JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 156 166 1/2 Rbd. Sdl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 182 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 76 76 1/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 3/4 102 Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
4 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn 100 i Banco. 97 198 i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Nyeste ilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 96. a. Dennes, især Angst., altslag angaar, na BaneserLøverdagen den 1 December 1827. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c., alt med Hensyn til Fædrenelandet. VI. Würsburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Et egentligt til Afsindige indrettet Hospital finder man ikke i Würzburg; men man har til denne afgivet en særegen Afdeling i det store, pragtfulde Julius Maximillian Hospital. Denne imponerende Bygning har meer Udseende af en fyrstelig Residents end af et Hospital. Jeg blev ledsaget derhen af dets Over Medicus Professor Schönlein, og vilde næppe have troet, at træde ind i en Hospitals Port naar ikke Overskriften: "das Julius hospital für Arme Preshafte und Kranke" *) betegnede det, at denne impone*) Hospitalet blev stiftet af Fyrst Biskop af Wurburg, Julius, efter hvem det i Almindelighed gjerne kaldes: "Julius Hospital." Den uvigtige Afsindige. rende Bygning virkelig var et Hospital. Haspitalet har forskjellige Afdelinger: en for 175 egentlige Hospitals Lemmer, en for syge Kjøbmandssvende, Haandværkssvende og Lærredrenge, en for syge Tjenestefolk **), endelig den for de Beskrivelse, og Historie af dette med Rette berømte Hospital, tilligemed en Grundtegning deraf, findes i Annales Instituti Medico-Clinici Wirceburgen, gis. Redegit et observationibus illustravit, "N. Thomann. Volumen Primum. Wirceburg, 1800. For at faae et kort Begreb om Hospitalets Størrelse vil jeg blot her anmærke, at det bestaaer af tvende Hovedfløie, hver 300 Skridt lang; disse ere forbundne med tvende Sidefløie. J Midten er et stort Gaardsrum med Springvande. Midten i Oeconomie-Bygninger. den bageste Fløi har en lys og pragtfuld Kirke og ved denne Fløi en stor Have omgiven med mange *) Tjenestetyende erholde i dette Hospital frie Kuur og Pleie, i Følge en Jndretning at ethvert Tjenestetyende afgiver aarligt nogle Kreuzer af sin Løn til en Sygekasse, og frivillige Biedrag af Herskaberne blive ogsaa aarlig indsamlede til denne Kasse. Paa denne Maade falder det ikke Huusbonden besværligt at faae deres Tyende indlagte i Hospitalet naar de blive syge. Afdelingen for de Afsindige er i den høire Sidebygning. Endskjøndt Værelserne vare store og luftige, vare der dog vel mange samlede i et Værelse. Antallet af de Afsindige var omtrent 50. Mig forekommer det at i et Hospital af den Størrelse hvor Syge, Lemmer og Afsindige ikke ere saa strængt adskilte, aldrig kan opnaaes, Hensigten for de Sidstnævntes Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
J de senest forløbne Aar har denne Afdeling dog nydt mange Forbedringer ved Hofmedicus Dr. A. Müllers menneskekjerlige Bestræbelser 1). Denne Hædersmand har friemodigen talt de Ulykkeliges Sag for Regjeringen og hans i Aaret 1824 udgivne Skrivt **) giver ei alene tilstrækkelig Underretning om Tilstanden af denne Afdeling for Afsindiges Behandling, der er tillige en lærerig Anviisning for enhver Læge, hvis fortrinlige Kald det er at behandle Afsindige. Med alle dette Hospitals aabenbare ForDet var at ønske at man hos os kunde faae istandbragt en slig Indretning, hvorved mangen ubemidlet Enke og ringe lønnet Embedmand vilde undgaae at føle det Trykkende i at betale, ofte mange Uger, jo Maaneder, for et Tyende 20 Rbmk. S. ugentlig til Hospitalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Dr. J. M. Schmelzing Repertorium der alteren und nenesten Gesette uder die Medicinal-Verfasse ung im Königreiche Baiern. Mit XX Tabellen. Nürnberg 1818 Pd. 93 94. *) Die Jrren-Anstalt in dem Königlichen Julius-Hospital zu Würsburg und die 26ahrigen artlichen Diensiverrichtungen an derselen. Ein Wort zu seiner Zeit von Doctor Anton Müller, Hofmedicus, und erstem Arste des konglichen Julius=Hospitals.