JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Forlangt Jndrykkelse. J sidste No. af Stiftsavisen har Hr. Farver Copmann af Assens, ved at anbefale sit Farverie til fremtidig Søgning, tillige lagt sit taknemmelige Sindelag for Dagen mod de der have viist dem deeltagende mod ham og misfornøie over den haarde Medfart, som udøvedes imod ham; og da der nu her i Egnen, sandsynligviis af ildesindede Væsnee- og saadanne: af hvem man vel mindst turde formode det, er ud spredt det Rygte, at jeg er den Haarde der med utidig Strænghed har villet skader Manden, saa har jeg befrygtet, at dette Vanrygte skulde ansees bestyrket vel hiint Avertissement, og finder mig derfor anlediget til herved offentlig at erklære saadent Paasagn for en skammelig Bagtalelse, i fra hvem den end maatte være kommen; thi jeg har, saa langt fra at have villet bekymre eller skader Hr. Copmann, endog været blandt de Faa, der med sand Velvillie og Deeltagelse kom ham imøde i Bekymringens mørke Time, og frelste ham og Familie fra af vorde nedbøiede under den tunge Skjæbne, hvorudi Nutiden desværre hendrager saa mangen en Mand og Familie, selv uden egen Brøde; naar derfor de, der ondskabsfulde og skadelystne belure mine Skridt - jeg kjender dem nok og frygter dem ikke - befatte dem med at fortale og dadle mit Forhold imod Hr. Farver Copmann - naar man, skjulende sit Uvæsen under Uskyldighedens Maske, nedlader sig til selv i Religionens høie Navn at haane og at skumle og - naar selve Manden, paa hvis Taknemmelighed jeg retmæssig og billig turde regne, i Stedet derfor er karakteerløs nok, til at formere den grundløseste Anklage til det Offentlige imod mig, saa er alt dette noget, der kun er til hans og Hines egen Vanære og Haan, men aldrig til Beskjæmmelse for mig eller den, der handler overeensstemmende med Samvittighedens og Retfærdighedens Love. Jeg anseer derfor med Foragt alle de kalumnisse Efterstræbelser Man maatte forsøge at anstille imod mig, og er forøvrigt med Frimodighed redeat møde Enhver, naar og hvor det behøves. Assens den 16 September 1820. C. Grabert, Exam. jur. og konst. Fuldmægtig paa Bye- og Herreds=Kontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Kiøbenhavns Børs-Kours den 19 Septbr. - k. S. 259. Hamborg: 2 M. 256. Specier: 261, solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Obligationer: 66. Norske Rbesedler. 18. Svenske Sedler 61 s. Diskonto 6 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Ved Tallotteriets 1161 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 17, 82, 61, 49, 5. betissemen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Ved Proclama af 21 Juli d. A., som samme Dag er læst i Faaborg Byetingsret og paafølgende 7 August i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stads=Ret, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Niels Christensen Munk og Hustrue Estrid Johanne Poulsdatter af Faaborg indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for Undertegnede som Skifteforvalter. Hvilket herved endydermere, til Efterretning for bemeldte Kreditorer, bekjendtgjøres. Faaborg den 18 Septbr. 1820. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Ved Proclama af 21 Juli d. A., som samme Dag er læst ved Faaborg Byetingsret, og den paafølgende 7 August i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stads=Ret, er Enhver, som maatte have noget at fordre efter afdøde Maren Jensdatter og efterlevende Mand Tømmermester Niels Holstes Boe i Faaborg, indfaldt med 12 Ugers Varsel at anmelde, og saadant havende Krav for Undertegnede som Skifteforvalter at beviisliggjøre. Hvilket herved endydermere kundgjøres. Faaborg den 19 Septbr. 1820. