JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Paa Østergaden seer det hver Dag ud som paa Roeskilde eller Kjøge Marked. Her kan Faster faae Alt hvad Øiet og Hjertet ønsker sig. Hvert Huus er besat med Butiker, og hver Butik fuld af den smukkeste Stads, lige fra Skaller, som koste 500 Rbd., indtil Kniplings Kapper, der koste 60 Rbd. Mit Sødskendebarn Lotte, som tjener hos Majorens, har nyligen kjøbt sig et Skal til 50 Rbd. og en Kappe til 15 Rbd. Hvor hun faaer Pengene fra, det maa vor Herre vide; hun siger nok, hun faaer dem af sin Kiereste, som tjener hos en Kjøbmand, men enten er det Løgn, eller ogsaa maa Kjeresten gjøre lange Fingre, eller ogsaa maa hun snyde sit Herskab. Jeg tjener ogsaa for mit Brød, og har en Kiereste saa godt som hun, men jeg har aldrig kunnet drive det saavidt, at kunne faae mig et Skal til 30, end sige til 60 Rbd. Rigtig nok har Grete Bents fra Nestved nyligen sagt mig, da jeg mødte hende paa Gaden, at det maatte være en daarlig Pige, der ikke kunde fortjene 2 Rbd. om Ugen ved sin Torvekurv. Men slig en Fortjeneste er der, som jeg troer, ingen Velsignelse i, og desuden er der nu saadan Knapperie og Sparerie og Pengemangel i alle Huusholdninger, at et stakkels Tyende knap kan faae det Nødvendige af sit Herskab til at betale Slagter og Amagere og andre saadanne Folk med. Ellers lever jeg ret godt, og skal med næste Leilighed skrive mere om Kjøbenhavn. Med Peer Kalvekudsk følger her sex hollandske Vafler fra de hertil ankomne Vaffelbagere, hvilke jeg beder Faster ikke at formaae. Trine Gertsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Efter Ligning paa Beboerne indkom i Rug 11 Tdr. 2 Skpr., i Byg 7 Tdr. 1 1/4 Skpe., og i Malt 2 Tdr. 6 1/4 Skpe. Blev altsaa kjøbt 4 Tdr. 6 Skpr. Rug, 6 3/4 Skpr. Byg og 1 Tde. 3 3/4 Skpr. Malt. Jndtægten for hele Aaret, i Schlesw. Holst. Courant beregnet. 1) Beholdningen fra forrige Aar 64 Rdlr. 80 s. 2) Tavlepenge 22 Rdlr. 80 s. 3) Kirkeblokken 3 Rdlr. 4) Efter Ligning paa Beboerne 99 Rdlr. 5) Renter af Capitaler: a) af 195 Rbdlr. Sølv 4 Rdlr. 84 tz.; b) af 50 Rbdlr. Sølv 1 Rdlr. 24 s.; c) af 50 Rdlr. S. H. C. 2 Rdlr.; d) Renten af et Legat, givet af Gaardmand Søren Laundsen Yngres afdøde Hustrue, stor 125 Rdlr. S. H. C., 5 Rdlr.; e) af en Kongel. Obligat., stor 71 Rbdlr. 59 tz. Sølv, 1 Rdlr. 76 tz.; f) af en dito, stor 66 Rbdlr. 46 s. Sølv, 1 Rdlr. 64 s., tilhørende 2de fader og moderløse Børn. 6) 1/4 Procent af forauctionerede Løsøre 2 Rdlr. 4 s. 7) Bekommet i Leie af et Værelse, tilhørende Fattigvæsenet, 1 Rdlr. 16 s. 8) J Leie af et Huus 3 Rdlr. 9) Efter et afdød Fattiglem 32 Rdlr. 76 s. 10) Bøder 72 s. 11) Gaardmand Søren Lauridsen Angre betalt til Fattigkassen, i Anledning af et imellem ham og afdøde Hustrue oprettet Testamente, 2 Rdlr. 48 s. - Jalt 248 Rdlr. 48 s. Udgivterne for hele Aaret i Schlesw. Holst. Cour. 1) Efter Forsørgelsesplanen 89 Rdlr. 2) Kjøbt Korn 22 Rdlr. 86 s. 3) Adskillige Trængende og Syge understøttede med 28 Rdlr. 81 s. 4) Til Liigkister og Begravelses Omkostninger 10 Rdlr. 38 tz. 5) Udgivten til Syges Helbredelse beløber sig til 5 Rdlr. 9 tz. 6) Præstepenge af 3 Huse, Fattigvæsenet tilhørende, 90 s. - Hele Udgivten 157 Rdlr. 16 s. Denne fra Jndtægten 248 Rdlr. 48 s., bliver et Overskud af 9 Rdlr. 32 s. til at bestride de løbende Udgivter. Til ovenanførte Regnskab være det mig tilladt at tilføie nogle bemærkninger og foreløbigen at gjøre en Sammenligning imellem de Udgivter, som her i Sognet ere medgaaede i visse Aar til de Fattiges Underholdning, og de, som de Fattiges Forsørgelse paa andre Steder i samme Aaringer, har medtaget. Vedkommende, som Kundskab om deslige Ting i nogen Maade interessere, kunne derved bedst sættes i Stand til at skjønne, hvorvidt de Fattiges Forsørgelse her i Sognet falder Beboerne til meer eller mindre Besvær, fremfor paa andre Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
