JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Fædrelandet. J den berlingske Avis har Hr. Grosserer Joseph Omen meddeelt en Fortegnelse paa dem, der i Aaret 1837 have kjøbt den af ham producerede Patent=Gjødning, og hvoraf man seer, at her i Stiftet har Baron Rosenørn-Lehn erholdt 110 Tdr., Proprietair og Landmaaler Frederiksen paa Fuglsang 250 Tdr., Proprietair Guldborg til Marienborg 210 Tdr., Stadshauptmand Ridder Clausen, i Nakskov 250 Tdr. og at 60 Tdr. i mindre Partier er udleveret til 5 Andre, og der er saaledes i forrige Aar heri Stiftet ialt brugt 880 Tdr. kunstig Gjødning, hvilket, da flere af Kjøberne kunne henregnes til Stiftets dygtigste Landmænd, maae som Hr. Owen bemærker, vidne fordeelagtigt for Gjødningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Efter Kieler Correspondenzblatt er nylig udkommen en dansk Bog betitlet: Oversigt over den danske Stats pecuniaire Tilstand kort efter Krigen, i nærværende Øieblik, og efter Sandsynlighed om 20 Aar. Bogen, der er udkommen under det aldeles ubekiendte Firma Meyer & Thomsen, viser tydeligt, at officielle Materialier ere afbenyttede af Forfatterne, der ere komne til det Resultat, at vore Finantser ikke alene ingen Underballance har, men endog allerede et ret godt Overskud. Hvor hurtigt dog Tingene kunne forandre sig, hedder det i Slutningen af Anmeldelsen, og enhver Fordomsfri gjentager vistnok dette, idet han tillige ønsker, at Resultatet maa være rigtigt, hvilket dog det, der hidtil officielt er bekjendtgjort og Finantserne, ikke synes at bekræfte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Af den aarlig udkommende Beretning, om Altonas Spise=Anstalt for Trængende og Fattige sees, at denne Anstalt blev aabnet den 31te December 1836 og sluttet den 6te Mai 1837, den stod saaledes aaben i atten Uger. J dette Tidsrum bleve 33,340 Portioner Mad uddeelte efter Tegn og desuden hundrede Portioner paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
J Ruhwinkel, ved Bornhoved, stødte man for nogle Dage siden ved at pløie en hidtil uopdyrket Eng paa et Leerkar med Sølvmynter, hvis Vægt rigelig udgjorde 14 Pund. Disse Mynter ere alle smaa, de største som Sølv=Femskillinger; men de fleste som Enesteskillinger, og mange endnu langt mindre. Aarstal og Præg er ikke tydelig at kjende; de synes imidlertid at være meget gamle Mærkeligt er det, at der ogsaa for flere Aar siden er funden Penge i samme Egn; men dengang bleve de som gammelt Sølv solgte til en Jøde. Den nærværende Finder har været saa fornuftig, at give det Fundne i sin Godseiers Bevaring, og ved denne paa behørigt Sted at lade gjøre Anmeldelse derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Ved Pløining er man i den brunsbütteler Koe nylig stødt paa Skelettet af en fuldvoxen Mandsperson, der efter rimelig Gisning maa have ligget her imellem 15 til 20 Aar under Jorden. Landfogden i Sønderdithmarsken har i denne Anledning ladet udgaae en Opfordring, for om muligt at erholde Oplysninger, der kunne lede til Opdagelsen af et her tilsyneladende begaaet Mord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Jfølge den fra Kjøbenhavns Politikammer udgivne General=Tabel over Laugene og Corporationerne i Kjøbenhavn, talte disse ved Slutningen af f. A. af Jnteressenter og Mestere 5,556 (i 1836 5,567, i 1771 derimod kun 2,568 og i 1727 kun 1648); Svende 4,993 (i 1836. 5000, 1771. 3051, 1727: 2,012); Drenge 2,745 (i 1836: 2,820, 1771. 1,754, 1727. 1,709); aparte Arbeidere og faste Folk 1,280 og Karle ved Bryggerierne 199. i alt 14,773 (i 1836. 15,020). - For Tiden ere 34 Bryggerier i Drift her i Staden; i 1836 bleve 38 drevne og i 1835 et Antal af 40.