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Da Landreserven af Svendborg Amts 71 Lægd No. 65 Johan Nielsen Kjøbenhavns Opholdsted ved det derom optagne Forhør ikke har kunnet oplyses; saa efterlyses herved denne Person, der efter Lægdsrullerne er omtrent 40 Aar gammel, 64 Tommer høi, og har tjent som Soldat i Kronens Regiment, med tjenstlig Anmodning til Enhver, der maatte kunne give den attraaende Oplysning, at meddele mig samme, da alle derved paagaaende Omkostninger skulle vorde prompte erstattede. Moltkenborg d. 18 Sept. 1820. W. Marckmann paa den høie Lægdsforstanders Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Ved de anstillede Undersøgelser er, ifølge Amtets Skrivelse under 14 dennes, ingen Kundskab tilveiebragt om hvor Svendborg Amts 81 Lægd No. 7, Hans Hansen Østerbye, der som udtjent Dragon er anført i Stamrollen for Kongens Reg. 3, og ulovlig har forladt Lægdet nu opholder sig; jeg skulde desaarsag herved tjenstligst have anmodet Enhver, som i denne Henseende er istand til at give nogen Oplysning, om behageligst at meddele mig samme. Tranekjær d. 18 Sept. 1820. Paa Lægdsforstanders Vegne, Bojesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Hvor en liden Kjølle Kakkelovn med 2 Laager og Kobbertud er at faae tilleie, anvises i Vestergade No. 250.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Hos Undertegnede er at bekomme tilkjøbs en 2 Etages Jern Kakkelovn med Kaabber=Laage, Tud og Tromle. Bogense den 20 Septbr. 1820. Mathias Bloch, Bager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Bekjendtgjørelse. Paa Landeveien fra Odense til Kjerteminde er af Tjenestekarlen paa Keirup Dags Dato funden endeel Specier, som Eieren, imod at kunne opgive Summen &c., kan erholde, naar han derom henvender sig enten til Undertegnede eller til Hr. Proprietair Petersen paa Keirup. Bjerge-Aasum Herredskontoir den 22 Septbr. 1820. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-22
Gode Koge Ærter er at bekomme i Elbye Mølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
49 Aargang. Fyens Stifts No. 132. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende, som forsendes overalt med Brevposten. i Danmark og Hertugdommene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Redigeres, trykkes og forlægges: af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 25. September 1820. Jndhold. Poblen (Rigsdagens Aabning. Portugal (Jnsurgenterne i Anmarsch mod Lissabon). Spanien Guuleberen, udbrudt i Cadir og Teres. Riego forvi s.). Jtalien (Adresse til Kongen af Sardinien). Frankerig. Storbrittannien. Blandinger,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Fædrelandet. Lovgivning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Pohlen. Den 13 Septbr. aabnede Hs. M. Keiseren af Rusland og Kongen af Pehlen den pohlske Rigsdag i Warschau med en saare mærkelig Tale. Hs. Majestæt begyndte med den Erklæring, at han nu anden Gang fremstod i Repræsentanternes Forsamling, for at medvirke til befæstelse af Pohlens Statsindretninger, hvis Hensigt var at forene Herskermagten med den mæglende, og derved med Samfundets Rettigheder og lovlige Fornødenheder. Vel betragtede han dette Baand som uundværligt; men for at blive varigt, behøvede det, som alt Menneskeligt en Støtte, i Mangel af hvilken Alt her paa Jorden udarter og forfalder, og denne kunde Man allene finde i den kristelige Moral og ophøiede Religions=Lærdomme. Af denne opfordrede han Repræsentanterne til at øse Kjerlighed til Sandhed, hvilken han stedse skalde høre, naar den blev fremsat med Frimodighed og Rolighed, men bad dem derhos vogte sig for de Theorier, som styrtet eller fremstræbende Ærgjerrighed i vore Dage søger at realisere. De Ønsker Rigsdagen havde yttret for ham, havde han taget i alvorlig Overveielse, og den skulde erfare, hvorfor Opfyldelsen, af nogle var bleven udsat, af andre reent opgivet. Hvad den forønskede borgerlige Rettergang angik, da fremlagde han nu de fornødne Lovforslag til frimodig Pro velse. Den Reform, det