JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Capitain og sungerende Hvervingsschef Lükken og Overkrigscommissair Øst, have nu leveret et trykt offentligt Regnskab for de, der i følge deres Jndbydelse til Understøttelse i Penge og Pengesværd for den i Slutningen af Aaret 1813 paa Eiderens Bredde fægtende danske Hær indkomne Bidrag. Man erfarer heraf, at der i alt var indkommet 2344 Rbdlr. 33 s. Efter foregaaende Brevvexling med vedkommende høje Authoriteter, Regimenter og Corps &c., og derpaa modtagne specificerede Lister over Hærens Døde og Saarede, bleve Bidragene saaledes uddeelte, at hver let Saaret fik et Lod (7 Rbdlr.) og derefter de øvrige, efter Omstændighederne, to eller flere Lodder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Ribe, d. 8 August. En Hyrdedreng, som vilde vande sine Kreature, opdagede i Fredags henimod Aften, et nyefødt Pigebarn udkastet i Aaen ligeoverfor Kirkegaarden. Det var indsvøbt i en stribet Pose hvori nogle Muursteen. Tilsyneladende havde det lagt i Vandet en 4 Dage. Man skal være kommen paa Spor efter udøveren af denne skjændige Handling. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Kjøbenhavns Børs den 15 August. Cours. Hamb. 2 M. 593, a fra 600. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 23 1/2 Rbdl. Sper. 600. - Specier solgtes til 36 a 36 1/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 70 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 59.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Blandede Efterretninger. (Af der Freimathige.) Frans Ridder v. Baader, Kgl. Bayersk Over bergraad, har ved adskillige Forsøg leveret overtydende Beviser paa, at ved Glastilberedelsen Potasken for størstedelen kunde erstattes ved Glaubersalt. Denne Opfindelse er saa meget vigtigere, som der aarligen medgaaer til Potaskes Tilberedelse adskillige Millioner Favne Brændeved, der bestandigen bliver sjeldnere, og hvorved Prisen paa Glasvarer saa betydelig fordyres, at Afsætningen tilsidst maatte overordentligen aftage, om ikke ganske standse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Engelske Blade fortælle følgende tilfældige Opfyldelse af en Spaadom, en ung Kone, Moder til3 Døttre, befandt sig fjerde Gang frugtsommelig, da hendes Mand, som maatte formedelst sine Forretninger tøve i en Naboby, tilskrev hende, at sende ham nogle Papirer, der laae i hans Skriverpult. Ved Eftersøgningen fik Konen Øie paa et Papir med Paaskrift: "Spaadom fra 1789." Af Nysgierrighed aabnede hun Papiret og læste deri: "der blev mig spaaet, at jeg om syv Aar vil ægte en Kone med blaae Øine og lyst Haar, som jeg vil leve meget lykkelig med. Min Kone vil skjænke mig tre Døttre, den fjerde vil være et Drengebarn; men min Hustco vil døe j. Barselseng." Det var just nogle Dage førend Konens Nedkomst, at dette Papir faldt hende i Hænde, da alt det Forudsagte hidtil var indtruffet, blev hun høist urolig derover, især da hun strax derefter fødte en Dreng, og mistede sin Forstand, og døde tre Uger derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Stockholm, den 11te Juli. - Det Kongelige Videnskabers=Societet i Upsala har til et Minde om den Lykke, at det i 50 Aar har erkjendt Hans Majestæt, den regierende Konge, som dets Præses illustris, ladet præge en Medaille af den ellevte Størrelse, forestillende paa den ene Side Kongens Brystbillede med Omskrift: CAROLUS XIII. Rex Sveciæ et Norvegiæ, og