JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-04-10
Udenlandske Tidender. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp. og Børsenh.) Gruelig er den Spænding der behersker Politiken, i disse gaadefulde Dage - Forunderlig den Jld det ikke ulmer, men brænder i Lue, for at fortære det allerede halv ødelagte Europa - Ligesom ved et Mirakel sees eet Menneske, at styre hele Europas Skjebne - Krigsfanatisme har grebet det Sværd, der fordum var farligst i Religionskrigene - Bange Forventning staaer malet paa Millioners Ansigter - Redelighed er forsvunden blandt de Sværgende i Troskabseden er bleven Hjernespind i det franske Rige - Hvo er den Verdensborger, der ikke deeltaget og griber det ene eller det andet Parti Treffende er isaa Henseende dette Udtryk af Khus. Skilderi (No. 25) i Breve til en Ven "Jeg veed hvilken Deel De tager i Menneskehedens Lykke, og hvad staaer vel i nøiere Forbindelse med denne, end Staternes store Anliggender, Den i Frankrig sidst indtrufne Begivenhed har rystet Deres hele Siel. De hører ikke til den Menneskeart, der af Partiesaae, Egenfordeel eller Paastaaelighed hænger ved visse Meninger, og, henreven af Lidenskaber, hverken vil laane Øre til Fornuftens eller billighedens Stemme. De taler, dømmer, tænker efter Overbeviisning, ikke for at istemme det store Char, eller for at snarte andre efter Munden. De erkjender i saadanne Henseender ingen anden Dommer end Fornuften, og ingen andre Beviisgrunde end Retfærdighedens. De føler, at den private Mand er for kortsynet til altid at skue ind i Statskonstens Allerhelligste, og yttrer derfor Deres enslige Mening med den Beskedenhed og Sindighed, der anstaaer den rolige Tænker. Lader os, min Ven, overlade det til ubesindige Brushoveder, at fuse frem i deres Domme, og tilsidesætte den Overbærenhedsaand og Skaansel mod Andres Meninger, der er den oplyste Mands første Særkjende. Vi ville med rolig Eftertanke fortsætte vove Betragtninger.
Viborger Samler, 1815-04-10
Paris d. 24 Marts. Efterat Bonaparte den 21de havde mønstret Parisertropperne holdt han en Tale til dem, hvori han viiste "At Bourbonnernes Throne var uretmæssig, fordi den var oprettet ved fremmede Hænder, fordi denne Slægt var gjort landflygtig ved alle foregaaende Forsamlingers Akter og, fordi den kun støttede sig paa nogle Overmodige, der tilvendte sig Rettigheder, som vare Andres - Med 600 Md. Soldater, kom jeg til Frankrig, stolende paa mine gamle Vaabenbrødres Troskab - Jeg er ikke bleven skuffet og jeg takker Armeen - Vi ville, Soldater, forjage de fremmede Prindser, som de Allierede indsatte, at Riget - Vi Ville ikke blande os i fremmede Nationers Anliggender; men vee dem, der ville blande sig i vore!" Efterat denne Tale var givet lydeligt bifald af Soldaterne, bragte General Cambronne og nogle Garderofficerer den gamle Gardes Ørn, da dette skeede, sagde Keiseren "Seer her de Officerer og Soldater, som fulgte mig i Ulykken; de ere alle mine Venner, Hver Gang jeg saae dem, erindrede jeg de forskjellige Regimenter; thi blant disse 600, vare Mænd afalle Regimenter - - alle vare de prydede med Ar, alle erindrede de mig derfor om Fortidens store Begivenheder. - Soldater, samler Eder om denne Ørn, som jeg herved bringer den hele franske Hær og sværger den Troskab!" Alle Soldater raabde Det sværge vi Den 25 Marts. Hertugen af Bellund (Victor) var paa Marsch med sin 2den Division imod Napoleon; men da Regimenterne hørte at Bonaparte nærmede sig Paris, stak de Nationalkokarden paa Hattene; Hertugen bortfiernede sig og Divisionen, marscherede fremad. 