Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Det vil neppe være Læseren ubehageligt, at finde her Hovedresultaterne af disse Undersøgelser, der maae interessere enhver, som ønsker sit Fødelands Held. 1) J Elboe, Brusk og Holmans Herreder ere nu omtrent firesindstyve Gaarde og Steder, enten i det Hele eller for endeel udparcellerede, og derved ere omtrent 150 nye Familier blevne bosatte; mere end dobbelt saa mange Parceller er der solgt, og de øvrige ere lagde under andre Gaarde og Steder. Den mindste Parcel indeholder, efter Formodning, fire, og den største tyve geometriske Tønder Land. Naar en Parcellist skal med Familie leve allene af Agerdyrkningen, maa han kunne holde et Par Heste, to til tre Køer, fire til sex Faar, og dertil udkræves 16 Tdr. Land. Den mindre Parcellist driver gjerne tillige et Haandværk a., og hans Kone og Børn fortjene ikke sjelden noget som Daglønnere hos Gaardmændene. Hans liden Parcels Dyrkning medtager ikke al hans Tid, og Livets første Fornødenheder har han uden synderlig Bekostning, da de Skatter og Renter, han behøver at svare, naturligviis ere ubetydelige. Forbedre hans oeconomiske Omstændigheder sig, saa søger han ved at kjøbe flere Parceller at udvide sin Agerdyrkning. Hr. Cancellieraad Buhl forsikkrer, at Parcelleringen i hans Embedstid ikke har forøget Betleriet; at der blandt de indbragte Tiggere eller Løsgjængere ingensinde fandtes Lemmer af Parcellistsamilier, og at endelig ingen Parcellist, hans Kone eller Børn nogensinde have været deelagtige i nogen Tyvssag. 2) J Bjerre= og Hatting=Herred ere nu i alt omtrent 100 Gaarde parcellerede og 150 nye Familier blevne bosatte derved. Den største Deel af dem kunne ikke leve af deres Agerdyrkning allene, men drive andre Næringveie tillige. Hvad der er sagt om hines Moralitet, gielder ogsaa næsten aldeles om disses. 3) J Nørvangs- og Torrild=Herreder ere omtrent 150 Gaarde parcellerede og i det mindste 200 nye Familier bosatte. Om deres huuslige Oeconomie og Moralitet kan man næsten sige hvad der er sagt om alle de øvrige Herreders Parcellister 7).) Vel vare Hovedmændene for den bekjendte Ole Astes store Tyvebande Huusmænd og Parcellister af dette Herred, men de deri indviklede Huusmænd hørte i Grunden dog til et complet Propietairgods, og kunne altsaa ligesaa lidet komme i Betragtning her, som de Gaardmænd og Tjenestekarle, der ogsaa havde Deel i Complotten. Af egentlige Parcellister havde den kun tre Deeltagere. Hovedmændene, Ole Ast og Thomas Stald, havde begyndt at stiæle i Selskab fra den Tid af, at de havde tjent, som Soldater sammen. De havde begaaet de betydeligste Jndbrud og Tyverier som Jndsiddere. De vare altsaa af Tyve blevne Parcellister, men ikke af Parcellister Tyve. Ole Ast var i adskillige Aar bekjendt som en dristig Tyv. Han var en sand Skræk for de Egne, hvor han vandrede omkring og opholdte sig. Almuen troede endog, at han ikke kunde blive heftet, saalænge som J de ti anførte Herreder ere, efter den omtalde Beretning, omtrent 500 Gaarde varcellerede, og Staten beriget med 820 nye Familier, blandt hvilke man næsten aldeles ikke har fundet offentlige Tiggere eller TyveBehøves der vel mere til at bevise Parcelleringens Gavnlighed, saavel for Staten som for hver enkelt Borger, Hvilke herlige Frugter kan man ikke vente sig af en Stamme, der allerede, som Pode, blomstrer saa skjønt (Fortsættes).