JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Kiøbenhavn, den 19 Januarii. Førstkommende Søndag den 21de Januarii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Hertug af Wartemberg, som bæres i 10 Dage. Cavallererne bære sorte Klæder med Silkeknapper, blank Kaarde og Spænder, 6 Dage sorte og 4 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 6 Dage sorte og hvide Baand, og 4 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Under Dato den 30te December er udkommen en Placat, indeholdende Tillæg og nærmere Bestemmelser, ved Told- og Consumtions-Forordningen af 1ste Februarii d. A., faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Hos Hofvogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Den afdøde Greve Andreas Peter Bernstorffs Jordefærd, erindret i Gientofte Kirke den 13de Julii 1797, af Hr. Pastor Høegh, tilligemed Sangene for og efter Talen af Hr. Etatsraad O. Malling; faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstædet for 8 Sk., hæftet 10 Sk. Knigge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor 8vo, 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
AVERTISSEMENT. Mandagen den 22de Januarii og følgende Dage D. Kl. 9 bliver ved Auction i Pilestræde No. 83. solgt et Partie Kramvahre af Silketøyer, Kipper, Manskiæster, Klæde, Kassemir, Frakketøy, Nankin, Tamis, stribede, klare, og med Silke broderede Nettelduger, Musseliner, Lenong, Gorias, Sirtzer, Kattuner, fine og grove Lærreder, Kammerdug, Silke= og Musselinsschaler, Tørklæder, Silkebaand, Strømper, Nathuer, pletteret Gods, endeel Jsenkram og Galanterievare m.v.; samt Guld, Sølv, Kiøkkentøy, Meubler, Senge og Sengeklæder, Linned og Gangklæder m.v. imod Betaling til Procurator Dich, boende paa Auctionsstedet, hvor Catalogi bekommes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Kiøbenhavns Aar. No. Muur. unal. Post-Tidende. Huus. maa Mandagen, den 22 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Semlin, den 25de December. Den allerede i vor næstsidste Tidende fra Wien meddeelte Efterretning, at den rebelliske tyrkiske Pacha af Widdin Paswan Oglouer slaaet, har fuldkommen bekræftet sig. Natten den 25de indtog hiin Pacha virkelig Staden Belgrad efter et hæftigt Bombardement, som satte Semlin og hele Egnen i Uroe. Men nu stod endnu Hovedsagen tilbage at erobre Fæstningen Belgrad. Den tyrkiske Gouverneur forsvarede sig fra Fæstningen med al Eftertryk, og lod endog Staden paa tre Kanter stikke i Brand ved nedkastede Beegkrandse. Men dette holdt ikke Rebellerne borte; de foretog en Storm med saadan mageløs Kiækhed, at det havde været ude med Fæstningen, naar ikke Bassen af Travnick med 1500 Mand var ilet den beængstede Bassa til Hielp, og havde givet hans modløse Mandskab nyt Mod. Fægtningen var hæftig. Rebellerne bleve angrebne foran og i Ryggen, og efter en langvarig haardnakken Modstand totaliter slagne. Cavalleriet reddede sig ved Flugten; men Fodfolket blev adsplittet. En Deel deraf reddede sig ind i Raizestaden i de grædske Kirker, der nu fra alle Sider ere indsluttede. Bassaen gjorde 150 Mand til Fanger, hvilke nu holdes i det belgradske Fængsel Nebiose. Paswan Oglous hele Magt skal nu bestaae af 7–8000 Mand, og 50 Skibe. Man er nysgierrig efter, hvad Skridt han efter dette første ulykkelige Forsøg vil giøre. (Wienske Efterretninger sige, at han vel efter dette Nederlag har draget sig ud af Servien; men at man er bange, han skal komme igien). J øvrigt forsikkrer man, at Oprørsaanden i alle Egne af det tyrkiske Rige er i fuldt Udbrud. J Bulgarien, Bosnien, Macedonien, Albanien, begynder man allerede at svinge Oprørsfanen, og selv i Constantinopel har samme Aand udbredet sig paa en Maade, som lader befrygte, at den hidtilværende tyrkiske Statsforfatning staaer Fare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Wien, den 6te Januarii. Den herværende grædske Kiøbmand Argenti er blevet hæftet med sin Bogholder og alle sine Contoirbetiente, tilligemed en herværende