JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Jndsendt fra Landet. Min kiære Broer, Da jeg forleden Aar, omtrent ved disse Tider, var hos gode Venner i Byen, fornam jeg, at der af nogle smaa Kiøbmænd fra Torvet blev opkiøbt en Deel Baader med Langer. Den samme Tid blev, ligesom nu, ogsaa fisket baade Qveiter og andre Smaafiske. Ugen derefter fornam jeg af den mig tilsendte Adresse-Avis, at en af Byens Patrioter har skreven en Epistel derom, i hvilken de iblandt andre Carakterer ogsaa kaldes for nedrige Personer. Jeg har da lagt Mærke til dette og har indtil forgangen Uge, da jeg var i Byen, fornummet, at dette har forvoldet Afskye hos de smaae Kiøbmænd, i det de ikke i Aar har bortkiøbt fra Torvet saaledes, som i afvigte Aar. Dog alligevel har jeg af mit Folk, som i denne Uge har været hver Dag i Byen og paa Torvet, fornummet, at der skal findes andre, som nu kiøber ovenbenævnte Sorter bort fra Torvet, og de siger, at det nu ikke skeer af de smaa Kiøbmænd, som nys har begyndt, og hvilke nogenledes var at undskylde, fordi de gierne vil arbeide og stræbe forat de kand redelig betale deres Jnteresse, samt giøre sine Creditorer Lige og Ret, og for sig og Familie vinde daglig Brød. Men uci. Det skal være nogle rige, store og fornemme Kiøbmænd. Ja, der skal ogsaa være de iblandt dem, som skal have arvet store Midler, og virkelig være i Stand at hielpe andre med sig, om de vilde, og nogle af dem skal have beklædet de fornemste Byens Bestillinger. Disse og saadanne Kiøbmænd skal det være, som nu derved giør Levnetsmidler paa Torvet dyr forde Fattige i disse besværlige og dyre Tider. Kiære Broder, jeg troer ikke at Patrioterne i Byen kand ansee saadant med ligegyldige Øine, og jeg ønsker ret inderlig, at jeg i den tilkommende Uges Adresse eller i et andet Uge-Blad maatte læse en passelig Epistel for dem, saa at de ligesom de smaa Kiøbmænd derved af Ømhed for de Fattige ogsaa blev rørt. Øvrigt beder jeg, at saa snart skee kand, Du vilde sende mig det Uge-Blad. Jeg tiener Dig gjerne igien, og forbliver: Din Næsse den 13de Febr. hulde Broder, Rusticus. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
No. 8. Aar 1773. Niende, Aargang terNornentzen. fra AdresseSorterier. No i Bergen J i Norge. Mandagen den 22de Februarii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Mandagen den 29de Februarii. trende Gange efter hverandre lader de geistlige Skifteforvaltere i Stervboet efter afg. Kirketiener til Domkirken her i Bergen, Salomon Olsen, indkalde bemeldte Stervboes Credi og Debitorer 6 Uger fra Dato inden SkifteRetten at møde, de Første deres Fordringer med lovskrevne Beviser at legitimere, og de Sidste, til Boet at erlægge, hvad de i saa Maade ere pligtige; Hvorefter enhver (følgelig Boets Vilkaar) lovlig Ret skal vederfares. Bergen den 29de Januarii 1773. H. Mossin. C. S. Arentz. A. Hatting. Uagtet det ei mindre vil være bekiendt, at Hustruen, Svanke Jonsdatter Seby, til den privilegerede Giæstgiver, Carl Cummerow, udi Qvalesund, der er beliggende udi Ous Præstegield i Sundhordlehn, nu sidstleden udi Maji Maaned 1772 ved Døden er afgaaet, men end- og at endeel Creditorer allerede til mig, som Skifteforvalter, haver indgivet deres Pretentisner; Saa dog alligevel, paa det at saadant nærmere offentlig kand blive bekiendt, bliver herved i de bergenske Adresse-Contoirs-Efterretninger ei alene dette Dødsfald tilkiendegivet, men end og samtlige saavel Credi- som Debitorer indkaldede, at de til mig inden 12 Uger fra undertegnede Dato vil indkomme med deres Regninger, de første med hvad de udi Boet kunde have at fordre, og de sidste at betale, hvad de kunde være skyldige, og dermed adressere sig til mig, boende paa Teerøen i Qvindherrets Præstegield i bemeldte Sundhordlehn, da Skiftet til endelig Slutning derefter skal foretages, og enhver efter Boets Tilstand skee hvad Ret er. Teerøen den 8de Februarii 1773. A. Lamberg.