JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Ved Eftersyn fandtes noget Hvidt liggende paa Jorden som smaae Skieller, og ved Undersøgelse meget salt af Smaa, og smukkende ved Berørelse. Ved en liden Prøve som de tog hiem, fik de et skarp og hvid Salt, som i Kraft ikke giver det Spanske efter. Rygtet fortalte snart Omegnen denne Opdagelse, og Trang, Opdagelsens Moder - drev f. Ex. een Dag 80 Vogne og 200 Mennesker, til Opsamling af Saltstoffet, Behandlingsmaaden er omtrent denne: J tør Veir og soelskin Dag feies med en Kost Saltsandet sammen, kommes i Sække, kiøres hiem, sættes helst i salt Vand 12 Timer; Lagen tappes ud, koges og Bundfald er godt Salt, omtrent 1 Skp. af 8 Skpr. Saltsand. Men det besynderligste: at hvor man samler een Dag kan man faae ligesaameget Anden; kun ikke i Regn og Dug, da er intet at see. Nogle Tønder Salt er alt præpareret. Disstantsen, hvorpaa Saltstoffet findes kaldes Toppe-Sande, som er bar Sand, staaer under salt Vand om Vinteren, er 2 Miil i Omkreds, ved Nyemindegab. Denne Opdagelse sortiener Opmærksomhed og Undersøgelse, endogsaa flere lignende Steder, paa den, mod sine Børn - i Trang - moderlige Jord. Holmslands Degnebolig, d. 10 Jun. 1808. K. Sand, Degn og Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Aarhuus. Paa Torsdag prædiker Cand. Theol. Steenberg, i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Udenlandsk. Spanien. Den store Statsjunta som skal forsamles i Bayonne kommer til at bestaae af 150 Personer, af Geistlighed, Adel og Borgerstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Blandt de hidtil udnævnte Deputerede nævner man, sopperne af Durgos og Sevilla, Biskopperne af trona og Urgel, og Generalerne for de geistlige Ordener, nemlig: Benedictinerne, Dominicanerne, Fransiscanerne, Carmeliterne og Augustinerne. Desuden 20 Præster, som udnævnes af deres Biskopper. De alt udnævnte Grander af Spanien, ere: Hertugen af Frias, af Medina Coli hans Søn, Greve af Orgus, Greve af Fuentas, Marqvis von St. Cruz, Greve, von Fernand Nunez, Hertugerne af Ossuna og deel Par que &c. Visse Landstæder vælge Ridderklasserne og Søe stæderne Handelsdeputeerte. Der er og valgt Deputerede for Stæderne i America, som for Havannah, Marqvis af St. Phillip; for Nyespanien Don Joseph de Moral, Canonicus i Mexico, for Peru, Don Theodor Brave=Rivero; for Buenos Ayres, Don Leon Alto laGuirre, for St. Fe, Don de Taxado; og for Gaatimala, Don Francisco Cea. Alle Jndfødte af de Provindser, hvorfor de ere Deputerede. Efter Hs. K. H. befaling skulle disse Deputerede indfinde sig den 15de Junii i Bayonne. De maae efter Muelighed underrette sig om alt hvad der angaaer den offentlige Opdragelse, Agerdyrkning=Handel, Lovgivning, kort alt som angaaer Landets Vel. Alle Deputerede som komme hertil, blive behandlede med den største Udmærkelse. Hos Minister Statssecre, tairen, Stormarschallen for Pallaiet og Præfecten for Departementet holdes aaben Taffel for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
J det forrige Biskoppelige Huus, hvor den spanske Junta skal holde sin Forsamling, bliver gjort store Foranstaltninger. Det lader til, som Hs. M. selv vil komme dertil, da man er beskieftiget med at forfærdige en Throne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Det synes som at Hertugen af Jnfantado vil giøre en Reise til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Alle Efterretninger fra Provindserne sige, at der hersker den største Rolighed over hele Spanien. Alle Autoriteter ere besielede af den bedste