Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-07-05
Skibshavn eller Skibshavn=Broen er af Kong Christian 1 anlagt paa en liden Viig, som gaaer ind i Øster=Søen, og vedligeholdes af Kongen; der søge Couffardie=Skibene, Vinterleye, og bruges til Transporter, meest og Vinte ten, derved er et lidet Huus paa Øster=Øen, som Eyeren Etats=Raad Rasch 1698 lod opbygge. Holmens Broe, paa Nærings=Øen er bygt af Commandanten Oberste Cicignon, men han maatte ved Høieste Rets Dom 1704, overlade den til Byen, saa at Magistraten oppebærer BroePenge, derved er bygt et Vertshuus kaldet Holmen. Byens almindelige Skibs=Broe, som først har været liden og ingen Jndkomst havt, førend 1525, da Kong Frederich 1. paabød udenbyes Mand at give 1 s. af hver Læs Gods, og 1 Penning af hver stk. Qvægs=Høved, som blev indskibet. Siden er der gjort andre Anordninger og Broe=Penge, nemlig: 1547, 1642, den 22de Novbr. 1664, den 13de Jan. 1716, den 2den Nov. og 13de Junii 1720, hvorved Jndkomsterne blev formeeret; 1642, 1651, og 1679 er den idelig bleven forbedret, men da Fæstningen efter 1720 blev udvidet, og Havnen flettere, blev den 6te Mai 1729 accorderet Canal=Penge til en Mudder=Maschine med to Pramme, som 1738 blev bygt, og kostede 1900 Rdlr., hvilke 1740 bleve brugte med god Effect, men af Mangel paa Penge continuerede det ikke. 1753. gjorde Hans Nielsen og fleere et Forskud af 3000 Rdlr., hvorved Broen blev forlænget, og saaledes at i Stand, at den bestandig uden Ophold og med Magelighed kan embarqvere de Reisende, og de Handlendes Vahre. - At Slottet i forrige Tider haver tient Staden og Fiorden til Værn og Beskiermelse, ikke allene mod Søe=Røvere, men endog mod andre Rigets Fiender, derpaa kan ikke tvivles, naar man betragter dets stærke og ugemeene tykke Muure, og de Fordeele, dets Anlæg havde imod Fiendernes Anfald fra Stranden, de ferske Vande og Moradser, som det var omgivet med. - At Kong Christian Il. lod først anlegge Fortiscationer med Volde og Graver, derom vidner en Steen, som efter Slottets Nedbrydelse er indmuuret i Pulver=Taarnet med den Jnscription. Christianus Rex Friderici primi filius kurii instauratæqve arcis ædificia simul & oppidi propugnacula posuit 1549, regni sui 13: hvilket Aarstal betyder, da der med Værket var begyndt. I Arent Berenzen Bergens Tid beskrives Staden, at have været med en høi og stærk Vold, Graver, Sø og Modradser befæstet, og mod Landsiden 1629 meget forbedret. - Stadens Kiemmer tilholdes i en Jnstrux 1649. at have Opsyn med, at Leer og Sand ikke udgraves af Byens Volde fra Auernakke=Port, og omkring Byen til Slots=Møllen. - Paa det Mode i Odense den 17 Mai 1645 blev besluttet, at Nyborg Fæstning skulde forbedres, og omendskiønt der samme Tiid laae i Byen en stor Gaarnison af Ryttere og Soldatere, hvorved Jndvaanerne den Tiid besværgede sig, saa findes dog ikke, at der er gjort noget betydeligt ved Fæstningen; thi det, som samme Tiid og 1657 blev foretaget, bestod i to Cortegarder at opbygge paa Torvet, og ved Skibs=Broen, samt en Port ved Jndfarten fra Stranden af, og ved den Hollandske Conducteur Lebrect, at lade de gamle Fæstnings Værker imod Lade Gaards Hoelvingen pallisadere, saa at man ei kan undre over, at de Svenske den 31de Jan. 1658 indtog Byen uden mindste Modstand. 1659 lod de Svenske paa nogle Steder forbedre de gamle Volde, andre Steder continuerede dem, som vare anlagde, og uden for Staden lod opkaste adskillige Forskandsninger, og deriblandt Stierne Skandsen, alt under Ingenieur=Major Carl Henrich von Osten, og hans underhavende Conducteurers Opsigt, de lod og afbryde Slottets Ladegaard, Jndbyggernes Lade Huuse og Stalde, som stod paa begge Sider af SteenBroen strax uden for Byen paa den Nordre Side. - Kong Friderich Il. lod efter Sonverainiteten forfatte en Tegning til alle Fæstningens Ind= og Udenværker og dens Strækning mod Landsiden, som 1661 blev afpælet, og afstukken under bemeldte Major Ostens Commando, og derefter blev den Bastion foretaget bag ved Møllen, som kaldes Hans Andersens, og er da først anlagt, som sees af Kong Friderich Il. Skiøde den 29de Novbr. 1665, hvorefter Breed Skifte af Ladegaards Vængerne blev givet for den Møllen tilhørende Eiendom, som blev udlagt til Fæstningen, da der laae i Guarnison fire Compagnier a 160 Mand, som hver havde 1 Chef, 1 Lieutenant, 1 Cornet, 1 Capitain c. Armes, 3 Sergeanter, 1 Fourier, 1 Gefreiter, 1 Münsterskriver og 3 Corporaler ved hver Compagnie, dette Arbeide continuerede indtil Kongens Død, da Byen med Volde og Graver rundt og var forsynet, men siden er det derved forblevet til 1720, da General=Lieutenant Scheel gjorde et nyt Project til Fæstningens Jstandsættelse, og derefter blev Udfalds=Posterne, Strandporten, Bastioner mod Stranden og Svane=Dammen, samt Udværkerne i Auernakke og Dyrehaven, saavelsom uden for Land=Porten af nye anlagde; Voldene overalt forandrede, og imod Strandsiden særdeles forbedrede, Fæstnings Bygningerne af nye opbygte under Oberst Lieutnant Tønsted og Conducteur Holstein, siden under Capitain Ties, og efter ham under Capitain Dines Lemmings Opsigt. - Førend Souverainiteten førte Høveds= og Lehns=Mændene paa Nyborg Slot Commando. J Svendskens Tiid dependerede Fæstningen af det Svendske Generalitet, og Commandanten afvexlede fremdeles tilligemed Guarnisonen. Efter Souverainiteten General=Major Fachs, Feldt=Marschal Claus von Ahlefeldt til Bramsted 1674. Baron von Holk, som var tillige Amtmand over Nyborg, derefter Commandanter. Oberste Bendix von Hatten, Oberste Johan Casper von Cicignon, Oberste Bibau, Oberste Rudolph Offenberg, Oberste Ellebrecht, Oberste Witberg, GeneralMajor Meldrum, Oberste Pogrel, Oberste Schaur, Oberst=Lieutenant Biering, General=Major von Holstein, General=Lieutenant von Gæffron, General=Major von Gram bau, General=Major Heusser, General=Major Ellebrecht, General=Major Wind. 1764 blev Fæstningen ophævet, men 1770 igien oprettet til en Fæstning, da Cammer=Herre Magnus Ernst von Firchs, Ridder og Oberst over Prinds Frederichs Regiment, blev den første Commandant. Formedelst Overfarten imellem Provintzerne kunde anlægges en Fortresse paa Odden af Øen ved Skibs=Broen, som i Krigs=Tiid var til stor Nytte. (meere følger.)