JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
London, d. 14de October, Efterretninger fra America, der gaae til d. 2de Sept., melde Erobringen af Staden Alerandria ved Floden Potomack af en engelsk Magt. Den capitulerede uden nogen Modstand. Alle Skibene i Havnen tilligemed deres Ladninger, og umaadelige Magaziner af Meel, Tobak o.s. v. sildt i Englændernes Hænder. Gouvernements huset og de offentlige Bygninger bleve ødelagte, men al Privat=Eiendom respecteret. Georg=Town, som ligger høiere oppe, ventede en lignende Skiebne. Dette Angreb paa Alexandrig staaer i Forbindelse med Expeditionen mod Washington. Admiral Cockburne havde givet Capitain Gordon befaling at seile med en Flotille op af Potomack, og ødelægge Fortet Warburton. Da dette var skeet, og Leiligheden fandtes gunstig, saa gik den brittiske Commandeur høiere op til Alexandrien, hvor den paniske Skræk, der havde betaget Americanerne, meget lettede hans Foretagender. Gen. Armstrong og alle de øvrige americanske Generaler, som befalede ved Washingtons Jndtagelse, ere afsatte Hr. Monroc er udnævnt til Krigs=Secretair. Præsidenten Maddison maatte paa sin Flugt fra Washington reise incognito, for at undgaae Udbrud af den offentlige Uvillie imod sig. Han er dog vendt tilbagetil Washington igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Da Sir John Sherbrokke, der fik den Expedition, som afgik fra Halifax, var kommen til Penobscot, bleve Tropperne satte i Land, og de americanske Forter ved denne Flod bleve under stor Modstand tagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Fregatten the John Adam, hvis Artillerie var bragt i Land, for at forsvare Stranden, blev af Americanerne selv sprængt i Luften. Vort Tab er ubetydeligt. Det fiendtlige Artillerie, 3 Faner og adskillige Koffardieskibe faldt i vore Hænder. Det hele Land mellem Penobicot, og Passamaqunddy=Bay er i vor Magt Med Corvetten Castilian er kommen den Tidende at vore Tropper den 6te Sept. have taget Plattsbourg, som var Americanernes militaire Hoveddepot. Vort Tab angives til 2000 Mand, meest bestaaende i canadisk Milits. Det forhen meldte ulykkelige Udfald af Angrest paa Fortet Erie, d. 15de Aug., foraarsagedes derve, at ulykkeligviis et Munitionsforraad sprang i Lufte, da vore Tropper allerede havde besteget en Halv-Astion og vendt Kanonerne mod Fortet selv, hvorved ille de paa Bastionen værende Folk bleve skrækkeligen emlæstede. Derved paakom alle Tropper en panisk Skræk, som ikke paa nogen Maade stod til at standse. Vi have ved denne Leilighed havt et betydeligt Tab saavel af Officerer som Gemene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Jfølge Breve fra Cadix have alle Guerilla Chefer erklæret sig mod den nuværende Regiering i Sanien. General Ballasteros er kaldet tilbage fra sit Prviisningssted for at anføre den Armee der er bestent mod Jnsurgenterne, men han har afslaaet det. En Expedition paa 7 til 8000 Mand udrustes for et gaae mod Monteviden og Buenosares.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Fra Admiralitetet er givet Befaling at standse med Afskedigelsen af Søesoldaterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
J Connought=House, som tilhørte Prinselsen af Wallis, ere Meublerne blevne solgte til lave Priser. Benævnte Hotel blev ogsaa opbudet til 15,000 Guineer, men der blev ei budet derpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Den 6te Decbr. lader det ostindiske Compagne bortsælge ved Auction 7 Millioner og 350,000 Pd. Thee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
