JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Auctioner. J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Pige Ane Jensdatter af Feis bliver det Boet tilhørende Eiendomshuus med tilliggende Vænge, i Østerby paa Feis, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 19de August ) Onsdagen den 26de August ) d. A., Efterm. Kl. 3. Torsdagen den 3die Septbr.)De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Petersen. Feis, den 27de Juli 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Efter Foranstaltning af vedkommende Skifteforvalter bliver det Stervboet efter Huusmand Hans Hansen tilhørende Huus i Arninge, med tilliggende Jordlod, ansat til 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 13de, 20de og 27de d. M., Formiddag Kl. 10, sl., paa Raadstuen her i Byen. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov, den 2den August 1835. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Stævninger. Jens Schwensen, Hs. Kongelige Majestæts Byfoged og Byskriver i Nysted Kjøbstad paa Lolland, gjør vitterligt: at efter Begjæring af Farversvend JohanEschington her i Nysted, grundet paa den ham under 23de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en af den forrige Eier af Stedet No. 87 i Nysted Byes Adelgade, Snedkermester Wilhelm Binhmann, til Nysted Kirke den 18de Decbr. 1810 udstædt og den 24de f. M. tinglæst Obligation, stor 100 Rd. d. C., hvorfor var givet første Prioritets Panteret i bemeldte Eiendom, og da denne Obligation er bortkommen, og derfor ikke kan udslettes af Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være indfriet, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have denne Obligation ihænde, at møde eller møde lade for Nysted Bytingsret den sidste ordentlige Retsdag i October Maaned 1836, som er Mandag, Formiddag Kl. 10, for med samme at fremkomme og lovlig Adkomst til den at beviisliggjøre, da i Mangel heraf Paastand vil blive nedlagt om at bemeldte Obligation ved Dom mortificeres og af Pantebogen udslettes. Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse eller Lavdag. Dets til Bekræftelse under min Haand og mit Segl. Nysted Byfoged-Contoir, den 31te Juli 1835. J. Schwensen. (L. S.) Jens Schwensen, Hs. Kongelige Majestæts Byfoged og Byskriver i Nysted Kjøbstad paa Lolland, gjør vitterligt: at efter Begjæring af afgangne Skipper Daniel Klotz's Enke, Marie Kloz, fød Brostrup, her i Nysted, grundet paa den hende under 23de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en af bemeldte hendes afdøde Mand under 6te April 1815 til Styrmand Engelbreth Theysen Raffenberg udstædt og den 10de f. M. tinglæst Obligation, stor 100 Rd. N. V., hvorfor var givet første Prioritets Panteret i noget Debitor tilhørende Jord i fornævnte Kjøbstads Klostermark, og da denne Obligation er bortkommen, og derfor ikke kan udslettes af Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være indfriet, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have denne Obligation ihænde, at møde eller møde lade for Nysted Bytingsret den sidste ordentlige Retsdag i October Maaned 1836, som er Mandag, Formiddag Kl. 10, for med samme at fremkomme og lovlig Adkomst til den at beviisliggjøre, da i Mangel heraf Paastand vil blive nedlagt om at bemeldte Obligation ved Dom mortificeres og af Pantebogen udslettes. Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse eller Lavdag. Dets til Bekræftelse under min Haand og mit Segl. Nysted Byfoged-Contoir, den 31te Juli 1835. J. Schwensen. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Pige Ane Jensdatter af Østerby paa Fei indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger, og navnligen en Halvsøster Ane Dorthea Hansdatter, der skal være givt med Skipper Hans Mathiesen i Norge, indkaldte, med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Feig, den 17de Juli 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Else Andersdatter og forhen afdøde Mand, Søren Mortensen Krogh af Vesterby paa Feio indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldte, med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved bekjendtgjøres. Feie, den 17de Juli 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Capitaler, som anbydes. 300 Rbd. Sedler, af Nykjøbing Kjøbstads Overformynderies Midler, kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar Man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Nykjøbing, den 1ste August 1835. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-07
