JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J sidst forløbne Kirkeaar ere i Stubbekjøbing Kjøbstæd ægteviede 8 Par, fødte 16 Drenge, hvoraf 1 uægte og i dødfødt, samt 10 Piger, ialt 26; døde af Mandkjøn 12 og af Qvindekjøn 10. Af disse ere 6 døde kort efter hinanden af den der i Byen i forrige Vinter herskende Skarlagensfeber. 10 af de Døde vare under 10 Aar, og Jngen naaede en Alder af 90 Aar; 86 Aar vare høieste Alder blandt disse. Folkemængden der i Byen var ved sidste Optælling 714 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J Anneret Maglebrænde findes i samme Tid ægteviede 4 Par, fødte 9 Drenge og 8 Piger, hvoraf 1 dødfødt og Jngen uægte; døde af Mandkjøn 5 og af Qvindekjøn 8, ialt 13, heraf 5 under 10 Aar og Jngen ældre end 73 Aar. Folkemængden var 428 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J Hertugdømmet Sleswig er i afvigte Aar ægteviede: 2130 Par, fødte, af Mandkjøn 145, af Qvindekjøn 4022, tilsammen 8167, døde: af Mandk. 3096, af Qvindek. 3210, tilsammen 6306; ere altsaa 1861 flere fødte end døde; 359 ere dødfødte. Blandt de Fødte ere 65 Par Tvillinger og en Kone fødte 4 levende Børn) samt 481 uægte. Blandt de Døde opnaaede 14 af Mandkjønnet og 27 af Qvindekjønnet en Alder af over 90 Aar, og en Kone blev 100 Aar gammel, 70 omkom ved ulykkelige Hændelser og 16 have ombragt sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J afvigte Aar ere i Hertugdømmet Holsteen, med Undtagelse af Herskabet Pinneberg og Staden Altona, ægteviede: 2864. Par, fødte: af Mandkjøn 6021, af Qvindekjøn 5561, tilsammen 11,582; døde: af Mandkjøn 3610, af Qvindekjøn 3371, tilsammen 6981; ere altsaa 4601 flere fødte end døde; 519 ere dødfødte. Blandt de Fødte er 95 Par Tvillinger, en Trillingsødsel, samt 856 uægte. Blandt de Døde opnaaede 13 af Mandkjønnet og 10 af Qvindekjønnet en Alder af over 90 Aar, en Mand blev 105 Aar og en Kone 106 Aar gammel, 73 omkom ved ulykkelige Hændelser, 1 er bleven henrettet, og 13 Selvmord have fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J Nyekjøbings Tolddistrict ere i Aaret 1821 indklarerede 400 og udklarerede 439 Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Foruden det dansk asiatiske Compagnies Tilgodehavende i Jndien har det endnu et Krav til den engelske Regjering paa 500,000 Spec. for Skibe og Varer, der bleve ved Krigens Udbrud tagne ved Tranquebar, trods Lord Minto's høitidelige Løvte, at al Privateiendom skulde respecteres. Jnteressenterne af dette Compagnie, som i forrige Aar fik et Skib hjem fra China, og i næste Aar igjen udsender et andet, have i de sidste 12 Aar ikke faaet ringeste Udbytte, og som en Følge heraf ere dets Actier, som endnu for tre Aar siden gjeldte 430 Rbdlr., nu gaaede ned under 100 Rbdlr. Om man, som for 30 Aar siden, har Aarsag til at synge med Choret i Chinafarerne: Leve Reverser og Bodmerie, Det asiatiske Compagnie!" faaer Tiden lære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J det kongelige medicinske Selskab fore læstes den 18de October f. A. tvende fra Kancellieraad Mathen paa Falster, Selskabet tilstillede Bidrag, nemlig: a) om en formedelst Sammenvoxning saakaldet umulig Fødsel, lykkelig tilendebragt ved Kunstens Hjelp, b) om en febris intermittens larvata. Vognmandstaxten for Danmark vedbliver for de næstfølgende 3 Maaneder, Januar, Febr. og Marts, at være uforandret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Skibet Enigheden, Capitain Lund, fra Newcastle bestemt til Kbhvn, er den 5te Decbr. total forulykket ved Hjørring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Kjøbenhavn, d. 7 Jan. Man har længe ikke havt et paa Søskade saa frygteligt rigt Aar, som det afvigte, til største Tab for Assurandeurerne. Capitain Jhlen, førende Skibet Mathild, havde paa sin Udreise til Vestindien i