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Hr. Sorenskriver Falk, som Skifteforvalter paa Syndmør, lader, foruden ved Proklama, som for vedkommende Retter publiceres, indkalde Creditorer og Debitorer efter Daniel Sandshavn, som boede i Vandelvens Skibrede paa Syndmør, til at møde til Skiftet, som holdes paa Tingstedet Strand i Vandelven den 10de Maji 1773, de første at legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield. Dersom ikke Creditorerne imidlertid lade Skifteforvalteren vide, hvem de have antaget til Jncassator, bliver ingen Auction, men Effetterne udlodnede til Creditorerne, af hvilke enhver maa have sin Fuldmægtig til at modtage hans Udlæg.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Velbemeldte Skifteforvalter lader og, foruden det Proklama, som for vedkommende Retter, bliver læst, indkalde Creditorer og Debitorer, efter Lensmand for Voldens Skibrede Johannes Dues afdøde Hustrue Anna Due til Skiftet, som holdes paa Skifteforvalterens Gaard Diu vigen i Borgens Skibrede paa Syndmør den 14de Aprilis 1773, de første for at legitimere deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Gield. Saafremt Creditorerne imidlertid lade Skifteforvalteren vide, hvo af dem til Jncassator er antagen, bliver Effecterne stillede til Auction, men i Mangel deraf udlodnede paa Creditorerne, hvoraf enhver maa have sin Fuldmægtig til deres Udlægges Modtagelse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Da der ved Bakkesund og flere Steder der, omkring for nylig er vorden bierget endeel Bord af et Skib, som der uden for er forulykket, og hvilke Bord af Fogden Hr. Kammerraad Juel formedest Leilighed at forvare dem allerede ved Auction skal være bortsolgte; Saa bliver samme herved bekiendtgjort, til den Ende, at Eierne til disse ommeldte biergede Bord vilde inden lovlig Tid anmelde sig hos bemeldte Hr. Kammerraad Juel, hvor de kand vente at nyde hvad Ret er, da ellers af Skibet intet skal være bierget.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Onsdagen den 24de Februarii, Aftenen ved 5 Slæt, bliver udi Herberget Altona afg. Siur Olsen Løves Huus og Grund 3die Gang ved offentlig Auction opraabt og til den Høistbydende bortsolgt. Paa Auctions Stedet bliver Conditionerne bekiendtgjort. Samme Tid og Sted bliver afg. Jacob Nielsen Dragers Huus og Grund ved offentlig Auction opbuden og, om antageligt Bud skeer, bortsolgt af Tilsynsmanden for Stervboet, O. Bringmann.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Fredagen den 26de Februarii førstkommende bliver holdet Auction i afg. Carsten Bentzens Huus paa en Deel Løsøre-Effekter af Gangklæder, Tin, Messing og Trævare a., nemlig Klokken 1 Slæt. Samme Aften ved 5 Slæt, bliver udi Altona til Auction 2den Gang opbuden hans efterladte Huus og Grund i Nykirke Smuget beroende. J. Reutz, Afg. Hinrich Rafnsbergs Stervboe tilhørende Pakboder i Skudevigen, bestaaende af 4 Boder, 4 Lofter, 2 Kammere og et Nøst, bliver Mandagen den 1te Martii førstkommende, ved 5 Slæt udi Herberget Altona 2den Gang ved offentlig Auction opraabt og, om fornøieligt Bud skeer, bortsolgt. Om forlanges, kand 5 a 600 Rdlr. paa første Prioritet erholdes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Mandagen den 1te Martii næstkommende og følgende Dage, Klokken 1 Slæt Eftermiddag, lader Sr. Andreas Kierumgaard udi sit iboende Huus paa Muur=Almindingen ved offentlig Auction bortsælge en Deel Meubler og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Trævare, Linnen og Sengeklæder m. m. hvorover Liste er at faae til Eftersyn hos ham naar forlanges.