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Würsburg 1824. trin er dog følgende Mangler og Savn for Enhver paafaldende: *) 1. Lokalet for de Afsindige er slet; Vinduerne af de fleste Sygestuer støde til en Baggaard hvor der er Møgdynger og Stalde. O andres Værelser støde til Lemmegaarden, hvilke frembyder det ubehagelige Syn af Krøblinge o. s. v. 2. Der var ingen Reconvalescentværelser. heller ingen Værelser for betalende Patienter af bedre Stand. 3. De Afsindige vare ikke strængt afsondrede fra de Syge og Lemmerne. 4. De manglede en egen for dem bestemt Plads, kun en liden Plads var dem anviisnemlig i Haven, der afbenyttes som botanisk Have ved Universitetet. Her ere de Afsindig aldrig frie for at blive drillede af dem der bi søge Haven. 5. De blive ikke hensigtsmæssigt beskjæftigede ved Arbeide. Du seer altsaa af foregaaende at ogsaa her er endnu Meget at ønske; mange Andragender af Baierns berømte Læger om Forbedring af de Afsindiges Kaar, ere fremlagte for Regjeringen, og Professor Texter sagde mig, at de Afsindige Sag blev snart en vigtig Gjenstand i de Balerske Stænders Forsamling. I Henkes Zeitschrift für die Staatsarneikunde, 6te Jahrgang 1826, 3te Viortelahrsheft. Erlangen 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
J Penig for 1821 S. 4864, har Etatsraad Thaarup optegnet "De vigtigste Skrifter over Afsindighed og Vanvittighed. Tillæg dertil og Fortsættelse forI Anledning af Hr. Professor Hjorte Jndrykkelse, i Skilderiet Nr. 95.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
J min Disputats de regulis in classikcatione rerum naturalium observandig har jeg den følgende Tid finder man deels i de forestaaendMeddelelser, og tilhørende Noter, deels i nedenstaaende Opgivelser: J Dr. Alberts Medic. Chir. Zeitung 1818, 38, i Hencke's Zeitschrift für die Staatsarne kunde Erlangen 1827, 7te Erganz. Hefte S. 241 - og dictionaire de seiences medicalen, og den der hørende Journal complementaire. Cahier 25 haves adskilligt, Gjenstanden vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
J. Ludv. Casper Characteristik der fransøst schen Medicin mit vergleichenden Hinblicken ande englische. Leipzig 1822, Pag. 472 u. s. v. Pag. 484485 er anført den franske og engelske Litteratuover Sjælsygdomme og Afsindighed. H. F. Autenrieth. Ubersicht uber die Volkekrankheiteen in Grosbritannien. Tübingen 1823. p. 168. W. Wagner Uber die Medicinal-Anstalten undjetzigen Justand der Heilkunde in Grossbritannien, I. Jrland. Berlin 1825 p. 61 usw.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Aerstliche Bemerkungen veranlast durch eine Reise in Deutschland und Frankreich, im Fruhiahre und Sommer 1824 von J. H. Kopp. Fr. am Mayn1825. Pag. 146 &c. Ottos Reise durch die Schweitz, Jtalien, Frank reich, Grossbrittanien und Holland. Hamburg 1825, 1–2 Th. 8. Des causes morales et physiques des mar dies mentales &c. par F. Voisin. A Paris 1826. Voisins Privat-Anstalt for Afsindige er at ansee for nærværende Tid for et Mynster-Hospital i sit Slags; fr. Ottos Reise I. c. 2 Deel p. 19. Gallerie der englischen Hospitaler n. Jrren-Anstalten, nedst ein Ubersicht der Hospitaler zu Paris, v. Dr. Schultes; ef, allgem. critische Annalen der Ver haft, Straf. u. Verbesserungs-Anstalten. Basel 1826, 1 Jahre. 3 H. p. 836. P. 321, fremsat de Regler for Jnddeelinger, som jeg holder for rigtige. Ved opmærksomt at gjennemlæse disse Sider, vil Hr. Prof. Hjort, haaber jeg, selv udfinde Forsvaret for det, jeg har skrevet i d. Bl. No. 93. Jeg vil ikkun tilføie: 1) En kunstig Jnddeeling kan ofte ved Underviisningen være brugbarere end en naturlig, naar hiin er lettere at fatte end denne. Naar man ikke udgiver den for Andet end det, den er, vildleder man jo ikke Lærlingen. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Naar Hr. Prof. overlader til Læseren at finde det Ufyldestgiørende o. s. v. i den af mig valgte Jnddeelingsgrund, kan dette neppe skade mig hos dem, som ville undersøge Sagen: andre Læsere vil jeg kun bede om, ikke at antage hans Yttring som et Beviis imod mig. 3) Naar Prof. Hjort undrer sig over at min Deeling bestaaaer i at slaae 3 af de gamle Conjugationer (2, 3 og 4) sammen til een, glemmer han formodentlig, at hans bestaaer i det selvsamme, nemlig i at slaae 1, 2 og 4 Conj. sammen. Ved denne Leilighed maa jeg anmærke at der i min Opsats, P. 1481, L. 8 og 7 fra neden, skulde staae: "f. Ex. i siug præs. imp. act. har 1 a 2 s. 3, 4 i; i 1 Pers. i plur. præs, ind. act, har 1 amus, 2 emus, 3 imus, " imus o. s. v. J. H. Bredsdorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Persiske Skister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Hos J. Murray i London har Sir John, Malcolm nylig udgivet et Værk i to Bind med ovennævnte Titel. Forfatterens Jndsigter og Talenter ere for kort siden blevne lønnede med et vigtigt Embede i Jndien. To Gange har han besøgt dette Land i et betydeligt officielt Ærinde, og ved sin fornuftige Opførsel sat sig i Gunst hos de Jndfødte af enhver Rang, fra Sultanen indtil Daglønneren. Han var Landets Sprog mægtig, kjendte de nationale Fordomme og Følelser, og opførte sig saaledes, at han gjorde sin Sendelse og sin Monark lige meget Ære, og alligevel gjorde sig elsket i det Land, hvorigjennem han reiste Følgende spøgefulde Jndledning forbereder Læserne til det behagelige Selskab, hvori de skulde tilbringe nogle Øieblikke. "Engang besad den Ø Storbritanien nogle Egne, hvor Mænd og Qvinder og Smaabørn levede i Uskyld, Avidenhed og Tilfredshed, eller dog ansaaes for at leve saaledes. Sielden kom Reisende til dem, Digterne saae dem i sine Drømme, og Avisskriverne fortalte Historier om dem; men den Tid er nu forbi. Tak være Dampbaaden og Jilvognene nu gives der ikke en Plet, hvor en dum eller viis menneskelig Skabning kunde drage hen, uden at hans Øine blive glædede eller ærgrede ved en sort Røgstøtte, eller hans Ører fornøiede eller martrede ved Vognenes Raslen. Maaskee kommer det sig af denne Forstyrrelse i Retiraden, at Enhver føler sig fristet til at forlade sit Huus, og at den ene Halvdeel af Befolkningen befinder sig paa Landeveiene og den anden paa Vandet. Vel strækker denne Reiselyst sig, hos det største Antal, ikke ud over de europæiske Naboelande, dog har en brændende Nysgiærrighed og det ærgjerrige Ønske, at tage en anden Vei, end den almindelige, i de senere Aar formaaet mange videnskabelige og dristige Reisende til at gjennemstreife de berømte Lande Grækenland og Egypten, hvis Jndvaanere ansaae med Forundring, hvorledes disse Mennesker ilede fra Bye til Bye, gjennemrodede Ruinerne, afmaalte Pyramiderne, samlede omkring i mørke Huller, analyserede Jordens, Luftens og Vandets forskjellige Eiendommeligheder, bortførte lemlæstede Guder og Gudinder, indpakkede de simpleste Stene, ligesom det havde været Rubiner og Diamanter, ja endog bragte Ligene derfra, og, det er vidunderlig at sige, foretrak de smuldrende Been af en qvindelig Mumie, som allerede havde hvilet 4000 Aar i sin Grav, for de yndigste Exemplarer af levende og besjælet Skjønhed. Hine Landes udannede Jndfødte, hvis Tilstand, er meget beklagelig, ahne ikke, at den store Samuel Johnson har sagt: "Alt, hvad som hæver det Forbigangne, det Fjerne og det Tilkommende over det Nærværende, forøger vor Værdighed som menneskeligt Væsen, hvilket da giver en igiendrivelig god Grund til det Fortrin, som Mumierne have for enhver levende Gjenstand, hvor yndig den endog kan være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Den sædvanlige Reise fra Bombay til den persiske Havbugt bliver tilbagelagt, og Elchien eller Gesandten fortsætter