December seet sig nødsaget til, formedelst Storm, at løbe indi Klæsholm, henved 1 Miil fra Marstrand. Da han havde ligget der i fjorten Dage, og fundet Leilighed til at fortsætte sin Fart, løb han ud, men da han var kommen ad Skagen til, tvang Stormen ham atter til at vende tilbage til Klæsholm. Medens han laae der, mærkede man den 27 Dec. om Natten, at Skibet vilde synke. Mandskabet gjorde Anstalter til at redde sig, og var og saa lykkeligt at undgaae Faren; men Skibet sank, og det kommer nu an paa, om den hele Ladning, eller en Deel deraf, vil kunne frelses ved at løsne Dækket. Besætningen er allerede kommen her til Kjøbenhavn. - Skibet Prindsen af Hessen, Capitain Croyer, er, efterat have forladt Brest, sjunket i det spanske Hav, men Mandskabet er lykkeligviis bleven reddet af en Engelskmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Odense, 4 Jan. Jgaar feiredes her Odense en sjelden Borgerfest, ved Hr. Forligelsescommissair S. Hempels Jubilæum, da det paa den Dag, den 3die Januar, var 50 Aar siden Adresse-Contoirets første Eier, C. G. Biering, udgav sin første Avis fra sit da oprettede AdresseContoir og Bogtrykkerie, som nu i 25 Aar. har været Hr. Hempels Eiendom, hvis Fødselsdag indtraf paa samme Dag. 50 Personer vare dertil indbudne af alle Classer, hvoriblandt Selskabet hædredes ved Nærværelsen af Danmarks Mæren samt Stiftets første Mænd. Jndbydelsen var skeet ved trykte Jndbydelseskort. Fra Dagens Frembrud vaiede Flaget hele Dagen fra Husets Taarn. Ved Ankomsten overleveredes enhver et Exemplar af Dagsavisen, trykt paa Velinpapiir, som forkyndte Festens Anledning. Medens Selskabet samledes bleve 50 Huusarme bespisede, i en Gjæstgivergaard, paa Hr. Hempels Bekostning, med 3 Retter god Mad, og fik hver 1/2 Flaske Viin, et otteskillings Suurbrød, Caffe og Penge. Klokken 3 1/2 gik Selskabet tilbords somtrent 60 Personer) hvor, efter Hans Majestæts og det Kongelige Huses Velgaaende, blev frembragt mange sindrige Toast's og siungen adskillige til denne Fest trykte Sange, hvoraf nogle med Jnstrumental musik Ledsagelse. Paa det vel garnerede Spisebord saaes en stor Platmenage, paa hvilken, uden anden Opsats, saaes Dagens Avisform, hvorpaa Avisen var trykt, som et i typographisk Henseende, særdeles passende Embleme, hvis Ramme var omgivet. af Blomster. Ved Bordet var tilstede det eneste endnu levende Vidne der havde været tilstede da Biering skrev sin første Avis, og leveret første Manuscript til et Skrivts Trykning i Trykkeriet, samt de 2 Personer der i Mellemtiden vare Eiere af Adresse-Contoiret. Over Bordet indviedes en stor Sølvpocal, som til Festen var samme Dag bleven Eieren foræret af Byens Repræsentantere. Om Aftenen havde Trykkeriets Personale (hvoraf 2 samme Dag havde fuldendt deres Læretid og bleve Selskabet præsenterede) illumineret Trykkeriets Vinduer i Gaarden, hvorved faaes i Transparent det Vaaben Keiser Ferd. 11, i sin Tid gav Bogtrykkerkunsten. J Byen vare de bedste Huses Vinduer illuminerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Den 8de Januarii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 1 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1821. 73 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2 Febr. 1820) 96 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 120 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Bekjendtgjørelser. Af Umyndiges Midler, under Grevskabet. Hardenberg-Reventlovs vestre Distriets Overformynderie, kan strax, mod lovbefalet Sikkerhed, udlaanes 154 Rbdlr. 69 1/2 Skill. Sedler og Tegn. Hvo som maatte attraae bemeldte Laan, vilde snarest mueligt derom henvende sig til Undertegnede. Halsted, den 7 Januari 1822.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
