Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-12-16
Spanien. Det er afgjort, at Gome, er aldeles slaaet paa tre forskjellige Steder. Den 21 f. M. viste han sig med 14,000 Md. paa Gibraltars Linier og vilde nok der bringe sig og Sine samt sit Bytte i Sikkerhed paa neutral Grund; foran flygtede Gouvernøren i Ronda, General Ordonnes, med sin Division paa 1200 Md. og henved 5000 af Omegnens Jndvaanere og søgte Lye under Gibraltars Kanoner. Strax efter sin Ankomst lavede nu Gomes sig til at angribe Flygtningerne; men den brittiske Gouvernør sendte et Parlamentairflag med den Beskeed, at han saae sig nødt til at syre, hvis Gome, traadte over Forsvarslinien. Efter forgjæves at have anmodet om at turde sende 1500 Md. af sit Korps ind i Fæstningen, for at gjøre forskjellige Jndkjøb, men i Grunden vel for at bringe en Deel af sit rige Bytte derind, brød han op fra sine Linier ved St. Roque og gif atter nordefter, for at trænge ind i det Jndre. Paa Farten fra Algesiras til Gibraltar blev et Fartøi med 6 Kister Sølv opbragt, som Gomme havde villet sende til sidstnævnte Stad. Strax efter hans Opbrud fra St. Roque indtraGeneral Ribero med 7500 Md. Jnfanterie og 800 Kavallerister og forfulgte ham til Alcala de las Gazules, hvor han forenede sig med Narvaes. Den 25de om Eftermiddagen stødte Narvae, endelig paa Gomes ved Arcos; den carlistiske Hær bestod af tre arragoniske, fem valencianske og fire castilianske Batailloner, samt 900 Md. Rytterie. Narvae; angreb Fienden og trængte ham fra Position til Position indtil Sierra de Azuar, hvorfra han ligeledes fordrev ham ved Nattens Jndbrud, efter at have stormet tre Batterier og kæmpet mod et ugunstigt Terrain Gomes's Korps flygtede og adsplittedes til alle Sider, dog samlede han om Natten et Korps paa henved 2500 Md. ved Villamartin. Narvaes bivouakerede om Natten, omtrent 1/2 Miil fra Teres, ligeoverfor Fienden; begge Parter, brændte Vagtblus om Natten, men om Morgenen den 26de forfulgte Narvae med sit Rytterie og Ribero med 9000 Md. Jnfanterie den tilbagevigende Fiende. Træfningen skal have været meget blodig og der udførtes flere Jnfanterie= og Kavallerie=Charger. Tropperne under Narvaer saae tydeligt Konvoyen med det fiendtlige Bytte, som bestod af en uhyre Mængde Bagagevogne, men kunde ikke komme til at bemægtige sig den. Christinerne gjorde 800 Fanger, som nu sendes til Hovedstaden. Træfningen imellem Villareal og Espartere synes virkelig ikke at have været af nogen Betydenhed. Egnia har den 30 f. M. udstædt en Proklamation, hvori han opfordrer Bilbao til at overgive sig og truer i modsat Fald med Brand, Plyndring og alle en ved Storm indtagen Byes Rædsler - i hvilken Henseende Man vistnok kan stole paa Sa hans Ord og gode Løfter. Jmidlertid skulle dog Carlisterne i Hjertet mistvivle og Bilbaos Jndtagelse; ogsaa har den christiniske General Castanneda den 30 Novbr. atter indtaget den befæstede Broe ved Burcena. J San Sebastian troede Man, at Espartero alt var rykket ind i Bilbao. Om det fjerde Garderegiments Opstand i Madrid haves nærmere Oplysninger, som vise, at Anledningen, eller maaskee rettere Skingrunden, var Misfornøielse med Oberst Puches Strænghed. Om Aftenen den 28de skjød Soldaterne efter Obersteen og tvang Denne til at fjerne sig, hvorpaa de spredte sig om i Gaderne og raabte: "leve Konstitutionen!" Der blev slaaet Generalmarsch og det lykkedes nogle af Officererne at faae Regimentet tilbage til Kasernen. Om Natten stod Nationalgarden hele Tiden under Vaaben.