J Beskrivelsen over Øen Mors, udgiven af Provst Schade, læses Side 5 og 6, at denne Øes fri og ufri Hartkorn beløber sig til 4445 Tønder og nogle Skjepper; paa dette Areal findes omtrent 7800 Sjele *). J samme Skrivt S. 242 beret*) Paa Morsøe findes et engang 2de Personer paa en Td. Hartkorn, her i Nordbye Sogn, der er ansat for 67 a 68 Tdr. Hartkorn, udgjør Folkemængden omtrent 15 a 1600 Personer, altsaa 23 Mennesker paa en Tde. Hartkorn. tes, at i Aaret 1807 udgjorde den hele Sum til de Fattiges Underholdning, Kornet beregnet efter Capitelstaxten for Aalborg Stift, 3700 Rd. dansk Courant, altsaa 5 Mk. pr. Td. Hartkorn, ifald Afgivten allene var bleven erlagt af Hartkornet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Et vist Sogn, ved Navn Dragstrup og Skallerup, hvis Hartkorn, efter bemeldte Skrift, er ansat til 250 Tdr. Hartkorn, og Folkemængden til 353 Personer, efter Tabel A & B, ydede, efter Tab. E, i Aaret 1807 til de Fattige 31 Tdr. Byg, og i Penge 26 Rdl. 40 s. J dette Aar var en Td. Byg, efter Capitelstaxten i Stiftet, ansat til 3 Rd. 24 s. Det hele Bidrag, ansat i rede Penge, beløb sig til 127 Rd. D., der, reparteret paa Hartkornet, vilde have udgjort lidt over 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
J bemeldte Aar 1807 afgav Beboerne i Nordbye, Sogn til Fattigvæsenet 5 Tdr. 1 Skpr. Rug og 6 Tdr. 2 Skpr. deels Byg, deels Malt, og i Penge 98 Rd. 2 Mk. De. Anslaaes Kornet til Penge efter det Aars Kornpriser, nemlig 6 Rdl. pr. Td. Rug og 3 Rdlr. 24 s. for Bygget, saa bliver den hele Udgivt omtrent 146 Rd. og altsaa 2 Rd. 1 Mk. 8 s. af en Td. Hartkorn, ifald den hele Afgivt var bleven udredet af samme. Man seer altsaa heraf, hvor let adskillige Sognes Beboere i Aaret 1807 slap med deres Afgivter til Fattigvæsenet, fremfor de her i Sognet Boende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Ved at sammenligne Fortidens Udgivter med Nutidens, findes Kornafgivten at være bleven mærkelig forøget. J Aaret 1807 ydede, som meldt, Beboerne her i Nordbye Sogn 11 Tdr. 3 Skpr. i Korn, for Aaret 1820 var samme steget til 21 Tdr., og for indeværende Aar 1821 til 34 Tdr.; altsaa 3de Gange saa meget som i Aaret 1807. Naturligviis falder den største Byrde paa Bønderne, som eier 2/3 Dele af Hartkornet, og derfor erlægge 2 a 3 Gange saa meget, som forhen. J Aaret 1807 erlagdes i Penge 98 Rd. 2 Mk. og for Aaret 1820 i S. H. C. 99 Rd. Endskjøndt Pengebidragene ere de samme som forhen, saa betale dog nuomstunder adskillige Bønder og Søefarende 2, 3 a 4 Gange saa meget, som tilforn, hvilket hidrører derfra, at Antallet af de til Fattigkassen Contribuerende tager mere og mere af: adskillige Søefarende, der forhen betalte aarlig til Fattigvæsenet 2, 3 a 4 Mk., ere, formedelst den slette Tilstand, de ere geraadede udi, blevne fritagne for at yde videre Bidrag, hvilket naturligviis forvolder, at eftersom de Trængendes Tal snarere forøges end formindskes, Byrden omsider falder paa nogle Enkelte, der hidindtil ei ere blevne totaliter ruinerede. Den store Folkemængde her findes paa et saa lidet Areal, forvolder og, at Afgivten