JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Hovedgaarden Estrup i Ribe Amt, Malt Herred og Sogn, beliggende, agter Eieren Hr. Proprietair Lautrup at lade bortsælge, om antageligt Bud skeer, ved en eneste Auction, som afholdes paa Gaarden Torsdagen den 4de August næstkommende Formiddag Kl. 11. Hovedbygningen er teglhængt, og ligesom Ladebygningerne, stærke og grundmurede, samtlige i Brandkassen, forsikkrede for 19,200 Rbd. Sølv. Jorderne ere: 330 Tdr. Agerland, for en stor Deel muldleret Jord, 100 Tdr. Land Engbund, 60 Tdr. Land Overdrev, 74 Tdr. Land godt Tørveskiær, og 210 Tdr. Land Skov alt go metrisk Maal. Mærgel haves de fleste Steder i Marken. Paa disse Eiendomme er Hartkornet 16 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 enhalv Alb. frie Hovedgaardstaxt, ufrie 6 Skp. 2 Fdk. og Skovskyld 1 Tdr. 2 Skp. 1 Fdkr. J Aaret 1829 bleve Træerne i Skoven, bestaaende af Eeg og Bøg, taxerede for 21065 Rbd. Sølv. Til Gaarden er en smuk og temmelig stor Have forsynet med gode Frugttræer. Nøiagtigere Beskrivelse over disse Eiendomme, ligesom og Conditionerne hvorefter de agtes afhændede kunne erholdes til Eftersyn i Gjestgivergaarden de 3 Hjorter paa Vestergode i Kjøbenhavn, hos Hr. Giestgiver Döll i Flensborg, hos Hr. Gjestgiver Madsen i Colding, og hos Gaardens Eier, boende paa Stedet. De Lysthavende indbydes. Herredscontoiret Endrupholm d. 21de Juni 1831. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Proclam. Ved Proclama, som vil blive læst inden Vesterlandføbrs Birketingsret og ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre efter afdøde ugivt Fruentimmer Jngke Harken, i Nieblum paa Vesterlandfohr, med tolv Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav for mig som Skifteforvalter, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Vesterlandfohrs Skiftecommission den 16de Juni 1831. Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Tirsdagen den 26de Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4 bliver paa mit Contoir paa Herningsholm afholdt en extraordinair Session i Fallitboet, efter afdøde Landvæsenscommissair Herredsfoged Møller, for at Creditorerne da kunne erklære sig over: om det maatte finde hensigtsmæssigt at søge afgjort ved Rettergang hvorvidt den af bemeldte Afdøde iværksatte Pant sætning til Nationalbanken af endeel Obligationer, kan ansees retsgyldig eller ikke. Hammerum Herred den 29de Juni 1831. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Ved Proclama, som vil blive læst ved Hierm Ginding, Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Nielsen Moesgaard af Aldershvile i Hierm Sogn, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 20de Junii 1831. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Poul Petersen og ligeledes afdøde Hustrue Karen Christensdatter af Abildholdt i Borberg Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 20de Junii 1831. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Laust Madsen af Struerdahl i Gimsing Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes den afdødes Arvinger med lovligt Varsel for at ligitimere og paasee deres Arveret. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 20de Junii 1831. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Den for sin skjønne Beliggenhed bekjendte Gaard Wranderuphaugaard, med underliggende Huse, beliggende trefjerdedeel Miil fra Kolding i Seest Sogn, Aandst, Herred, Ribe Amt, agter Eierinden underhaanden at bortsælge. Bemeldte Gaard, hvis Bygninger ere vel vedligeholdte, og indeholde flere gibsede Værelser, afgiver Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden; og samme har et Areal af 184 Tønder Land a 14000 Alen, hvoriblandt 22 Tønder Land er bevoret med Bøge= og Egeskov, hvoraf aarlig uden Skade kan hugges 30 a 40 Favne Træe. Af Enghøe avles aarlig 200 a 250 Læs, foruden 50 Læs Kløver. Den aarlige Udsæd er 18 Tønder Rug, 16 Tønder Byg, samt Havre og Boghvede i Forhold dertil. Af Besætningen, som for Tiden bestaaer af 36 Køer foruden