Bogtrykker, fordi Argenti har ladet trykke en oprørisk Proclamation til Grækenlands Jndbyggere. Bogholderen er midlertid friegivet igien, paa det Contoiret ikke gandske skal standse. Den tyrkiske Gesandt, paa hvis Forlangende denne tyrkiske Arrest er skeet, har i en egen Note takket Baron Thugut derfor. Den hæftede Argentier en fød tyrkisk Undersaat fra Macedonien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Alle her paa Permission værende Officerer have faaet befaling ufortøvet at begive sig til deres Regimenter eller andre Poster, ingenlunde af Frygt for nye Krigs farer, men formedelst Forandringer, der skulle foretages med hele Krigsvæsenet, og da desuden vort Monarchie faaer andre Eiendomme, maae ogsaa den hele keiserlige Armee inddeles i andre Cantonneringer, og altsaa paa ny forlægges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Prag, den 17de Januarii. Man forsikkrer, en ny Colonne Tropper er bestemt til Bøhmen, og marcherer alt over Regensborg. Det vil snart vise sig, hvad der er ved den Sag, thi der snakkes nu saaledes frem og tilbage, at ingen kan blive klog derpaa. (Det er sandt!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Donaustrømmen den 7de Januarii. Efter Beretninger, man angiver, som tilforladelige, komme 30000 Mand til at staae i Bayern. Rigsarmeen kommer efter den mellem Frankerig og Østerrig indgaaede Convention til at staae bagved Lechfloden. Paa Veyen mellem Nürnberg og Regensborg vrimler med Artillerie, Munition, o. s. v., som gaaer til Bøhmen. J Følge offentlige Blade skal det til Mæhren og Schlesien bestemte Corps bestaae af 30 Batailloner Jnfanterie og 46 Eskadroner Cavallerie, og commanderes af 2 Feldmarschallieutnanter, og 6 Generalmajorer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Regensburg, den 4de Januarii. Churhannover har i Rastadt foreløbigen erklæret, at man under nærværende Omstændigheder eftertrykkelig skulde drive paa Preusens og Ruslands Mægling, angaaende den mere udvidede Rigsfuldmagt, der er at affatte, og skulle alt adskillige protestantiske Gesandtskaber i Rastadt have erklæret sig for denne Meening; derimod har Churcoln foreslaaet gandske at kaste sig i Keiserens Arme, hvilket Chur trier og de fleeste geistlige Stænder understøtte. Schveits, den 6te Januarii. Meget alvorlige Uroeligheder synes at true os, i alle Cantoner hersker Gjæring; det eene Partie forlanger en Regieringsforandring, det andet vil haandhæve sin gamle Constitution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
J Basel og Mühlhausen synes Democraterne at have Overhaand. Nogle Regieringer synes besluttede at værge deres politiske Tilværelse til det yderste. J Canton Bern, der er den største Canton, og tæller imod 350000 Jndvaanere, ruster man sig alvorlig til Modværge, ifald de franske Tropper skulde trænge længere frem. Cantonerne Zürich, Lucern, Freyburg, og Solothurn sætte ligeledes deres Milice i Stand til at understøtte Canton Bern. Foruden de 10000 Mand Bern stilles ved Grændserne af det brundrutske, har den endnu givet 6 andre Regimenter befaling paa første Vink at holde sig march færdige med 40 Kanoner. J den tydske Deel af Canton Bern ere samtlige Jndvaanere Regieringen meget hengivne. J Byen have alle Jndbyggerne bedet om, ogsaa at stædes til Eed, da den væbnede Magt blev taget i den sædvanlige Eed. Derimod hersker i den franske Deel af Bern, eller det saa kaldte Vaadtland megen Gjæring, og alt laver sig der til en Revolution. Heller ikke venter man sig stort af de tre Regieringslemmer, man har sendt til Lausanne at stille Uveiret. J øvrigt have samtlige Cantons besluttet at skaffe de franske Geistlige og Emigrerede bort af deres Grund. J Solothurn vilde man i Begyndelsen skaane dem, der vare over 60 Aar; men nu maae de friste samme Skjæbne. Den Landdag, som den 22de December aabnedes i Arau, tør blive af yderste Vigtighed for alle Cantoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Strasborg, den 7de Januarii. Departements forvalter