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Af en Beretning i St. Thomæ Avis for 13de September, erfares det, at den paa Øen aabnede Subskription til Understøttelse af de meest Trængende efter Orkanen i August Maaned, havde havt følgende Resultat: Frivillige Bidrag indkomne paa St. Thomas 7152 Pjastre, tilsendt fra St. Croix 2986 ialt 10,138 Pjastre. Et saa betydeligt Sammenskud vidner godt for Øens Borgere og mere formuende Klasser, der ogsaa maa have lidt en Deel i den almindelige Ødelæggelse. Det ind Bekomne Beløb distribueres af en Committee, og imellem 4 og 500 Trængende nød Understøttelse i større eller mindre Summer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Ved at meddele nogle af Holbergs Yttringer om Censuren bemærker den Frisindede, at skjøndt Danmark nu ingen Censur har, vilde dog neppe Nogen, om han end kunde, vove at skrive saa frimodigt, som Holberg, da en kløgtig Actor letteligen vilde vide, at fremtrække Yttringer, som man trods Forfatterens Benægtelse, og den af ham selv givne Forklaring, maatte finde det tvivlsomt om de af ham vare brugte i foranførte Meening, medens det dog maatte erkjendes, at han i al Fald havde gjort sig skyldig i en uforsvarlig Tilsidesættelse af pligtskyldig Opmærksomhed. Holberg, hedder det endvidere, havde maaskee omtrent faaet lige saa mange Actioner, som han har skrevet Stykker. Jacob von Tyboe, eller den stortalende Soldat var uden videre bleven forbudt. Don Ranudo, ligeledes, og den 4de Scene i "Den Stundesløse var upaatvivleligen bleven strøgen, thi naar Vielgeschrey siger: J conferede vel saadan, som J confererede sidste Gang. Jeg tør nu slet intet lade passere, uden at jeg har seet det igjennem selv, eller siden: "Gid J faae en Ulykke for Jer Copiering og Conferering! – saa er det aabenbart, at Forfatteren, dersom han blev draget til Regnskab, idetmindste blev dømt til at betale Processens Omkostninger, da disse Replikker, og overhoved den hele Scene, synes at indeholde en skjult Satire paa Finantseregnskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Da den under Skiftet af forhenværende Med Administrator i Rigsbanken, F. C. O. Friis, for Retten verserende Sag, især med Hensyn til høist mærkelige Vidneforhører formenes at være af ikke ubetydelig Jnteresse, saa har den Afdødes Søn Hr. F. W. Friis, nu i den hempelske Avis anmeldt, at han igjennem Pressen vil forelægge Publicum Procedure, Vidneforhør m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
De i den senere Tid circulerende men ugrundede Rygter om at Veiene omkring Kjøbenhavn vare usikkre, grunde sig efter Dagen paa følgende besynderlige Tildragelse: J Efteraaret anmeldte en Mand, der var indkommen fra Landet i Pengeforretninger, en Aften for Politiet, at han var bleven overfaldet udenfor Vesterport af flere Personer, som havde trukket ham ind i Haven ved Glaciholm og der, uagtet han havde sat sig kraftig til Modværge, frataget ham 800 Rbd. Hans Klæder vare forrevne, i Ansigtet havde han nogle Rifter og paa det Sted hvor han foregav at Overfaldet var skeet, fandt man et Par Rigsbankdalersedler, nogle Smaapenge, Stykker af hans Paaklædning, en af Jorden oprykket Pæl, og flere Spor af et voldsomt Overfald. De anstillede Eftersøgelser bragte ikke paa mindste Formodning angaaende Gierningsmændene, men gav tvertimod snart Vished om, at det hele Overfald var en reen Opdigtelse. Manden havde nemlig, da der blev begjært Oplysning af ham om hvorfra, og hvorfor han havde de ham fraranede Penge hos sig, svaret, at han havde faaet dem hos sin Søn, en ogsaa paa Landet bosiddende Mand, for en Obligation, og da Politiet søgte Forklaring hos Sønnen, erklærede denne, at at han holdt det for sin Pligt, ikke alene at tilstaae, at hans Fader hverken havde faaet Pengene af ham, eller kunde antages at have været i Besiddelse af en saadan Sum rede Penge, men ogsaa at han havde modtaget et Brev, hvori Faderen havde bedet ham om at afgive en med hans overeensstemmende Forklaring. Hvorfor Manden har opdigtet dette Overfald vide vi ikke, men det er vist, at ingen Jndberetning er skeet til Politiet om nogensomhelst anden i Nærheden af Hovedstaden udøvet Voldsomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Adskillige Abonnenter paa dansk Folkeblad have gjort den bemærkning, at det er særdeles conseqvent, at