JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Efter den af Feltmarschallieutenant Grev Reipperg over Rocostoden iværksatte Overgang, hvorefter Fienderne maatte forlade den stærke Stilling ved Cesena, havde disse samlet deres hele Magt mellem Savignano og Rimini, hvor de syntes at ville oppebie et Angreb, Den en Chef commanderende General af Cavalleriet, Baron Fri mont, begav sig den 26de April selv derhen, forat trække de i Forliafgiørende Angreb, men Fienderne forlode den 27de Savignand og hærende Reservetropper til sig, og derpaa udføre et almindeligt og Rimini, og bleve forfulgte af Feltmarschallieutenant Grev Neippergs Avantgarde lige til Cattolicafloden. Den commanderende General forenede den 28de Feltmarschallieutenant Grev Neippergs Corps ved Cattolica; men traf kun Reapolitanernes Arriergade. Han lod endnu samme Aften Tropperne i sætte over Floden, forat fortsætte Forfølgelsen. Ved Gambice blev en fiendtlig Post angreben, og adspredt, og Pefars overfalden, hvor man gjorde Fanger, i hvis Tal flere Officerer befandt sig. Fiendernes Armee, som omhyggelig undveeg enhver alvorlig Fægtning, blev paa den commanderende Generals Ordre forfulgt med vedholdende Anstrængelse. Feltmarschallieutenant Grev Reippergs Avantgarde, under General Baron Gopperts Befaling, indtraf alle sede den 29de April i Fario, og rykker uopholdelig længere fremsagtet Fienderne ødelægge alle Broerne, og lade den eneste fremkom selige Strandvei bestryge ved deres bevæbnede Fartøiers SkytsKiendende deres Svaghed synes Fienderne at ville forlade Ancona Den Efterretning er indløben, at Kongen og Dronningen af Neapehavde den 29de indskibet sig med deres Følge paa tre Fregatter.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Det er nu paa Tiden at oplyse de Operationer, som den en Cheicommanderende General af Cavalleriet, Baron Frimont, allerede den 16de April under sit Ophold i Bologna anordnede imod den neapolitanske Armee. Da denne tiltraadte sit Tilbagetog af Veien til Ancona, og blot syntes at ville vise saamegen Modstand, som nødvendig var for ikke at blive omringet, blev Feltmarschallieutenant Grev Reippergs Division bestemt til at forfølge den Feltmarschal lieutenant Baron Bianchi derimod allerede den 17de f. M. detascheret med et betydeligt Troppetal fra Bologna i Jilmarscher over Flostrenz til Foligno, forat forekomme Kongen ved hans Jndrykken i de Aneapolitanske Stater, og afskiære ham fra sin Hovedstad. Feltmarschallieutenant Grev Neipperg havde Ordre at skuffe og opholde den fiendtlige Armee ved tilsyneladende Angreb, og kun med Magt at overvinde vigtige militaire Hindringer.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Den Hastighed, hvormed Feltmarschallieutenant Baron Blanch, tilbagelagde den lange og besværlige Marsch, og den fiendtlige Atmees idelige Beskieftigelse ved Feltmarschallieutenant Grev Neipper, paa Anconaveien, lykkedes saa godt, at Kongen af Neapel først til dig blev Hensigten af den mod ham indledte Operation vaer, og Felt, marschallieutenant Blanchi allerede den 28de April kunde naae Foligno, medens den fiendtlige Armee endnu befandt sig ved PesaroDet er nu ingen Tvivl underkastet, at Kongens Armee nu ikke mer vil være i Stand til at naae Hovedstaden, at den, trængt af Feltmarschallieutenant Grev Reipperg, i en kort Tid vil støde paa Feltmarschallieutenant Baron Blanchis Corps, blive oplost og nødt til genkelte Hobe at søge de uveibare Egne i den østlige Deel af Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Feltmarschallieutenant Bianchi foruroliger allerede fra Foligno af Fienderne i alle Retninger ved sine Detaschementer. Et af dem traf Fienderne i Gubbio, kastede dem tilbage, gjorde mange Fanger, og forfulgte dem over Biergene henimod Fossombrone.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Ved den alt udkomne Krigsberetning angaaende Overgangen over Roncofloden fortiener samtlige Troppers Forhold tilligemed deres allerede meldte Anførere hæderlig Omtale, ved hvilken Leilighed Feltmar, schallientenant Grev Neipperg lader den ved Generalstaben ansatte Major Sunstenaus og Artillerie=Capitain Lecomtes udmærkede Medvirkning vederfares fuldkommen Ret.