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Hr. Agent Angel lader Fredagen den 26de Martii førstkommende, Eftermiddag Klokken 5 Slæt, udi Altona bortsælge Sr. Niels Rasmussens Huus og Grund paa Hiørnet af HennebiSmuget øverst oppe til Markeveien Eiendom met er imidlertid at faae tilkiøbs under Haanden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Hos Sr. Dierich Lyder Smit, som Curator Bonorum udi Stervboet efter afgangne PeterNiensted, er under Haanden at erholde tilkiøbs, og det naar ikkun nogenledes antageligt Bud skeer, Henrich Kykens Vaanhuus, beliggende uden for Strænge-Fattighuset; Knud Peter Kroghs dito, beliggende ved Starhuset; og Matthias Mathiesens dito, beliggende udi Punder-Smuget, samt en Pante-Obligation paa Capital 20 Rdlr., udstædet af Mæster Skræder Anders Lange med 2den Prioritets Ret udi hans iboende Vaanhuus. Af Pandthaveren Hr. Severin A. Heiberg. og mig Undertegnede bekiendtgiøres, at Frue Lilienskjolds Huus og Grund paa Markeveien er tilkiøbs, og kand tiltrædes saa snart Kiøbet er O. Bringman. sluttet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Hos nu værende Overformyndere i Bergen er at bekomme tilkiøbs Johan Bergenroths forhen eiende Huus, beroende uden for Sr. Michael O. Meyer, og kand største Deelen af KiøbeSummen blive staaende paa første Prioritet. Ligeledes er hos velbemeldte Overformyndere til leie at bekomme Underværelserne udi afg. Henrich Holbechs Huus, beroende lige over forS. T. Hr. Biskop Frises. Samme kand tiltrædes førstkommende Paaske Fløttetid.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Afg. Arnold Meyers forhen tilhørende Huus og Grund, beroende neden for Vaskerelv. gaden, er tilkiøbs eller til leie, og kand strax tiltrædes. Om samme kand akkorderes med Cordt Schriever.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Om nogen maatte have Lyst enten at kiøbe eller leie min salig Moders forhen beboede Huus i Hollændergaden, er samme endnu til Fals til Liebhaberes Efterretning. C. Meltzer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Mad. Anna Røpke Bangs Huus, i Sko strædet beliggende, er under Haanden at faae tilkjøbs eller leie. Skulle Kiøbere hertil indfinde sig, da kand den største Deel af Capitalen mod første Prioritets Ret blive staaende i Eiendom met. Om det ene saavelsom andet akkorderes med O. Bringman.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Det Huus, som forhen haver været beboet af afg. Johan Henrich Both, beroende lige ned over Mad. Jægers, kand faaes enten tilkiøbs eller til leie, og kand strax tiltrædes om forlanges. David M. Cold.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Søndags Aftenen den 7de huj. imellem 7 og 8 Slæt er tabt en nye ulden Mands-Hanske til den høire Haand, af mørk Burgundie-Farve, paa Veien fra Marke-Veien over Torvet til Veiteen; hvem samme leverer paa Adresse-Contoiret eller i Dedechens Bogtrykkerie loves en billig Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Torsdags Aftenen den 11te Februarii er en liden skreven Bog, hvorudi fandtes vigtige Qvitteringer, tabt imellem Hr. Wiggers og Provst Mossins Huus. Dersom nogen har funden den, vilde de melde det hos Provst Mossin, da de derfor kand vente en skikkelig Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
For en sort paa Bindet flad Psalmebog, hvori Anna Dorothea Hastermund, tabt næst afvigte Søndag den 14de hujus paa Veien fra Domkirken igiennem Skostrædet til S. T. Hr. Cancellieraad Holstes, loves en passelig Findeløn, naar den paa Adresse-Contoiret leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
J Gaar Aftes hen ved 6 Slæt har et ungt Qvinde Menneske med en sort Stoffes Kaabe, noget Pokæret i Ansigtet og liden af Vext, ved Hilsen fra en honet Mand paa Hollender-Gaden, erholdet af mig 2de nye Bøger, kaldet Søemænds Søde Siele-Roe i fransk Bind. Hvilket herved averteres, paa det denne Spitsbubinde eller hendes Udsending ved disse Bøgers Falholdelse maatte griHolger Envoldsen. bes og kiendes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Fra 6te til 13de Februarii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Viede: J Domkirke-Sogn 1 Par; i Nykirke-Sogn 1 Par, (nemlig Mæster-Bager Sr. Herman Faje med Jfr. Henninge Anna Munk, cop. den 11te Febr.) J alt 2 Par.