Aand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Det første Portugisiske Linie-Regiment, under Marqvis de Ponte Limas Anførsel, er den 31 Maii ankommen til Bayonne og blev den første Junii mynstret at Hs. Majest. Gen. v. Pampelona førte Commanden. Derefter gav Fusiliererne af Garden dette Regiment et Middagsmaaltid i dets Leir, hvor der herskede megen Fortrolighed og Glæde. De portugisiske Soldater see guulbrune ud, som alle sydlige Beboere. De ere lette, stærke og i den bedste Forstaaelse med de franske Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Det hedder, at der daglig vil indrykke et portugisk Regiment her, til den 19de. Disse 20 Regimenter kan udgjøre 2 skiønne Divisioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Frankrig. Vi have her officielle Depescher fra Martiniqve og Guadeloupe af 6te og 10de April. Alle Forstærkninger og Fornødenheder, som paa en Tid af 4 Maaneder er afsendt dertil paa 13 Krigskibe, ere uagtet de fiendtlige Krydsere ankomne dertil; saa at Colonien ikke allene er i den bedste Drivt, men og tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler, Krigsforraad og Tropper. Garnisonen er frisk. Et Landgangs Forsøg af Fienden ved Port du Marin, er af Jndvaanerne, ved Hielp af en svaaAfdeeling Linietropper, bleven afslaaet. Kaverne sort sætter deres Krydstoge med den sædvanlige Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Prindsen af Holland erholdt ingen Fornavn i Døbe acten, formedelst Hs. M. Keiserens Fraværelse. Nu har han efter Keiserens Villie erholdt Navnene Karl Ludvig Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Kongen af Spaniens Følge, bestaaer foreløbig af 2 Kammerherrer, en Statsraad, 2 Secretairer, en Skat mæster og flere Adjutanter og Kammertienere. Den 28 Maii nød han første Gang Fornøielse af Jagten i Skoven ved Fontainebleau, hvor han forfulgte en Hjort og dræbte den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Moniteuren siger: Svenskerne har i flere Fegtninger mistet over 4000 Mand i Dræbte og Fanger. Med Garnisonen i Sveaborg, kan man regne Svenskernes Tab paa 12000 Mand. De vil sikkert ikke erholde nogen Bistand af England, som vil erstatte Tabet. Englænderne intrigerer paa alle Maader hos Marocanerne; men Keiseren har ladet fordre et cathegorisk Svar af Kongen i Marocco, og denne Fyrste vil ikke være saa ubetænksom at tiltrække sig Frankrigs og Spaniens Had. Det første Kanonskud han afskyder imod Ceuta vil han længe komme til at fortryde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
England. Efter de nyeste Efterretninger fra Regieringen i Brasilien, er den Brasiliske Ambassadeur ved vort Hof authoriseret til at erklære, at hans Souverain, har besluttet at gotgiøre alle Kiøbmænd det Tab, som de ved Franskmændenes Jndmarsch og Hoffets Udvandring, har taget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Den 20de Maii er Erkebiskoppen af Nisiti, Pavens Nuntius ved Prindsen af Brasiliens Hof, ledsaget af 2 portugisiske Adelsmænd ankommen til London. Det hedder at Prinds Regenten vil snart lade sig krone som Konge i Brasilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Medio Maii ere Detaschementer af det 41de, 49de, 98de, 110de og 10de Regiment m. fl. bleven indskibede, i Cowes. Det 49de Regiment, som befinder sig paa Transportskibene Harriet og Arethusa, skal udgiøre en Deel af den til Nordamerica bestemte Convoy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Blandede Efterretninger. Alle tydske Blade indeholde følgende Artikel: Jfølge nyelig erholdte Privatefterretninger, turde