3die og 4de Division gjord, det samme, uagtet Præfekten i Vaublant og nogle Generaler søgte at afværge det. Hertugen af Alhusers (Suchet) og General Gerard oppebiede ikke engang Udfaldet af Napoleons Marsch til Paris, men to tilligemed Elsasserne, hans Parti. Provindserne Bourgogne og Franche Comte gjorde ligesaa. Staden Rouen og hele Normandlet have og anlagt Nationalkokarden Bretagne og især Staden Rennes ere og Bonapartister. Tropperne der, ere marschere de imod Hertugen af Bourbon, der d. 20de var i Angers - J Orleans havde Generallieutn. Pojoanlagt Nationalkokarden - Da Marskal St. Cyr kom der, lod han Pojol arrestere - Tropperne erklærede, at de fægtede for Keiseren - Marskallen lod Portene lukke; men Kyrassererne sloge dem ind Marskallen forsvandt derpaa af Staden. Generall. Clauzel er gaaet til Bourdeaux for at overtage Kommanden. Efter de sidste Tidender derfra har Hertuginden af Angouleme forladt Staden, og indskibet sig - Marseille lader til endnu at høre til Kongepartiet og Jndb. var yderst forbittrede paa Troppernes Frafald; men da kun 1500 have meldt sig til Forsvar for Kongen, venter man denne Stad og følger Strømmen. J Touloner Folket og Søe og Landtropperne ivrige Bonapartister. Hertugen af Vicenza (Caulincourt) er af Bonaparte udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender.
Viborger Samler, 1815-04-10
Den 23 Marts ankom Joseph Bonaparte hertil og boer i Palæet Eliser=Napoleon.
Viborger Samler, 1815-04-10
Den Engelske Ambassadør Lord Fizroy=Sommerset, og hans Gesandtskabspersonale, er endnu her i Paris.
Viborger Samler, 1815-04-10
Erkehertuginden af Orleans og Prindsessen af Bourbon=Conde blive her.
Viborger Samler, 1815-04-10
Grev Montesquion er Chef for Nationalgarden, den skal mønstres den 2den April.
Viborger Samler, 1815-04-10
De her udspredte Erklæringer fra Wienerkongressen, paastaaer man ere uægte og fabrikerede her i Paris, Man er overalt ifærd med paa offentlige Stæder at udslette Kong Ludvigs Navn og Vaaben og sætte Napoleons i Stædet.
Viborger Samler, 1815-04-10
Den 20de reiste Hertugen af Angouleme fra Nismes. Adskillige Tropper satte sig i Bevægelse, for at bindre ham fra at udskibe sig fra Kysten.
Viborger Samler, 1815-04-10
Napoleon har opfyldt et af Kong Ludvigs høitidelige Løvter. Han har tilladt Trykkefrihed for Bøger og Aviser. Bogcensuren er ophævet. Man lover sig meget af denne Forordning.
Viborger Samler, 1815-04-10
Keiseren kom netop til Paris den Dag hans Sør Kongen af Rom, fyldte sit 4de Aar. Napoleon, arbeider meget og til silde ud paa Natten.
Viborger Samler, 1815-04-10
Kong Ludvig har ikke længe været i Lille - Dog har hans Nærværelse, saavelsom Monsteurs og Hertugen af Berrys, hindret Folket og Tropperne fra at yttre deres sande Mening. Fra Paris ere 40,000 Md. gaaede til de Nordlige Egne; Avantgarden under Generall. Excelmans vil d. 26de kun ne være for Lilles Porte.
Viborger Samler, 1815-04-10
Paris d. 24 Marts. Monitøren for igaar indeholder Napoleons Reisebeskrivelse fra Øen Elba indtil hans Ankomst til Paris, samt de Grunde, der bevægede ham til den ne Beslutning:
Viborger Samler, 1815-04-10
Den 20de, om Eftermiddagen Kl. 4, ankom Keiseren til Fontaineblean. Kl. 7 erfarede han, at Bourbonnerne havde begivet sig bort fra Paris. - Saaledes lykkedes altsaa dette Foretagende uden at Modstand, og uden at en Draabe Blod var bleven udgydet. Da Keiseren ankom for Parises Porte ilede den hele Armee, som havde staaet under Hertugen af Berrys Commando, ham imøde. Den 21de lod han alle de til Pariserarmeen hørende Troppe passere Revne, ved hvilken Leilighed han talte til Tropperne, og tilsidst vendte sig til Gardebataillonen fra Elba, sigende: "De ere alle mine Venner, Saa ofte jeg saae dem, forestillede jeg mig Armeen forskjellige Regimenter; thi blandt de 600 Brav vare Soldater af alle Regimenter. Tager disse gamle Ørne, som ved Forræderi vare blevne overtrukne med et Sørgeflor.