til de Fattige her i Sognet er langt større end i de andre Sogne udi Schads Herred. Jeg har hørt fortælle af en vis paalidelig og troeværdig Mand, at udi Brøndum Sogn, der ligger noget over en Miil fra Varde, have Beboerne for indeværende Aar at svare til Fattigvæsenet 34 Tdr. Korn og 40 Rdlr. S. H. C. Samme Sogn med Annexet Nebel, er ansat til 216 Tdr. Hartkorn, naar nu Afgivten blev ydet med Hensyn til Jord=Arealet, da vilde 1 Tde. Hartkorn komme til at svare 1 1/4 Skp. Korn, og i Penge omtrent 1 Mk. 2 s. S. H. C. Her i Sognet skal en Bonde for indeværende Aar erlægge af hver Tde. Hartkorn 4 Skpr. Korn, og Adskillige i Penge 1 Rd.; en saadan Afgivt bliver alt for trykkende for en Landmand, hvis Avlings drivt er saa liden og indskrænket, at han Aar om andet, ei saaer mere end 8 a 10 Tdr. Korn af alle Sorter. Ønskeligt var det, om denne Afgivt for Fremtiden kunde blive formindsket og lindret, og hvorledes dette kan skee, derom vil jeg være saa fri, at meddele mine ringe Tanker og Formening. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Indenlandske Efterretninger. Der er allernaadigst bevilget Hofmedaillen Joh. Conradsen, Blikkenslager J. Jrgens og F. C. Lohse udelukkende Rettighed til, i en Tid af 5 Aar, at indrette samt her i Staden og i en Omkreds af 2 Mile til Lysttourer og Sand førsel at bruge Baade og smaae Fartøier, som drives ved Vandhjul, der formedelst en Vægtstang sættes i Bevægelse enten ved Menneskekraft alene eller ved samme i Forbindelse med et horizontalt løbende Vindhjul. (Hand. Tid.) Gibsfigurhandelen. - Som i næsten alle andre Stæder, saaledes drage nu ogsaa i vore Gader Gibsfigurhandlere omkring. De komme alle fra Lucca. J dette Lands Bjerge leve næsten alle Jndvaanere af svovlsurt Kalk, det vil sige, af den Gibs, som brydes i deres Bjerge, saasom de ere Stukkaturarbeidere, og der under deres Hænder opstaaer snart en Venus, snart en chinesisk Pagode, nu en Napoleon og nu en Kat med rystende Hoved. Alle disse Arbeidere, som udgjøre omtrent 2000 i Tallet, danne over 300 Selskaber, hvert bestaaende af 6 til 7 Personer. De to Trediedeele blive hjemme, Resten gjennemstrøifer, Europa og Amerika med sine Varer, tager kun liden Profit, men tager den tidt, omsætter den liden Capital vel tusinde Gange, er utrættelig, og lever med yderste Sparsomhed. Ofte vende de tilbage med en betydelig Sum. Personerne forandre sig, men Fabrik og Handel blive de samme. Hvor industrieus dette lidet Folk var allerede for Aarhundreder siden, seer man af det italienske Ordsprog, at Columbus ved Amerikas Opdagelse undrede sig over, at han ingen Luccheser fandt der. Nu kunde han finde nok af dem, thi de drage fra Caraccas til Rio Janeiro, og fra Buenos Ayres til Mexico. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
En Mand, navnlig Laue Tomsen, i Nødding, i Salling, havde det Uheld, paa sidste Ribe Marked at miste en af sine Døttre – saaledes udtrykker han sig - navnlig Caroline, som var fulgt med ham dertil hun er bleven saa aldeles borte, at han endnu ikke har kunne komme paa Spor efter hende, Pigen er imidlertid 14 Aar gammel, og sjelden voxen af hendes Alder. Hun var iklædt en blaae Trøie og grønstribet Skjørt, Nattøi paa Hovedet og Træskoe paa Fødderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Odense, d. 22 Junii. Løverdagen den 16de mønstrede det her garnisonerende Fyenske Regiment lette Dragoner, efter tilendebragte Foraars Manøvrer, for Hs. Exellence Hr. Generallieutenant Greve af Ahlefeldt