Senateur Lucien Bonaparts med det første ophæves til Prinds af Frankrig, og i saa stald, synes det høist sandsynlig, at han da og bliver tildeelt den spanske Throne. Det spanske Monarchie vilde Justridig ansee dette for en stor Lykke; thi just denne store Mand vil fortrinlig være skikket til at hæve den spanske Nation til en Høide, Cultur og Kraft, som den hidtil endnu ikke har naaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Den Leipsiger Avis af 8de Junii, indeholder følgende sandsynlige Efterretning: At en stærk engelske svensk Eskadre har opfordret Havnen og Staden Reval, under Trudsel af et Bombardement, til at overgive sig, og udlevere alle i Havnen værende Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
J den 815 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere: 31. 81. 39. 12. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Bekiendtgiørelser. Een guul Silke stribet Tobakspung, med hvid Silke indvendig, hvorudi var noget Tobak, er den 17de d. M. tabt enten paa Middelgade, eller og paa Studsgade. Finderen, af samme, vil behage at levere den til Musmann & Schwedler, hvorfor loves 1 Rdr. i Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
For omtrent 8 a 10 Dage siden er bleven efterladt paa Aarhuus Postcontoir, 3 Nøgler; Hvor Eieren kan erholde samme mod Avertissementets Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Da endeel af Borum Broe paa den mindre Landevei imellem Randers og Skanderborg, i denne Tid er optaget og under Reparation; saa kan ingen Overfart, for Kiørendes og Ridendes finde Sted over bemeldte Broe for den er istandsat. Hvilket herved til de Reisendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Reparationen vil snarest mueligt blive udført, og saasnart denne Broe igien kan passeres, skal det paa lige Maade blive kundgjort. Dyrhuset d. 16 Junii 1808. S. Stilling, Birkedommer i Feysenborg. Grevskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Hvid Sæbe er at faae tilkiøbs hos Jens Sørensen, paa Vestergade for 2 Mk. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Den 14de Junii er enten tabt eller forglemt paa et Vandhuus, et nyt Sølv Lommeuhr hvis yderste Kasse var beklæd med lysebrun Skildvadde paa den underste Deel, men den øverste Deel er Sølv. Hvo som leverer bemeldte Uhr paa Adressecontoiret, erholder en ralsonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Da Skiftet efter afg. Hr. Pastor Hammer i Væster thostrup mod ald Formodning ikke i Dag kunde sluttes, meldes herved i den Wiborg Samler og Aarhuus Avis til Vedkommendes behagelige Efterretning: at Skiftet, atter foretages, i Haab om endelig Slutning, Løver, dagen den 25de dennes, i mit Logie i Wiborg hos Hr. Overbetient Lund i Mogens Gade, Kl. 10 slet Formiddag, hvortil alle som ved Boet maatte have noget at afgiøre, indbydes at give behagelig Møde. Foreløbig kan af Boets statu sees, at allerede de rigtige Haande Skrifter concurrere, saa Gields Regninger og andre simpler, Fordringer ikke kunde vente endog den mindste pro apotaBetaling. Laastrup Præstegaard, d. 13de Junii 1808. W. H. Worsse geistl. Skifteforvalter i Rinds Herred, J Følge min venskabelige Forbindelse, jeg den Bogal. staaer udi med Skiftets elskte Grist., er jeg at adsklige anmodet, at paatage mig besørgelsen af deres Kalsbreves Fornyelse i Cancell., efter Paabudet inden Aug.; da nu Uleiligheden er mig den samme med flere eller ferre, saa tilbydes i denne Henseende de respective Herrer Gerstl., og hvem ellers af mine Venner, jeg ved Boghl. maatte staae i Forbindelse med, at