Sæde=Rug, første Afgrøde efter udsæd af holsteensk Provstie=Rug, bekommes hos Forpagter Neuhausen paa Westensborg for 4 Rbd. rede Sølv pr. Tønde, naar Man forud derom henvender sig til ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Addressecontoirs Efterretninger. Niogtyvende Aargang. Nummer 64. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Udenlandsk. J Anledning af de urolige Optrin i Saragossa har det spanske Ministerium grebet til en Forholdsregel, som har vakt den største Uvillie hos alle Liberale. Borgergarden og Magistraten i Saragossa havde i 3 Adresser til Dronningen anholdt om Ophævelse af alle Klostere, Afsættelse af alle Embedsmænd, som ikke ere constitutionelle Grundsætninger ivrigen hengivne, og alvorlig Undertrykkelse af Carlisternes Planer, samt Fremskyndelse af Presseloven og Loven om de geistlige Anliggender, da Man under disse Betingelser med sit Liv vilde indestaae for Roligheds og Ordens Vedligeholdelse. Som et Slags Svar herpaa er udgaaet et Manifest, der blandt Mere bestemmer: at Provindsernes Generalcapitainer skulle, under eget Ansvar, strax nedsætte Krigsretter og stille alle Forstyrrere af den offentlige Rolighed for samme; alle Militaire skulle, under haard Straf, ved forekommende Uroligheder stille sig til Øvrighedens Disposition; alle offentlige Embedsmænd skulle under alle Omstændigheder blive paa deres Poster, o. s. v. – Efterretningerne fra Madrid naae indtil 22de Juli. En Revoution syntes at forestaae. Den betænkeligste Gjæring herskede iblandt Folket, og Borgeraarden deelte en almindelige Uvillie over det nye Manifest. Trop erne havde vel endnu ikke taget Deel deri; men tilendegivet den Beslutning, ikke at ville skyde paa Fol let. Fra alle Sider fordres Ministerforandring, uforovet Jndkaldelse af Cortes, Tilbagekaldelse af Decretet, om Krigsretterne, og at Dronningen skal vende tilbage fra Aranjuez. Paa Børsen i Paris heed det desuden, efter Breve fra Catalonien, at der ogsaa i denne Provinds herskede stor Gjæring, og at alle Munkene i Barcellona vare myrdede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Træfningen ved Estella den 16de f. M. synes at have æret den betydeligste, der siden den spanske Borger rigs Begyndelse er forefaldet. 700 saarede Carlister ere blevne bragte til Estella og 150 til Salinas da Ora, Tirsdagen den 11 August 1835. ved hvilket sidste Sted der igjen skal have concentreret sig en betydelig carlistisk Magt. De have i Træfningen mistet 2 Oberster, og foruden Villareal er endnu en anden Anfører bleven saaret. Segastibelza har maattet lade sin høire Haand sætte af. Næsten alle Officierer i hans Bataillon ere ved Angrebet paa Broen over Arga blevne dræbte eller saarede. Christinerne have ført 600 Fanger til Pamplona. Den 17de hørte Dom Carlos Messe i Estella, men maatte pludselig tage Flugten, da Cavalleriet under General Lopez lod sig see for dette Sted. Den eliotske Convention synes at være aldeles brudt; thi Carlisterne skulle, af Hævngjerrighed over deres tappre Artilleri-Oberst Reinas Død, have ladet 60 fangne Officierer skyde. Denne Mand blev dræbt ved et Udfald af Garnisonen i Puentala Reina den 14de f. M., og i ham have Carlisterne i meer end een Henseende tabt nu betydelig Støtte, da han havde offret deres Sag baade sine Talenter og sin store Formue. Nogle Efterretninger melde, at General Moreno ikke har bivaanet Træfningen; andre, at han har ført Commanden. Morderen, der affyrede Helvedesmaskinen mod Ludvig Philip og hans Generalstab, hedder Jacques Gerard, er 39 Aar gammel, og er en Mechanicus, fra Lodsve, hvor han har efterladt Kone og Børn. J sin Tid har han tjent under Murat, og havde et neapolitansk Æreskors. Han har tilstaaet, at være kommen til Paris ledsaget af een Medvider, som havde besørget Anskaffelsen af Krudt og øvrige Materialier. Denne Medvider er en Lampemager Boireau, 26 Aar gl., som er bleven hæftet og skal have tilstaaet at være skyldig. Ogsaa vil Man have opdaget Eieren til den ene af de i Grards Værelse fundne hvide Hatte. Saaret i Armen havde han den 30te indfundet sig i et Hospital og udgivet sig for eet af Offerne for Attentatet; men mistænkelige ved den Omstændighed, at han først kom 2 Dage efter, saavelsom ved selve Saarets Characteer, provede Man de hvide Hatte paa ham og den ene passede ham ganske. To Saarede foruden Gerard skulle