J Portsmouth og Plymouth udrustes en Expedition, som bestaaer af 3 Linieskibe, nogle flere Fattøier og 3000 Mand. Forskiellige Corps ere allerede indskibede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Gibraltar, den 22de Septbr. Den gule Feber griber hurtigt om sig. Artilleriet ligger i Leir paa Klipperne, flere af dette Korps havde Feber, der ogsaa har angrebet de øvrige Regimenter. Jgaar vare 15 Døde og 50 Syge. Ugentligen døe 40 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Cadix, den 25de Septbr. Jfølge Forestillinger fra Handelstanden og den engelske Ambassadeur har Kongen tilladt, at de her indførte og fortoldede Bomuldsvare indtil 31te Decbr. d. A. maae udføres til det spanske America. Derefter har det phillippinske Compagnie dette Privilegium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Rom, den 28de Septbr. Den 2den d. M. aflagde Lucian Buonaparte Troeskabsted til Paven som Prins af Canino. Besiddelsen af Canino med Titel af Fyrstendømme havde han allerede 1808 tilkiøbt sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Sidste Løverdag indtraf hertil Greven af St. Leu(Ludvig Buonaparte, som steeg af hos sin Broder Lucian. J Forgaars havde han den Ære ved sin Ondle, Cardinal Fesch, at blive forestillet Paven, der modtog ham meget kierligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Franckfurt, den 17de Octbr. Troværdige Efterretninger som flyde af en god Kilde, forsikre, at Kong Joachim i Neapel i dette Øieblik har begyndt høist vigtige Underhandlinger med de forbundne Fyrster i Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Wien, d. 12te Octbr. Boghandler=Deputationen i hvis Spidse Docter Cotta staaer, har stort Haab om at faae sit Ønske opfyldt angaaende Afskaffelsen af Eftertryk. Fyrsten af Metternich tager stor Andeel i deres Sag, hvilket denne Statsmands liberale Grundsætninger lode formode. - Efter Forlydende har Keiseren af Rusland ifinde at giøre en Reise til Ungarn, ledsaget af Østerrigs Keiser og Kongen af Preussen. Denne Lystreise vil tillige give Tegn til de mindre Fyrsters Afreise, da deres Nærværelse ved Kongressen ikke udfordres. Angaaende Monarchernes længere Ophold lader sig intet Bestemt angive, skiøndt flere betydelige Personer af deres Følge ligeledes giøre Anstalter til nærforestaaende Hiemreise. Den 1ste November skal Congressen tage sin egentlige Begyndelse, hvilket er at forstaae om de høitidelige Hoved-Conferencer. Thi at hidtil mange vigtige Privat-Conferencer have fundet Sted mellem de forskiellige Magters Ministre, er let at slutte, skiøndt hidtil Jntet er offentligen bekiendtgjort om sammes Resultat. Jo mere der paa den Maade er arbeidet forud for den egentlige Kongres, og ved fortrolige Meddelelser mange vigtige Puncter allerede bragte paa Bane og jævnede, som lader sig formode, desto mere ubehindret og virksomt kan siden Kongressen skride frem efter sine Bestemmelser, hvilke skulle afgiøre og paa Nye fastsætte Europas Skjebne i Almindelighed ogsaa mange Landes i Særdeleshed. Forend de tydske Anliggender kunne afhandle, maae først de Gienstande, der interessere alle europæiske større Stater, afgiøres. Derhen høre flere Puncter i Folkeretten, som igien skal fastsættes. Handel og Skibsfart ville være 2 ei mindre vigtige Objecter for Underhandlingerne. Maaskee har man aldrig stærkere søgt at nærme sig det længe ønskede men aldrig opnaaede Maal. Stiftelse af en Verdens=Republik, som forestiller i det mindste alle europæiske Stater forenede ved een Lov, end ved nærværende Kongres. I de almindelige europæiske Forhandlinger skulle Gesandterne fra Østerrig, Rusland, Preussen, Frankrig, England, Spanien, Sverri, og Portugal tage Deel. De tydske Gesandter indskrænke sig til tydske Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Fra Norge, den 6te Octbr. Jfølge Tillægs=Artikler til Conventionen i Moss den 14de August d. A. har Prins Christian udstædt følgende Erklæring: Jeg erklærer og forpligter mig høitideligen igjen at overlevere den udøvende Magt, som mig er overdraget, i Nationens Hænder uden nogen Forbeholdning. Jeg vil gientage denne Erklæring, og lade den kundgiøre i hele Kongeriget, saasnart Rigsdagen er sammenkaldet. Herpaa vil jeg forlade Norge, om end Rigsdagen vilde bevæge mig til at forlænge mit Ophold i dette Land. Dets til Bekræftelse underskriver jeg dette og tilføier, mit Selg. (undertegnet) Christian Frederik. (L. S.) Til Hs. Majestæt Kongen af Sverrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Adskilligt. (Af f. Av.) Hofborgen eller det egentlige keiserlige Residentsslot i Wien, beboes i dette Øieblik af 2 Keisere, 2 Keiserinder, 4 Konger, 1 Dronning, 1 keiserlig og 1 kongelig Kronprinds, 2 Storhertuger og 2 