indsende ved denne Maaneds Udg. Afskrivt af deres Kalsbreve med Ansøgning, jeg da først i Jul. besørger. Ligesom Egennytte herved ikke har være, eller er, Grunden for mit Tilbud, saa vilde heller ingen fordre mit Tab herved; jeg mener derfore 2 Rdr., for hver Kalsbrev, med hvad faa Skill. i Porto, 2 Mk. i det høieste, skulle holde mig skadesløs ; Enhver som kiender Udgivterne i Cancelliet ved slige Expeditioner vil ikke kunde ansee 2 Rdr. for meget; Risico for det betroede til Oversendelse indestaaer jeg selv ganske, og de som maatte endda frygte for Deres Penge, maa beholde dem til de erholder deres fornyede Kalsbrev, imod at de sætte mig, Sikkerhed, at jeg ikke skal vente efter mit Forskud, naar Kalsbr. er løst. Aarhuus, den 15de Junii 1808. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Onsdagen den 20de Julii förstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet bliver paa Vedkommendes Forlangende efter sær billige Penge-Conditioner, ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden, bortsolgt :a) Hald Hovedgaard beliggende i Viborg Amt, en liden Miil fra Viborg, matriculeret for Hovedgaards Taxt Ager og Eng 17 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. med sine Afbygger Steder, hvorunder indbefattes Non-Mølle og et betydeligt Teglværk, samt Bechlunds Huset med Stampeværk og videre b) Dollerup, Finderup og Raunstrup Sogners Kirker med deres Tiender og samme Sogners Konge-Korn-Tiender. c) Nogle Huse og andet Böndergods. Hald Hovedgaards udmærkede skjönne Beliggenhed, dens velindrettede Bygninger saavel til Beboelse for et Herskab som anden landlig Oeconomie, dens gode og store Böge= og Eegeskove samt Fiskerie i dens store Söe, der næsten heelt omgiver Bögeskoven, densypperligeMergelgruber, som i de sidste Aar ere brugte med megen Nytte til Markens Forbedring, samt dens vidtløftige Fæedrift m.v. alt dette vil bedst bedømmes ved Eftersynaf en kyndig Liebhaber og er desuden noksom bekiendt i Egnen, saa derover ikke behøves nogen særdeles Beskrivelse. Viborg, d. 7 Jun. 1808. Th. Wissing. Justitsraad og Auctionsdirecteur. 800 Rdr. Børnepenge kan imod ganghar Renter og lovbefalet Sikkerhed til næstanstundende Snapsting, erholdes hos Undertegnede. Elbech Præstegaard, den 9de Junii 1808. Jordhøy, Provst i Woer Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Licitation. Tirsdagen den 21de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Caløe Skriverstue, liciteret til Opførelse, en Træebroe over Vandløbet i Torsager Bye, paa Landeveien imellem Randers og Ebeltoft, efter det Overslag og Conditioner, som paa Licitationsstædet fremligges; Thi ville Liebhaverne behage at give Møde bemeldte Tid og Sted. Randers den 8de Junii 1808. J. H. Høeg. Der som nogen har Birke Bark at sælge, som bliver skovet i rette Tid, ved St. Hansdag, da ønsker jeg at afhandle samme. Aarhuus, den 15de Junii 1808. Niels Peter Bergreen, Garver, boendes paa Væstergade. Demstrup Hovedgaard, beliggende i Randers Amt, Gierlev Herred, neppe en halv Miil fra Udbyehøis Færgested, staaende for Ager og Engs Hartkorn, Hovedgaardstaxt, 56 Tdr. 2 Skpr. er undertegnede Eier findet underhaanden at bortsælge. At beskrive Gaardens Eiendomme og Herligheder ansees overflødigt, da en Liebhaber vil bedste derom blive underrettet ved at tage den i Øiesyn, dog maae tilføies at her findes de bedste muldblandede Jorder, man vil ønske, en betydelig Sand mark til Rug og Hvede, Eng hvorpaa avles 5 a 600 Læs Høe. vidtløftig Fæedrist, og næsten uopskierlig Tørveskiær. Gaardens Bygninger ere i de foregaaende Aar ved en Hoved Reperation istandsatte, og deels af nye opbyggede, paa Udmarken ere Huse opbyggede, som forrette Arbeidsdage, og en god Frugt- og Kiøkkenhauge, findes ved Gaarden. Med Gaarden kan og faaes Dalbyeneder Sogns Kirke med dens Tiende, der grændser til Gaardens Mark. Eiendommene forevises af Forpagteren. Randers, d. 13 Junii 1808. A. Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-18
