JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Den 28de April kom den parkerske Flaade til Carlscrone hvor han og ved en Parlamentair skal have forlangt Aftrædelse fra den nordiske Neutralitet; men faaet til Svar fra den svenske Commandant, at han ikke kunde indlade sig deri før han fik indhentet Hs. Majestæts Kongens bestemte Svar, som han kunde vente om 48 Timer; men, da Parker inden den Tid erholdt en egenhændig Skrivelse fra Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, hvori han tilraades at afholde sig fra Fiendtligheder modde nordiske Magter, da Underhandlingerne med den engelske Regiering vare bragte saa vidt at man kunde formode en almindelig Fred, saa afseiled Parker fra Carlscrone inden de 48 Timer vare forløbne, og skal nu ligge i Kiøgebugt. Grev Bernstorff skal og have faaet en Skrivelse fra den engelske Minister i Hamborg hvori han glæder sig over, at han kan meddele ham Efterretning om, at Misforstaaelserne mellem de nordiske Magter og Engeland vare hævede. Efter disse overeensstemmende Efterretninger forventer man nu Embargen ophævet paa de Danske og Svenske Skibe i Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Damerne i Slesvig have begyndt en nye Mode, st. den Slaget den 2den April, med at pynte sig i mørke, blaae og rødt med Guld borderet, paa det blaae med Ankere, og paa det røde anbringes i forskiellige Dannelser, i L. Denne Mode kaldes a la Lassen; til Ære for Capt. Lassen der holdt sig saa brav i fornævnte hæderfulde uforglemmelige Søeslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Det som især bebreides de overmodige Engelskmænd, er at de under Slaget ogsaa skiød med Glas og Steen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Den 27de April afseilede en engelsk Fregat til Nordsøen. En ankommen preussisk Skipper beretter, at samme havde været paa Grund i Drogden, at han tilligemed 3 andre Skibe vare bleven tvungne at ankre og hielpe den af, da dens egen Besætning, som næsten ale vare syge, ikke kunde. Man fortæller nu og, at Vraget af et Orlogskib skal være indstrandet ved Anholt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Til Directionen for det Altonaer Museum, som har oversendt Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen et Bidrag af 12500 Mk. S. H. Courant til Understøttelse for de Dræbtes og Saaredes Enker og Børn, har Hs. Kongl. Høihed naadigst afsendt følgende Skrivelse. Ved den sammenskudte betydelige Sum til Understøttelse for de Enker og Børn som den 2den April bleve berøvede deres Mænd og Fædre, har det Altonaer Musæum givet et sand Beviis paa dets patriotiske Sindelag. Det er mig behagelig, at jeg i mine saa ærefuld faldne Vaabenbrødres Navn, kan for denne Velgierning sige Selskabet min oprigtige Tak. Frederich, K. P. Aarhuus. Den 1ste Bataillon, af det før her i Byen garnisonerende 1ste Jydske Jnfanterie Regiment, som blev forlagt herfra til Nyeborg, er den 28de April passeret i gjennem Odense, for at marschere til Rensborg; den 2den Bataillon af samme Regiment, som blev forlagt til Fridericia, er ligeledes opbrudt derfra til Rensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Skipper Søren Buchtrup agter sidst i denne Uge at afseile til Kbhvn. og medtager Stykgods og Pasagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Det har behaget den Allerhøieste, efter nogen Tids Svagelighed og een Dags Sygeleie, ved en stille Død herfra at bortkalde min elskede Mand, Goetsche Phillip Schulz, forhen i Naade dimitteret Capitain Lieutnant og Søe Enroulerings Chef i Jyllands østre District, udi sit Alders 82 