JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
London, den 4 April. Endelig kan man med saameget desto meere Tilforladelighed give Efterretning om det nye Ministerium, da de nyelig udnævnede Ministre allerede i Forgaars ved det sædvanlige Haandkys have takket Hans Majestæt, Kongen, og i Gaar Dronningen, for deres Embeder. Hoftidenden i Morgen vil vist bekræfte følgende authentiske Liste. Hertugen af Portland, første Lord i Skatkammeret; Lord North og Hr. For, Statssecretairer; Lord Stormont, det hemmelige Raads Præsident; Lord John Cavendis, Skat kammerets Kantzler; og Lord Keppel, første Lord i Admiralitetet. Disse ovenmeldte ere Kabinetslemmer. Til Lord-Commissairer ere udnævnede: Græve Surrey, Sir Grey Cooper, William Eden og Fredrich Montagne. Edmund Burke er Landmagtens Skatmester, og Lorderne Bentink og Foley ere General-Postmestere. Derforuden ere andre flere smaa Embeder bortgivne. Paa denne Maade er Forandringen total, og i Forgaars Eftermiddag Klokken 3 overleverede den værdige Lord Thur low Kongen Seglene, og nedlagde sit Storkantzler-Embede, hvilket nu skal forvaltes af 3 Commissarier, nemlig Lord Loughborough og Baronerne Eyre og Hotham. Commandeuren en Chef Conmay har endnu ikke aftakket, men hans Plads skal gandske gaae ind. Flaadens Skatmester har ikke heller endnu formelig aftakket, men det skeer vist i tilkommende Uge. Oberste North, Ridder Lepine, Lord St. John og William Fraser ere udnævnede til UnderstatssecreJ Følge et Rygte skal Græve Temple kaldes tairer. tilbage fra Dublin, og Græve Fitzwilliam erholde hans Plads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
J lang Tid erindrer man sig ikke en saa talrig Cour, som i Gaar, da foruden de fremmede Ministre, de samtlige nye Statsbetiente indfandt sig med deres Gemalinder, Børn og hele vidtløftige Slægtskaber. Lord Keppel har ved en billet meldet Admiral Howe: Han ønskede at have sine Apartementer i Admiralitetshuset rømmede, og Lord North. har allerede i Forgaars indtaget Sæde i Statscontoiret, hvorfra han har fortrængt Lord Sidney.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Skibet Elisabeth, som den 4de Martii forlod St. Lucie, er ankommet til Waterford, og bringer den Efterretning, at den pigotske Flaade i Vestindien er bleven sat i en gandske Uvirksomhed, og heraf slutter man med Rette, at saavel de brittiske som franske Commandeurer i Vestindien have erholdet betimelige Fredsvink fra Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
J Forgaars ankom de med the Trelawney fra Jamaica overbragte Breve ved Postamtet. De bringe den Efterretning, at Fregatterne, Alemene og Resistance, tilligemed Koffardiflaaden, saa og the Kingston ere samtlig ankomne sammesteds. Med selvsamme Skib erfare vi, at Paketbaaden, the Greyhound, som den 3die December afgik fra Falmouth, er lykkelig ankommet. Den skulde i Begyndelsen af Febr. igien afgaae fra Port-Royal til Engelland, følgelig kan vi see sammes Ankomst hver Time imøde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Ligeledes melde ogsaa de fra Jamaica indløbne Breve, at et Rygte havde udbredt sig sammesteds, at Admiral Hug hes havde taget og opbragt 2 franske Linieskibe og et Privatskib til Antigua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Franzoserne have rømmet de tvende Havne i Virginien, hvilke de siden Lord Cornmallis's Capitulation have havt i Besiddelse. Amerikanerne staae i York=Town. De have bragt 2 Skibe, som Engellænderne havde nedsænket i York floden, op af Vandet. Deres Møie er og bleven vel lønnet, da Skibene indeholdte saadanne Artikler, som der ere meget velkomne. J Virginien er en General-Amnestie bekiendtgjort. Alle Eiere af liggende Grunde, og alle Folk, som have forladt deres Boliger, blive deri indbudne at komme tilbage, og man lover dem de forenede Staters Beskyttelse. Jkkun faa Personer ere