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Døbte: J Domkirke-Sogn Drenge 2, Pige 1; i Nykirke-Sogn Piger 21 J alt 5. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 4; i Korskirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 1 J alt 7.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Fra 13de til 20de ejusd.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Viede. Jngen. Døbte: J Domkirke Sogn Dreng 1, Pige 1, i Korskirke-Sogn Dreng 1; i Nykirke-Sogn Pige 1: J alt 4. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 3, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2 (hvoriblandt Hr. Overauditeur Mads Nielsen Holtzrod, gl. 67 Aar, J alt 6.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Fra 16de Jan. til 8de Febr. i St. Maria Kirke-Sogn: Viede: Felbereder Christian Lim bricht med Enken Magdalena Maria Rochau, cop. den 25de Januarii, 2de Par i Kirken den 27de Jan.; Handelsmand Hr. Johann Bøschen, med Jomfr. Dorothea Elisabeth Prage, cop.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
den 2den Febr.: J alt 4 Par. Begravne: Hr. Albert Henrich Meyers Søn, gl. 1 Aar, den 16de Jan.; Hr. Claus Jochim Mohns Datter, gl. 2 Aar, den 28de Jan.: Contoirsk Egenhandler Hr. Hentich Joachim Møllers Hustrue, Madame Elisabeth Margaretha Meyer, 28 Aar, den 8de Febr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Jndsendt. Min Herre! Jeg sender Dem tilbage det første Blad af Morgen-Tankerne. Jeg takker Dem for Laanet. Jeg har læst dem igiennem, og da jeg forestiller mig, at det Følgende bliver som dette saa troer jeg, at den skiulte Forfatter vil blive attig nok, og bifaldes af dem, der ere af hans Smag. At forestille sig, at disse Tanker ere antegnede fastende, er neppe mueligt, skjönt Author vil Publicum skal troe det. Materien, og Indfaldenne synes at vidne om, at de ere sammenskrevne noget ud paa Dagen. Men dette er ligemeget. Lad dem være med Sandhed Morgen-Tanker eller ikke, det gjör intet til Sagen. De ere dog Forfatterens Tanker alligevel. Widt og bredt bliver han deraf bekiendt. Ellers maa jeg dog sige, at disse Morgen-Tanker kand have sin Nytte. For Bogtrykkeren, at han derved kand fortiene en daglig Haand-Skilling, og for Author at faae en ringe Gevinst til - . - . . - - Jeg maa ellers fortælle min Herre, at een af mine Venner har lovet at udgive Eftermiddags-Tanker til Morgentænkerens fastende Eftertanke. Disse har han sagt mig at ville forfatte paa den Tid, naar Forfatteren for Morgen-Tankerne befinder sig, bag Skiermbrettet. Jeg er Deres Forbundne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-22
Jndsendt. Sindrigt Svar af en gammel Mand til en Calif. Oversat af det Franske. 1.) Harun a) Arrachid, traf, da han var paa Jagt, en gammel Mand, som plantede et Nødde 1.) Melanges de Litterature orientale, Tom. 1, paa. 156 &c. Harun Arachid, en Broder af Hadt, og Søn af Mahadi, var den 5te Calif af de Abbasiders Huus. Han levede paa samme Tid som Carl den Store, til hvilken han sendte Foræringer. Disse 2de store Regentere, have været hinanden lige deri, at de begge deelede deres Riger mellem deres Børn. Han blev haardeligen forfulgt af sin Broder, Kalisen Ha di. Han gjorde da det Løvte, at reise til Fods til Mecca, dersom træ. Hvad Frugt, sagde Printsen ved sig selv, tænker han vel at høste af sit Arbeide, Da han kom nær til denne gode ærlige Mand, spurgte han ham: Hvor gammel han var, Jeg er fire Aar gammel svarede den Gamle. Da een af Hofmændene havde sagt til den gamle Araber, at Spøg var upasselig, naar man taler med sin Regent, svarede den Gamle: "Jeg har ikke begaaen den Forseelse, De tillægger mig; Hver oprigtig Musulmand bør afregne fra sine LeveAar de, som ere forløbne under de ommindiske Califer, som havde fordærvet vor Troe. Seffah og Mansur, endskiønt retmæssige Califer, vare ikke detsmindre Tyranner; De have besmittet sig med deres Undersaatters Blod og hele Verden bævede, naar