Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-24
18. Ved et i Maglebrænde Sogn foregaaet Valg var Eieren af Liselund, Kammerraad Nyholm, bleven valgt til Medlem af Sogneforstanderskabet, men da Stiftamtmanden havde fundet det tvivlsomt, om dette Valg kunde ansees for gyldigt, eftersom Kammerraad Nyholm ikke har Bopæl i Districtet, hvilket efter Anordningen af 13de August 1841 § 2 er betingelse for Valgbarhed, blev Sagen, i Overeensstemmelse med Anordningens § 9 forelagt Amtsraadet. Da Raadet af den anførte Grund ikke kunde erkjende Kammerraad Nyholm for valgbar, besluttede man at tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at det skeete Valg maatte ansees ugyldigt. (Denne Beslutning er af Formanden senere stillet i Bero og Sagen forelagt Cancelliet, da en Resolution af dette Collegium, som findes i Ny Collegial tidende for 1842, Side 230 i Noten, synes at kunne tjene til Hjemmel for, at Kammerraad Nyholm, der driver Gaarden Liselund for egen Regning og der stadig har Huusholdning, uagtet sit Ophold udenfor Sognet, maa ansees for valgbar.) 19. Cancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning over en Forespørgsel fra Districtsprovst Kofod-Ancher angaaende følgende Communalvæsenet paa Landet vedkommende Puncter: 1. Om største Lodseier, der, som saadan, er Medlem af Sogneforstanderskabet, kan fungere som Formand, uagtet han boer udenfor Sognedistrictet. 2. Om han i saa Fald kan lade sig repræsentere som Formand ved sin Befuldmægtigede, der ellers kan møde for ham i Forstanderskabet. 3. Om den Districtsprovst, der er beordret til at indtræde i Amtsraadet, paa Grund heraf, kan være fritaget for at fungere som Formand i sit Sogne districts Forstanderskab. I Anledning heraf besluttedes det at yttre, at der ikke skjønnedes at være Grund til at udelukke de større Lodseiere, der umiddelbart ere Medlemmer af Sogneforstanderskabet, fra at fungere som Formænd, fordi de ikke boe i Districtet, naar de ved Forstanderskabets frie Valg, som maa antages at have Communens Bedste til Formaal, udnævnes til denne Post. Den paaberaabte Besværlighed for Communens Beboere ved at henvende sig til Formanden, naar han boer udenfor Districtet, er ikke af nogen Betydning; thi foruden at han, skjøndt boende udenfor Districtets Grændser, gjerne kan være de fleste af dets Beboere ligesaa nær, som naar han boede i samme, ere de Anliggender, hvilke Beboerne kunne have at afhandle med ham, som Formand, udenfor Møderne, de, som sjældnest forefalde; thi hvad Fattigvæsenet angaaer, da er Sognepræsten den, til hvem de ifølge Anordn. af 13 Aug. 1841 §14 have at henvende sig, og hvad Skolevæsenet angaaer, da maatte de, forsaavidt hiin tillige er Skolepatron, dog henvende sig til ham som saadan. Desuden har Anordn. af 13de August 1841, som tillader de større Grundeiere at være Sogneforstandere, skjøndt de boe udenfor Districtet, ikke gjort nogen Jndskrænkning i Henseende til deres Valg til Formænd, hvilket dog maatte udfordres, for at de herfra skulde udelukkes. Derimod maatte man antage, at den større Lodseier, som personlig er valgt til Formand, ikke kan lade sig repræsentere som saadan ved sin Befuldmægtigede, med mindre denne antages af Sogneforstanderskabet; thi her beroer Functionen ikke paa hans Egenskab som Lodseier, men paa det foregaaende Valg, og det følger af Sagens Natur, at Sogneforstanderskabet ikke kan paanødes en anden Formand end den, det har valgt; men dersom den større Lodseiers for ham fungerende Fuldmægtig selv vælges til Formand, kan der formeentlig Jntet være til Hinder for at han beklæder denne Post, uden at den Omstændighed, at han boer udenfor Districtet, efter det Ovenanførte, herpaa kan have nogen Indflydelse. Endelig synes det at følge af Bestemmelsen i Anordn. af 13 Aug. 1841 828, hvorefter de, der vælges til Medlemmer af Amtsraadet, endog ganske kunne udtræde af Sogneforstanderskabet, altsaa endmere fratræde Formandsposten, at den i Amtsraadet værende Provst, hvis Stilling som Præst forbyder ham at udtræde, maa kunne frasige sig Formandskabet og det saa meget mere som hans Forretninger i Egenskab af Formand let kunde komme i Collision med hans Stilling som Medlem af Amtsraadet. 