Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-04-30
4de Søndag efter Paaske, d. 2. Mai, prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Dangaard, til Aftensang Hr. Pastor Pontoppidan. – J St. Cathrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah. Spørgsmaal, udsendte af "Bondevennernes Selskab. (Sluttet.)F. Selveiendom og Fæste vedkommende. 48. Hvormange af Distriktets Gaarde ere Selveiendom, hvormange Arvefæste, hvormange Livsfæste? Hvormeget Hartkorn henhører til hver af disse Klasser, og hvor meget Hartkorn og Areal har i Reglen en Heelgaard, 49. Hvilke Fremskridt har siden Begyndelsen af dette Aarhundrede, Selveiendom og Arvefæste gjort, 50. Haves der Exempler paa, at Selveier- eller Arvefæstegaarde ere gaaede tilbage til Livsfæstebl. Have der været eller er der for Øieblikket i Distriktet Underhandlinger og Erhvervelse af Arvefæste eller Selveiendom for Fæsterne, og hvilke ere de Vilkaar, hvorpaa samme er eller har været tilbudt Bønderne? Ere de af saadan Beskaffenhed, at disse antager uden at ødelægge sig at kunne gaae ind paa samme? Hvorledes tilgaaer det navnligen med Tarationen af Domænernes Bøndergods, 52. Til hvilke Priser ere i de senere Aar saadanne Handler afsluttede, og haves der alt Erfaringer om, hvorvidt de samme svare Regning for de nye Selveiere, 53. Hvor stor en Deel af Kjøbesummen antages det at Fæsterne, for at kunne bestaae ved Handelen, bør kunne udrede af egne Midler? Hvilken Adgang findes der i Egnen til at erholde Prioritetslaan, sl. Hvor mange Bøndergaarde i Distriktet eies eller bruges af Personer, der ikke ere Bondefødte? Kunne de bestaae ved samme eller komme Gaardene ved Afhændelser i Reglen tilbage i Hænderne paa egentlige Bønder, 55. Ere der siden Begyndelsen af dette Aarhundrede nedlagt Bøndergaarde og da med hvad Hjemmel? Hvorvidt har dette navnlig fundet Sted siden Fong. 9. Marts 1838, Ere de inddragne under en Hovedgaard eller sammenlagte med andre Bøndergaarde, 36. Findes der i Distriktet Fæstestæder, som ere aldeles fæsteledige udover den Tid, hvori saadant er tilladt, eller som besiddes af Bønder, der have erlagt Jndfæstningssummen, men kun derfor have erholdt Kvitteringer eller Fæsteløvter, men ikke lovformelige Fæstebreve, 57. Findes der i Distriktet Fæstegaarde, som ere bortfæstede til Personer, som ikke selv beboe og drive samme, 58. Hvorledes ere Jndfæstningerne stegne siden Begyndelsen af Aarhundredet, 59. Eier den, der fæster en Gaard, i Reglen selv Jndfæstningssummen, eller maa den tilveiebringes ved Sammenskud og Sammen laan blandt Slægt og Venner, Tiltræder Fæsteren i Almindelighed Gaarden med en vedbørlig Drivtskapital eller med tomme Hænder, 60. Ere Gaarde bortfæstede ved Auction, og er dette skeet i Tilfælde, hvor den paa Gaarden levende Bondefamilie ikke var uddød, 61. Ere Landgilderne uforandrede siden den første Bortfæstning efter Udskiftningen, eller ere de forhøiede, og da naar, hvor ofte og i hvad Forhold, 62. Hvilke væsentlige Afvigelser findes der mellem nyere og ældre Fæstebreve, og hvorvidt ere deriblandt saadanne, hvis Lovlighed ansees for tvivlsom, Skulle saadanne senere Forandringer endog forekomme i Arvefæstebreve, hvor man under et eller andet Paaskud har troet at kunne fornye samme, 63. Findes der endnu Fæstegaarde, hvoraf der ydes Hoveri in natura? Hvori bestaaer dette, og hvilken Afløsningsum fordres der for samme. Hvorledes forholder denne Priis sig til hvad der paa andre Hovedgaarde i Egnen derforer betalt, 61. Findes der Fæstebreve, der betinge Hoveri uden at Hoverifortegnelsen er vedhæftet, eller uden at det af Stedets Dommer er paategnet Fæstebrevet, at dette er sammenholdt med de originale Hoveribestemmelser, 65. Findes der Fæstebreve, som indeholde Betingelser, som ere stridende imod de samme vedhæftede Hoveriforeninger? Eller ere saadanne Forandringer i Hoveriet eller Hoverivederlaget indførte ved Praris, og hvori bestaae da samme, 66. Benytte Gaardfæsterne i Egnen sig af deres Ret til at eftersee Hoveriprotokollen ved Skatternes Erlæggelse? Undlader Godseieren nogetsteds at føre de anordnede Hoveriprotokoller? 67. Vides noget Exempel paa at Hoveri, hvor det engang lovformelig er afskaffet, under en eller anden Forevending, atter er indført og hvorledes kan dette bevises, 68. Overdrages Fæstegaarde efter lovlig Skøns- og Tarationsforretning eller overtages de af de tiltrædende Fæstere i den Stand, hvori de findes, med Forpligtelse til at istandsætte Fæld og supplere Jnventarium og Besætning, 69. Hvorledes har paa Selveiergods Udstykningen eller Sammenlægningen skredet frem siden Aarhundredets Begyndelse, og hvilken Jndflydelse har dette havt paa den almindelige Velvære? Kjøbenhavn, i Bestyrelsen for Bondevennernes Selskabe, den 15. Marts 1847. A. Tscherning. Balthazar Christensen. f. T. Formand. Drewsen. Gleerup. N. F. Jespersen. Orla Lehmann. Povelsen. Carl Jensen. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.