Mezger i Calmar er udnævnt til Regierings commissair, for at fuldbringe Staden Mühlhausens Foreening med Frankerig, som skeer paa de Vilkaar, at denne Stad i denne Krig forskaanes, for at levere Soldater, og at den til sin egen Fordeel maae sælge sine offentlige Jorde. Bernerne blive ved i deres Rustninger. De have i følge bestaaende Tractater, forlangt Contingent af Grevskabet Neuschatel. Logle, siger man, har leveret sit, men det patriotiske (o: democratiske) La Chaudefond vægret sig. Ogsaa i Basel viser sig Frieheds- og Liighedsaanden. Af Landdagen i Arau vil man ikke vente sig meget, især da de Deputeredes Fuldmagter ere saa indskrænkede. Man formoder altsaa, den snart vil blive adskilt igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Paris, den 4de Januarii. Næsten alle vore Blader vedblive at ivre mod den engelske Regiering, og give Haab om et lykkeligt Udfald af det forestaaende Tog. Ogsaa søge adskillige at vise, at der maae ligge alle enopæiske Magter Lag paa, at ønske de Franske Held, da Havenes Friehed derved vilde vindes tilbage. Vore Journaler fortælle end ydermere, at Buonaparte, tilligemed Søeministeren, vil begive sig til Dunkirchen og andre Havne, at tage alle Anstalter til Landgangen paa Engelland i Øiesyn. Bidragene til denne Landgang indløbe rigelig, især indkomme mange Adresser affattede ide hæftigste Udtryk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
J Forgaars har da 500 Raadet omsidet beretteret, at alle Professorer, Ungdomslærere, og Prædikanter af alle Religionssecter, inden 20 Dage skulle tilsværge Kongedømmet og Anarchiet Had, og Republiken og den nærværende Constitution Troeskab. Giøre de ikke inden den Tid denne Eed, maae de inden en Maaned forlade Republiken, og bringes paa deres egen Bekostning under Seqvestration af deres Gods til et allieret eller neutralt Land. Komme de tilbage til Frankerig, deporteres de over Havet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Ogsaa føyer man alle Anstalter, at faae de nye Valg mere republikanske, i Ordets nærværende Betydning) og hindre fremmed Indflydelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Paris, den 8de Januarii. Ved den Huusrandsagning, der den 4de efter Regieringens Befaling skeede hele Frankerig over om engelske Vare, blev den bekiendte proscriberede Exrepræsentant Job Alme taget ud af sit Tilflugtsted, og paagrebet ved Barrieren, da han vilde forlade Paris. Han er nu i Temple fængslet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Directoriet har foreslaaet 500s-Raadet, at erklære alle Skibe, der havde engelske Vare eller Levnetsmidler ombord, for gode Priser, hvad Flag de end gik under. 500 Raadet nedsatte derover en Commission, bestaaende af Villers, Lamarqve, Blad, Boissiers, og Echasseriaux, som ufortøvet skal aflægge sin Jndberetning. Decretet om Laanet af de 80 Millioner har Oldingsraadet eenstemmig antaget, men ligesaa eenstemmig forkastet det om at lægge Protocoller til frievillige Gaver, da det gjorde Skilsmisse mellem Borgere og Borgere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Den 21de Januar (Ludvigs Henrettelses Dag) vil 500s-Raadet første Gang samles i sit ny Pallads, forhen Hotel Bourbon, og i sit ny Costume.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Den i 18de Fructidors Actstykkerne nævnede Hardenberg er hæftet under beskyldning, at han ved Bestikkelser søgte at skaffe sig Jndflydelser paa de nye Valg; og en Boghandler Cochery, fordi han solgte Rivarols Ordbog, hvis Fortale er fiendsk mod Revolutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Rustningerne til Toget mod Engelland fortsættes meget levende. Fra Brest til Ostende drage tre Hære sig sammen, som hver skal have sin Chef; men dog samtlig staae under Buonapartes Overcommando. Den betydeligste Armee, som Buonapart selv skal anføre, samler sig paa Bretanniens, den anden under Desair paa Normandiets Kyster, og den tredie paa Flanderns under Bernadotte. Muskyns Canoneerslupper udrustes i Dünkirchen og ved Viessingen samle sig 8 - 10000 Mand Franske, der skulle forene sig med dem i Dunkirchen, ligeledes hedder det, at de overblevne hollandske Skibe skulle samle sig der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
