JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Paa Undertegnedes Forlag er udkommen : Første Lærebog, Fornuft=Katekismus eller en Lærebog i Moral, Religion og Retslære, efter Fornuftens Grunde, af F. H. C. Schwartz, Præst i det Hessendarmstadske, fordunsket af Hr. Pastor Kiebenberg. Denne Bog har fundet stort bifald Tydskland, og er sær med megen Varme anpriist af Dr. Nie meer for sin Grundighed, Tydelighed og Fattelighed. Bogen er deelt i 3 Dele: 1) Sædelæren eller Moralen; 2) den moralske Religionslære; 3) noget af Retslærren. Alt er foredrage, saa populairt og indlysende, at det kan virke paa Hiertet, og altsaa kan den anbefales som en god og brugbar Skolebog, der vil stifte megen Nytte til Forstandens Oplysning og Hiertet Forbedring. Den faaes i Materie for 16 s., indb. 26 s. hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Haa mit Forlag er udkommen: Ronde for Damer af Lauska, som koster 20 sk. Ligeledes kan ogsaa bekommes : Klaveerudtog af Sigrid, for 2 Rd. 64 s., og Klaveerudtog af Lagertha for 3 Rd. 24 s. hos S. Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11 Litr. B.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Af den preussiske Geheimsecretair H. Curas's franske Grammal til er for kort siden besørget et nyt af J. Wersel, giennemseet, rettet og forandret Oplag. For at giøre denne Udgave til en god brugelig Skolebog er ikke allene Stilen deri allevegne. hvor den trængte dertil, bleven forandret, men Skrivtet ogsaa forsynet med en Samling af brugelige Søetermini, en gandske ny Chrestomatie og 50 originale Breve, ligesom og denne Sproglære har det Fortrin, at man deristrax lærer at anvende Reglerne. Den faaes tilkjøbs for 6 Mk., indb. 7 Mk. 4 s. hos Boghandler Buch paa Hjørnet af gammel Strand og NapoloSørste Stykke af Assessor Horns Hielpemiddel ved Underviisi nugen i Regnekonsten, (der bruges ved adskillige Opdragelses-Jnstituter her i Kiøbenhan, med 4 Tavler, indeholdende: Sammenlægnings=Tavle; Eentotre=Bret, og over 2000 Sammenlægnings=Opgaver med deres Oplysning, bekommes hos de Hr. Blankensteiner, Brummer, Høis og Schubothe, samlet paa Skrivp. for 56 s. og paa Trykp. for 48 s.,men særskildte Dele deraf for de Priser som i Skrivtet ere anførte Mractisk latinsk Grammatik eller Anviisning til at lære i sig selv det latinske Sprog af C. C. Broder over: sat efter det 3die Oplag af S. Sverdrup, Overlærer i Historie og Geographie ved Cathedralskolen i Christiania. - Jblandt alle de nyere Lærebøger i det latinske Sprog ortiener Broders Værk efter alle Kyndiges Dom den først. Rang. J Tydskland er denne Grammatik allerede oplagt for Gange og bruges i de fleste offentlige Skoler. Dens Fortem formange andre Grammatiker er : 1) at Syntaxen, der maae betragtes som Hovedsag, er fuldstændig og indeholder ikke allene alt hvad der findes i de allerede existerende Grammatiker, men ogsaa en Mængde nødvendige og nyttige Jagttagelser, som i hine ere alt for lidet bestemte eller slet ikke omtalte. 2) Den gaaer gradviis fra det lettere til det vanskeligere, og giør Begynderen strax bekiendt med lutter ægte Latin, og alle Exemplerne ere derfor valgte af lutter classiske Skribentere, fornemmelig Cicero. 