JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
J sidste October Maaneds Begyndelse lod Kongen bekiendtgiøre et Forslag til forskiellige Forbedringer, som angaae Finance=Forvaltningen i de indenlandske Provindser, og National Opdragelsen. De fornemste af disse Statsforbedringer ere: 1) Provincial=Afgivternes Force ning til en eeneste Afgift. 2) Majorazgods et Slags Odel eller Arve=Lehns Godser, deres Afskaffelse, under visse bestemte Jndskrænkelser. 3) Tilladelse for fremmede af alle Nationer, selv Jøder ikke undtagne, at maatte opholde sig og boe i Hs. Majestæts Stater, ogsaa under visse Betingelser. 4) Kongen befaler, at man ikke just nødvendig maae høre til en geistlig Orden, for at befatte sig med Ungdommens Opdragelse. 5) Kongen foreener Adelens Skoler med de borgerlige; og dræber derved Frøet til den Skilsmisse, og den Jalousie imellem Medborgere, da de tillige paa den Maade anspores til en ædel Kappen, naar enhver lærer at kiende den andens Værd. Af den Aarsag skal heller ingen Klasse af Undersaattere have udlukkende Adgang til visse Naades Beviisninger. 6) Uni. versiternes Antal i Spanien nedsættes for Fremtiden til 12, og de indrettes paa en ganske anden Maade end hidindtil. Tilligemed de gamle Sprog skal Historien og Jordbeskrivningen lære, saavelsom og Moralen, og Regnekonsten. De nyere Sprog skulle der ogsaa lærres, og Lærerne skulle derved tillige forklare og oversætte for Skolarerne enhver Nations beste Skrivter i Stats- og andre Videnskaber. Mineralogie, Botanik, Lovkyndighed, Mathematik, Naturlære og Lægekunst, enhver af disse Videnskaber skal paa disse Umversiteter have en Professor. Paa ethvert Universitet skal der end videre være en Professor i Handelen, som skal holde Forelæsninger over Provindsens Producter, over den Handel, den driver eller kunde drive, og dens Handels Forhold til Rigets øvrige Provindsers, og heele Europas Handel. Paa denne Maade skal Statshuusholdningens og Videnskabernes Studium stedse være forenede. Kongen befaler end videre, at der paa ethvert Academie skal være en Professor i Landets Historie, som skal have Archivet, og andre til Provindsens Historie henhørende Papirer i Forvaring.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Hans Majestæt stifter Academier, i Rigets fornemste Stæder, som foruden Videnskabernes Fremme skal holde over dette Systems Udførelse; der meddeeles dem des aarsag den Magt, deri at giøre de Forandringer, som de efter Erfaring og Jndsigt finde nødvendige. Universiteterne, og overhovedet alle Lære Anstalter og Skolen, blive disse Academier underordnede, og skal de desangaaende staae i nøie Correspondence med Universitetet i Madrit. Academierne skulde bestaae af de meest indsigtsfulde Mænd i Spanien, og Kongen erklærer, at han vil i deres Val være saa stræng og retfærdig, som deres Forretningers Vigtighed, og de Belønningers Storhed, Hs. Majestæt har bestemt dem, udfordrer. Ogsaa udsættes der Præmier for unge Mennesker af Talent, naar de udmærke sig. De faae da Adgang til Academiets Forsamlinger. Man vil opsøge et halv hundrede unge Spanier, paa Universiteterne, som man vil lade reise paa offentlig Bekostning, og man vil understytte fremmede Lærde, til at reise i Spanien, og giøre nyttige Anmærkninger over dette Riges Handel, Konster og Manufacturer.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Fra Petersborg mældes, at den Russiske Handel paa det Caspiske Hav giør betydelig Fremgang. Skibene fra Astrachan seile indtil Derbent, en vigtig Handelstad i den nordligste Deel af den Persiske Provinds Sirvan, næ ved det Caspiske Hav. De Vahre, som blive udførte bestaae mestendeels i Klæde og andre Manufactur=Vahre, hvoraf Rusland hidtil har trokket en Fordeel, som beløb sig aarlig til meere end 300000 Rubler.