paa den anden et Laurbærtræe med Omskrift: Primus Amor Phocbi (Apollos første Kjærlighed), samt i Kanten: Præsidi Semisæculati R. Sc. Societas Upsal. MDCCCXV (til sin Beskytter igjennem et halvt Aarhundrede af det Kongel. Videnskabs=Societet i Upsala). Hans Majestæt behagede den 23 Juni i Naade at tillade det Kongelige Videnskabers Societets Deputerede Audients, da et Exemplar i Guld af denne Medaille i Underdanighed overleveredes til Hans Kongelige Majestæt af Hans Excellence f. d. Rigsmarskalken m.m. Hr. Gave Joh. Gabr. Oxenstjerna, det Kongelige Videnskabs=Societets ældste Æres=Medlem, som ved denne Leilighed holdt en Tale, hvilken Hans Maj stæt behagede i Naade og med de huldeste Udtryk at besvare. Dernæst havde Hans Excellence ogsaa den Naade i Underdanighed at overrække et Exemplar af samme Medaille i Guld til Hendes Majestæt Dronningen og H. K. Høihed, Kronprindsen. (Norsk Rigstidende.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Paris, den 3die August. Den franske Armee ved Loire har sat sig i Bevægelse, og synes at ville tare sin Retning til Auveranebjergene, hvorhen den allerede iforveien havde sendt en stor Deel af sit Artillerie og Materiel. Denne Bevægelse synes ikke at bebude nogen Underkastelse. - Ogsaa her i Paris viste sig igjen i disse Dage nogle urolige Bevægelser. De Allierede have derfor seet sig nødte til paa ny at lade Kononer plante paa Pont de Change, Pont neur, Broen ved Plantehaven og flere Steder, saaledes som Tilfældet var ved deres Jndtog. Baade Dag og Nat gaae ogsaa Patrouiller gjennem Gaderne. Disse Forholdsregler, er mere end tilstrækkelige til at holde Rolighedsforstyrrerne i Tømme. - Marschal Suchet var, ifølge de sidste Efterretninger, endnu 4 Roanne. Han havde omtrent 7 til 9 Batailloner Jnfanterie og et forholdsmæssigt Antal Cavallerie og Artillerie hos sig. - J Orleans bersker den største Rolighed. Da en Vaabenstilstand finder Sted mellem Armeerne, komme de allierede og franske Soldater ofte sammen. - Russerne have organiseret et Militairpolitie i Departementerne Marne og Seine. - General Lamarque har efter sin Tilbagekomst fra Vendee opstillet sig i Departementet de Jndre. General Lecourbe er i Befort. Ogsaa Besancon bloqveres endnu. - Som det hedder skulle, ifølge de af de preussiske Generaler tagne Forholdsregler, alle franske Officierer, som uden Autorisation befinde sig i Paris, arresteres og behandles som Krigsfanger. - J Departementerne arresteres mange Jndivider, især har man et paa gent Øie med de saakaldte Foedereerte. - Da General Lefevre Desnouettes allerede i nogen Tid har drevet sit Væsen i Auveranebjergene, ere østerrigske Tropper fra Lyon marscheret til denne Egn, for at tilveiebringe Orden. - De regulaire Tropper, som vare i Toulon, capitulerede da Marseillearmeen nærmede sig Staden. Murat skal derfor, forat undgaae Folkets Raseri, have begivet sig ombord paa et engelsk Krigskib. - J Begyndelsen troede man her, at de danske, hanseatiske og andre Tropper skulde ikke fortsætte deres Marsch til Frankrig videre. Men dette er ikke skeet; tvertimod erfarer man, at endnu 350000 Mand friske allierede Tropper nærme sig den franske Grændse. - Alle Søl dater og Officierer, som ikke bære hvide Cocarder, blive anseete som Rolighedsforstyrrere. - Daglig bygges nye Baraqver, for at indqvartere de mange herværende allerede Tropper. J Normandiet ligge for nærværende Tid mange Preussere. – Mans