3) Den befordrer og letter Erindringen af de syntaxiske Regler, ved at oplyse dem ved fuldstændige og interessante Sætninger; 4) Den lærer tilligemed Sproget Lærlingen mange nyttige Ting og giver Læreren overalt Leilighed til at bibringe sin Lærling gode Rundskaber og Lærdomme i Henseende til Moralen, Naturlærren, Namerhistorie, GrographieMythologien a., og tiener paa denne Maade ogsaa til en Ledetraad, naar man vil oversætte fra Modersmaalet i Latin. - Denne Bog, som allerede er indført i adskillige Skoler, kunde ogsaa bruges med stor Nytte af Privatlærere, Præster paa Landet a., og overalt af enhver der vil gjøre dette vanskelige Sprogs Studium til en behagelig Syssel baade for Læreren og Lærlingen. Den er over 41 Ark stor og sælges for 7 Mk. paa Trykp. og 9 Mk. paa Skrivp., indbunden 16 s. mere hos A. 6 S. Soldin paa Hjørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden 236. Samme Forfatters Latinske Læsebog, indeholder udvalgte Stykker af latinske Classiker, faaes sammesteds for 4 Mk. 8 s. Trykp. og 5 Mk. 8 s. Skrivp.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Fra Pressen er udkommen: Hestebog, eller Anviisning til a at omgaaes og behandle Heste, til at kiende deres Natur og Godhed efter deres udvortes Bygning og til at vogte sig for Hesteprangeres Bedragerier, af D. Didrichsen, Secretair i den Kongel. Landhuusholdningsselskab. Den indeholder: 1) OmValget af Hingster og Hopper, som skulle bruges til Avling. 2) Om Tiden til Bedækning. 3) Om Hopperne i deres Drægtighed. 4) Om Folingen. 5) Om Hoppers og Føllets Behandling efter Folingen. 6) Om Pattetider og Føllenes Afvænning: 7) Om Hoppers og Føls Forring, Oppasning og Græsning. 3) Om Hestens Forring og Pleie i Almindelighed. 9) Bedømmelse over en Hests Godhed efter dens udvortes Bygning. af Hovedet og dets Dele, Panden, Ørene, Øiengruberne, Øienbrynene, Øienlaagene, Oienhaarene; b) Øjnene om deres Størrelse, Leie, righed og de Sygdomme de ere udsatte for, f. Ex. Maanedsblindhed, den hvide Stær, den sorte Stær, Taarenstilen a. ; c) Næsen, Næseborerne og Sygdomme paa disse Dele, f. Ex. Sne og Qværke; d) tæberne, om deres Bygning og deres Sygdomme; e) Tænderne. Kiendemærker heraf paa Hestens Alder fra eet til tredive Aar, falske Kiendemærker paa Hestens Alder ; f) om Tungen, Kiævedenene, Kiæbekulen. - Om Halsen, Manken, Brystet, Forbenen, Boven, Albuen, Underarmen, Vorten, For knæer, Knæbøiningen, Skinnebenet, Kiøbeledet, Høysklægger, Sporen, Roder, Kronen, Krønledet, Hoven, Røn gen, Lenderne, Ribben, Bugen, Flankerne, Skeden, Skiftet, Randerne, Patterne, Krydset, Hofterne, Huletavlen, Laarene, Knæskallen, Skanken, Haseled, Baaskinnebenet, Tarmhullets Krone, Borsprækken, Kildren. 10) Om Heste Jndkiøb og svigefulde Hesteprangeres Bedragerier. 11) Regler, som kunne tiene dem til Underretning, der ville kiøbe en Hest, 12) Omgang med syge Heste. 13) Almindelige Regler for dem som omgaaes Heste eller ride. Den faaes for 24 s. paa Trykp. og 32 s. paa Skrivp., heftet 4 s. mere hos Boghandlerne A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
En midaldrende Mand, nyelig hertil arriveret fra enganE den Verdens Deel, som nu eier et smukt Sted i en angenem Egn, nogle Mile fra Hovedstaden, hvor han lever at sine Midler, ønsker at indgaae i en kiærlig ægteskabelig Forbindelse med et sundt, veldannet og muntert Fruentimmer, helst ønskedes rigtig nok uden Børn. Jkke tænke denne hans Tilkommende, at hun skulde begrave sig med ham i Eensomhed paa Landet; nei - han holder Eqvi paae, agter at tilbringe de 4 Vintermaaneder i Kiøbenhavn, for at deeltage i Hovedstadens Forlystelser, og er iøvrigt, uden at rose sig selv, saa giæstfri og en saa god Compagnon, at hun vist ikke skal enniere sig de ør rige Maaneder paa Landet. Midler behøver hun ei Skiønhed ei heller : Skiønhed forgaaer, Dyden bestaaer, siger det gamle, men sande Ordsprog. I Knappenaals penge erholder hun aarlig 300 Rdlr., og skal i øvrige vist finde en føielig og raisonable Mand. Enhver, som dette Partie skulde attraae, ville jo før jo heller opgive Stand, Navn og Boepæl i en Seddel til det Berlingske Contoir med Udskrift H. R. von B., der forsikrer en hver, der beærer ham med Svar, den ubrødeligste Tavshed. For Sedlernes rigtige Aflevering til mig, er behørigen sørget.