JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Stokholm den 7 Octobr. Den 20 Septembr. opkom om Eftermiddagen Kl. imellan 4 og 5 i Øregrund og der i Egnen en Orcan af Nordvest Vind, hvilken varede i halvanden Time; den drev Vandet til en usædvanlig Høide op paa Landet, og foraarsagede stor Skade. Jntet Menneske der vidste at erindre sig saa hæftig en Storm.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Fra Overrhin den 7 Octobr. For kort siden kjørte en Vognmand med en eenspænder Vogn, hvorpaa sadde en Mandsperson og to Fruentimre, over Rhinbroen ved Kehl. Da han just var midt paa Broen, komme 2 Engelske Lord kiørende i fuld Galop i Vognmanden vilde kjøre til Siden, saa vidt mueligt var, men den Engelske Kudsk kjørte i saadan Fart, og kastede, ham tilligemed Passagererne i Rhinen. De Engelske Lords ere blevne arresterede, og Sagen er bleven indberettet til Hoffet. Wien den 8 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Den 28 i forrige Maaned er Hertugen af Gloucester, i tilligemed hans Gemalinde og Følge af 7 Vogne, hvorefter endnu fulgte 2de, reist igiennem Jnspruk. Hs. Kongel. Høihed var af den udstandne Sygdom saa kraftesles, at han maatte saa got som lade sig løfte baade af og i Vog Utrecht den 11. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Man forkynder os store Forandringer i et vist Hofs Ministerio, hvilke meget let kunne have Indflydelse paa den almindelige Sagers Tilstand. Maaskee man med det før 1ste kan sige meere herom.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Aalborg den 23. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
P. M. Til Vedkommendes Efterretning mældes, at den med Løverdags Post indsendte Bekiendtgiørelse under 10 Oct. i Anledning af et Brev fra en Bonde til den upartiske Cammeralist, saavelsom og en Besvarelse under 12. Octo paa den i No. 33 Side 279. af den Viborger Samler fremsatte beskylding imod Frimurer=Selskabet, skal i det Maanedlige Tillæg vorde indrykket, men formedelst presserende Arbeide ved Bogtrykkeriet kan Tillægget for Septembr. og October=Maaneder ikke for sidst i næste Maaned udkomme Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Den 17. Octobr. blev Hr. Wandall tilsendt med Hos skrift: Udlovet paa Søen til fattige og nødtrængende Mennesker 1 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Den 23 befandtes i Cassen ved dens Aabning en Bancoseddel. Er 1/2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes allerskyldigt.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Notification. Vi færd, maae man nødvendig begynde med denne Omsorg fra Haar man vil sørge for fine Medskabningers Ophold og Vel det første Øieblik, da Mennesket fremkommer paa Jorden. Den første Fare, der truer Mennesket blandt fine Lige, er at blive jammerlig qvalt, eller lagt ihiel af fine bedste Velgiørere, sin Moder eller Amme, og det næsten i samme Øieblik, da det begynder at fole Livet. Aarsagen dertil er den uforsvarlige Vane. som nogle Modre, og næsten alle Ammer, have, at lade deres Pattebørn ligge heele Natten hos dem i Seler overrumplet, og hun ikke meere erindrer sig sit Selskab, førend un efter en lang vederqvægende Søvn vaagner, da imidlertidil eeneste uskikket Vending allerede kan have ombragt den uskyllige Skabning, den man endog ved at nedsvøbe Armene (hvilket en Luft, som den endda efter sine Kræfter kunde have Ævne til ist aldrig burde skee) har betaget al Muelighed, til at skaffe sig Vilde man sige: Ammen kunde staae op, og tage Barnet paa Skiødet, hver Gang det skulde have at die, saa maae dog enhver Høvn, og derved lade Barnet falde fra sig. Ogsaa