sin Reise til Schiras og Jspahan. Næsten paa hver Side finde vi noget Underholdende, saaledes skildres, iblandt andet, en naragtig Karl, som var ombord paa Fregatten, der førte Gesandtskabet til Bombay. paa følgende Maade: "Denne Mand, som hed Peterson, var, hvad han synes at være - en djærv Matros, imidlertid gjorde hans Bekjendtskab med de indiske Have ham dygtig til en Skibspatrons Post, hvilken han beklædte paa Fregatten. Det var en fuldkommen Fallstaffsfigur og næsten 6 Fod høi. Han har sine Klæder saa slingrende vide, at en Matros, da han kom ombord og fik ham at see, raabte fuld af Forundring over hans Udvortes, i det han dreiede Skraaen i sin Mund: "Nu kunne vi aldrig faae Mangel paa Seildug; vor nye Herre der kan hjælpe os med en nye Udrustning. Jeg vil foredrage Petersons Historie med hans egne Ord, saaledes, som han fortalte den efter Maaltidet, den Dag, da han kom ombord." J 32 Aar," sagde han, "har jeg været tilsøes og seet baade Vindstille og Storme. Da jeg endnu var en ung Dreng, skøde nogle vilde Amerikanere saa mange Pile gjennem mit Skind, at jeg saae ud som om jeg var spækket, og uden en Tobaksdaase, som optog een, der ellers havde truffet de ædle Dele, skulde jeg allerede dengang have traadt ind i "Davids snævre Hytte. Siden jeg kom til dette Land, det er nu 28 Aar. har jeg havt mangen en Dyst, men jeg har dog saa temmelig bestaaet dem alle, indtil for 3 Aar siden, da jeg blev angreben af Sørøvere fra Bate, som jeg foer med i en lille Schaluppe til Bombay. Vi værgede os paa det bedste, men de Skurker vare os langt overlegne i Tallet, saa at de, medens vi forsvarede den ene Deel af Skibet, sprang over paa den anden, og derhos vedligeholdte en Jld, som dræbte min Rheder tæt ved min Side. En Passageer sprang overbord; jeg derimod tænkte: han er en stor Nar; thi endog i det allerværste Tilfælde har man jor altid Stunder til det. En af Køterne skreg, da han fik Øie paa mig: "Mar harameened med den Knægt. - Men "Mut mar dræb ham ikke, sagde en af hans Kammerader med et blidere Blik, og afbødede det mig tiltænkte Hug saaledes blev jeg ilive men reent udplyndret og bunden til Spillet; derpaa gik det afsted med os til Bate. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Indenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 24 Novbr. Vor Byes gamle og høist forfaldne Toldbod er forsvunden, og i dens Sted staaer nu en velindrettet, solid og beqvem Bygning. Opført under jevnligt Tilsyn af tvende indsigtsfulde Mænd, hvem det var magtpaaliggende at de Handlende her kunde finde al den Beqvemmelighed, en slig offentlig Jndretning bør have, vidner det fuldendte Hele ligesaameget om Bygmesternes Duelighed og Accuratesse, som om Tilsynets Kyndighed i densigtsmæssig Anordning. Neppe findes i Danmark nogen Toldbod, hvis Beliggenhed er mere beqvem for de Handlende og Søfarende, og hvorfra haves en behageligere og friere Udsigt; thi hele Opseilingen af Fjorden fra Bugten ved Rørdal og Passagen fra og til Sundbye haves for Øie Maatte kun nu Handel og Søfart florere! Beqvemmelighed og Orden til sammes Fremme mangler ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Den nu begyndte Vinter med Frost og Snee af nordlig Vind gjør nu aldeles Ende paa dette Aars høist ringe Høstiskerie, saasom Garnene maa optages for Jsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Blandede Efterretninger. Man veed at der paa flere Sider ere opstaaede Missions-Selskaber og fromme Samfund, for med svære Bekostninger og i de fjerneste Verdensdele at gjøre problematiske Christne, medens i vor egen Verdensdeel Tyrkesabel uhæmmet indtil vore Dage dagligen piner eller dræber gamle Christne, bortraner deres Børn i hundreviis, og med Magten vinder dem for tyrkisk Troe, Koranens Lære. Dette er vist nok bekiendte og ofte omtalte Ting; imidlertid maae det være omtalt saa meget det vil; det er dog ikke skeet tit nok for at frembringe ønskeligt Jndtryk. Derfor være et nyt