JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Af bemeldte Gaarde, som ere beliggende i nye Odense Amt, staaer Frederikgave for Hartkorn 79 Tdr. 1 Fdkr. med Jordtillæg af circa 725 Tdr. Land, og Flenstofte med Auernæs for 30 Tdr. 1 Skp. 1 Alb. med circa 350 Tdr. Land. Ved samtlige Gaarde holdes 228 Hollændericker, foruden endeel Ungevæg, samt 300 Faar med Yngel af spansk Race, og i dette Eftergaar er circa 64 Tdr. Land besaaet med Napsæd, 70 Tdr. Land med Hvede og 18 Tdr. Land med Rug. Forpagtningsconditionerne ligge til Eftersyn paa Postgaardene i Slagelse, Corsøer og Ringsted, samt hos Undertegnede. Flenstofte den 16de December 1832. Torne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Det af Urtekræmmer Joh. M. Melbye i Kiøbenhavn præparerede sorte Blæk, bekiendt ved sine fortrinlige Egenskaber, erholdes til den billige Priis: en heel Flaske 2 Mk. 4 s. ) uden Flaske en halv Dito 1 Mk. 2 s. i Slagelse, hos Hr. Kiøbmand P. A. Kierulffs Enke, i Soroe, hos Hr. Kiøbmand Tronnier, i Callundborg, hos Hr. Kiøbmand E. J. Roeskilde. i Nestved, hos Hr. Kiøbmand Carlsen. Herved bekiendtgiøres: at Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Skjørpinge ved Slagelse er ledigt. Af Embedet, som har den reglementerede Lønning, svares 4/5 af de faste Jndtægter i Pension til Formanden. De, som maatte attraae dette Embede, ville behage inden 3 Uger at sende deres til Skoledirectionen stillede Ansøgninger til Undertegnede Stedets Sognepræst. Raaschau.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Anden Juledag, den 26de førstkommende, bliver det sædvanlige Bal paa Slagelse Postgaard; de som ønske heri at deeltage ville behage at henvende dem til Undertegnede. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
En velopdragen Dreng, der har Lyst til at lære Grovsmed Professionen, kan strax blive antaget, naar man desangaaende henvender sig til Smedemester sal. Christensens Enke i Skielsktor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Undertegnedes Oplag af Papirer er nyelig forsynet med, saavel hollandske som svenske og indenlandske, tildeels Biekube, Propatrie og Concept, saa og Postpapiir i forskiellige Formater, der alt udsælges saavel i hele Riis som og i enkelte Bøger til de mueligst billige Priser. Slagelse den 22de December 1832. Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
248 Rbdlr. 27 s. Repræsentativer Umyndiges Midler under Frederikslunds Godses Overformynderie, kunde, imod lovbefalet Sikkerhed, strax erholdes tillaans, naar Vedkommende derom henvender sig til undertegnede Forvalter. Frederikslund, den 14de December 1832. N. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
En fortrinlig Land-Eiendom heri Siælland, med 4 Tønder Land udmærkede Jorder, skiønne og solide Byg ninger, og hvortil haves en særdeles indbringende Næringsvei udenfor Avlsbruget, kan strax erholdes tilkiøbs. hvorom det nærmere erfares hos Bogtrykker Magnu i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Hos Undertegnede modtages til Røgning alle Sorter Kiød og Flesk, saavel hele som halve Sider, mod en reel Behandling og billig Betaling. Slagelse den 3die December 1832. F. Hemmert, Bødkermester, boende hos Pottemager Schn. mann paa Smedegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Paa Wibyegaard ved Roeskilde, der har et Hollændederie af 150 Køer, bliver til forestaaende Maidag Tieneste for en ugift Schweitzer. Man melder sig 10 for jo heller til Forvalteren paa Gaarden, der giver fornøden Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Da Sophrosyne, som fulgte som Tillægsblad med den Vestsiællandske Avis, nu er sluttet; har jeg anmodet min Redacteur, Hr. Pastor, Ridder Bastholm, fremdeles at udgive saadanne Tillægsblade til Avisen. Han har overladt mig et af sine Manuskripter, nemlig: Historiens Philosophie, hvis Foredrag vil blive meget fatteligt. – Af dette Skrift, som ikke sælges særskilt og som blot følger som Tillæg til Avisen, udkommer aarligen, nemlig fra Nytaar 1833, 8 Ark og derover. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Skulde min Hr. Redacteur enten fratræde Redactionen eller ved Døden afgaae, har jeg forpligtet mig til at fortsætte Udgivelsen af dette Værk, saafremt Mannuskriptet bliver mig udleveret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
De som fra næste Aars Begyndelse ønske at subskribere paa Den Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse Ugeblad, redigeret af Hr. Pastor, Ridder Valtholm, ville behage snarest mueligt, for desbedre at kunne bestemme Oplagets Størrelse, at henvende dem paa ethvert Steds Postcontoir i Danmark og Hertugdømmene og for Slagelse og dens Omegn hos Undertegnede. Slagelse den 25de November 1832. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Siællandske Avis. Den Ve eller Ugeblad. Slagelse den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg. Tirsdagen den 25. December 1832. No. 403, adelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Fredagen den 25. December 1832. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Julefesten. Den største Glædesfest i Christenheden er Julefesten, eller som den i andre Lande kaldes den hellige Christfest, og det selv i de nordiske Lande, hvor den indtræffer i den mørke og kolde Aarstid, paa Jordens sydlige Halvkugle indtræffer den naar Dagen er længst og Veiret skiønnest. Gamle og Unge glæde sig til den og tænke med Haab paa de forhen nydte Forlystelser. Trøst og Glæde udbrede en almindelig Munterhed fra Hytten og til den Sal hvori Juleballet tumler sig; Livets daglige Bekymringer forglemmes under Leeg og Lystighed; Oldingen sidder i Krogen ved Op nen og seer paa Ungdommens Moerskab, forglemmer Vinteren paa sin Jsse og udenfor Vinduet og oplives ved Mindet om de i Ungdommen nydte nu hensvundne Glæder. Gaver uddeles, som vække Glæde og Taknemmelighed; Panter gives i Julelegen; den sindrige Elskov veed under Legen og under Pantet at forklare sine Længsler og tolke sine Følelser. Her samles Familier til et muntert Gilde, hisset straaler Lysekronen over de dandsende Par; Spøg, Fixering, Latter, høres fra alle Sider; Glæden har udspændet sit Telt over alle. J atten Sekler har Festens Munterhed, udgydet sin Strøm af Glæde i det menneskelige Livs Jammer; thi man formoder, at Festen har allerede taget sin Begyndelse i den apostoliske Tidsalder, i det forædlede Menneskelivs Begyndelse; da alle Christne betragtede hinanden som Brødre og havde alt Livets Gode tilfælles.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
J det sydlige og katholske Europa celebreres, Julen med større Pomp end hos os der seer man Christusbørn i Vugger af Sølv eller Guld, besatte med Ædelstene og en pragtfuldt klædt Maria at udstilles i Kirkerne til Tilbedelse. Kirkerne ere da prægtigt oplyste med Krystal-Lamper og utallige Voxlys; Sakramentet uddeles, Røgelsekar bæres omkring, hvorfra en behagelig Vellugt udbredes, og en blid og høitidelig Mu fik sætter Følelserne i Bevægelse og stemmer Sindet til en fød Melancholie og til Andagt. Kiøsterne, Biskoppernes Residentser