Barnet selv liet altid er farligt for Barnet, kan hun og let siddende falde i lustaae, at foruden dette, at Ammen derved kan forkiøle sig, hvil han umuelig have got af saa idelig at blive udsat for Forandring, af Kulde og Varme, som tidt har dødelige Følger. held for heele Familiers Roe og Lykke, ere, desværre ikke saa fielde De sørgeligste Exempler af slige ulykkelige Begivenheder, til Ud vidste at opfinde Midler nok til at give slige hemmelige Mord en neskevenner, vilde de endnu blive tiere bekiendte, naar man ikke ne, som man maaskee troer. Til Skræk og Afskye for alle Men anden Farve, og i sig selv at kunne skiule de dødelige Pinsler af Ruelse over slig utilgivelig Letsindighed. Folk, der have Ævne, endog med en Vaagekone, foruden Ammen, og endda have de pleie at lade deres Ammestuer forsyne med Varme, med Lys, savnet den forønskede Sikkerhed. Den Fattigere derimod maae af Mangel paa alt dette, aldeles overlade sit Barn (tidt hans eeneste Rigdom) til Skjebnen.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
En Menneskeven i Floreny, som eftersporede de mange Patte børns hyppige og tidlige Døds Aarsager, blev derved den veldædige Opfinder af det Florentinske Arcuccio; en Machine, som, til Ulykke for saa mange uskyldige Offere, ikke er bleven saa bekiendt- og almindelig nyttig, som den burde og kunde være. Ved Hielp af denne Machine skulde en Moder eller Amme, saa tidt hun vilde, om Natten i Sengen, kunne give Barnet Die, og om hun end derved faldt i Sovn, dog ikke behøve at frygte for at qvæle eller ligge sit Barn ihiel. J Florenz er ved en Forordning, under Straf af Landsforviisning, expresse befalet, at ingen Amme eller Moder maae understaae sig at give et Barn Die om Natten uden at betiene sig af denne Arcuccio, som vi paa Dansk ville kalde Børnevogteren. J Wien, Berlin og flere Stæder, har dens øiensynlige Nytte næsten udrettet meere end en befaling ; men derved maae man dog erindre, at i Fald den i de Berlinske Manrigsaltigkeiten (et Ugeskrift) staaende Tegning paa den Florentinske Arcuccio. vanskelige. For altsaa at giøre denne veldædige Opfindelse meere almindelig nyttig her til Lands, har man ladet forfærdige en forbedret Florentinsk Machine, til at sætte over et Barn om Natten, naar man tager det i Sengen, medens det skal have Die da for Resten Barnet, saavel før, som efter, beholder Vuggen til sit rette Sovested. Men da man dog ogsaa derved endnu finder adskillige smaa Vanskeligheder, og man gjerne vilde have Børnevogteren af den Beskaffenhed, at man kunde være aldeles uden Frygt, naar man overlod et Barn om Natten til Ammen, har man endnu ladet forfærdige i Odense en anden Machine, som tillige kan tiene Barnet til et eget Sengested om Natten, uden at behøve nogen anden Vugge. Dette sidste Slags, som altsaa kan kaldes den Odenseiske Børnevogter, er aldeles uden Fare, og virkelig med stor Nytte, at bruge. Man kan lukke den til, for at være vis om, at Ammen ikke tager Barnet i Sengen uden Machinen. Den hænger foran, eller i Sengen, hvor man, i Stedet for at vugge, gynger Børnevogteren paa langs eller tvers frem og tilbage, hvilken Bevægelse vist er Barnet mere tienlig, end den Støden af en Vugge, som skumpler Hiernen. Hvorledes overalt denne Machine skal bruges, og dens Op hængen indrettes, viser nederstaaende Underretning. Af begge disse Slags Børnevogtere haver Frimurer=Selskabet i Fyen og Jylland ladet besørge Modeller paa adskillige Steder, som daglig kan tages i Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