formedelst de i Krigens Tid udøvede Voldsomheder for Bestandighed forviiste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Fra det Østerrigske, den 5 April. I Anledning af den afskaffede Drikkeskat bliver i Wien følgende Anecdote fortælt, for hvis Ægthed man vil indestaae. En Vertinde fra en af de mienske Forstæder stod Controller Gangen paa det keiserl. Slot, og blev spurgt af Monarken, om hun havde en Supplique at levere, hvorpaa hun svarede Ney, og allene fodfaldende aflagde sin Taksigelse for Drikkeskattens Afskaffelse, hvorved hun og hendes for Bestandighed vare gjorte lykkelige og fornøiede. Hans Majestæt sagde herpaa: Det var ham kiert, at denne nye Foranstaltning var hende nyttig, og begav sig derpaa bort, uden at bemerke, at Konen vilde overlevere 2 i et Klæde indsvøbte Brød. Vertinden fulgte efter Monarken, bankede dristig paa, og fortælde herpaa Dørvogteren den hele Tildragelse, og hendes Ønske, at hun gierne selv vilde overlevere Hans Majestæt disse 2 Brød, som hun selv havde baget, og som hun vidste vare ret gode; at det ogsaa ikke var hendes Hensigt, at ville have noget derfor, men at hun vilde være fornøiet, naar Keiseren kun erholdte dem. Virkelig lagde Dørvogteren Brødene paa Bordet, hvor Monarken pleiede at sidde, og fortælde den hele Sammenhæng, da han blev spurgt derom. Hans Majestæt forsøgde dette Brød, gav ogsaa andre deraf at smaae, og det smagde Allerhøistsamme saavel, at han befalede Dørvogteren paa Stedet, at erkyndige sig om denne Kones Bolig, og at overdrage hende den Bestilling, herefter at være Hans Brødbagerinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Warschau, den 5 April. Ogsaa her vil man have tilforladelig Efterretning, at om kort Tid en stor Forandring skal gaae for sig saavel i Moldau som i Vallachiet, i Henseende til den der værende Regiering. Der bliver endnu tilføiet, at dette med første skal bekiendtgiøres paa Portens Side, og man anseer det allerede som en Følge af de Underhandlinger, hvori saamange andre Sager, som endnu ere en Hemmelighed, bleve afhandlede imellem Hofferne i Petersborg og Constantinopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Giessen, den 9 April. Et nyt Exempel paa Tolerancen har Hans Durchlauchtighed Landgræven den 3die d. M. givet ved et Rescript, hvori det tillades de ved det her værende Universitet sig opholdende katholske Studenter og Candidater, at holde deres Privat-Gudstieneste i et Kammer paa det her værende Collegio academico, og ved en fra Wetzlar eller Klosteret Arnds burg beskikkende Geistlig at lade læse Messe for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Altona, den 15 April. Hans høifyrstelige Durchlauchtighed, Prinds Carl af Hessen-Cassel, kongel. Feldtmarschal og Statholder over Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, er i Forgaars Aftes ved forønsket Velgaaende ankommet fra Berlin hertil, og steget af hos Hans Excellence, Hr. Geheimeraad og Ober Præsident von Gæhler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Kiøbenhavn, den 21 April. J Tallotteriets 24de Trækning i Wandsbeck, den 16de April udkom følgende Rumere: Døde: Kiøbenhavn. Den 13de April: Mad. Anna Barbara Hammeløv, Muurmester Sr. Langemarks Hustrue, 25 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Udi afvigte Uge, fra den 12te April til den 19de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 16 Par. Fødte Drenge 40. Piger 37. Tilsammen fødte 77. Døde Mænd 17. Qvinder 14. Drenge 5. Piger 9, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Brystsyge 5. Dødfød 1. Falden til døde 1. Feber 2. Forraadnelses=Feber 2. Hidsig Feber 1. Jnflammation 1. Krampe 1. Slag 12. Svindsot 2. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 4. Vattersot 2. Tilsammen døde 45. Altsaa 32 fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Formedelst Hr. Etatz Raad Borre til anstundende Paaske forflytter sit Tobaks-Magazin, er sammesteds fra nu af og indtil videre at faae tilkiøbs, for ringere Priiser end forhen: Aal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Nogle Sorter fabriqverede Røg og Snuf=Tobakker, item Tobaks-Blade, Stilker og Kopper. Hvorom kan handles med Forvalter Windtmøll. Den kongel. Hof- og Stats-Calender kan nu bekommes i det kongel. Bogtrykkerie, uindbunden for 3 Mk. 12 Sk., hæftet 4 Mk., og med Omslag 4 Mk. 4 Sk. ot Maculatur=Papier til 4 25 Mk. Riset bekommes i Skindergaden No. 36 i det kongel. Bogtrykkerie. Med Trykken er bleven færdig: Sielen aandelige Lyst-Hauge, ud hvilken en Gudelskende Siel, dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, sit eget saavelsom Guds Huus, desligeste naar den agter at gaae til Skrifte dag ters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; og er til Kiøbs at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 23de April førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction ANDEN. Gang opbuden til Bortsælgelse, afg. Brand=Major Johan Boye Junges Stervboes tilhørende og i Gottersgaden under No. 135 beliggende Gaard, hvis Beskaffenhed de opslagne Placater udviser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Directionen for det kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Onsdagen den 23de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: kommerske Fyrre Bielker, dito Spær, dito Pahlholter, norske Allinger, Dantziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vallbræder, norske Vragbræder, 1ste Sort, bedste fiirskaarne dito, Birke Haandspager, Baadshagstager, Granne Baads Aarer, engelsk Pompelæder, barkede Huder, Harpix hollandsk Seyldug, russisk Flamsk Lærred, Ravnde pohlsk eller Sække-Lærred, Flagdug, Dreiel, spansk Salt, lyneborger dito, Steenkul, Bøge Brænde, Edike røgede Oxebryster, dito Tunger, Svedsker, hvide saa Erter, graae dito, Byg, Havre, røget Korn-Flæsk og Ævret Smør.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
End videre til Cargaison, Klumpeblye, Petersborger Seildug, Raundug, flamsk Linnet, Vestervigs Vallbræder og engelsk Pompe-Læder. Thi ville de, som have Lyst at paatage sig Leverancen, beha de til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Qvantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Christianshavn, udi Compagniets Huus, den 10de Martii 1783.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-21
Da der ikke tvivles paa, at de, som have gode Canariefugle, jo gierne ønskede at conservere dem, saa er endnu Exemplarer at bekomme af en liden Efterretning om Canariefugle og deres Pleye, hvori er at see: 1) Om Canariefugles Oprindelse, Skiønhed, Værdi, Humeur off Temperament. 2) Omsækker, og hvad dertil hører, 3) Om Ef genes Udlæggelse. 4) Om de unge Canariefugles foer og Opklækning. 5) Om Canariefuglenes Sygdomme tilligemed deres Curering, med andet meere, som man vil haabe skal finde deres Approbation, der ere Elskere af disse behagelige Fugle. Bemeldte Bog er tilkjøbs at be domme i det Kongel. Bogtrykker for 6 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
re. Hr. Dom medfører Tidender Af 25 April 1783. take 2. Fasaa saa saadantagestaaessenteressente J Til Bortsendelse overalt i H. M. Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Høyffner. tryggersgreNr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Fra den tyrkiske Grændse, den 26 Martii. Transporten paa Savestrømmen, og de ugentlige Markeder sammesteds, saavelsom og al Handel med de tyrkiske og østerrigske Undersaatter, ere nu igien aabnede, efterdi Pesten i de tilgrændsende tyrkiske Lande gandske er ophørt. Bassen af Bosnien, Abdul, er en meget forsigtig Herre i sit Forhold, og foretager paa nærværende Tid næsten intet af Vigtighed, uden at holde et Divan eller Raadsforsamling, eller endog at indhente Forholds Ordrer