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Om Jordskælvet i Ungarn indløbe endnu stedse adskillige Efterretninger. Fra Ofen mældes, at de der værende varme Bade have siden Jordskælvet begyndt at blive meget varmere, og at give meere Vand, end forhen. J Waizen og Kolocza ere ogsaa Stødene blevne mærkede ligesom og i Schemnitz og de øvrige Biergstæder, saa at dets Virkning følgelig ikke er bleven allene ved Breddene af Donau.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Fra Neusohl mældes under 23 April følgende: Manhar der i Biergene en saa stor Mængde Snee, som i Mands Minde der ikke er blevet seet. Af en Klippe ved Rewuza, ikke langt fra Neusohl, styrtede for nylig en uhyre Snee=Klumpened, hvilken begravede 2 Horder og 73 Faar, hvis døde Legemer man siden har fundet.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Siden det hæftige Jordskælv i Komoren den 22 April ere der igien allerede blevne mærkede 9 Stød, men som alle vare langt svagere end det første.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Genua den 23. April. Efterat til vor Regiering var indløben Efterretning at 2 store og 4 smaa Algieriske Corfarer havde ladet sig see her i Vandene, hvilke foruroligede Koffardiefarten; saa ere i Mandags Nat 3 vel udrustede og sterk bemandede Galeerer udløbne imod bemældte Røvere. Compagnieskibet, V. K. Frue om Hielp, bliver ligeledes i største Hast gjort seilfærdigt, for at agere fælles med Gaa lerne, og fra Kongen af Sardinien ere nogle til dette Brug tilbudne bevæbnede Skibe ligeledes blevne antagne.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Fra Jtalien den 29. April. Nu paa en Maaneds Tid har det saa meget berømte Arsenal i Venedig, hvor, efter offentlige Beretninger, over 1500 Mennesker arbeide, og aarlig skal forarbeides over for 5 Tønder Guld, tabt en stor Grad af sin fordums Berømmelse, dersom følgende Forfald, som der almindelig fortælles, fuldkommen kommer overeens med Sandhed. Tiden nærmede sig nu, at Republiken maatte sende de sædvanlige Foræringer til Algier, Tunis og Tripolis og efterdi Raadet i Venedig erfarede, at bemældte Røver=Republiker nu ville drive deres Fodringer høiere, besluttede det at lade Foræringerne overlevere ved et Krigsskib paa 70 Kanoner, der skulde indjage dem Respect, og som skulde ledsages af 2 bevæbnede Schebeker. Krigskibet blev virkelig udrustet, det løb ogsaa ud, men var endnu ikke kommet ud i den aabne Søe, saa rævnede det, og fik 21 Foed Vand. Det vendte tilbage igien til Venedig, og da det ikke stoed igien til at reparere, og intet var i Arsenalet i dets Sted i Forraad, saa maatte Republiken lade Foræringerne gaae med et sædvanligt Koffardieskib, hvilket fra Corfu skal ledsages af de 2 Schebeker til sin Bestemmelse.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Polske Grændser den 5. Maji. Et anseeligt Corps Russiske Tropper skal have faaet befaling, at defilere over Kiow til de Ungarske Grændser. Ved Belgrad skal allerede 30000 Tyrker have trakt sig sammen, og alle Spahis i de Tyrkiske Provindser have faaet befaling til at giøre sig marschfærdige. J Fald et virkeligt Brud lover man sig i Tyrkiet ved Mahomeds Fabnes Opsættelse et stort Tilløb af rettroende Musselmænner.