J Odense hos Hr. Boghandler Jversen, i Nyborg udi (S. T.)Hr. Kommandantens Gaard, i Fridericia hos (S. T.) Hr. Kammerherre Foss, i Horsens hos Hr. Raadmand Grundal, i Aarhuus hos Hr. Regimentsqvarteermester Fischer. Paa disse fornævnte Stæder kan anvises Snedkere, som forfærdige samme, hos hvilke Liebhabere kan lade dem bestille. Heele, Machinen er i sig selv saa simpel, at enhver Snedker let kan gjøre den. De anviste Snedkere forfærdige ellers den forbedrede Florentinske Arcuctio for 5 Mark Danske, og den Odenseiske Børnevogter for 9 Mark Danske. Saa nyttig og veldædig denne Opfindelse er, saa bliver dog vel for det første dens almindelige Brug endnu ikke indført. Fattigdom er ikke den værste Hindring, thi de Uformuende kunne let af de meere Formuende, og allerlettest ved Sammenskud af Stifterne, kommes til Hielp; men Egensindighed, Fordomme og Lastesyge vil vel blive de største Hindringer. For imidlertid at møde disse, tør man beraabe sig paa vores fortienestfulde Landphysicus, Hr. Doctor Eicheels bifald, som særdeles finder, at den sidste Odenseiske Jnvention svarer i alle Maader til sin Bestemmelse, endskiønt Hensigten af denne Bekiendtgiørelse opnaaedes, om og kuns den første forbedrede Florentinske Maskine kunde være et eneste Barn til Frelse; saa er det os dog saa meget angenemmere, at kunne anprise Publicum vores Odenseiske Machine, som en aldeles Sikkerhed for Pattebørn om Natten, og da der indsees Mueligheden deraf, ønskede man at bringe denne Opfindelse endnu til den mueligste Fuldkommenhed, og til den Ende udsætter fornævnte Selskab en Præmie af 20 Rigsdaler for den, som inden Aarets Udgang til Hr. Doctor Eichel i Odense kan indsende en Afridsning paa nogen betydelig Forbedring. Disse Afridsninger med deres Forklaring maae være forsynede, som sædvanlig, med Deviser ; da de samtlige siden skal blive forelagde det Medicinske Facultet i Kiøbenhavn, fra hvilket man vist venter sig den Godhed, at det paa Forlangende bedømmer Afridsningerne, og efter dets Dom om den betydeligste Forbedring skal den belovede Præmie strax blive udbetalt. Den vigtigste Belønnug bliver imidlertid, endog for dem, som ikke naae Præmien, den beroeligende Overbeviisning, gjerne at ville have bidraget noget til sin Næstes Vel, som Gud, Natur, og Jndføds=Retten befaler.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Underretning. Om Børnevogterens Brug og Nytte. 1) Den forbedrede Florentinske bliver sat over Barnet i Sengen under Ammens Dyne, naar Barnet skal have Die, og saa snart Barnet er faldet i Søvn, lægges det igien i Vuggen Naar Ammen sætter denne Børnevogtere over, maae hun passe at Barnets Hoved, den udskaarne Runding i Machinen og hendes Bryste komme i lige Lime. Den ene Arm putter hun bag ind af det runde Hul, for at føre Barnet til Brystet, og med den anden Haand søger hun at bringe Vaarten i Munden paa Barnet. Hver, som elsker sit Barn, seer nok selv efter, at dette skeer 2) Den Odenseiske Børnevogtere bruges paa samme Maade, som den forrige, men med den Forskiel, at Barnet uden videre Umage for Ammen deri bliver liggende heele Natten, og aldrig kommer i Vuggen; og naar man har lukket den i Laas, kan man være sikker for sit Barn, og er forvisset, at Ammen maae betiene sig deraf.