fra Porten i Constantinopel. Hans Gemalinde er en Datter af den sidst afdøde Storsultan, for hvis Skyld vel meget bliver holdet ham tilgode, ligesom andre Basser, som ere formælede med saadanne Prindsesser, men ved den mindste sand eller endog tilsyneladende Forseelse staaer hans Hoved desuagtet i Fare, efterdi hans Gemalinde i dette Tilfælde er hans Arving, og følgelig Porten erholder hans samlede Skatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Da bemeldte Bassa af Bosnien var ankommet fra Constantinopel til Travnik, hans nu værende Residence, sendte hans Gemalinde, som aldrig kommer ud af Storsultanens Serail, ham 2 skiønne circassiske Slavinder til Foræring; men han sendte dem med en Skrivelse tilbage, hvori han forsikkrede sin Gemalinde al Kierlighed, Hengivenhed og Høiagtelse, og føiede til, at han ikkun levede for hende allene, efterdi en saadan Forvandte af Keiseren ikke maae holde andre Koner foruden sin Gemalinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Fra Constantinopel meldes, at man ventede sammesteds en fremmed Officeer, for at indføre den europæiske Krigsugt ved de ottomanniske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
London, den 8 April. Paketbaaden Rodney, Capitain Gardener, som der 7de November forlod Madras, er ankommet til LimmeriJrland, og de hidsendte Depescher af dette Skib melde de allerede noksom bekiendte Søeslag i Ostindien den 3die September, med det Tillæg, at ikke allene det franske LinieskikOrient efter bemeldte Slag er synket, men endog et ande geraadet fast ved Trinconomale, og bleven saaledes beskadidiget, at det kun i Europa kan sættes i Stand igien. Da Paketbaaden Rodne forlod Madras, herskede sammesteds Mangel paa Levnetsmidler, efterdi Hyder Aly havde ødelagt de der værende Egne, og mange Tilførseler fra Søesiden vare udeblevne; men man haabede formedelst den brittiske Søemagts store Overlegenhed, som ved Commodore Bickertons Ankomst var tilveiebragt, snart Lettelse og overhoved bedre Udsigter for de engelske Anliggender i Indien. Ostindiefareren Græve von Hartfort er gaaet gandske forloren ved Madras, men dog en stor Deel af Besætningen reddet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Fra Nordamerika erfarer man, at de franske Tropper ved Enden af Februarii havde gjort sig færdige til at forlade Rhode-Island. Fra Virginien blev meldet, at Posterne Yorktown og Gloucester, i hvilke Cornvallis er bleven fangen, virkelig allerede vare rømmede af Franzoserne. Den amerikanske Congres skal have i Sinde, stedse at underholde en staaende reguller Armee, og desangaaende have forlangt at vide General Washingtons Tanker. Jmellem Generalerne Carleton og Washington blev i Midten af Febr. Maaned skrivelig tracteret angaaende en Communications Efter Beretninger fra Portsmouth og Aabning. de øvrige Havne hersker der immer endnu megen Uorden iblandt Søefolkene, hvorved ubehagelige Optrin foraarsages, hvilke dog endnu hidindtil ere stillede uden Blodsudgydelse. Mandskaberne paa nogle Linieskibe have endog saa vidt forløbet sig, at de imod alle deres Officerers Befalinger have ladet sig sætte i Land, og villet fegte imod hinanden; men ogsaa denne Ulykke er forebygget, da det ene Partie var 800, men det andet kun 300 Mand sterkt, og den svagere Deel følgelig begav sig om Bord paa sit Skib igien. En fra Gibraltar ankommen Passageer forsikkrer, at General Elliot har besluttet, uagtet den igien tilveiebragte Fred ikke gandske at aabne Communicationen imellem Fæstningen. og Spanierne igien. Til denne Beslutning har Gauverneur Elliot angivet denne Aarsag: Tropperne havde i den Tid, Beleiringen varede, dyrket enhver Plet Jord paa Klippen, og toge næsten saa mange Haugefrugter deraf, som behøvedes til deres Brug; men naar paa nærværende Tid en gandske uindskrænket Communication med Spanierne blev aabnet, og Spanierne