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Allerede den 5te April havde Lord Bentink ved en fra Turin affærdiget Coureer erklæret Duca de Gallo, at Kong Joachims Brud med Østerrig, og hans Opfordring til Rebellion til Kongen af Sardiniens Undersaatter vilde blive anseete af Engelland som Overtrædelse af den med Neapel stedfindende Vaabenstilstand, og som Signal til nye i Fiendtligheder; og under 7de gav Lord Bentink, paa Efterretningen om Kong Joachims Angreb paa Østerrigerne, alle engelske Commandanter i det middellandske Hav Ordre paa ny at aabne Fiendtlighederne tillands og tilvands mod Neapel.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Den 9de Mai. Grev Stahremberg har den 29de April besat Rom, allerede vare Deputerede fra en provisorisk Regiering i Neapel ankomne dertil forat underhandle med Østerrigerne. I Calabrien er i et Corps, som i Ferdinand den 4des Ravn rykker frem mod Neapel. Alt i Opstand mod Kong Joachim, og der har i dette Land dannet sig J adskillige Egne af det Neapolitanske er udbrudt Opstand imod den nærværende Regiering, og man troer almindelig i Rom, at Østerrigerne nu inden kort Tid uden videre Modstand ville være i Besiddelse af hele Neapel. En Proclamation fra Ferdinand den 4de er ved engelske Skibe bleven udspredt paa den neapolitanske Kyst. Ogsaa i Rom paastaaer man, at Murat har indskibet sig med sin Familie, sine Skatte og Tilhængere; dog vidste man ikke bestemt Indskibningsstedet.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Paris, den 6te Mai. Napoleon besaae idag Hovedstadens Omgivelser, som skulle befæstes. Ligeledes tog han Vaabenfabriqven i Forstaden St. Antoine i Øiesyn. Han var tilhest, og ledsagedes blot af General Drouot og sin Staldmester. Derfra tog han igien tildage til Palais Elyste. - Fra Var le Due ventes hertil en stor Artilleriepark. Jgaar Morges begav Hertugen af Treviso sig fra Cambray til Lille. - Generallieutenant Miollis er ankommen til Paris. - Mange af de sig her opholdende Militairpersoner have faaet Ordre at begive sig strax til Avesnes.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Napoleon skal have besluttet at oprette et Regentskab, som skal bestaae af hans Ministre og Sectionspræsidenterne i hans Statsraad.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Jforgaars arbeidede Napoleon den hele Dag med sine Ministre. Jgaar var der stort Møde i Statsraadet, under Erkecantslerens Forsæde.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Man bemærker, at Prinds Joseph meget hyppig besøger sin Broder, og arbeider meget virksomt med ham. Den Forordning, ifølge hvilken alle de, som hørte til Kongens og Prindsernes Huus, skulde fierne sig fra Paris, bliver ikke overholdt med Strænghed. - Ogsaa St. Dizier og Vity le Francais skulle befæstes. - Jfølge en Forordning fra Krigsministeren til Præfecterne skulle Landmændene selv forsvare alle Desileer, Skove, Sumper, Huulveie a., da de derved ville blive Fienderne til stor Skade. Ethvert enligt Huus, enhver Mølle, enhver Tilgang til hvilkensomhelst Stad, skulle forsvares.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Vi vente her, at der fra Engellands Side vil blive taget særegne Forholdsregler imod Skibe, som seile under det trefarvede Flag, - Journal de Empire for idag indeholder Følgende: Stormarschal Grev Bertrand besørger endnu stedse Forretningerne som Generalmajor ved Armeen. Hr. Dauro er udnævnt til Armeens Generalintendant. Excantsleren Hr. Dambrag har i Dieppe indskibet sig til Engelland.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