J Hr. Justitsraad og Birkedommer Dous's Fraværelse. Meyenberg, Fuldm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Auction. Jfølge Reqvisition fra 1ste og 2den Privritets Panthavere, samt efter af Første erhvervet Forliig og Udlæg, bliver den Gaard, udflyttet fra Tjørnebye Bye, Utterslev Sogn, i Lollands Nørre Herred, med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr., som eiedes af Jørgen Poulsen Tærning, samt ligeledes et af bemeldte Mand tilkjøbt Stykke Jord, af Hartkorn 1 Skpe. 3 Fdk. 3/4 Alb., beliggende paa Uttersløv Skov maal og er Parcellen No. 3 af Erik Clausens udflyttede Gaards Jorder i Uttersløv, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Fredagen den 8de og Fredagen den 22de Februari, samt Løverdagen den 9de Marti dette Aar, ermeldte Dages Formiddag Kl. 11. De 2de førstmeldte Auctioner afholdes i Grevskabet Hardenberg-Reventlovs vestre Districts Tingstue paa Hovedgaarden Sæbyeholm, og den sidste i selve Eiendoms gaarden i Tjørnebye, paa de Conditioner, som ved Auctionerne fremlægges, og kan en Capital af 450 Rbdlr. Sølv, som den almindelige Enkekasse har indestaaende mod 1ste Prioritet og Panterettighed i Gaarden og dens Tilliggende, fremdeles der blive indestaaende, mod nye Panteobligation, clausuleret som den forrige. Hvilket herved saavel til de Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22 April 1817. Halsted, den 10 Januari 1822. J Auctionsdirecteuren Hr. Justitsraad og Birkedommer Dons's Fraværelse, constitueret. Meyenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Paa Øen Femøe er ilanddrevet og op Bjerget omtrent 3/4 Favn Bøgebrænde, hvis Eier herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 12te Martii 1790 indkaldes til, sub poena præclusi & perpetui silentii, at beviisliggjøre sin Eiendomsret for mig. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nyekjøbing den 5te Januari 1822. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Enhver, som maatte have noget at fordre i forrige Forvalter ved Fuglsang i Lolland, afgangne Johannes Schmidts og efterlevende Enke Maren Catrine Rostrups Boe, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel for mig at anmelde og bevise deres Arveret. Nyekjøbing paa Falster, d. 7de Januari Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Værtshuusholder Jochum Frederik Severin Engbergs og efterlevende Enkes Birgitte Catrine Albrethsens Boe, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekjøbing paa Falster, d. 7de Januari Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Skiftesamling. Da Proprietair Abraham Ditlev Suhr til Nakskov Ladegaard, beliggende i Brandersløv Sogn, Lollands Nørre Herred, har overleveret sit Boe til Skifteretten, til Deeling imellem hans Creditorer, og det under Registeringen er anmeldt, at der ere forskjellige Panthavere, saavel i Eiendommene som i Jndboen og Sæden, anseer Skifteretten det nødvendigt, at en Skiftesamling afholdes, for derunder at overlægge, især med Boets Pantecreditorer, hvad der i Henseende til Eiendommens Realisation, Gaardens Drivt, med videre, skal foretages, og i dette Øjemed indkaldes herved samtlige Boets Creditorer at møde eller møde lade ved en Skiftesamling, som afholdes paa Herredets Tingsted i Nakskov, Fredagen den 25 d. M., Kl. 10 Formiddag, og bemærkes derhos, at de, som ikke give Møde, ansees for at vedtage hvad de øvrige Creditorer beslutte. Nakskov, den 9 Januari 1822. Schwensen, Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-11
Paa Addresse-Contoiret kan, pr. Commission, erholdes: Psalmebøger, Catechismusser, Abreter, Lærebøger, samt Thonboes Læsebog. Det Halve af min Gaard i Mariboe kan bekommes til Leie eller tilkjøbs førstkommende Maidag. B. W. Suhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