Laurvig. Ved vort Borgerlige Skyttelags aarlige Skiveskydning i Tirsdags tilfaldt Kongegevinsten, en Sølvkaffekande, Skomagermester Aagaard ved Borgerkapitain Hr. Breinebergs Skud, anden Gevinst, 6 Sølvspiseskeer, Borgerkapitain Hr. Warberg, ved Hr. Krigsraad Kellinghuusens Skud, og 3die Gevinst, en Sølvpotageskee, Hr. Apotheker Andersen, ved eget Skud. - For at hindre Sølvets Udvandring og fremme indenlandsk Jndustrie, har Hs. Majestæt allernaadigst befalet en Person at bereise Fyen og det Sydlige af Jylland, for at erfare, om det Lærred af Hør og Blaar, som forbruges til Land- og Søe-Etaterne, ikke kunde saaes her i Landet. For de flittige Sletteboere vil denne Foranstaltning især være kjærkommen. Ethvert Stykke Lærred maa beholde et bestemt Maal af 57 Alen, være 1 1/4 Alen bredt og holde 40 Traade i Tomme; Hørlærred betales med 28 s. og Blaarlærred med 14 tz. Sølv Alen; men Alt maa leveres bleget. Paa hvert Sted udnævnes en Mand, som skal paasee Varernes Bonitet og Længde, og strax betaler dem. Til bemeldte Brug behøves aarlig 4 til 500,000 Alen. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Odense, d. 22 Junii. J Onsdags Morges, havde een af vor Byes agtværdigste og stræbsomste Borgere, Hr. Hørsvinger og Sæbefabrikør Møller den Hiertesorg, at begrave en særdeles haabefuld Søn, der i sit 13de Aar bortreves af den nu igien begyndende ondartede Skarlagensfeber. Formedelst denne Dødsaarsag kunde intet Liigfølge finde Sted; men da den Afgangne var yndet og afholdt saavel af Foresatte som Jevnalørende, fandt hans sorgnedbøiede Fader og tvende Brødre, da de med Liget nærmede sig vor Assistentskirkegaard, der Cathedralskolens Rector, samtlige Lærere og Størstedeel af Disciplene, som stillede sig om Graven, hvorved Hs. H. Stiftsprovsten talede nogle sande, skjønne og hiertegribende Ord saavel til de Efterladte, som til de Omgivende, og især, ei uden synlig Virkning, lagde de tilstædeværende Ynglinger paa Hiertet: "at det gode Menneske kan, endog i den mindre modne Alder, ved Sædelighed, Flid og Blidhed vække den varmeste hengivenhed og Deeltagelse." (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Ribe. Jldebranden i Varde opkom den 14de Juni, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 10, hos en Uhrmager, og tændte noget efter paa 2 andre Steder. Først om Eftermiddagen henved Kl. 3 blev den standset. 70 Gaarde og Steder lagdes i Aske, og 120 Familier bleve derved huusvilde. Alle offentlige Bygninger ere ubeskadigede undtagen Hospitalet, af hvis Udhuse et brændte. De afbrændte Bygninger vare i Brandkassen assurerede for 94, 210 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Viborg, d. 20 Junii. Allerede for 8te Dage siden forkyndte Klokkerne os, at Terminen var i Vente. Endnu i Dag den 20de mærkes dog intet til dens Komme, uden forsaavidt, at Boutikkerne paa Torvet for største Delen ere reiste, hvilke, ifølge vor virksomme Politiemester, Borgemester Gundelachs Foranstaltning, ere placerede paa een, saavel for de Handlende som Publicum, tilsyneladende fordeelagtigere Maade end forhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Det Steinerske Skuespiller Selskab giver endnu Forestillinger her i Byen og bliver her Terminen over. - Af Musici kan ventes Dhrr. Bratschist Foght, Hofviolon Funck med Søster og Kammermusicus Lemming fra Kjøbenhavn. - De sidste 2de Torvedage har endeel Smør været til Torv og kostede 12 s. Pundet; men - som Rygtet siger – blev opkjøbt af enkelte Speculantere, for til