polske Finantsystemskulde! undergaae, vilde først blive indført, naar Alting var tilstrækkelig forberedet, da et Lands Finantser ikkuns vorde blomstrende ved de dertil sigtende Jndretningers Fasthed. Videre opfordrede han Repræsentanterne til at hævde en rolig Uafhængighed og en reen Frihed under Lovenes Beskyttelse. Der gives Lande, lød Kriserens Ord, hvor Brug og Misbrug ere stillede ved Siden af hinanden, paa eet og samme Trin, hvor Fordærvelsens Aand opvækker en forfængelig Trang til savisk Efterligning og saaledes paa ny søger at forskaffe sig et frygteligt Herredømme. Allerede hersker den over en Deel af Europa, allerede dynget den der Forbrydelser paa Forbrydelser, Omvæltninger paa Omvæltninger; men trods disse usallige Optrin skal mit Regjeringsystem uforandret blive det samme. Vort Aarhundrede behøver Love, som kunne grunde og beskytte Orden i Samfundet; men det paalægger ogsaa Regenterne den Pligt, at bevare disse Love for de stedse urolige og blinde Lidenskabers ulykkelige Jndflydelse. J denne Henseende paaligger saavel Eder som mig stort Ansvar, og desaarsag bør jeg baade advare Eder for mulige Farer og øjeblikkelig udrydde Forstyrrelsens Spire, saasnart den viser sig. Dette er min uforanderlige Beslutning. Aldrig vil jeg underhandle og mine Grundsætninger og aldrig inddrømme nogen Bevilling, som maatte staae i Modsigelse dermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Portugal. Revolutionen hertillands kunde allerede længe forudsees, ved det fremmede Herredømme, den forladte Nation havde maattet underkaste sig, hvilket endog gik saa vidt, at lengelske Officerer førte Kommandoen i alle Fæstninger og at al Handel og Jndustrie var i Engellændernes Hænder. Jnsurgenternes fredsæle Opførsel imod de engelske Officerer, er derfor saameget roesværdigere, og kan allene forklares af disses kloge og rolige Forhold, som saaledes havde vundet Portugisernes Agtelse, at den provisoriske Regjering endog har tilstillet dem en Art af Takadresse og ladet dem beholde deres Gage og Værdighed i Armeen. Hvorvel Revolutionen skal være almindelig og længe forberedet, var Rygtet om de insurgerte Troppers Nærmelse til Lissabon dog for overilet, da de først den 3die ere brudte op fra Oporto under General Saldanhas Kommando. Fra Lissabon høres endnu intet, og Aarsagen til at Staden ikke alt har gjort fælleds Sag med Oporto synes at være pure Misundelse, over at Begyndelsen er skeet i Oporto. Et Partie skal imidlertid stemme for Portugals Uafhængighed af Brasilien. Marskal Pamplona var vel med et betydeligt Troppekorps rykket imod Oporto, men hans Underhavende forlode ham ved Aveiro, da de erfarede Sammenhængen af den skeete Opstand. Efter en Skrivelse fra Bayonne, som dog trænger til Stadfæstelse, have Spanierne i en Proklamation erklæret, at det er deres Hensigt at understøtte de insurgerte Portugiser, og til den Ende allerede ladet Tropper opbryde fra Sevilla og fl. St.; ogsaa leverer en Madrider Tidende en heftig Opfordring til Portugiserne, forfattet ganske i Revolutionens Aand fra 1793, til, at lade Frihedens hævnende Sværd ramme Tyrannernes Nakket a. J Oporto, udkommer nu en Nationaltidende. Den portugisiske Minister i Hamborg har imidlertid tilstillet Senatet en Skrivelse hvori han formelig protesterer imod de i hans Fædreland, forefaldne ulovmæssige Optrin, saalænge indtil hans Konge har erklæret sig derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Spanien. Det ulykkelige Cadix hjemsøges nu atter af den ødelæggende Guulfeber, som tillige er udbrudt i Beres de la Frontera, og Kommunikationen med denne Stad desaarsag, spærret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
