Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-04-29
Storbrittannien og Jrland. Fra alle Rigets Egne indløbe Efterretninger til London om Foreninger, som Arbeiderne have indgaaet og hvis Øiemed er at aphjælpe den arbeidende Klasse paa enhver Maade, ved at sørge for, at Arbeidslønnen ikke skal nedsættes for meget, ved at understøtte paa fælles Bekostning de Arbeidere, som ere uden Brød, fordi deres Herrer ikke ville tilfredsstille deres Fordringer ofv. Paa flere Steder, saasom i Oldham (nærved Manchester) og i Brighton, have disse Foreninger allerede foranlediget blodige Optrin, og deres Demonstrationer ere saa meget mere betænkelige, som de staae i Forbindelse med hverandre indbyrdes og med en stor saakaldet Nationalforening i London. J sidstnævnte Stad saae man med en Deel Ængstelse en Generalforsamling i Møde, som d. 21de skulde holdes af alle Foreninger, for at overrække Lord Melbourne en Petition til Gunst for nogle Arbeidere, der i Dorchester have gjort sig skyldige i lovstridigt Forhold og derfor ere dømte til at transporteres til Botanybay. Kraftige Forholdsregler bleve tagne, for at forebygge Uroligheder: Politibetjenterne bleve beordrede til at forsyne sig med Vaaben; Vagterne skulde staae under Gevær; et Bar teri Kanoner blev holdt i Beredskab, fornødne Advarsler bleve udstedte. Jmidlertid gik det Hele ganske roligt af. Om Morgenen Kl. 6 begyndte Deeltagerne at forsamle sig; Antallet beløb sig næsten til 30000. Kl. 9 satte Processionen sig med flagrende Faner, men med stor Orden, i Bevægelse til Jndenrigsministerens Hotel; Bønskriftet, som tællede 260000 Underskrifter, blev af 12 Personer baaret paa en pyntelig Bærebør; 4 Deputerede med Hr. Owen i Spidsen bleve udnævnte til at overrække Bønskriftet; disse bleve modtagne af en Hr. Philipps, som er i Jndenrigsministerens Tieneste, og som fortalte, at Ministeren var ikke tilstæde, men havde bemyndiget ham til at erklære dem, at, skjønt han Jntet havde at udsætte paa Petitionen, hvoraf han havde læst en Afskrift, kunde han dog under saadanne Omstændigheder ikke modtage den; hvorimod han var beredt til at forelægge Kongen den, naar den blev ham bragt paa en lovlig og ærbødig Maade. Efter denne Erklæring trak Deputationen sig tilbage og tog Bønskriftet med sig. Efter at Sagen havde faaet dette Udfald, frygtede man ikke længere for urolige Optrin i London. - J Underhuset er en Committee udnævnt til at undersøge Forholdene i Canada. Af Statssecretæren Stanles Oplysninger seer man, at Over-Canada, som for største Delen er beboet af Engellændere, er fuldkomment roligt, og at det kun er i Nedre-Canada, hvor det franske Parti har Overhaand, at man har modsat sig de engelske Auctoriteter og erklæret sig utilfreds med den bestaaende Forfatning. - Det reformerende Ministerium synes, understøtet af det reformerede Parlament, til Trods for Torverne, næsten uhindret at ville skride frem paa Reformernes Bane. Saaledes er i den sidste Tid tre vigtige Forslag bragte paa Bane, nemlig om Dissenternes Adgang til akademiske Værdigheder (kun ikke i det theologiske Facultet), om en Forbedring af Fattigvæsenet og om Ophævelse af Tiender in natura, i hvis Sted en aarlig Pengeafgift skal erlægges af Grundeierne selv. Det førstnævnte Forslag har givet Anledning til levende Debatter i begge Huse; men de to sidstnævnte ere modtagne med saa almideligt bifald i Underhuset, at Oppositionen blev ganske magtesløs. Lord Althorp har endnu siden efter foreslaaet Afskaffelse af alle Kirke afgifter og disses Erstatning ved en Grundskat, hvilken Motion efter lange Debatter blev antagen.