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Commissionen i Grossererne Neergaards & Jørgensens Boer holdes herefter indtil videre hos Hr. Jørgensen i Gaarden, No. 281 & 82 i Nyehavn paa Charlottenborg Siden, hver Torsdag Eftermiddagen Kl. 5.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Holl. rød og hvid Kløverfrøe, af sidste Aars Afgrøde, som jeg har prøvet og kan visse at det voxer hver Kiærne, samt tilgaisk Sædehørfrøe m. m., bekommes paa Hiørnet af Vestergade og Gammeltorv Nr. 231 hos Henr. Holm.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Juul Vox i store og smaae Partier, kiøbes stedse i Meelboutiken i No. 13 paa store Kiøbmagergade ved Siden af Hyrekudsken. De 9de Mallagasse Citroner uden Frost i dobbelte Kasser 10 Rd., enkelte 5 Rdlr., 100 Stk. 1 Rd., hvide Caroliner Risen. gryn i Fader 100 Pd. 12 1/3 Rd., netto Vægt 100 Pd. 12 1/2, franske Svedsker i Fade 1000 Pd. 6 1/2 Rd., netto Vægt 100 Pd. 7 Rd., Cathrineblommer i Kasser Pd. 13 s., netto Vægt Lpd. 14 Mk., chinesisk syltet Ingefær i Bojanger Pd. 36 s., ligeledes naar det tages 8 eller flere Pd. af Gangen, hollandsk malet Tinober Pd. i Mk. Qvægselv Pd. 8 Mk., hollandsk graat tyk Pakpapiir, som 8 Pds til 16 Pds. Poser Riset 23 Mk., 6 Pds. til 12 Pds. Pose, 18 Mk., 4 Pds. til 8 Pds Poser 14 Mk., 3 Pds. til 4 Pds. Poser, 11 Mk., 1 Pds. til 2 Pds. Poser Riset 7 Mk., chinesisk Sage i Sækker Pd. 21s., netto Vægt kpd. 22 Mk., Prydsing i hele Dunker 21 Mk., hollandsk Lakmos 100 Pd. 18 Rdlr., klar guuBomolie i hele og halve Ankere, Potten 36 s., som og naar de tages 8 Potter, mindre Dele Potten 40 sk., mørk hollands Brunrødt 100 Pd. 14 Mk., hvid Magdeborger Sæbe i Kasser, pr. Kasse vog circa 250 Pd. a 100 Pd., 14 Rdlr., netto Væg 100 Pd. 14 1/2 Rdlr., hele og halve Baller Cheribong= og Javakaffe, fine og grove Theer i Kasser og Daaser, St. Croix Rum i hele og halve Ankere, alle Sorter raffinerede Sukkere til Sukkerhuuspriser med 3 pro Cent Rabat, tillige bekommes bestandig alle Sorter friske Urtekramvare i store og smaae Partier til billigste Priser hos mig undertegnede, boendes paa Hiørnet af Farvegaden og Raadhuusstrædet i Gaarden No. 10, 11 & 16. Hans Adolph Høeg, Urtekræmmer i Kiøbenhavn. Neste gule Java Kaffe Pd. 32 s., fiin Cheribong Kaffe Pd. 343. fiin blaae Domingo Kaffe Pd. 36 s., fiin grøn HalsangtheePd. 16 Mk., fiin Companthee Pd. 8 Mk., fiin Congo Pd. 7 Mk. dito 6 Mk., Theebohee Pd. 40 s., Chocolade Pd. 48 a 40 s. dito med Vanille Pd. 4 Mk., Vanille Stangen 24 s., hvidt Topsukker Pd. 24, 28 a 32s., Candis Pd. 24, 28 a 32 s., Pudersukker Pd. 12, 14 a 16 s., beste hvide Caroliner Ris Lpd. 13 Mk. Pd. 14 s., ostindiske dito Pd. 8 a 10 s., rene chinesiske sigtede Sagogryn Lpd. 22 Mk., Pd. 24 s., fine Krandsnudler eller Macrongryn Pd. 20 sk., Mannagryn Pd. 24 s., lollandske dito Pd. 32 s., franske Svedsker Lpd. 7 Mk. 8 s., Pd. 8 s., rene villede Rosiner Pd. 16 s., Corender Pd. 14 s., store franske Catrineblommer Lpd. 14 Mk., Pd. 16 s., Comfectrosiner Pd. 24 s.,
Berlingske Tidende, 1803-03-25