London, den 9de Mai. Storbrittanniens Krigserklæring mod Frankrig ventes allerede til imorgen. Sandsynlig er det derfor de franske Consuler for nogle Dage siden have tilkiendegivet de franske Handelshuse, at det fra deres Side vil være forsigtigt, at lade alle i engelske Havne værende franske Skibe seile bort. - De fornødne Transportskibe ere blevne leiede og indrettede til 5. overføre 20,000 Portugisere til Ostende.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Jfølge Madridertidenden af 8de April er der imellem Hs. Majestæt Kong Ferdinand den 7de og hans Fader, Kong Carl den 4de, bleven sluttet en Convention, ifølge hvilken sidstnævnte erholder en aarlig Pension af 12 Millioner Realer. J Tilfælde af Hs. Majestæts Død skal Enkedronningen have 8 Millioner Realer. Endvidere skulle i tre Aar endnu 6 Mitioner Realer Udbetales til Gieldens Afdrag. Hs. Majestæt kan vælge Opholdsted efter Behag, kun ikke i et Land, der beherskes af Bonaparte eller Murat.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Fra Calais have alle Fremmede i en Tid af 24 Timer maattet begive sig bort. Adskillige af dem ere komne over til Engelland.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Capitainen paa den brittiske Fregat Eridamus, Hr. Prescott, som har anholdt og som Priser indbragt adskillige franske Skibe, der i imidlertid igien ere frigivne, er bleven afsat fra sin Commando, og Capitain Paterson udnævnt til hans Eftermand. - Nogle Efterretninger fra Frankrig sige, at Carnot, Fouchs &c. ville giøre de Allierede visse Forslag, forat fierne Krigens Ulykke fra Frankrig. I Havnen ved Brøst skal der for nærværende Tid findes 5 Krigsskibe, hvoriblandt 31 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Jndvaanerne i Calair have faaet Ordre at forsyne sig med Levnetsmidler for tre Maaneder.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Kongen af Spanien har stiftet en ny Orden, under Navn af Jsabella den Catholskes Kongel. americanske Orden. - Vore Blade indeholde en Beretning fra Hertugen af Angouleme, dateret Barcellona den 18de April, hvori han giver Underretning om de Begivenheder, som førend han indskibede sig i Cette have tildraget sig i det sydlige Frankrig. Man seer deraf, at Tropperne i lidt efter lidt forlode Hertugen. "Man foreslog mig gientagne Gange (skriver Hertugen) at redde mig for min egen Person; men jeg afslog det, og sendte endelig General Daultanne til General Gille i PonSt. Esprit, for med ham at slutte en Convention, efter hvilken jeg frit kunde drage bort med mit Corps. Jeg havde dengang kun 800 Mand tilbage. General Daultanne forefandt i Pont St. EspriOberst Laurent af 10de Jægerregiment, og traf med ham en Aftale ifølge hvilken jeg kunde trække mig tilbage over Marseille under Escortaf hans Regiment. General Gillp nægtede sit Samtykke. Da Daultanne blev holdt tilbage som Fange, afsendte jeg Baron de Damas, der med General Gillv sluttede nedenstaaende Convention. Vi begave os til Pont St. Esprit, hvor jeg i 6 Dage blev imod Conventionen tilbageholdt som Fange. I til Timer havde jeg en Gensdarmeofficeer i mit Kammer, og han forlod mig ikke førend jeg gav ham mit Æresord paa at jeg ikke vilde undvige. General Grouche, som imidlertid var ankommen til Pont St. Esprit, havde ladet mig holde tilbage. Han selv blev bevogtet af General Cordineau, en af Bona, partes Adjutanter. Den 15de blev jeg frigivet. Den 16de ankom jeg til Cotte, indskibede mig samme Dags Aften Kl. 8, og kom efter 35 Timers Seilads til Barcellona. Gud har svaret mig for Kongens Tieneste. Jeg har gjort Alt, hvad jeg formaaede. Med stor Kummer forlod jeg Frankrig. Jndvaanernes Stemning er i det Hel taget god; men den største Deel af Armeen og Gensdarmeriet er meget slet stemt. De, som bevogtede mig, vare afskyelige Mennesker. 25 Jægere bleve mig troe til sidste Øieblik. De ønskede at følge mig overalt; det samme tilbøde 40 Officerer sig at giøre. 17 Persor ner indskibede sig med mig. Følgende er den sluttede Convention.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Angouleme, General er Chef for den Kongel. Armee i Syden, og Divisionsgeneral Baron de Gilly, Commandant en Chef for det første Corps af den Keiserl. Armee, besiælede af det Ønske at giøre en Ende paa de Franske Blodsudgydelse mod Franske, have til Affattelse af en Convention og til Gienoprettelse af Roligheden i Syden, udnævnt følgende Befuldmægtigede, nemlig Hs. Kongel. Høihed Hertugen af AngoulemBaron de Damas, Generalmajor og Stadschef, og General Gille sin Adjutant Lefevre, Ridder af Æreseglionen, hvilke, efterat have udverlet deres Fuldmagter, ere blevne enige om følgende Punkter: 1) Den Kongel. Armee opløses, Nationalgarderne, som udgjorde en Deel deraf, skulle, efterat have nedlagt Vaaben, gaae hiem. Officererne beholdt deres Sadel. Generaler, Officerer, Chefer og Agenter ved de forskiellige Tienstarene skulle begive sig til deres Hiemstavn, for der at oppedie Keiserens Befalinger. 