Viborger Samler, 1815-04-10
Brüssel 25 Marts. Man rustes af Ærgrelse over den Utroskab Frankrig viser mod Kong Ludvig. I Gaar kom den ærværdige 90aarige Prinds Conde hertil i Kareth med Vognmandsheste for. Hans Sølvhaar indgjød Ærefrygt og man troede det var Kong Ludvig, indtil Prindsen af Ocanien saae og kjendte denne fra Syvaarskrigen bekiendte Helt.
Viborger Samler, 1815-04-10
Af de franske Marskaller og Generaler ere Mar skallerne: Mortier, Berthier, Macdonald, Marmoni- og General Maison allene blevne Kong Ludvig tro. Hs. M. Kong Ludvig 18de reiste fra Lille med Prindsen af Orleans og Marskal Mortier, d. 23 Marts. De toge over Ostende; men man troer de reise til Frankfurt. Tropperne i Lille og Valenciennes ere og faldne fra Kongen. Fæstningerne Lille, Douay, Conde, Manbruge og Valenciennes ere erklærede i Beleirigstand.
Viborger Samler, 1815-04-10
Den 27 Marts. Kong Ludvig undkom med stor Nød fra Lille. Hertugen af Treviso (Mortier, reddede Hs. M. ved at arrestere den Adjutant, den fra Paris var sendt for at hæfte Kongen. Mortier var tilligemed Marskal Macdonald allerede kaldet til Paris og havde taget Afsked hos Kongen. Hertugen af Berry var og nær fanget i Bethuue; thi de Tropper der omgave ham, meest af gammel Adel, gik fra ham for at søge deres Lykke hos Napoleon. Hertugen er med noget Kavalleri kommet til Menin. Monsteur er i Ypern. En stor Deel af Bourbonnernes Venner komme her til Brüssel. En Preussisk General er kommen her, man siger for at gjøre Anstalter til Gjennemmarschen af 60,000 Preussere til Belgien. Ved Coblenz er et stærkt Preussisk Korps gaaet over Rhinen - Generallieutn. Baron Althen, der anfører et Hannoversk Korper fra Gent brudt op til Grændsen.
Viborger Samler, 1815-04-10
Et Hannoversk Husarregiment og Artilleri er passeret her forbi. Til Ostende ere komne Engelske Tropper til Søes. (Mere i Tillæget.)
Viborger Samler, 1815-04-10
Bekjendtgjørelser. Söndagen d. 16 April gives Forestilling paa det dramatiske Selskabs Theater i Viborg. Indgangen aabnes Kl. 6 og Forestillingen begynder Kl. 7. Billetterne afhentes samme Dags Middag imellem Kl. 12 og 2, hos Hr. Kjöbmand Baadsgaard.
Viborger Samler, 1815-04-10
Endeel Egetræer bortsælges i Rindsholm Skov ved Viborg, næste Fredag d. 14 April Formiddag Kl. 10, hvilket tiener Liebhavere til Efterretning. Til 100 Stkr. Stude, kan i anstundende Sommen faaes Græsning paa Allinggaard hos H. L. Paulsen.
Viborger Samler, 1815-04-10
I tilstundende Sommer 1815 kan faaes Græs til 30 a 40 Stkr. Stude, paa Over=Kjersholm, naar man accorderer med første med C. Knudsen.