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Denne Odenseiske Børnevogtere er saa stor, at Barnet kan have sin egen Seng derinde; er forsynet med en Lærrets Bund, hvorved altsaa mindre Sengeklæder behøves, end i en Vugge, Den ved Siden siddende Bøyle er af Træe, som sidder fast ved Laaget, som er forsynet med Hængsler, og kan aabnes, naar Sengen skal redes, og Barnet indlægges, og siden lukkes i Laas. Ved alle 4 Sider blive gjorte smaa Kramper, og ligesaa under Loftet, naar Børnevogteren skal hænge uden for Sengen, som særdeles er nødvendigt, naar 2de Personer sove i samme. Ligger Ammen alene, kan der slaaes Kramper oven i Sengen, og med Tridser saaledes foranstaltes, at Ammen kan skyde Børnevogteren, op i en vis Høyde, naar hun vil flytte sig til en anden Side, og siden igien lade den synke ved sig. J dette Fald maae da passes at den aldrig kan skydes høyere, end fornøden, og ikke heller synke dybere, end behøves; Overalt sørger nok enhver for, at Rebene eller Remmerne altid ere stærke nok. J begge Tilfælde, enten den hænger i Sengen, eller uden for, kan altsaa Ammen, naar Barnet er uroelig, uden Allarm gynge Barnet i Børnevogteren, ligesaa got og bedre end i en Vugge.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
J Mødre og Ammer, som denne Machine i Begyndelsen, uagtet dens Simplicitet, endnu skulde forekomme vidtløftig og ubeqvem, betænker, at ingen Ubeqvemmelighed er at ligne ved den Fare, uvidende, men ikke uskyldig, at blive Børnemordere; og værer forsikrede, J tage feil, og Sædvanens Fordomme gjøre Ender blinde og følesløse, naar J lægge Nytten og Beqvemmeligheden paa Vægtskaal mod hinanden.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Bekiendtgiørelse. ger udi Bogtrykkeriet kan faaes til Kiøbs: Lister paa 2 Skrivpapiir saaledes, som Fortegnelsen over Fødte, og Døde, efter det anbefalede Schema, aarlig fra Præsterne skal indsendes, samme sælges Bogviis for = 2 Mk. Arkviis En Jomfrue, som nyelig er her til Aalborg ankommen, og boen& hos Seilmager Rigelsen, tilbyder sig at sætte alle Slags Sætter og Topper op paa nyeste Mode J næste Snapsting 1778, kan en Summa af 30 til P.M. J. 40000 Rdlr. mod Underpant i Jordegods faaes samlet eller adskilt hos Generalmajor de Poulson i Viborg, mod Rente 4 pro Cento aarlig.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Ja min tal Fader, Jens Friderichsen, forhen Farver i Thisted, ved Døden er afgaaen, og jeg, hans efterladte Søn, Friderich Jensen, igien har tiltraad bemældte Farverie; saa advares alle og enhver, som haver farvet Tøi endnu der liggende, og at min sal. Fader blevet farvet, at lade hver sit afhente inden 2 Maaneder fra Dato, saafremt de ikke ville vente, at det efter den Tids Forløb bliver bortsolgt ved Auction. Thisted den 13. Octobr. 1777. Friderich Jensen.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
Farver, Paa Hovedgaarden Aggersborg, udi Øster Hanherred beliggende, bliver Mandagen den 17. Novembr. og efterfølgende Dage ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt en Deel afgang ne Frue Cancellieraadinde Speitzers Stervboe tilhørende Løsør- og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Glas, Steentøi, Trævahre, Linnet, Sengeklæder og Bøger med videre, item Vogne og Hestetssamt andet Gaards Redskab; saa og de Stervboet tilhørende Kreature, bestaaende af Heste, Hopper, Køer, Stude, Faar og Svun med videre, for saavidt deraf ikke ved Gaarden indtil videre agtes fornødent; hvorover alt trykte Catalogi kan 14 Dage forinden Auctionen bekommes til Eftersyn saavel paa Auctionssteder, samt Aalborg Stifts=Contoir, som og hos Hr. Byefoged Thornsohi Nibe, Hr. Herredsfoged Nørager i Tofteberg, og Hr. Byefoged Worm i Hiøring.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
En god Smed, der kunde saavel Klein, som Grovsmed Haand værk, behøves i Nibe, dersom der skulde være et skikkelig Menneske, som kunde forestaae samme, og vilde boe her ved Byen, i den saa kaldende Røde Smede, enten til Leie eller Eye, samt Kul til Forlag, om behøves, kan adressere sig til Nibe den 15 Octobr. 1777. Erich Hvid.