Aar; hvilket for mig og efterladte Børn saa sørgelige Dødsfald, jeg herved skulle anmelde fælleds fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 2den Maji 1801. Catharine Magrethe Schulz, fød Trane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Udenlandsk. Engeland. Ved en overordentlig Avis er den 15de April fra Admiralitetet bekiendtgjort en Depesche fra Admiral Hyde Parker, hvis Jndhold ikke her anføres, da den omtrent er overeensstemmende med den paa samme Tid indsendte Rapport fra Admiral Nelson, men alene den imellem Parker og Commandanten paa Kronborg, førte Correspondence før Flaaden gik igiennem Sundet. No. 1. Ombord paa Skibet London i Kattegat, den 27de Martii. Efter det danske Hofs fiendtlige Opførsel, ved at bortsende den Brittiske Charge d'Affaires forlanger Commandeuren en Chef paa den Kongl. brittiske Flaade at vide det Danske Hofs Beslutning, og om den commanderende Officeer paa Kronborg har Ordre at skyde paa den brittiske Flaade naar den kommer i Sundet, da den første Kugles Affyring ansees som en Krigserklæring. fra Danmark Side. Parker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Nr. 2. Svar: Kronborg, den 28de Martii. Til Svar paa Admiralens ærede Skrivelse har jeg at melde, at der er ikke givet befaling at skyde paa den engelske Flaade. En Expresse er sendt til Kbhvn., og skulle der indløbe befaling, saa skal Admiralen strax blive underrettet derom. Stricker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Nr. 3. Kronborg, den 28de Martii. Til Svarpaa Deres Excellences Brev har jeg den Ære at melde At Hs. Majestæt Kongen af Danmark, ikke har bortsendt Charge d'Affairen, men, at han har erholdt Pas efter eget Forlangende. Som Soldat kan jeg ikke befatte mig med Statssager; det er mig ikke tilladt at lade en Flaade, hvis Hensigt endnu ikke er mig bekiendt, nærme sig den Festnings Kanoner, som jeg har den Ære at commandere. Hvis Deres Excellence skulle holde det for tienlig at giøre Hs. Majestæt nogle Forslage, ønskede jeg at blive underrettet derom inden Flaaden nærmer sig Festningen. Et bestemt Svar forlanges. Stricker. No. 4. Ombord paa Skibet London, d. 29de Martii. Til Svar paa Deres Excellences erholdte Note, har Undertegnede blot at svare: At da han finder det danske Hof fiendtlig findet imod Hs. Brittiske Majestæt anseer han Svaret som en Krigserklæring, og kan derfor ikke længere, i Følge hans Forholdsregler, holde inde med Fiendtlighederne, saa meget det end er imod hans Følelse. Derimod er han beredvillig til at anhøre ethvert Forslag fra det danske Hof, som kan tilveiebringe det Venskab der i saa mange Aar har havt Sted mellem begge Hoffer. Parker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Admiral Nelsons Rapport dat. d. 3die April ombord paa Linieskibet Elephant, lyder saaledes: "Den 1ste April satte jeg mig i Bevægelse med 12 Linieskibe, 4 Fregatter, 4 Schalupper 2 Brandere og 7 Bombardeerskibe, og lagde mig for Anker ved Dragøe Pyndt. Den 2den April om Morgenen blev givet Signal til Angreb paa den sydvest for 3 Kroner liggende Danske Defensionslinie der bestod af 6 Linieskibe og 11 svømmende Batterier, som efter 4 Timers Fegtning bleve enten synkede, brændte eller tagne. Under den vanskelige Seilads kom Linieskibene Bellona og Russel paa Grund, dog saaledes, at de alligevel gjorde betydelig Tieneste. Skibet Agamemnon kunde ikke komme over Grundene, men maatte kaste Anker, hvilket hindrede vores Linies Udvidelse, der ellers efter Formodning ville have bragt 3 Kroner og de 2de yderste Skibe derved til at tie, og havde afværget det store Tab