de kom: At være i en idelig Frygt, det er ikke at leve. For 4 Aar siden er Harun kommen paa Thronen; fra denne Tids Punkt, som har været den almindelige Lyksaligheds, regner jeg mit Livs Aar. Calisen fandt Behag i denne Roes, og lod forære den gamle Mand tusinde Drachmer Guld. Derefter spurgte han ham smillende: Naar han tænkte at plukke Frugterne af det Træ, haa nyligen plantede? "Deres Majestet, svarede Araberen: Vore Forfædre have plantet Træer, og vi spise deres Frugter; vi bør plante for Efterkommerne, og vore Børn skal i deres Tid bære denne Omhu for dem, som skal komme efter dem. Califen, fornøied med dette Svar, lod give ham tusinde Drachmer til. Her er et Mirakel af Deres Velgiørehed, sagde den Gamle, Et Træ bærer ikke Fragt førend efter mange Aars Forløb, og De lader mig i Dag nyde Frugten af det, jeg nyligen har plantet. han nogensinde kom til at bestige Thronen, og han holdte det og Folket, af hvilket han var meget elsket, bredede Tæpper paa Veien lige fra Bagdad til Mecca. Han fik det Tilnavn Archid eller den Retfærdige, formedelst sin Retfærdighed. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
No. 9. Aar 1772. Aargang Niende af Jordliger. fra Sontoire. Noer i Norge. Bergen Mandagen den 1te Martii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
Mandagen den 1te Martii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
Jndsendt. Jeg har i disse Dage i No. 3 af dette Aars nordske Jntelligentz-Sedler læset følgende: Fra en Proprietaire paa Landet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
Med Glæde erfares, at een af de nordske Landmænd (man troer ikke langt fra Christiania, nogenlunde har fundet sig udi at pløie, harve og bearbeide Jorden, samt bevare den fra Ukrud eller Ugræs, saaledes, at den har afgivet 22 til 23 Fold Potatos, skiønt dette just ikke er den mueligste Høide da, jeg selv for nogle Aar siden udi Ager har avlet over 25 til 30 Fold deraf, blot alene ved Jordens Hvile og dens tilstrækkelige Omvæltning. Men, hvor ønskeligt vilde det ikke være, om den samme og flere Landmænd med ham tillige vilde troe den ungtelige Sandhed, at saadan Flid og Arbeide, med Jorden er ligesaa høilig fornøden for Korn-Sæd, som for Potatos, hvorved ligesaa mange Fold, ja af visse Sorter Korn langt flere Fold kunde vindes, besynderlig naar Sæden og Jordartens Beskaffenhed rettelig bleve sammentøyede, og Jorden med maadelig Giødsel blev forbedret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
Det er ikke ubekiendt, at de fleste fornødne Korn-Sorter, som voxer i Norge, trodser de Udenlandske i Godhed; men aldrig skal Norge faae mange Fold deraf, saa længe Landmanden stadig troer og bestandig vedbliver sine forudfattede Meninger, nemlig: At een Pløining og tvende Harvinger er alt nok til al Sæds Nedmulding paa alle Agere og udi alle Jordarter, og detsuden ikke vil tilstaae Jorden sin rette Hvile. Norge kand vist prale af nogle sine Bøgder, hvor Agerdyrkningen drives med stor Flid og Eftertanke, men Gild give de samme Bøgders Beboere vilde bruge det velsignede Korn til den rette tiltænkte Nytte. Derimod findes her alt for mange andre Bøigder, hvor udi Landhuus holdningen paa det Hele fortiener mindre end nogen Roes. Kiøbstædfolk, som kand have een eller anden Jordvei nær om Kiøbstæderne, kommer her ikke i nogen Betragtning; thi for det meste er deres Jord i god Hævd, og dyrkes paa en langt anden Maade, Giød sel af Creaturer er der Hovedsagen, der maa for det meste sees med andres Øine, og der koster Arbeidet paa det mindste 4re Gange saa meget, som paa Landet, hvor en retskafsen Landmand selv bestandig er tilstede ved og udi Arbeidet. Herved i Agt tages følgende, nemlig: 1) Visse løse og lætte Jordarter, især paa høilændte Steder og meget afhældende Bakker, hvor Madjorden tillige er liden, der maa den ikke røres for ofte, besynderlig udi Tørveir, thi ellers bliver den fiin, som Aske, hvoraf en Hoben bortblæses