Københavns Adresseavis, 1781-04-03
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Jll Gaarden No. 92 i Pilestræde er Løverdagen den 31 Martii om Eftermiddagen i tredie Etage af et Vindue bortstiaalen 2 lyseblaa og hvide rudrede Lærreds med Uldent slagne Gardiner, 4 Alne og 3 Qvarteer lange, skulde samme til nogen falbydes, ombedes at anholde Sælgeren og melde sig derom i bemeldte Gaard, hvor de anvendte Omkostninger og en Douceur skal vorde betalt. Søndagen den 1 April er bortløben en guulagtig Tæve hund af den saa kaldede Vindspille Art, den, der haver funden, samme, bedes at levere den igien i Nyebørs No. 87, hvorfore loves en raisonable Douceur. I Gaar er enten paa Gaden eller i et Huus tabt en Afsked, lydende paa Carl Drevitz Nr. 696; Finderen vilde imod en Douceur levere den her paa Contoiret. Fortegnelse paa de Premier og Belønninger, som det kongelige Landhuusholdings=Selskab til allerunderdanigst Erindring af Hans Majestæts Fødselsdag i sin høje Patrons, Hans Kongelige Høihed, Kronprindsens, naadige Overværelse endelig tilkjendte og tildeels uddeelte velsortiente Borgere til Agt og Ære i sit overordenlige offentlige Møde den 29de Martii sidstafvigte, nemlig: I. For theoretiske Materier. 1. For en Afhandling om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantager, med Devise: Af Pligt og Drift til Medborgeres Velstand, som indeholder mange nyttige Jagttagelser og Oplysninger og Jndhegninger, er og forsynet med de fornødne Tegninger, saa den, skiønt den ikke har al den Fuldstændighed, som den udsatte kongelige Priismaterie fordrer, i Almindelighed maae ansees for et got og brugbart Skrift, tilkjendes Forfatteren Hr. Christian Frands Schmidt, Slotsforvalter paa Frederichsberg, Slot, en Belønning af Selskabets større Sølv=Medalje og 20 Rdlr., eller 40 Rdlr. allene i Penge. 2. For en Afhandling under Titel, Forsøg til Besvarelse af det fra det kongelige danske Landhuusholdings Selskab under de theoretiske Priismaterier No. 7 fremsatte Spørsmaal. Om den bedste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, med Devise: Salig er den Mand, som handler forstandelig med den Ringe, m.v. som indeholder mange gode Anmærkninger, rigtige Klogskabs Regler, og overalt er tydelig og vel skreven, tilkjendes Forfatteren Hr. Frans Wilhelm Trøiel, kongelig Jnspector ved Anneberg og Ellinge Gaarders Jndretning udi OdsHerred, og Selskabets corresponderende Medlem, en Belønning af Selskabets større Sølv Medalje og 20 Rdlr. 3. For en Afhandling om den bedste Maade ret at bevare Humlen i sin Kraft, med Devise, Gellert, hvilken Selskabet har befundet ordentlig og vel forfattet, og hvori overalt findes anført de practiske Jagttagelser og Haandgreb, som henhører til Humlens rigtige Behandling fra først til sidst, tilkjendes Forfatteren nyelig meldte Hr. Slotsforvalter Schmidt, paa Frederichsberg, en Premie af Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. 4. For en Have Katekismus for Dannemark, eller Afhandling om en Haves tjenligste Anlæg, Dyrkning og Vedligeholdelse, forfattet i Spørsmaal. og Giensvar, med Devise: Jeg fik ved Herrens Bud af dig, 9 Jord, min Krop, m.v. hvilket Skrift, Selskabet har befundet saa vel forfattet, at det fyldestgiør det i denne Henseende udsatte Priis=Spørsmaal, tilkjendes Forfatteren Johan Ludvig Mansa, Urtegaardsmand hos Hr. Kammerherre Walmmoden, paa Fugelsang i Lolland, den mindre Guld Medalje. Saa Selskabet i Betragtning af Skriftets Vigtighed, Forfatterens dermed havde megen Umage, og de smukke Tegninger, hvormed det er oplyst, har forhøjet den udsatte Premie fra den større Medalje i Sølv til bemeldte mindre i Guld. 5. For et Skrift under Titel, Afhandlingkom hvilke Saltvands Fiskerier Norge i sær bør opmuntre, med Devise, Caritas pro rege & patria et gandiummeum, hvori de Spørsmaale, som Selskabet i denne Henseende har udsat, temmelig nøie og med en Kundskab, som paa egen Erfarenhed er grundet, er besvaret, tilkjendes Forfatteren, Hr. Christian Gran Molberg, Anditor og Politiemmester i Tronhiem, en Belønning af Selskabets mindre Guld Medalje eller 500 Rdlr. 6. For et Skrift under Titel, Om Maltgjøren, Bryggen og Bagen paa Landet, med Devise. Enhver Dyd her sin Belønning, med megen Flid omarbeidet og oplyst med smukke Tegninger i Henseende til BagerOvn, Malt=Mølle og Bryggeries Jndretning, tilkjendes Forfatteren, Hr. Jørgen Henrich Rawert, Løft nant ved Ingeniør Koret her i Staden, skiønt Skriftet. ikke gandske har fyldestgjort Selskabets Ønske i Hensige til Land Almuen, en Belønning af dets større SølvMedalje. Desuden er Selskabet tilsendt: A. Fra Hr. Conference Raad og Amtmand de Hoffman en occonomisk Beskrivelse over Colding huus Amt i Jylland. Skjønt samme er forfattet i Anledning af Selskabets udsatte Prismaterie for occonomiske Beskrivelser over enkelte Landstrækninger, saa har Hr. Conference Raaden dog ikke, i Følge hans skriftlige Erklæring og underskrevne Navn behaget at indsende denne Afhandling som Prisskrift, Selskabet bliver altsaa Hr. Conference Raaden, for Meddelelsen af dette nyttige Skrift saa meget meere forbunden. B. Fra en Anonymo et Skrift under Titel, Beskrivelse over Jern Malm, som findes i Myrer, og Moradser i Norge m.v., med Devise: Jernet blant Metaller ringe kan dog ofte Velstand bringe, har Selskabet vel med Fornøielse gjennemlæst, og deraf seet, at Forfatteren besidder en god Kundskab om de forskjellige Myrmalm Arter, som findes i Norge; men i Henseende til deres Behandling, og Maaden, at gjøre dem tilgode paa, har han ikke saa fuld kommen opfyldt Selskabets Hensigt, som det ønskede. Selskabet anmoder ham derfor, at han nærmere vil forbedre sit Skrift, og der give nøiere Oplysning om følgende Poster: Hvorledes de forskjellige Malm=Arter skal blandes: hvorledes Malmens Røstning kunde skee. paa en bedre Maade, end den af ham anførte: hvorledes Smeltningen af de blandede og røstede Malmer paa det fordeelagtigste kunde foretages: hvorledes det ved Smeltning erholdte raae Jern skulde blandes, for at erholde deraf det bedste Jern, og endelig at opgive Forholdet af det udbragte gode Jern til den dertil forbrugte Myrmalm, geleidet med paalidelige Attester og Godheden og Mængden af det ved de foreskrevne Procedurer erholdte reene Jern. Naar Forfatteren saaledes vil udarbeide sit Skrift, hvilket Selskabet meget ønsker, vil det med Fornøielse end videre tage det i Betragtning til Belønning. C. Ligeledes fra en anden: Afhandling om et Jordegodses bedste Forvaltning, med Devise: Jngen kan være sit Folk til Sorg og Plage uden sig selv til Skam og Skade, har Selskabet og med Fornøielse modtaget. Forfatteren har ikke attraaet nogen Belønning, og heller ikke vildet være bekjendt, hvorfor Selskabet herved allene offentligen bevidner ham sin Taksigelse for Meddeelelsen af de adskillige gode Anmærkninger, som Skriftet indeholder. Jkke har Selskabet heller vildet forbigaae her at erindre den Fornøielse det har haft af at imodtage af Sognepræsten til Østofte, under Grevskabet Knuthenborg i Lolland, Hr. Provst Dyssel, en Afskrift af den Bye Lov, som han for 2 Aar siden har opsat for Nørreballe Bye, i Østofte Sogn, hvilken siden er bleven confirmeret af Hr. Kammerherre Greve af Knuhr, til Grevskaberne Gyldensteen og Knuhtenborg, og har fra des Begyndelse viist den herligste Nytte. For den Nidkjærhed og Omhyggelig hed Hans Velærværdighed i den Henseende har udviist, fortjener han megen Berømmelse, ligesom Selskabet kunde ønske, at mange flere, som dertil har Leilighed, vilde efterfølge et saa roesværdigt Foretagende.