Skrift anbefalet, der i altfald er fornuftigere og bedre end meget.) af hvad Traktatfabrikerne bringe for Dagens Lys. Under Titel, Barbarie og Civilisation, er nemlig i Paris i dette Aar udkommet et lidet Skrift, der sælges til Grækernes Bedste, og omhandler ved Navn: Peysson. (Bl. f. L. U. 231) lol. u. Padagogik B. 2, H. 2, og Dresdener, Morgenzeit.) fortælle at Belzonis Brystbillede er højtideligen opstillet d. 4 Juli 1827 i Pa du i "Fornuftens Sal." Denne Sal er den ved sin Størrelse mærkværdige salone della ra gione, ogsaa kaldet gran salone, paa Raadhuset i Padua, Ragione er her ikke "Fornuft; (Forkortet fra Bl. f. L. U. 244.) i Massachusets=Staten, to Mile nordostligt for Boston, tæller over 5000 Jndvaanere, som alle leve af Skoemageriet. Her forfærdiges aarligen 1,200,000 indtil 1,400,000 Par Skoe, til en Priis af overhovedet 75 Cents ( 3/4 Piaster) for Piastre. med Skoenes Kantning med Baand, fortjene derved aarligen 60000 Piastre. Den største Af Fordeel. *) Vor Original siger: Alt. sætning er til Sydamerika, hvor de sælges med Allene Fruentimmerne, som ere beskjæftigede Parret; altsaa til et Beløb af 1 Million Hvor forfærdiges de fleste Skoe, Lyon men Raadhuus. En smuk Oversættelses Feil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Tydske Tidsskrifter (Jahrbucher for Phibemelte Gienstand. Forfatteren er en Retslærd, Hvor ere da de fleste Bankerotter forefaldne paa en Dag. Den 3 April 1827 erklæSpecies 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Hamburg 2 M. Opvartere o. fr. rede sig et ikke mindre Tal end 135 Borgere i Philladelphia for insolvente. Jblandt dem vil 3 Lærere, en Vanddrager, en Natvægter, i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Kjøbenhavns Børs, d. 30 November 1827. a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 154 1/2 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 Rbs. Tegn. Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 8181 1/2 Rbd. Sedl. 75 76 1/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . Sedler 4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 96,96 Rbd. r. 4 pC. Dito nye . . . . 97 198 i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. Soldater. En Skomagerenke, som blev berøve Anecdot. Fyrsten af ... lod udskrive en stor Mængde sin eneste Søn, løb grædende til Fyrsten, og bad, at han igjen vilde sætte Sønnen i Frihed. "Jeg kan ikke hjælpe Dig, sagde Fyrsten, mine egne Prindser maa tjene. - "Ja det er noget ganske andet, Eders Prindser have ikke lært noget, mi min Søn kan sit Haandværk. - Dette løielige Svar frelste Sønnen fra at blive Soldat. (N. M.) ved Hambro & Søn, - i Banco (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-04
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 97. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 December 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-04
For det Andet paastaaer Professoren, "at det baade er gavnligt og nødvendigt for den, der vil bestemme eenstydige Ords bemærkelse, saa langt tilbage som muligt i Sprogets Monumenter at randsage Ordenes Oprindelse og fordums Bemærkelser, og at Sporon ofte har feilet, fordi han ikke har iagttaget dette." Denne Paastand af neppe rigtigere end Professorens nysomhandled Formening. Det er nemlig Alle og Enhver bekjendt, at Sprogbrugen forandrer sig i Tiden Løb, at nogle Ord døe aldeles hen, imedens af de tilbageblivende Ord undergaae større eller mindre Forandringer baade i Henseende til Formen og Bemærkelsen, og at aldeles nye og forældede Ord kaldes til Live, og at eensbetydende Ord, der ofte ere Ord af forskjellig Herkomst, efterhaanden, som Sproget uddannes, blive Ord af mere eller mindre forskjellig Betydning. Den, der derfor med Sikkerhed agter at finde eenstydige Ord nuværende bemærkelse, har derfor ene og alene at holde sig til den nuværende Sprogbrug og med Opmærksomhed at opfatte naar, og med Skarpsindighed at overveie, hvorfor han selv og andre