ved Stormvinde, og af den øvrige igienblivende Deel uddunster al Saft og Kraft, saaledes at den, uagted Hielp af Giødsel, ikke derefter bærklækkelig Sæd paa 6 til 7 Aars Tid; derfore skal saadan Jord pløies imedens den er noget fugtig, være sig Vaar eller Høst, og aarligen forbedres med Tilførsel af bindende og vegtig Jord. 2.) Paa alle sidlændte Steder maa aldrig Jorden røres enten med Plov, Ahleller Harv, førend den rettelig er tidig, hvilken den paa mange Steder aldrig bliver, førend forseent, langt ud paa Sommeren, uden ved Hielp af tilstrækkelige Grøfter. Dersom saadan Jord i Utide arbeides, kan man giøre sig lidet eller intet Haab om nogen god Vext; Thi Jorden bliver da næsten som slaget Leer udi en Kalkbænk, sei, sammenhængende, klumved a.; og i hvor ofte den siden i samme Aar arbeides, vil den alligevel forhindre Røddernes Trævler at udbrede sig, hvilke Trævler, som meest befordre Vexterne, ere utroelig meget lange, og saa fine, at de umuelig kand sees med det blotte Øie. 3.) Her i Landet holdes for paa mange Steder, at Jordens Hvile er heel ufornøden, derudi har de ogsaa meget Ret, dersom det skal fortiene Navn af Hvile, at lade Ageren ligge urørt og usaaed udi et Aars Tid, og i samme Aar enten tillade alt Slags Ukrud derpaa at opvoxe, eller og lade træde derpaa med nogle faa Creature. J første Tilfælde drager Ukrudet ligesaa megen Kraft af Jorden, som om den virkelig var bleven tilsaaed med Korn, foruden at den skiønneste Leilighed gives til Ukrudets Rødder og Sæd at udbrede sig over den hele Ager, ja vel og at meddele en Hoben deraf til andre nær omliggende Agere, som ved blæsende Vinde vidt ombreder sig.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
J andet Tilfælde tramper Excaturerne Jorden saa fast til, at liden eller ingen Kraft kand trænge sig ned udi Ageren, men fortæres af Veiret og bortskylles af Regn, i sær Høst og Vaar, til ingen Nytte. Den rette Hvile er derimod gandske vist høilig fornøden, besynderlig hvor man har liden Forraad paa een eller anden Slags Giødsel; det er Naar man ved Plov, Ahl og Harv a. omvælter og mulder Jorden ofte om Sommeren, og derved gandske forhindrer Ukrudets Vext saaledes, at det ved idelig Nedpløining kand bruges til Nytte i Steden for Unytte; det er tillige at slaae to Fluer med et Smek; thi der gives næsten ingen sundere og kraftigere Giødsel, end alt Slags ufuldmodet Græs i Jorden forraadnet. Er Jorden opfyldt med Qvæke- og andre skadelige Rødder, oprives de allerbest med Ahlen; Dog bør en Deel smaa Børn følge Ahlen, for at opsanke Rødderne, og bære dem af Ageren. Paa denne Maade bliver Jorden tilsidste saa mulden, saa opløst og saa adspredet, at den, som en Svamp, drager til sig, og bevarer utrolig Kraft af Luft, Dug og Regn, saa at den, ved gandske liden Hielp af gammel vel tilbered og forøged Giødsel, bær de herligste Frugter, og giver utrolig mange Fold. Jeg vil dog ikke raade nogen Landmand til at plante Potatos meere end høit 2 Aar efter hinanden paa een og den samme Ager, ligesaa lidet Ærter og en stor Deel andre Kornarter. Og da jeg mener, man ogsaa hos os kunde have Nytte af de deri antegnede Jagttagelser; saa indsendes dette fra Bergen den 26de Febr. 1773.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-03-01
Omendskiønt jeg tilforn har ladet bekiend giøre i de bergenske Adresse-Efterretninger, at enhver der havde afhæntet det Waløeske Salt, som dem i Aaret 1771 var paalignet, skulde hos mig afhænte den ringe Deel Overskud, som dem tilkommer; Saa erfarer jeg dog, at der endnu er nogle faa, der ikke har afhæntet samme. Og da jeg af den Høi- og Velædle Hr. Magistrat er erindret om at faae bragt dette til Rigtighed; Saa vil jeg hermed udbede mig, at enhver Vedkommende vil indfinde sig hos mig med deres Qvitancer, for hvad dem af bemeldte Overskud kand tilkomme, da samme uopholdelig af mig skal vorde erlagt. Bergen den 27de Februarii 1772. Peter Lexau, Junior.