Viborger Samler, 1815-04-10
Da intet antageligt Bud skeete ved Auctionen ov Gaarden Clausholm i Levring Sogn, Lysgaard Herred, saa er bemeldte Gaard med alt dens Tilliggende strax underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar, naar man derom behager at henvende sig til Eieren Enkefrue de Linde paa Gaarden selv, eller hendes Laugværge Assessor Friis i Viborg. (Hermed følger Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1815-04-10
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-04-10
Wien 22 til 27 Marts. J den stille Uge har Hoffet her bivaanet de sædvanlige Kirkelige Høitider. Efter Kirketjenesten, Skjærtorsdag, kom Deres Keiserlige Majestæter i Ceremonisahlen hvor de fremmede Souveræner sadde paa Forhøininger, og foretoge paa 12 fattige Mænd og ligesaamange Koner den sædvanlige Fodvaskning, J Hofbogtrykkeriet arbeides paa nok et Manifest, i hvilket hele Europae forbundne Monarker høitidelig erklære, at de ikke for ville nedlægge deres Vaaben, for Bourbonnernes Throne er befæstet og Franskmændene ere blevne deres Pligter mod Kongen troe.
Viborger Samler, 1815-04-10
De forenede Tropper som skal sættes i Bevægelse, for at bevirkeldette, bestaae af 660,000 Md. Tydske Tropper allene, hvoraf 160,000 Md. Østerriger gaaer til Jtalien, og 120,000 Mk. staae som Reserve i Østerrig.
Viborger Samler, 1815-04-10
Kongen af Roms Bortførelse giver Anledning til megen Underholdning og mange Formodninger. De blev opdaget i det Øieblik, da een af Erkehertuginde Marie Louises afskedigede franske Betiente, vil le bringe Pindsen fra Slottet i en færdigstaaende Kareth. Efter hans Moders Begjering skal han være bragt til Hofborgen her.
Viborger Samler, 1815-04-10
En herværende fremmed Prinds bevogtes i nogen Tid meget nøie af Politiet. De følge ham endog til Vogns og Hest, naar han tager ud Nylig har Kong Joachim forsikret at ville tage de Allieredes Parti imod Napoleon. En Østerrigsk Coureer har siden bragt Kongen af Neapel et ubehageligt Budskab. Man siger man har tilbuden ham Øen Sardinien.
Viborger Samler, 1815-04-10
Østerrigske Tryper ere allerede rykkede ind i Bayern og gaaer til Rhinen. Til Jtalien gaae idelig Tropper.
Viborger Samler, 1815-04-10
Bonaparte har fra Lyon af skrevet til sin Gemalinde her, men man troer ikke Hun besvarer Brevet.
Viborger Samler, 1815-04-10
Hs. M. Keiserinden af Rusland er endnu i München.
Viborger Samler, 1815-04-10
Hamborg og Altona 3 April. Breve fra Wien af 27de Marts indeholde Kon April 1815. gen af Sachsen har endelig besluttet sig til at underskrive Overeenskomsten med Preussen om Sachsens Deling - Kongen af Neapel har erklæret Østerrig Krig. Han er rykket ind i Kirkestaten, og har Hovedqvarteer i Macerata - Paven vil blive i Rom, om det tillades ham - Hertugen af Wellington er endnu i Wien. Fra Frankrig hører man "at Englænderne behandles i Frankrig med megen Opmærksomhed - Alle Fremmede, Emigranterne undtagne, kunde forlade Landet. Paa Skibene er lagt Embargo. Bonaparte har sendt 26000 Mk. imod Lille, for at beopagte Kongens Tropper.
Viborger Samler, 1815-04-10
London, den 28de Marts. Den 25de bekjendtgjordes her, at vor Ambassadør Lord F. Sommerset tilligemed de Spanske, Hollandske, Svenske og Russiske Gesandtere endnu d. 22de Marts vare i Paris, da man nægtede dem Passe til at tage Postheste paa. - Caulincourt har Bonaparte sendt til Tydskland, for at indbyde Enkehertuginde Marie Louise til Paris.
Viborger Samler, 1815-04-10
Hertugen af Feltre har været hos Prindsregenten med Ærende fra Kong Ludvig. Man troer det angaaer Kongens Komme hertil. Vi ruste os overmaade stærk og sende mange Skibe mod de franske Kyster. Der skal udskrives 20000 Md. Jnfanteri. 415 Kanoner føres fra Arsenalet ombord for at gaae til Fastlandet.
