JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Stiftelsens første Ephorus Poul Winding berettede, i den Tale han holdt ved Collegiets Jndvielse, at Stifteren paa sin Sotte og Sygeseng havde tiltalt ham saaledes: Tu cui hæc Eogiæ commissa est, provides sollicitius, ne pessimæ notæ mancipia in hos magisterium recipiantur, homines inter oleum & vinum occupati &c. (Lærd. Eft. 1791, S. 398.)J vore Tider har Ephoratet været bestyret af Peder Holm 1765-1777 - Peder Kofod Ancher 17771782. "Han, sagde Secretair Gudenrath, nedlagte det, om jeg ei feiler, af Fortrydelse over en Cabinetsordre i Aaret 1782. - Abr. Kall. – og fra sidstnævntes Død 1822 nuværende Ephorus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
J Kalls Ephorats Tid indtraf ogsaa en Fest for Collegiet. 1791 blev nemlig Collegiets hundrede aarige Jubelfest høitideligholdt. Om Formiddagen blev paa Collegiets Auditorium opført en Cantate, hvortil Ordene vare af R. Frankenau, og en latinsk Tale blev holdt af Collegiets daværende benævnte Ephorus, hvori han opregnede alle de Mænd, som i de første 6 Decennier af Aarhundredet vare udgangne fra dette Collegium, og havde gjort sig berømte og fortjente af Fædrenelandet ved ypperlig Lærdom, eller anseelige Embeder, tilligemed Stiftelsens yngre Fosterbørn, som ved Talenter og Lærdom give Haab om at ville vedligeholde Stiftelsens gamle Ære." Denne Tale, som udbredte meget Lys over vor Literairhistorie, var meddeelt afdøde Prof. Jac. Baden til Afbetjening. "Da den snart, skrev han (i sin Univers. Journ. 1794, S. 16), kan ventes udgiven i Trykken, vil jeg ikke forekomme Læseren, men allene melde, at dette Aarhundrede har i en Tid af 63 Aar seet af Borchs Fosterbørn 11 Biskopper, 36 Professorer ved Kjøbenhavns Universitet (blandt dem L. Holberg, 7 ved Sorøe Academie (blandt dem Kraft og J. Erichsen, 1 ved det Parisiske (Jacob Winslow, 1 i Kiel, som siden blev Procanzler sammesteds (Martin Friis, fra Ribe), 1 i Helmstadt (Justinus Bing), 7 ved Odense Gymnasium, 1 ved Seminarium i Kongsberg (Thorstensen. Doctorgraden i Theologien har 12 Borrichianer erholdt, i Lovkyndigheden 5, i Medicinen 24. J Skolerne have været ansatte som Rectorer, Lectorer og Con rectorer 39, Provster paa Communitetet 7. Jkke at tale om de mange, som have beklædet andre civile og geistlige Embeder. Det er Skade, at denne Tale er tabt (formodentlig i et Officin i Jldebranden 1795). Stupenda eruditio in illa oratione splendebat, sagde Seer. Gudenrath om den. Før og efter Talen opførtes en Cantate, hvortil Ordene vare af R. Frankenau. De tre Skuespillere Musted, Rossing, Jbsen, tjente ved Udførelsen med deres Talent. Om Aftenen var et Gilde paa Skydebanen, hvortil vare indbudne de i Byen Tilstedeværende, som have ligget paa Collegium. Hr. Sec. Jac. Just. Gudenrath skrev derefter: "Betragtning over de sidste 15 Aar paa Ole Borchs Collegium, foranlediget ved dets første Aarhundredes Jubelfest, holden d. 9 Juni, 1791. (Jndført i Jris 1791, Aug. S. 67190. Sept. 268301. Oct. 4969. Nov. 168-178. Dec. 308348.) Vi slutte med de Ord, med hvilke Hr. Etatsraad Engelstoft, R. af D., fra hvis Haand et lidet latinsk Digt medfølger fornævnte Jndbydelse, har sluttet samme. Qvalia vidisti storentia laudibus olim, Multa renascantur talia lustra tibi. Perge, favente De, gavos educere alumos; Egregios felig perge nutrire viros, Qveis recti cultus, qveis vera, decentia cordiOveis operis sacri pectore castus amor; Sic demum patriæ, sig demum reddita Musis, Sic demum vere nomine digna tuo!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Jndenlandske Efterretninger. Skriftlige Spørgsmaale, fremsatte ved den theologiske Embedseramen i Januari 1826. 1) Evang. Joh. 1, 2434. 2) Psalm. 95. 3) Exponatur, qvid de divortio sit statuendum, tam junta effata sacræ scripturæ qvam secundum præcepta philosophica. 4) Qvid docuit ipse Jesus de morte saa deqvevi hujus mortis salutari. 5) Qvibusnam modis & institutis conati sunt antistites ecclesiæ per medium avum mores tam populi qvam cleri christiani emendare. 