Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-04-03
(Meddeelt.) J Avisen Nr. 62 er optaget nogle Yttringer af den Berlingske Tidenden om Pastor Rohmanns "Fremstilling af Souverainitetens Jndførelse i Danmark. Da disse i Hovedsagen støtte sig paa den af Trykkefrihedsselskabets Committee givne Eragtning, vil et lidet Supplement, indeholdende de oplysende bemærkninger, hvormed den agtværdige Forfatter i sin Fortale har ledsaget Committeens Betænkning, ikke synes overflødigt, meest for at undgaae Eensidighed, som ikke passer sig foren Kritik, der vil fortjene Navn af Sanddruhed og Upartiskhed. Paa Committeens første Grund imod Skriftets Udgivelse: at der savnes ikke faa Oplysninger, især til den Tids"Historie, som fulgte nærmest efter Rigsdagens Ophør, og at ingen skarp kritisk Undersøgelse af de bekjendte Kildeskrifter har hidindtil fuldstændigen bestemt, hvad derefter, som utvivlsomme historiske Kjendsgierninger, kan gaae over i en historisk Fremstilling af denne Stats revolutions Historie; svarer Forfatteren i det Væsentlige: "skal det være fremsat som en Grundsætning for denne ene Begivenhed: at ingen populær Fremstilling bør udgives, førend det ved en skarp Kritik er fuldstændigen bestemt, hvad der som utvivlsom historisk Kjendsgierning kan gaae over i en populær Fremstilling, saa vil det danske Folk seent eller maaskee aldrig faae at læse i Sammenhæng, hvad der vides om denne for det saa vigtige Begivenhed. Thi naar ville vel hine manglende Oplysninger komme for Dagen, og naar vil den hos os saa dovne historiske Kritik faae sit Hverv bragt til Ende, Skal det derimod være fremsat som en 2de almindelig Grundsætning for enhver populær historisk Fremstilling, saa har Trykkefriheds-Selskabet vistnok selv Uret i at udgive nogetsomhelst populært Arbeide i Fædrelandets Historie. Thi i den Grad, som det hist fordres, har den historiske Kritik neppe endnu drevet det hos os i en sammensat Begivenhed i noget Tidsrum. Ogsaa kan det paavises, at denne Grundsætning ei er kommen til Anvendelse paa noget af de af Selskabet udgivne eller i Folkebladet optagne historiske Arbeider - mine egne ikke undtagne -, ei engang i den sidst udsendte historiske Læsebog for Bondestanden. Folkebladet har endog i Debatten om Monumentet for Niels Ebbesen taget den historiske Kritiks Unødvendighed i Forsvar, og denne Unødvendighed, er ogsaa erkjendt i bemeldte Læsebog. Den anden Jndvending: "at Kritiken ikke vil udeblive med sine Jndsigelser mod vigtige Punkter i Forfs Frem"stilling, der, som de historiske Kilder nu ere, ei ville kunne lede til et bestemt Resultat, afviser Forfatteren med den bemærkning: at der neppe vil kunne gives nogen nok saa skarp historisk Kritik, uden at der jo i enkelte Dele maa kunne gjøres grundede Jndsigelser imod deres Resultater. Denne Frygt for Kritiken har dog ikke afholdt Trykkefriheds=Selskabets Bestyrelse, fra at udgive – for ei at tale om hiin Læsebog for Bondestanden - Nathansons Bog om Klagerne over Nærings løshed; ogsaa imod mange vigtige Punkter af denne Forfatters Fremstilling kunde grundede Jndvendinger forudsees, og de ere heller ikke udeblevne; men mangt et Resultat er dog vedbleven at være ligesaa uvist, som det var tilforn." Tilsidst beder Forfatteren enhver retsindig Læser, ikke at lade upaaagtet, at han har udarbeidet nærværende Skrift, efter de bedste og troværdigste Kilder, som stode til hans Raadighed og saavidt muligt efter authentiske Dokumenter, ligesom han oprigtig har antydet, hvor Mangel paa nøiagtige og udførlige Efterretninger lader Historieskriveren være i Uvished. Den redelige Sandhedsven vil selv prøve, hvorvidt Forfatteren har efterkommet dette, og derved endmere fortjent den Roes, Man ikke har kunne frakjende hans interessante og klare Fremstillingsmaade.