JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Jeg tillader mig at gjøre opmærksom paa, at med Hensyn til den seneste Pariser Smag i dette Fag, da er Brugen af Borter atter overalt antagen, og selv de lavere Værelser anvendes disse, dog kun smalle J høiere Værelser sættes en bred Vort foroven og en noget smallere forneden. J Sale og Saloner sættes meest damaseret Mønster, Farve i Farve, i Kabinet ter muntert og oplivende Papir, i Soveværelser blomstret ligt Møbeltøier, i Spisestuer Agath, Marmor= eller smukt Steenpapir, og i Entreer ordinairt Steen= eller qvadreret Papir. J Lofter sættes Kasetpapiir, men i finere Værelser glat Glandspapiir med Medaillon. Thierry's Bog- 8 Papirhandel i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Gigtpapir faaes i Nakskov hos Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Løverdagen den 6te April erholdes hos Undertegnede Kjød af en udmærket feed 5 Aar gammel holsteensk Koe, som veier 1275 Pd. a 12 s. Pd. Nykjøbing den 1ste April 1844. Hylsen & Hertz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Extra godt Thimothee-Frø kan fra midt i April Maaned erholdes tilkjøbs paa Bjerregaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Udsalg af Have- og Blomsterfroe. Paa Apotheket i Saxkjøbing kan erholdes alle Slags særdeles godt Have= og Blomsterfrøe til de billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Havefröe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Nakskov. Mit Frøe-Udsalg er i dette Foraar blevet forsynet med de bedste Sorter af Havefrøe, saavel som med Stang Bønner, Kryb-Bönner, Sukker-Erter, og forskjellige Slags Skal Erter, der alt sælges til de billigste Priser. M. Roepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Tydsk paalideligt Have- og Blomsterfrø bekommes i Stubbekjøbing hos W. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Frisk og godt Havefrø, samt Lolium perenne tenne, til Græsplainer, bekommes i Stubbekjøbing hos W. Lauritzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Auction. Det Stervboet efter afdøde afskediget Toldbetjent Ole Larsen tilhørende og i Roegaden her i Byen under Matr. a 95 Ltr. B. beliggende Huus, bortsælges ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 1ste, Tirsdagen den 9de og Mandagen den 15de April d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 24de Marts 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Bortforpagtning. Da det ved Auctionen den 19de dennes over Bortforpagtningen af Gaabense Færgested paa Falster gjorte Bud ikke er approberet, saa er en ny Auction over bemeldte Bortforpagtning af dette Færgested paa 12 Aar fra 1ste Mai dette Aar at regne, berammet at afholdes i Gaabense Færgegaard Fredagen den 12te April førstkommende om Formiddagen Kl. 11, paa de, ved fornævnte Auction fremlagte Conditioner og Tillægsconditioner. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te Marts 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Tirsdagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov over et Parti Naaletræ-Bielker, Sparrer, Lægter, Stænger, Humlestager og Qvas, samt over noget Birke-Udhug. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Led. Nykjøbing den 30te Marts 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Løverdagen den 6te April om Formiddagen Kl. 9 bliver, efter Begjæring, afholdt offentlig Auction paa Rosenfeldt over Hvede, Rug, Byg, Havre og Erter, en Deel Faar, med Lam, Ungsviin, Heste, hvoriblandt en bruun Hingst 8 Aar. gl. 10 Qvarteer 2 Tom. høi af den Frederiksborgske Molduun Race, nogle Vogne og en Deel Meierieredskaber m. m. Credit gives til Mikkelsdag. Lysthavende indbydes. Vordingborg den 30te Marts 1844. J Hr. Justitsraad Oxenbølls Fraværelse, Bülow. const. Jens Schwensen, Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancelliraad, Byfoged og Byskriver i Nysted samt Birkedommer og Birkeskriver paa Grevskabet