Budene, som ombringe Bladet, maae gratulere Nytaar, skjøndt Bojesens Artikel vel først burde gjøre sit udtalte Princip gjældende i det Selskab, for hvilket den jo nærmest er skreven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Kongl. Skuespiller W. Holst, har i Dagen besvaret Hr. Dr. Ryges sukkersøde Himmelbrev, fuldt af Kys og Kjærlighed til Jnstructeur Lindgreen, og navngivet sig som den, der opponerede mod Hr. Doctorens Plan under Lindgreens Benefice=Forestilling at bringe denne sin Hylding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Nykjøbing. Formedelst det vedholdende daarlige Veier er baade den kjøbenhavnske og udenlandske Post ganske udeblevne ved Avisens Slutning Kl. 3 Eftermiddag, hvorfor de udenlandske Efterretninger først kunne meddeles næste Gang
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Blandet. J Spanien hører det til de folkelige Skikke og offentlige Fornøielser, at de høiere Classers mandlige Personale holder Sammenkomster om Formiddagen mellem Kl. 10 og 11 paa en Spadseregang eller anden offentlig Plads. J Madrid er Puerta del Sol Yndlingstedet for slige Sammenkomster, i Toledo er det Zocodover, i Sevilla Pladsen Santo Domingo, og i Granada Pladsen Vivarambla og Zacatin. Disse Forsamlingspladse have stor Lighed med de Gamles Forum; Gienstandene, som der discuteres, angaae ikke blot Privatforretninger, men overhovedet de vigtigste Tidsanliggender, og Grupperne, som tage Deel i disse Raadslagninger, debattere om de enkelte Puncter med en saadan Fylde af Talent og Jver, og tillige med en ubegrændset Frihed, som man, saa utrolig det end synes, virkelig sjelden finder hos andre Nationer. Disse Morgenforsamlinger skattes saa høit af Spanierne, at man har hørt Mænd, der have besøgt Europas meest glimrende Hovedstæder, og derhos vare ganske upartiske ved Bedømmelsen af Udlandets Fortrin, erklære, at alle Fornøielser og Nydelser, som London, Wien og Paris frembøde, ikke havde kunnet erstatte dem de korte Morgentimer, de havde været vant at tilbringe ved Puerta de Sol. Hine Forsamlinger have imidlertid virkelig en langt større Betydning, end det ved første Øiekast synes. Hvor, der kun ret forstaaer at bedømme Charakteren og Tendentsen af hine bestandigt afvexlende Grupper, der forsamle sig ved Puerta del Sol og igjen adsprede sig, for atter at samles, han vil stedse med største Sandsynlighed uden noget andet Hjelpemiddel vide at forudbestemme de Vendinger, de offentlige Anliggender ville tage, og kun sjelden finde sig skuffet i sine Formodninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
De grunenwaldske Anliggender, der i Førstningen truede med at ville forstyrre Freden i Europa, omtales nu af et belgisk Blad paa følgende Maade: "Sagen om Grunewald gjør mere Støi end den fortjener, og vi ville ikke bevise den den Ære at ansee den for alvorlig; thi uagtet de Regimenter, man lader marschere til det Luxemburgske, vove vi dog at paastaae, at intet Skud bliver affyret. De Regjerende have som velopdragne Børn beklaget sig hos deres Bedsteforældre i Paris og London, og disse have befalet dem, at være artige (N. Zeit.) og rolige. Ramazan-Festen i Tyrkiet er denne Gang gaaet meget stille af, da Veiret ikke har tilladt de sædvanlige Lystigheder. Den nye Minister for de Udenlandske=Anliggender, Reschid=Bey, skildres som en meget beleven og dannet Mand, der taler meget flydende Fransk, hvorfor de udenlandske Ministre kunne underhandle med ham uden Tolk. Ved et længere Ophold i Europa har han erhvervet sig en friere Anskuelse om de socale Forhold, og da han tillige besidder meget Talent, betegnes han i Almindelighed, som den, der er meest skikket til at udføre Sultanens Reform Planer. Vice-Kongen af Ægypten hjemsøges af idelige Uheld, og maa anstrænge hele sin Kraft for at ikke Syrien, der er i fuld Opstand, ganske skal løsrive sig. Ligeledes trues han fra Arabien af Wachabiterne, som med fornyet Kraft udbrede sig i Arabien. J Nærheden af Smyrna have Sørøverne udplyndret et østerrigsk og et græsk Skib, uden at det endnu er lykkedes de udsendte Krigskibe at opdage Gierningsmændene, eller deres Tilflugtsteder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Sentinelle des Pyrendes melder fra Madrid, at der er gjort et Forsøg paa at bortføre Jnfanten Don Francisco og hans Gemalinde. En Bande, som bestod af 25 maskerede Ryttere, har fulgt efter dem paa en af deres Spadseretoure, men den Officeer, som ledsagede Prindsen, fattede Mistanke So og kaldte paa sine Folk, hvorpaa hele Banden jagede afsted i Galop.