fine raspede Krakmandler Pd. 32 s., beste Sort stort raspet Hjørtetak Pd. 20 s., beste Sort nedlagte Christiania kryderede Anchoser Dunken 10 Mk., beste chinesisk syltet Jngefær Pd. 3 Mk. dito Lemonasia Pd. 3 Mk., dito Bombasasia Pd. 5 Mk., finCabris Glasset 3 Mk., rød engelsk Glochester Ost Pd. 32 s., hollandsk Ost Pd. 20 s., Brunsviger Pølse Pd. 40 sk., beste japansk Sora Flasken 3 Mk., beste engelsk Sennep Glasset 20, 24, 32 48 s., alt efter dets Størrelse, Florentiner=Olie til Salat Flasken 4 Mk., dito Provence=Olie Glasset 3 Mk., St. Croix Rum Potten 32, 36 a 40 sk., 6 Aars gammel dito Flasken 4 Mk.; til lige bekommes bestandig alle Sorter gode og friske Urtekramvartil billigste Priser paa Hjørnet af Farvegaden og Raadhuusstrædet Nr. 10 & 16 hos Hans Adolph Hoeg, Urtekræmmer i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Hermed tilkiendegives af Kobbersmed Ludvig Buuss i Næstredtil de Høiælde og Høivelbaarne Herrer Proprietairer og Land godseier, samt Jndvaanere i omliggende Kiøbstæder her i Egnen, til deres og almindelige Nytte og Sikkerhed, i Hensigt til Jldsvaade paakommende, have deres Sprøiter i forsvarlig Stand; deres Pudest til mig, og at enhver Sprøit=Eier kan være forsikret derom ved mine erhvervede Attester, saavel af Øvrigheden, som af andre Mænds Paategning at fremvise. Jeg tilbyder mig og, om forlanges, af de Herrer Sprøit-Eiere, at de dertil antagne Mænd, som ere Sprøite= og Straalmestere, hvorledes de ved Jldsvaade bør have med Sprøiterne at iagttage og eftersee om de kunde være bleven beskadiget. Det have hendet sig at de paa et eller andet Sted er bleven beskadiget, med ei af Erfarne og Skiønnende istand bragt; hvilket jeg nogle Gange har erfaret, altsaa Sprøit=Eieren er ei dermed tient i paakommende Tilfælde. Hermed haver jeg mig rekommanderes til enhver af de respective Herrer. Næstved den 22 Martii 1803. Ludvig Buuss, Kobbersmed.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Paa Brechauge ved Præstøe kan 20 Mand faae Rytte= og Grave=Arbeide i dette Foraar, naar de henvender dem til Røebye ved Nyesøe.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Alle Slags Frugt= og Skovtræer, saavelsom blomstrende A Træer og Buskvexter til engelske Anlæg, samt alle Slags frisk og godt Haugefrøe, bekommes for bestemte billige Priser fra Plantagen paa Nyegaard ved Hadersleb, naar man behage derom at addressere sig til Eieren. Carl W. Würst. En honet midaldrende Enke, uden Familie og Børn, ønsker sig S. Sommer og Vinter en Leilighed paa Landet hos en Præ eller Degn, med Kost, Logis og Varme, udi et stille Huus, som haver en aarlig Pension, imod at hun betaler aarligen 60 Rdlr. for samme; hun haver selv Seng med Linned, og er villigen ved en honet Omgang, efter Leiligheden, at gaae i Huset tilhaandmed Syening og Spinden; Anviisningen gives i Gaarden No. 3 paa Amagertorv. en Enkefrue, som har Lyst at ligge paa Landet for sin Sundheds Skyld, ønsker sig antaget i Kost og Logis 4 5 Maaneder tilstundende Sommer. Man behager at melde sig paa Contoiret. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteu¬
Berlingske Tidende, 1803-03-28
den der try Skrivelse fra Brest den 8de Martii.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
