Berlingske Tidende, 1810-07-13
J. Angaaende Forlagsrettigheden til de indsendte og kronede Afhandlinger eller Skrifter, da vil Selskabet derom eenes med Forfatterne, og til faae disse et passende Honorarium. 6. Saavel Selskabets Medlemmer som enhver anden kyndig Mand er verettiget til at coneurere til de af Selskabet udsatte Præmier. Præmierne. A. Den naturvidenskabelige Classe. 1. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den Afhandling, som giver den bedste Veiledning til at kiende og dyrke de indenlandske Foderurter. Afhandlingen maae tillige være oplyst med saa mange Tegninger, som maatte findes nødvendige. 2. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den bedste Afhandling om Somi Træebygninger eller paa Træe i andre Bygninger. I Afhandlinen maa være fremsat, og udførlig oplyst : Aarsagerne til Sop, Kienbetegnene paa de Steder, hvor den kan fremkomme, og Midlerne saavel til at forekomme, som til at udrydde den. 3 For snarest mueligt at kunne opdage, om der i Landet findes saadanne Lersorter, som kunne bruges til Fayence, Steentøi, Tobakspiber og ildfaste Digler, indbyder Selskabet Enhver til at indsende Prøver at det Leer, som formodes dertil at være skikket. Selskabet vil stralade Prøverne undersøge, og naar det har fundet Leeret nyttigt til ovennævnte Brug, lade det Sted, hvor den prøvede Leersort bryder, befare, findes da at Lierets Mængde er tilstrækkelig til et Frikanlæg, vil Selskabet, efter Lierets Godhed og Mængde, belønne Finderen, med en passende Præmie fra 50 til 200 Rdlr. 4. En Præmie af 320 Rdlr. udsættes for Opdagelsen af et Saltflør, eller en saa riig Saltilde, at den med Fordeel kan benyttes til Salt. sydning. De som ved Børing ville nøiere undersøge de Anviisninger de have, kunne dertil faae et Bor laant af Selskabet. 5. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for Opdagelsen af Zirckertser, naar disse findes i den Mængde og af den Godhed, at de kunne bruges til Messinabrænderier. 6. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for Tilveiebringelsen af Norsk Rødkridt og Blyant (Graphit, Jsenfarve) i saadan Mængde, at deraf kan giøres bekonomisk Brug. 7. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for Opdagelsen af saadan Lierskiver, som er skikket til Tavler og Grifter, naar deraf findes saa sto Mængde, at der kan anlægges et ordentligt Brud. S. Rasmusen. Schanderff. M. R. Flor. B. Den topographiskestatistiske Classe. 1. Rørars Kobberverk er uden Tvivl et af de Norges Biergverker, der saavel formedelst sin Ælde, som sin Rigdom og de betydelige Summer, der aarligen inddringer, har en fortrinlig Fordring paa de offentlige Opmærksomhed. Alligevel savner man endnu stedse en fuldstændig Beskrivelse over dette vigtige Verk. Dette Savn giør det Kongelige Selskab for Norges Vel sig til et Formaal for fine Bestrædel, ser at kunne afhiælpe. Den Beskrivelse, det derover ønsker, maa, foruden Virkets Historie fra dets Begyndelse til vore Tider, med Bestemmelse af dets Beliggenhed og Klima, indeholde en udførlig Underretning om Verkets Lovgivning og Jurisdiction; om Maader, hvorpaa det drives i om Grubernes Antal og Beskaffenhed, samt om nogle af dem ere nedlagte, og af hvad Aarsag ; om Malmens Beskaffenhed, hvorledes den bryder, og hvad for andre Mineralier den findes i Selskab med; om Fremgangsmaaden med at udbringe Garkobberet af Malmen, om dette skeer ved Præcipitation, og ved hvilken Art af samme; om den i andre Lande brugelige Præcipitation med Jern ikke ogsaa her, saafremt den ikke allerede er i Brua, i Hensyn til den dermed forbundne Besparelse af Brændsel skulde findes fordeelagtig; om Kobberets Forædling, og om denne ei kunde drives videre, end hidindtil er skeet, om Verkets Maskinvæsen og øvrige Indretninger; om dets oekonomiske Organisation, Betienternes og Arbeidernes Antal, om Maaden hvorpaa de lønnes, samt hvor mange Familier der finde deres Underholdning ved