6) Ex locis inter se comparatis ep. Pauli ad Ga latus I, 17 seqv. 2, 1 seqv. Act. 9 imprimis a v. 1930. 15, 1 seqv. 22, 17 seqv. 2 Cor. 11, 3233 enarrentur itinera Pauli suscepta ab anno Christi 37 ad annum I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Skriftlige Spørgsmaale, fremsatte ved den theologiske Embedseramen i April 1825.1) Actor. 2, 22, 31. 2) Psalm. 16.3) Exponatur præstantia religionis christianæ præPharisæt-judaica in universum brevius nominatim antem qvoad doctrinam de mode, qvo de probari sive favorem divinum conseqvipossunt homines. 4) Doctrina biblica de precibus earumqve vi afferatur & illustretur. 5) Exponatur & illustretur doctrina biblica de gratia divina cooperante. 6) Adumbretur veteris ecclesiæ disciplina morum cum crist subjuncta nee non ratione usus hodierni adhibita.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Odense, d. 27 Maj. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik indtraf først her til Byen i Aftes imellem Kl. 10 og 11. Overfarten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
over Beltet skeete med Postjagten Ørnen under Ledsagelse af Hr. Søecapitain Ravn, og Hs. Høihed ankom til Nyborg Kl. 6 Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Aalborg, d. 26 Maj. Cancellieraad Poul Mørck Gleerup, der den 21de Dennes ved Døden afgik, blev i Dag paa det hæderligste jordet. Foruden de mange Indbudne havde og et stort Antal Uindbudne indfunden sig for at ledsage ham til sit Hvilested. Over i 30 Aar beklædte han den hæderlige Post at være Stadens Raadmand, hvilket Embede han bestandig udførte med den strengeste Redelighed og den punct ligste Nøiagtighed. Da Orden i alle hans Forretninger og hans hele Vandel var en af de mange Dyder, der især udmærkede ham, saa nød han og en bestandig vedvarende Sundhed indtil det sidste Aars Tid, samt opnaaede den høie Alder af 71 Aar. Han havde aldrig været gift, men mod sin Familie og nærmeste Paarørende var han en sand Fader. Jkke heller glemte han Fremmede, da han følte en inderlig Glæde ved at lindre sine trængende Medmenneskers Kaar, saameget som det stod til ham. - Længe vil han derfor savnes blandt os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Aarhuus, d. 27 Maj. I Gaar Eftermiddags Kl. 6 indtraf Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand hertil fra Callundborg, efter en tolv Timers Overfart. Høisamme hilsedes fra Havnebatteriet med 9 Canonskud, og modtoges paa Skibsbroen, hvor det borgerlige Jægercorps paraderede, af Sit Regiments Officerer, Byens Øvrighed og Honoratiores, der ledsagede Prindsen til Hans Logis i Hr. Oberste von Scholtens Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
J Norburg paa Alsøe udbrød d. 21 d. M. Jld hos en Brændeviinsbrænder. Formedelst at Alt var saa tørt og Husene straatakte, bleve i en Tid af een Time 6 Huse med Sidebygninger lagte i Aske, hvorved 10 Familier mistede næsten al deres Bohave. Til Lykke omkom hverken Mennesker eller Creature. Hr. Franz Siebert, Kongl. Sachsisk Kammersanger, som nyligen med fortjent og enstemmigt Bifald gav en Concert paa det store Kongl. Theater, agter, tilligemed sin Datter Jomfr. Clara Siebert, efter adskillige Musikynderes Ønske, at give Onsdagen den 1ste Juni, om Aftenen Kl. 7, paa det Kongl. Hoftheater, en Concert, af følgende Jndhold: Første Afdeling. 1) Qvintet af Mozart. 2) Basaria af Mozarts Tryllefløite: Jn diesen heiligen Hallen. 8) Scene og Sopran-Aria af Paers Sargino. 4) Polonaise af Mayseder for Violin. 5) Romance: "Die Sehnsucht", af Göthe, for Tenor og Bas, componeret for Fr. Siebert, af den Kongelige Baierske Musikdirecteur Haussler. 6) Romance af Boyeldien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Til Slutning: En lystig Tyrolersang for Sopran og Tenor, af Weigl. Anden Afdeling. 7) Qvintet af Mozart. Rondo. 8) Basaria af Mozarts Figaro. Non pin an drøi forføllone Pamoroso o. s. v. 9) Sopran-Aria af Rossini. 10) Romance: Das Grab und die schöne Zauberinn, comp. af Siebert. 