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Af Breve fra London den 6. Maji. Da den 29 April, i Skuespilhuset i Rochester Sørgespillet, den smukke Bodfærdige, blev opført, opkom, til Skræk for det heele Huus, imellem det 4de og 5te Optrin i dette Stykke et virkeligt Sørgespil paa Parterre, da adskillige Infanterie Officerer af det 45. Regiment, og Søe-Officererne af den Kongel. Fregatte, Sphyux, holdt en blodig Trefning med, og satte skarp ind paa, hinanden med Kaarderne, indtil endelig de ganske overvundne Infanterie=Officerer, forstukne og forhugne, maatte overlade Søe=Officererne Valgpladsen. En af dem, Lieutenant Forrester, har foruden adskillige andre Saar faaet et dødeligt Stik i Struben, og han laae ved Postens Afgang fra Rochester uden Haab om Livet. I Almindelighed tage Tvekampene nu paa nogen Tid usædvanlig Overhaand, i sær meere i Jrland end i Engeland. En Reisende, som for kort siden opholdt sig 7 Dage i Cork, saae der hver Morgen, ja endog om Søndagen, en Tvekamp imellem Gentlemen, mestendeels af Volontair=Corpset, hvilke ved deres Slagsmaale, ligesom ved Hanekampene, altid havde nogle hundrede Til stuere af det gemeene Folk.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Den 9 Maji. Hr. David Hartley har været saalykkelig at bringe en Handelstractat i Stand med Amerika, og ventes umiddelbar tilbage til Paris. D. Franklin har sagt ham, at Fredsposten har været meget velkommen i Amerika, og Kongressen har derfor udskrevet en almindelig Taksigelsedag i alle Staterne, den har ogsaa tilsagt Loyalisterne, som under Krige, stode Engeland bi, sin Beskyttelse, naar de ville underkaste sig Amerikas Love.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Skibet, Greven af Grasse, er fra Cheseapeakbay kommet paa Themsen med en Ladning Virginsk Tobak. Siden Freden er dette det første. Capitainen paa samme har berettet, at Tractaterne, som Frankrig og Kongressen kunde slutte, vilde ikke afholde Jndvaanerne i Virginien, Maryland og Carolina fra at sende en Deel af deres Tobak og Riis til Engeland naar Engelænderne ville betale det bedre end de Franske.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
J Vestindien ere de Franske i Færd med at fløise Fæstningsverkerne paa de Øer, som de skal give tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Brimstone=Hill paa St. Kits bliver af de gjort ubefæsted, og det grove Skyt skaffe de til Martinique.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Antverpen den 8 Maji. Jngenieur og Mechanicus Musy har opfundet et nyt Slags Møller, som gaae uden Vind, uden Vand, eller at trækkes af noget Creatur, og, formedelst et ganske simpelt Drivværk, som af en Mandsperson med Hielp af et Barn paa 10 Aar i een Time bliver optrokket, og kan holdes 24 Timer i Gang. Keiseren har givet denne Konstner et udelukkende Privilegium paa saadanne Møller i 10 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Aalborg den 22 Maji. Under Dato 9. April, sidst har Hs. Majestæt paa Christiansborg allernaadigst udgivet Placat, anlangende hvorledes Skifte=Acter og andre af Rettens Betiente for Penge udstedende Breve i Rettergangs Sager skal gives beskrevne, hvorved giøres vitterligt: At, da Hs. Majestæt haver ladet Sig allerunderdanigst foredrage, hvorledes en Deel Rettens Skrivere i Hans Riger Danmark og Norge skal, saavel ved Skifte=Acters som Dommes og Tings Vidners vidtløftige Beskrivelse fornærme dem, som samme maae betale, da de ikke allene udelade at anføre 26 Linier paa hver Side, tvertimod de udgangne Anordninger, men endog anføre paa adskillige Steder ikkun 6,8 a 10 Bogstaver paa hver Linie, saa har Hs. Majestæt, til saadan Uorden at forekomme, hermed villet byde og befale, ligesom Hs. Majestæt og hermed allernaadigst byder og befaler: At alle Skifte=Acter, Doms=Acter, TingsVidner, Syns=Vurderings= og Taxations=Forretninger, Forhører, Gienparter og alt andet, som i Rettergangs Sager gives beskreven for Penge, hvad enten samme udstædes af de ordinaire Rettens Skrivere, eller af Commissarier, skal saaledes gives beskreven, at enhver Side holder Sex og Tyve Linier, og enhver Linie Fire og Tyve Bogstaver, og hvor der i Acterne forekomme Beregninger eller Taxationer, saa at der udfordres en eller to Marginer paa Siden, der skal dog enhver Linie, hvor der er en Margen, holde 16 Bogstaver, og hvor der er 2 Marginer skal enhver Linie holde 12 Bogstaver. Skulde nogen Act herefter anderledes udstædes, da maae den som dermed troer sig fornærmet, indstævne Rettens Skriver for Oberretten, og om det er Commissions Skriver da for Landstingene i Danmark og for Laugtingene i Norge, hvor Retten, efter at have taget den paaklagede Act i Øiesyn, uden foregaaende Laugdag, haver at ansee saavel de ordinaire Rettens Skrivere, som Commissions Skriverne, og hvor ingen antagen Commissions Skriver har været, da den af Commissarierne, som det tilkommer at føre Protocollen og udstæde Acten, med en Mulct fra 10 til 50 Rdlr. efter Omstændighederne som de finde Acterne uforsvarlig skrevne til, hvilken Mulct tilfalder Hs. Majestæts Justitz Cassa, og desuden tildømmes Skriveren at betale den Klagende i Skadesløsholdelse, hvad de synes Ret at være, foruden de Bekostninger, som paa Sagen kunde medgaae; ligeledes haver enhver Ober=Dommer at eftersee og kiende, om de i Retten fremlagde Acter ere forsvarligen skrevne, og i forekommende Tilfælde at mulctere Skriveren, hvad enten den Fornærmende derover klager eller ikke. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette Efter Forlydende er Hr. Raadmand og Hospitals-Forstander Niels Rohde allernaadigst beskikket til Borgemester i Aarhuus. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk.s.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Den 22 hujus befandtes ved Cassens Aabning = 2 Jndsendt med Hosskrivt: Palm, 25. v. 5. Er 2. 2 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Døde. Den 13, huj. Frue Etatsraadinde de Lasson til Aakier. Den 16, i Viborg Christian Rafn, Discipel i Mesterlectie i Viborg Skole; han var fød i Volstrup Præstegaard den 26. Decembr. 1764. Den 15, her i Byen Niels Jensen, forhen Vægter, 80 Aar. Den 16, i Hospitalet Lars Biørns Hustrue, Johanne Jensdatter, 67 Aar. Den 17. Jacob Truelsens Hustrue, Mette Andersdotter, 60 Aar. Den 18, i Kiærslund her uden for Byen, en fattig Karl, Christen Andersen af Søndrup Sogn og Bye, 40 Aar. Den 22, her i Byen Jomfr. Elisabeth Dorthea Hvidberg, fød i Gunderup Præstegaard den 19 April. 1749.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Notification. At den Jydske Agende Post i tilstundende Viborg Omslags Teri min imellem den 4 og 20. Junii gaaer 2 Gange fra Aalborg over Viborg, nemlig den 26. Maji og 9. Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Post Amtet den 3 Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Bekiendtgiørelse. Efter Vedkommendes Forlangende bliver udi MadameWeyrums iboende Huus paa Adelgaden her i Aalborg anstillet til offentlig Auction Fredagen den 30 Mai førstkommende en anseelig Samling af gode theologiste Bøger, afgangne salig Hr. Scharschou, forhen Sognepræst i Astrup, tilhørende, hvilke hertil ere udbragte for at sælges og ved uddeelte Auctions=Blad ere allerede forhen bekiendtgjorte, samme Blad kan ogsaa faaes hos Velærværdige Hr. Wandall, der efter Vedkommendes Forlangende vil paatage sig at besørge fraværende Liebhabe, res Commissioner. Auctionen tager sin Begyndelse om Formiddagen Klokken 10, hvorefter Liebhabere ville behage at rette dem. Aalborg den 14. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
