Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Da den franske Regiering endnu slet intet har ladet bekiendtgiøre om den Touloner Flaade, saa maae man behielpe sig med Rygter. Disse ere deels fra Paris, deels fra Jtalien og deels fra foregivne Breve, som ere skrevne ombord paa Flaaden, og indeholde i det Væsentlige: at Flaaden skal tage sit Løb hen imod Sundet ved Sicilien, at den nu er ganske forenet, og slet intet har mærket til den Engelske Flaade, som den 28de f. M. endnu har været 7 Dagreiser borte fra den. Et Vindstille skal ha tient dem til, at fordeele Soldater og Matroser bedre, da Linieskibet Orient f. Ex, var saa opfyldt med Mennesker, at der neppe var Plads til Hængekoyerne. Mand. skabet var ved got Mod, og den eneste - vist ikke ubetydelige Besværlighed, man skal have lidt, var: Mangel paa frisk Vand. Buonaparte selv skal have været søesyg i nogle Dage. J Frankerig har man vedvarende det beste Haab, og trøster sig bestandig med den Forsikring af Buonaparte, førend han forlod Landet: at Expeditions Omkostningerne vilde give 500 Procent Renter. Ifølge nyeste Pariser. Breve skal han den 7de have været paa Høiden af Øen Magdalen, og atter have bemægtiget sig Malta. Saasnart den anden Touloner Flaade bliver færdig, haaber man, at den ogsaa vil løbe ud, og derved bringe den engelske Flaade imellem 2 Jld. Det første Armement fra Civitavechia, som bestod af 67 Transportskibe med 12000 Md. Landtropper afgik den 27de Maj. J 48 Dage var der i 8 Ovne uophørlig baget Brød for disse Tropper. Sammesteds ventes endnu 5000 Rd., som ogsaa skulle indskibes. Paa alle Sider er man enig i at man snart kan vente vigtige Efterretninger fra det Middellanske Hav, som ville have megen Indflydelse paa Europas Skiebne. Den 9de d. rekognoscerede Lord Bridport med den hele Kanalflaade den Bre ster Havn, og gjorte Jagt paa 3 franske Linieskibe og 2 Fregatter, saa nær ind under Landet, at Jlden fra Landbatterierne tvang ham til at vende tilbage. Ifølge et Privatbrev fra en Officeer paa et engelsk Linieskib, havde Flaaden, den 8de afskaaret 4 franske Fregatter fra Landet, og alt begyndt Fægtningen, da Vinden pludselig sprang om i Vesterhøirnet, og udsatte Engellænderne for den Fare: at kastes ind paa Klipperne, hvorfor de maatte trække tilbage. De engelske Matroser skulle, i den største Forbittrelse over at der Jntet blev af Seieren, have beskudt Vestenvinden med de græsselige Eder. Den samtlige franske Flaade skal have bestaaet af 18 og den engelske af 16 Linieskibe. Ogsaa fra denne Kant seer man vigtige Efterretninger møde. Engellænder. ne have ligesaa, efter officielle Beretninger, atter den 13de ladet sig see for Blankenberg (en Flekke i Flandern mellem Ostende og Sluys); men bleve ved Republikanernes Mod forhindrede i en Landgang, og tvungne til en hastig Retirade. Jndløbet af Havnen ved Texelen holdes nu paa det strængeste blokeret af Engellænderne og fra den 11 Juni, af er det alle neutralle Skibe forbudt, under hvad Paaskud det end maatte være at indløbe i denne Havn; hvilket Alti en Note fra Statsekretairen er tilkiendegivet den danske Gesandt i London, Grev Wedel Jarlsberg, saavelsom de øvrige fremmede Gesandtere. Der skikkes nu dagligen neutrale Skibe, som tages af Flaaden for Texelen, ind til Varmouth.