som Skibene Defiance og Monarch leed. Lord Nelson slutter sin Beretning med de Ord: Tabet. i et saadant Slag, er naturligviis meget stort, og under mange brave Officerer, beklages især Tabet af Capitainerne Mosse og Riou, hvoraf den første efterlader sig en Kone og 6 Børn og den anden en gammel Moder og under de Saarede Cap. Thompson, som har mistet det ene Been. Liste paa de Døde og Saarede i Slaget den 2den Alpril. Om Bord paa Edgar 133, Monarch 210; Bellona 74; Defiance 69, Jsis 112: Ardent 93; Glat ton 51; Elephant 19; Amazon 32; Døde ere i alt 254 hvoriblant 20 Officerer; Saarede 689, hvoriblant 48 Officerer. Et saa stort Mennesketab har den Brittiske Flaade ikke havt i nogen af de mange Søeslage den har holdt, enten i den nuværende eller Amerikanske Krig, og dette ualmindelige Tab er altsaa et talende Beviis paa de brave Danskes tapre Modværge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Denne Seiersefterretning blev den 15de April forkyndet ved Kanonernes Affyring fra Park og Tower. Om Aftenen ringede man med Klokkerne. Al Jllumination blev forbudt, men Jndvaanerne opfordret i det Sted at give de Penge, som man dertil ville have brugt, til Beste for de Saarede og de Dræbtes Familier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Den 16de anholdt Lord St. Vincent i Overhuset og Ministeren Addington i Underhuset om Husenes Takke skrivelse til Admiralerne Parker og Nelson, saavelsom de øvrige Officerer, som havde fegtet i Angrebet mod Defentionslinien for Kiøbenhavn. Underhuset bevilgede desuden Monumenters Oprettelse i St. Pauls Kirken, for de i Slaget blevne Capitainer Mosse og Riou, og anbefalede deres Enker, Børn og Slægt til Ministeren Addington. Habeas Corpus Acten er nu, uagtet stor Modstand, dog suspenderet i Underhuset, med 189 Stemmer imod 42, og Overhuset beskieftiger sig nu dermed. Den franske Agent Otto, har den 15de og 16de A. pril erholdt 3 Courerer fra Paris. Man siger nu at den franske Regiering har foreslaaet en Vaabenstilstand, paa 3 Maaneder for at arbeide paa Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Frankrig. Regieringen anstrænger sig meget for Marinens Jstandsættelse, alene til Brest bliver det maanedlig udbetalt 7 Millioner og 800,000 Franker for Leverancer, og samme Birksomhed hersker i Toulon, og Rochefort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Man arbeider nu med Alvorlighed paa Emigranternes Udstrygning af Listerne. Af Haandværk, Konstner og Bonde Klasserne ere alt udstrøgne 20,000, der blive daglig afsendt 5 til 600 af disse Navne til Præfecterne. Saasnart man er færdig med dette Arbeide, vil man begynde med Fruentimmernes Udstrygning af Emigrant listerne. Efter en Skrivelse fra Militairchefen Guien til Søe præfecten Verce, dat. Alexandrien den 16de Martii, har man endnu den Efterretning: at Engelænderne i Egypten har i en Fegtning den 13de Martii mistet 2 til 3000 Mand. Efter sildigere Beretninger skal General Menou, den 20de Martii have overfaldet Engelænderne med 10,000 Mand, dræbt 3000 og gjort 6000 til Fanger, hvoriblant General Abercromby selv skal befinde sig, dog maae herpaa ventes Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Adskilligt. En Lybekker Skipper, ved Navn Schmidt, som, efterat Vaabenstilstanden var bleven bekiendt der, var afseilet til Kbhvn med Ballast, for at indtage en Ladning til Rusland, er af de engelske Orlogskibe i Kiøgebugt bleven tvungen til at gaae tilbage igien. De nægtede og paa hans Begiering, at give ham denne Ordre skrivtlig, som han begierte, for dermed at kunne ligitimere sig for sine