Skulle nogen her i Byen eller Egnen have laad at sælge, da modtages samme paa Klædefabrikken i Hospitalet her i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Udenlandsk. Under 1ste Junii er udkommet et Reglement for Kiøbenhavns Borgervæbning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Efter Privatbreve fra Norge skal de svenske Tropper, være fordrevne fra norsk Bund; nogle lægge endog tilat vore Tropper ere trængte ind i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Den 9de d. M. havde den franske Legationssekretair Joseph Julius Desaugiers Bryllup i Hovedstaden med Frøken Johanne Elisabeth Pingel en Datter af Hr. Konsul Pingel. Efterat Vielsen var forrettet af den lutherske Præst, forrettede Hs. Ex. Minister Didelot, efter de franske Love, den borgerlige Ægtevielses=Handling, ved at antegne det unge Pars Navne o. s. v. i Listerne. Den katholske Præst lagttog for Bruddommen det Fornødne fra sin Religions Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Hr. Pastor Larsen foreslaaer i sit berømte Forsøg til en Militair Forsvarsplan for Kongeriget Danmark at stationere den ene halve Deel af Orlogsflaaden i Norge, paa forskillige Steder, og den anden halve Deel i Kiøbenhavn og Nyborg. Fienden kunde da ikke saa let blokere og indebrænde Flaaden. Den saa høist fornødne Samfærsel imellem Rigets Provindser maatte befordres, fra flere Punkter og i forskillige Retninger og sikres ved en Skierslaade af i det mindste 400 Smaaeskibe. Danmark mener Forfatteren kunde rettest inddeeles i 13 Militair Distrikter, som maatte være tilstrækkelig forsynede med alle Slags Krigsfornødenheder. Ved at giennemgaae Distrikket Byen, hvis Beliggenhed mellem Jylland, og Sielland giør dets Forvar af megen Vigtighed, anmærker Forfatteren om Jndløbet til Odense Fjord, at samme næst efter Bogense er det saare vigtige Sted, der maae vel befæstes. "Anseelige og sikre Batterier - siger han - eller vel og en Fæstning, der kan trodse ethvert Bombardement, maatte anlægges paa Skoven eller paa Hals for ganske med Sikkerhed at lukke Havnen for enhver Fiende. Odense er en vigtig Stad, og den kommende Tid, tør man haabe, vil giøre den endnu vigtigere end den nu er. Man tillade mig her at spørge: kunde Odense Fiord ikke ved en Kanal sættes i Forbindelse med Kierteminde Fiord eller med Kierteminde Bugt, og altsaa i dtrekte Forbindelse med Beltet? Er det mueligt, hvilket jeg ikke vover at bestemme, da jeg fiernet fra Stedet ikke kan anstille de nødvendige Undersøgelser i denne Henseende, saa indseer Enhver, hvilken gavnlig Jndflydelse det maatte have paa Odense Handel. Og i militairsk Henseende var det en herlig Sag, naar man med smaae Krigskibe af Kanonbaade, Kongejagter, Brigger &c. kunde fra Odense Havn virke baade paa Beltet og paa de nordlige Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Sognepræsten for Leuthen i Hedemarken, Hr. Hans Jacob Schmidt, har sendt en Sang til Udgiveren af Budstikken, helliget Hs. Durchlaucht. Prinds Christian og de værdige Krigere under hans Anførsel, og ledsaget sin Skrivelse med en Gave af 30 Rdr. til disse Tapre. Skiønt slutter Nr. 16 og 17 af