J Forgaars er den til Ostindien bestemte Eskadre under Contreadmiral Lindis afseilet herfra med en meget gunstig Vind. General vander Massen og Generaladjutant Binoere afseilede med General Decaen, som commanderer Tropperne paa Eskadren.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Skrivelse fra Freyburg i Schweiz den 12te Martii.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Kanonernes Torden forkyndte i Forgaars den ny Regierings Jndsættelse. Klokken 8 om Morgenen begav Landammand d'Affry sig i sort Klædning og med Kaarde ved Siden til Nicolaikirken, hvor man anraabte Himlens Velsignelse for den ny Statstyrelse. Derefter begav han sig til Raadhuset, for som Cantonernes Præsident at organisere samme. Han bleveskorteret af et Detaschement ridende Jægere og Borger vagten var under Gevær, overalt hørte man Glædesskrig ved det Haab, engang at see vore indvortes Uroligheder endte Iøvrigt skeete denne vigtige Forandring uden al Pragt. Reding, Hirsel og Aufdermaur have faaet deres Frihed. - J Werdenberg ere imidlertid udbrudte Uroligheder, til hvis Standsning man største Jil har sendt Tropper derhen. Orørerne sammesteds have sængslet Underpræfecten og Lemmerne af Tribunalet og sat Forbryderne i Frihed. Man befrygter ogsaa ny Uroligheder, de democratiske Cantoner, især i Glarus og Unterwalden.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Skrivelse fra London den 15de Marts. Udrustningerne vedvare med saa stor Jver, som om Krigen var uundgaaelig. Vi have allerede faaet over 1000 pressede Søefolk. I Gaar arbeidede man paa at oprette ved Telegrapherne en Communication imellem Admiralitetet i London og Havnene Portsmouth, Sheernes og Deal. Lord Nelson skal commandere en Flaade i Nordsøen. Sir Sid ner Smith skal commandere en Observations=Escadre bestaaende af Fregatter og har faaet den ny Freget Antelope til sit Flagskib. Admiral Gardener skal commandere i Port mouth. Sir James Saumarez er bleven udnævnt til Chedrene for de Skibe, der skulle stationeres ved Nore. Lord Reith, har faaet Commandoen over Plymouth=Flaaden, men skal med det første gaae til Middelhavet. Admiral Thornborough, som commanderer i Duinerne, har ladet sit Flasvale paa Linieskibet Gelykhed. Overhovedet ere 13 Chefer, udnævnte for lige saa mange Stationer.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Da Ministeren Addington foreslog den 11te i Underhuset, at forøge Hs. Majestæts Sømagt med 10000 Matroser, blev Forslaget eenstemmig antaget og Hr. Dent foreslog endog at bevilge 25000 Matroser istedet for 10000, men det blev ved de 10000, sordi Ministeren ikke forlangte flere. Ved denne Leilighed yttrede adskillige Medlemmer paa ny det Om ske, at faae nogen nærmere Oplysning om den sande Aarsag til den nylig indtrufne Uenighed med Frankerig. Jsær talede Hr. Francis med Heftighed imod Ministeren og yttrede det Ønske, at see andre Mænd i Spidsen for Regieringen i nærværende Crifis fordi Ministeriet nu ikke eiede en eneste Person, der udmærkede sig ved sine Talenter. - Hr. Addington svarede, at Hr. Francis Pierring stemmede aldeles ikke med Underhusets Beredvillighed til at bevilge de 10000 Matroser, Han erklendte vel Parlamentets Rettighed til at fordre Oplysninger af Ministrene, kuns ikke en Crisis, hvor slige Oplysningers Meddelelse kunde skade Udfaldet af de nærværende Underhandlinger. Tillige viste han Umuligheden i at kunne opfylde alles Ønsker, da Meningerne vare saa forskellige og en Deel forlangte det fredelige Systems Vedvarelse, men en anden Deel erklærede videre Eftergivenhed for den unyttigste Ting i Verden. - Hr. For forsvarede paa en vis Maade Ministrene. Han sagde: Den Bebreidelse, man giør Minkstrene, at de ved Fredsslutningen selv have givet Stof til en ny Krig, kan jeg ikke bifalde. Naar Nationens Rettigheder angribes og man forgieves har forsøgt alle fredelige Midler, saa er en ny Krig billig ; men saa maae man ikke skiule de sande Aarsager for Nationen. Jeg er meget for fredelige Forholdsregler, men vil aldrig være Forsvarer for mit Fædre. lands Beskiemmelse. Jeg frygter ikke Frankerig, men anser en ny Krig, hvor lykkelig den end kunde føres, for en stor Ulykke ved Landets og Financernes nærværende Forfatning Det Rygte, at den franske Ambassadeur Andreossy allerede havde afskediget nogle af sine Folk og belavede sig paa at reise fra Engelland, er uden Grund. Iøvrigt hersker en uigiennemtrængelig Hemmelighed over vort sande Forhold med Frankerig. Vore Fonds ere aldeles ikke stegne. De 3 Procent consoll. staae 63 1/2.