Jyske Efterretninger, 1777-10-24
di Fladstrand er afgangne Hans Larsen Slettes Enke Johann U Nielsdotter Fred ved Døden afgaaen den 5 Septembr. sidst leden, hendes Efterladenskab samme Dag antegnet og forsegler 30te Dagen aabnet og vurderet, som den 27. Novembr. førstkommende bliver auctioneret. Enhver derfore, som maatte have nogen Slags lovlig Fordring i bemældte Stervboe, indkaldes herved i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aalborgske Jydske Efterretninger at anmælde og lovlig bevise det ved de herefter holden de Skiftesamlinger til 6te og 12te Uges Dagen, som herved saa sættes at foretages i mit Huus den 11. Decembr. og 22. Jan førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til hvilke Tider og Sted, Debitorerne, om nogen findes, ville indfinde sig, for at erlægge hvad de ere skyldige, hvorved Sogsmaal og Bekostning forekommes, da enhver skal vederfares Ret og lovlig Behandling, Fladstrand den 14. Octobr. 1777. - Joh. Gleerup. Najor de Friedenreich er findet underhaanden (S. T.) Øe at følge Herningsholm med 254 Tdr. Bendergods, og 3 Kirker, eller og at bytte det bort mod Gods udi Holsteen. End videre Schaafhus med 202 Tdr. Hartkorn Bønder gods, samt en Kirke, desuden 50 Tdr. Konge-Korntiender med 30 Tdr. Stroegods. Nok et Sted udi Thæm Sogn beliggende, Løgager kaldet, at 8 Tdr. Hartkorn, og 14 Skpr. Skovskyld, hvortil er overflødig Skov og Eng, samt stændig Kron Vildt Vinter og Sommer, samt Raadyr, Uhrfugle a. De Lysthavende ville derom behage at adressere sig jo før, jo hellere, til Eieren. Selveieren, Sr. Niels Christian Møller i Haandech udi FladeSSogn ved Fladstrand, er sammesteds den 3 Maji sidstleden, ved Døden afgaaen, og hans Stervboe derefter taget under lovlig Skiftebehandling; thi indkaldes alle og enhver, som formeener sig at have nogen Slags lovlig Fordring udi bemældte Stervboe, at anmælde og legitimere samme ved de foretagende Skiftesamlinger udi Sr. Frantz Uebersares Huus i Fladstrand 6. og 12. Uges Dagen, som fastsættes til den 12 Decembr. og den 23 Januarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 til hvilke Til der og Sted Debitorerne krindres at indfinde sig, og clarere, hvad de ere skyldige, for Uleilighed og Bekostning at undgaae, da en hver kan vente sig lovlig Begegnelse. Lindet den 7 Octobr. 1777. Paa Hans Excellence (S. T.) Hr. GeheimeConferenceraad, Greve von der Osten Vegne, som committeret, Jens Haarn.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Lissabon den 20. Septembr. Efter en imellem Statssekretærerne, Civil Ministerne og 4 Theologer holden Sammenkomst om Pensionen for de i Kirkestaten sig befindende Exjesuiter, er det blevet besluttet, fra Ordenens Ophævelses Dag af at sende til Rom for den 500000 Crusader.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Genua den 2 Octobr. Efter et langt tort Veir have vi endelig her faaet saamegen Regn, at adskillige Floder ere stegne over deres Bredde, og foraarsaget stor Skade.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Rom den 3. Octobr. Congregatio rituum har ved et Decret misbilliget og forkastet den berygtede geistlige Qvaksalver, Gasners, i Overtydskland, Lægemaader og Exorcismus; men derimod roset det imod denne fanatiske Læge af de 2de Erkebisper i Salborg og Prag udgivne Hyrdebrev. Det er mærkværdigt, at denne Exorceren og Diævelsbesværen, efter Hr. Gasners Maade allerede bliver af nogle Betlermunke i adstillige Egne udi Jtalien efterabet, hvilket Biskopperne søge at undertrykke. Der ere og allerede nogle Jtalienske Forsvarsskrifter for denne Exorcismus komne for Lyset, hvilke letteligen i Jtalien kunne opvække samme Pennekrig, som de have foranlediget i det Katholske Overtydskland. Efter de nyeste Beretninger er denne Gasner en Exjesuit fra stærnten.