Verket; hvor stort det aarlige Udbytte har været, alle Omkostninger fradragne, og endelig, hvad Udsigter der er til Verkers Varighed baade i Henseende til Malm og Skov For den bedst forfattede Beskrivelse over bemeldte Røraas Kobber verk, der indtholder de forbenævnte Underretninger, og andre, som Forfatterens egne Jndsigter og Skiønsomhed maatte lade ham udfinde som nyttige og passende at meddele, udsætter det Kongelige Selskab for Norges Vel en Belønning af 500 Rdlr., siger Fem hundrede, Rigsdaler, dansk Courant. Udarbeidelserne maa være indsendte inden Slutningen af næste Aar, eller inden 1ste November 1811. 2. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den bedste Besvarelse af følgende Spørgsmaal: Vilde det være til Gavn eller Skade for Oplandene i Aggershuus=Stift, om Hammernye ved Missen atter blev opbygget, og forsynet med Kiøbstæds Privilegier ; eller er noget andet Sted meere beqvemt og hensigtsmæssigt til en Byes Anlæggelse i Oplandene? Rosted. Hegermann. Müller. C. Den historiskophilosophiske Classe 1. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den bedste Otsvarelse at følgende Spørgsmaal: Hvori bør Almuens Ungdem undervises i Skolerne, saavel i Byerne som paa Landet : 2 Et Prænie af 500 til 500 Rdlr. udsættes for det bedste lyriske eller dramatiske Digt over en eller anden Norsk national Tildragelse. 3 En Præmie af 300 Rdlr. udsættes for den bedste og fuldstændigste Afhandling om Odels=Rettighedens Jndflydelse paa national Characteren og Velstanden i Norge. Afhandlingen bedømmes af 3die og 5te Classe. L. Strud Platou. C. Pavels. N. Wulfsberg. D. Classen for Jagt, Fiskerie, Fædrift og Bie-Avl. Under denne Classe blev for Tiden ingen Præmier udsatte, de Classens Bestyrere først vilde corresponders med flere kyndige Mænd i disse Fag, især angaaende Fiskeriernes Tilstand og mulige Forbedring eller Ophiælpning. Forslag og Udkast til denne Correspondences Jndhold og Hensigt ere i flere Directions Møder oplæste. J. Neumann. J. Bull. E. Classen for Jorddyrkning, Bierg- og Skovvasen. 1. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den bedste Afhandling om Grøftegradning i Norge, hvori man ønsker bestemt besvaret følgende Opgaver :a) Hvilke almindelige Reglet bør iagttages ved Grøvters Anlæg, med Hensyn paa de i Norge forekomne locale Omstændigheder, saavel som de forskellige Jorarter, b) Hvilket Forhold af Bredde og Dybde, samt hvilken Form før de forskellige Arter af Grøfter have for at blive meest varige i Følge practisk Erfaring? c) Hvorledes til veiebringes Grøfter ved Hiølv af Piøining og Muld skuffer, samt til hvilken Priis kan 100 Favne eller 300 danske Alen af en given Bredde og Dybte anslaaes ved disse Redskabers Anvendelse : d) Hvorvidt ere lukte Render varige og passende for Norges Agerbrug samt hvilke Materialier, der tillige let kan tilveildringes, ere de fortrinligste og varigste til dette Brug. 2. En Premie af 300 Rdlr. udsættes for den bedste Afhandling omGiødningsmidler, hvort nolagtig maae besvares følgende Spørgsmaal: a) Hvilke Jordarter uden Gjødske ere de fortrinligste til at frembringe Jorodlandinger (Compost), der vise sig meest kraftfulde til Kornsorternes og Græssariernes Dyrkning : b) Hvilke ere de almindelige Kiendetegn paa disse Jordatter, c) Under hvilke Omstændigheder kan Kolk, i læsket eller ulæsket Tilstand, være gavnlig eller skadelig til Compost? d) Hvorvidt er det nødvendigt, at de til Jorddyrkning brugelige Jord atter udsættes for Luftens og Veirligets Berørelse, og hvilke Ulemper foraarsages ved at dette efterlades: e) Ved hvilke Redskaber opfordres de til Jordblanding dybere beliggende Jordarter paa den billigste Maade, med særdeles Hensyn paa Mergelgruber: f) Paa hvilken Aarstid, ved hvilke Redskaber, i hvad Forhold, og paa hvad Maade skeer Sammensætningen af Compost, med Hensyn paa de almindelige til Dyrkning brugelige Jorders Beskaffenhed; 3) Hvilke Jordatter ere tienlige til at førte dirette paa Ageren, og kunne ansees som Giødningsmidler uden forud at have været tillavede som Compost? 3. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for den bedste, med oplysende Tegninger ledsagede, Afhandling om Agres og Enges Vanding, hvori besvares følgende Spørgsmaal: a) Hvorledes bygges Vanddæmninger og Vandledninger, samt det dertil brugtlige Machinerie, paa den billigste Maade: b) Hvilke ere Manglerne paa de her i Landet brugelige Vandledninger, samt hvilke Forbedringer kunne de erholde: c) Paa hvad Tid af Aaret bør Ageren og Engen vandes 4. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for den bedste Afhandling, om Udskiftninger i Norge. J denne maatte besvares følgende Opgaver :a) Fordrer Norges Tarv, at en almindelig Udskiftning af Jord og Skov eiendomme ved Lovbud blev fastsat, og dette antaget : b) Kan da Jorders og Skovet Udskiftning finde Sted uden Skade for den private Eier: c) Ved hvilke Midler, som f. Ex. efter Skold efter Heste og Færerraturers Antal, kan en saadan almindelig Udskiftning finde Sted, 5. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den bedste Afhandling, der oplyser og besvarer følgende Opgaver : Beenyttes de norske Skove for nærværende Tid saaledes, at de i den tilkommende Tid kan yde Landets Jndvaanere rig og betydelig Fordeel, Hvilke Midler bør der stedse anvendes for at opnaae dette Øiemerd? Under hvilke Omstændigheder kan Braatebrænden uden Skadefor Agerdyrkningen og Skovvæsenet være tilladelig : Peder Anker. Maschmann. F. Glad. I. Classen for Huus, Fabrik= og Konstflid. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for den bedste Veiledning til at tilberede Krølhaar. Flere Dræmier fandt Classen det for nærværende Tid ikke hensigtsmæssigt at udsætte, før den fik indhentet flere Efterretninger ved den allerede begyndte Correspondence med nogle kyndige Mænd i Kiøbenhavn angaaende Fabrikvæsenet, og i Særdeleshed om Klædevarere og uldne Tøiers Appretur. Rosenkrantz. H. Mathisen. P. Thrane. C. Classen for Landets Forsyning, Handel og hvad dermed staaer i væsentlig Forbindelse. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for den bedste Afhandling om Indretningen af et Handels Underviisnings-Jnstitut. Blaat de flere Forslag, som Classen forresten har forelagt Directionen, og som især sigtede til at befordre den indvortes Communication i Norge, bleve følgende approberede til snarest mulig Jværksattelse :a) Selskabet opretter følgende som Kiørepester: 1. Fra Christiania til Tronhiem hver 14tende Dag. 2. Fra Chistiania til Bergen ligeledes, 3. Fra Christiania til Christiansand ligeledes: 4 Fra Christiania til Frederiksstad og Frederikshald to Gange Ugentlig. 5. Fra Christiania til Drammen ligeledes to Gange i hver Uge. Efter den Forslaget vidlagte Beregning udfordres til det første Udlæg den Summa 3400 Rdlr., men i Følge et Overslag over det første Halvaars rimelige Jndtægter, kan med temmelig Sikkerhed sluttes, at Selskabet neppe vil tabe ved denne Indretning, men Landet derimod vinde betydeligt. b) Selskabet vil formaae en duelig Mand til i førstkommende Juli, Maaned at undersøge Muligheden af et almindeligt Landevei Anlæg fra Kongsberg igiennem Nummedal over Hardanger-Kield enten til Kinservig eller Eifiord ved Hardanger=Fiorden, og videre til Ber Omkostningerne ved denne Undersøgelse beregnedes omtrent til 300 Rdlr. i det Høieste. c) Selskabet vil formaa en kyndig Mand til at undersøge : om og hvorvidt en Canal kan anlægges fra Drammen til Tyri=Fiord og de andre øve, Vande, Omkostningerne ved denne Undersøgelse beregnedes ligeledes til omtrent 30 Rdlr. Classen har paataget sig saavel at foreslaae duelige Subjecter til at foranstalte disse Undersøgelser, som og at forfærdige en for disse passende og nødvendig Jnstrux. De til Kiørre=Posterne nødvendige Vogne og Redskaber ere allerede under Arbeide. H. Wedel Jarlsberg. J. Stjerstid. Ludv. Mariboe.