Christiansholm, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Tidemand i Nykjøbing som befalet Sagfører for Ane Hansdatter i Freilev, der under 14de Juni f. A. er meddeelt beneficium paupertatis til Skilsmissedoms Erhvervelse over hendes for flere Aar siden bortreiste Mand, Jndsidder Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, indstævnes herved i Henhold til Forordningen af 29de Mai 1750 og 11te September 1839, bemeldte Jndsidder Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, sidst boende i Freilev By, Kjettinge Sogn i Lolland, tilat møde under Grevskabet Christiansholms Birkeret, som holdes paa Raadstuen i Nysted Onsdagen den 14de August førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, for der og da at see Documenter i Retten fremlagte, at paahøre stævnte og ustævnte Vidners edelige Forklaring betræffende Indstævntes Bortreise og hvad videre dermed staaer i Forbindelse, derefter Sigtelse og Saggivelse at modtage, Paastand at anhøre samt Dom at lide til aldeles Ophævelse af det mellem ham og Citantinden, indgaaede Ægteskab, Erstatning af Sagsomkostninger m.v., alt efter den inden Retten nærmere fremsættende Demonstration og Paastand. Til Vidner indstævnes under Lovens Fals maals Straf til ovennævnte Tid og Sted at møde, Huusmændene Lars Pedersen og Peder Pedersen i Freilev, samt Jndsidder Christen Hansen i Kjettinge, for i foranførte Anledning edeligt Vidnesbyrd at afgive, og endeligen indstævnes Hr. Procurator Dahlstrøm af Nykjøbing til Møde samme Tid og Sted, for som den Bortreistes beskikkede Defenfor at lagttage hans Tarv. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og Embedssegl. Grevskabet Christiansholms Birks Contoir, Nysted den 22de Marts 1844. Schwensen. (L. S.) Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Lollands Falsters Stifts Tidende. To Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 40 Torsdagen den 4. April. Om Collegialreformen. (Fortsat, see No. 34.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Naar vi nu til Slutning ville opkaste det Spørgsmaal, om den nye Ordning af Forholdene har tilveiebragt en lettere og raskere Forretningsgang, da maae vi, forsaavidt vi kunne have nogen Mening om Sagen, besvare dette Spørgsmaal med Nei. Jmidlertid er det muligt at vi feile deri, da vi ikke have eller kunne have en saa nøie Kundskab til hele Administrationens Detail, som der udfordres for at kunne yttre en bestemt Mening derom; kun saameget have vi hørt af Folk, der staae i Embedsforbindelse med enkelte Collegier, at de maae vente fuldt saalænge paa Svar nu som forhen. Vi ville ikke i fjerneste Henseende søge Aarsagen hertil i Mangel paa Flid og Virksomhed hos Collegialembedsmændene; vi ere tvertimod overbeviste om, at flere af den ligefrem ere overlæssede med Arbeide; men foruden flere andre medvirkende Omstændigheder, maa Hovedaarsagen søges i den forhausende Maade, hvorpaa Skriveriet voxer i alle Retninger. Denne Klage lyder ikke alene her i Landet, men overalt i Europa, Ondet er altsaa ikke localt, men almindeligt, og Aarsagerne maa ligge i Befolkningens umaadelige Tilvæxt, i Samfundsforholdenes Udvikling, i de deraf følgende, bestandig stigende, Conflitter mellem Jnteresserne osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Det er imidlertid vist, at man i Collegierne beflitter sig mere og meere paa at indskrænke Skriveriet, men det lader sig ingenlunde gjøre til den Grad, som Mange troe. Det har virkelig overrasket os i et agtet Blad, dansk Ugeskrift at finde det besynderlige Forslag, at naar en Embedsmand besvarer et Brev, skal han ikke optage dettes Contentum. Det gjør man jo dog selv i private Breve, saameget mere da i officielle Breve, for hvis Affattelse Embedsmanden kan kaldes til Ansvar. At skrive hele Breve af, skeer, med Undtagelse af kgl. Reskripter, saavidt vi veed, aldrig; men i Jndledningen. at optage Hovedindholdet af det Brev man vil besvare, ansee vi for uundgaaelig nødvendigt; det hører ikke alene til god Orden, men derved undgaaes ogsaa mange overflødige Gjentagelser i det Følgende, da man nu altid kan referere til Jndledningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