kgl. Prindser. Den er tildeels meget gammel. Bygningen er, saavel i Henseende til Architecturen, som Beliggenheden, uanseelig, men af Omfang meget stor, skiøndt den er fuld af Krinkelkroge og høist ubeqvem. Den udgjør en langagtig Fiirkant, i hvis Midte der er en stor Slotsgaard, hvor mange hundrede Vogne kunne holde. Jkke langt fra samme er en Borgport, igien. nem hvilken der bestandig er stærk Færdsel, fra denne Slotsgaard gaaer man paa venstre Side over en liden Broligiennem en af en Vagt besat Port, til den indre Slotsgaard, som er meget liden og snever. Derfra gaaer man op ad en Trappe til de keiserlige Cabinetter. Bygningen selv er kun 4 Etager høi, af hvilke de to mellemste sædvanlig beboes af den keiserlige Familie, men de to andre af Hoffolkene. Værelserne ere ikke synderlig høie og meget smaae. I Hofborgen, finder man Skatkammeret, der er inddeelt i det verdslige og geistlige (hvilket sidste indeholder Reliquier)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Konstkamret, Naturalie= og Mynteabinettet (det kostbareste i Europa, og endelig det prægtige Skuespilhuus. - Det keiserlige Bibliothek, som H. M. Kongen af Danmark d. 29de f. M. tog i Øiesyn, findes i en ny herlig Bygning, som tillige indbefatter Ride hanen. Dette Bibliothek er, næst det Vaticanske og det Kongelige i Paris, det største i Europa; det indbefatter over 300,000 Bind trykte Bøger, hvoriblandt meget sieldne tyrkiske, arabiske og persiske, samt 12000 Haandskrifter. Desuden findes her en Mængde skiønne Migniaturmaalerier, et meget fuldstændigt copernicansk System (forfærdiget af en Snedker i Træ), de berømte Peutingeriske Tavler, et fuldkommen conserveret Se natus=Confultum i Vox og en Mængde Documenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Ved Congressen i Wien have de høie Monarker, for at forjage al Hoftvang, antaget indbyrdes, ikke at lade Rangen, men Alderen bestemme, hvo der skal gaae, kiøre eller ride foran, eller ved Sammenkomsterne have Forsædet. Denne Alder=Rang bliver altsaa saaledes: Kongen af Würtemberg 1754. Kongen af Bayern 1756.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Kongen af Danmark 1768 (28 Jan.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Keiser Franz 1768 (12 Febr.) Kongen af Preussen 1770.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Keiser Alexander 1777.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. Skilderiet f. og j. Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Helsingøer, d. 19de October. En i nogle Dage vedholdende S. S. O. Vind har standset Farten nord fra. Jkkun faae Skibe ligge paa Rehden. Fra den 10de dennes til 18de inel. have 218 Skibe, deraf 13 danske, klareret Øresunds Told. Nogle Jagter fra Kiøbenhavn med Korn og Fedevare samt Stykgods, en Jagt med Hamp, en Baad fra Jylland med Smør og Ost og en Mad fra Skagen med tørre Flyndre a 10 Rbd. Bundte ere ankomne til Havnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Kiøbenhavn, d. 21de October. Under 1ste dennes ha det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at uhævne Arvegreven af Bentheim Steinfurth til Stor kos af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Den 4de dennes, som var Keiseren af Østerrigs Navudag, behagede det Hs. Majestæt at udnævne den ved de kongel. danske Hof accrediterede østerrigske Gesandt, Geve Lytzow, til Storkors af Dannebrogen, hvilken Decocation Hs. Majestæt tilstillede Gesandten med den Yttring, at denne Udnævnelse skeede i Anledning af hans Kasers Navnedag, som en for alle Østerrigere glædefuld Dag. Grev Lytzow har allerede af sit Hof erholdt fornøden Tilladelse til at anlægge og bære den ham tildeelte Deoration.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