og de Geistliges Huse ere zirede med vævede og broderede Tapeter, som forestille Jesu Fødsel, og til den 12te Nat blive Almisser i Levnetsmidler og i Penge uddeelte til de Fattige. J Kirker og i Privates Huse indsamles Gaver til dem, som ikke selv kunne indfinde sig for at modtage dem, enten formedelst Sygdom eller Alderdom eller af Undseelse. J 12 Dage gives et Bal og Giæstebud efter det andet, og Carnevals Maskerader vise sig paa Gaderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Ved Julefesten i de katholske Lande ere desaakaldte Præsepier, eller Christi Krybber, en Gienstand for den religiøse Tilbedelse og Udziring, og selv en Gienstand for Konsten, som sees af de er Malerier fra de ældre Tider, som endnu ere til. Sædvanligen seer man paa dem en simpel Krybbe, hvori Christusbarnet ligger, og en Oxe og et Æsel at staae ved Siden deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Paa et Basreliefs i Choret i Cathedralkirken i Paris forestilles Jesu Fødsel saaledes: Maria ligger i Sengen og Krybben med Barnet staaer foran hende. Dyrene puste paa det for at opvarme det (en Jdee for et nordisk Land); Joseph betragter denne Gruppe med Brundring. – J Bethledem staaer en Kirke over det Sted, hvor man antager at Jesus er blevet født, som kaldes den hellige Marias Præsepios Kirke. Dette Sted var efter Sagnet en Grotte, over det skal have staaet fra Keiser Hadrians til Constantin den Stores Tid en Myrthelund, hvori Adonis blev feiret i Hebenskabets Dage; men Constantins Moder Helena lod Lunden nedhugge og i det Sted opbygge en anseelig Kirke i Form af et Kors, som hun helligede til Santa Maria af Bethlehem. Marqvien af Chateaubriand, som har reist i Palæstina, siger: at intet er behageligere endat komme ned i Kryptkirken eller den underjordiske Kirke: Den er prydet med Malerier af den Franske og Jtalienske Skole; disse Malerier forestille Stedets Hemmeligheder. Maria med Barnet efter Raphael; Bebudelsen, Magernes Adoration, Hyrdernes Ankomst og alle de Underværker, som indeholde en Blanding af Storhed og Uskyldighed. Virak dufter bestandig fra Frelserens Vugge. Jeg hørte, siger Chauteaubrand, en Jtaliensk Musikus meget godt spille til Messen de blideste og meest rørende Melodier paa et Orgelværk. Denne Musik henrykkede en christelig Araber, som var med mig, og der, imedens hans lod sine Kammeler græsse, kom ligesom Bethlehems gamle Hyrder for at tilbede Kongernes Konge i sin Krybbe; jeg saae denne Ørkenens Beboer at modtage ved Magernes Alter Sakramentet med en Andagt, en Ærefrygt og en Jnderlighed, som Occidentens Christne ikke kiende noget til; intet Sted paa Jorden indgyder en større Andagt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Frue von der Recke beskriver i det andet Bindaf sin Reise i Jtalien Julefesten i Rom saaledes: Man kappes om at celebrere den i denne Stad med mangeslags, tildeels smagløse Ceremonier, især i Klosterne. Klosteret Aracali har især gjort sig berømt ved sin Præsepiefest; Jeg saae den der saaledes: Foran et Alter ved Siden af Kirken stod paa en tribunagtig Forhøielse, som var oplyst med mange Voxlys, Verdens Frelserens Vugge med mangehaande besynderlige Udziringer. J Forgrunden saae man Gudsmoderen af Træe i Legemstørrelse med sine smaae Børn i Skiødet, omgivet af Menneske- og Dyrefigure. Den forundrede Joseph støtter sig paa sin Stav og betragter hvad der passerer. De tre hellige Konger have, fulde af Ydmyghed nedlagt deres Krone for det ophøiede Barn, og over Moderens Skulder beskuer en Koe i sin naturlige