skulle atter urolige Optrin have havt Sted, – Jfølge et Kongeligt Decret af 29de Juli blive alle de civile Embedsmænd, som fra 20de Marts til 7de Juli have mistet deres Embeder, igjen indsatte i samme. Alle de under Bonapartes Tidsrum gjorte Udnævnelser ere ugyldige. - Den Paastand at den Kongel. Armee i Vesten allerede er 50,000 Mand, er overdreven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Manheim, den 3die August. De allierede Magter nøies ikke med at de franske Fæstninger plante den hvide Fane og paasætte den hvide Cocarde, man forlanger ubetinget Underkastelse, og pil at alle franske Grændsefæstninger skulle besættes af allierede Tropper. Man længes efter at erfare hvad følger det Kongel. Decret om Opløsningen af de nye Batailloner af Nationalgarderne vil have. J Strasburg ere henved 16,000 Mand af dem, vil derfor General Rapp lyde befalingen, saa kan han ikke længer forsvare Staden, lyder han den ikke, er han efter Lovens Udsagn Rebel- Med det første skulle igjen 80,000 Russer med 27,000 Heste marschere igjennem Storhertugdom met Baden. Ved Ulm samles atter en østerrigsk Reservearmee paa 20,000 Mand, for paa første Vink at rykke frem til Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Triest, den 1ste August. Den Keiserl. Kongel. Armee, som for nærværende Tid trækker sig sammen i Grevskabet Nizza under den berømte General Bianchi's Commondo, for at trænge ind i Provence, skal udgjøre 60,000 Mad. Den skal strax sætte sig i umiddelbar Forbindelse med General Frimonts Armee. - Som man erfarer af Privatbreve fra det sydlige Frankrig er det Tid at de fremmede Tropper ankomme, for at berolige de mod hinanden ophidsede Partier, Gjæringen er meget betydelig især i Egnen af Montpellier og Nismes. En Mængde af de skjønneste Landsteder, ere der blevne afbrændte. Endog de gamle Republicanere, som ikke have taget Deel i de nyere Begivenheder, blive ikke skaanede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Fusaa kaa Tolvte Aargang. No. 66. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 August 1816. Et lidet Bidrag til Undersøgelserne om Dannemarks Pengevæsen, og i Særdeleshed om Capitalernes Opsigelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Jndsendt.) Saa gjerne jeg end ønskede det, kan jeg dog, efter min Overbeviisning, ikke nære det skjønne Haab, som Forfatteren af nogle bemærkninger, i Skilderiet Nr. 57, saa tillidsfuld støtter sig tilat Coursen inden fire Aar vil saa aldeles have forbedret sig, at den kunde ansees at være al para det er: Sølv Værdi og Navne Værdi vilde blive synonyme. Mine Grunde, hvorfor jeg ikke tør vente denne ønskelige Forandring, ere kortelig følgende: 1) Det var Norges Handel, hvis Overskud for største Deelen dækkede den store Underballance, som Dannemarks Handel i det sidste halve Sekulum uafbrudt led under; det var altsaa foreningen med dette Rige, der, om den iøvrige ikke var saa politisk vigtig for Dannemark, dog ved sin Jndflydelse paa Coursen meget gavnede os, 2) Dannemarks Fragthandel under den almindelige Krig, der, i det mindste i de 2 sidste Aar heriede det øvrige Europa, var en vigtig Erhvervelseskilde, der indbragte betydelige contante Summer, og altsaa meget bidrog til et bedre Cours-Forhold, en forestaaende almindelig Fred vil aldeles tilintetgjøre denne Spekulation, og andre Staters Deeltagelse deri, vil endogsaa i Krigs-Tilfælde meget formindske den 3 herpaa kan altsaa ikke stoles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
