Berlingske Tidende, 1750-08-10
Om Eftermiddagen behagede Hans Majestet at begive sig derud, havende hos sig i Vognen Hans Høygrævel. Excellence, Hr. Geheime Raad og Ober-Hof-Marechal Græve af Moltke, som adskillige Høye Ministrer og andre Herrer i deres Vogne fulgte efter, og da Hans Majestet under Trompeters Lyd af hos sig havende Garde nærmede sig til Stedet, gik Capitainen ud, og aflagde sin allerunderdanigste Taksigelse, at Monarchen vilde Allernaadigst værdige hans Jnvention at see paa, hvorpaa Hans Majestet gav det Allernaadigste Svar: Vi have den naadige Tillid til eder, at J skal lykkeligen giøre eders Prøve; og derpaa befoel at begynde dermed, hvilket ogsaa af Capitainen og hans hos sig havende Folk, som vare en Premier-Lieutenant, 5 Land=Cadetter og 2 Soldater, blev allerunderdanigst efterlevet. J det første Minut gik det saavidt lykkelig, at der skeede 18 Skud, som træffede allesammen i Skiven, og var formodentlig skeet fleere, saasom han ved hans Excercitio ellers alordinaire altid havde gjort 24 til 27 Skud, men man merkede kiendeligen, at der vare allehaande Forhindringer forefaldne. Da dette var forbi, skikkede Monarchen Sin General=Adjutant, Hr. Græve af Laurvigen, til Capitainen, og lod ham befale, at komme til Hans Majestet, hvor Allerhøystsamme spurde ham om eet og andet og derpaa, geleydet af Deres Excellencer, Hr. General Lerche og Hr. Geheime Raad og Ober-Hof-Marechal, Græve af Moltke, gik ind i Redouten, og tog Canonen udi Allerhøyeste Øyesyn, samt befandt alting meget vel. Derpaa befoel Hans Majestet, at der skulde giøres nogle Gesvind-Skud, hvilket ogsaa skeede med en utrolig Hurtighed, hvorover Hans Majestet beviiste sin Allernaadigste Fornøyelse, og befoel, at fore ydermeere, hvilket blev efterlevet; men da der var skeet omtrent 14 eller 15 Skud til en anden Skive, uden at noget Skud var gaaet feil, kom alting paa eengang uformodentlig i Brand paa følgende Maade: Cadetterne havde af alt for stor Glæde over at kunde vise deres Færdighed udi Monarchens Allerhøyeste Paasyn, taget tvertimod deres ellers brugelige Skik, Kapperne af de samtlige Cartoucher paa eengang, hvorved udi den Skynding endeel vare gaaene i Stykker, og Krudtet spildt, hvilket da strax fængede, og satte ey allerne den næst ved staaende Casse med Cartoucher, men ogsaa tvende andre, der stode i en Krog, udi Jld og Lue. Dette foraarsagede en usigelig Consternation iblant den Mængde Tilskuere, der havde begivet sig derud, saasom de meente, at Monakchen var kommen til nogen Slags Skade; men Gud bevarede naadelig Hans Majestets Allerhøyeste og hellige Person, samt hos sig havende Høye Herrer, at ingen af dem fik den ringeste Skade, men kom lykkelig ud af Redouten. Her saae man hos alle Tilstædeværende den allerunderdanigste ømmeste Kierlighed, som troe Undersaatter nogen Tid kand bære til deres Souverain. Frygt, Forskrækkelse og Nidkiærhed for at redde deres Dyrebareste Monarch af overhængende Fare, foreenede sig hos alle, saa at de trængde sig ind til Redouten, og kunde ikke stilles tilfreds, førend de saae Hans Majestet staae uskad. Det forunderligste var, at, da Frygt og Consternation stod malet i alles Ansigter, faaes Monarchen allene uforfærdet, med Sit sædvanlige milde og Majestetiske Aasyn, og med sin Naade fulde Tale satte Mod igien i de Tilstedeværende. Hans Majestet declarerede offentlig, at Capitainen var uden Skyld, lod ham forsikre om Sin Allerhøyeste Kongel. Naade, beskienkede ham med 100 Ducater, og hver af Cadetterne med 500. Disse sidste, hvis Forseelse havde forvoldet den Ulykke, havde imidlertid lidt meest derved, saasom 4 af dem, og een af Soldaterne, vare ved Luen saa ilde til reedte, at een opgav sin Mand Dagen derefter, og en anden døde i gaar, men om de øvrige er der endnu Forhaabning, For Resten kand man forsikre, at Canonen er ikke sprungen, men er endnu udi god Stand. Monarchen har ogsaa declareret, at Hans Majestet vilde snart endnu engang see dette Skydeverk, saa vel som den Forundrings-værdige Canonens Opløftelse, som Capitainen iligemaade alt for nogen Tid siden har viist Prøve paa, og ved hvis Brug Embrasurerne eller Skyde Hullerne paa Bryst=Værnet kand afskaffes, og Fæstninger giøres 100 gange stærkere, end de ellers ere. Til Erindring om denne Fare og Guds naadige Varetægt over Monarchen, er følgende allerunderdanigst opsat: Den 6te i August, (a) Gud kaldede fra Live En stor Monarch, der skal i Tiden større blive, Den 6te i August (b) vi med Forundring faae (b) 1750. Hans Søn, vor Konge, ud fra Dødens Fare gaae. Den samme Gud, som for med Naa var i Arken, Var og i denne Færd og frelsede Monarchen; Monarchen leve vel og glad i Sneese Aar, Det ønsker hver og een, som under Hannem staaer. da Kongen veed det nok, Han saae det paa den Skare, Der samled sig om Ham, da Han var frelst af Fare, Hvis ømme Kierlighed Ham saa til Hierte gik, At efter Kongens Bud det hver at vide fik. In memoriam opis divinæ erga Augugustissimum & Phænicen Monarcham FRIDERICUM Vum prædicto 6 Ang hafde lineolas posuit devotilsimus subjectus Matthias Bancke.