Viborger Samler, 1815-04-10
Hertuginden af Orleans er kommen til London. Vore Ministerial-Aviser sige nu til Oberst Campbells Undskyldning, at han var haardt saaret af en Kosak, men fulgte dog Bonaparte til Freius, og beskyttede ham mod Folkets Trængsel. Bonaparte bad han maatte beholde ham. Man tilstod det. Campbell gjorde mange Smaae=Reiser til Jtalien for at udforske Bonapartes Forbindelser etc.
Viborger Samler, 1815-04-10
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-04-10
(af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Fæstningerne Strasburg og Landau ere faldne fra Kongen. J Strasburg udstædte Marschal Suchet, (Hert af Albusera) den 20de en Erklæring mod Bonaparte og den 23de saae man af samme Mand en dito mod Kongen. General Volkman lod, da han fornam det afbryde den tydske Deel af Rhinbroen. Holland. Kongen er reist til Brüssel. Mange tilbyde sig frivillig at tjene til Hest i de store Stæder. J Amsterdam har man tilbuden Kongen 4000,000 Gylden til Statsfornødenheder.
Viborger Samler, 1815-04-10
Alt Samqvem er forbuden med Frankrig paa Grændsen. En Leydensk Avis mener: at Kong Ludvig har havt sin Slægts Svaghed, den at være alt for god og eftergivende. 300,000 Kieltringer, som Hans Mildhed udfriede af Engelsk og Russisk Fangenskab, antages som en betydelig Støtte for Bonaparte.
Viborger Samler, 1815-04-10
Man har i Paris været meget bestyrtset over Napoleons Komme. Enhver Borger forstak sig gjerne men det blev befalet at illuminere. Overalt er den offentlige Stemme langt fra ikke Folkets. Som Beviis paa den almene Forvirring tjener, at de fremmede Ministre ikke kunde afreise, thi da de fik det at viide at Kongen ville reise, var allerede Barriererne i Bonapartes Magt. J Caen, Vender, Nismes Bourdeaux, Marseille, Montpellier og Toulouse samle sig (menes der) Stridskræfter mod Bonaparte under Anførsel af Augereau, Decaen, Richelien og Hertugen af Bourbon, der, understøttede af de Allierede, ville snart virke betydelig.
Viborger Samler, 1815-04-10
Man siger de Juveler Kong Ludvig bragte i Sikkerhed ere 100 Mill. Fr. værd.
Viborger Samler, 1815-04-10
J Bremen har baade Senatet og en Major Wed dig paa Grund af Fædrenelandets Fare, udstædt Opraab til deres Medborgere om atter gaae frivillig ind under den hanseatiske Legion. Hamborg og Lybek ligesaa Frankrig. Efter den engelske Morgenpost kaldes Bonaparte af sit Partie nu almindelig Violet-Korporalen, fordi han skal have lovet dem at komme tilbage til den Tid, da Violerne blomstre. Af samme Aarsag havde de valgt violette Baand, til deres Foreningsfarve.
Viborger Samler, 1815-04-10
Østerrig. Af Magternes Deklaration, hvorved Bonaparte erklæres uden for Loven, havde den første Koureer, som afgik til Frankerig 4000 og den anden 6000 Exemplarer med sig og befaling til at uddeele samme overalt paa deres Route. Avis=Komtoiret havde endnu den 15de ikke faaet det fornødne Antal trykket til Abonnenterne.
Viborger Samler, 1815-04-10
J Wien skal endnu have været en langt skrækkeligere Plan iværk, end den saakaldte Kongen af Roms Bortførsel, hvorom nærmere Oplysning snart kan ventes. Flere af Deeltagerne i Sammensværgelsen ere hæftede. Deres diævelske Hensigt skulde have været opnaaet ved Gift.
Viborger Samler, 1815-04-10
Bonapartes Tilbagekomst til Frankrig har havt en høist ufordeelagtig Virkning paa de fleste Pengecourser i Europa, den engelske Cours selv ikke undtaget. Den wienske har især forværret sig. Jmidlertid troer man dog, at det er en Følge af en øjeblikkelig urimelig Frygt, og at alle Courser snart ville hæve sig igjen. Man siger Jeroimus Bonaparte har hængt sig i Gräz.