Vinteren at udsælges til høiere Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Sidste Mandag Morgen Kl. 6 døde i Aalborg Hr. Etatsraad Doctor medic. Stiftsphysikus J. Kofoed af Nervefeber, 55 Aar gl. - Samme Dags Eftermiddag afgik ligeledes ved Døden heri Viborg Hr. Kammerherre N. de Sehestedt til Rydhauge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Blandede Efterretninger. Norge. Guldalen, den 9de Junii. Et saare afvexlende Veirligt have vi havt i dette Foraar, dog mere koldt end varmt. Jndtil Paaske Helligdagene havde Sneen ikke synderlig tinet op, men da fik vi nogle skjønne Foraarsdage, som i en Hast toge den bort; man kom ogsaa snart til at arbeide i Jorden, og Vaaraannen gik saa hastig fra Haanden, at de fleste vare færdige dermed midt i Mai, ja paa sine Steder meget før. Siden har Veiret været meget ustadigt og i den meste Tid saa koldt, at man har maattet lægge i Kakkelovnen; Snee har ogsaa i denne Tid flere Gange hjemsøgt os, men dog ikke saaledes som i Gaar Nat og hele Gaarsdagen, da det næsten sneede uophørligt, og først i Dag langt ud paa Dagen er den tinet op. - Formedelst Fodermangel har Creaturene alt længe paa mange Steder, været ude, men ved dette sidste onde Veir har man maattet sætte dem ind igjen i et Par Dage, og Mange have derved været i største Nød for at faae Foder til at bjerge deres Liv med. Ager og Eng kan vel endnu ikke have taget nogen videre Skade, end at den, om vi fik godt Veir, snart maatte kunne rettes; men længe maa ikke Godt veiret udeblive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Gaarden Meelhuus, i Meelhuus Sogn, Gul tals Fogderie, ophører fra 1ste Juli d. A. at være Giæstgivergaard og Skiftested, hvorimod Gaarden Øvre-Søberg, som ligger 1/2 Miil længere før, fra den Tid bliver Gjæstgivergaard og Skiftested. Fra dette Skifte bliver 3/4 Miil til Skiftet Leer og 1 Miil til Skiftet Oust.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Den 13de og 17de Juli førstkommende opraabes ved offentlig Auction 47 Gaarde og Pladse paa Ringeriget, der i sin Tid ved Executions Forretninger ere udlagte for paalignede Bank-Jndskud til Norges Bank Mad. Belzon havde under sit Ophold i Ægypten forskaffet sig en stor Mængde Chamaleoner, og i fem Maaneder anstillet Jagttagelser derover. Hun kunde aldrig beholde nogen af den længer i Live end 2 Maaneder. De leve i indbyrdes Krig, og bide hverandre ihiel. Der gives tre Arter, der ere meget forskjellige ved deres Farve. Den almindeligste Art er over hele Kroppen grøn, men hvilken Farve meget skjønt og regelmæssig er gjennemtrukken med Sort og Guult. Den forandrer sig ikke, undtagen naar Dyret sover, thi da bliver det Grønnere lysere, og gaaer, naar det er sygt, over i det Gule. Af de 40, Mad. Beloni eiede i Nubien, hørte kun saare faa til den anden Art, hvis Farve er grøn med gule Pletter. Naar man sætter dem paa Majoran, bliver deres Farve meget glindsende. Farven er snart uafbrudt grøn, snart udfolde paa dette Grønt de herligste Skatteringer sig. Tirrer man Dyret, saa antager det paa eengang en ganske sort Farve; det blæser sig op som en Ballon, og bliver fra den yndigste Skabning den hæsligste. Chamaleonens Hovednæring ere Fluer, som den levende sluger. Den kan i tre til fire Dage være uden Drik, men saa tilbringer den ogsaa en halv Time dermed. Den kan udstrække sin Tunge saa langt som dens hele Legeme er. Saasnart den har fanget en Flue, springer Tungen tilbage, lig en Springkjeder. En Professor i Naturhistorien i Jtalien havde