En anden betænkelig Nyhed haves herfra. Samme Dag Riego havde havt Audients hos Kongen, holdt han om Aftenen til sin Retfærdiggjørelse en Tale i Skuespilhuset, som erhvervede ham et umaadeligt bifald, og et Par Dage derefter drog han, ligesom tilforn Arco=Aguero og Qviroga under de største Æresbeviisninger i et offentlig Triumpytog igjennem Staden. Efter al denne Herlighed skal, ifølge Gazette de Frances Forsikring, hans Skjebne have tage en heel anden Vending, i det han nemlig, formedelst en til Cortes indgiven Forestilling angaaende Regjeringens Uretfærdighed imod ham, er bleven af sat fra Overkommandoen i Gallicien og tilligemed Gouvernøren i Madrid, Velasco, forviist til Oviedo. Andre angive hans store Popularitet og enthusiastiske Modtagelse af Folket som Grund til denne Forviisning, der har sat Mængden i den største Bestyrtelse. For sin Afreise forlangde og erholdt han erSouvegarde af 20 Mand. Videre hedder det, at væsentlige Forandringer i tre af Konstitutionsartiklerne med den Allerførste ville blive bekjendtgjorte af Cortes. Jmidlertid er Man i stor Uroe, saameget mere, da 12,000 Md. have faaet Ordre, bestandig at blive under Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Jtalien. Uenigheden paa Sicil i en tiltager istedetfor at aftage J Messina er endnu itide opdaget et rædsomt, af Palermitanerne stiftet, Komplot, til at stikke Staden i Brand paa forskjellige Kanter, som har foranlediget at foruden de egentlige Mordbrændere, 20 Kudske fra Palermo, mange fornemme Familier, ja endog Prindser, ere blevne arresterede og at Store og Smaae gribe til Vaaben, for at marschere mod disse Umennesker. Ogsaa de andre Stæder paa Øen sukke under Palermos Jernscepter. Girgent i har deelt Skjebne med Caltanisette, og Uafhængighedens Venners Ankomst er allevegne Signalet til Plyndring, Arkivernes og de offentlige Bygningers Opbrændelse &c. Da imidlertid en betydelig Land= og Søemagt allerede er ankommen fra Neapel og Sicilianerne, som sagt, ere findede at understøtt, Regjeringen efter Evne, saa haaber Man snart at betvinge den stolte Hovedstad. J den derværende Junta skal det gaae heel lystigt til, en stor Deel af Medlemmerne kan hverken læse eller skrive, og da enhver af Folket paa Forlangende erholder Adgang til Møderne og benytter sig deraf til at foreslaae hvad han finder for godt, saa kan Man begribe, hvad Orden der maa herske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Fra Neapel skrives, at de nye Statsindretninger endnu ikke ret have faaet Fodfæste, men uagtet Øvrighedens ringe Anseelse høres dog intet til betydelige Uordener. Snigmord, som da altid har havt hjemme i Jtalien, ere derimod meget tiltagne, tildeels som en Følge af at hele Folket gaaer bevæbnet, og det med hvad Slags Vaaben, Enhver behager. Fra Øvreitalien haves noget Splinternyt i en Adresse fra Piemonteserne til deres Konge, hvori det blandt andet hedder: "Alle Europas Nationer glæde sig allerede ved konstitutionelle Regjeringer eller see samme imøde. Genua fordrer sine tabte Rettigheder tilbage. Savoyen og Nizza grændse for nær til Frankerig, til at Frihedens Luft ei skulde have berørt dem. En Konstitution kan forene Deres Majestæts forskjellige Undersaatter med gjensidige Baand, og kun ved den kan Deres krone vorde befæstet. Rettens langsomme Gang bedrøver os, Politie=Embedsmændenes store Antal kunne vi neppe udholde, en Mængde Afgivter trykke os til Jorden. Piemonteserne bede derfor deres Konge om at give efter for Tidens Aand og Folkets Ønsker. Kunde Nogen under disse Omstændigheder raade D. M. at forene sig med Østerrig, saa maatte han ansees skyldig i Forræderie mod heele Jtalien. Og hvad have vi vel at frygte, At Østerrig skulde besætte vort elskede Fæforeland, Østerrig veed nok, at Jtaliens Barndom er forbi &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Rygtet (som endog omtaler nogle i det Piemontesiske forefaldne Uroligheder, vil imidlertid ikke vide det, men spaaer sig de bedste Følger af de østerrigske Troppers