Viborger Samler, 1815-04-10
Udenlandske Tidender. Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-04-10
Kjøbenhavns Børs den 4de April. Cours. Hamb. 2 M. 693, a vista 700. Amsterdam a vista 654. London 2 M. 23 Rbdl. Spec. 705 - Specier solgtes til 43 a 43 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 (foruden Rente) pr. 100; Oblig. 265.
Viborger Samler, 1815-04-10
Placat. Da de Aarsager ere ophørte, som have foranlediget det Forbud imod Brændeviinsbrænden, af Rug og Havre, der, efter Placaterne af 29de Mai og 4de December 1807 samt 4de December 1811, nu for Tiden finder Sted i Kongeriget Danmark, saa er samme Forbud ved Kongelig allerhøieste Resolution af 15 i denne Maaned ophævet. Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Rentekammeret, den 17de Marts 1815.
Viborger Samler, 1815-04-10
Bekjendtgjørelser.
Viborger Samler, 1815-04-10
Concert. Med høie Øvrigheds Tilladelse vil Hr. Vogel, bekjendt som Virtuos paa Fløite, have den Ære paa det Dramatiske Selskabs Theater Tiirsdagen den 11te April om Aftenen Kl. 6 at give en Concert af følgende Jnd 1ste Afdeeling. a) Simphonie for Grand=Orchestre af Haydn. hold: b) Concert med Fantasie for Fløite komponeret og udføres af Hr. Vogel. c) Variationer for Violin af Rhode. 2den Afdeeling. a) Overture af Mozart. b) Fløite Duet. c) Brat eller Violin Concert. d) Variationer paa Fløiten med Efterligning af Harmonica og tredobbelt Scho samt Duet paa een og samme Fløite, komponeret og spilt af Hr. Vogel. e) Finale. Indgangsbilletterne koster 9 Rbmk. pr. Stk. og erholdes baade Mandag og Tirsdag fra om Morgenen Kl. 8. til om Aftenen Kl. 9 hos Kammerraad Hansen saa og om Aftenen ved Indgangen.
Viborger Samler, 1815-04-10
Formedelst Forflyttelse, agter Districtschirurgus Hr. Krigsraad Sager her i Byen, ved offentlig Auction, Mandagen d. 17te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge endeel gode moderne Meubler af Mahognie og andre fiine Sorter Træe, faasom: Sophaer, Stole, Borde, Speile og Commoder etc. endeel Porcellain, Steen= og Glastøi, Kobber, Tin, Messing, og Jerntøi, Sengeklæder, Kjøkken Bryggers= og Gaardsredskab, Vogne, Harve, Plouge etc., samt endeel Eng og Furtømmer, tillige nogle gode Malkekøer, en Hest og endeel Faar; hvortil Liebhabere indbydes. Thisted, d. 25 Marts 1815. Brøndlund. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1815-04-10
Efter Forlangende af Hr. Thustrup ber i Viborg, lader han, før sin Flytning, bortsælge d. 17de i d. M., endeel Boehave, bestaaende af Skatol, Dragkiste, Borde, Sengestæder, Jerngryder, Gruekjedel, Vogn og Heste, med meget mere Ind- og Udvendigt, og deriblandt endeel Trætøi. Viborg, d. 4de April 1815. J. Nyboe.
Viborger Samler, 1815-04-10
Godt hjemmeavlet Kløverfrøe, og gode Vikker til Sæd, kan kjøbes hos Peder M. Paarup i Levring Vestergaard.
Viborger Samler, 1815-04-13
Udenlandske Tidender. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp. og Børsenh.)
Viborger Samler, 1815-04-13
Amsterdam d. 1ste April. Fra Paris havde man directe Efterretninger d. 27de Marts. Denne og foregaaende Dag vare mange blevne arresterede. Bonaparte arbeidede idelig paa at indrette alt paa modsat Fod; han har især Mangel paa Cavalleri og Feldtartilleri; i Paris er Tilstanden værre, end i selve Revolutionstiden. Soldaterne stryge om i Gaderne og og synge gamle og nye Revolutionsviser - Den 29de Marts udbred, te sig her i Amsterdam det Rygte at Bonaparte varmyrdet" Det gjorde overordentligt Jndtryk - Endskjøndt den meere oplyste Deel snart indsaae, at dette Sagn var en rimelig Følge af Handelspekulation; saa var Folket i Almindelighed saa glade derover, at de løb sammen paa Gaderne og truede een og anden, saa at Borgervagt til Hest og Fods tilsidst maatte holde Styr paa dem.