Rhedere. Der ligge nu 20 Skibe i Lübek som ikke tør vove sig ud, afFrygt for at giøre forgiæves Reise. Man smigrer sig imidlertid med det Haab, at Conjuncturerne snart vil forandre sig til Fordeel for Handelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Paa en kort Tid er der fra Grev Kallitschef kommen 3 russiske Kourerer igiennem Frankfurt til St. Petersborg, hvis Depescher, som man paastaaer, skal være af største Vigtighed og have stor Jndflydelse paa det tydske Riges Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Den franske Rhinarmees store Artilleripark er den 17de April indtruffen til Strasburg fra Tydskland. Det er ved en russisk Keiserlig Ukase bleven bekræftet, at alle de fangne engelske Skippere og Matroser, som vare sendte ind i Landet, nu ere sadte i Friehed, og sendte tilbage til de Havne hvor deres Skibe ligge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Kongen af Engelland har sendt Pardon for Napper Tandy til Jrland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Prindsen af Gawes og Grev Arberg, som ere ud strøgne af den Belgiske Emigrantliste, ere alt igien indtrufne til Brüssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
De Amsterdammer Handelshuse Benediet og Joseph Lemann Jacobs har faaet Tilladelse at myndte 400,000 Ducater og udføre dem til Havnene i Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Den 4de Martii aflagde den nye Nordamericanske Præsident Hr. Jefferson sin Eed. Hans Formand Adams beklagede allene, at Tractaten med Frankrig ikke i et og alt var bleven ratificeret. Til et Monument for Washington er bestemt 50,000 Dolars. J de nordamerikanske Stater, er der saa stor Overflødighed paa Kornvahre, at uagtet der er opkjøbt 1 Million Fade Meel til Engeland, bliver dog Prisen paa samme endnu ved at falde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
J den 691de Trækning i Altona er udtrukken følgende Rummere : 65. 55. 32. 43. 89.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Bekiendtgiørelser. Til respective Venners, Slægtninges og Bekiendte res, samt andres behagelige Efterretning, der enten ville beære min Kone eller mig med Correspondence, eller maatte have noget med mig at afgiøre, bekiendtgiøres herved ærbødigst at vi nu er flyttet fra Thestrup gaard og boer her i Aarhuus. Aarhuus, den 28de April 1801. Ludvig Brun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Det bekiendtgiøres herved til mine Velynderes behagelige Efterretning, at jeg i Aar ligesom forhen foretager en Reise sidst i denne Maaned omkring de nærmeste Egne af Aarhuus for at skiære Heste og andre Huusdyr, men da der flere end de Steder, til hvilke jeg sædvanlig pleier at komme, kunde gives Mænd der ønskede denne Operation paa deres Hingster forrettet at mig, saa for disse agter jeg hver Løverdag at være hiemme for at skiere de Heste der af disse kunde blive mig tilsendte, hvorefter Hesten Dagen efter uden Fare, kan gaae Hiem, om det endog er 5 Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
For hvem der ønsker en Ridehest engliseret, bekiendtgiøres det herved, at jeg ogsaa forretter denne Operation. Aarhuus, den 1ste Mai 1801. J. Frandsen, Kuursmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Det Borgerlige Enke og Brudegave Selskab for alle Stænder. At saamangen en Mand maae efterlade sin Kone, uforsørget og i maadelig Forfatning, er oftest fordi han ei har havt Evne til at indskyde en Capital, for at afværge dette er i Kbhvn. oprettet en Enkeforsørgelses Anstalt, hvori Udenbyes og kan deeltage, saalænge Pladser er ledig. Enhver uden Forskiel