3) Officererne af enhver Rang skulle kunne hav Frihed til at tage deres Afsted. 4) Armeekassen og Overcassereren, Bøger skulle overgives til Personer, som den commanderende Genetal vil beskikke til at modtage dem. 5) Ovenstaaende Artikler er anvendelige saavel paa det Corps, som stod under Hertugen af Angoulemes directe Commando, som og paa dem, der i det sydlige Frank tig stod under han inddirecte Commando. 6) Hertugen af Angoule, me begiver sig til Cettes Havn, hvor han indskiber sig, forat begive sig til det Sted, hvor han vil hen. Paa Reisen skal han have en sikker Escorte. 7) Alle de Officerer og andre Personer, der vil følge ham, skulle have Tilladelse at indskibe sig tilligemed ham 8) Nærværende Tractat skal være hemmelig til Hs. Kongel. Høibe, bar forladt Frankrig. - Saaledet skeet med den en Chef commanden rende Generals Samtykke i Hovedqvarteret Port St. Esprit, den 3de April 1815. Undertegnet: Lefevre.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Baron de Damas, Sex Dage efterat denne Convention var undertegnet, gjorde General Cordineau den uretmæssige Fordring, at Hs. Kongel. Høibet skulde forpligte sig til at udlevere Krondiamanterne til Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Brussel, den 11te Mai. Generalinspecteuren over det belgiske Postvæsen har tilkiendegivet Publicum, at fra 9de Mai 1815 Postfarten mellem Kongeriget de Forenede Nederlande og Frankrig vil ganske ophøre paa alle Punkter, Dette er en Følge af de Forholdsregler, Frankrig har taget med Hensyn til Posten. De Franske have, ved at aabne Sluserne, sat Egnen af Valenciennes, den forskandsede Leier ved Famars, Cond, og Omegn under Vand. For nærværende Tid ere et stort Antal Arbeidere beskieftigede med at forskandse Leirene ved Famars og Maubeuge. De franske Generaler have i Mormaleskoven ladet anlægge Forhugninger, fordi Østerrigerne i Aaret 1793 trængte derigiennem ind i Nord departementet.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Jforgaars ankom et Detaschement franske Deserteurer til Tournay, og medbragte to Kanoner.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Hertugen af Wellington, som var afreist til Gent, hvor han havde en Samtale med Ludvig den 18de, er iaftes igien kommen tilbage.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
J den Sammenkomst, som den 3die havde Sted i Tirlemont mellem Fyrst Blücher og Hertugen af Wellington, skal den tilkommende fremtidige Krigsplan være bleven aftalt. Man troer, at førstnævnte vil ufortøvet bryde op fra Lüttich, forat nærme sig den franske Grændse. Hertugen af Wellington er vel endnu her for sin egen Person, men hans egentlige Hovedqvarteer er i Enghien, 6 Lieues herfra, paa Veien til Tournay.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Alle franske Underpræfecter og Mairer paa den belgiske Grændse have af Bonaparte faaet Ordre strængt at paasee, at Jngen, være sig hvem det vil, faaer Tilladelse at gaae over Grændsen, med mindre han er forsynet med Pas fra Ministeren for de udenlandske Anliggender. Nen skal af Bonaparte være bleven forviist til sit Landgods Condreaux, ved Chatteandun.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Gent, den 6te Mai. Journal universel for igaar indeholder følgende Declaration fra Hs. Majestæt Ludvig den 18de Ludvia, af Guds Naade Konge til Frankrig og Navarra. Vor Hilsen til alle vore Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Den herværende Tidende indeholder ogsaa en Proclamation til 3 franske Soldater, hvori de opfordres til at forlade Usurpateuren Faner og støde til deres retmæssige Konges. - Jgaar drog et talrigt Detaschement franske Landsedragere herin under det Udraab Kongen leve! De forsikkre, at den største Deel af deres Regiment er tilbøielig til at gaae over til den Kongelige Arme Den Officeet, som commanderede disse troe Soldater, blev, som de hedder, udnævnt til Escadronschef. - Jgaar kom en udpre Mængde Artillerie, hvoriblandt en stor DeVeleiringsskyts og Munition, giennem Ramur.