de tvende af Sognepræsten, Hr. Copmann holdte D Taler, den eene til Afskeed i Mygind, den anden til Indtrædelse i Sönderup, ere at faae til Kiöbs i Randers hos Kiøbmand, Hr. Mogens Borup, i Mvgind Præstegaard hos Degnen for samme Sogn, hos Forfatteren, selv i Sönderup og i Bogtrykkeriet i Aalborg, hvor hver Tale sælges for 4 Skilling. liden Hest at kunne spændes for den sidste, anvises til Kiøbs En Jagtvogn saa og en liden Barnevogn med Hestetøi til en her fra Bogtrykkeriet. 4 til Landsbye-Skoleholdernes bedre.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Forslag Velønning og Skole=Embedets store re Virksomhed m. m. er nylig kommet fra Pressen, og er til Kiøbs hos Mad. Jessen i Aarhuus, hos Hr. Cariin i Randers, hos Mad. Halkier i Viborg, og hos Hr. Wille og i Bogtrykkeriet her i Aalborg for 8 Skilling Exemplaret. Nalede billeder, for Børn at legge med ere her 27. i Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs for 3 s.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Af det Falsterske Infanterie=Regiments 9de Mousqueteer=ComEt pagnie har den 17. Maji h. a. Mousqveteer Søren Christensen Snevre absenteret sig; han er fød i Jylland i Sneer paa Oddens Gods ved Hiørring, blond af Haar, og blaa af Øine, proportioneret af Skuldre og Been; 63 og en halv Tomme høi, 30 Aar gammel, smal af Ansigt og fregnet, taler lidt Tydsk, thi ombedes herved, at hvem han maatte forekomme, hannem da at anholde og arrestere, hvorfor bekommes den sædvanlige Douceur. Aalborg den 22. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Dire Foustager tor og got hvid Topsukker, veiende I omtrent 16000 Pd. og et Fad brunt Sirup, hidfört fra Læsse, hvor det i Efteraaret udi Skipper Andr. Holstes Fartöi, kommende fra Kiöbenhavn, indstrandede, bliver efter vedkommende Assurandeurers Ordre stillet til offentlig Auction paa Mad. Qvistes Kielder i Aalborg Tisdagen den 27. Maji om Eftermiddagen Kl. 3 Slet; Liebhaberne ville behage bemældte Tid og Sted at indfinde sig, hvor Vahrene skal blive foreviste. og Conditionerne bekiendtgjorte. Aalborg den 21. Maji 1783. Niels Fried. Hillerup. som Commissionair.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Undertegnede, som ved et Kongelig confirmeret Testamente af 11. Jun. 1779. er indsat til eneste Arving efter den her sidste 7. Maji ved Døden afgangne Jomfrue, Johanne Kiersing, lader dette bekiendtgiøre til Efterretning, i sær for den Afdødes Credi= og Debitorer, at de kunne vide at mælde sig til den i Loven fastsatte Tid hos Holst, Student. Hersom Præstegaard ved Viborg den 23. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Ja jeg underskrevne har bierged et Skibs-Anker den 6. April, 1783, staaende paa Hauknudeslak i halvfierde Favn Vand med 18 Favne Toug udi, 6 Tomme tykt, og er kappet 3 Qvarteer fra Klenningen, og er et Anker til et Fartøi omtrent paa 400 Tdr., samme oplyses herved for den rette Eier til dette, at indfinde sig, da Ankeret nu er staaende i Hals hos Sr. ChristenHetløf til videre. Hals den 20. Maji 1783. Jørgen Springborg.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
Dersom nogen skulde behøve, og være findet, at til NB. T kiøbe sig en god og importent Vandmølle, hvortil ere 2de Korn Qværne og 2de Stampe= eller Valke=Værker, beliggendt i en behagelig Egn og paa et nærsomt Sted m.m. Herligheder, ville de behage, jo før jo hellere, at henvende dem til Forvalter Brandt paa Wilhelmsborg ved Aarhuus, som derom giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1783-05-23