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Den for sine separatistiske Jntriguer bekjendte Præst Grabau, har funden Leilighed til at undvige fra sit Fængsel i Helligenstadt. For et halvt Aar siden var han henbragt hertil fra Erfurt og sat under et strængt Politie=Opsyn. En Deportering længere bort syntes det eneste Middel til at afskjære ham al Forbindelse med hans sværmeriske Partie, og Stedet skal allerede have været bestemt, og Gra han bekjendt, hvorfor han den 8de Novbr. løb bort fra den ham ledsagende Opsynsmand, kastede sig i en i Beredskab staaende Vogn, og undkom saaledes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
J Altona i Staten Jllinis forsøgte en Geistlig Lovejoy igjen at begynde et Tidsskrift, hvis Hensigt var at bevirke Slaveriets Afskaffelse. Pobelen stormede Huset, hvori Pressen befandt sig, og stak det i Brand, ved hvilken Leilighed Lovejoy og en anden Person bleve dræbte, Pressen blev sønderbrudt og kastet i Missisippi. Øvrigheden kom for silde til at forhindre dette Uvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
J Würtzburg har der ogsaa yttret sig Tegn paa en religiøs Gjæring: Natten til den 25de December har en protestantisk Læge spadseret om med bedækket Hoved og røget Cigarrer i en catholsk Kirke, hvor der messedes. Kun Politiets Sindighed frelste den Uforskammede fra at blive mishandJ Weimar er let af de opbragte Katholiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
den storhertugelige Geheimraad og Livlæge, Dr. Stark ved Døden afgaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
J Salonerne i Wien er der stærk Talen omen projecteret Formæling mellem Erkehertug Stephan, en Søn af Keiser Ferdinands Onkel, Statholderen i Ungarn (født 1817) og Keiser Nicolaus Datter, Storfyrstinde Maria af Rusland, (født 1819) om hvem det tidligere heed, at hun skulde forbindes med Hertugen af Bordeaux. En tydsk Reisende fortæller i sine bemærkninger om de nordamerikanske Jernbaner og Dampvogne, at disse sidste (for de Reisende eller Varerne) ere større end vore, de ere undertiden 50 Fod lange og have et formeligt Tag med Balconer. Styrerne ere langt mere behændige end vore, thi, siger Forf., jeg har selv seet et Vogntog, der tilbagelagde 17 (engelske) Mile i Timen, standse i en Frastand af 40 AardsForan paa Maskinen er der anbragt en stor Skovl, som strax bortrydder enhver Hindring, som maatte findes paa Banen. Da jeg engang om Natten stod paa Maskinen af et Vogntog, der kjørte til Washington, saae jeg en Koe ligge paa Banen og førend jeg kunde raabe Folkene an, vare de allerede ved Dyret; jeg ventede et voldsomt Stød, men istedet derfor tog Skovlen Koen op, skjød den nogle Vardslængere frem og kastede den derpaa til Siden udaf Banen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Den berygtede Meunier driver temmeligt fordeelagtige Handelsforretninger i Ny=Orleans, og har skrevet til sin Onkel Barre for at bestille flere Varer hos ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Handelsefterretning. Fra Kjøbenhavn skrives: Saavidt vi vide har der i den senere Tid næsten ikke været nogen Omsætning i Kornvarer, hvilket vel fornemmeligen hidrører fra, at man sildigt paa Efteraaret forsynede sig til Forbruget, og at Speculanter finde Priserne for høie til at turde haabe nogen klækkelig Avance. De seneste Priser, som ere betalte for frit ombord i Provindserne, ere: Rug, god Vare, 4 Rbd. -4 Rbd. 8 s.; Byg, dito 2 Rbd. 8088 s.; Havre, dito 2 Rbd. 8-16 s.; for Erter, paa Leverance, og frit ombord, i Provindserne, forlanges 3 Rbd. 6480 sk., men vi have ikke erfaret at der er solgt til denne Priis. Hvede, for Bagerne, betales her med 5 Rbd. 5 Rbd. 40 sk. dito for Brænderierne, 4 Rbd. 4864 s. Rug, østersøisk tørret, betales hermed Bco. Mk. 7, dito utørret, Bco. Mk. 6, 6–8 s. uden Told.