paa Stand, kan indtræde, dog vilde man især opmuntre dem, som sidder i smaae Embeder, saavel geistlige som verslige til at tage Deel heri, da Erfarenhed saa ofte viser, at disses Enker bliver maadelig aflagt. Her betales intet Jndskud men alene 4 Mk. aarlig, og naar der bliver Enker betales tillige 8 s. qvartaliter til hver Enke, hvorefter Enkerne nyder 100 Rdr. aarlig Pension, og om de gifter dem igien, betales dem 100 Rdr. i Brudegave. Grundlovene faaes til Giennemlæsning hos Hr. Procurator Westergaard i Aarhuus, til hvem Lysthavende behager at henvende dem, eller directe til Selskabets Administrator, Procurator Dich i Kiøbenhavn i Svertegade Nr. 201. Directionen for benævnte Selskab. Looft. Kaas. H. Myllen. Henningsen. Pavner. Dich. C. S. J Commission af Directionen for det borgerlige Enke= og Brudegave Selskab for alle Stænder, kan ingen herefterdags, i Følge Selskabets nye Love, som er over 45 Aar indlemmes som Jnterressent i Selskabet og naar denne Alders bestemte Tal et fuldt, kan ingen som er lover 40 Aar blive antaget og at Konerne alle Tider ei maae være over 10 Aar yngre end Manden. Aarhuus, den 2den Man 1801. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Onsdagen den 6te Mai førstkommende Kl. 2 slet Eftermiddagen, bliver i afgangne Kiøbmand Johannes Thomsen Snells Stervboegaard i Aarhuus, ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse: et Partie Kornvahre, bestaaende af Rug, Byg, Havre, Brøg= og Skibsmalt; dernæst Oste, Kalk, engelsk Salt, Hampeblaar, Hør, Stangjern, Jerngryder med andet mere, alt efter de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort. Aarhuus, den 28de April Borchsenius, constitueret Byefoged God Baaregræs til 30 a 40 Stkr. stort Qvæg eller Heste, for billig Betaling, anvises af Birkedommer Høeg i Randers, naar Liebhabere derom ville melde sig inden 14 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Da Chordegnen Hr. Christen Smidt er død i Hobroe den 11te April og Boet strax taget under Forsegling, saa indkaldes hermed Credi= og Debitorer, samt alle de, som under Skiftet efter forbemeldte Afdøde maatte have noget at erindre, at tage Møde i Hobroe Degneboelig ved Boets Aabning førstkommende 11te Mai, saavelsom 6te og 12te Ugersdagene den 23de Mai og 11te Julii. Mariager, den 13de April M. Balwig, Provst i Onsild Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
Auction. Løverdagen den 16de Mai førstkommende Kl. 10 slet Formiddag, bliver Krigs=Kopiist Hr. Peter Winding Anchersen Mohrs Gaard i Greenaae formedelst hans Hustrues Dødsfald, ved Auction opraabt og bortsolgt der i Gaardstædet, om derpaa skeer nogen lunde antagelig Bud. Gaarden er beliggende paa Greenaae Byes Storegade, den bestaaer af 19 Fag got bygget og vedligeholdt Huus, beqvem indrettet til en Haandværksmand eller Avlsbruger, med dertil liggende Gaardsrum og Hauge, plads, samt Brøndvand i Gaarden. Bygningen er taxeret i Brandkassen for 400 Rdr. og der er Jordkielket under 2 Fag Huus. Til næstkommende Michaeli Fløttetid kan Gaarden modtages af Kiøberen til Beboelse. De øvrige Conditioner kan faaes Efterretning om hos Auctionsforvalteren. Grenaae, den 18de April 1801. Behr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-02
De 10 første Deele af Schovs chronologiske Register over Forordninger og aabne Breve, meget smukt indbundne og vel conditionerede, an