NB. 16de Aargang. Lollands Falsters Stift No. 5. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger. som forsendes. med Ride-Poster. Tirsdagen. den 15de Januari 1822. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Tyrkiet. Efter Breve fra den moldauiske Grendse af 10de og 19de November, og senere at 2den og 7de Decbr., udbrede og forstærke Tyrkerne sig i Moldau og Wallachiet. Man angiver deres Antal i begge Tar Jor dømmer i alt til omtrent 150,000 Mand; men dette er maaskee noget for høit, Jassi allene skal omtrent være 15000 Md. De requirere Korn og Levnetsmidler af enhver Art, anlægge Magaziner, især i Jbrail, og søge fornemmelig alværk og Schirags til Klædningsstykker. Landets Jndvaanere maae af deres Kornforraader afgive 40 PC.,men de Adelige 60 PC. Det synes, at de ville overvintre i Fyrstendømmerne. Jblandt de Tropper, som komme, skal være asiatiske Horder. Der er indrykket et Corps af en Folkestamme, hvis Medlemmer udmærke sig ved store Hoveder, brede Ansigter, smaa Øine, glindsende sort Farve, fremragende nedhængende Læber, sneehvide Tænder og en Beklædning, der kun bedækker det halve Legeme, istedetfor Heste bruge de Æsler. Det er ei at nægte, at Anførerne gjøre sig al mulig Umage for at vedligeholde Orden og Roe, men umuligt er det at hindre enkelte Excesser, da hvert Corps har et uhyre Trods af Qvinder og Børn, der først, naar Corpset støder til den egentlige Armee, hjemskikkes. Der flygte nu langtfra ikke saa mange Personer som forhen, og Fyrst Maurokordato har endog begivet sig derhen, og blev af Tyrkerne meget vel modtaget. Derimod har en Pascha, der var nær ved at miste sit Hoved, taget Flugten, og man vil paastaae, at han har antaget den christne Religion. J Jasse selv er den strengeste militaire Orden. Hver Aften tjene tre Kanonskud til Tegn, at Enhver skal begive sig til Husene, og intet Menneske maae under Dødsstraf findes om Natten paa Gaderne, uden allene Patrouillerne; ligesaa give tre Kanonskud om Morgenen tilkjende, at Stadens Haandteringer og Sysler igien tage Begyndelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Grækerne. Hele Candien skal nu være i Grækernes Magt, paa Fortet Candia nær, der er forsynet med 25 Aars Forraad. Spanier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Endnu er det ikke saa ganske roligt. Den 11 Decbr. afmarscherte General Alava fra Saragossa for at dæmpe en Opstand i CaspeNogle saakaldte Befuldmægtigede gik ham imøde for at underhandle med ham; men han vilde slet ikke indlade sig med dem, men fordrede reent ud, at de skulde nedlægge Vaaben. Uagtet en anden Deputation gjorde ham opmærksom paa de ulykkelige Følger, som hans Jndmarsch vilde drage efter sig, fortsatte han dog sin Marsch glatvæk. Jmod al Forventning blev han imodtaget med det Udraab: "leve Gud, leve Religionen, leve den hellige Jomfrue, og dermed var den Blæst forbi. – Den 12 December blev Forfatningsstenen atter igjen med megen Høitidelighed opreist i Huesca i Arragonien. Det samme fandt ogsaa Sted i Onda i Valencia, hvor Politiemesteren med sit eget Blod afvaskede de Pletter, hvormed nogle Jldesindede havde besudlet den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
J Andalusien derimod er Alt roligt. Med Fæstningen Girona havde det nær seet reent galt ud: Den 14 December rykkede 300 Bevæbnede frem imod Porten, overrumplede Vagten og besatte Porten, imedens andre 300 ilede til Fængslet for at befrie de der arresterede Servile; men da nogle af Vagten, tilligemed Fangevogteren, havde forsamlet sig i det Jndre af Fængslet, fyrede de uafladelig igjennem Vinduerne. Ved Hielp af Regimentet Balbastro bleve Oprørerne angrebne, 4 dræbte, 17 gjort til Fanger, og de øvrige toge Flugten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
