JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Kjøbenhavns Børs, den 13 Juli 1827. Regjeringsraad Dr. Hartleden er død i Manheim Tilfælde, i hvilke Mennesker saa forunderligen Eruviis reqvem tandem invenit Sammerenerandus sener, excellens ille vigilantissimus, Episcopus Aalburgensis Erasmus Jansen, Ordinis danebrogici Commandator illiusqve III Classis eqves auratus. Deum & conscientianhabet testes: toto s. S. ministerii sui deursugro annos qvinqvaginte & uium Ecolesiæ christianæ impendit, nihil sibi magis curæ cordiqve, fuisse, qvam at Deo, Christo & Regi sinceram: sidem & obedientiam præstaret, nec contra confessionem christianam & ordinationem vel regieedicta in publicis concionibus ac in privatis colloqviis qvicqvid a se designatum sibi conscium esse. Singulari pietate, vita integerrima, insigni prudentia & gravitate landatissimus suggestum ore coelesti religiose animavit, fratribus at populovenerabile exemplum fult & salus - Bonus, rentavit moestissimus. suscitat atve beat gravis crit, qvem tegit ala Dei, qvem mortis de esse lenis, benignus, mansvetus & prudens non extulit se in potestate, non insolens fult in magiStratu - Pauperum, præcipue viduarum Glericorum pater at ve adeo libertatis jurisqve Sacerdotum egregius vinder ussertorqve - Deo& omnibus Bonis æqve carus fult - Senio tandem confectus vitæ & molestiarum satur XX Junii hujus anni, anno Pastoratus XXX., Episcopatus XXI., ætatis LXXXI. pie & placide exspiravit, et, colo receptus, beatorum numerum hun auget - Maxime gaudes: me ad hunCatonem meum, qvo nemo melfor natus est, nemo pietate præstantior, aliqvando venturum Non Tibi – mi dilecte pater, – legravictor Jesus Astus, generis humani Servator, Sic Socero & benesactori mantissimo paa Börgerus Pontoppidan, Pastor ecclesiæ Damsholt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 57. Redigeret i Etatsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Juli 1827. Søbade Anstalten i Helsingør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Dette ved Skjønhed, Smag og Bekvemmelighed udmærkede Anlæg, hvorved de Herrer, Entrepreneurer, Capt. Sneedorff og Justitsraad, Ridder Top have indlagt sig en betydelig Fortjeneste af Helsingør, er nu fuldkommen færdigt og i Gang. Badeanstalten er anlagt i et nyt opbygget To Etages=Huus, og er beliggende tæt udenfor Byens Svingelport; har en Have, som gaaer lige ned til Søen, hvorved Strømbade ere. Saavel fra Huset, som fra Haven findes den deligste Udsigt over Rheden, til Kronborg, Helsingborg, Landskrone og Hveen. J Badehuset ere 6 Badeværelser, hvoraf 3de til Damer med 5 Badekar, og 3de til Herrer med eet Badekar i hvert i disse gives varme, lunkne, kolde Bade, og Styrtebade. J Kielderen er indrettet et Værelse til Svovlbade. og eet for Damer. Til Logerende findes 4 forskjellige Leiligheder, saa at hvo som ønsker, for mere bekvemt Endvidere haves et Samlingsværelse for Herrer, Bade i Søen. at kunne bruge Badene, at beboe selve Badehuset, kan der flytte ind, saavelsom Reisende, der en passant ville forfriske eller styrke sig med Bade, da der i Badehuset forefindes Restauration. Da Søen stundum bryder saa stærkt paa Kysten ved Badehuset, at man ikke med Behag der kan tage Søbade, er der foranstaltet Norden, for Kronborg, ved den saakaldte grønne Have, en lignende Strømbade=Indretning, saa at man altid paa det ene eller andet Sted kan afbenytte J Badehuset er henlagt en Protokol, hvori Badegjæsterne kunne tegne deres bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Ligesom nu Folk, der have besøgt Baden i en stor Deel af Europa, i Barbariet osv. skriftligen i denne Protokol have bevidnet, at denne Badeanstalt i Skjønhed, Orden og Bekvemmelighed kan maale sig med de berømteste, de have seet udenlands, saaledes udmærker den sig fortrinligen saavel i Henseende til Vandets Friskhed og Styrke, hvori den vel kun har faa Rivaler (vi regne dertil Søbadet paa Fohr), som og ved den fortræffelige Beliggenhed med de berømte Udsigter over Øresundet. Hvor meget saadanne Natur=Skjønheder, med deres oplivende Virkning. paa Sindet, bidrage til de styrkende Søbades velgjørende Indflydelse, er en bekjendt Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