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Hr. Polafores Canonisations Sag er endnu ikke til Ende. Den Spanske Gesandt skal endnu for nylig have paastaaet denne Canonisation hos Cardinal Statssekretairen.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Venedig den 5. Octobr. Hr. Cavalli, der har staaet som vor Republiks Resident i Mayland, og nu er bleven kalden derfra, hans Forseelse skal bestaae derudi, at have misbrugt sit Residents=Embeds Anseelse til Skade for nogle hollandske Kiøbmænd i en Vexel=Sag, saa at han derved vil forliise mange tusinde Romerske Daler.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Fra Jtalien den 9. Octobr. Hr. Guirine er i Venedig derfor dømt til 4 Aars Fængsel, fordi han, som Proveditor i Levante, har anvendt Statens Penge til ganske andet Brug, end han efter Sentets befaling var berettiget til.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Det hedder, at man i Portugal vil, om mueligt, lade Jøderne nyde samme Friheder, som dem forundes i andre Lande, ved at ophæve nogle imod dem forhen udgangne skarpe Forordninger. Sundheds Raadet i Genua forfølger for nærværende Tid meget hæftig Katteslægten, efterdi nogle af disse Dyrere blevne rasende, og have anrette stor Uorden.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Nantes den 9. Octobr. I Gaar indløb her en Amerikansk Kaper med et Skib, som den havde taget. Det var ladt med Sukker, Cassia, Træe m.v., omtrænt 400 Tdr. drægtigt Skibet maatte igien forlade Reveret. Man siger, at endnu en anden Kaper med 3 Priser skal indløbe, men man veed ikke, hvori Ladningerne bestaae.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
London den 10. Octobr. De adskillige Opfindelser, som nu komme for Lyset, for at opvække Vindesyge hos Lotteriespillere, falde ud i det latterlige. Det er ikke nok, at man har Lotterie=Magaziner og Kalendere, hvormed man tillige faaer en Billet og Haab, naar man er lykkelig, om en anseelig Gevinst, og nyder ligesaadanne Fordeele, naar man kiøber Thee, Kafsee eller Lommetørklæder og deslige; men der gives og Spiseqvarterer, hvor man for 6 Penze kan spise en Beefsteek, og faaer oven i Kiøbet en Billet, som i det høieste lykkelige Tilfælde vinder 60 Guineer. Ja endog en gammel Kierling, som holder Pølsebod i et af de smaa Stræder, der løber til Smithsfields, har med store Bogstaver, klævet uden paa hendes Bod: Lotterie=Pølser, og giver ligeledes dem, som kiøbe hendes Pølser, en Billet i Kiøbet Paris den 10. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Hr. Rene=Sigault, Docteur Regent ved Facultetet heri Staden, har til Lykke for Menneskeligheden gjort en meget vigtig Opdagelse. Han betiener sig ved haarde Fødseler, i Stedet for det mordiske Keisersuit, af Section de la symphise cartalagineuse des os pubis (partie presque incerte), og han har nyeligen, formedelst bemældte Section, frembragt hos en uskikket Kone, fra hvilken Børn 4 Gange har maattet udbringes Stukniis, faaet et levende Barn, som hun selv giver Die. Vort medicinske Facultet har sendt Commissarier derhen, for at tage Sagen i Øiesyn, og vil lade bekiendtgiøre en Verbal=Proces om denne vigtige Opdagelse. Abbed Rennys Lovtale paa Cant ler v. Hospital, hvilken af det Franske Afademie er bleven kronet, er dog angivet fordægtig hos Sorbonne, omendskiønt den var bleven approberet af 2 Theologiske Doctorer. De Sandheder, som af de Geistlige i det 16de Aarhundrede ere blevne sagte deri, skal være Aarsagen dertil.