Ankomst til Jtalien. Tiden vil nu snart vise, hvo der faaer Ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Frankerig. Staten har i disse Dage ved Døden mistet tvende store Feldtherrer, nemlig den gamle Marskal Kellermann (Hertug af Valmy) og Marskal Lefevre (Hertug af Danzig) som er død af Brystvattersoet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Den 12 dennes blev en Skildvagt ved Jnvalidehuset, overfaldet med Stene af fire Personer; han saae sig derfor i nødt til at give Jld, hvorpaa flere Militære kom ham til Hielp og arresterede Rolighedsforstyrrerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Storbrittannien. Blandt de tusinde Adresser, som vedblive at strømme i ind til Dronningen, udmærkede sig især en, som den 13de blev overrakt af endeel af den engelske Marine, formedelst den høitidelige Procession af 3000 Kaptainer og Matroser, der til den Ende drog igjennem London ud til Bran3 denbourghouse. J Dronningens Svar hedder det: en brittisk Søemand taler stedse hvad han tænker, og jeg er 1 fuldelig overbeviist om, at fornærmet Storhed eller under i trykt Rang intetsteds finder sikrere Tilflugt og varigere Understøttelse end hos dette Lands Matroser og Soldater."To Krigskibe have faaet befaling at afseile til Lissabon, sandsynligviis for at indtage de Engellændere, som under nærværende Omstændigheder ønske at vende hjem til Gammel-Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Blandinger. Sverrig og Norge. Den nye brittiske Gesandt ved det svenske Hof, Hr. Fitzgerald, er den 12te indtruffen til Stokholm, og den derværende Charge d'Affæres, Hr. St. George, gaaer nu som Gesandtskabssekretar til Constantinopel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Formedelst den overhaands rige Høst, ogsaa i Norge, ventes Udførselen af Kornvarer snart at ville blive frigivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Nederlandene. Hertug Wellington ventes i næste Maaned igjen til Brüssel, for efter Sigende at lede Fæstningsværkernes Anlæggelse ved Schelden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Storbrittannien. Den berømte brittiske Kontreadmiral Sir Home Popham, om hvis Talenter mangen Gruusdynge i vor Hovedstad endnu vidner, er i Chelten ham salig hensoven den 15 d. M. J Portsmouth istandsættes i denne Tid en Kongel. Jagt da Hs. Majestæt har besluttet herefter hver Dag at gjøre en lille Søtour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
J en Skrivelse fra London af 24 Aug., meddeelt i Allg. Zeit., hedder det og Broughams og Denmans Taler i Dronningens Sag, at hiin var fuld af Kraft og Værdighed, denne derimod rigere paa Grunde imod Billen. Brougham erklærede, at hans Klientinde strængelig havde forbudeham at anvende Kontrabeskyldningens Ret, men derimod gjorde han Hentydning paa Hertugenaf Yorks tidligere Forbindelse med Mistritz Clarke, til Beviis for, at et Lands Moralitet ikke egentlig kan siges at lide ved et enkelt Medlems Opførsel af den Kongelige Familie. Denman fore bragte Hypotheser over Kongens Opførsel imod sin ulykkelige Gemalinde, hvilke Man ikke kan læse uden Rørelse. Med god Grund maatte Man frygte for Jndholdet af den grønne Pose; thi noget lignende har den nyere Historie ei at opvise. Man troer at læse en Dagbog fra et Bordel. Frankerig. Ogsaa Frankerig vil efter Forlydende deeltage i de forenede store Magters Raadslagning over de neapolitanske Anliggender, og Hertugen af Richelieu turde endog under visse Omstændigheder i denne Anledninforføje sig til Wien tilligemed Hertug Wellington. Saavel Frankerig som Storbrittannien skulle ifølge heraf have besluttet ingen diplomatiske Agentere at antage fra Neapel, J Paris har en Officeer anstillet et heldigt Forsøg med et af ham opfundet Fartøi, som paa eengang kan bruge til Lands og Vands. Den Bjørn, som nylig sønderrev en Mand i Paris, er nu lig andre Misdædere sat i strængere Forvaring. Den fører Navnet Martin og har alt forhen givet to Personer, sin Rest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Entreprenøren for de offentlige Spillehuse i Paris, en Hr. Boursault, er ved Tyvehaand bleven 400,000 Fr. fat- Hvad med Synden kommer, med Sorgen bort tigere. gaaer!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Koureervexlingen mellem Spanien og Frankerig er i denne Tid meget levende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