3) Dannemarks Luxus er steget i en langt høiere Grad, end dets Vindskibelighed og ProduktionsForhold nogensinde kan tillade, og ved en forventende Fred, da vore Udførsels=Artikler, Korn, Heste og Qvæg, betydelig vil falde i Prisen, maa vor Fattigdom blive mere og mere synlig, og vores hele Formue komme til at bestaae i nogle Gieldsfordvinger, som den ene Landsmand har paa den anden, og som kun ved Omløbet inde i Landet kan have nogen Værdi. At vor milde og vise Regjering vil, saameget Omstændighederne tillade det, ved passende Foranstaltninger søge at hæve dette Onde, derom er jeg med Forfatteren aldeles enig; men troer tillige, at der hører et qvart, ja maaskee et halvt Sekulums uafbrudte Bestræbelser, for igjen at naae den Standpunkt i Velstand, som Dannemark i Aarene 1805 og 1806 havde hævet sig til; og dog var vor Cours end ikke den Gang al, pari, tør vi da under nærværende Omstændigheder gjøre os større Haab, end maaskee i Aaret 1819 at see Coursen fra 600 bragt tilbage til 400, og Sølv=Coursen derefter nedsat. Dette er den Synspunkt, hvorfra jeg troer at burde betragte Pengevæsenets Stilling, og som har foranlediget følgende Betragtninger: Dannemarks vigtigste, eller maaskee eneste Erhvervelseskilde er dets Agerbrug; det er altsaa Værdien af dets Jorder, der udgjøre Statens Formue, og da denne Værdi er Resultatet af ProduktionsOverskuddet, naar de nødvendige Udgifter og Afgivter ere fradragne, saa ville vi her anstille en overfladig Sammenligning imellem Forholdene 1800 og 1814. Efter den for mig liggende Afskrivnings=Bog beløb Skatterne for 1806 af en Tønde Hartkorn, hvis Besættelse i Værdi efter Forordningen af 1ste October 1802 er 250 Rdlr., sig til 6 Rdlr. 2 Mk., eller, efter den daværende Cours, i rede Sølv omtrent 5 Specier, og efter Kornvarenes Priis samme Aar, da Bygget gjældte 4 Rdlr. og derover, 1 1/2 Tønde Byg. For 1814 er Skatterne af samme Hartkorn 37 Rbdlr. N. V., eller, efter Coursen, omtrent 6 Specier, og efter Kornvarenes Priis samme Aar, da Bygget gjældte 8 Rbdlr., i det mindste 4 1/2 Tønde Byg, og heri ere dog Renterne til Rigsbanken ikke beregnede. See vi endvidere hen til Forskjællen paa Priserne af Landboens øvrige Nødvendigheder, saa gjældte: i Aaret 1805. i Aaret 1814. 1 Skpd. Jern, 60 Rbdl. 1 Skpd. Jern 16 Rdlr. eller 7 3/2 Tdr. Byg. eller 4 Tdr. Byg 1 Tønde Salt 50 Rbdl. 1 Tønde. Salt 10 Rdlr. eller 6 1/4 Tdr. Byg. eller 2 12 Tdr. Byg 1 Tønde Tjære 35 Rbdl. 1 Tønde Tjære 7 1/2 Rdlr. eller 4 1/2 Tdr. Byg. eller 2 Tdr. Byg 1 Tylt Bræder 16 Rbdl. 1 Tylt Bræder 3 1/2 Rdlr. eller 2 Tdr. Byg. eller 1 Tde. Byg 1 Tylt Lægter 7 Rbdl. 1 Tylt Lægter, 1 Rdlr. eller 1/2 Tdr. Byg. eller 3/4 Tde. Byg 1 Tde. Steenkul 10 Rbd. 1 Tde. Steenkul 1 3/2 Rd. eller 1 1/2 Tdr. Byg. eller 1/2 Tdr. Byg, Tde. Steenkalk 10 Rbd. 1 Tde. Steenkalk 1 1/2 Rd. eller 1 1/2 Tdr. Byg. eller 1/2 Tdr. Byg Hvilket trykkende Forhold for Landbrugeren! og hvilken Nedsættelse af hans Eiendoms Værdi, Men lad os nu ogsaa betragte ham med Hensyn til Pengerepræsentativerne, og deres Jndflydelse paa hans Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