efter Explosionen være blevne seete at flygte. Retsundersøgelserne fortsættes ivrigen. Mængden er imidlertid af den Mening, at Attentatet blot bør betragtes som en enkelt Handling af een eller nogle faa Fanatikere, og ikke som Virkningen af noget Complot, da det skjændige Anslag i Følge sin Natur næppe har kunne være kjendt og billiget af Mange. Jkke en eneste af de fra St. Pelagie=Fængselet i Paris undvegne April Fanger er endnu paagreben. De tilbageblevne Anklagede vedblive at trodse, og ville ikke møde i Retten, undtagen de med Magt tvinges dertil. De have derfor fundet paa at ligge nogne i deres Senge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Forleden Dag lod Politiet dem i denne Tilstand bære i deres Lagener op til Rets=Forsalen, i det Haab, at de der vilde lade sig formaae til at tage deres Klæder paa; men da ogsaa dette Forsøg var frugtesløst, maatte Man bære dem tilbage i deres Arrester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
J Følge directe Efterretninger fra Lissabon skal den unge Dronnings Formæling endelig være besluttet, og Prindsen af Carignan, af Huset Savoyen, 22 Aar gammel, være udseet til hendes Gemaal. Rusland menes at have store Planer i Sinde; thi selv i de længst bortliggende Provindser er skeet en betydelig Udskrivning, og Regimenter i Ural og Kaukasus have faaet Ordre til Opbrud af Europa til. Alt tyder paa, at der af den russiske Krigsmagt skal formeres stærke Hovedlinier langs den europæiske Side, for, som det hedder, der at staae parate for alle mulige Tilfælde. At Leiren ved Kalisch ikke blot bliver til Lyst, det mene selv de preussiske Aviser, idet de antage det for urimeligt, at Rusland alene derfor vil lade sine bedste Tropper gjøre en 6 Maaneders Marsch. Det hele russiske Armeecorps, som ventes til Lystleiren ved Kalisch, skal, naar den er hævet, opslaae sit Vinterqvarteer i Polen, hvoraf Man spaaer vigtige Begivenheder til Foraaret. Keiser Nicolaus vil lande i Danzig midt August. Tropper nærme sig nu Kalisch fra alle Kanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Rusland har paataget sig de preussiske Troppers Forpleiningsetat saasnart de betræde det russiske Gebeet, og det paa en saa glimrende Maade, at Preussen ikke har kunnet undlade at bestemme Følgende for de fra Danzig gjennemmarscherende russiske Tropper. Stabsofficierer erholde daglig hver 6 Flasker Viin og 4 Couverts, subalterne Officierer 2 Flasker Viin; Soldaten daglig 1 Pd. Kjød, 2 Pd. Brød, 1 Pd. Gemuse, en Pægel Brændeviin og 1 Flaske stærkt Øl. De russiske Gardeofficierer føre hver en brillant Eqvipage og 3 til 9 Rideheste med sig. Deres Keiser har befalet, at der ikke maa spares Noget for at give det verdenshistoriske Skuespil ved Kalisch den høieste Glands. En Viinhandler i Berlin har sluttet Accord dertil om en Leverance af 3,000 Centner Champagner. Da der ingen Plads er mere ved Kalisch til at opføre Huse paa, skjøndt Keiseren har til Leirens Behov leiet et Fladerum af 7 Qvadrat Miles Omfang, saa speculeres der nu paa, at indrette store Vogne med Afdelinger til at sove i J Følge Efterretninger fra Scutari, der naae til den 7de f. M., har Kampen i Albanien antaget en meget alvorlig Characteer. Paschaen, hvem Scutaris Jndvaaneres Halstarrighed gjorde rasende, havde lovet de tyrkiske Albanesere, der beboe Bjergene i Nærheden, at de maatte plyndre Bazaren, naar Jndvaanerne ikke vilde underkaste sig. Disse Bjergbeboere trængte igjennem Beleirerne og bragte Citadellet Levnetsmidler, hvorpaa Bazaren blev overgivet dem til Plyndring. Dette var Tegnet til en frygtelig Kamp, efter hvilken Albaneserne trak sig tilbage til Bjergene og Paschaen endnu er i sin gamle Stilling i Fæstningen. En ottomansk Flaade af 20 Fartøier med 6,000 Mand Landingstropper skulde imidlertid afgaae fra Constantinopel til Albanien, og Synet af denne, meente Man, vilde bringe Rebellerne til Lydighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Jndenlandsk. Det kgl. danske Cancelli har, under 3die Juli, ved at tilstille samtlige Overøvrigheder en Navnefortegnelse over 46 Personer, som skulle have dannet og underskrevet en tydsk-politisk Forening, og den 24de Mai d. A. have feiret den 3die tydske Hambacher-Fest i Mendon ved Paris, tilkjendegivet bemeldte Autoriteter, til fornøden Efterretning og Bekjendtgjørelse for vedkommende Politiøvrigheder, at "det er Hs. Maj. Kongens allerhøieste Villie, at Jngen af de saaledes Navngivne tillades at betræde dette Riges Grændser, og at, saafremt desuagtet Nogen af dem maatte befindes at have taget Ophold i Hs. Majestæts Lande, han da ufortøvet stilles for et Forhør, og efter Omstændighederne belægges med Arrest, i hvilket Tilfælde derom strax bliver at gjøre Jndberetning til Cancelliet, som derefter har for Hs. Majestæt at nedlægge allerunderdanigst Forestilling. Blandt de paa Fortegnelsen navngivne 46 Personer findes ingen fra Danmark eller Hertugdømmerne. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Musikhandler C. Loose er i sit 47de Aar død paa en Badereise i Bøhmen. Mariebo. Siden i Fredags Eftermiddag og til i Morges har det stormet stærkt, og her er falden en Deel Regn. Luften er nu saa kold, at Kulden er tem temmelig følelig om Natten. – Som Følge af Stormen indtraf Brevposten fra Kbhvn, for i Løverdags først i Søndags Eftermiddag, og Dampskibsposten, som pleier at ankomme om Søndag Formiddag, udeblev indtil i Morges, da Avisen sluttedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Her fortælles, at der nu bydes 10 a 12 Rbd. for en Tønde Raps i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Auctioner. Fredagen den 28de og Løverdagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 9, lader Hr. Kjøbmand J. Engberg, formedelst sin Handels Ophævelse og Bopæls Forandring, ved offentlig Auction i sin Gaard i Østergade bortsælge en betydelig Deel Løsøre, bestaaende af et Guld-Uhr, et Taffel-Uhr i Mahognie Kasse, Sølv, Borde, Stole, Dragkister, Commoder, Speile, Skilderier, Sengesteder, Sengklæder, Gangklæder, Lagener, Linned, Dækketøi, Kjøkkentøi af Kobber, Messing, Tin, Jern og Træ, Theemaskiner, Præsenteerbakker, Porcellain, Urtepotter, et dobbelt Barometer, en Kobberbryggerkjedel, en Comforindretning, en holsteensk Vogn med 3 Sæder, tvende pletterede Seletøier, to americanske Plouge m.m. Endvidere en Deel engelske Glasvarer, Jsenkram, Desert knive, Congothee, Humle, Malt, Sild, Flæsk, Kane meder, nogle nye Kakkelovne, samt meget mere. Alt paa de Conditioner, som ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte, og deriblandt, at vederhæftige Kjøbere kunne erholde Credit til Mortensdag d. A. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Mariebo Byfogedcomptoir, den 8de August 1885. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Mandagen den 31te d. M., Middag Kl. 12, afholdes her paa Gaarden offentlig Auction, mod 3 Maaneders Credit, over 17 Stkr. Heste af det herværende Stutteri, nemlig: 5 Føllehopper, bedækkede ved Fuldblodshingsten Claudesley, 4 unge Rideheste, 4 Laa rige Plagge, 2 1 aars Plagge og 2 Fol. Samtlige Heste ere deels Halvblods og deels forædlede med engelsk og arabisk Blod. Ligeledes stilles til Bortsalg 12 Stkr. Væderlam, faldne efter ægte dishley Vædere og Faar af engelsk og spansk Race. Pederstrup, den 9de August 1835. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Efter Foranstaltning af vedkommende Skifteforvalter bliver det Stervboet efter Huusmand Hans Hansen tilhørende Huus i Arninge, med tilliggende Jordlod, ansat til 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 13de, 20de og 27de d. M., Formiddag Kl. 10 sl., paa Raadstuen her i Byen. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov, den 2den Aug. 1835. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
De, som maatte have Noget at fordre i efterfølgende Stervboer, der behandles af Mariebo Kjøbstads Skifteret, nemlig efter 1. Cand theol. Henrik Stampe Krarup, 2. Brolægger Niels Erlandsen og 3. Træskomand Søren Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes de tvende Førstnævntes Arvinger med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og at paasee deres Tarv under Skiftet. Mariebo Skifteret, den 8de August 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Stævninger. Jens Schwensen, Hs. Kongelige Majestæts Byfoged og Byskriver i Nysted Kjøbstad paa Lolland, gjør vitterligt: at efter Begjæring af Farversvend JohanEschington her i Nysted, grundet paa den ham under 23de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en af den forrige Eier af Stedet No. 87 i Nysted Byes Adelgade, Snedkermester Wilhelm Binhmann, til Nysted Kirke den 18de Decbr. 