(J "Dagen" No. 161 er optaget en Artikel af Aalborg Avis, hvori ytres den Frygt, at Dampskibsfarten, vilde bortskræmme Fiskene, især Silden, fra Limfjorden. Der bemærkedes, at Silden af Naturen er meget sky, og at Dampskibsfarten paa andre Steder skal have skadet Fiskerierne. Disse Paastande have i samme Blad foranlediget følgende velskrevne Gjendrivelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Ved Bombebøssens 29de Aabning, den 4de Juli 1827, fandtes i samme: Videre blev taget til Jndtægt: De Herrer Flagmænd og Officerer i Søe-Etaten, deres Bidrag, hvoriblandt Hr. Admiral Browns med 6 Sølvdalere. Huusleie af Stiftelsens Eiendom for sidste Halvaaar . . Renter af Bombebøssens Obligationer til sidstleden 11te Juni Termin . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
En Anonym paa Grund af et Passagetegns Tilbagelevering. Jalt r. S. 600 Rbd. 40 s. og S. 9. C. 136 Rbd. 11 s. hvilke ere ham betalte af Commandanten i Castellet rede Sølv 24 Rbd. 48 s. og S. C. T. 29 Rbd. 23 s. (See Skilderiet No. 29 for d. A.) 1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Hr. Conferentsraad Bruns sidste Gave . . . . . . . . . 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC. Sølv 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC. . . . . 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søfolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC..... 7. Den af det occonomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC. . . . . . . . . . . . . . kommer Bombebøssen til Jndtægt. 8. Capital i en Nationalbankobligation. . . . . . . . . . . . . . . 9. En af et Selskab af Venner skienket Kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en Kgl. Priis=Obligation hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts have faret med afdøde Admiral Jessen. 11. Af en Velgiører skienket 2de Jnterimsactier i Badeanstalten ved Ryssensteens Batterie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12. J Sparekassen. ...... rede Sølv 2200 gamle Søemænd 12 Tdr. Øl. M. Lütken. Langberg. Schack. Lassen. Duntzfeldt. Møller. Wilse Fra 1ste Januari til Dato haver Brygger og Dannebrogsmand Jensen atter tilstillet de Jalt r. S. og Sølv 31,018 Rbd. 39 1/2. til 6 af de gamle Søfolk, som - dersom de findes hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ej af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi rede Sølv 14,000 Rbd. Bombebøssen eier nu
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Den stakkels lattermilde M. kom ofte i saadan Uleilighed. Jeg havde en ondskabsfuld Fornøielse af at sætte hans pudseerlige AnsigtsMuskler i Bevægelse, og vare de engang komne i Gang, saa kunde han aldrig bringe dem i Ro igjen, men ved ethvert komisk Udtryk eller en snurrig Tanke fik de et nyt Impuls, indtil han omsider faldt i et tordnende ho ho hol eller han Decanus. (Brit. Cronicle.) af Ægypten en lærd Skole i Bulak for 300 unge Mennesker, og ansatte Hadgi Osman Nureddin, der havde dannet sig i Frankrig, til Forstander for samme. Denne Nureddin var paa det kongelige Bibliothek i Paris en af de flittigste Studerende, og det gav ofte et særegent Skue, at see den gamle isgraae Mand, med sin bleggule Turban, sidde der midt i en Kreds af unge parisiske Smaaherrer, og studere i en eller anden Foliant; sædvanligen havde han Aristoteles for sig. Paa samme Tid blev i Cairo selv aabnet et Jnstitut for Tegning, Mathematik, Anatom og de europæiske Sprog. Her