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Aachen, den 8de Mai. I dette Øieblik erfare vi fra Lüttich Følgende: Da Fyrst Blücher Wahlstadt monstrede de der værende tre Batailsioner sachsiske Grenadeergarder, tilkiendegav han dem tillige, at de, som ifølge deres Fodested vare blevne preussiske Undersaatter, skulde Under hans Overcommando, men de øvrige, som tydsk Contingent, under Grev Kleist v. Nollendorfs Overcommando kiæmpe mod den almindelige Roligheds Forstyrrer. Herover opstod i Sachsernes Geleder en lydelig Murren, som de fleste Officerer forgieves søgte at standse. Mange Grenaderer hørte man raabe: leve Frederik August, ja endog: leve Napoleon i Vi ville ikke skilles af o. s. v. Yderst opbragt over et ligesaa redelsk som for tydske Tropper høist uværdigt Forhold, reed Fyrsten strax tilbage til sin Bolig, og forlod Luttich nogle faa Timer. Umiddelbart efter hans Afreise blev det Huus, hvori Fyrsten boede, næsten ganske ødelagt af en Steenregn, af Sachserne. Dog forandrede Overbefalingsmandens hastige og traf lige Forholdsregler Scenen, og standsede saarlig denne høieste Grad af slet Stemning og Jnsubordination. Et pommersk Regiment ryk stede strax ind i Lüttich, de urolige Sachsere bleve omringede og afdæbnede. Et strængt Exempel blev statueret. Rebellerne havde Valget enten at finde sig i Decimering eller af udlevere Ophavsmændene. Dette virkede paa dem som et electrisk Slag, og de nævnede dem, som havde forledet dem til Oprør. 8 Mand bleve skudte, 30 dømte til at arbeide i Jern deres Levetid, og en Officeer, Capitain Saar, ligeledes til Fæstningsarrest paa Livstid. Meget at beklage er det, at Major v. Mülling, Fyrstens Generaladjutant, en meget brav og fortient Officeer, blev betydelig saaret ved denne Leilighed.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
De tre Batailloner Grenadeergarder skulle for Fremtiden giøre Tieneste i Fæstningerne, og de øvrige sachsiske Tropper fordeles i den preussiske Armee. Allerede tidligere hedte det engang i offentlige Efterretninger, at samtlige Sachsiske Tropper skulde under nærværende: Krig, i Forbindelse med andre allierede Tropper, og ligesom under disses Opsigt, fordeles i Fæstningerne.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Hemburg, den 13de Mai. De fra Hamburg til Vasel afgaaede Breve ere ankomme aabnede dertil; derimod ere de baselske Breve idag indtrufne hertil aabnede, og forsynede med det østerrigske Segl.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Fra Krich melder man under 2den Mai, at der i Chamberap- og Omegen samles et betydeligt fransk Troppecorps, hvis Bestemmelse, man ikke kiender. I Genf var man desaarsag ikke uden Bekymring. J sidstnævnte Stad ere adskillige Personer blevne arresterede, hos nogle af dem, navnlig hos Postmesteren, har man fundet trefarvede Faner og Cocarder, som og nogle mistænkelige Papirer.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Den 16de Mai. Ved directe Skibsleilighed have vi idag faaet de americanske Tidender og Breve til 7de April. Jfølge samme skal Armeen sættes paa Fredsfod, og foruden et Jngenieurcorps kun 10,000 Mand, holdes. Man har ogsaa allerede begyndt at aftakle adskillige Krigskibe. En Mængde Koffardiskibe laae seilfærdige i de americanske Havne, og vare i Begreb med at afgaae til europæiske Havne. I Havannah skal være givet befaling til at forbyde fremmede Skibe, at løbe ind i de derværende Havne.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Frankfurt, den 12te Mai. Som man erfarer fra Frankrig begynder den offentlige Stemning at yttre sig meget ugunstig for Bonaparte. J Pontarier bærer Alt igjen den hvide Cocarde. Ogsaa i hele Franche Comts vilde Jndvaanerne intet vilde af den forrige Conscription og Nationalgaden. Den franske Garnison maatte pludselig bryde op til Grenoble, fordi Uroligheder der vare udbrudte. J Lyon er man meget bestyrtet over at Staden skal befæstes.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