20. Paa Grund af et Andragende fra Sogneforstanderskabet. for Herredskirke og Lille-Løitofte Sogne bestemtes det, at 3 Gaarde af Øster Karleby, der ligge i sidstnævnte Sogn, maae henhøre med det under Lollands Nørreherreds 5te Jordemoderdistrict. 21. Af de ved sidste Møde tilbagestaaende Commune regnskaber fra Sognedistricterne vare nu største Deelen indkomne og gjennemgaaede af de dertil valgte Medlemmer, hvi bemærkninger vedtoges med nogle Modificationer, ligesom et Udkast til de fornødne Decisioner approberedes. Da Sognepræstens Sygdom havde været Aarsag i, at Fattigregnskabet for Horslunde og Nordlunde Sogne endnu ikke var bleven færdigt, besluttedes det at anmode Sogneforstanderskabet om at lade et af dets andre Medlemmer assistere ham med Aflæggelsen, Da Regnskaberne for de til det Classenske Fideicommisses Gods hørende Skoler ikke vare indsendte, fordi der ventileres om, hvorvidt de fremdeles, ligesom hidtil, kunne aflægges under Eet, besluttede man at anmode Vedkommende om at indsende dem, saaledes som de ere aflagte, og fremkomme med Jndstilling om, hvorledes der skal forholdes i Fremtiden. Til Jndsendelsen, af Fattigregnskabet for Ønslev og Eskildstrup Sogne forelagdes Regnskabsføreren en endelig Frist af 14 Dage. FreSognedistricterne paa Grevskabet Christianssæde vare ingen Skoleregnskaber indkomne, hvilket Amtsraadet fandt hjemle i den særegne for Grevskabet ved et under 19de August 1818. confirmeret Reglement indførte Organisation af Skolevæsenet, hvorimod man antog, at den paa Grevskabet indførte interimistiske Ordning af Fattigvæsenets Bestyrelse og Regnskabsvæsen maatte bortfalde, som en Følge af de almindelige Bestemmelser i Anordningen af 13de August 1841. En fra Sogneforstanderskabet for Tingsted Sogn fremkommen Jndsigelse mod Amtsraadets Competence til at fordre Legitimation for, at Communeregnskaberne, førend de indsendes, have, i Overeensstemmelse med Anordningens § 16, været udlagte til Sogne beboernes Indseende, kunde man ikke erkjende for begrundet da Amtsraadets Eftersyn maa have til Øiemed at overholde de i Anordningen givne Forskrifter og det i denne Henseende staaer i samme Forhold til Landcommunerne som Amtmanden til Kjøbstadcommunerne, af hvilke slig Legitimation fordres, naar Regnskaberne indsendes til Decision. De af Amtsraadets Medlemmer, som havde gjennemgaaet Amtsrepartitionsfonds- og Amtsfattigkasse-Regnskaberne for 1842, havde afgivet deres bemærkninger til disse, hvilke vedtoges med Undtagelse af en Post, som oplystes at være berigtiget. De øvrige bemærkninger indeholde væsentligt kun en Begjering om, at Berigtigelsen af de udestaaende Forskud, navnlig, af den Sum, der i sin Tid blev anvendt til CholeraEpidemiens Forebyggelse, maa blive paaskyndet. 22. Districtsprovsten paa Falster havde i Anledning af, at de indkomne Extracter af Fattig- og Skole-Regnskaberne vare blevne ham tilstillede, for at indgive de sædvanlige Beretninger til Cancelliet angaaende disse Grene af Communalvæsenet, yttret den Formening, at det ikke længer paa hviler Provsterne at forfatte disse, efterat Amtsfattigdirectionens og Amtsskoledirectionernes Forretninger i Henseende til Regnskabsvæsenet ere gaaede over paa Amtsraadet. Denne Provstens Mening fandtes at maatte gives Medhold, forsaavidt Fattigvæsenet og det almindelige Skolevæsen angaaer, men da Regnskaberne for de specielle Skolekasser, efter hvad Cancelliet i en Skrivelse af 19de Januar d. A. har antaget, endnu henhøre under Amtsskoledirectionerne, formeente man at de befalede Jndberetninger angaaende disse Kasser fremdeles maatte indgives af denne Autoritet, og forsaavidt Regnskaberne af Sogneforstanderskaberne vare indsendte til Amtsraadet og af dette gjennemgaaede, vilde de medfulgte Extracter i saadant Øiemed blive at tilstille Provsterne. Hvad Fattigvæsenet og det almindelige Skolevæsen angaaer, da fandt Amtsraadet ikke, at der paaligger det nogen Forpligtelse til med Hensyn til samme at gjøre nogen Jndberetning, da en saadan ikke er hjemlet i Anordningen af 13de August 1841, som omhandler Amtsraadets Forretninger, og derhos, efter den nuværende Organisation af Landcommunernes Regnskabsvæsen synes at være overflødig. 23. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Sandby. Sogn om Tilladelse til at inddrage Sognet specielle Skole kasse blev bevilget i Overeensstemmelse med Anordningen af 13de August 1841 8 15. 24. Amtstuernes Kasse-Extracter over Amtsrepartitionsfonden og Amtsfattigkassen for April Qvartal fremlagdes. Efter disse var Fondens Beholdning 5,891 Rbd. 2 1/2 s., Restancerne 10,000 Rbd. 44 s. og Forskuddene 4074 Rbd. 52 s.; Amtsfattigkassens Beholding var 1,732 Rbd. 44 s. og dens Capitalformue 15,842 Rbd. 93 s. Af Amtsrepartitionsfondens Beholdning fra forrige Aar ere nu 4000 Rbd. indsatte til Forretning i den kongelige Kasse og det Amtet tilhørende Huus i Kraghauge er solgt for 600 Rbd. 25. Cancelliet havde under 25de Juli d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning med Hensyn til en Dissents mellem Stokkemarke og Birket Sogneforstanderskaber angaaende noget Hartkorn, paa hvilket begge Sogneforstanderskaber have gjort Paastand og Ret til at ligne deres Communendgifter. Denne Sag blev stillet i Circulation til næste Møde. 26. Ved Circulaire af 25de Juli d. A. havde Rentekammeret, paa Grund af en ved Provindsialstændernes Jndstilling foranlediget kongelig Resolution af 5te samme Maaned, forlangt Underretning af Amtsraadet og Huusmandstandens og den hele Arbeidsklasses Vilkaar her i Amtet, om de Byrder, der maatte trykke samme, og den Maade, der maatte kunne bringes i Forslag til at forbedre dens Kaar. Til at overveie denne Sag og gjennemgaae de fra samtlige Sogneforstanderskaber fordrede Erklæringer samt til at forfatte Udkast til Amtsraadets Beretning nedsattes en Comitee, bestaaende af Provst Kofod Ancher, Kammerr. Wilhelm og Kammer. Stampe, den Sidste efter Overeenskomst med Kammerherre, Baron Rosenørn Lehn, som med ham havdelige Stemmer. 27. Fra Sogneforstanderskabet for Malbølle Sogn var indkommet et Andragende om at Amtsraadet vilde søge at udvirke en Forandring i den kongelige Resolution af 31te Juli 1839, hvorefter enhver Jurisdiction, der ikke selv er i Besiddelse af et Arresthuus, skal udrede den Arresthuusleie, som betales for Brugen af andre Jurisdictioners Arrester, saaledes at Arresthuusleie for Fremtiden udredes af Amtsrepartitionsfonden og de Jurisdictioner, som selv have Arrester, af denne Fond erholde den samme Godtgjørelse for hver Arrestant, som for hine ydes i Arresthuusleie. Dette Andragende blev stillet i Circulation til næste Møde. 28. Formanden meddeelte følgende Skrivelser fra de kongelige Collegier, hvorved Afgjørelse af Sager, som tidligere have været forhandlede i Amtsraadet, har fundet Sted, a) Cancelli-Skrivelse af 9de Mai d. A., hvorved Jndstillingen angaaende en Forandring i Falsters Sønderherreds Jordemoderdistricter bifaldes. b) Dito af 6te Juni d. A., hvorved tilstaaes Tillitse Sogn 500 Rbd. som et Laan af Amtsfattigkassen paa de af Amtsraadet foreslaaede Vilkaar. c) Dito af 25de Juli d. A, hvorved bestemmes, at de hos forhenværende Tømmerhandler Fich i Nakskov forefundne 3 kongelige Obligationer ikke kunne udleveres Forpagter Jensens Enkes Bo i Kjerteminde, men at dermed skal forholdes efter Amtets og Amtsraadets Jndstilling. d) Rentekammer=Skrivelse af 17 Juni d. A. om at Broen ved Svinholms Færgested ikke kan overtages af det Offentlige, men at nærmere Forslag angaaende Passagerpengenes Nedsættelse for Gaaende kan indgives. e) Dito af 24de Juni d. A., hvorved bestemmes, at de Biveie i Radsted Sogn, der hidtil ere vedligeholdte af Hovedgaardene, fremdeles skulle vedligeholdes af disse, indtil Spørgsmaalet om deres Forpligtelse i saa Henseende er afgjort ved Domstolene. Da intet videre var at forhandle, blev Mødet hævet. Amtsraadets næste Møde holdes den 7de Novbr d. A. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 16de AuR. v. Jessen. gust 1843.