Dumhed Jesusbarnet, for hvilket nogle Hyrder bøie sig fulde af en ærefrygtsfuld Forbauselse." Baggrunden græsse Faar og Æsler. Folket, som strømmer til i Mængde, giver nu Levnetsmidler og Penge til dem, som have foranstaltet denne besynderlige Farce. Denne Vuggefest varer til Helligtrekongers Dag. - Ogsaa andægtige Privatfolk oprette saadanne Krybbeudstillinger deres Huse og lade dem see uden Betaling og det smigrer dem, naar deres Præsepier blive stærkt besøgte. Man seer der Krybben, omgivet af Hyrderne og de græssende Hiorder, alt dette var bragt paa en Skraaning, ved Hielp af et aabent Vindue, saaledes i Forbindelse med en fiern Egn, at det virkelig faae ud som man havde et Landskab for Øinene; men da vi stege op paa Taget, saa svandt alt hen til et Jntet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Frue Brun siger i sine Studier og Neapel at Præsepierne ere desuagtet ikke saa glimrende i Rom som i Neapel, hvor tre Hovedmomenter forestilles den stille Moderglæde ved Barnets Fødsel i Hytten, den klartstraalende Stierne og de jubilerende Engle over Gruppen; og derpaa Hyrdernes Ankomst med deres landlige Gaver, og de hellige tre Konger i deres glimrende Optog med kostbare Presenter. Jeg saae, siger hun, disse tre Hovedmomenter i det pragtfuldeste af disse Juletheatre, adskilte fra hinanden ved flere Værelser, som var meget smukt udpyntede. Jsær den natlige Scene med Hyrderne var af udmærket Skiønhed. Man seer dem fare op af Søvne ved Lyden af Gloria in Excelsis (Ære være Gud i det Høieste) og derpaa at begive sig bort med deres landlige Gaver. Deres Søvnighed var meget naivt udtrykket. Maanen oplyser den landlige Egn og de gaae igiennem Nattens Stilhed hen til den hellige Bygning, hvorover Stiernen lyser med en herlig Klarhed; de gaae indder og tilbede Barnet, naar de komme tilbage, saa finde de Dagen frembrudt og i Landsbyerne alt i Liv og Virksomhed. De fortælle hvad de have seet og Tilhørerne ile nu i smukke Grupper, for at bringe deres Gaver. (Krybbefesten bliver herved forvandlet til et Skuespild. Denne og flere saadanne Scener sees i Juletiden i Mængde i Neapel, enkelte Præsepier ere overmaade pragtfulde; thi Familierne attraae derved at sætte deres Rigdomme og Pragt til Skue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Som en Gave til Jesusbarnet offres her følgende smukke Vers, som er 80 Aar gammelt og blev dengang forfattet af et Barn i sit 13de Aar. Din store Fødselsest; og store Festens Fyrste, Vi holde vil, en Fest blandt Festerne den største. Da Du, vor Frelsere, blev til vor Frelse fød; At Frelsen skulde os forskaffes ved din Død. Gid vi til denne Fest saa bereed maae blive At Festens Fyrste sig til Gave os maae give! Gid at vi Festen selv saa helligholde maae, At han os gandske kand igien til Gave faae.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra Paris under 15de: at der blev holdet den 14de December en Conference i det udenlandske Departement, hvilken den Østerrigske Ambassadeur, Greve Apponyi, den Engelske Lord Granville og Admiral Roussin bievaanede, som skal allene have havt de Tyrkiske Anliggender og det Russiske Cabinets Jndflydelse derpaa til Formaal. En nye Conference er berammet til næste Torsdag og de Deeltagende synes at være meget enige. Den Tyrkiske Gesandt Mahomed Emin Namik Pascha er ankommen til Dower. Fra Constantinopel berettes: at Jbrahim vil angribe denne Hovedstad og venter blot paa Flaadens Assistence. Storvezieren samler sine Tropper og haaber at kunne beskiæftige Jbrahim saalænge til den