand fik han rigtignok en Erstatning af circa 2,700 Rbd.; thi han aflagde sin Eed paa at Varene vare brændte, en Sandhed, Jngen, der kjender Hr. Samson, kunde betvivle. Med en tog Boutik, hvori der naturligviis tilforn havde været Vare, uden Penge til sine Creditorer; thi ellers havde han jo ikke overgivet sit Bo, er han ruineret i Bund og Grund, og det er at ønske, at han snart maa komme til et saadant Resultat med sine Fataliteter, at denne vakkre Mand maa faae den Løn, hans gode Conduite og øvrige Forhold fortjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
J Rendsborg er igjen et Commune-Embede ledigt: Skarpretteren der i Byen er nemlig død i denne Tid. Ved samme Leilighed bemærkes, at det kunde maaskee undgaaes at besætte denne Vacance, thi i de sidste 20 Aar har ikke een eneste Henrettelse fundet Sted der i Jurisdictionen, og skulde det behøves, kan man vel sagtens faae en Skarpretter tillaans andetsteds fra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Under 13 dennes har Hs. Majestæt allernaadigst stadfæstet forhenværende Urtekræmmer, Capitain H. F. Dreyer's Beskikkelse til Varemægler i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
J Ribe Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: En Person der er øvet i at skrive, kan erholde Ansættelse hos en dansk Embedsmand, sønden for Kongeaaen. Lønnen er 2 Ls. daglig. NB. Han maa selv betale Kost og Logis. Liebhavere melde sig hos Avisexpeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Kjøbenhavns Børscours den 27de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 198 1/2. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 96 a 96 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Kjøbenhavns Torvepriser den 27 Juli. 1839. Rug. Tønde, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 48 s.; Hvede, 6 Rbd. a 7 Rbd. 56 s.; Byg 2-radet, 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd.; dito Gradet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 88. s. a 3 Rbd. 40 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 44 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 20 s. a 1 Rbd. 92 s.; Smør, Pd., 21 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 20 a 22 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 13 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Befordringer og Afgang. Districtschirurg i Ribe. med tilhørende District, J. L. Hansen, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension; Amtsforvalter i Herskabet Pinneberg, Capitainlieutenant, Baron J. D. C. U. DirckinckHolmfeldt, forundt Titel af Hofjægermester med Tilladelse at bære den for denne Charge reglementerede Uniform; Secondlieutenant ved Hendes Majestæt Dronningens Livregiment til Fod, A. C. F. Greve af Brockdorff Schney, udnævnt til Kammerjunker; hidtilværende Timelærer ved Colding lærde Skole, Cand. theol. J. B. Jürgensen, beskikket til Adjunct, ved samme Skole; Medbestyrer af det v. Westenske lærde Underviisningsinstitut i Kjøbenhavn, Cand. philos. J. C. Nielsen, til Rector ved Realskolen i Aarhuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen er udkommet: Erindringer. mit Ophold paa de Nikobarske Øer &c. D. Rosen, forhenværende Missionær i Ostindien. Bogen (17 Ark stor, ledsaget af 15 lithographerede Blade) erholdes til 2 Rbdlr. pr. Exemplar paa Bogtrykkeriet i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Ballet i Bangsebroe den 1ste August aabnes Kl. 7 1/2. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Jndbydelse. For at den danske Literaturs mange herlige Frembringelser kunne i større Omfang, end hidtil, blive tilgængelige for dens Venner i Slesvig, og den opvakte og tænkende Almuesmand sammesteds gives mere Leilighed til at forskaffe sig en gavnlig og behagelig dansk Læsning, indbyde undertegnede Slesvigere herved deres Landsmænd og Andre, der have Jnteresse for den danske Almues Oplysning og det danske Folke sprogs Uddannelse i vort Fødeland, til at stifte en Forening, hvis Virksomhed skal bestaae i: a) at begrunde og understøtte Læseselskaber, Almuebiblotheker og lignende Indretninger i de forskjellige Egne af Slesvig; b) at uddele gode danske Bøger, hvoriblandt ogsaa Bibler; c) at aabne den directeste og letteste Vei til at forskaffe vore Landsmænd saadanne danske Skrifter, som de maatte ønske. Vi tillade os at foreslaae det aarlige Bidrag til i det Mindste en halv Specie, og modtage med Taknemlighed, hvad man af Jnteresse for Sagen vil yde meer, saavel i Penge som i Bøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Saasnart de udsendte Jndbydelser til Subscription ere komne tilbage, vil Foreningens Virksomhed strax træde i Kraft. Riegels, Generalkrigscommissair, fra Nordborg, i Snoghøi pr. Middelfart. – Brorson, Professor og Sognepræst ved Garnisons Kirke, fra Døstrup, Bredgade N 192 i Kjøbenhavn. - Qvande, Oberstlieutenant, fra Geltingen. - Ekkersberg, Professor, fra Ulderup Sogn. - Gerlach, Capitain fra Eckernførde. – With, Lector og anden Lærer ved den Kongelige Veterinairskole i Kjøbenhavn, fra Bedsted. Schiern, Oberstlieutenant, fra Slesvig. – H. C. Lassen, Cand. theol., fra Feldsted Sogn, Adelgade No. 246 i Kjøbenhavn. - Johansen Klokker ved Holmens Kirke, fra Olderup Sogn. - J. A. Hasselberg, Cand. juris, fra Sønderborg, Hyskenstræde Øs 33 i Kjøbenhavn. - J. N. Meier, Seminarielærer i Skaarup, fra Stepping Sogn. N. Hanssen, Student, fra Høist Sogn, Sqvaldergade N 230 i Kjøbenhavn. - Damm, Jnstitutbestyrer, fra Agerskov Sogn. A. Baggesen, Capitain, født paa Augustenborg Slot. – Nissen, Major, fra Skjærbek. - Nissen, Ritmester, fra Skjærbek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
De Herrer Redacteurer ville erhverve sig særdeles Krav paa vor Taknemmelighed ved at optage Ovenstaaende i deres Blade og ved at erklære sig villige til at modtage Subskription og Løvte og Bidrag. Kjøbenhavn, den 19de Juli 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
(Jfølge det yttrede Ønske modtages Subskription paa Red. Comptoir.) C. Tidemand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
En Handelsbetjent, som kan forevise gode Anbefalinger om sin Duelighed, helst et Menneske, som er vandt til Kornhandel, kan strax eller til October d. A. faae Condition. Det nærmere erfares paa dette Blads Contoir. 100 Rbd. Sedler af Gedsvergaards Overformynderies Midler, ere mod anordnet Sikkerhed at erholde tillaans. Gedsøergaard den 24de Juli 1839. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-30
Jndkaldelse.