Viborger Samler, 1815-04-13
London d. 31 Marts. Vor Gesandt i Paris Lord Sommerset har endelig faaet Lov til at reise derfra og er kommen til Ostende til Kong Ludvig. Den Østerrigske og Preussiske Gesandt vare allerførst afreiste.
Viborger Samler, 1815-04-13
England antager under nærværende Omstændigheder det alvorlige System, som Europa kunde vente. Alle mulige Anstrængelser gjøres imod Frankrig - General Lord Hill er reist til Belgien, for at overtage Kommanden indtil Lord Wenington kommer Ostende sættes i Forsvarsstand Alle Parlemen. terer fra den franske Kyst afvises fra vore - Naar Krigen bryder ud, vil foruden Rusland og andre Nordiske Riger stille Troppekorps - Da Bonqvarte kom til Paris, gik hans Kareth itu ved Barrieren. Alle franske Havne blokeres af vore Skibe. Saaledes ligge nu med eet alle franske Handelspekulationer paa Vestindien - Uophørlig indskibes Tropper herfra til Belgien. - Man troer at vor Regjering sender store Forraad af Gevæhrer og Munition til Vendeen, Bourdeaux og andre kongelige sindede Egne. Man troer og, at Spanien lader 2 Armeer marschere ind i Frankrig, den en over Perpignau og den anden over Bayonne, dri skal understøtte Bourdeaux. Endog Portugisiske Tropper ventes dertil - En Spansk Armee paa 20,000 Mk. staaer færdig ved Gibraltar.
Viborger Samler, 1815-04-13
Alle vore Paketbaade skal herefter gaae fra Dover til Ostende. Endnu d. 23 Marts løb vore Skibe ubehindret ind i Havre de Graces Havn. Brest skal have erklæret sig for Bonaparte.
Viborger Samler, 1815-04-13
Monsteur kom til Ostende d. 25de om Aftenen. Hertuginden af Angouleme havde indskibet sig ved Bourdeaux. Hendes Gemahl, er den eneste Prinds, som man frygter for skulle være i Fare. Han var reist til Languede og Bonapartes Agentere gjorde sig megen Umage for at afskjære ham Tilbagetoget. Men man veed, at Hs. K. H. er omgivet af troe Tjenere og haaber, at han har reddet sig til Pyrenæerne og Spanien. Hertugen af Bourbon (som ville bringe Vender i Opstand, har indskibet sig i Nantes, og ventes hertil England. Hertugerne af Berry og Orleans vare i Tournay. Fra Ostende skrives den 29de Marts. At Kong Ludvig samme Aften ville afreise til Brüssel, uden andet følge end Marskal Berthier. Til Ostende vare komne nogle Læs Penge fra Frankrig med Penge til Kong Ludvig. 25 Millioner Fr. ere fra den franske Grændse bragte til Antverpen. - Hertugen af Berrys Bagage blev, paa Veien til Belgien, plyndret i Chantilly, af de 106 Landsedragere, som tilligemed nogle Gensdarmer eskorterede ham fra Paris. Landsedtagerne overfaldt Gensd. og plandrede Vognene (troe Ledsagere!) Her i Ostende) er det Rygte udspredt, At Bonaparte skulle være myrdet, andre sige skudt i Skulderen af en Officeer og at forstaden St. Antoine er i Opstand." En fra Paris hidkommen Reisende forsikrer: at Bonebønnernes Tilhængere let kan faae Overhaand i Frankrig og, at Hertugen af Bourbon endnu er i Vender, hvor Opstanden er i fuld Værk, det samme skal Hertugen af Angouleme gjøre i Bordeelais. - J Dünkirchen har man afvæbnet Militæren og paasat den hvide Kokarde, hvorved adskillige bleve saarede.