2de Cor antagelig Prus kan udi denne Sommer fra Tid til e) anden bekommes godt Bøgebrænde fra Dronninglund, franco leveret ved Aalborg, naar vedkommende Liebhabere derom med første mælde sig paa Dronninglunds Skriverstue hos Forvalter Wichen. Dronninglund den 6. Maji 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Handels=Efterretninger. Genua i April. J forrige Maaned ere 9 Danske Skibe her ankomne, af hvilke 4 ere enten borte, eller dog alt færdige til at gaae bort igien. Af disse gaaer et til Gibraltar med Materialier, et til Livorno med en Rest af sin Ladning, et til Nizza med sin indbragte Ladning, og et indtager Ladning, som det gaaer til St. Petersborg med. Her er altsaa endnu som tilbage, som vel ville blive befragtede, men langt fra ikke saa fordeelagtigt, som forhen, da det her er ganske stille i Handels=Sager. Mallaga den 1. April. Fragterne falde daglig, og torde vel mange Skibe i Middelhavet geraade i Forlegenhed. Et Dansk Skib har dog her endnu faaet Fragt til Amsterdam, og et til Ostende, hvert a 70 fl. pr. Læst med 10 Procent Kaplaker, saa høie Fragter faaer ingen meere.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Lissabon den 1. April. Den 27. Mart. er det Ostindiske Compagnies Skib Kronprindsen Capit. Schifter afgaaet herfra til dets Bestemmelse. Fregatten Prøven, Hr. Capit. Lieut. Løvenørn til Madera. Denne retskafne Officeer, som her har vundet almindelig Høiagtelse, har anstillet sine Observationer i et Værelse midt paa det Kongelige Værft, som General=Jnspecteuren over Marinen har paa Consulens Foranstaltning overladt ham.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Af en Skrivelse fra Philladelphia den 4 April. J Congressens sidste Forsamling har en af de Deputerede for Provindsen Nyevork gjort det Forslag: At Congressen skulde gaae meget vaersom og ikke for overilende til Verks i at slutte Handelstractater med de Europæiske Magter; han har tillige trængt paa, at Kongressen skulde lægge en Afgivt af 7 1/2 Prorent paa alle Europæiske Vahre, tillige ogsaa at opmuntre Handelen til Spanien og Portugal med Amerikanske Producter og Kornvahre, og derimod tage Guld, Sølv og Viin, da man ved Guld og Sølv kunde bringe Papiirspengene ud af Coursen, og igien bringe den offentlige Credit tilveie. Naji.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Denne Deputered har endog paastaaet, at man ikke behøver de i Frankrig fabrikerede silke, uldene, linnede, Galanterie=Vahre og alle Slags Kniplinger; man behøvede ei heller de Hollandske og Engelske Tilførseler, efterdi de ikkun vare til Skade for de Amerikanske Manufacturer. Amerika avler ligesaa megen Uld som Engeland; Hør og Hamp frembringes i en ubeskrivelig Mængde, og i alle Provindserne vare de riigeste Jern- og KobberBiergverke m.m. Denne Deputerede har ogsaa tilføiet: Da Amerika nu er en fri og souverain Stat, saa vilde med hvert Skib komme fra det undertrykte Europa Haandverker, og Konstnere til Amerika. De fleeste Soldater, som have fegtet imod Amerika, vare Haandverkere, Vævere, og Smede, og vilde rimeligviis blive i Amerika o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Constantinopel den 8 April. Storvezieren har ladet udgaae et skarpt Forbud, ikke at tale et eneste Ord om de Udrustninger, som her og i det heele Rige blive gjorte. At ikke Storadmiralens Udløb, som skeede den 25. Mart, skal have Anseende af en krigerisk Forsigtighed, er der blevet udstroet, at han er udløben, for med