seceret to Chamæleoner, han havde faaet fra de barbariske Kyster, og, efter hans Mening, som han vil bekjendtgjøre i en egen Afhandling, skulde Farveforvandlingen hos dette Dyr have sin Grund i sine Hinder, der omgive dets Legeme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Den botaniske Hauge i Calcutta er, efter et i det Kgl. Videnskabers Selskab i Paris nyligen oplæst Brev fra Hr. Lachenault de la Tour, 2 franske Mile i Omkreds, og til sammes Bestyrelse, Dyrkning &c., ere 345 Personer ansatte, hvoriblandt 80 Tegnere. J samme Brev beskrives Følgerne af urtica crenulats-Bladenes Stik. De forvolde de heftigste Smerter, uden Blegner, som ledsages af bestandig Svie og vare over otte Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
J den afd. sardinske Minister Grev de Maistres Værk: da Pape, Paris, 2 Vol., 80, nyligen trykt i Wien, holdes en Lovtale over det Latinske Sprog, og et Forsvar for dets Brug i den rømerske Kirke. Efterat have udviklet alle dets Fortræffeligheder, og viist, hvorledes en Catholikan sige med Digteren - Rom er paa Jorden overalt, Og hvor jeg kom er Rom, gaaer han den ofte gjorte Jndvending i Møde, at hiint Sprog er Folket ubekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Et af den nyere Tids berydeligste og kostbareste Foretagender i Engelland, er Anlægget af den Kaledoniske Canal, der, begyndende ved Fortet William, paa Odden af Linne Firth, og udløbende i nordøstlig Retning, med Benyttelsen af forskjellige Jndsøer, forbinder det atlantiske Hav med Nordsøen. Den blev paabegyndt omtrent for 20 Aar siden, da man vilde forskaffe de næringsløse Jrlændere noget at fortjene, er nyligen bleven færdig, og udført efter en saa stor Maalestok, at den kan beseiles af de største Coffardieskibe, ja endog af Fregatter af Middelstørrelse. Den hele Strækning er 12 engelske Mile, og dens Gravning og Slusernes Forfærdigelse har kostet 800,000 Pd. St. (6,400,000 Rbd. rede Sølv). J Parlamentet ivredes imod, at denne Canal har kostet langt mere, end den kan indbringe. J det Heler de Søfarende i Engelland ikke fornøiede med de mange Canalanlæg, da de gjøre Afbræk i deres Næringsvei. Alexander de la Bordes Pragtværk, Vojøge, pittoresque et historique de Espagne, er nu fuldendt med det 48de Hefte. Det hele Værk, i Atlas=Format, koster 1008 Fr., paa Velin 1728 Fr., og med Kobbere 2880 Fr. Den 8 Juni høitideligholdtes i Berlin den derværende Doctor og Prof. ved det medicinsk chirurgiske Academie for Militairlæger, og første Fødselhielplærer, C. H. Ribkes 50de Embedsjubilæum. Hvad der især beviser denne fortjente Læges virksomme Liv er, at han har været Fødsels hielper ved 5176 Forløsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
De Engelske have, som bekjendt, et Slags Postkareter, Stage coaches, der ere saa occonomiske indrettede, at de ikke allene indvendig, men ogsaa udenpaa ere besatte med Passagerer. Da de sædvanligen kjøre i fuld Gallop, saa er det et sandt halsbrækkende Arbeide, at sidde udenpaa disse Kareter. Nyligen mødte den Ulykke, at en saadan Kareet væltede mellem Liverpool og Manchester, og at 13 Personer, der sadde uden paa samme, brak Arm og Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Ved Anklam begik en Møllersvend den Uforsigtighed, at indøse Korn, medens det stormede stærkt, hvorved den øverste Møllesteen sprang og fløi saa voldsomt bort, at den knuste begge Benene paa den Ulykkelige og slængte ham ud paa Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