De udvandrede Jndvaanere fra Pampelona, der havde været i Haandemæng med Soldaterne, overnatterede endnu den 21de December i Omegnen. Regimentet Toledo vovede ikke at angribe det og udgyde Borgerblod; men haabede at omfløie det fra alle Kanter ved Hielp af Forstærkning fra Pampelona. De Misfornøiede ere deelte i 3 Bander, en under la Rochapea, en af Mina's gamle Officierer, den anden under Balda af Arriba, den tredie under en Grenadier. De have besluttet at bemestre dem St. Hadrians Bjerget og Staden Salvatierra, for at sætte dem fast der; men General L. Banos synes at være kommet dem i Forvejen med Regimentet Sevilla, imedens nogle andre Regimenter vilde tage dem i Flankerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Med den saakaldte Troens Armee er det strax fra Begyndelsen gaaet skjævt. Den bestaaer af 3 Pelotons under Villaueva, Ladron og Jurnilla, Officierer, der forlode General Mina 1814 og er 1200 Mand stærk, hvoriblandt 150 Præster, de øvrige ere Haandværkere og Landsbyfolk, der troe at man i Spanien vil omstyrte den katholske Religion. Ladron stødte paa General L. Banos, tog Flugten og efterlod 57 Døde og Saarede, iblandt hvilke en Student, der havde gjort sig selv til Capitain Villaueva forfølges i Dalen Bestan; Jaurnillo, der vilde rykke ind i Roncalthal, er bleven slaaet tilbage med stort Tab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Der arbeides nu uafladelig paa Forberedelserne til den vanhelligede Genovevekirkes Jndvielse. Frankrig udødelige Hædersmænd, Voltaires og Rousseaus Gravmæler ere bragte ned i en Hvelving i den nederste Deel af Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Engelland. Wellesley er landet i Jrland. - Formedelst de heftige Regnskyl ere Veiene ufremkommelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Skibet Castindian er paa Reisen til Caleutta strandet paa de irlandske Kyster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
J London vædder man 2 imod 1, at den constantinopolitanske Trone er omstyrtet inden 1ste Mai, – den sædvanlige Flytningstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Adskilligt. J Kornhandelen i Amsterdam var der d. 4 Jan, kun liden Omsætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Rostock. Ved det milde Veirlig, som hidtil har hersket i Vinter har Havnen endnu været fri for Jis, og Skibsfarten er fortsat uafbrudt. Tilførselen af Korn har været betydelig i December Maaned, fordi de fleste Landmænd trænge til Penge til den forestaaende Termin. Herved ere Priserne trykkede end dybere. Til disse lavere Priser finde de bedste Sorter Afsætning til Spekulanter, men Handelen med de ordinaire Kornvarer hvoraf en stor Deel af Tilførselen, bestaaer, gaae yderst langsom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Et efter 27 Aars Forløb opdaget Mord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
J Montlouis, 1 1/2 Miil fra Tours, grov for ikke længe siden en Graverkarl en Grav, og stødte paa en Hjerneskal, der forekom ham tungere end sædvanligen. Han fandt deri et Søm, der var trængt dybt ind. Han gik hen dermed til Mairen, som snart mærkede, at det Menneske, denne Hjerneskal havde tilhørt, maatte være bleven myrdet. Mairen paalagde Graverkarlen at tie dermed, og anmodede Stedets Præst at efterforske blandt de ældste Jndbyggere, hvor der var bleven begravet paa det Sted, hvor hiin Hjerneskal var fundet. Efter megen Efterspørgsel gav en gammel Kone den Oplysning, at i de første Aar af Revolutionen, en vidtløftig beslægtet af hende, navnlig Pierre Gods Charron, Hjulmand af Profession, var bleven jordet der, hvor et gammelt Almetræ i Nærheden gjorde Stedet kjendeligt, og at hans Enke, der blev gift igjen med en Hjulmand, endnu boede der i Byen. Paa Kirkebøger var der, førend Revolutionen, ikke at tænke, dog fandt Byeskriveren i Døderegisteret den anførte Hjulmands Dødsdag, med den bemærkning, at han var naturligen død, d. 17de Aug. 1793. Man gik videre i sine Efterforskninger, og efter Jndberetning fra Fredsdommeren til Mairen befandtes, at den afdøde Hjulmand havde levet med sin i Alder ulige Kone, vel uden Børn, men i god Forstaaelse; havde indsat denne, efter adskillige Aars Sygelighed, endnu mens han var i Live, til Arving af hans Huus og Viinberg, og var død i en høi Alder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