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Stokholm den 10. Octobr. Til Marstrand er atter indløbet et Amerikansk Fartøi med Riis, Tobak, Jndigo og Peber. Marsel. han den 15. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Forleden Løverdag imod Aftenen ankom hertil Capitil Witt som Coureer med Depescher fra Constantinopel, hvilke vare sendte derfra til Choczim, med en Tyrkisk Coureer. Efterdi denne var gaaen over Hasse, saa har han og medbragt adskillige Breve derfra. Uagtet der tillige ere, ankomne adskillige Depescher til den her værende Tyrkiske Gesandt, saa hører man dog endnu ikke noget til hans Afreise herfra Alle medbragte Breve bekræfte de største Krigsudrustninger, som Porten lader giøre, omendskiønt Conferenzerne med den Russiske Minister, dog paa en anden Maade, igien blive fortsatte. stra Ulavn den 18 Octobr. visse Fyrstlige Lande udgik for kort siden et CircularRestrint til den, heele Geistlighed, af følgende, Jndhold: "Som det har været ubehageligt at fornemme, at adskillige Præster gaae omkring i politisk Klædedragt, saa og med sammenbundet Haar, meer liig en Dragon eller Jæger, end en Præst, ja fremstille, sig endog for deres Foresatte i saadan Dragt, hvilket ikke længere kan taales, saa bliver i herved alvorligen befalet, at saadanne efterdags ikke si lade sig see anderledes, end i præstelige Klæder og m. kort skaaret Haar eller Peruker."
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Frankfurt den 18. Octobr. Hr. von Brabeks bekiendte Skrift: Efterretning til de Katholske Publikum i Tydskland, angaaende Phillantropim i Dessau, hvilket har paadraget sig saa megen Opmærsomhed, er i Maynz og Mynster blevet undertrykt. Aalborg den 30 October.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Taxt, Hvorefter Faare= og Lamme=Skind udi Aalborg Stift hereftskal sælges og forhandles, sat i allerunderdanigst Følge Fororningen, dateret 8. Octobr. 1734. 1ste Sort, som slagtes for St. Hansdag, og kaldes Knælinger, a Dæggeret = 2den Sort, som slagtes efter St. Hansdag til ultimum Augustii, og kaldes Sommer=Skind, a Dæggeret, 1 Rdlr. 2 Mk. 3die Sort, som ere store Skind, der falder efter Michaelis, tilligemed Fioringer, og kaldes Høst=Skind, deraf Vædre og Bede Skind, Dæggeret for. 3 Rdlr. 2 Mk. Faare=Skind, a Dæggeret . 2 Rdlr. Hvilke alt er at forstaae med Uld paa 4de Sort, som kaldes Klippinger, fordi Ulden er klipyet fra Skindet, deraf: Vædre og Bede-Skind, Dæggeret for . . 1 Rdlr. 4 Mk. Faare=Skind, at Dæggeret . 4 Mk. 8 s. Lamme Skind, a Dæggeret, naar de ere dæggefærdige . 4 Mk. Men naar de ikke ere dæggerfærdige, at Dæggeret : 3 Mk. Thi have samtlige Vedkommende sig derefter at rette. Aalborg=Slot den 22. Octobr. 1777. Osten.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Paa førstkommende Søndag bliver Kirkemusiken opført til Hol messe i Frue Kirke, og til Aftensang i Budolphi Kirke. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1777-10-31
Den 30 hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Gud skee Tak for al sin beviiste Godhed imod mig, Herre hør fremdeles min Bon i Naade! 2 Rdlr. Nok i Papiir. med Hosskrift: Givet i Jæst. Navn af den, som heder, at Gud vil være med Et 1/2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. Dødsfald. Den 23 hujus i Aarhuus Kiøbmand Sr. Giøde Giødesen, 57 Aar.