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Indenlandsk. For at forekomme, at de enkelte Hov=Arbeider, som forrettes af saa kaldede hoverifri Bønder, ikke, ved nye Fæstebreve, skulle blive ubestemte eller forøgede, har det kongelige Rentekammer, under 28de f. M., tilskrevet samtlige Amtmænd i Danmark, til videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende: at forinden en Jorddrot udsteder til en saa kaldet Fribonde et nyt Fæstebrev, der indeholder noget Slags Hov-Arbeide, bør han, i Analogi med Forordningen af 61. December 1799 56, besørge Fæstebrevet af Stedets Dommer konferreret med den afdøde eller fratraadte Besidders havte Fæstebrev paa samme Gaard, hvorefter Dommeren forsyner det nye Fæstebrev med Paategning: at det intet ubestemt eller forøget Hoveri indeholder, eller i modsat Fald tilbagesender Jorddrotten samme til Rettelse. Til Chefen paa Blokskibet Jylland, Hr. Capitain Brandt, har en ubenævnt Velgiører sendt følgende Brev Jblandt de tapre af vores Krigere, som den 2den April udmærkede sig, er mig tillige bekiendt, at paa Blokskibet Jylland under Deres Velbaarenheds kjække Commando og uforfærdede Anførsel, skal have været placeret af Mandskabet, en Person af den jødiske Nation, navnlig Melchior Heymann, som udi Mod og Uforsagthed paa en hæderlig Mende har distinqveret sig. Til et lidet Agtelsestegn og Erindring af hiin vigtige Dag, ville De altsaa behage fra en ubenævnt, som ligesaa lidet benægter at Mod og Tapperhed findes iblandt denne Nation, som hos enhver anden, at overlevere ham hosfølgende Medaille udi Futteral og 10 Rdr. udi Banco. Kiøbenhavn, den 28de April 1801. For hvilken Gave Melchior Heyman offentlig aflægges sin Taksigelse i Adresse-Avisen. Ligeledes aflægger Oberkanoneer og Artillerie=Regnskabsfører Chr. H. Krag paa Blokskibet Wagrien og sin Tak for et Brev, hvori var en Sølvmedaille og 10 Rdr. Penge, som giennem hans Skibs Chef, Hr. GeneralAdjutant Riisbright, er ham tilstillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Klubben i Fabricius's Gaard har ædelmodigen skienket 3350 Rdlr. til Understøttelse for de Faldnes Enker. og Børn og fra en Ubenævnt er ved Hr. Lotto Advokat Damkier overleveret 1000 Rdlr. til samme ædle Brug, Grosserer Societetet har skienket en Sum af 11190 Rdlr. til Understøttelse for de i Slaget faldnes Enker, og Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Fra Geheimeraad Schak i Mecklenborg er sendt 547. Rdlr. fra Prindsen af Hessenstein 200 Rdlr., og fra Generallieutenant Køller Banner ligeledes 200 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
til Understøttelses Commissionen. Rendsborgs Jndvaanere have sammenskudt 600 Rdlr. : Wilsters Jndvaanere ligeledes 484 Rdlr. og Landskabet Sønderditmarsken 1080 Rdlr., som ere oversendte Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Baron Juel til Ryssensteen har skienket 500 Rdlr., og Belfour, Ellah Rainals et Comp. i Helsingøer ligeledes 500 Rdlr. til Anvendelse af Understøttelses=Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Regieringen har af Kommandererne forlangt opgivet deres Navne, som i Søeslaget meest udmærkede sig, for at belønne dem. Deriblant er en Soldat af Marinerne, som affyrede saa behændig en Kanon paa en Barkasse med Sukkurs fra Parker til Nelson, at den strax efter sank og alt Mandskabet druknede. Rodemesterne optegne hvor mange Heste og Vogne Hovedstadens Jndvaanere holde. Man mener, at Defensionsværkerne endnu skulle sættes i en fuldkomnere Stand, og at den Jord, som dertil maatte bruges, nok skal transporteres med disse Heste og Vogne. For at kunde bedømme den Overmagt de brave Danske den 2den April havde at fægte imod, bør man vide, at de engelske den Dag havde i Træfning, foruden nogle mindre Skibe: 8 Linieskibe hver paa 82 Kanoner, 3 paa 64 