Budstikken, ved denne Leilighed med følgende Tanke: "ildgiveren, kan, ved i dette Blad at concentrere Norges Daad, ikke tilbageholde Udbruddet af sin Følelse, hvor skiøndt det er at være Borger af dette ædle Land, o at denne Stemning maae vedvare, at den, som en Straal paa Himlen, maae oplive, opflamme hver Kriger, hver Bonde, hver Borger til Jdræt, til Anstrængelse, til Sparsomhed, Tarvelighed, klog Huusholdning og fordomsfrie Benyttelse af Norges utallige Hielpemidler, da er Fædrelandet frelset, den gode Sag skal seire, Norge skal staae hædret i Aarbøgerne, og Historiens Muse skal antegne paa de uforgiængelige Kobbertavler :"Aar efter Guds Byrd 1808 ædskedes Norge til Strid af Storbrittanien i Forening med Sverrig, og det betvang fine Fiender ved egen Kraft i det gik i Kampen for Ære og Frihed, og hæddede dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Ved høis. Kongens Besættelse bleve to tydske Sørge cantater siungne for og efter Talen, som Adler holdt overden befalede Text : Also ward David König o. s. v. Sam. 8de Cap. 15 V. Hine Cantater vare af Sander. Torsdagen den 9de Junii om Eftermiddagen har den under Kommandeur Kriegers Commando staaende Roe flaade angrebet en Convoi af nogle og halvfierdesindstyve Seilere, som under Bedækning af endeel engelske Krigsskibe havde lettet paa Malmøe Rhed, før fra Flinterenden, at passere ind i Østersøen. Om Udfaldet af denne for vor Roeflaade hæderlige Affaire har bemeldte Commandeur, til Hs. Majestæt Kongen indsendt en allerunderdanigst Rapport, af følger de Jndhold: Den engelske Convor paa Malmøe Rhed, bestaaende af 73 Seilere, hvoriblandt en Orlogsfregat, 4 Brigger, og adskillige armerede Skibe, gjorde den 9de Junii om Eftermiddagen Kl. 2 Seilbevægelser. Jeg lagde ud med Roeflaaden, bestaaende af 21 Kanonchalupper og 7 Morteerchaloupper, inddeelt i 2 Batailloner og 1 Reserve, samt 1 Bombardeer-Division, saaledes anførte : 1ste Bataillon Hr. Capitain Lieutenant L. Fabricius som Chef, 2den Bataillon commandeertes af Secondlieut. T. Lütken, Reserven Second Lieutenant Pedersen og Bombardererne Premier=Lieutenant J. A. Svenson. Under CapitainLieutenant Fabricius var Lieutenanterne Hedemann og Sandholt Commanderende af 1ste og 2den Division, og Lieutenant Lütken, som i sin Bataillon selv commandeerte 3die Division, havde Lieutenant Gran, som Chef af 4de Division, under sin Commando. Vinden var N. N. V., stiv Kuling, haard Norden Strøm, jeg havde saa lidet Haab at kunne virke, at jeg af Frygt for at Stykprammene under Capitain Lieutenant, Kruses og J. Kriegers Commando skulle drive af, beordrede de indtil videre skulle blive til Ankers. Klokken 3 var Convoyen under Seil, og paa Roeflaaden, maatte indtil Kl. 5 anvendes mueligste Anstrængelse, for med den at naae op imod Saltholms Grunden, hvor jeg med Canonchalupperne formerede Front Linie i O. et O. og V. S. V. Østre Fløi, paa hvilken Reserve Divisionen var placeret, stødte til Saltholmens søndre Grund; Bombardeer-Divisionen i en Linie Norden for. De fiendtlige Krigskibe havde imidlertid holdt det krydsende paa Malmøe Rhed, for at samle Convoien, og trede nu romskjøbs S. V. ud, for at passere Vesterom Lillegrunden. Jeg lod Bombardererne kaste imellem Convoien, og 1ste Bataillon strække sig Vester ud og attaquere, hvilket blev udført af den mig ved Roeflotillen attacherede Næstcommanderende Hr. Capitainlieutenant Fabricius's sædvanlige Jver og Nidkierhed for den kongelige Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Lieutenant Hedemann avancerede ind med sin Division