paa Kiøbenhavns Børs indrettes i denne Tid en allerede længe ønsket Auctionssal, hvortil tages 7 Fag af de Pladse, hvor Boghandlerne have deres Boglader. Disse maa, som en Følge heraf, rykke længere op I Handelen er endnu langt fra ikke den Rørelse, som man i Begyndelsen af Aaret med saa megen Grund ventede. De Artikler, som der er Søgning efter, maa snarere takke Krigen (imellem Engelland og America) end Freden, for denne Stigning. Det er især americanske Producter, som Riis, Tobak, Bomuld a., som begieres meget, men især af de to første Artikler synes Forraader ikke at være betydeligt. Hvad der i Mandsminde ikke har været Tilfældet, saae man nylig Exempel paa der blev nemlig kjøbt americansk Tobak i Kiøbenhavn, for at gaae til Engelland. (For faa Aar siden vilde Engellænderne have kaldet dette: 10 carry coals to Newcastle- De gode Forhaabninger, man giør sig og Fredsunderhandlingernes heldige Udfald i Wien, have ogsaa disse Dage bragt Statspapirerne til at stige. Kongelige Obligationer, som længe stode i 210, er gaaede op til 235, 240. - Jøvrigt sporer man her stor Mangel paa Rigsbanksedler, og Discontoen er endnu bestandig meget høi. Uden Tvivl bidrager den store Dyrhed paa næsten alle Fornødenheder, og den betydelige Seddelmasse, som enhver i sit Fag behøver, meget hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
J Forgaars er i Graven imellem Citadellet og Husarkassernerne funden en ubekiendt druknet Mandsperson, som var iklædt en bruun Frakke, blaa Klædes Vest, graae Pantalons, Hørlærreds Skiorte, hvorpaa et blaat ukiendeligt Mærke, Støvler, om Halsen Krave og et hvidt Tørklæde. Samme Dag er i Vandet imellem Prindsens bro og Bryghuset ligeledes funden en ubekiendt druknet Mandsperson, hvis Paaklædning bestod i en bruun Trøie, rødstribet Vest, Hørlærreds Skiorte mrk. L. P. S., rund Hat, Lærreds Buxer, Støvler og om Halsen et blaat og hvidt Tørklæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
J Middelfart har en Tyv været saa dumdristig at gaae ind af et Vindue giennem Spisekammeret, derfra gjennem Kiøkkenet og Skienkestuen, hvor en Pige laae og ind i det Kammer, hvor Eieren, Kiøbmand Rammeskou, sov med sin Kone, og der borttaget Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Odense d. 21de Octbr. J Dag begyndtes her med Tilintetgiørelsen af de indløste danske Kourantsedler og Skatkammerbeviser, hvoraf et Beløb af 4,780,955 Rd. d. K. offentlig blev opbrændt paa Heden, i Overværelse af vedkommende dertil Befuldmægtigede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
J Kiøbenhavns N. Skilderie læses nu Just Justesens Betænkning om Lapsens besynderlige Natur og Qvaliteter. Den skarpsindige Forfatter er uvis, om Ordet ikke burde skrives Labs af Labberne eller det som hos Menieskene kaldes Hænder, der ere mange af disse Lapiers fornenste Vaaben, saa at det bekiendte Ordsprog, ex ungvibus leomme her med nogen Forandring kunde anvendes. I øvrigt ver dette besynderlige Dyr sig udi mange forskiellige Gestalter; thi snart lader det sig see med, snart uden Sporer, snart ned tree Fod lange Støvler, snart med poleerte Støvlekraxr: Nu bærer det sesquipedale Dusker udi Støvlerne nu bærerdet Haardusker eller Marelokker af samme Størrelse udi Panden: Nu slæber det paa en heel Snees Signeter og andet Bjedestads udi Uhrkjæden; nu atter har det alleneste et lidet gent Baand udi Uhret: Nu bærer det Briller paa Næsen, nu Likkert eller Lorgnet udi Haanden. Snart er det forsynet ned en sild Kiole og ligner et Dyr der slæber Lænderne efter sig, eller med en Narrefrakke udziret ved Dusker og lange Snæer, snart klæder det sig udi en Uniform, og snart er det atterudiKlædedragten fuldkommen liigt andre Mennesker, røbende sig alleneste ved visse Lader, (slige Lapser kunde man tilde maskeerte Lapser. Heraf fees hvor vanskeligt det ulde blive at bestemme Lapsens criteria externa eller udværes Kiendemærker. Ved de indvortes Kiendemærker nødde ogsaa endeel Vanskeligheder; thi vi finde Lapsen i sin Adfærd stolt og indbilsk og snart krybende, snart grov og tolperagtig, snart høflig, snart dum og doven, snart geskjæftig og opvakt, ta vi finde endog undertiden saadanne, som have lagt sig efter noget Studium og ere velstudeerte Lapse. Men det første og almindeligste Kiendemærke paa Lapse=Natur holdes for at være det, at samme Dyr i Almindelighed udi høi Grad, er forelsket i sig selv, hvorover Man udentvivl kan regne Aarcissus, om hvilken Ovidus fortæller (Metam. lid. 3) at han omkom af bare Forlibelse udi sig selv, for den første og ældste Laps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