Kanoner; 1 paa 54, 1 paa 50 og 5 Fregatter der førte fra 36 til 18 Kanoner. Da nu de danske Defensionsskibe alle laae for Ankere; og altsaa ei havde Kanoner uden paa den mod Fienden vendte Side, saa var den engelske Magt mere end dobbelt saa stor foruden den Fordeel, at kunde, ved at maneuvrere, bibringe de danske Skibe Skud paa hvad Sted de vilde De Telegraser der i Sielland ere opførte paa Kysterne, ere opfundne af Generaladjutant Fischer og correspondere i 52 Minater paa 20 Miles Strækning, altsaa hurtigere end de forhen opfundne. Det hedder, at Admiral Parker har sendt et meget smig. rende Brev til Kronprindsen, hvori han melder ham, at han efter de sidste ved en Koureer fra sit Hof til ham afsendte Depescher havde Aarsag til at troe, at den Tidspunkt snart vilde indtreffe, da Engeland i Mindelighed skulde bilægge alle Tvistigheder med de nordiske Magter. I Kiøgebugt skal den engelske Flaade endnu have opbrændt et eller flere beskadigede Skibe. Tæt for Middelgrunden sank eet, af hvilket man kan see Masterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Man siger Adm. Nelson ved Kiøge er gaaet i Land og derfra reist over Land til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Den saakaldte Grev Wedel Fuldaspurg, som foregiver at være af den russiske Generalstab, og i Slagelse var bleven heftet, er nu forleden Dag, ved 2 Politiebetiente indbragte til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Den 1ste Mai afmarscherede samtlige Artillerister, af det i Aalborg garnisonerende 3die Jydske Jnfanterie Regiment, med deres Heste og fulde Feldteqvipage, under Hr. Lieutenant v. Müllers Commando, til Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Den 23de April ved Aftenstid skal en tilsyne engelsk Baad med 5 til 6 Mand have nærmet sig Kysten af Skagen, men da den saae Brændingerne paa Revet, dreiede den nordost efter Landet forbi. Ligeledes skal man ved Hirtsholmen samme Dags Morgen i Dagbrækningen have seet en større engelsk Baad. Formodentlig have disse Baade været udskikkede paa Rekognoscering. Den 24de passerede et stort engelsk Krigskib forbi Skagen øster efter, og da det havde lagt Revet et Stykke tilbage hørtes fra samme 16 a 20 svære Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Den 12te April har en ulykkelig Jldebrand inden en halv Time nedlagt Kroschgaard, en halv Fierdinqvei fra Torning ved Wiborg, med dens hele Jndboe i Aske, hvorved Eieren, Sr. Krosch, er berøvet sin hele Velfærd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
Ved Rapport, dateret Port Mahon den 4de Marts sidstl., har Chefen for Fregatten Triton Capitain Berger indberettet, at han af en overlegen Engelsk Force er bleven tvungen til at forblive under Embargo i bemeldte Havn, samt at Briggen Glommen er sammesteds bleven indbragt af den engelske Fregatte Minerva, førende 50 Kanoner. Den blev ligeledes lagt under Embargo; men Skibene ere ikke blevne besatte med engelske Folk, og Cheferne forblive ved deres Commando. Det Kongel. Presentskib, som var bestemt til Tunis, har fristet samme Skjæbne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-06
J Collegialtidenden læses 8 Breve som fra den 4de til den 25de Martii ere vexlede mellem den Danske Gesandt i London Grev Wedel Jarlsberg og Statsminister Lord Hawkesbury, angaaende de af den engelske Fregat the Squirrel under Capt. Hamstlad paa en voldsom Maade af Østerrisøers Havn i Norge borttagne 4 svenske Skibe, og et fransk Skib som ved en bevæbnet Baad fra Kutteren Achilles paa en søerøversk Maade blev med Magt bortført af Egvaag Havn ved Fahrsund.