- Krigsforanstaltningerne fra Schafhausen ned af Rhinen er ualmindelig levende, saa at man ogsaa fra denne Side snart kan vente store Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Basel, den 1ste Mai. Efterat en Coureer for flere Dage siden var ankommen hertil, brodden største Deel af Besætningen i Huningen op og denne Fæstnings Bevogtning blev overladt til et lidet Antal Linietropper og Artillerister samt Nationalgarderne fra Naboegnene. Bourglidre har f. Ex. maattet levere 15 Mand, Rendorf 36, Blotheim 50.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Warschau, den 8de Mai. Hs. Keiserl. russiske Majestæt har udstæt følgende Skrivelse til Præsidenten i det polske Senat Hr. Senatspræsident Grev OstromskyNed særdeles Fornøielse melder Jeg Dem, at Deres Fædrenelands Skjebne er eenstemmigen bleven fastsat af alle paa Congressen, forenede Monarker.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Ved at antage Titel af Konge af Polen har Jeg villet opfylde Nationens Ønske. Kongeriget Polen vil blive forenet med det russiske Rige ved dets egen Constitution, paa hvilken Jeg ønsker at grunde Landets Lykke. Om den almindelige Roligheds store Jnteresse end ikke har tilladt at forene alle Polakker under et og samme Scepter, saa har Jeg i det mindste bestræbt Mig for, saameget som mueligt at formilde det Haarde i Skilsmissen, og overalt at forskaffdem den rolige Nydelse af deres Nationalitet. Forend de Formaliteter, som det endnu staaer tilbage at fastsætte tillade omstændelig at bekjendtgiøre alle Punkter med Hensyn til de polske Anliggenders endelige Afgiørelse, vilde Jeg i det Væsentligste først underrette Dem derom, og Jeg bemyndiger Dem til at kundgiøre Jndholdet af denne Skrivelse for Deres Landsmænd. Modtag Forsikkringen om Min oprigtige Agtelse. Wien, den 11te April 1818. Alexander.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Stockholm, den 3die Mai. Da Hs. Kongel. Høihed Arvefyrsten, Hertugen af Sidermanland har opnaaet den Alder og Grundighed i Kundskaber, at han, efterat have deeltaget i Herrens hellige Nadvere, nu har aflagt Kongen Troskabs- og Hyldingseed, samt svoret til Rigets Grundlov, har Hs. Kongel. Majestæt besluttet, at Hs. Kongel. Høiheds Opdragelse fra nu af skal ophøre. Hertugens Gouverneur, Hr. Friherre Germund Ludvig Cederhielm, en af Rigets Herrer var i denne Anledning den 30te April kaldet til Kongen, som tilkiendegav, at da Hr. Friherren, for tre Aar siden forlod sin Rolighed, forat modtage det Embede, han nu fratraadte, havde han bragt sine Pligter som Undersaat og Borger et Offer, som Hs. Majestæt med Erkiendtlighed vilde erindre. Hs. Majestæt takkede Friherren og alle de øvrige ved Hertugen Ansatte for den Flid og Omhu de havde anvendt, og erklærede til Slutning, at Hs. Majestæt var forvisset om, at Hs. Kongel. Høihed for Fremtiden vilde, uagtet det Skeete, med samme Lyst og Fremgang som hidtil vedblive at udvide og befæste sine Kundskaber.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Christiania, den 3die Mai. Ved Kongelig Resolution af 16de Marts 1815 er det bevilget, at et ridende Politiecorps, bestaaende af 24 Personer, hvilket Antal ikke skal forøges, maa oprettes i Bergen under Navn af Bergens ridende Borgergarde, hvis Pligter og Rettigheder indtil videre bestemmes saaledes: Garden skal bestaae af frivillige unge Borgere eller andre unge Mennesker, der allerede henhøre under Borgervæbningen, som, uden Udgivt for det Offentlige, selv bekoste deres Eqvipering, saavel i Heni seende til Uniform, lig den for Borgergarden i Christiania bestemte, som Heste. Garden skal bestaae af 2 Afdelinger, og hver Afdeling 3 skal have sin Officier; men Politiemmesteren er Anfører eller Chef forden hele Garde, og skal det være ham tilladt at bære Sabel og Armeens Folttegn. Corpsets Personale er fritaget for al anden Militair tieneste. Corpset staaer i Fridstider under Stiftamtmanden og Præsidenten, og bruges da til i indtræffende Tilfælde at escortere Kongelige Personer og Herskaber, at stille Opløb, og ved opkommende Jldebrand at være tilstæde, for at bidrage til Ordens Vedligeholdelse &c.J Krigstider staaer Corpset under Commandanten, og bruges til e at recognoscere Fienden, som maatte giøre Forsøg paa Landgang, at bedække Transporter, som Jilbud at befordre Ordres til fraliggende Batterier m. m.