J Paris vil med det Første udkomme et Skrift angaaende Neapel, hvilket har til Titel. Fortællingom den syrgetyvende Rebellion afden allertroeste Stad Neapel. Under Titel: "Den hvide Poses udkomner i Paris et Skrift til Dronningen af Engellands Forsvar. Tydskland. Arveprindsessen af Oldenborg, født Prindsesse af Anhalt Bernburg, er, efter tvende Dages Sygdom af en Jnflammation i Hjernen, den 14 d. afgaaet ved Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Cracau. Den 16 Octbr. vil Senatet lægge Grunden, til en Mindehøi af fædrelandsk Jord og Stene, liig de gamle hedenske Gravhøie, for Friheds=Helten Kosciusko. Den skal opkastes paa Spidsen af Bjerget Bronislawa i Nærheden af Staden, og Mindestenen kun føre den simple, men megetsigende Jndskrift: "Kosciuskov. 20,000 polske Gylden ere allerede subskriberede dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Man paastaaer som afgjort, at Bayern vil skikke 15000 Md. Hjelpetropper til Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Den spanske Gesandt ved det nederlandske Hof, Grev Moltke, og vor Gesandtskabssekretær ved Forbundsdagen, Baron v. Pechlin, ere begge, paa deres Reise til Kjøbenhavn, passerede igjennem Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Spanien. General Laseys forrige Vaabenbroder, General Milani deel Bosch, som for at undgaae Hiins Skjebne flygtede over til Kolonierne, er nu kommen tilbagetil Barcellona og bleven modtaget med Triumph. Portugal. Oporto, som i dette Øjeblik drager den hele politiske Verdens Øine paa sig, er næst Lissabon den største og folkerigste Stad i Portugal og har over 40000 Jndb. Den berømte Portviin udføres derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
J Oporto blev Frihedens Fest ogsaa feiret paa Theatret ved et i al Hast sammenskronet Skuespil, og Huset var den Aften propfuldt. Under nogle hentydende Verses Recitation stode alle Tilskuerne op og raabte: "Leve de udødelige Spaniere, vore Naboer, som have givet os og hele Verden et lysende Exempel. Præsidenten vedblev: Leve Kongen, leve Portugiserne! Oportos Borgere, den høimodige engelske Nation &c. Den almindelige Jubel var saa ubeskrivelig, at Man henflød i Glædestaarer. Oberst Sepulvedo er en ganske ung Mand, en varm Fædrelandsven og elsker sin Stand indtil Sværmerie. Han hører til en gammel adelig Familie og hans Fader var den Første, som greb til Vaaben imod Franskmændene i Tras os Montes, hvorfor han blev ophøiet til Vikomt af Herbadona. Jtalien. Rygtet lader Hs. Hellighed allerede have forladt Rom og være underveis til Wien, hvor et Palais indrettes til hans Modtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Tyrkiet. Montenegrinerne true den tyrkiske Grændse og gjøre Mine til at hindre Storherrens Armee i sin Frem marsch mod Aly Pascha; denne lader sig endnu nøje med at ekognoscere, men Man troer, at han snart vil vove et Af Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-25
Lovgivning. 20 Septbr. 1820. Plakat, hvori efter Qvartalskoursen for Octbr., Novbr. og Decbr. Maaneder d. A. er bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Kours, nemlig til 250 mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle de Sølvbetalinger, der kunne afgjøres med Rigsbanksedler, følgelig kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Sedler og Tegn.