Almuevennen, 1843-04-19
Det er os en kjær Pligt at forelægge Publicum ethvert Factum, der bærer Vidnesbyrd om Almeenaandens og Selvstændighedsfølelsens Oplivelse. Et saadant meddeles her af "Den Frisindede: I Decembermaaned f. A. holdt Forstanderskabet for Elmelunde Sogn paa Møen et Møde, ved hvilket, blandt Andet, Fattigforsørgelsesplanen og Ligningen over Udgivterne for dette Aar blev fremlagt og vedtaget. – Efterat Planen og Ligningen anordningsmæssigen havde været fremlagt og var igjennemseet af adskillige af Sognets Bønder, fandt nogle af disse sig foranledigede til at gjøre enkelte Erindringer imod Ligningen. – Fattigreglementet af 5te Juli 1803 bestemmer nemlig, at Bidraget skal paalignes Sognets Beboere enhver efter sit Hartkorn, sin Formues Tilstand eller sin Leilighed; men man fandt, at intet af disse Momenter var taget i Betragtning ved Ligningen. Sognet bestaaer nemlig af 47 Gaarde, af hvilke Præstegaarden har omtrent 7 Tdr. Hartkorn, de 9 Gaarde hver omtr. 8 Tdr. og Resten 4 indtil henimod 4 1/2 Tdr. Derefter skulde man nu troe, at Præsten og de 9 Gaardmænd vare ansatte til at svare henimod det Dobbelte imod de Øvrige; men saaledes gik det ikke. Forstanderskabet ansatte nemlig de 10 Gaarde, Præstens inclusive, hver til at svare: 2 1/2 Skp. Rug, 6 1/4 Skp. Byg, 2 Skp. Ærter, 2 Rbd. 3 Mk. i Penge, 7 Pd. Flæsk, 1 Læs Tørv, og de øvrige 37 Gaarde hver: 1 3/4 Skp. Rug, 6 1/4 Skp. Byg, 3/4 Skp. Ærter, 1 Rbd. 3 Mk. a 2 Rbd. i Penge, 7 Pd. Flæst, 1 Læs Tørv. Forskjellen imellem Bidraget af de Gaarde, der have omtrent det dobbelte Hartkorn og det dobbelte Jordtillæg imod de øvrige, blev altsaa, Summa Summarum, 3/4 Skp. Rug og 3 Mk. a 1 Rbd. i rede Penge! Det er indlysende for den simpleste Forstand, at der ikke her er taget tilbørligt Hensyn til Hartkornet men - høre vi spørge – er ikke Uligheden hævet ved et færligt Paalæg efter Formue og Leilighed? Jo, efter Amtmandens Formening er dette Tilfældet, men ikke efter vor. Præsten, som foruden sin Avling, foruden Offer og Accidenser, har i Tiende c. 400 Tdr. Bygs Værdi (1000 a 12000 Rbd.) i aarlig Jndkomst, svarer i saakaldet personelt Bidrag, 7 Rbd. 3 Mk., nogle af de for velhavende anseete Bønder 2 og nogle 3 Mk. - Naar det nu betænkes, at der saagodt at de som intet Hensyn er taget til Hartkornet, Bønder, der holde 10 a 12 Køer ikke ere ansatte til mere end 1 a 2 Rbd. høiere Bidrag, end de, der kun holde 2 a 3 Køer.), samt at Godseierinden, Grevinde Danneskjold, der er den Eneste som har Jndtægt af Fattigvæsenets Recruteringsanstalt - Huusleiliglederne ikke er ansat høiere, end til 2 Tdr. 6 Skp. Rug, 3 Tdr. 4 Skp. Byg, 4 Skp. Ærter, 34 Rbd. (Penge) 3 Lpd. 2 Pd. Flæsk og 4 Læs Tørv (for "personelt Bidrag" er Grevinden fri, fordi Hendes Naade ikke boer paa Godset) –, saa vil man sikkert finde det i sin Orden, at de mindre Gaardbrugere i Sognet følte sig forurettede ved Ligningen, og i den Anledning henvendte sig med et Andragende til Amtsraadet, hvori de, blandt Andet, yttrede, at de fandt det haardt, at de skulde levere Rug som Fattigbidrag, da de Fleste iblandt dem vare nødte til at kjøbe Rug til deres egen Huusholdning, og Adskillige endog maae behjælpe sig med ublandet Byg til Brød. Som ovenfor foreløbigen bemærket, fandt imidlertid Amtmanden for Præstøe Amt, Kammerherre de Neergaard, at Hensynet til Formue og Leilighed var vedbørlig iagttaget og da det var oplyst, (hvorledes 2) "at Hartkornet i de forskjellige Byer i Elmelunde Sogn er saare ulige fordeelt i Forhold til Jordernes Godhed, saa approberede han Ligningen, uden at conferere med Amtsraadet. At Amtmanden var juridisk berettiget til at afgjøre Sagen, ja endog til at afgjøre den saaledes som stæt er, uden at høre Amtsraadet, ere vi langt fra at ville benegte; men paa den anden Side ansee vi ogsaa os berettigede til at nære og yttre en beskeden Tvivl om, at Amtmanden i sin Afgjørelse har efterkommet Lovens Bud, eller om han ikke meget meere har sat sig ud over samme, maaskee fordi han efter et gammelt gjængse Princip, troede sig forpligtet til at holde paa Sogneforstanderskabet, ved at give dets Beslutninger ubetinget Medhold, og saaledes hævde dets Anseelse. Saaledes endte altsaa denne Sag; men vi have det trygge Haab, at den engang opvaagnede Aand ikke vil lade sig kyse til atter at sove ind, og at Bønderne saaledes selv ville sikkre sig en nøiagtigere Jagttagelse af Loven i Fremtiden. *) Nogle Bønder have Penge paa Rente – En endog, som der siges, 2 a 3000 Rbd.; – Andre have derimod ligesaastor Gield, hvad Hensyn er der nu taget til Formuen, *) Selv om dette var saa, hvorom dog Meningerne ere deelte, er Amtmanden neppe - saalidet som Sogneforstanderskabet – berettiget til at sætte sig ud over Lovens Bud, for saaledes at udjævne et deraf formentlig fremkommet Misforhold. - Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.