Russiske Hielpe-Armee ankommer. Den Russiske Ambassadeur skal have erklæret i en Audience, at Keiseren vil komme Sultanen til Hielp, som skal være Aarsagen til at denne har tilstillet Gesandtskabet saa kostbare Presenter. Der skal giøres Anstalter i Odessa til at indskibe Tropper. Man er nu fuldkommen beroeliget i Constantinopel. En anden vigtig Efterretning er det, at den Russiske Feldtmarskal Paskewitsch-Erivansky forventes i Berlin: at man i Preussen holder sig parat til en muelig Krig, at et Preussisk Troppekorps som er bestemt til Westphalen skal marschere igiennem det Hessiske; at Tropper samles selv i de de østlige Provinser; at Krigsfolkene indkaldes; at man begynder at vente noget overordentlig og har en Ahnelse om, at den Hollandske Armee vil komme deres Landsmænd til Hielp i Kampen. Ogsaa tales om at et stort Preussisk Statslaan, bygget paa Grundskatten, skal optages. - Fra Paris tales om Foruroeligelser med Hensyn til den Preussiske Politik og Conferencer i den Anledning imellem Marskal Soult og Baron Werther. - Fra Antwerpen berettes under 14de December, at man skal i det Franske Hovedqvarteer have faaet Efterretning om en stærk Bevægelse ved den Hollandske Armee, som lader formode, at den vil rykke fremad; det 5te Husar-Regiment af Brigaden Simonneau har faaet Ordre at rykke mod Grændsen for at observere dens Bevægelser og fra Brüssel berettes, at man har bestemt erfaret, at Kongen af Holland vil lukke Schelden for alle Nationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Der berettes fra det Franske Hovedqvarteer i Berchem under 14de December og Morgenen: at Mineurerne havde allerede for to Nætter siden aabnet Muren og anbragt 3 Huller i den. At den 13de blev Faschinerne og Skandsekurvene lagte i Beredskab til at at udfylde Graven imellem den anden og tredie Parallele; Arbeidet blev foretaget under Fiendens Jld, og de Franske Soldater lode sig ikke afholde af nogen Fare. Klokken 4 1/2 blev givet Ordre til at sprænge Minen. For at undgaae Explosionen trak Tropperne sig tilbage til den første Parallele. Minen sprang uden stor Allarm, uagtet den indeholdt 1200 Pd. Krudt, som kom af at den var lagt meget dybt og skulde kaste en stor Masse Jord i Veireet; men Virkningen, var fuldstændig. Et Qvarteer efter løbe 3 Elite Compagnier af det 65de Regiment Storm paa Lünetten St. Laurent, to Afdelinger Grenadere paa 25 Mand og 100 Voltigeure marscherede foran. Grenadererne styrtede sig i Graven, sprang over Faschinerne og omgave Lünetten til høire og venstre Side, imedens Voltigeurerne med fældet Bajonet trængte frem mod Breschen med det Raab: fremad, Hollænderne indsaae at det var forgiæves at giøre videre Modstand; de Franske fandt dem paa Volden med Geværet i Armen; de havde et sørgeligt Udseende; de vare udmattede af Anstrængelser, sorte af Krudtet, og deres Klæder vare giennemborede af Kugler; de strækkede Gevær saasnart de saae de Franske Soldater; deres Chef sagde til den Franske Bataillonschef Richepanse: Giør med mig hvad De vil; men jeg beder om Naade for mine Folk. Han svarede: Vi have ingen Vaaben mod dem som overgive sig. Officeren overgav sig nu med sine Folk og 47 Mand blev gjorte til Krigsfanger, af det 10de Linieregiment, hvoraf nogle Amsterdammer Jøder; Resten, 61 Mand, havde taget Flugten til Castellet. De Fangne bleve godt behandlede af de Franske. Deres Lieutenant, de Brouw, blev forhørt af General Desprez; men han vægrede sig ved at meddele nogen Oplysning; bedre fik man af en Sergeant som havde tient i den Keiserlige Garde; de Hollandske Fanger afsendes til Frankerige. Man fandt i Lünetten to sexpundinger, to Mørsere og en Haubitz. Jngenieur Obersten Villeneuve dreiede den om og afskod den paa Castellet. 