AVERTls EMNTS. De, som endnu ikke have tilbageleveret Bøger, sal. Kalhauges Stervboe tilhørende, anmodes herved at opfylde denne deres Pligt forinden denne Maaneds Udgang, da man ellers, skiøndt ugierne, nødes til at fordre dem paa anden Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Ribe, d. 25de Det. pandet. Hvilkaal, Kaalrabt, Gulerødder, Perestillerødder og Sellerietaaes til Karahr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Fra Hans Hansen i Pougstrup Jernved Sogn ved Ribe, er Natten til  21de d. M. bortebleven en ført stribeblisset Hoppe, omtrent 14 Aar gl., havde været for skoet, men manglede en halv Skoe, og havde en Hilde om Halsen samt en hvid Plet paa venstre Baglaar. Hvor som kan give Oplysning om denne Hoppe eller tilbringer, Ovennævnte samme, loves en passende Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Søndagen den 30de Octbr. opføres i Kibe. forenede Klublelskab, Comoedien Armod og Höimodighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Det til den 23de bestemte Bal udsættes til Fredagen den 28de f. M. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Næstkommende Mandag den 31te October, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden Nr. 206 paa Sønderpoetsgade ved offentlig Auction bortsolgt følgende Creaturer, nemlig 2 Heste, 5 Køer, 1 Qvie og et Slagteqvæg, 2 Spiinsamt 2 Faar, tilligemed nogle Traver Rug, Byg og Havre, afg. Kiøbmand Oluf Kalhauges og Kones Stervboe tilhørende. De Lysthavende indbydes til bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Ribe, d. 18de October 1814. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-25
Ved Avertissementet af 30te Septbr. sidst, Fallenten Kristian Fallesen angaaende, er indløben den Feil, at næstefter Ordene den fra sin Gaard er udeladt disse Ord: undvigte Christian Fallesen, af Gadberg, Mark o. s. v., hvilket saaledes behagelig maatte læses og rettes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, d. 15de October. Et Bind af Buonapartes Memoires befinder sig allerede under Pressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Erkebiskoppen af Mecheln, Abbs de Pradt, der er Storcanzler af Æreslegionen, er falden i Ungade og reist fra Paris til Anvergne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Saalænge Paven opholdt sig som Fange i Fontainebleau, beundrede selv hans Fiender denne Martyrs Standhaftighed. Men siden han har begyndt sin Rolle med at giennoprette Jesuiter= og Munkeordener og at forfølge Frimurerne, abeklager Man denne Oldings Svaghed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Fyrsten af Wagram skal være i særdeles Andest hos Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Prindsregenten af Portugal, skal have tilstaaet fri Fart for alle Flag paa Brasilien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Det er Madame Finherhert, som incognito er kommen hid fra London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Jnfanten Don Carlos er udnævnt til Generalissimus over den spanske Armee. Man giør ellers den Bemærkning, at Madrid=Avisen indeholder slet ingen Efterretninger fra Frankrig. J Spanien synes ellers Borgerkrigen at være udbrudt. Følgende Efterretning fra Pampelona indeholdes i Moniteuren: Vi befinde os i største Uroe. General Mina har i Spidsen af 4 Batailloner forsøgt at overrumple denne Bye; men da flere af hans Officerer, som ei vare underrettede om hans Hensigt, undsløge sig for at deeltage, saa maatte han opgive sin Plan. En Deel af hans Generalstab er dræbt eller saaret. Han skal have trukket sig tilbage til Puerta de la Reina, hvor en Deel af hans Soldater have forladt ham. Portene her ere lukkede, og blot de Courerer, som have stærk Cavallerie Eskorte, blive udladte. Man siger at Ming vilde have erobret Citadellet; hans videre Planer ere ubekiendte. Fængslerne ere fyldte med Personer, som beskyldes for at staae i Forstaaelse med ham. Det Rygte gaaer, at denne Sammensværgelse strækker sig over Aragonien og Catalonien lige til Cadix; dog ansees dette for at være overdrevet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Madrid, d. 