London, den 5te 9de Januarii. Regieringen føyer her alle muelige Anstalter at modsætte sig en fiendtlig Landgang. Paa de Stæder, der meest ere udsatte for Faren, samles Tropper, Plymouth og Portsmouth faaer tilstrækkelig Besætning; en stærk Magt sammen drages i Susser ved Pavensey, hvor vel før er skeet fiendtlig Landgang, som og paa alle farlige Stæder af Kents Kyst, og i Afhford er bestemt til Hovedqvarteer, for 20000 Mand. Ligeledes paa den østlige Kyst 20000 Mand staae alt i Esser og Susser, skulle forstærkes til 30000, og være et Reservecorps for Hovedstaden. Foruden dette Reservecorps oprettes endnu tre Armeer til at forsvare Hovedstaden paa 12-15000 Mand, og en i Centro paa 30000, for hvilken Colchester er det beqvemmeste Sted. Paa de sydlige Kyster ere fire Stæder især udmærkede, hvor Fienden bedst kunde lande, og disse forsvares med meget Artillerie, og de frygteligste Forsvarsmidler. Capellanerne ved alle Miliceregimenter ere afskaffede, i Chatam, Plymouth, og paa andre Verfter hersker yderste Virksomhed fra Morgen til Aften, selv om Søndagen, for at sætte Admiral Nelsons Flode i Stand til sit hemmelige Tog, som nogle meene bestemt til at ødelægge Canonbaaden paa den franske Kyst, andre derimod til en offensiv Operationsplan mod Holland. Det hedder og, at der skal sendes Tropper til Nordsøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Midlertid har Ministeren nu sat sin Paalægsbill igiennem, uagtet at Modstand af Thompson, Nichols, Tyrwhit, Burdett, Jekyll, Courtnay, Smith, Sheridan, og For (af hvis mesterlige Taler desværre Rummet ikke tilstæder at give Udtog) to Dage kiæmpede de; ogsaa var deres Tal steget til 75, hvoriblandt 22, der ellers pleier at votere med Ministeren; paa hans Side var 202, men deriblandt 127, der enten have Embeder under Kronen, eller paa andre Maader staae under Ministerens Jndflydelse, og altsaa ikke kunne komme i Betragtning; Stemmerne vare altsaa i sig selv underlige; og naar man nu hertil regner, den halve Deel af Underhuset, som ikke var tilstæde, for ikke at votere, bliver Majoriteten neppe ministerial. Midlertid er billen nu gaaet igjennem, og da Overhuset deri ikke kan giøre nogen Forandring, staaer nu det sidste Haab til Folket. Tiernes Forslag, at Kongehuset skulde bidrage sit, forkastedes, da Hr. Dundas paastod, det streed mod den Agtelse, man skyldte Monarken, Wilberforce, at ingen Patriot burde tilstæde, at Thronen tabte det mindste Støvgran af sin Glands, og Carew, at Kronen havde andt ved at komme ud (hvilket man maae troe, siden den lader Nationen betale sin ældste Søns Gield). Tillige har Pitt erklæret, at han ikke vil giøre Oppositionen den Glæde, at gaae af.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Haag, den 13de Januarii. Det er besluttet, at Constitutionscommissionen skal fordobble sit Arbeid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Coblenz, den 8de Januarii. J Dag sammenkaldedes Borgerne, at give deres Stemmer til at indlemmes i den franske Republik. De erklærede, at de vel ønstede at blive under deres gamle Regiering; men hvis de afstodes til Frankerig, kunde de være ligesaa gode franske Borgere. J Bonn have Borgerne svaret ligeledes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Basel, den 9de Januarii. Borger Neugand har faaet befaling at spørge Regieringen i Bern, om det er sandt, den har beordret Troppesamlinger, og ladet hæfte de Deputerede fra de Sogne, som vægrede sig ved at gribe til Vaaben. Alt bebuder Schveits udvortes og maaskee indvortes Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Kiøbenhavn, den 22 Januarii. J Tallotteriets 634.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Trækning i Altona, den 16de Nummere: Januarii, udkom følgende Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-22