J Betragtning af disse Omstændigheder, blev der ikke rørt mere ved Sagen. Men Præsten var utrætteligere end Justitsen. Han fik opdaget, at den Afdødes Enke kort efter hans Død havde ægtet en ung Mand, der forestod hendes Værksted. Han meldte dette hos Mairen, der overdrog Præsten at efterspore Sagen nærmere hos Enken selv. Da Præsten en Dag traf Konen ved landlige Arbeider, indlod han sig i en Samtale med hende, hvori han bragte hendes afdøde Mand paa Bane. Paa Spørgsmaalet, hvorfor hun saa hastigen efter dennes Død havde giftet sig, svarede hun, at man i Revolutionen ikke tog det saa nøie, at hun til sin Haandtering behøvede en Mand o. s. v. Da Præsten gjorde hende opmærksom paa, at hun havde kort efter Giftermaalet faaet med den anden Mand en Søn (der endnu 1820 tjente som Stykkudsk, svarede hun ham meget studs. Næste Dags Morgen lod han hende kalde; hun indfandt sig, lidt mindre behjertet end den foregaaende Dag. Han gjorde hende Bebreidelser, over hendes uanstændige Adfærd i Gaar, og da han saae, at hun af og til skiftede Farve, trak han pludseligen Hjerneskallen frem, som han skjulte under Præstekappen, og holdt den for hende med de Ord: "see her, Forbryderske, din Mands Hoved lige i Ansigtet!" Ak skreg hun, dette Søm har dræbt ham. Benyttende sig af den første Forskrækkelse, bestormede Præsten hendes Samvittighed, og hun tilstod nu Forbrydelsen. For den fra et Sideværelse indtrædende Byeskriver med Gensd'armer forklarede hun, hun havde været kjed af hendes næsten altid sygelige Mand; ved hans Testamente forsikkret hans Formue, og alt for dybt i fortroelig Omgang med hans Svend, havde hun en Nat, da den Afdøde laae i den dybeste Søvn, holdt Sømmet, og hendes nuværende Mand med en Hammer slaaet det ind i Hovedet. Begunstiget af de daværende urolige Tider, havde hun, efter Dødsfaldets Anmeldelse, Dagen derpaa ladet den Døde, hvis Saar var bedækket med hans sædvanlige Nathue, begrave, som det i Revolutionen var Mode, uden Sang og Klang. - Hun blev nu arresteret tilligemed Manden. Denne nægtede vel i det første Forhør Gierningen, men ved Hjerneskallens Foreviisning, og Confrontationen med hans Medhielperske, bragtes han dog til Bekjendelse. Begge havde, uden mindste Mistanke, og uforstyrrede i syv og tyve Aar nydt Frugterne af deres ryggesløse Handling. Under Guillotinen i Tours bødede de for deres Forbrydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) Frue Fortuna vedbliver endnu at drille sine smægtende Tilbedere med det forhærdede Rummer 29 i Tallotteriet, der ikke vil komme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
Ved at arbeide paa den nye hollandske Mølles Opførelse i Nørremark ved Mariboe, indtraf forleden den ulykkelige Hændelse, at Stilladset, hvorpaa 3de af de Arbeidende stode, gik i Stykker, hvorved den ene brækkede Kravebenet og de 2de andre bleve noget forslaaede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-15
En Pige, 11 Aar gammel, der anden Juledag f. A. reed til Kirke i Stokkemarke, var paa Tilbageveien saa uheldig, at hendes Kyse blæste af, og da hun, efter at have indhentet den, igjen vilde stige til Hest, slog Hesten hende saa voldsomt i Hovedet, at endeel af Hjernen sprudlede ud. Om hun kan leve, vil Tiden lære. Den 14de Januari 1797 udleverede Udgiveren første Gang Bøger fra den begyndende Provindsialbogsamling her i Mariboe; har altsaa været Bogværge for denne skjønne Stiftelse i 25 samfulde Aar.