4de October. Ved et Circulaire fra Ministeren for Naadesbeviisninger og Justitsen er det betydet alle Geistlige, som befinde sig ved Hoffet, at forføie sig til det Sted, der er anviist dem i deres Beneficier. Man er ei uden Bekymring for Urolighederne i Navarra. Regieringen har truffet de strængeste Forholdsregler mod Mina. Denne har i en Proclamation udtrykte sig saaledes: "Spanien hav været et Mynster, for hele Europa paa en Nationalkamp; dets brave Jndbyggere have stedse meget ærefuldt kæmpet mod Tyrannie; de have ønsket en fornuftig Frihed og en Forbedring i deres Forfatning; men hvortil nu disse Anstrængelser, Har man maaskee fægtet, for at Munkene meere end nogensinde skulde udbrede deres Herredømme, for at gaae tilbage istedet for at gaae fremad a. 22 Landeveiene vrimle af Røverbander, og Meddelelse ved Courerer er ei overalt aaben. Endog Deputerede fra Capitlet i Cadix, to ærværdige Geistlige, ere næsten lige ved Hovedstadens Porte blevne mishandlede, da de skulde bringe Kongen deres Collegers Hylding. General Villa Vicencis, der nyeligen udstædte den skarpe Proclamation i Cadix, er afsat og kaldet til Madriid, for at giøre Regnskab for sine Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
London, den 18de Octbr. Hoftidenden indeholder en Beretning om en Expedition under Gen. Ross mod Baltimore, der er mislykket. Tropperne landede omtrent 13 Mile fra Baltimore, nær ved North=Point, hvor Fienden havde forskandset sig; men da de engelske Tropper nærmede sig, trak han sig tilbage. Omtrent 2 Mile hiinside dette Punct kom det til en ForpostFægtning, i hvilken Gen. Ross (der indtog Washington, blev saaret og døde, hvorpaa Oberst Brocke fik Anførselen. Marschen blev fortsat, og de fiendtlige lette Tropper trængte tilbage, 5 Mile fra Baltimore, hvor et Corps paa 6000 Mand med 6 Kanoner nogle 100 Heste havde en fast Position ved en Skov. Efterat der var givet Tegn til Angreb blev det fiendtlige Corpi mindre end 15 Minuter aldeles slaget med et Tab af 2 Kanoner og et stort Antal Døde, Saarede og Fangne. Man rykkede nærmere mod Staden, og Planen, var lagt at angribe den om Natten; men da der kom Efterretning at Søemagten ei kunde virke med, fordi Havnen var tilspærret ved sænkede Skibe, saa opgav man Angrebet, og Tropperne trak sig tilbage uden at foruroliges, og indskibes igien. Ifølge Admiral Cochranes Beretning om samme Expedition var Staden, Baltimore forsvaret af 20,000 Mand. De britiske Tropper udgjorde 4000 Mand. De gjorde 200 Fanger, som vare Personer af de første Familier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Capitain Gordons Expedition mod Alexandria var meget heldig. Staden capitulerede den 29de August under den Betingelse, at udlevere alle offentlige og private Søe= og Artillerie=Forraad, saa og alle Skibe, (71 i Tallet) og Kiøbmandsvare, og mod Betaling at skaffe den nødvendige Proviant. Da Man imidlertid underrettedes om at Alt blev opbudet, for at afskiære Tilbagefarten af Potomak=Floden, saa forlod Capt. Gordon Alerandria, og med megen Besværlighed bortførtes 21 Skibe i Triumph uden at man fik Tid til at ødelægge det Forraad man ei kunde fortbringe. J 23 Dage kunde Matrosernes Hængekøier kun 2 Gange, blive brugte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Med Bedrøvelse erfares, at S. George Prevost en tilbagedreven fra et Angreb paa Plattsburg, og har lidt et stort Tab. Vor Flaade paa Champlain Søen skal aldeles være ødelagt. Det synes at disse lykkelige Begivenheder igien have givet den americanske Regiering Mod til at fortsætte Krigen med Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Fra Gent meldes, at vor Regierings nyere Depescher, indeholde Modification i vore Fordringer til Americanerne, hvorfor man venter, at Underhandlingerne ville tage en gunstigere Gang. Ogsaa siger man, at der ei kan ventes ved Congressen i Wien nogen Mægling fra russisk Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-10-28
Fra Schweiz meldes, at der saavel i Canton Bern som i Freyburg endnu hersker stor Misfornøielse med den nye Forfatning, hvorved Patrice=Familierne i Hovedstaden atter skulle faae Herredømmet.