J Følge Forordningen af 5te Januar 1813 og Bankens Fundation af samme Dato, skulde der for Dannemark, Norge og Hertugdommen sættes en Seddelmasse i Omløb af 40 Millioner Rigsbankdaler, men nu ere Norge og Hertugdommene, udtraadte af denne Forbindelse, og, som en Følge deraf, vil formodentlig 32 Millioner være den høieste Sum, der kan ansees for at være sat i Omløb, og hvoraf største Delen kan antages af henligge i Kongens Casse, Bankens Fond og Kjøbmændenes og Kapitalisternes Gjemmer. Dannemark har et Beløb af omtrent 32000 Tønder saa kaldet contribuelt eller skattepligtigt Hartkorn, derefter Foranførte, indbringer i Statens Casse 11,840,000 Rbdlr.; hertil kommer den frie Hovedgaardstaxt, Præste- og Degne, Konge- og Kirketiende, samt Skov- og Mølleskylds-Hartkornet, hvis Skatter vel ikke kunne anslaaes under 2 Millioner, og Rigsbankens Renter, der blot forJordeiendommene meget overstige 1 Million, altsaa behøver Landbrugerne i de egentlig danske Provindser 15 Millioner Represtutativer, blot til sine Afgivter til Statskassen, og naar man hertil vil lægge Kjøbstædernes Afgivter og deres Rigsbanks=Renter, Consumptionen og Tolden, saa synes den anførte Masse, 32 Millioner, neppe at være tilstrækkelig, for, uden Afsavn, at kunde komme fra Haand til Haand. Følge vi denne Beregning, og antage, at Dannemark hele Hartkorn, som jeg her vil sætte til 370,000 Tønder, er i Pantebøgerne behæftet med 100 Rbdl. S. V. for hver Tønde Hartkorn, saa kommer deraf en Hæftelse paa 37 Millioner, som jeg dog vil reducere til 30 Millioner S. V.; bleve nu disse opsagte til Udbetaling paa en Tid, da Coursen for Sølv=Værdi var 300, saa blev den fornødne Jndløsningsmasse 45 Millioner N. V., som dog endnu næsten fordobles, naar Kjøbstædernes Hæftelser og de mange uprioriterede, samt mod haandfaaet Pant tilværende Gjældsbeviser inddrages under Beregningen, hvilket vel er nødvendigt, for at see Forholdet i sit fulde Lys, og, naar man hertil endvidere føier, at en, i Forhold til Varenes nominelle Priis staaende Masse af Repræsentativer maa uophørlig ligge i Kjøbmandens og Detailhandlerens Forvaring, saa at den, der før brugte 1000 Rdlr. D. C. til sin daglige Omsætning, nu, for at fortsætte den samme Handel, maa have 3000 Rbdlr. N. V. under Hænder, saa sees lettelig: at den i Omløb værende Seddelmasse er, med Hensyn til Mængden af Gjældsfordringerne, Afgivterne og Varenes Priis, meget for ringe, og allerede Aarsag nok til den trykkende Pengemangel, og den deraf flydende høie Diskonto, eller, reent ud sagt, skammelige Aager. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Et Par Ord om det nys udkomne angelsaxiske Digt. (Slutning; see forr. No.) Saaledes havde jeg da sluttet disse Bemærkninger, da Litteraturtidenden, No. 29 lærde mig, at Rec. havde et ligesaa underligt Hastværk med at falde mig i Ordet, som med at omtale det Kvad han ikke forstod. Han kalder min Tale galdefuld og Flere end jeg vil vist heri see et Beviis paa at han har mere Galde end jeg, og mit Svar saavel herpaa, som paa Beskyldningen for Grillenfængerie er kun, at Skjældsord rage mig ikke. Om Rec. har det venlige Haab at min rimede Oversættelse bliver en vilkaarlig Paraphras det være hans Sag, men naar han ei turde kalde Prøven saa, havde han gjort bedre i at tie med Sligt, der jo ikke beviser Andet end en slem Mistanke, ingen af mine faa rimede Oversættelser hjemler. Vil forresten Nogen kalde en saadan Oversættelse, som den jeg her har begyndt, en Paraphrase, da har jeg Jntet derimod og kan en Anden gjøre det bedre, skal det være mig kjært, thi jeg har sandelig Saameget at bestille, at jeg ei vilde paatage mig et saa møisommeligt