Ungkvæg, og 3 Heste, kan en Deel medfølge i Kjøbet. Desuden tilhører Gaarden, foruden en smuk Have, et Ørtefiskerie i den tæt fordi samme løbende Kongeaae, og flere Fiskedamme paa dens Marker. Jorderne ere udskiftede af al Fælledsskab, og omhegnede med levende Hegn. Hele Afgrøden kan følge i Kjøbet, og en Deel af Kjøbesummen blive staaende i Gaarden paa første Prioritet. Liebhaverne behage at henvende sig til Eierinden paa Wranderuphaugaard pr. Kolding, den 20de Junii 1831. Marie sal. Hansens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Mandagen den 1ste August 1831 om Eftermiddagen Kl. 1, bliver efter Reqvisition af Overkrigscommissair, Procurator Holst i Horsens, som Mandatarius for Handelshuset Andresen & Schmidt i Kjøbenhavn foretagen offentlig Auction paa Tingstedet i Bjerre til Bortsalg af følgende af Stiftamtmand Thygeson til fornævnte Handelshuus som baandfast Pant deponerede Obligationer. 1. En Obligation, udstædt af Peder Andersen i Emborg, Rye Sogn 19de Julii 1820, til Beløb 2,590 Rbd. 46 s. Sølv, hvorved er givet 1ste Prioritet i Debitors Gaard i Emborg, Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 enhalv Alb., Skovskyld 1 Skpr. 2 Fdk. enfjerdedeel Alb. En Dito, udstædt af Christen Nielsen i Damgaard, Thyrregod Sogn, 15de Junii 1807, stor 500 Rbd. Sølv, der giver 1ste Prioritet i Debitors Gaard af Hartkorn Hovedgaardstaxt 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk. tofemtedeel Alb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
En Ditto, udstædt af Hans Pagel i Horsens 19de April 1817 stor 3,200 Rbd. Sedler, med 1ste Prioritet. i Stedet No. 242 i Horsens, og En Ditto, udstædt af Thertel Nielsen i Aastrup 24de Junii 1817 for 1000 Rbd. Sedler, med Prioritet i Debitors Gaard i Aastrup, Feuling Sogn af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. 1 enhalv Alb., Skovskyld 1 enhalv Alb. Conditionerne, samt Obligationerne ligge til Eftersyn hos Overkrigscommissair Holst i Horsens, og bemærkes, at denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til Debitor Stiftamtmand Thygesons, som Lysthavendes Efterretning. Bierre, Hatting Herreders Contoir paa Dangaarden With. den 20de Junii 1831. Fra Pressen er udkommet:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Skoletaler af P. N. Thorup, Professor og Rector for Kathedralskolen i Ribe, 1ste Hefte, som faaes tilkjøbs hos Bogbinder Termansen her i Byen, for 4 Rbmk. r. S. Heftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-05
Hos Undertegnede faaes godt østersøisk Rug IVI. R. til 28 s. pr. Skp. M. Kleisdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. StiftsAide. Adresse vis, og som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmat, og Hertugdommene. No. 54. Fredagen den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
8de Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Huphos i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Udenlandske Efterretninger. Polen. Fægtningen paa den preussiske Grændse var kun foranlediget ved at nogle fra den russiske Armee afsendte Detaschementer havde trængt for vidt frem. Deres Bestemmelse var at dække Tilførselen fra det Preussiske. Det er ikke sandt, at de bleve slagne og fordrevne af Polakkerne. De Efterretninger, Man sidst havde fra Thorn vare uden al Tvivl meget overdrevne. Hovedarmeerne ere paa begge Sider i Bevægelse mod Østen; den polske af Siedlite, den russiske hen efter Narev. Mueligt den sidstes Marsch staaer i Forbindelse med et Rygte, hvis det ellers er sandt, at Gen. Toll havde Ordre til ikke at foretage sig noget Vigtigt, inden han fik nærmere Jnstructioner fra Petetsborg; eller maaskee den frygtet et Angreb. Den Warschauer-Tidende opfordrer Polakkerne til at gaae over Bug og forfølge Russerne, hvis disse skulde marschere ind i Litthauen. Det vil nok ogsaa blive nødvendigt; thi ellers vilde det vist snart være ude med Opstanden der. Cholera skal husere frygtelig i de russiske Regimenter. - Det uheldige Foretagende mod Rüdiger har opvakt almindelig