Vinden. Kulde. Januar. V. N. V. V. N. V. Varme. O. S. O.S. S. O.S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Kjøbenhavn No. Aar. talings tilin. stillispundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Post-Tidender. maa Fredagen, den 26 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schuld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Constantinopel, den 10de December. Da Porten hidtil har faaet de meest foruroeligende Tidender om Paswans Oglous Fremskridt, at Neapolis og andre Stæder ere stukne i Brand af ham, o. s. v. har den nu sat en stor Priis paa hans Hoved, og beordret Seraskieren af Rumelien, at bryde op mod ham med 50000 Mand. Tillige vil Captain Pachaen begive sig til Varna, og derfra med en Division smaa Krigskibe giøre Rebellerne en Diversion paa Donaustrømmen, betrygge Porten i Besiddelsen af denne Flod, og i fornødent Tilfælde selv tage General-Commando til Lands og Vands mod denne Rebel, der vel er slaget ved Belgrad, men igien samler nye Tilhængere, og som Porten saa meget meere maae ønske, jo før jo heller at faae Magt med, da Friehedsaanden stedse griber mere og meere om sla i Tyrkiet, og da Pas man Oglon, der smigrer denne Nyhedssyge, har mange betydelige hemmelige Tilhængere, der kun synes at vente den gunstige Tidspunkt, til at erklære sig for ham. Efter et stort Divan, som her uventet blev tilsagt, og hvor Storherren selv var tilstæde, har Reis Effendi holdt en særdeles Conference, saavel med den franske Gesandt, som engelske Charge d'Affaires.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Jtalien, den 5te Januarii. Nu have ogsaa de pavelige Stæder Pesaro, Urbino, Sinigaglig, og flere af samme Strøg lige til Tolertino erklæret sig i Jnsurrectionsstand mod Paven, og ville forene sig med den cisalpinske Republik, hvis Tropper ogsaa ere indrykkede der. J den cisalpinske Stad Fomo d'Ono, ikke langt fra Brescia, er det paa Nytaarsdag kommet til en blodig Fægtning mellem de republikanskindede og Bierg boerne, som overfaldt Staden, og vilde myrde Municipalitetet. J Venedig vare de Keiserlige endnu den 3die ikke indrykkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Det Møde, som her den syvende holdtes i det store Raad, hvor man forhandlede den arauske Land dags Beslutning, paa ny at beedige Schveitserforbundet, har viist, hvor mægtig Frieheds- og Liighedsaanden alt er bleven i vor Stad, og hvormeget Angesten for de Ting, der skulle komme, virker paa Demokratiets Modstandere. Efter en meget levende Discussion overdroges Geheimeraadet at undersøge Sagen i Forening med de Deputerede for Alliancetoget. Her løbe tvende mærkværdige Skrivelser, den eene fra den berømte Forfatter af Scheitserhistorien, Muller, og den anden fra vor i Paris værende Oberzunstmeister Ochs. Den første af 23de December er stillet til en Borger i Zürich, og Müller billiger der Forslaget til en Forbundsfornyelse med en Modification til Landalmuens Bedste. Det er høy Tid – siger han man maae gaae aabenhiertig, sandrue, ikke eensidig, ikke forstilt til Værks. Friemodighed mod Folket og mod alle Magter, fuldkommen Publicitet, broderlig Begeistring kan ene redde os. Geheimeraadet vorde holdet paa Torvet. Ville Herrerne fremdeles være Potentater, og aldeles ikke foreene sig, ikke vide, hvad Schveits, og Schveitses eneste Politik er, skal jeg sen Philippiker ud i Verden, for hvis Jndhold de skulle zittre, især da det vil finde Understøttelse. Jeg er aldeles ikke misfornøyet med det franske Folk, siden jeg seer, hvad det vil, tvertimod seer jeg, at meget fortreflige Ting lader sig giøre, og at vor Tilværelse kan befæstes end mere o. s. v. Ochs misbilliger i sin Skrivelse af 24de December høilig den Maade, hvorpaa Raadet i Basel optog Raadsherren Vischers Forslag, at give Landalmuen lige Rettighed med Byindvaanerne, hvilket de ikke engang førte til Protocoll, da dog efter Grundlovene et lovlig sammenkaldet Raad ogsaa kan