Arbeide, dersom jeg ikke troede at gjøre mit Fædreneland, en Tieneste dermed. Jeg veed jo vel det er Skik at spotte med Alt hvad jeg foretager mig, men det synes mig dog Rec., i hvem jeg formoder en Mand, der dog har Sands for Alvor og Billighed, kunde overlade til Secretair Molbech, i Athenes Baggaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Hvad Kvadets Udgiver Hr. Etatsraad Thorkelin angaaer, da skal Jngen sige at jeg med et Ord har nedsat hans virkelige Fortjeneste som Digtets Afskriver, og Udgiver, men blot givet hans Oversættelse det Skudsmaal den fortjener, uden paa nogen Maade at gribe Leiligheden til at sige den Gamle Uartigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Hvad nu endelig angaaer Rec. og hans Paastand om at være skyldløs og skudfrie i denne Sag, da maae jog kortelig melde som følger. Havde Rec. sagt os at han blot vilde anmelde Jndholden, saaledes som den lod sig udlokke af Latinen, da vilde jeg blot sagt, at han havde gjort bedre i at tøve end at ile, da Man kun i Nødsfald skal udbrede Noget, om hvis Rigtighed Man er uvidende. Nu derimod, da Rec. langt fra at aflægge en saadan Bekjendelse teer sig, som om han selv havde læst Texten, afviger endog paa enkelte Steder fra Oversættelsen, og giør sin bemærkning over Sproget og Dialecten i Digtet, nu, siger jeg, maae han nødvendig have samme Ansvar for sin Jndholdsliste, som for sine historiske bemærkninger, hvilke sidste det og lod heel underligt at bygge paa en Oversættelse, hvis Rigtighed Man ei kunde eller vilde bedømme. Netop dette fornemme Væsen ei at ville, hvor det gjøres behøv, tilstaae sin Ukyndighed, men at gebærde sig, som om Man forstod Alting heel vel, dette Væsen der hos saamange af vor Tids beskeedne Lærde, og ei mindst i den saakaldte Danske Litteratur=Tidende længe har harmet mig og vist mange Flere, just dette fornemme, forfængelige Væsen stak ret frem i omtalde Recension, og det ved en saa vigtig Leilighed, at det let kunde forøge den Spot Udlændinger drive med os; dette vilde jeg afværge, hint Væsen vilde jeg blotte i sin Nøgenhed, derfor vendte jeg mig fra den gamle Udgiver til den yngre Recensent og viiste uden Skaansel hans Ukyndighed i hvad han saa rask omtalde, og inderlig skulde det glæde mig om jeg ved denne Leilighed kunde bidrage Noget til at Litteratur=Tidenden enten herefter beflittede sig paa en sømmeligere Omgjængelse, eller aldeles nedsank i den Ringeagt hvortil den, dog med nogle faa hæderlige Undtagelser, i lang Tid har gjort sig ganske overordentlig fortjent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Litteratur=Tidendens Udgiver har jeg igjennem flere Aar agtet og æret som jeg burde, ja af Agtelse for ham har jeg end ikke hidtil paatalt den Usømmelighed, at jeg er den eneste Forfatter han tillader grovelig at udskjældes og belyves i sit Blad, men aldrig har jeg kunnet regne ham til Fortjeneste at være Udgiver af saa jammerlig en Tidende, og efter det Forhold han, som saadan, selv har sat sig i til mig, kunde han ikke engang efter Verdens Dom forlange, at jeg skulde tage fiin paa en saadan Recension i Bladet, den være saa af hvem den vil. N. F. S. Grundtvig. Til Hr. Pastor B. F. Rønne. Disse Linier skrives især for at udrede Hr. Pastor R. af en Vildfarelse, hvori han efter Skilderiets No. 6 befinder sig Yttringerne i samme Blads 57de Nummer, angaaende frie Brændevinsbrænding paa Landet, ere ei skrevne af