27 Mand af de Franske bleve saarede og Voltigeurlieutenanten Massy blev skudt. Erobringen af Lünetten opvakte en stor Glæde i den Franske Armee og oplivede alt paa nye. - Om Middagen meldtes, at Lünettens Erobring, synes at have opvakt Bestyrtelse i Fæstningen; de Hollandske Batterier forstumme og de Franske benytte Skrækken til at indtage nye Posttioner. Hertugerne af Orleans og Remours giøre Tieneste i Transcheerne. Marskal Gerard er syg. Engelske og Preussiske Officere, have indfundet sig ved Beleiringen; de første i Uniform, de sidste i Civildragt. Om Aftenen meldtes, at Castellet skod kun lidt, at 6600 Bomber, ere bragte paa Batterierne; at Lünetten sættes istand, og at Bresche=Batterierne skulle være færdige inden 24 Timer. Veiret er meget slet. Marskallen lader udstæde en Berømmelse til Tropperne. Man siger, at General Chasse kan ikke taale at opholde sig i Casematterne og har ladet sig sætte over til det Flanderske Hoved (vist et falskt Rygtt).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Marskal Gerard har foræret General Chasse et Apothek, da Fæstningens er ødelagt; det blev modtaget med Taknemmelighed. - Den 15de var Jlden skrækkelig fra begge Sider. Hollænderne betiene sig med Fordeel fra Voldene af deres Flinter; Forbittrelsen er stor paa begge Sider. De Franske anstrænge sig nu for at skyde Bresche i Fæstningen og haabe at den snart vil falde. J St. Laurent anlægge nu de Franske Bresche Batterier. Arbeidet er farligt, da det er saa nær ved Fæstningen. Veiret bliver græsseligt. - Veirliget i denne Nat har været afskyeligt; de stakkels Soldater have lidt meget; men ere dog blevne ved at arbeide. Jlden bliver stærkere. Saarede bringes til Staden. Siden Beleiringens Begyndelse skulle de Franske have havt 585 Saarede og Døde. Kl. 9 om Morgenen: Veiret opklares; Luften bliver koldere. - Kl. 12 Mineer-Sergeanten Berger dræves i Løbegravene. Denne Morgen ankom den anden Afdeling af Divisionen Schramm og begav sig, syngende Parisiennen, til Løbegravene. De Afløste vende tilbage til deres Cantoneringer, uagtet den besværlige Nat de have havt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
En Grenadeer af den Pariser Nationalgarde ankommer, og bebuder, at mange af hans Kammerater ville følge bag efter. - Kl. 3 om Eftermiddagen: Jlden fra Fæstningen, som var meget heftig denne Morgen, bliver svagere; vi have kun i den sidste Nat havt 12 Døde og Saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
- Nogle Artillerievogne ere komne fra Frankerige med et aparte Slags Granater. Den 16de ankom de Franskes Konges Adjutant, Artillerie-Generalen Gourgand, som var med Napoleon paa St. Helena, tilligemed Jngenieur-Obersten Berthois, for at afløse Marskal Gerard i Commandoen, dersom hans Upasselighed skulde vedvare; men han synes at bestude sig bedre. Officerene lade til at være misfornøiede med denne Forandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Beleirerne have nærmet sig Fæstningen i en Afstand af 100 Metre (omtrent 160 Danske Alen) saa at de Beleirede meest betiene sig af deres Flinte fra Voldene af. J Fæstningen ere alle Bygningerne forskudte. Mineurerne arbeide sig frem til Bastionerne; det bliver snart paa Tiden at den Hollandske Armee iler Castellet til Hielp; men dertil udkræves Frostveir. - General Chasse er ikke forsagt; han havde ladet