bleve franske, engelske og italienske Værker oversatte i det tyrkiske og arabiske, og mangfoldiggjorte ved en dermed forbunden Presse. Denne Anstalt er for kort Tid siden omskabt efter en større Maalestok, og lover de rigeste Frugter. En Forpagtningsgaard af Jbrahim Bei's, imellem Caro og Nilen, er Sædet for dette nye Universitet, indrettet for 1200 Lærlinger, af hvilke allerede i forrige Aar 700 vare forsamlede. Ali har til samme Tid endvidere, for fra alle Sider at befordre Videnskabernes Fremblomstring paa Nilens Kyster, sendt 42 unge Mennesker til Paris under tre Lærdes Ledelse, for at lære Sprog, Videnskaber og Kunster, saaledes at de kunne danne til Lærere. For disse unge Ægyptere er i rue Clichy kjøbt et Vaaningshuus, og de erholde her af Jomard, Joubert, Agoub og anckar-Zeitung 172.)dre, Underviisning i alle Videnskabsfag. (Ne For 6 til 7 Aar siden grundede Paschaen haa haa, og paadrog sig et nyt Paalæg af de bayerske Stats-Embedsmænds Veteran, fejrede mel. Rinaldini og en stor Mængde andre Romaner, Bibliothekar Vulpius, Forfatter af Rinaldo er død den 26de Juni i Weimar, 64 Aar gamDen kongl. bajerske Geheimeraad v. Dreern, for kort Tid siden, d. 9de Juni, sin 98de Fødselsdag, og overgav ved denne Leilighed sine Venner en trykt Samling af latinske og tydske pr. 100 Specier. Species. 224 Hamburg 2 M. overgik han under samme til Evigheden. Anagrammer, forfattede i denne høje Alder, fulde af Vittighed og Lune. Efterat han den 22de havde lagt sig efter Sædvane til Middagssøvn, (Bremer Zeit. 186.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Kjøbenhavns Børs, den 17 Juli 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sal. Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. 48 1/2 49 Rbs. Tegn. 84 1/2 85 Rbd. Sedl. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/4 101 1/2 Rbd. r. S. 113 3 Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. - i Banco. - i Banco. i Sedler. 60 3/461 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Det afvæbnede Nabo-Barbarer ved Culturens Vaaben. Det anlagde cultiveerte Colonier ligesom Grændse=Vogtere. Det fremskiød immer videre sit Værn. Og Grækers og Lyksalighedens Herredømme blev derved immer sikkrere og større. Alle Cultiveerte agtedes som Landsmænd. De alle forsvarede een fælles Sag mod Barbarer og Despoter. Og i næsten hundrede herlige Aar boede saaledes Athener ligesom i Familie= og Venneskiød: En Periode af Aar, i hele Verdens Historie den herligste, der for alle bør være et Minde og Mynster. Athen forsvarede sig og Grækerland ikke med Jern, der er nyere Heltes Trudsel og Vaaben, men med Cultur, som er Værge blandt oplyste Menneskevenner, der udbrede Lyksalighed og ikke Mord blandt Slægterne (Meddeelt.) her paa Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Psalmebogsagen. (Slutning; see forr. No.) Seer Man hen til Psalmernes Jndhold, betragtet fra den æsthetiske Side, hvor mange ere der ikke da, som mangle den Hjertelighed, den Aand, den Salvelse, der udmærker de Lutherske, de Brorsenske, og især de Kingiske Psalmer, og som giør, at Enhver, der har Andagt og hellig Sands, maae med, og sættes i hellig Bevægelse. Omtrent saaledes, som her er anført, har Jndsenderen, for en Deel Aar siden, offentligen fremsat sin Mening, og det, uden at nogen Anke - saavidt han veed - derover blev yttret. Tværtimod bevidnede flere ham deres Bifald. Siden have Andre lydeligen hævet deres Stemme mod Psalmebogen, og ønsket, jo for desbedre, at faae en fuldkommen god Pfalmebog, der kunde indføres til almindelig Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Blandt disse udmærkede sig vor lærde og nidkjære P. G., som dog nok overdrev sin Dadel, da han skrev: "Enten man taer det paa langs eller tværs, maadeligt er det, som Lüttichaus Vers." Thi en stor Deel af Psalmerne ere dog