Pragt at tage imod den nye Spanske Gesandt, der tilligemed 2 med Foræringer ladte Skibe allerede er kommen til Stanchio, og i Dolma Bakcie i Canalen at give ham et stort Tractement Men for at give denne Sag et Skin af Sandhed, havde der ogsaa maattet findes en Forevending, og tales om, hvorfor de Fregatter, som drive Handel fra Alexandria, til Constantinopel, ere kaldte tilbage; hvorfor Storadmiralen ikke i Aar gaaer til det hvide Hav, men bliver i Canalen, og hvorfor Timariotterne, eller de til Krigstieneste forbundne Lehnsfolk 3die Gang saa trængende ere sammenkaldte.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Chanen i Crimm, Sahin Geherav, har efter nu fuldendte Rebellion sammenkaldet alle Landets Overhoveder, bestaaende af 3000 Murser. Hans Vezier forelagde dem Chanens Klager over Rebellionen, og Dommen over de fornemste Rebellere, hvoriblandt befandt sig en Sultan, nemlig Kalim Gueray, hvilke alle ved en lydelig Raaben bleve dømte til Døde, og paa Stedet, henrettede. Herpaa lod Chanen sig see i Følge med begge hans Brødre, med hvilke han nu er forsynet, og erklærede for Forsamlingen, at de nu af disse 3 Brødre skulle vælge sig en Chan; han vilde vide deres sande Meening herom, paa det han, om deres Valg ikke faldt paa ham, kunde nedsætte sig andensteds; men herpaa fulgte det andet Tilraab, at de ikkun vilde regieres af ham, og efterat han havde aflagt sin Taksigelse til Overhovederne, gik de fra hinanden, efterat de endnu havde overladt ham 7 Rebellere til Afstraffelse.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Fra de Tyrkiske Grændser den 22 April. J et i Constantinopel holdt Divan er det blevet besluttet: Hellere at vove en Krigs uvisse Udfald, end at giøre ydmyge Opoffringer. Siden den Tid ere Krigsrustningerne blevne fordoblede med usædvanlig Virksomhed, og i Asien blive 200000 Mand udtagne. Som man hører, saa skal de Russiske Tropper trække sig sammen i et Corps d'Armee imod Octakow, og Tyrkerne, som i Hast forbedre Fæstningsverkerne der, have ladet et Corps Tropper fatte Posto 1 Miil fra bemældte Fæstning.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Ved alle disse Omstændigheder kan man dog intet tilforladeligt mælde om en, som det synes, uundgaaelig Krig.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Fra Jtalien den 5. Maji. Til Neapolis er paa et Skib 240 Jndvaanere komne fra Messina, og have ved Hoffet beklaget sig, at den Understøttelse af Levnetsmidler, som, hvilket de vel vidste, vare bestemte for dem i deres store Ulykke, blev dem ikke rækket, hvorved de tillige sagde, at mange af Fortvivlelse havde styrtet sig i Havet.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Wien den 5. Maji. Efter Keiserl. befaling er det blevet forbudet alle Klostere og Prælaturer i det heele Østerrigske Monarchie at skiænke Viin og Øl. Misbrugen heri har hidtil gaaet saa vidt, at Klosterne ingenlunde vare fornøiede med at gjøre det, som de selv lavede, paa denne Maade i Smaat i Penge; men de kiøbte ogsaa Viinen af det fattige Land folk, og udskiænkede den derefter igien, til stor Skade, for Giestgiverne og Folk paa Landet.
Jyske Efterretninger, 1783-05-30
Den 7. Maji. Den saa tidt omtalte Drikkelse=Skat vedbliver dog nu i det Østerrigske, men til Beste for Landfolket blive nogle Slags af de Viine, nemlig til 6 og 10 Kreutzer, hvilke de sædvanlig have brugt, ikkun betalte med en meget ringe Taxt. Pater Guardianen for Capucinerne i Packstorf sidder her indspærret i Passauergaarden, fordi han ved Fængsel og en haard Omgang med en af sine Munke har bragt ham næsten til Afsindighed.