Viborger Samler, 1841-11-25
Frankerig. Den offentlige Opmærksomhed sysselsætter sig især med de Observationscorps, der mulig skulle opstilles ved Pyrenæerne og den belgiske Grændse. Med Hensyn til den 62000 Md. stærke Hær, der skal opstilles ved Pyrenæerne, gaaer det hidtil meget usandsynlige Rygte at denne Hærs Sammentrækning kun skal være en Forløber for en direct Jntervention i Spanien. Denne Jntervention skulde da foretages med en europæisk Kongres's Samtykke, ja endog efter dens Opfordring. Hvad Hensigten er med Nordarmeen er ei let at indsee, da Ministeriet selv i dets Journaler har erklæret og atter erklæret, at den belgiske Sammensværgelse var et taabeligt Foretagende. Jmidlertid fortælles der fra alle Sider, og endog ministerielle Blade berette, at en stærk Krigsmagskal samles ved den belgiske Grændse. Rygtet tilføier, at Commanden over denne Hær skal overdrages til Hertugen af Orleans, der snart vil begive sig til Lille. Den Preussiske Statstidende bemærker, at den Uenighed, der hersker i det franske Ministerium om Afvæbningsspørgsmaalet med Hensyn til Flaaden, ingenlunde er op bort. Journ. d. Deb., der vel understøtter Cabinettet, men ofte er underkastet en høiere Villie, har modsat sig Englands indstændige Fordringer, og oftere yttret sig imod de større Skibes Afvæbning, medens Journ. La Presse, der i den senere Tid er Ministeriets egentlige Organ, i dette Punct rettede sig efter Englands Villie og kun syntes at pønse paa Midler til at gjøre den offentlige Mening begribelig, at hiin Act – de større Skibes Afvæbning - ingenlunde fører til en Formindskelse af den franske Sømagt. Jkke Sagernes Tilstand i Middelhavet, men Udsigt til en Kamp imellem Nordamerica og Storbritannien gjør det nødvendigt at holde den franske Flaade paa det Standpunct, den nu indtager. Man tillægger Hertugen af Joinvilles Reise til Nordamerica en særegen Mission, og man tilføier, at denne Prinds fortræffelig har rygtet det ham givne Ærende, og tilmeldt sin kongelige Fader, at Fristaterne vare fuldkommen rustede til at kunne vove en Dyst med Storbritannien. Mad. Lafarges sidste Cassationsforsøg (i Juveeltyveriesagen) er forkastet, og saaledes er da det Drama endt, hvis Heltinde i saa lang Tid har sysselsat den offentlige Opmærksomhed. Hun er transporteret til Centralfængslet i Montpellier. En med 3 Postheste forspændt Vogn kjørte hende bort, og vedkommende Auctoriteter er det af Cabinettet paalagt "at behandle hende med alle de Hensyn, som Ulykken kan gjøre Fordring paa." – Men derhos berettes der og, at de Toulouser-Anklagede, hvoriblandt Geranterne for Oppositionsbladene, ere med en Strikke om Halsen, tilfods og drevne af Gendarmer, transporterede til Pau, for der at møde for Cour Royale. Hele Pressen er oprørt over denne Fremgangsmaade, og endog Journ. d. Deb. indrømmer, at den Contrast i Behandlingsmaaden imod en overbeviist Tyveqvinde og Giftblanderske og Jndivider, der blot ere sigtede for politiske Forseelser, saarer Retfærdighedsfølelsen, og Journalen haaber derfor, at Ministeriet vil være istand til at kunne giendrive hine Beretninger som usande. Jngen Gjendrivelse, intet Dementii har imidlertid hidtil fundet Sted. Spanien. Efter Journalen le Temps er Espartero modtagen med stor Enthusiasme i Pampelung. Han modtoges som en Konge, og opførte sig som en Konge Efterat have besigtet den ved det sidste Bombardement foraarsagede Skade, og gjennemgaaet en Fortegnelse over de lidte Tab, decreterede han, at de 253, ved Jlden fra Citadellet deels beskadigede, deels ødelagte Huse skulle istandsættes eller opbygges paa de fem rigeste Huses Bekostning, hvilke havde begunstiget Opstanden. Occupationshæren i Nordprovindserne under Rodils Befaling skal bestaae af 40 Batailloner.