unægteligen saa gode, at de kunne beholdes. Men aldrig, mig bevidst, faldt Man paa den skjæve Tanke, at der var nogen Forgaaelse i, at drøvte saa vigtig en Sag, for at virke til noget Bedre. Rosværdigt synes det derimod, at den værdige Pastor S. med saa megen Virksomhed tager sig af den omhandlede Sag. Og sært er det, at en Anonym vilde lægge ham den Ting til Last - hartad som om han havde begaaet en farlig Forbrydelse. Kun deri er Jndsenderen uenig med Hr. P. S., at han foreslaaer saamange hundrede Psalmer, ifald det er hans Mening, at en auctoriseret Psalmebog skulde være saa psalmerig. Det nægter dog nok Jngen, som kan bedømme Sagen ret, at vi maa ønske en ny og bedre Psalmebog, saasnart som mueligt auctoriseret og indført overalt i Danmark. Det er dog ikke godt, at hveranden Menighed bruger endnu den gamle Psalmebog, og hveranden den nye. Men hvad er der at gjøre, at dette kan skee, og skee saa godt, at den kan ansees som klassisk og bibeholdes i Fremtiden. Derom være det Jndsenderen tilladt, at yttre sin uforgribelige Mening; udbredt Lærdom maa her kun komme lidet eller intet i Betragtning. Grundig Theologie, christelig Gudfrygtighed og fremfor Alt, som en Hovedsag, et for hellig Poesie dannet Talent, ere de Egenskaber, der maa forudsættes hos de Mænd, der skulle have det Hverv, at samle og bearbeide Psalmer til en ny og klassisk Psalmebog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Sallig Biskop Ramus junior, som en lærd Mand, udgav en Prøvesamling af Psalmer; men de gjorde ingen synderlig Lykke, fordi de manglede hans tidligere Formands Biskop Kingos Psalmeaand og Hjertelighed. Danmark er forTiden forsynet med Mænd, der have legitimeret sig, som sande Digtere. Først nævner jeg vor ypperlige Digter i Psalmefaget, Hr. Lector B. Jngemann i Sorøe, dernæst vore mange Præste digtere. Grundtvig, Liebenberg, Lund, J. Smith, Zahle, Sotoft, Salling, Dreier, og endnu en midaldrende Præstedigter, som jeg helst lader Andre nævne. Man tør haabe, at vor eiegode Konge, der saa gjerne agter paa Alt, hvad der kan tjene til hans elskede Folks Forbedring, vil allernaadigst beskikke et vist Antal af disse vore aandelige Digtere, hvilke kunne deele Arbeidet imellem sig efter fælleds Overeenskomst. Der kunde foreskrives dem en bestemt Tid, til hvilken Arbeidet maatte være færdigt, efterat hvers Pensum især havde circuleret blandt Medarbeiderne til deres kritiske Bedømmelse. Saadan Tid behøvede vel ikke at være over et Aar. Derefter maatte det samlede Værk indsendes til en Overcommission, f. Ex. O. Malling, K. L. Rahbek, J. Møller, Liebenberg. Naar det saa vandt deres Bifald, maatte de med kraftig Anbefaling indsende det gjennem det danske Cancellie til Kongen selv, for at faae det allernaadigst auctoriseret, og saasnart som mueligt trykt under en paalidelig Correctur – vel omtrent 100000 Exemplarer. Derefter maatte det til en bestemt Tid paa en vis Dag indføres i alle danske Menigheder. Formedelst den store Afsætning af Exemplarer, maatte Psalmebogen betydeligen nedsættes i Prisen, maaskee til 2 eller endog kun 1 s. Arket i Materie. Men saa maatte saadan Foranstaltning betids kundgjøres til Efterretning at Man ei til Unytte skulde spilde Penge paa de andre Psalmebøger, som nu snart - maaskee om 1 1/2 til 2 Aar - skulle afskaffes. Saadan Psalmebogs-Commission kunde foreskrives følgende Hovedregler: 1.) Den hele Psalmesamling maatte ei - eller kun saare lidet - overstige 360 Nummer. 2.) Der maatte ikke mangle et passende Antal af Psalmer til nogen af de i den evangeliske Psalmebog angivne Materier. 3.) Alle Psalmerne maatte være forfattede til de almindeligen bekiendte Melodier, ei over 32 dog saa, at der ikke vare alt for faa til nogen af disse Melodier. 