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
En af vore Tidender indeholder det Rygte, at den russiske Ambassadeur i Paris har erklæret i sit Hofs Navn, at samme vilde ansee en Landgang af franske Soldater i Portens Stater som en Begyndelse til Fiendtligheder fra Frankerigs Side.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Skrivelse fra Paris den 16de Marts. Kongen af Engellands Budskab af 8de d. M. og de store Rdrustninger i Engelland have opvakt en almindelig Forundring, fordi denne ny Crisis kommer ganske uventet og man endnu ikke veed, hvorledes den første Consul har optaget dette Skridt. Siden den Tid har han uophørlig arbeidet med Krigsministeren, Søeministeren og Ministeren Talleyrand, og saasnart en Coureer ankommer hertil fra London, afsendes strax en anden dertil. Der er ogsaa afsendt Expresser til alle vore Søehavne, og det til Louisiana bestemte Armament skal for det første blive liggende i Hellevoetsluis. Den engelske Ambassadeur Whitworth har havt en meget lang Conference med Ministeren Talleyrand. Han var den 13de tilstede ved Audiencen hos Madame Bonaparte, hvor den første Consul, efterat have talet 2de Gange med ham om ligegyldige Ting, skal pludselig have vendt sig til ham med det Spørgsmaal, om han havde faaet Breve fra London, Lorden skal have bejaet dette Spørgsmaal og tilføiet : "At et nyt Udbrud af Fiendtlighederne vilde være en Ulykke for Europa og Ophavsmanden dertil vilde blive Gud og Menneskene ansvarlig derfor.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Moniteuren vedligeholder endnu sin Taushed om den nyindtrufnekrigerske Crisis med Engelland. De øvrige Tidender tillade sig heller ikke nogen Bemærkning, men melde blounder London : "Ande meest oplyste og indsigtsfuldeste Personer i Engelland nære endnu Haab om Fredens Vedvarelse uagtet de skrækfulde Udsigter, som havde udbredt saa grundet Bekymring iblandt alle Stænder.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Journalen Bulletinde Paris beretter, at den første Consul har ved Andiencen hos Madame Bonaparte sagt til den russiske Gesandt Grev von Markof: "At Engelland vilde holde Mattha besat i syv Aar, - og til Lord Whimorth, da samme forlod Audiencen : De har tilbragt den slette Aars tid i Paris, jeg ønsker af Hiertet, at De ogsaa maae kunde tilbringe den gode Aarstid her; men skulde det komme til Krig, vil Ansvaret de for falde paa dem, der ikke have opfyldt Tractaterne.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Marineministeren har bekiendtgjort, at Fregatten, liFraternite, sandsynligviis er forulykket. Den gik fra St. Domingo den 7de August, og man har siden den Tid ingen Efterretning saaet om den, da dog andre franske Skibe, som gik derfra ved samme Tid, ere lykkelig ankomne.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Toussaint Louperture skal være farlig syg i sit Fængsel.