1810 udstædt og den 24de f. M. tinglæst Obligation, stor 100 Rd. d. C., hvorfor var givet første Prioritets Panteret i bemeldte Eiendom, og da denne Obligation er bortkommen, og derfor ikke kan udslettes af Pantelogen, skjøndt den forlængst skal være indfriet, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have denne Obligation ihænde, at møde eller møde lade for Nysted Bytingsret den sidste ordentlige Retsdag i October Maaned 1836, som er Mandag, Formiddag Kl. 10, for med samme at fremkomme og lovlig Adkomst til den at beviisliggjøre, da i Mangel heraf Paastand vil blive nedlagt om at bemeldte Obligation ved Dom mortificeres og af Pantebogen udslettes. Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse eller Lavdag. Dets til Bekræftelse under min Haand og mit Segl. Nysted Byfoged-Contoir, den 31te Juli 1835. J. Schwensen. (L. S.) Jens Schwensen, Hs. Kongelige Majestæts Byfoged og Byskriver i Nysted Kjøbstad paa Lolland, gjør vitterligt: at efter Begjæring af afgangne Skipper Daniel Klotz's Enke, Marie Klot, fød Brostrup, her i Nysted, grundet paa den hende under 23de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en af bemeldte hendes afdøde Mand under 6te April 1815 til Styrmand Engelbreth Theysen Raffenberg udstædt og den 10de f. M. tinglæst Obligation, stor 100 Rd. N. V., hvorfor var givet første Prioritets Panteret i noget Debitor tilhørende Jord i fornævnte Kjøbstads Klostermark, og da denne Obligation er bortkommen, og derfor ikke kan udslettes af Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være indfriet, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have denne Obligation ihænde, at mode eller møde lade for Nysted Bytingsret den sidste ordentlige Retsdag i October Maaned 1836, som er Mandag, Formiddag Kl. 10, for med samme at fremkomme og lovlig Adkomst til den at beviisliggjøre, da i Mangel heraf Paastand vil blive nedlagt om at bemeldte Obligation ved Dom mortificeres og af Pantebogen udslettes. Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse eller Lavdag. Dets til Bekræftelse under min Haand og mit Segl. Nysted Byfoged-Contoir, den 31te Juli 1835. J. Schwensen. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Capitaler, som anbydes. 300 Rbd. Sedler, af Nykjøbing Kjøbstads Overformynderies Midler, kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar Man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Nykjøbing, den 1ste August 1835. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Af Falster Birks Overformynderi opbydes herved 894 Rbd. 14 s. S. og T. til Udlaan mod anordnet Sikkerhed. Falsters Birk, den 8de August 1835, Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-11
Ved Tallotteriets 1287de Trækning i Altona udkom: No. 20. 28. 54. 26. 35.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-14
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 65. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebs. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-08-14
De sidste Efterretninger fra Scutari, af 4de f. M., melde, at der igjen er forefalden en morderisk Fægtning, ved hvilken 1000 Mennesker ere blevne dræbte og saarede. Alle Øievidner ere enige i, at Scutaris tyrkiske Jndvaanere have ved denne Leilighed udviist et saadant Mod og en enhver Fare foragtende Udholdenhed, som Historien kun kan fremvise faa Exempler paa. Jmidlertid var Resultatet kun, at Citadeller blev endnu stærkere blokeret. Nogle af Omegnens Paschaer og Beier havde i al Hurtighed forsamlet nogle 1,000 Md., for at komme Hasiz-Pascha til Hjælp; men da de erfarede, at 18,000 velbevæbnede og modige Folk ventede paa dem, vendte de tilbage i saadan Hast, som om Fienden allerede var dem i Hælene. Paschaens eneste Haab staaer nu kun til Rumely Walessi, der skal være i Anmarsch med betydelige Stridskræfter, imidlertid er det et stort Spørgsmaal, om denne Hjælp kan komme endnu i rette Tid, da Nøden i Citadellet har naar den høieste Grad, saa at Næringsmidlerne bestaae næsten ene i Kjødet af de Heste, der daglig maa slagtes formedelst Fodermangel. Scutaris christelige Befolkning er bestandig neutral; men dens Stilling bliver, ligesom Entastrophen nærmer sig sin Udvikling, bestandig misligere, da hvilketsomhelst Parties Seir truer den med stor Fare. Seirer Paschaen, saa er det at befrygte, at han, under Forevending af at hans Befaling, at den christne Befolkning skulde yde ham Bistand, ikke er bleven fulgt, vil udøve Voldsomheder imod denne; men seire de tyrkiske Rebeller, saa er Faren endnu større, da Man i den almindelige Begeistring maa befrygte de Christnes Massacre.