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Jndsendt. J Anledning af Communal=Anordningens 4de § har man opkastet det Spørgsmaal, om grundeiende Embedsmænd, der tage Borgerskab, ere pligtige, lige med Commens øvrige Borgere at deeltage i alle borgerlige Tyngder. Nogle besvare dette Spørgsmaal ubetinget bekræftende, Andre have anseet det idet mindste saa tvivlsomt, at det burde indstilles til Cancelliets Afgjørelse. At en saadan Forpligtelse skulde paahvile hine Embedsmænd, finde vi imidlertid ingenlunde hjemlet ved den nævnte Anordning. Den paagjeldende Passus i dens 4de § lyder nemlig saaledes: "Men ligesom faadant Borgerskab vil give dem (Grundeiere som ikke tillige drive borgerlig Næring) den Medvirkning i Communalanliggenderne, som denne Vor Anordning hjemler, saaledes have de da og at bære alle borgerlige Tyngder, forsaavidt – hedder det videre – Nogen ikke af en eller anden særdeles Grund derfra maatte være fritagen. Anordningen referer sig saaledes til den ældre Lovgivning, hvis Bestemmelser i dette Punkt altsaa endnu staae ved Magt; men ifølge Lovens 362 skulle de med kongelig Embede benaadede kun svare Næringsskat forsaavidt de drive borgerlig Næring, ligesom og Placaten af 27de Juli 1804 fritager dem for alle borgerlige Ombudde. Det forekommer os hellerikke billigt, at Embedsmanden, hvis Jndtægter paa andre Maader ere, – stundom høit – beskattede, ovenikjøbet af disse skulle contribuere til Communen. At de derimod ikke ville vægre sig ved at modtage Valget til saadanne af Byens Bestillinger, hvori de kunne virke gavnligt ved deres intellectuelle Evner, er noget vi ere berettigede til at vente. Man undskylde sig ikke med Mangel paa Tid! Hvormegen har ofte den næringsdrivende Borger tilovers fra sine daglige Sysler, – Hellerikke med Bekostningerne; - Borgerrettigheden kan erholdes for den høist moderate Betaling af ialt 2 Rbd. 10 s. Sølv; og hellerikke med Mangel paa Jndsigt eller Kjendskab til Communalvæsenet; denne Jndsigt og denne Kjendskab er let erholdelig for den, der er besjælet af sand Borgersind og ikke skyer Uleiligheden at localisere sig i det borgerlige Livs Forholde. Vi haabe derfor snart at see Dhrr. Embedsmænds Navne optagne i Valglisterne, paa det at de i Gierningen kunne vise, at de agte og hædre Borgernavnet, at de gjerne ville deele Byrderne med deres Medborgere for det Almindeliges Vel, at det er deres alvorlige Ønske, at see den, – indbildte eller virkelige - Kløft som til Fordærvelse har dannet sig mellem Borgeren og Embedsmanden, opfyldt og udjevnet ved en broderlig Samvirken til eet fælleds Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Bekjendtgjørelser. Extra fine Kortofler, 24 s. Skjeppen, 10 Mk. Tønden, Knold=Sellerie, sorte Rædikker, Porre og Rødebeder sælges paa Prindseholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Tjeneste tilbydes. Et ungt velopdraget Menneske af en god Charakteer og som skriver en god Haandskrivt, kan fra 1ste April d. A. af blive antaget som Skriver paa Nykjøbings Postcontoir paa Falster. C. U. Jantzen. Fuldblodshingsten Diamant, faldet efter Mose og Cosarara staaer i indeværende Aars Bedækningstid, fra 1ste Martii til ultimo Junii, til Afbenyttelse paa Baroniet Juellinge, imod at erlægge 10 Specier og 1 Rbd. i Stalden for hver Hoppe. Anmeldelse desangaaende ville behageligst indsendes forinden ultimo Februarii Maaned i portofrie Breve til Baroniets Contoir Juellinge pr. Nakskov i Lolland. NB. Hopper som ikke blive drægtige i dette Aar erholder frie Bedækning 1839. Juellinge i Januar 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Af Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderie, kan 365 Rbd. Sedler erholdes tillaans, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Bremersvold, den 11te Januar 1838. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste d. M., som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved, subpoena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver som formene at have noget at fordre i Kjøbmand i Nakskov Christian Theisens til Skifterettens Behandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Nakskov Skifteret den 11te Januar 1838. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afgangne Vognmand Niels Larsens og ligeledes afdøde Enkes, Cathrine Marie Larsdatters fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Skifteret den 4de Januar 1838. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-16
Thermometerstand. Jan. 14de 2 – 30 2 – 40 2 – 30 15de ca 60 – 60 - 50 Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-19
Lollands Falsters Sjt, Tidende. No 7. Fredagen den 19 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-19
Udenlandske Nyheder. England. Efter de Depescher, Regjeringen nu har modtaget fra Canada, er det lykkedes dens Soldater at bemægtige sig de af de saakaldte Oprørere besatte Pladse, og man smigrer sig derfor med, at Opstanden snart kan ansees som aldeles dæmpet. Tory-Bladene anbefale Regjeringen at gaae frem med den yderste Strenghed, medens derimod flere af de uafhængige Blade raade til milde Forholdsregler, idet de gjøre opmærksomme paa, at Moderlandets Uretfærdighed mod Colonier. efter Historiens Vidnesbyrd, stedse har fremkaldt Krige, hvorved hiint stedse har tabt. J de nordamericanske Fristater har et Parti aabenbart taget Canadaerne i Forsvar, og opfordret Regjeringen til at hjelpe dem, og i England er man almindelig af den Mening, at Præsidenten van Buren ikke vilde tage i Betænkning at bryde med England, dersom et saadant Brud kunde fremme hans Jnteresser i Fristaterne. Allerede nu sendes Vaaben og andre Fornødenheder til Canadaerne og i New York hverves endog aabenbart Mandskab. Ogsaa paa Øen Jamaica er man meget misfornøiet med Ministrenes Forholdsregler betræffende denne Øe, og man frygtede for at Gouverneuren derfor vilde opløse Repræsentanternes Forsamling. - Erkehertug Johan af Østerrig ventes i Foraaret til London for at overvære Dronningens Kronning. Dublin har O'Connell været meget syg, men er dog nu i Bedring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-19
Frankrig. Nytaarsdag har det diplomatiske Corps, Pairskammerets Præsident Hr. Baron Pasquier, og Deputeret Kammerets Præsident Hr. Dupin som sædvanlig, holdt Lykønsknings-Taler til Kongen, som atter besvarede dem. Talerne selv ere aldeles betydningsløse og indeholde kun endeel Complimenter til Kongen i Anledning af den i forrige Aar meddeelte Amnestie og Jndtagelsen af Constantine hvorved Hertugen af Remours ligeledes er bleven rosende omtalt. J Deputeret Kammeret er Svaret paa Kongens Trontale bleven discuteret og antaget efter en kort Debat. J Anledning af at den legitimistiske Marquis de DreurBreze dadlede Hertugen af Orleans's Formæling med en protestantisk Prindsesse, forlangte Hertugen, der som Pair var tilstede ved Discussionen, Ordet, og bemærkede, at da Chartet havde tilstaaet alle Franskmænd fri Gudstjeneste, var der ingen Grund til at udelukke Kongehusets Medlemmer fra denne Begunstigelse, men at han dog selv var en saa god Katholik, og sine Fædres Religion saa hengiven, at han vilde ansee det for sin Pligt, at lade sine Børn opdrage i den katholske Religion, og var villig til herfor at give enhver Borgen. Omendskjøndt der endnu ikke overalt er sendt Ordrer til Regimenterne, der skulle sendes til Nordgrændsen om at blive i deres Garnisoner, saa tvivler man dog aldeles ikke om, at de grunewaldske Anliggender blive afgjorte i Mindelighed, især da Preussen er saa beskjæftiget med de cölnske Affairer, at det ikke forTiden ønsker at fremkalde flere Forviklinger.