nedtage den uhyre Hollandske Fahne; men efter Lünettens Erobring har han opplantet den paa nye. Den Hollandske Admiral Leves Liig er bragt til Viessingen. Escadren har nu, commanderet af Captain Lucas, demonteret Batteret i Korskandsen; nu har General Sebastiani anlagt et Haubits=Batterie i den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Kongen af Belgien beholder sit Ministerium, da han ikke har været istand til at faae et nyt tilveiebragt. Parlamentspalgene i Skotland og England faae et saa ministerielt Udfald, at Ministerne kunne endog soutinere deres udenlandske Politik. - Det Russiske Laan gaaer istaae; det hedder, at man vil i City ikke entrere i Laanet førend den belgiske Sag er afgjort. - Man har faaet meget gode Efterretninger fra Colonien ved Svanefloden. - Fra Guatimala berettes, at Friehedspartiet har faaet Overmagten og at Republikken er beroeliget. Fra Mexico: at General St. Ana har erobret Puebla og truer Hovedstaden. - J Brasilien er Tilstanden god. - Hr. Stratford Canning er afgaaet med en Mission til Madrid. - Kongen af Spanien skal være meget syg og have modtaget Sakramenterne. - Greven af Ofallo er bleven indenlandsk Minister. Greve d'Espagna er afsat. - 30000 Miguelitiske Tropper indslutte Oporto og ængste Staden med Bomber; men nu skal Skibet Petit Paul være ankommet til Havre de Grace med Depescher til Hertuginden af Braganca af det Jndhold, at de Constitutionelle have den 28de giort et Udfald, commanderet af General Qveiros paa Migueliternes høir Fløi dræbt 1000 Mand, gjort mange Fanger og ødelagt Forskandsningerne og Bagagen. Kongen af Reapel er kommen tilbage til sin Hovedstad. - Kongen af Grækenland og hans Broder Kronprinsen er den 7de December ankommen til Jnsbruk¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Extrapost. Fra Antwerpen berettes under 17de December, Kl. 4 om Eftermiddagen: at Bresche Batterierne have begyndt at skyde. Angrebet er rettet paa Bastionerne Alba og Toledo. De Franske have taget en Hollandsk Kanonbaad, som er strandet ved Lillo. To Belgiske Kanonbaade have vovet sig ned af Schelden til Castellet Phillip. - Da man ikke troer den Hollandske Armee, saa have Generalerne Georges og Castellane forladt Trancheerne og begiver sig til Grændsen; dette sees ogsaa af at mange flere Franske Tropper vare indrykkede i Belgien end der vare anmeldte, som den belgiske Krigsminister har tilstaaet i Kammeret. J Kastellet er nu ogsaa Kirken nedskudt. - Konge Leopold har nu modtaget Kammerets Addresse og i sit Svar forsvaret sit Cabinets Handlemaade og viist Nødvendigheden af Overeensstemmelsen i dette vigtige Øieblik. - Efterretningerne fra Preussen lyde denne Gang fredeligere. Den Preussiske Gesandt ved Forbundsdagen, General Nagler, har notificeret de Troppebevægelser, som Preussen har foranstaltet, og som have til Formaal at forhindre at Maassloden ikke overskrides af de krigførende Tropper. Forbundsdagen har takket Preussen for denne Forsigtighed og lovet hver Stats specielle Biestand ved en Krig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Beretninger fra Lissaboraf 30te November, skildre de Constitutionelles Udfald den 28de, som ubetydeligt; i London vil man vide, at Don Pedros Forfatning er meget misligNamik Pascha er ankommen til London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-25
Kongsberg Sølvværk har givet i Aar et Udbytte af 130,000 Specier. J Slotskirken i Aggershuus Fæstning er gjort Jndbrud og stiaalet Kirkens Kar, uagtet den ligger paa det høieste Punkt i Fæstningen.