J Kunstacademiets Forsamling i Mandags fremlagde Academiets Præses, Hs. kgl. Høihed, Kronprindsen følgende allernaadigste Reskript til Høistsamme af bemeldte Dato, ifølge hvilket Academiets Opvarter Carl Wilkens udnævnes til Dannebrogsmand. Efterat han ved Secretairen var indkaldt i Forsamlingen, forelæstes ovennævnte kgl. Rescript saalydende: Da Eders Kjærlighed, som Præses for vort Academi for de skjønne Konster, for Os underdanigst har andraget, at den af Academiet, som Opvarter hos den forevigede Thorvaldsen ansatte Wilkens med utrættelig Omhu, uegennyttig Hengivenhed og Troskab har bidraget til den altid uforglemmelige store Konstners daglige Beqvemmelighed og sladige Tilfredshed, saa have Vi ved allerhøieste Reskript af Dags Dato til Cantsleren for vore Ordners Capitul udnævnt bemeldte Wilkens til Dannebrogsmand, og ville Vi, at Eders Kjærlighed i Vort Navn overrækker ham det Hæderstegn, som Vi til den Ende hermed lader følge. – Vi befale Eders Kjærlighed i Guds høie Varetægt!" Hs. kgl. H. Kronprindsen heftede derpaa selv Sølvkorser paa Dannebrogsmand Wilkens Bryst, og lykønskede ham dernæst i Hs. Maj. Kongens, sit eget og det tilstedeværende Academies (Berl. T.) Navn. Jens Kragh Høst, en af Danmark flittigste Literatorer, med et lyst Hoved og et ædelt Hjerte, døde paa Jslegaard den 26de f. M. Hans Livsbane var tornefuld, og hans Aand i de sidste Aar omtaaget. Men saalænge hans Aandskraft vedvarede, kunde ingen Gjenvordigheder undertrykke hans Arbeidsomhed. Selv efterat hans Sjælskraft var meget aftagen vedblev han sine literaire Sysler, og hans Erindringer og mig og mine Samtidige, (1835), hans sidste trykte Arbeide, indeholde mange interessante Enkeltheder. Han var deels Udgiver og Redacteur, deels Medarbeider af mangfoldige periodiske Skrifter. Ogsaa den Berl. Tid. blev i nogen Tid redigeret af ham. Som Historiker var han ikke blot en flittig Samler, men hans Værk over Christian den Syvendes Regjeringstid er af varigt Værd. Flere af hans Arbeider have i Oversættelser fundet Udbredelse i Tydskland, og Sverrig. Hans Forelæsninger over historiske Æmner vare meget søgte; især fandt hans Foredrag om den struenseeske Periode levende Bifald og stor Anerkjendelse, ligesom dette Arbeide ogsaa udmærker sig i stilistisk Henseende. Jmidlertid er der neppe nogen Deel af hans Virksomhed, hvorpaa Nutiden vil vide at sætte høiere Priis end paa hans selvstændige og udholdende Virksomhed for den skandinaviske Jdee. Han var ikke blot Hovedstifteren af det i sin Tid talrige skandinaviske Literaturselskab, og i dets 6 første Aar (1796-1801. dets virksomme Secretair, men han arbeidede ogsaa med Jver for Udbredelsen af svensk Literatur, baade ved talrige Oversættelser deraf, og ved at udgive en Haandordbog. J sin Ungdom var han anseet som Academiker, og hørte til de meest videnskabelige Jurister ligesom han ogsaa i 1798 concurrerede til en juridisk Lærestol ved Universitetet. Men det er især de danske Journaler fra de første Decennier, af dette Aarhundrede, hvori hans yderst talrig Arbeider nedlagdes og belyste mange forskjellige Fag. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling i Mandags var i Følge Efterretninger fra Kjøbenhavn langt stærkere besøgt end nogen af dette Selskabs Forsamlinger i de senere Aar. Med stor Majoritet antoges Bestyrelsens Jndstilling, at Selskabs magten giengives den kjøbenhavnske Generalforsamling, og efter et Amendement af Cand. Hage bestemtes udtrykkelig med Hensyn til Selskabets politiske Side, at Generalforsamlingen skal have Myndighed til at bestemme Selskabets Virksomhed udaad. Af Selskabets Afdelinger i Provindserne havde kun sex indsendt Betænkning over Spørgsmaalet, og af disse erklærede de 3 sig for den repræsentative Bestyrelsesform, de 3 for Tilbagevendelsen til den ældre Forfatning; den Nykjøbingske Afdeling, som sluttede sig til Bestyrelsens Jndstilling, havde tillige andraget paa, at vigtigere Sager, saavidt Sagen og Tiden tillod det, ogsaa efter den eventuelle Gjenindførelse af den ældre Forfatning skulle af Selskabets Bestyrelse tilsendes Afdelingerne til Betænkning, og slige Betænkninger meddeles Generalforsamlingen i Kjøbenhavn, naar Sagen kommer under dens Behandling. - Vi vide endnu ikke hvad Skjæbne dette Andragende havde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Om Kjøbenhavn=Roeskilde=Jernbane hedder det i Berl. Tid. Af den i dette Blad meddeelte kgl. Resolution har man erfaret, at det projecterede Actieselskab foreløbig ikke kan vente nogen Pengeunderstøttelse eller Garantie fra Statskassen. Grunden hertil er vel ikke angiven; men maaskee finder Regjeringen ikke Planen bygget paa nogen sikker Grundvold, og mener, at Forslaget, i det mindste efter nærværende Skikkelse, ikke lover noget synderligt Udbytte. Jmidlertid ville vi haabe, at de, som beskjeftige sig med Planen og interessere sig for Jernbaner i Kongeriget, ikke ville tabe Modet, men fortsætte deres Bestræbelser, for at overbevise Regjeringen om, at Planen fortjener Opmærksomhed, og Understøttelse. Ogsaa Kieler-Altonaer-Jernbanen, havde i sin Tid mange Modstandere, ogsaa ved Anlægget af den tvivlede man paa et heldigt Resultat, og nu seer man, at man fra alle Egne i Hertugdømmene ved Bibaner søger at slutte sig til denne Central-Bane, og at man har til Hensigt at udvide disse Bibaner til Flensborg. Men netop denne Omstændighed fortjener med Hensyn til Jernbaner, i Kongeriget megen Opmærksomhed. Hensigten med den Roeskildske Jernbane er ikke at standse ved Roeskilde, man vil fortsætte samme til Korsøer, og derfra sætte den ved en Dampskibsfart i Forbindelse med Kiel, som Endepunkt for den sjællandske og holsteenske Bane. Det forekommer os, at en saadan Plan, naar den er begrundet ved nogenlunde rigtige Calculer, fortjener al Understøttelse baade hos Regjeringen og hos Private, og vi ville derfor haabe, at de, som staae i Spidsen for det projecterede Anlæg, ville, som sagt, bestræbe sig for at gjøre det indlysende, at Planen godt kan blive realiseret. Det er udenfor al Tvivl, at Personfreqventsen vil blive overmaade stor paa en Bane herfra til Roeskilde og Korsøer, men man kan ogsaa regne paa en særdeles betydelig Varetransport, og mangfoldige Artikler, hvoraf der forbruges meget i Hovedstaden, ville ved en saadan Transport lettes i Priserne; kort Anlægget vil i mange Henseender vise sig gavnrigt og fordeelagtigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
J Vests. Av." er forhen meddeelt en Efterretning om en Kone i Tjæreby, som, efter at have qvalt sit halvt Aars gamle Barn skulde have hængt sig. Fra en paalidelig Kilde maae vi med Hensyn hertil meddele, at det ifølge 3 Lægers Erklæring er uvist, enten Mord eller Selvmord er begaaet, og efter de 2de Lægers Erklæring fandtes der tillige Tegn til Vold paa Liget, ligesom det ogsaa ifølge de optagne Forhør og andre Omstændigheder er klart, at der er megen Tvivl om, at Selvmord er (Vests. Av.) begaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Fra Svendborg hedder det i denne Byes Avis af 29de f. M.: Jo vanskeligere det bliver selv for Geniet under trykkende ydre Forhold og uden grundige Elementarkundskaber at bane sig Veien til det Maal, hvortil han føler Talent, desto meere fortjener Saadant, hvor det viser sig, Publicums Anerkjendelse. Det er derfor Redacteuren en Fornøielse at henlede Publicums Opmærksomhed paa tvende nylig udkomne fortrinlige Prospecter af det Jndre af St. Knuds Kirke i Odense, udførte af Huusmand Niels Ringe i Villestofte i Fyen, der uden anden Veiledning end yderlig Flid og Selvstudium