Forbittrelse paa Gen. Jankowski og Bukowskida disse, medens Gen. Turno gjorde det heeltemæs: sige Angreb, stode ganske rolige i Nærheden, uden at komme ham til Hjælp. Jankowski havde Overbefalingen over de samlede polske Tropper paa det Punkt. Mens han opererede, gjorde Gen. Chrzanowski en Bevægelse fremad og besatte Lublin, for at være i Nærheden, hvis det skulde behøves; thi det var de Polskes Forsæt at tilintetgjøre hele det fjendtlige Corps. Chrzanowski havde med Snildhed vendt den russiske Gen. Kassatows Opmærksomhed hen paa andre Steder efter Skriinecks Jndberetning), saa at Rüdiger havde været forloren, hvis ovennævnte to Generaler havde gjort deres Pligt. Soldaterne have været saa forbittrede, at de vilde have den dræbt paa selve Walpladsen. Gen. Romarino trak, oplændt af Forbittrelse, sin Kaarde; dog, siger Statstidenden, Agtelse for Loven standsede hans retfærdige Vrede. Begge, Jankowski og Bukowski, ere dragne til Ansvar af Generalissimus, som tilligemed National-Regjeringen har nedsat en Commission til at undersøge deres Forhold, under Forsæde af Gen. Casimit Malachowski, og idømme dem den Straf, som Retfærdigheden bestemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
J Warschau var Folket saa rasende, at det vilde have stenet Jankowski, da han kom ind i Byen. Rüdiger har dog ikke forenet sig med Hovedarmeen. Meget mere blev han staaende i det Lublinske og besatte Hovedstaden i denne Provinds, da Gen. Chrzanowski ved Kaissarows Nærmelse ikke var stærk nok til at modstaae begge og retirerede. Han og Romarino have den 23de Juni forenet sig. Førend Rüdiger forlod Lublin og vendte sig til Wiepiz-Floden, hvor han kjæmpede med Gen. Turno, lod han 7000 Geværer og alt hans Munition forsænke, for at Polakkerne ikke skulde tage dem. Uagtet han slap dengang, et han den 25de Juni bleven angreben af Chrzanowski, som atter var gaaet over Weichselen, ved Lublin og total slagen. 6000 Russer geraadede i polsk Fangenskab; de øvrige flygtede i Skovene og forfulgtes af de polske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Man er i Warschau kommen paa Spor efter en Sammensværgelse, som gik ud paa hverken meer eller mindre end at bevæbne de talrige russiske Fanger, som opholdt sig i Hovedstaden og spille den i Russernes Hænder. Gen. Hurtig og Salazki, Grev Slupezki, den russiske Kammerherre Fanschawe og en russisk Dame Bazanow ere arresterede. Ogsaa den anklagede Jankowski skal være comptomitteret deri. Generalissimus, som først fik Underretning derom, og National Regjeringen have udstædt Proclamationer, for at berolige Warschaus Jndvaanere. - Den almindelige Vædning gaaer rask for sig. Denne Foranstaltning skal være Nationens Ønske, for enten at ødelægge den russiske Hær eller tvinge den til at forlade Polen. Alle fra 17 til 50 Aar kaldes under Vaaben. Det kan blive et klækkeligt Antal. - Fra Litthauen har Man Efterretning af 18de Junii. Dengang stod Gielgud, Chlapowski og Dembinski forenede omkring Wilna, som havde en Besætning af 10,000 Pd. med 60 Kanoner under Gen. Tolstoi, Chrapowieski og Fricken. Man ventede, at den vilde overgive Staden af Mangel paa Levnetsmidler, hvorfor Man skaanede samme for et Angreb. De omkring den leirede polske og litthaulske Tropper vare i Antal 30,000 Md. og velbevæbnede. J det Øvrige af de insurgerede Districter stode 60,000 Md. fordeelte. - J Podolien og Ukraine skal Opstanden være i fuld Gang, kun ikke regelmæssig organiseret og ledet. Jnsurgenterne der komme frem, naar de see Leilighed, og skjule sig igjen, naar Russerne ere dem for stærke. Paa denne Maade kan Opstanden ikke dæmpes, førend Russerne blive saa talrige, at Tropperne kunne befolke hele Provindsen. Grev Gustav v. Montebello, yngste Søn af Marschal Lannes, Hertug af Montebello, er ankommen til Warschau og vil formodentlig indtræde i de polske Rækker. Han var med paa Toget til Algier. - Rigsdagen har besluttet at sende en Takadresse til Ungarerne for deres udviste Deeltagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Rusland. Et