turde bringe deres Haugevexter ind i Fæstningen, saa skulde Soldaterne ikke meere vedligeholde deres Hauger, men lade dem forfalde, og følgelig maatte de ved en anden Beleiring, som i Fremtiden kunde finde Sted, savne den indvortes Hielp af friske Levnetsmidler, som for Sunde og Syge er lige nødvendig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Brüssel, den 10 April. Antallet paa de Klostere, som skal afskaffes i de østerrigske Nederlande, bestaar af 126, af hvilke de fleeste ere Nunne=Klostere. Af Munkeklostere turde for det første blot Kartheuserne være bestemte til Ophævelse, i det mindste kan man ikke med Vished melde det om andre. Regieringen har imidlertid allerede udnævnet nogle Raader til den besluttede Ophævelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Efter Breve fra Paris har det franske Ministerium bestemt 36 Millioner Livrer til saaledes at indrette Havnen i Cherbourg, at den herefter kan indtage en Flaade af Linieskibe. Man veed endnu ikke, naar Begyndelsen skal giøres med dette store Verk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Siden den østerrigske Skibsfart igien er kommet i Stand, er ingen saa sørgelig Efterretning ankommet hertil, som den fra Engelland indløbne Beretning, at det fra Ostende til Jndien bestemte Skib, Græve Belgiøjoso, i forrige Maaned er gandske gaaet under ved Dublin. Af 300 Mennesker, som befandt sig om Bord paa samme, skal ikke et eneste være reddet. Foruden Besætningen befandt sig ogsaa mange unge Folk herfra paa samme, hvilke haabede at giøre deres Lykke paa den malabarske Kyst, efterdi Skibet havde Ordre at anlægge adskillige Factorier sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Haag, den 12 April. J Henseende til Freden med Engelland er man overalt af den Meening, at den endnu i denne Maaned skal komme i Stand. J Tirsdags Nat er atter en Coureer affærdiget af Deres Høimægtigheder til de hollandske Ministre i Paris De skal giøre alt mueligt, for at bevæge det engelske Kabinet, til at tilbagegive Negapatnam. Dette er Staternes af Holland Præadvis, hvilken saa hastig er sendt til Paris, efterdi man ikke har ville oppebie Seelands, Utrechts og Grønningens Adviser. Jmidlertid vil man af flere enden Aarsag slutte, at Præliminairernes Undertegnelse i al Fald er meget nær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Amsterdam, den 12 April. Med de sidste spanske Breve er her indløbet en omstændelig Beskrivelse over en stor Vandsnød, som den 6te Marter opkommet i Gallicien, da Floderne Burgia og Valcar paa en utrolig Maade have hævet sig. Floden Valcarce hai en Strækning af 20 Mile nedrevet Huse, Møller og Bro øde lagt Hauger og Græsgange, og sat Egne under Van som intet nu levende Menneske erindrer sig at have seet und Vand. Merkværdigter det, at denne Ulykke er skeet paa selvsamme Dag, da ogsaa megen Vandskade er skeet Frankrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Efterretningerne fra den tyrkiske Grændse bliver immemere krigerske, og man skal endog ikke meere tænke paa, at der kan blive Fred imellem Porten og dens mægtige Nabo Ogsaa fra Paris lyde Efterretningerne ikke fredelige, efterdi alle Oberster imod Sædvane ere kaldte tidlig til deres Regimenter og 15 til 20 Skibe skal udrustes i Toulon, hvis Bestemmelse, som det hedder, er til Archipelagus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Kiøbenhavn, den 25 April. Hans Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget at udnævne Hr. Poul Christian von Stemann til Kammerjunker, Studiosus, Nicolai Lambrechts, til at være Copiist i det fyenske Contoir paa Rentekammeret. Den 5te Febr. er Jens Christian Fussing, beskikket at være Vice-Raadmand i Horsens. Den 5te Martii er Pastor Hinrich Dressen til St. Michaelis Donn i Landskabet Søndre Dithmarsken, beskikket at være Diaconus til Wöhrden i bemeldte Landskab. Under 