har bragt det til en saa høi Grad af Fuldkommenhed i Perspectivtegning, at selv vore større Kunstnere have ydet hans Talent den hæderligste Anerkjendelse. Prospecterne ere meget smukt udførte i Lithographi paa chinesisk Papiir og ville endog uden deres historiske Værd være en Prydelse i ethvert Værelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 80 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Breve til Søllestedgaard bedes i Fremtiden. adresserede pr. Mariboe & Stokkemarke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Enhver, som i Nykjøbing Bye og dens Omegn, ønsker at forsikkre sine Meubler og Effecter eller Varer imod Tab ved Jldsvaade, kan desangaaende henvende sig til undertegnede Compagnies Commissionair, Hr. Procurator Tidemand i Nykjøbing som der modtager Angivelser og udstæder Policer. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 26de Marts 1844. Engelhart. L. N. Hvidt. Lassen. Møller. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Den af det Classenske Fideicommis i afvigte Efteraar anskaffede Fuldblods hingst, Realit, efter Rubini, rød, 5 Aar gammel og 10 Qv. 3 Tom. høi, bedækker fra Dato til Slutningen af Juni paa Corselitze for 5 Rbd. pr. Hoppe. Man behage forud at henvende sig til Undertegnede. Corselitze d. 2den April 1844. Andersen. Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Den til Langfredag berammede Skiveskydning, udsættes til anden Paaskedag den 8de April Kl. 1. Flintinge den 1ste April 1844. Jørgen Suhr, Sognefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
At Regnskabet over Nykjøbings Fattigkasses Jndtægter og Udgivter i 1843, med Bilage, fra den 4de April 1844, i 3 Uger henligger til Eftersyn hos Borgerrepræsentanternes Formand Hr. Bager Krygger, bekjendtgjøres af Fattigvæsenscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Tydsk paalideligt Have- og Blomsterfrø bekommes i Stubbekjøbing hos W. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Frisk og godt Havefrø, samt Lolium perenne tenne, til Græsplainer, bekommes i Stubbekjøbing hos W. Lauritzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Extra gode hvide Erter og Vikker, tjenlige til Sæd, kan erholdes tilkjøbs i Nykjøbing hos G. D. Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Formedelst tiltagende Alder og Svagelighed, agter Eieren af en paa Østkysten af Jylland, imellem Skanderborg og Aarhuus smukt beliggende Landeiendom at sælge denne. Gaarden har gammelt Hartkorn 6 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. - Alb., nye dito 9 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. med et Areal af 118 Tdr. Land geomet, leermuldet Bonitet, ypperlige Enge til 60 a 70 Læs Høe, Stor- og Ung Skov i god Vært paa 20 Tdr. Land, Tørveskiær, og Mergel. Konge- og Kirke-Tienden medfølger som indkjøbt og i Præstetiende svares kun omtrent 5 1/2 Tønde Rug, Byg og Havre circa 1/2 Deel af hver Kornsort. Som Besætning kan holdes 36 a 40 Køer, 6 Heste og 30 Faar. Bygningerne ere af Egebindingsværk, og Vaaningsleiligheden godt indrettet for en Familie udenfor Bondestanden. Nøiere Underretning meddeles af Amtsforvalteren i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Salg af Egebark. J tilstundende Foraar vil blive solgt underhaanden: fra de kongelige petersgaardske Skove: circa 35 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 250 Skpd. hakket tør Speilbark; fra de kongelige Skove paa Falster: 1. Hvededahls og Waalse Forstdistrict: circa 20 Skpd. hakket tør grov Vark, og circa 180 Skpd. hakket tør Speilbark; 2. Westeensborgs Forstdistrict. circa 9 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 70 Skpd. hakket tør Speilbark; fra de kongelige Skove paa Lolland: circa 23 Skpd. hakket tør Speilbark. Det bemærkes, at Barken fra de petersgaardske Skove, samt fra Hvededahls og Waalse Forstdistrict kan – om ønskes - af Forstvæsenet besørges leveret ombord nærmest