Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-09-04
Extraordinaire. KEE Kiøbenhavn den 4 Septemb. Min Herre. Florentz. forlyder at Store Hertugen af Florentz har ladet en Expres til Vien afgaae med visse Forestillinger, saa at mand vil sige at samme Prinz tillige med Hertugen af Parma skal søge at ville overtale Keiseren til at give sit Minde, at de saa tit omtalte 6000 Spanier dog maatte overbringes til Jtalien. Mand foregiver og at at Paven har ved et Brev raadet Kongen af Spanien at opsette det talienske Tog endnu udi en Maaned, haa bendes at formaae i den Tid saa meget hos Keiseren, at hand skal samtykke i de Spanske Troupers Overførsel. Fra Livorno. berettes, at det staar ikkuns slet til med Genueserne paa Corsica, da Rebellerne under deres Anførere Pampilioni haver angrebet Aaccio, hvilken Festning er Genueserne højt angelegen at conservere som og have didsendt 200 Soldater, men mand frygter at de vil komme for sildig. Bemelte Pampilioni skal være særdeles forbittret paa alle Genueser siden Præstdenten i Bastia med Republiqvens Tilladelse under Paaskud at ville træde paa hans Side med heele Byen, om hand med nogle hundrede Mand om Natte-Tider ville nærme sig Byen i egen Person, havde didlokket hans Gen Lieut Fabio, massacceret de ham medgivne 500 Mand og ladet ham henrette og partere, hvilken hans Forbittrelse hand for det førstehavde vidst saaledes at stille i verk at hand haver ved sine i Byen indpractiserte Anhengere ladet Præsidentens og de Fornemstes Huu Huuse stikke i brand, hvilken skiebne deres uden Byen havende Lyst-Gaarde og har maatt friste, i sær det skiønne den Pinelliske Familie tilhørende Slot som har været den forrige Gouverneurs, hvis Opførsel mand alleene maa tilskrive alt det Onde hvormed denne Øe nu hiemsøges. Fra Constantinopel. skrives, at det Tyrkiske Hof lader continuerlig Trouper deflere til Persien for at conservere deres gjorte Conqueter, efterdi den unge Sophie merkelig forster ker sin Armee, og fortfarer at erobre de ham af Rebellerne fratagne Provintzer, saa hand og har i sinde at beleyre Tauris, hvilken Bye Tyrkerne nødig skulle ville miste. Fra Paris. skrives, at mand ey hører snakke om andet end de Ordres, som Hoffet har udferdiget til de Trouper og den Magt saa vel til Lands som Vands, som Kongen af Frankerige har destineret til den Spanske Jn fants Overførsel til Jtalien. Mand har bekiendtgjort hvad det Spanske Parthie siger dertil, at Floden strax skal gaae ikke. under Seyl. Saa veed mand og om om den Negociation med Savoyen er sluttet om at tillade de Franske Trouper til Lands at passere igiennem de Savoyeske Lande, hvoraf nogle slutter, at Hertugen ey endnu har declareret sig for noget Parthie. Med andre Breve fra Paris meldes, at den til Casalla afferdigede Coureer var ey endnu tilbagekommen, dog havde mand den Beretning fra Spanien, at alting giøres til rette til Troupernes Jndskibning, til hvilken Ende en stor deel Penge var sendt til Barcellona, saa at mand venter nu hver Øjeblik den Tidende, at Trouperne ere indskibede og Floden dermed afseilet. Fra London. berettes, at Spanien vedhenger at drive paa ved det Engelske Hof, at det dog maatte sende sin Contingent til det Jtalienske Tog, saa at Mr. Keene er bleven beordret at bekandtgiøre det Spanske Hof, at Jndskibningen er skeet og de Engelske Trouper allerede om Borde. Naar de vare ankomne til Gibraltar, skulde den forjettede Undsetning strax være ferdig at indfinde sig ved den Spanske Armee, saasnart Kongen af Frankerige havde de ladet sine Trouper indskibe. Hans Store Britanniske Majest. forsikrede og, at Hollænderne ey heller blev tilbage med deres Andeel naar de fik at vide, at det Franske Hof havde beordret Jndskibningen i Toulon og Marseille, thi det var ikke billigt, at den ene Allierede uden den anden og gjorde sit, indlod sig i saa vigtigt et Anliggende. Mand har foregivet, at Aarsagen, hvorfor saa langsom gaaes til Verk, er, at det Spanske Hof dog intet i Aar foretager, og dersom den Spanske Flode end i Aar komer i Søen, er det dog ey i anden Hensigt end for at sette den Spanske Magt paa Corsica, hvor den var vedhaanden til i rette Tid i et andet Aar at kunde møde de Keyserlige i Jtalien, naar de havde samlet sig med de Allieredes Trouper, som dertil kunde støde, naar mand saae at ved Negociationerne ey meere var at udrette.