4.) De Ankeposter, Man med Grund har yttret imod den sidst auctoriserede Psalmebog, maatte Man omhyggeligen vogte sig for at støde an imod. Storligen vilde det glæde Jndsenderen, om han, som efter sin høje Alder gaaer paa Gravens Rand, kunde tage den glade Bevidsthed med sig ved Overgangen: at have bidrager Noget til en fuldkommen god Psalmebog. Det give Gud af Naade. Amen! N. Blicher, udtjent Sognepræst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Jndenlandske Efterretninger. En af de, i Danmark og Hertugdommenes Landbrug, og tillige med Hensyn paa Handelsballancen høistvigtige Gjenstande, er Hesteavlen, og de paa samme saa betydeligen indvirkende Stutterie Foranstaltninger, samt det kongelige Frederiksborgske Stutterie. Af Mænd, ved hvis Virksomhed, og under hvis Bestyrelse Stutteriet bestod, og paa hvis Forestillinger hin Foranstaltninger grundede sig, var Hesteavlen sat i et Lys som fortrinlig, især havde afdøde Etatsraad og Professor Er. Viborg skildret den med de bedste Farver. Desto større Opmærksomhed vakte et Skrift, der i Begyndelsen af dette Aar udkom, og hvis Forfatter, som høitagte Videnskabsmand, og som saakyndig og udmærket Veterinær, fremsatte sine Anskuelser af Stutteriets Forfald, og hvorledes den danske Hesteavl havde tabt sig. Generalkrigskommissair, Neergaard havde nemlig i Sommeren 1826 med kongelig Understøttelse foretaget en Jndenlandsreise, og derefter udgivet sit interessante Skrift: "Hesteavlen i Danmark, dens fordums Ypperlighed, Aarsagerne til dens Aftagelse, og Midlerne til dens Opkomst." Skriftet er nu blevet bedømt i Literatur=Tidend. No. 27 228, af en Mand, hvis Bedømmelse bærer Præg af Erfaring og Upartiskhed. Flere Oplysninger giver ogsaa Collegialtidenden No. 39 og 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Direktionen for Stutterievæsenet og Veterinærskolen havde nemlig under 27 Jan. d. A. indgivet til H. M. Kongen Forestilling om, at en Kommission maatte anordnes, for at undersøge, og indgive Beretning deels om det kongelige Frederiksborgske Stutteries Frugtbarhed i Almindelighed, deels hvorvidt de ved kongel. Resol. af 6 Aug. 1816 fastsatte Bestemmelser ere rigtigen udførte og overholdte, samt hvilken Jndflydelse disse have havt m.m. Ved den anførte kongel. Resol. af 1816 var befalet, af og til jevnligen at bringe fremmed Blod i Stutteriet, og at forskaffe Hestene og fornemmeligen Hingsterne den fornødne Bevægelse, ligesaavel om Vinteren som om Sommeren ved Opførelsen af et Ridehuus. - Jøvrigt vare nogle Regler foreskrevne eller tilladte, i Henseende til Bedækningen. Kommissionen befandt, at Resolutionens i 7 Punkter givne Bestemmelser vare overholdte paa 2de nær, som efter de af Kommissionen undersøgte Grunde og Omstændigheder ikke have kunnet være overholdte. Frugtbarheden i Stutteriet fandt Kommissionen langt fra at være ringere nu end for 33 Aar siden; meget mere i de sidste ti Aar betydeligen at være tiltaget, og dette paa det bestemteste fra Aaret 1816, efter hvilket Aar hine ved anførte kongl. Resolution paabudne Bestemmelser bleve indførte ved det kongel. Stutterie. "Det er saaledes uden for al Tvivl, at disse Foranstaltninger have haft en høist heldig og velgjørende Jndflydelse paa Frugtbarheden af det kongelige Stutterie, og hvoraf følger, at Frugtbarheden sammesteds svarer til hvad man med Billighed og Sagkundskab, kan fordre." Da Kommissionen ogsaa var befalet, at tage Hensyn paa de Foranstaltninger, der kunde virke til Stutteriets Forædling, lod den sig af Overstutmesteren og Stutmesteren meddele de fornødne Oplysninger i Henseende til den i det kongelige Stutterie indførte Foringsmaade, Staldorden, Røgtning, Tiden naar Stutteriet, slaaes paa Græs, og naar det igjen optages naar Føllene skilles fra Mødrene, og fra hinanden med Hensyn til Kjønnet, samt i hvilken Alder de opbindes hver særskilt i sit Spiltoug m.m., og fandt den da, "at disse