oplyste og dannede Folk nuomstunder snart bruge det ene og snart det andet af de eenstydige Ord, hvorom Spørgsmaalet maatte være. At ville slutte sig til et Ords nuværende Bemærkelse fra dets Herkomst og fordums Bemærkelser, er følgeligen ligesaa urimeligt som at ville slutte sig til en Mynts nugjældende, bestemte Værdi fra sammes fordums Værdier under et andet Præg og fra sammes inden eller udenlandske Oprindelse. Det nægtes forresten ikke, at Man under den omhandlede Undersøgelse. som altid er en Syslen med de eenstydige Ord, kan falde paa den nugjældende bemærkelse af et enkelt Ord, men det paastaaes kun, at den omhandlede Undersøgelse i det angivne Øjemed altid er overflødig og som oftest vildledende, Flid og Tid spildende. Professorens lærde, vidtløftige Udvikling af Ordene styg og hæslig beviser ogsaa det Modsatte af det, den skulde bevise; thi hvad beviser den Omstændighed, at Ordet styg er af nordisk Oprindelse og i ældre Tider har bemærket baade haard og vanskelig, vred og opbragt, forhadt og hadelig og andet Mere, at Ordet hæslig upaatvivleligen er af tydsk Oprindelse og engang har staaet i et lignende Slægtskab til det Plattydske: aisen d. c. at grue for, som styg til det Gammeldanske, at stygges ved de, at afskye, Andet, end at Ord i Tidens Løb forandre deres bemærkelse, og at Ord, der ere af forskjellig Oprindelse og maaskee engang have havt een og samme bemærkelse, ikke i den Henseende ere forskjellige fra andre Ord. Mærkeligt er det ogsaa, at Professoren selv (Side 585) finder, at hans her i Korthed anførte lærde Undersøgelse ikke er skikket til fuldkomment at oplyse (hvad den skulde oplyse) Nytten og Nødvendigheden af det ældre Sprogs Randsagelse ved mange Synonymers Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-04
Professorens Forklaring over den nugjældende Bemærkelse af Ordene styg og hæslig, som Sporon, efter Professorens Mening, har forklaret urigtigt, fordi han ikke har taget disse Ords Historie i Betragtning, er forresten ganske overeenstemmede med H. Marius Svanes Forklaring over titnævnte Ord, uagtet sidstnævnte Forfatter, ligesom Sporon, blot har taget den nugjældende Sprogbrug i Betragtning. Professoren angiver nemlig, "at vi i vort nuværende Sprog kalde alt det stygt, som igjennem Sandserne støder vor naturlige Følelse, for det Smukke, som vi finde ikke smukt, ikke tækkeligt, ikke behageligt for Sandsningen, ikke veldannet, vellugtende, velklingende, velsmagende, at der paa styg og hæslig ikke er nogen Forskjel i det Væsentlige, men kun i Graden, og at den blotte Lyd af Ordet hæslig synes at have Noget, der udtrykker en vis modbydelig Virkning." Svane i hans Forklaringer over eenstydige Ord, Side 10 - bestemmer Ordenes bemærkelse saaledes: "Styg er den sandselige Gjenstand, som igjennem hvilkensomhelst Sands giør et ubehageligt Jndtryk. Hæslig er i høi Grad styg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-04
Madame Catalani i Wien. (Af Wien wie es ist. Leipzig 1827. S. 177.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-04
Denne berømte Sangerinde har været her adskillige Gange. Den sidste Gang blev hun dog ikke modtaget med den forgudende Agtelse som tilforn. Man kom vel paa hendes Concerter, men talte dog om, at hun trak uhyre Pengesummer med sig ud af Landet. Man beundrede hende, applauderte, og kaldte hendes Concerter Brandskatning. Dagbladeskriverne criticerte hende ubarmhiertig, og sparede ikke paa Sarkasmer og bidende Anecdoter om hendes Stolthed. Kunstnerinden, forudsat at hun forstod deres Stiklerier, ignorerte dem, og saae ventelig hen til sit Chatoulle med den Tanke: Her gjemmer jeg dog Qvintessentsen af Eders (Meddeelt.) Forgudelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-04
Jagttagelser af Havets Temperatur. Det af det kongelige Videnskabernes Selskab ved et Priisspørgsmaal foranledigede, og af det kronede Værk af Hr. Professor Schouw: Skildring af Veirligets Tilstand i Danmark.