keiserligt Manifest indeholder den Bestemmelse, at Storhertugdommet Finland skal inddeles i 8 Gouvernementer: Nyeland, Aabo, Tavasthus, Viborg, St. Michael, Kuppio, Vasa og Uleaborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Østerrig. Regjeringen er meget ivtig i at opganisere Landeværnet. Det bliver meget talrigt og omtrent paa samme Fod som i 1809. den Gang udførte det dog ikke store Bedrifter. Det er en Erfating som flere Lande have gjort, at almindeligt Opbud ikke duer i en monarchisk Stat, hvor Mængdens Jnteresse er forskjellig fra Regjeringens. - De ungarske Gespannschafter vedblive deres høimodige og ædle Forbønner for Polakkerne. Keiseren har faaet nye og eftertrykkeligere Anmodninger. (Journ. d. P.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Belgien. Prinds Leopold har den 26de Juni modtaget den delgiske Deputation offentlig, og tildeel den sit Svar. Han antager Kongressens Tilbud; men, som han utrykker sig, velforstaaet, at den belgiske Kongres lader sig det være magtpaaliggende at gribe saadanne Forholdsregler, som alene kunne constituere den nye Stat og sikkre dens Anerkjendelse af de store Magter. Conferentsen har forandret alle de foregaaende Acter i de belgiske Anliggender til nogle maadeholdne Forslag om, hvorledes Holland og Belgien bedst kunne afgjøre deres indbydes Stridigheder ved Mægling, hvori der loves det belgiske Gebeet Neutralitet, NB. hvis Forslagene samtlige antages af Congressen, i modsat Fald skal disse Forslag betragtes, som de ikke havde været forhaanden. Men det er høist rimeligt, at Belgierne ville overbevise sig om, at de i intet Tilfælde kunde vente et gunstigere Resultat, og derfor beqvemme sig til at antage dem. Hvis det skeet, saa et Tingen for saavidt rede paa den Kant. Prindsen har sendt en Skrivelse til den belgiske Regent, hvori han skal have yttret, at saasnart Congressen har antaget Londoner-Conferentsens Forslag, kunde han ansee Vanskelighederne for sin Person ophævede og begive sig til Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Frankrige. Kongen vil nu snart vende tilbagetil Paris. Om hans Ophold i Strasbourg bedet det i en Beretning derfra: Kongens Popularitet steg med hvert Øieblik. Mønstringen, de herlige Tropper, ligesom Fægtningen paa Rhinen af Skibsfoldaterne, der hurtig sloge en Bro over denne Flod, item bød et imposant Skuespil, og maatte vel overbevise enhver upartisk Tilskuer, at Frankrig ved sine Grændsers Forsvar er uovervindelig. Reisen skal have gjort Kongen mindre utilbøielig til Krig. Marschal Soult, har, som Man siger, ved Leilighed søgt at lede ham meere efter Nationens Ønsker og krigetiske Stemning. I de østlige Provindser gjorde han ham opmærksom paa den skjønne, store franske Hær, udvillede sine Skrupler og Forhaabninger, fremstillede ham, at Hæder og hans Dynasties befæstelse vil være Følgen af Krigen, som dog ikke i Tiden kan undgaaes, da den er nødvendig saavel for Franktigs indre Rolighed som for dets udvortes Værdighed. Krigsrygterne tage til i Franktig; Man troet nu meer end nogensinde paa Fredens Korthed. Mange russiske Familier forlade Frankrig og begive sig paa den russiske Gesandts Anviisning til Schweitz. En Armee paa 120,000 Md. skal ditigeres mod Norden; slere Regimenter vare allerede underveis. Man nævner Gerat, som Anfører. Den almindelige Folkestemning i Franktige har flere Steder udialt sig tydelig nok, for at lade Kongen forstaae, at Man ønsker Afskaffelse af Pairskabets Arvelighed. En anden Petition af almindelig Vigtighed er, at Embedsmændene i Provindserne maae vælges af disses Jndvaanere, for at ikke Folkestemningen i Paris skal have Monopel paa at bestemme Landets Skjæbne. Kammene skal sammenkaldes den 23de Juli ifølge en kongl. Forordning, dat. Calmar den 22de Juni, hvorved den ældre af 31te Mai, som bestemte 9de August til Sammenkaldelse, ophæves. Man seer let, at Krigsrygterne staae hermed i Forbindelse. Der bliver vigtige Ting at afgiøre baade i de indre og ydre Anliggender. - J Toulon vedblive Rustningerne endnu. 