Foranstaltninger og den indførte Orden ikke kunne virke ufordeelagtigen til Stutteriets Forædling, eller have nogen skadelig Jndflydelse derpaa, naar undtages, at Staldene eller Rummet i det Hele ikke er tilstrækkeligt til at optage et saa stort Stutterie, og at, som følge deraf, de unge Heste altfor længe gaae imellem hinanden, uden at opbindes, og derved ikke erholde den Røgt, Pleie og Renlighed, som er saa nødvendig til deres Udvikling. Kommissionen fandt derfor ikke videre at foreslaae, end at der alvorligen maatte tænkes paa at forskaffe det kongel. Stutterie det fornødne Rum til hensigtsmæssig Opstalling af samtlige dets Jndivider, efter disses forskjellige Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Foruden Kommissionens Jndberetning af 8 Maj sidstl., og den kongl. Resol. af 29 s. M., hvorved Kommissionen blev tilkjendegivet Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed for Udførelsen. af det samme overdragne Hverv, meddeler Collegialtidenden endvidere. Jndberetning fra Directionen for Stutterievæsenet og Veterinærskolen af 5 Juni d. A. om Fremgangsmaaden med Uddelingen af de ifølge de kongelige Anordninger for de beste Stodheste aarligen fastsatte Præmier, og Udskrift af Stutterieprotokollerne over nogle Præmiehingster der have været Gjenstand, for Omtale, samt en Liste over de Mænd, som paa Stedet have været valgte til Stutterie kommissærer i Aarene 1817-1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
J Freya No. 19 er i et indsendt Stykke en Yttring og Frue- og Frøkenklostrene i Danmark, hvilke Forfatteren vil have ophævede, fordi et saa stort Antal Fruentimre tilbringe i dem største Deelen af deres Liv uden nyttig Syssel. Uden at tale om Forfatterens ringe Agt for private Stiftelser og for privat Eiendoms Hellighed, indeholder Stykket jo aabenbare Usandheder. Maaskee turde vel de fleste om ikke alle de i Klostere indtagne Personer, hvis Antal just. ikke er stort og udgjør noget over 100, i Danmark, freidigen stille sig frem mod Forfatteren, med Spørgsmaalet, om den største Deel af hans Liv blev ført i nyttigere Syssel end deres, Nogle vare i deres Forældres Kreds baade gavnende og prydende Døttre, som hjemmeværende, nogle vare ypperlige Huusmødre, og vel kun faa ere de, om hvem det ikke skulde kunne siges, at det var den mindste Deel af deres Liv, de tilbragte i Klostrene; og at deres Klosterliv, der almindeligen begynder i en temmelig høi Alder, dog ikke var ørkesløst eller unyttigt. Forfatteren slutter med at fortælle, at Regjeringen har gjort en Begyndelse med at ophæve Estvadgaards Kloster i Jylland. Nei, det har vist ikke Regjeringen gjort, vel maaskee confirmeret en Jndstilling om nødvendig Forandring ved Stiftelsen, men vist ikke om Stiftelsens Ophævelse. Det var at ønske, at Collegialtidenden vilde berigtige Forfatterens Udsagn, at Estvadgaards Kloster er ophævet, hvilket han har forbundet med Spaadommen: "Flere ville vist følge efter." (Jndsendt af en SandhedsElsker.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-21
Blandede Efterretninger. Om Hud-Adelen. Paa fransk er nylig udkommet og derfra paa engelsk oversat et lidet Skrift, under Titel: An Essay on the Nobility of the Skin oc the Prejudice of white Persons against the Co Jour of Africans and their Progeny, black and af mined blood. (Et Forsøg om Hudens Adel, eller de Hvides Fordom imod Afrikanernes og deres Afkoms Farve, saavel de Sortes som deres, der ere af blandet Blod.) Da Originalen næppe endnu har naaet hertil, og de samme dadelværdige Fordomme herske i alle europæiske Colonier, vil følgende Oversigt over Skriftet taget af et velskrevet Udtog i Oriental Herald, vist ogsaa læses med Jnteresse af vore Læsere: Kap. I. Om Fordomme i Almindelighed. Oprindelsen af den Fordom, der finder Sted med Hensyn til Afrika nernes Afkoms Farve.