Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-09
Man har nylig læst i Bladet: Dagen en Forklaring af Oprindelsen til Ordet Jordemoder, tagen af Videnskabernes Selskabs-Ordbog. Da denne ikke synes at være meget grundig eller efterrettelig, fremsættes her en anden til nærmere Bedømmelse, som man troer rimeligere og conseqventere. Jordfader og Jordmoder – thi saaledes, og ikke, som i Ordbogen, Jordefader og Jordemoder bør disse Ord skrives – ere ligesom de analoge Ord, Gudfader Gudmoder, Huusfader Huusmoder, Krofader Krommoder og fl. brugte fra Begyndelsen som Benævnelser for visse enkelte Personer til at tilkjendegive et vist Forhold imellem disse og dem, af hvilke de saaledes benævnedes. Man har da sagt: Min Jordfader Jordmoder, min Huusfader Huusmoder, min Gudfader Gudmoder o. s. v., for at tilkjendegive, at man i den Henseende, som det brugte Tillægsord angiver, ansaae disse Personer at staae i et paa nogen Maade med det faderlige og moderlige lige Forhold til sig. Da nu disse Forhold især henhøre enten til Frembringelse eller til Forsørgelse og Beskyttelse, tager i saadanne med Fader og Moder sammensatte Ord Betydningen disse ogsaa sædvanlig Hensyn til det ene eller det andet af disse Forhold. Saaledes er i Gudfader og Gudmoder, Jordfader og Jordmoder Betydningen nærmest at udlede af første Forhold, hvorefter en Gudmoder paa en Maade an faaes som et Barns aandelige Moder eller Moder i Gud, da det ved hende var fremstillet Gud til at antages som Borger i hans Rige paa Jorden; en Jordmoder som Barnets Moder med Hensyn til Jorden, det var kommen paa, da hun dertil, ved at befordre dets Fødsel og Fremkommende paa Jorden, havde forhjulpet det. Ved de andre Ord, Huusfader Huusmoder o. s. v. maae derimod tænkes paa det andet Forhold af Foraldre til Børn, hvorved de ansees som disses Forsørgere og Beskyttere. Men ligesom disse Forhold i de anførte Ord med Hensyn til de active eller handlende Personer udtryktes ved Ordene: Fader Moder, saa udtryktes de samme i Henseende til de passive eller lidende ved Søn, Datter, eller generisk Barn og Børn; hvilket endnu er brugeligt i Gudsøn, Guddatter, Gudbarn, og sikkert ogsaa har været det i de andre Sammensætninger: Jordsøn Jord datter, Huussøn Huusdatter o. s. v., hvorpaa man ogsaa uden Tvivl, ved at eftersøge dette, vilde kunne finde Exempler. Jmidlertid er en naturlig Grund let at finde, hvorfor af saadanne Ord, der først ere indførte som Benævnelser for enkelte bestemte Personer til at tilkjendegive reciproqve Forhold imellem disse; nogle ere vedblevne at være saadanne, andre derimod ere gaaede over til at blive almindelige Benævnelser for visse Personer, naar nemlig disses Handling var af den Beskaffenhed, at den, ved at udøves jevnlig og imod mange, gjorde, at det oprindeligen tilkjendegivne Familie-Forhold maatte, ved Familiens vidtløftige Udstrækning, tabe sin første Betydning, og gaae over til at blive betragtet under det almindelige Forhold af en ydet eller til at ydes beredt Hjelpsomhed imod alle; hvilket da især ved Ordet Jordmoder, da man snart lærte at skjønne, at man hertil ikke, som til Gudmoder, kunde tage enhver ubeslækket Matrone, maatte finde Sted. Altsaa beholdt dette sidste Ord sin Familie-Betydning, fordi det anvendes imellem enkelte eller faa, imedens hiint overgik til en Titel eller et almindeligt Appellativ for en Person, der for enhver, som ønskede det, var bered at præstere den deri antydede Tjeneste og med enhver sætte sig i det Forhold, som saadant medførte; hvorved da ogsaa, som alt bemærket, Familien let steg over det Antal, at en saadan Moder kunde vedblive at bekymre sig om alle disse sine Børn; heller ikke, saavidt man veed, havde dertil nogen borgerlig Forpligtelse. At Jordfader kan være brugt i en analog Betydning hermed, saalænge man dertil alene valgte simple fornuftige Mænd, for at være til Hielp i fornøden Tilfælde, kan vel være; men at dette Ord skulde have været brugt om en ordentlig Fødselslæge, som Ordbogen siger, burde man have Beviis for. Da forresten Jordefader og Jordemoder ville omtrent betyde det modsatte af hvad disse Ord skulle tilkjendegive, nemlig Folk, som hialp andre ned i Jorden, istedet for frem til Jorden eller op paa Jorden, skjønnes det let, at disse Ords rigtige Skrivemaade maae være den oven angivne.