Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-19
Spanien. Moniteuren fortsætter at anmelde de franske Vaabens lykkelige Fremgang overalt i Spanien, og meddeler nu en fuldstændig Underretning om Arragon Armeens gradevise Nærmelse til det tilsigtede Maal. - Valencias Jndtagelse - hvis Udfald er os bekiendt. De tialienske Soldater indlagde sig derved særdeles Ære, og iste sig som værdige Disciple af deres store Lærer under bine udødelige Feldttog af den første Armee, Jtalien. -Men store Helte fandt dog her deres Gav, hvoriblandt en Oberst Barbiert, en Jngenieurkapitain Ordinard, en Oberst Perpi, alle italienske Navne. J øvrigt maae man ogsaa her prise de Franskes Held der ikke skal her større Tab end i alt en Snees Oficerer og omtrent 350 Mand. - Jfølge Engelske Efterretninger igiennem Moniteuren, har der den 20de Decbr. i Nærheden af Tarisa været en vare Trefning imellem de Franske og Spansk Engelske, der har varet fra om Morgenen Kl. 5. til om Aftenen Kl. 10, hvorved de Spanske maatte vig efterat de paa begge Sider skal have lidt et betydelig Tab. Valencia (fordum Valencia Edetanorum det gam Sagunts Meddeilerinde under Romerne, deelte sid Spaniens Skjebne, og faldt i Maurernes Vold. Aa 1027 blev det af dem ophøiet til Hovedstad for et lid Rige; 1094 af Rui Diaz de Bivar (den berømte Ci erobret for Kongen af Castilien, og kaldet Valencia de Ced. En af Valencias Porte fører endnu hans Nav I tolvte Aarhundrede bemestrede Maurerne sig det endne eengang ; i trettende forenede Jacob af Arragonien de med sin Krone. J den spanske Successionskrig slog Vælencia sig til Erkehertug Carls Partie, men maatte de 3die Marts 1706, efter Slaget ved Almanza, overgiv sig til Philips lykkelige Vaaben. Jndbyggerne fældes mere Rasenheds end Smertes Taarer derover. Man mistede Livet; Stad og Provinds sine Privilegier, Lo og Landstænder. Staden Valencia ligger i et jordi Paradiis, en liden halv Miil fra Søen, i en frugte smillende af Turia - eller Guadalaviar - vandet Slet Staden er rund, og danner med sine Forstæder en lan agtig Firkant eller Oval. Den var efter gammel Viindsattet af en lav Muur med Taarne uden Grave, har mod Søporten et lidet fladt, ufast Castel, meere stemt til Forsvar mod et Angreb fra Sørnend fra Land Guadalaviars Rende er 300 Fod bred. Men denne mere end tusind Canaler afledte Strøm fattes for i meste Vand, undtagen naar den pludselig svulmer megen Vinterregn. Valencia med sine 5 Forstæder flere tilstødende Landsbyer tæller 20000 Familier. Be har 8 Porte, 9 Pladser, et eneste Vandspring, in brolagte Gader, et uhyre Antal Kirker, Klostere, Hof taler, Stiftelser o. s. v. Paa Facaden af et Capelliste de Ord: J alle Riger sligt et Værk ei finde Hovedkirken var forhen et Dianatempel. Valencia in holder mange Oltidsminder, eller rettere OltidsorValencias Himmel er saa bestandig klar, at man kalNattevægterne Serenos, fordi de bestandig forkynde i Luft; (thi i Spanien raabes ligesom i Engelland i blot Klokken, men og Veiret.) Jndbyggerne ere bekienfor deres Lethed, Livelighed og Bevægelighed. De er - hedder det paa Spansk - fulde af Alt, hvad i er legemillet; lette af Siel ei mindre end Legem. spansk Ordsprog siger og Byen: Der Kiødet er Græs, der Græsset er Vand, Og Jntet er Qvinde, og Qvinde er Mand. Adelen deler sig der i tre Classer, det blaae, røde og at Blod. Det første betegner Familierne af Grandtzzde første Æresposter, det andet de gamle, det tredie nye Familier, der kun tælle to Aarhundrede. Jndbygerne paakalde Holgene i Sygdomme, St. Rech m.