Hr. J. Paludan, Sognepræst til Phanefjord paa Møen, men af J. L. Paludan, Præst ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn. Jeg kan er tage imod den Roes, som der tillægges ham, tør end ikke tilregne mig den mod ham udviste Overbærelse, ligesom han ei bør bære den Brøde, hvori jeg skal have gjort mig skyldig. Men fordi jeg skrev, at Mange i denne Sag vilde drives til at tale af Partiskhed og Egennytte; negtede jeg ei, men ventede derimod, at ogsaa Mænd, der hverken manglede Kundskab eller Sindighed, vilde behandleden. Jeg har siden læst Hr. Pastor N. Svar til Hr. Amtsprovst Lütken, men maae beklage mig over mit svage Syn, der forvolder, at Tingen, der er Hr. R. saa soleklar, endnu bliver mig meget dunkel. Nærmere Besvarelse vil nok komme fra den Mand, til hvem Afhandlingen er stilet. Jeg fragaaer ikke, at Slutningen deraf har styrket mig i den Troe, at fri Brænderie paa Landet kun vilde blive en ny Jndtægts Kilde for enkelte Rige, som allerede have mange Midler i Hænde til at forøge deres Skatte, men dog vedblive attraabe: bær hid, bær hid Ved nogle Ugers Ophold paa Landet, hvor denne Sag ofte blev omhandlet, har jeg siden hørt mange forskjellige Meninger, hvoraf Resultatet blev, at frie Brændevinsbrænding vel - især i et stort landligt Bedrift - var tjenlig for Oeconomien, men ikke for Moraliteten. J. L. Paludan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-19
Fyens Stiftsbibliotheks Jndhold og Tilstand, fra dets Oprettelses indtil nærværende Tid. Meddeelt.) til 22. Maj. Nu mere. I. Bibler, Oversættelser, Commentærer, Jndl. til G. og N. Test, bibelsk Historie, 116, 119, 64 H. Bibelske Antiqviteter og andre philol. Hielpemidler, Orientalia. II. Naturlig Theologie, W. Apologetik . Dogm. Systemer og Afhandlinger. I. Moral. - VII. Asketik - * * * VIII. Psalmer og religiøse Digte. IX. Homiletiske og pastorale Anviisninger. X. Prædikener, XI. Skrifter, henhørende til Ungdommens Underv. i Religion. XII. Pædagogik XIII. Almeennyttige, til Skole- og Almuelæsning henhørende Skrifter. XII. Theologisk pastorale Tidsskrifter og andre Theologien og theologisk Literatur vedkommende Bøger, 101 15 16 X. Philosophie XVI. Almindelig Kirkehistorie, 115, 97 XVII. Den danske Kirkes Historie oc oc VIII. Liturgik XIX. Græske Klassiker, Oversættelser, Commentatorer, 46 68 13 XX. Latinske Klassiker, Oversættelser, Commentatorer, nyere lat. Skribenter. I. Græske og latinske Lexica, Grammatiker, antiqv. og mythol. Hielpemidler, andre den klassiske Literatur. vedkommende Skrifter. XXXII. Dansk Grammatik, andre dansk Sprog og Stiil oplysende Skrifter. XXXIII. Lexica, Grammatiker, og andre Hjelpemidler tilde øvrige levende europæiske Sprog. XXIV. Fransk æstherisk Literatur, XXV. Engelsk XXVI. Jtaliensk - - XXVII. Spansk C. S. XXVIII. Tydsk XXIX. Dansk Svensk XXX. Kunsthistorie, Architetur, Numismatik XXXI. Universalhistorie. XXXII. Fædrenelandets Histotie og Antiqviteter. XXXIII. Øvrige SpecialhistoXXXIV. Reisebeskrivelse. XXXV. Geographie XXXVI. Statstyrelse, Handel XXXII. Encylklopædiske Vær XXXVIII. Ager og Hauge dyrkning, Fabrik= og Kunst XXXIX. Mathematik, Krigsvidenskabet . . XL. Astronomie, XII. Naturkundskaber XIII. Physiologie, Diætetik Medicin, Dyrlægekunst. XIIII. Lovkyndighed II. Lærde Journaler og Literairhistorie. til 22. May. Nu me re til 22. Maj. Nu me X Solennitetsacter, Mindetaler. XIVI. XIVII. Miscellanen, XVIII. Musik, XLIX. Kobberstykker . -