J Neues Archiv des Criminalrechts, 3 B. 3 St., læses et "Forsøg til et Beviis for, at saavel efter positive Love, som efter almindelige Grundsætninger, i Henseende til Strafbarhed, ikke er nogen Forskiel imellem Ophavsmanden til Forbrydelsen og Medhielperen ved samme, af Stats- og Overretsraad v. Schirach i Glückstadt. Skriftets Rec. i Leipz. Literat. Zeit. for Febr. d. A., finder dette Forsøg udført med Flid, men vil dog ikke ganske underskrive Forfatterens Mening, da allerede den simple Menneskeforstand siger, at kunden, der ikke allene er den nødvendige Aarsag til en Giernings Existents, men ogsaa ganske og fuldkomment har fuldendt den, kan fuldkomment tillægges den; thi kun om denne allene kan man sige, at han har begaaet Gierningen og fuldkomment overtraadt Loven. Enhver Handling, der medvirker til en Forbrydelses Tilblivelse, har sin egen og indere Characteer. Men ganske anderledes er den eiendommelige Characteer af den egentlige Forbryders og hans Medhielpers Gierning. Den, som løfter en Tyv i Veiret, paa det han kan stige ind af et Vindue, kan maaskee have Mod og ond Villie nok til at være Tyven paa denne Maade behielpelig i at stige ind, men at han selv har Mod til at gjøre det viser ingenlunde hans Handling. - (Nærværende Anmeld, troer, at her endnu kunde lægges til, at det ogsaa i dette Tilfælde bliver Medhielperen physisk umueligt, at vorde saa farlig som Tyven selv; thi antaget, at Nogen sætter sig denne ved hans Jndstigen imod, saa er det sandsynligt, at Tyven bruger Vold, ja endog ikke er bange for at begaae et Mord. Men i den Stilling kan aldrig den udenfor staaende Medhielper, komme. Jmidlertid gives der dog ogsaa Tilfælde, hvor Medhielperen nok maa betragtes ligesaa straffældig, som Hovedforbryderen. Den, som f. Ex. stikker Pladen til en falsk Bankseddel, er allene Aarsag til Forbrydelsens Existents, men, naar han selv aftrykker Pladen, ogsaa den, der ganske og fuldkomment fuldender Handlingen. Dog, sæt at han lader en Anden aftrykke Pladen, er denne Anden da ikke ligesaa strafbar som den første, Vil man indvende, at hiin vel har havt Mod til at stikke Pladen, men ikke til at aftrykke den, saa kan man jo svare, at det er ligesaa mueligt, at denne heller ikke havde havt Mod til at stikke den, uagtet han ei manglede Mod til at trykke samme. Der lader sig derfor neppe bestemme almindelige Grundsætninger for Forhold af Forbryderens til Medhielperens Strafskyldighed, da det her nok kommer meest an paa Forbrydelsens særegne Natur, som kan være saa høist forskjellig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Kjøbenhavns Børs, d. 26 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 70 a 70 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 9 a 91 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 119 a 119 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 15 3/2. Svenske Sedler 69 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 52. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Juni 1821. Bilæg til det i No. 50 af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn indrykkede Stykke. Udmærkede Mænds Ligegyldighed for Angreb paa deres Caracteer eller Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-30
J adskillige offentlige Blade have Nogle, ved at omtale Udgifterne, der medgaae til de Fattiges Forsørgelse, foreslaaet at ophæve de ved de aarlige Ligninger paalagte Bidrag, og at sætte Fattigvæsenet omtrent paa samme Fod som det var, førend Reglementet af 5 Juli 1803 blev udgivet.