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Skrivelse fra Amsterdam den 19de Martii. Efter Privatbreve fra Paris tager Regieringen sammesteds de hurtigste og kraftigste Resolutioner. Det er sikkert, at Regieringens Foranstaltninger ikke ere mindre kraftige end de engelske. Skulde Krigen begynde paa ny, saa ville alle de europæiske Kyster, der staae under fransk Jndflydelse. uopholdelig blive skiulte af franske Tropper, for at troe Engelland med en Landgang og virkelig udføre samme formedelst den lange Kyststrækning, der nesten omringer hiin Øe. Man paastaaer, at Øen Malthas Rømning er Hovedanstødstenen, og at de engelske Ministre desuden kræve nogen Forandring og Modification i adskillige Artikler i Tractaten i Amiens. J de sidste Dage hedte det vel, at det til Louisiana bestemt franske Armament, som ligger seilklar i Helvoetsluis, ikke for det første skulle løbe ud; men endnu seer man ingen Anstalter til at standse Afreisen og alle franske Betiente, som ere bestemte derhen, ere samtlig afreiste til Hellevoetsluis Rygtet gaaer, at General Bournorwille har undertegne en Convention med den spanske Regiering, hvorved samme at træder Øst= og Vestflorida til Frankerig imod nogle Fordeel som tilstaaes Kongen af Etrurien i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Skrivelse fra Berlin den 22de Martii. J Forgaars Aftes er den franske General Duroe ankommen hertil. Hans Sendelse fra den første Consul er bleven for anlediget ved Engellands pludselige Udrustninger. Det herder, at Kongen skal have faaet det Tilbud, at træde frem som Mægler for at standse en ny Krig imellem Engelland og Frankerig; men man siger tillige, at vor Regiering ikke i nogen Henseende vil tage Deel General Duroc vender efter : Dages Ophold her tilbage til Paris. Oberst Colberg, som er bestemt til St. Petersburg, opholder sig endnu her for det første.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Blandede Efterretninger. Frankerig Statsudgivterne i Republikens ellevte Aar ere ansatte til 589 1/2 Millioner Franker, hvoraf 243 Mill. lioner ere bestemte for Krigsministerlet, 126 Millioner forSøevæsener, 23 Millioner for Overdommernes Departe, ment, 2 Millioner for det udenlandske Ministerium, 42 Miil, lioner for det indenlandske, 56 1/2 Millioner for Finantsernes Departement, 6 Millioner for den offentlige Skats Minsterium, 9 Millioner Negolations=Omkostninger og 8 Miklioner til uforudseete Udgivter. Den offentlige Statsgield beløber sig til 64 Millioner, 23482 Franker, hvoribland3 Millioner, 193835 Franker for Piemort. Grundskatten i Aaret 12 er fastsat til 210 Millioner, Personalskatten til 32 Millioner 300000 Franker og Dør= og Vinduesskatten til 10 Millioner &c. - Efter Finantsministeren Gandins trykte Regnskab beløb Statsindtægterne i Aaret 11 sig til 589 1/2 Miil lioner og de tiltage aarlig, da Regieringen har Tillid og de solrige Finants=Misbruge nu ere afskaffede.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Det hedder nu igien, at Bonaparte vil paa sin Reise til Belgien have en Sammenkomst i Wesel med Kongen af Preussen.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Den engelske Oberst Laroche har af Politiet i Paris saaet Ordre at forlade Frankerig inden 3 Dage.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Den første Consul skal ved sit Ophold i Bryssel logere i Præfectens Hotel. Hons Æresvagt skal bestaae af 100 Volontairer.
Berlingske Tidende, 1803-03-28
Den første Consul har overleveret den helvetiske Gesandt, Borgeren Stapser 10 store Gulddaaser til Uddeeling imellem de 10 Deputerre af den helvetiske Consulta, som i Forening med den franske Deputation have udkastet deres Fædrenelands ny Constitution. Paa Laaget staaer P. F. H. P. i Diamanter.