ved Oplagstederne, eller ogsaa leveret til Kjøbenhavns Havn, naar de dertil fornødne Sække leveres af Kjøberne. Barken sælges paa Forlangende, ogsaa i aldeles grøn Tilstand. De Lysthavende ville portofrit og forinden førstkommende April Maaneds Udgang, indsende skriftlige Begjæringer til Undertegnede med Opgivende om, hvor stort Qvantum Bark der ønskes, samt – for at undgaae enhver videre Correspondence – hvilken Betaling derfor maatte bydes, hvorefter den eller de Høistbydende, hvis Bud maatte findes antageligt, kunne forvente snarest muligt herfra at vorde meddeelt det Fornødne i saa Henseende og senest inden Udløbet af de 3 første Uger i Mai Maaned d. A., i hvilket Tidsrum de altsaa maae staae ved deres gjorte Bud. Slutteligen tilføies, at Kjøberne blandt Andet ogsaa ere pligtige til, paa Forstvæsenets mulige Forlangende, at deponere Halvdelen af vedkommende Kjøbesum strax efter at deres Bud er antaget i en af de dem nærmest værende kongelige Kasser. Hegnetslund pr. Kjøge den 27de Marts 1844. Wedell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Auction. Onsdagen den 10de April, Formiddag Kl. 10, lader Undertegnede paa sin Bopæl i Stubbekjøbing, ved offentlig Auction bortsælge endeel Løsøre, henhørende til almindelig Ud- og Jndboe, hvoriblandt nogle Sengeklæder og Linned samt 2de solide Væverstole med complet Tilbehør af Blade, fra de groveste indtil de fineste med tilhørende Kamme, og øvrig til et velordnet Væverværksted henhørende Værktøi og Apparater. Alt, tilligemed a. m., specificeres efter Kjøberens Ønske, og Vederhæftige gives Credit til Mikkelsdag d. A. Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-04
Bortforpagtning. Da det ved Auctionen den 19de dennes over Bortforpagtningen af Gaabense Færgested paa Falster gjorte Bud ikke er approberet, saa er en ny Auction over bemeldte Bortforpagtning af dette Færgested paa 12 Aar fra 1ste Mai dette Aar at regne, berammet at afholdes i Gaabense Færgegaard, Fredagen den 12te April førstkommende om Formiddagen Kl. 11, paa de ved fornævnte Auction fremlagte Conditioner og Tillægsconditioner. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te Marts 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-06
Lollands Falsters Stift. i Tidende. 2de Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 1. Løverdagen den 6. April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-06
Jndenlandske Efterretninger. Med dette N. - hedder det i Kjøbenhavnsposten af 3die dennes - ville vore Abonnenter modtage Kjøbenhavnsposten" for den 15de Mai 1843. Det er noget seent at samme tilstilles dem, men vi kunne blot bede om Uldskyldning herfor paa Justitsraad Reiersens og det kgl. danske Cancellies Vegne, ligesom ogsaa for, at det har været forbundet med Omkostninger for det Offentlige. Efterat nemlig Hr. Justitsraad Reiersen havde standset dets Udgivelse med sit foreløbige Beslag og dette af Cancelliet var blevet stadfæstet, henbragtes det til Politilofterne og forblev der blandt sine mange hedengangne Brødre, medens Cancelliet lod Udgiveren, som daværende ansvarhavende Redacteur, actionere med Hensyn til Jndholdet af den første Artikel om Politisk Naivitet. Hof- og Stadsretten frifandt imidlertid under 4de Nov. f. A. Tiltalte og paalagde det Offentlige Sagens Omkostninger, og ved denne Dom har Cancelliet, mærkeligt nok, ladet det beroe, idet Oplaget af Bladet derhos forblev i bemeldte Varetægtsarrest og vel vilde have været forundt frit Ophold der for bestandigt, hvis vi ikke, i Betragtning af at Cancelliet nu dog maatte have havt Tid nok til at betænke sig, om det som sædvanligt vilde lade Sagen bringe for Høiesteret, eller ei, lode det reclammere og rigtig erholdt det udleveret ved Hr. Justitsraad Reiersens velvillige Omsorg. Saavidt vides er dette det første Exempel paa, at Cancelliet i en Trykkefrihedssag har ladet det beroe ved en Frifindelsesdom af Hof og Stadsretten.