24de Martii er Kammerraad og hidindtil værende Herreds= og Huusfoged i det sundewitske Distriet, Bohe Todsen, beskikket at være Amtsforvalter i Flensborg. Samme Dag er Major og hidindtil værende Landfoged paa Helgoland, Johann Diedrich von Lange, igien beskikket til Herreds- og Huusfoged i det sundewitske District. Den 25de Martii er Cand. juris, Jørgen Otto Arbo i Slesvig, bestilt til Underrets Advocat i Hertugdømmene. Den 26de Martii er Kammerraad og Borgemester, Hans Christian Lund, confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Løvenborgs Birketing i Sielland. Sognepræst, Hr. Johan Ditlev Brandt, confirmeret at være Sognepræst til Snesere Menighed i Sielland. Capellan, Hr. Hans Crone, ligesaa til Espe og Wantinge Menigheder i Fyen. Studiosus, Johannes Bruun, beskikket at være Catechet ved Bremmerholms Menighed i Kiøbenhavn. Studiosus, Peter Cappeln, beskikket at være Missionarius ordinatus i Grønland. Præst, Hr. Jacob Lund Munthe, ligesaa at være nederst Capellan ved Bremmerholms Menighed i Kiøbenhavn. Den 2den April er Christian Lodberg, Cruuse beskikket at være Chirurgus, og tillige practicere i Lemvig, og underlagte Districter. Studiosus, Jens Tidemand Torp, ligesaa at være Copiist ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Justitz-Contoir. Den 9de April er Sognepræst, Hr. Jens Finne Borchgrevinch, beskikket at være Sognepræst til Ourdahls Præstegield i Aggershuus Stift Capellan, Hr. Jmanuel Christian Grave, ligesaa til Sende Præstegield i Aggershuus Stift. Samme Dag er Conferenceraad og Vicecanzler ved den holsteenske Lands Regiering, Hr. Heinrich Friedrich Eggers i Glückstad, beskikket at være tilligemed Landcanzler i Hertugdømmet Holsteen. Cand. juris, Johann Friedrich Schutze i Hamborg, ligesaa at være Cancellie-Secretair. Under 14de April er Kammerraad og Renteskriver i det 2det slesvigske Contoir ved Rentekammeret, Christian Friedrich Buchholtz i Naade entlediget sin Tieneste, og i hans Sted er Fuldmægtigen i bemeldte Contoir, Jacob Joachim Birckenstosk, igien beskikket til Renteskriver, og Volonteuren i det tydske Kammer-Cancellie, Christian Hieronymus Esmarck, ligeledes udnævnt til Fuldmægtig sammesteds. Den 16de April er Capellan, Hr. Peder Bladt, beskikket at være Sognepræst for Øls, Hørbye og og Dostrup Menigheder i Wiborg Stift. Sognepaæst, Hr. Knud Eskildsen Dochedahl, ligesaa til Øster Linnet Menighed i RiberStift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Under Dato 14de April er udstædt en Placat, hvorved forbuddet imod Bygs og Havres Udførsel fra Sielland ophæves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 4de April: Hr. Peter Cappelen, Missionarius i Grønland, og Jomfrue Christine Gleerup. Den 9de Hr. Amts Forvalter Frederich Susemil, og Jomfrue Charlotte Frideriche Selle. Den 16de: Hr. Niels Jacob Lassen, Urtekræmmer, og Jomfrue Andrea Elisabet Franzen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
Døde: Kiøbenhavn. Den 17de Mad. Margarete Sophie Møller, Bager Nissens Hustrue, 58 Aar. Sr. Poul Liunge, Qvarteermester i det almindelige Hospital, 57 Aar. Den 18de: Hr. Friderich Adolph v. Holstein, Second-Lieutenant ved det oldenborgske Regiment, 26 Aar. Mad. Kirstine Marie Bagge, Brygger Hvedstans Hustrue, 69 Aar. Hr. Lorenz Jürgensen, 62 Aar. Den 19de Mad. Anne Maria Caspersen, fød Petersen, 69 Aar. J Tallotteriets 367de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Rumere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-04-25
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, den 14de og ved Siellandsfars Landsting den 16de April sidstleden, ere Creditorerne udi afg. Theehandler Niels Pedersen Aasted og forhen afdøde Hustrue Gedske Cathrine Carstens Datters fælleds Boe indkaldede, inden den i Loven foreskrevne Tid, at anmelde og gotgjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.