ændre og give Fundamenallove. Den Scene den 15de December – siger Ochs – da denne Sag forekom i Raadet, erindrer ikke uden Føye om den franske Adels og Geistligheds stormende Modstand, hvilke begge efter unyttig Modkiænpen fældedes. (Et sørgeligt Forvarsel for Schveitses Aristokrater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Paris, den 12te Januarii. J Forgaars kom her en overordentlig Coureer fra Florenz fra Borger Buonaparte, Ambassadeur i Rom, hvilken Stad han den 29de December har maattet forlade, da der Dagen tilforn var forefaldet en blodig Opstand, hvor Folkeretten mod den franske Republik saavel i hans, som de øvrige derværende franskes Person paa det blodigste er blevet krænket, og blandt andre den franske General Duphot, Buonapartes tilkommende Svoger, myrdet af pavelige Soldater. Den pavelige Gesandt Massimi fik strax derpaa, efter Directoriets Befaling, Huusarrest, for at tiene til Gidsel, og en Coureer blev sendt til Jtalien at beordre General Berthier med de endnu i Jtalien værende franske Tropper i Forening med de cisalvinske, at rykke mod Rom. Vore Blade bebude, at denne berønte Stads sidste Time torde være slaaet, og Roms politiske Tilværelse og geistlige Herredom have Ende. (Hvilket synes saa meget rimeligere, da Cisalpinerne bestandig rykke frem, og have end videre besat Macerata og Fano, og flere Stæder. Kongen af Neapel lader fra sin Side Tropper rykke frem. Paven er dødsyg. Den romerske Regierings Søvn eller Lønraad ved ovenmeldte Opstand er i øvrigt høyst uforklarlig).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Paa Villers Forstilling har 500s-Raadet nu decreteret, at engelske Vare til Søes skulle borttages, om de endog findes paa neutrale Skibe. Landgangen paa Engelland er og bliver fast besluttet, og skulde end, som Rygtet her gaaer, en nordisk Coalition (fra hvilken Klogskabs gode Genius naadelig bevare Danmark danne sig til Engellands Fordeel, vil denne blot fremskynde hiint Tog. Lykkes end ikke dette Forsøg - sige Patrioterne - maae man prøve anden, tredie Gang, kort sagt, indtil det lykkes. Adskillige gamle Søeofficerer fra Brest og Toulon arbeide med Søeministeren paa Planen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
London, den 12te Januarii. Formedelst de nyeste Efterretninger fra Frankerig om Jndfaldet i Engelland skal Supplementairmilicen strax rykke til Kysterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Et Aftenblad fortæller, at paa Jrlands sydlige Kyst fiendtlige neutrale (?) Fartøyer have losset Geværer paa adskillige Stæder. Kysterne vrimle af fiendtlige Capere, trods vor Søemagt. Den portugisiske Minister er reist hiem. Paalægsbillen er gaaet igiennem begge Huse, og Kongen har sanctioneret den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Haag, den 16de Januarii. Paa Forslag af Borger Geevers blev en Deputation af 12 Conventlemmer sendt til Constitutions Committeen at bede den skynde sig, hvis Fædrelandet ikke skulde gaae til Grunde. Casteele, som var i Spidsen for denne Deputation, har i sin aflagte Jndberetning givet Commissionens Nidkiærhed det bedste Vidnesbyrd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Frankfurt, den 16de Januarii. Den nye uindskrænkede af Keiseren ratificerede Rigsfuldmagt for Rigsfredsdeputationen er i Forgaars kommet til Rastadt, og har der opvakt megen Glæde. Alting kom i stor Virksomhed, og i Morgen holdes sikkerlig den første Samling med de franske Befuldmægtigede. Den wirzborgiske Gesandtskab skal, efter Bambergs Avis, have faaet officiel Forsikkring, at de Franske ikke ville falde ind i Franken. Her haaber man og endnu, at det ikke kommer til noget Brud med Schreits.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Kiøbenhavn, den 26 Januarii. Manddag den 29de Januarii Kl. 2 Slet bliver Cour hos Hs. Majestæt Kongen. For Ridderne af Elephanten er Ordensdag, og Damerne klæde sig i Robe de Cour Til Aften Kl. 6 1/2 Slet Apartement, og derefter det Kongelige Bundterad Taffel.