3 Linieskibe og 3 Fregatter ere under Tilberedning. - Flere i Frankrige sig opholdende Engellændere have aabnet Subskriptioner til Understøttelse for det ulykkelige Jrland, og det med temmeligt Held. Det var at ønske, tilføier et engelsk Bige, at Engellænderne i andre Lande vilde giøre liggende Skridt til 1 at hjælpe deres lidende Landsmænd. - Ex Keiseren, af Brasilien er med Sulte afreist igjen til Engelland. Han har antaget Titel af Hertug af Braganza. Den franske Eskadre ved Portugal har bortinappet omtrent 40 Skide under portugisisk Flag. Don Miguel rustet et Linieskib paa 74 Kanoner, 4 Fregatter og 7 Corvetter. - De italienske Flygtninge (Com promitterede i Oprøret) ere for det meste blevet frigivne. En Deel af dem skal transporteres til Franktige, navnlig til Marseille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Indenlandske Eftertetninger. Kbhvn. J Løverdags Aftes Kl. 5 enhalv ankom Hs. Majestæt Kongen, i allerhøieste Velgaaende, paa det tougelige Dampskib Kiel, hertil Hovedstaden. Allerhøistsamme var taget fra Louisenlund i Fredags Eftermiddags, istedetfor, efter Bestemmelse, i Torsdags. Aarsagen til denne Udsættelse af Reisen, var Veirliget, som truede med en svær Torden. (K. P., Den i forrige Rumet af Collegial=Tidenden meddeelte Kongelige Forordning angaaende Foranstaltninger imod mulige Tilfælde af Cholera, endes med disse hjertelige Ord: Vi giøre iøvrigt Regning paa, at den Menneskekjærlighed, Sindighed og Lydighed mod Lov og Orden. som Vi ere vante til at finde hos Vort Folk, ogsaa vilvise sig, om Forsynet skulde hjemsøge nogen Deel af Vore Lande med den Plage, hvis ødelæggende Virkning denne Vor Anordning gaaer ud paa at forebygge eller formindske, og skiøndt Enhver vil finde den beste Belønning for hvad han ved slig Leilighed virker til sine Medmenneskers Frelse, i sin egen Bevidsthed, saa vil det dog være Oen Tilfredsstillelse at kunne give Enhver, som udmærket sig ved særdeles Prøver paa Menneskekjærlighed, forenet med Klogskab og godt Overlæg, et Beviis paa Vort Velbehag,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
J Kjøbenhavn er begyndt at udgives et Ugeblad under Titel: "Efterretninger og Cholera, smitsomme Sygdom. me, Forsigtigheds=Regler m.m. Til Beroligelse og Oplysning for Medborgerne, samlet af Statsraad Thaarup og forlagt at Universitetsboghandler Reitzel. Det agtes fortsat med to Nummere ugentligen, og Hensigten er at bidrage til rigtige Begreber og Cholera, og Tid efter anden at optage de meest saakyndige Skriventers paa Undersøgelser grundede Udsagn, offeielle Kundgjørelser, Anordninger &c. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Kjøbenhavns Børs Cours d. 1 Juli. Species 200 solgtes til 12 Rbmk. 8 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 155 a 155 end Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Ved Tallotteriets 1216 Trækning i Altona udkom: No. 83. 49. 20. 77. 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Ribe. Man læser i andre Provindsial-Blade, at Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederik d. 13de Ju tii vil indtræffe til Wiborg. Da Hans Kgl. Høihed, den 11tt reiser fra Ribe til Warde, vil han formodentlig directe derfra indtræffe til ovennævnte Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Prædikanterne. I Domkirken: 6 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Da Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik d. 10 Juli vil overvære Gudstjenesten i Domkirken, tilkjendegives herved Meningheden, at fuldSammenringning med alle Klokker først skeer, naar Hs. Kgl. Høihed ankommer til Kirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Døbte: I Domkirken, den 5te Juli, Kjøbmand Chr. Gjørtz's Datter, Christiana Caroline Gjørtz. Fadderne Enterne Provstinde Hørbroe, Jfr. L. Christensen, Stiftsphvilens Randrup og Bager Vierrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 5te Juli, Muurmester Jens Christensen Tarps Datter, anna Maria, 1 Dag gl. Juli, Muurmester Jens Christensen Tarps Datter, anna Maria, 1 Dag gl. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Jblandt de ædle Regentere, der have hersket over Romerstaten, nævner Historien, og det med al Ret, Marcus Antoninus med Tilnavn Philosoph. Jmidlertid indtraf der udi hans Regieringstid adskillige ulykkelige Tilfælde, saa som Krig, Pest, Vandslod, Oversvømmelse, Jordskjælv og andre Landeplager, der anrettede de sørgeligste Ødelæggelser. Udi Aaret 166 efter, Christi Fødsel blev Jtalien og flere Landskaber hiemsøgt med Pest, hvoraf Mangfoldige døde, og det i Hobetal. Anledningen til denne smitsomme Syge angives at have været: Romerne havde udi 4 Aar ført Krig med Partherne, et Folkeslag, der nu omstunder kaldes Tartarer. Krigen endtes dermed, at Romerne, som seirende vendte tilbage, og med jublende Frød holdt Seiers-Jndtog udi Rom. Glæden varede imidlertid ei længe; en hastig paafølgende, af Krigens Førelse med Partherne udsprungen Pest. paaførde mangfoldige Mennesker piinlige Sygdomme, hvoraf en stor Mængde døde. Jblandt flere berømte Læger, der skal have levet til Keiser Marcus Aurelins's Regieringstid, antegner Aarbogerne især Een ved Navn Galenus, der fremfor hans Samtidige skal have besiddet udmærkede Jndsigter i Lægevidenskaben, ligesom han og har udgivet en Beskrivelse over bemeldte Pest og sammes Beskaffenhed. Jmidlertid kunde denne berømte Læge ei forhindre eller afværge Pestens Jndbryggelse i Jtalien, er heller forebygge, at de Angrebne bleve til et Rov og Bytte for samme. Og seer man ikke den Dag i Dag. at Byer og Stæder, hvorudi Medicinalvæsenet er saa vel og godt organiseret, som det er muligt, dog ei formaae at udholde eller standse Angrebet eller Jndsnigelsen af de andensteds fra fremtrængende, smittende og sær gende Spadomme. I SSk. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
J Følge Stiftamts Resolution af 5te Mai sidstleden. skulle de for Rive Bye anordnede Qvæg- og Heste Marteder herefter holdes i den udenfor Byens Nørreport beliggende saakaldte Ladegaardstoft, som til den Ende er foranstaltet indhegnet. Ved herhos at bringe saadant til almindeligt Kand skab bekjendtgjøres det tillige at denne Forandring taget sin Begyndelse ved det nu forestaaende Marted den 15de dennes. Ribe den 3de Juli 1831. Tranberg. borg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Løverdagen den 16de dennes om Eftermiddagen Kl. 2 afholdes den sidste offentlige Auction i Ribe Mose over et Partie fortrinlig gode og tørre strogne Klvne. Efter samme Auction bortleies tillige 3 Lodder sammesteds til Høeslet. Ribe den 3de Juli 1831. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Hvor en Huusleilighed, bestaaende af 4 Stuer, Kjøkken og Spisekammer er at faae tilleie anvises Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Herved advares Alle og Enhver, at Jngen maae betroe min Søn Conrad Christensen noget, uden mit Vidende, da jeg ikke betaler det. Ribe den 6te Juli 1831. J. K. sal. Christensens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Sundheds-Drik. Svindsoet, Lungesoet og alle Brystsygdomme. Dette Decoct, som er tilberedet af de bedste Utter, hvilket allerede har været et lægeligt Middel til Manges Helbredelse og endnu vil blive det i Fremtiden, er ikke alene bekjendt i hele Tydskland, men ogsaa berømt i Udlandet; thi Enhver, som kun bruger det efter Forskriften, ja om ogsaa Sygdommen allerede er stegen til en høi Grad, vil føle en hastig Bedring, hvorfor dette Middel med Ret kan anbefales. Hos Undertegnede er dette Decoct at have for 6 Mk. Hamborg Courant Krukken, tilligemed en Anviisnings=Seddel, inel. Emballage, ved forud at sende Beløbet frit hertil. W. Heinzmann, boende paa grose Johanniourasse No. 45 i Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-08
Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede, underhaanden at bortsælge sin i Wisbye Sogn ved Trøvborg beliggende Hollandske Arvefæste Mølle, hvori ere anlagte i Rugeværn, 2 Pilleqværne, i Bræksteen og 1 Perlesigte.