paa Orlogs Briggen the Turbulent og beskiød den, imedens den anden Division engagerede de armerede Skibe: vi søgte af alle Kræfter at vancere op med Chaloupperne, men da Convoiens Fart var stærkere end Roeflaadens, og jeg ikke kunde strække den venstre Fløi saa vestlig ud som den forreste Deel af Convoien, besluttede jeg med concentreret Kraft at attaquere Bagtruppen, ved denne Maneuvre blev 11 Coffardieskibe afskaarne. Lieutenant Lütken med sin Bataillon kom op, hvorved Lieutenant Seidelin fik Deel i Engagementet (foruden Lieutenant Børn, der fik sin Chaloup bortskudt) med den forommeldte Brig, som førtes af Capitain Wood, var armeret med 12 Caronader, og 2 lange Kanoner, bemandet med 56 Md., den strøg Kl. 8, efter en ærefuld Modstand, og blev bemandet af Lieutenant Lütken, der med sin Canonchalouppe da var den nærmeste. For at conservere de afskaarne Skibe, lod jeg den Freaat, som dækkede den Deel af Convoien, som et var afskaaren, attaqvere og forfølge af 8 Kanonchaloupper, som bleve anførte af Divisions- og Peloton-Cheferne, samt Reserven Dhrr. Lieutenanter Pedersen, Hedemann, Gran og Mühlensteth, og hvilket blev udført med megen Raskhed og Conduite; jeg er overbeviist, at denne Fregat har lidt meget; dens Agterspeil var forskudt, dens ene Chaloup nedskudt og taget, og neppe skulle Fregatten have undgaaet, dersom ikke den paafølgende Nat og Forsigtighed havde budet, ikke at fierne mig længere fra Dragør, hvorfra jeg alt var omtrent 2 1/2 Miil, helst jeg ikke kunde skiælne, hvad den svenske Kanonflaade, som bestod af 21 Kanoneerbaade, foretog sig; det var og af disse Aarsager, at jeg beordrede Stykprammene, som ved Kulingens Slavning var gaaet under Seil og havde arbeidet sig op imod Convoien, paa hvilken de gave nogle Lag, at de for Mørket skulde søge Nord efter, for at dække Roflaaden, om den svenske Roeflaade, efter hvad jeg billig kunde formode, søgte at afskiære mig fra Batterierne paa Amager. Jeg beklager i øvrigt, at disse Prammes Natur ikke kan forenes med mere Seilbarhed, da de ellers ved de Hr. Chefers udviste Flid og kraftige Stræbsomhed ville have virket betydelig. Skade for Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Chefen for Bombardeer Chaloupperne, Lieutenant Smenson, og for Reserven, Lieutenant Pedersen, have kraftigen understøttet mig og bidraget alt dem muligt til den retfærdige Sags Fremme. Attaquen begyndte Kl. 6 og varede til Kl. 11. Kanonchaloupperne have hver gjort imellem 70 og 80 Skud. Af de afskaarne Skibe bleve Orlogsbriggen og 5 indbragte af Kanonchaloupperne. Et af Capercapitain Bør ker, efter at have strøget for Roe=Flaaden. Fem kom paa Grund paa Lille Grunden, hvoraf jeg lod brænde 4 iblant disse een, hvis Ladning var vurderet til 300,000 Rdr., det 5te tillod jeg Capitain Børkers Folk at prøve, om de kunde bringe af Grund; men som det ikke lykke des, er den i Dag brændt; end har een mig ubekiendt Kaper taget en Galease, førend den kom for Kanonchalouppernes Jld Trende af disse Skibe ere ladede med Salt, de øvriges Ladninger er mig ubekiendt, da Mandskabet var flygtet i Land paa svenske Kysten, hvilket og bidrog til at formindske Fangernes Antal, som ere: 2 Officerer, 3 Midshipmen, 8 Officiantere, 1 svensk Lods og 71. Matroser. Med sand Glæde maae jeg bemærke det ubegribelige Held, hverken at have Saarede eller Døde, endskiøndt det Uheld mødte, at en Kanon paa Lieutnant Sandholts Chaluppe sprang efter det 30te Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-22
Paa den engelske Orlogsbrig befandtes en haardt og 2 let Saarede.