11) Duet for Sopran og Bas, af Rossini.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Til Slutning: En Wiener Folkesang af Trylle operaen: Die Fee aus Frankreich, af Wenzel, Müller. Billetter, saavel til Loger, som til enkelte Pladser, faaes i Nyhavn No. 9, 1ste Sal, fra om Morgenen Kl. 8 til om Eftermiddagen Kl. 6. Følgende ere Priserne paa Pladserne: En Loge i 1ste Etage til 10 Personer 10 Rbdl. En enkelt Plads i 1ste Etage . . i Parkettet . . . 1 i 2den Etage. 4 Mk. En heel Loge i 2den Etage. 7 Rbdl. til 10 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Kjøbenhavns Børs, den 31te Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 214 Species 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 19 1/4 19 2/3 Rbd. Sedl. 52 152 3/4 Rbs. Tegn. 94395 Rbd. Sedl. i Banco. 41 Rbd. r. S. 1102 111 i Sedler. 99 99 1/2 Banco. 99 99 1/2 Banco. 106 106 1/4 i Banco. i Banco. 89 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. dom om Toogtyvende Aargang. No. 45. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Juni 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Frederiksbergs nye Kirkegaard. J Onsdags, d. 1ste d. M., imellem Kl. 12. og 1, blev Frederiksbergs nye Kirkegaard høitideligen indviet, i Overværelse af en stor Mængde Mennesker, saavel fra Byen, som fra Hovedstaden. Høitideligheden aabnedes med følgende Sang, der blev afsjungen af Skolens Børn, under Accompagnement af blæsende Instrumenter. Med Veemod og med Andagts Lue Jndvie vi vort Hvilested. Vort Haabes Gud til Dig vi skue! Du skjænke de Henfarne Fred! Byd, at vi selv fra Gravens Bo Maae see til Dig med Haab og Tro. Skal her end jamre Ægtemage, Og see i Muldet lagt sit Alt; Staaer Barnet her med bitter Klage, Naar Jord paa Fædre-Kisten faldt; Og græder Vennen her for Ven, Da mind os om Opstandelsen. Derpaa fremtraadte Hr. Provst Schack og holdt en rørende Tale, hvori han udviklede med megen Veltalenhed de Jdeer, som en saadan Jndvielse lede paa, og styrke Troen paa et bedre Liv hisset. Efter Talen istemtes igjen, ligeledes under Accompagnement af blæsende Jnstrumenter, følgende Sang. Den Gud, som ved almægtigt: Bliv, Fremkaldte Alt til Fryd og Liv, Han skal os atter vække; Men Jesus, Sandheds Tolk, har sagt: Skal Frøet blive Jordens Pragt Maae Muldet det udklække. O Gud! Det Bud. Daglig taler, Sødt det maler Grav herneden, Som vor Vei til Evigheden. Og Han, som styrkede vort Haab, Blev, efter Lidelsernes Daab, Da han paa Korset døde, Fremkaldt af Gud fra Gravens Ro Og stod til Trøst for dem der tro, Som Livets Morgenrøde. Saa vist Gud Christ. Da fremkaldte De Udvalgte Til hans Rige. Skulle gjennem Graven stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Frederiksberg By har saaledes nu ikke allene faaet en paa alle Sider med Muur omgiven ny Kirkegaard, hvori Nicher ere anbragte, og hvortil det forhen til Præstegaarden hørende Stykke Jord er taget, men kan ogsaa med det første vente sig en ny smagfuld Præstegaard, som nu opføres, istedet for den gamle, meget forfaldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Indenlandske Efterretninger. Den forhen i dette Blad bebudede Concert af Hr. Siebert og hans Datter, blev givet i Onsdags Aftes, men for et indskrænket Antal Tilhørere, hvortil nok Aarstiden bidrog det meste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Mange Virtuoser og Virtusinder have fuldt Huus, mange fortjente at have det. Baade Fader og Datter høstede imidlertid denne Aften eenstemmigt og fortjent bifald, og da Stemmer bør veies, ikke tælles, saa er der ingen Tvivl om, at dette lidet Publicum, hvoriblandt saa mange virkelige Kiendere fandtes, maatte ved sit bifald glæde begge ligesaa meget, som det, der kom fra et større, men langt mere blandet. Om Hr. Sieberts Sang kan der kun være een Mening, og han viste blandt andet ved den Wiener Folkesang, han til Slutning saa fortræffeligen fang, og som han ved et da capo blev opfordret til at synge endnu engang, en Prøve paa, hvorledes die Wiener in Berlin, der i det Hele, især fra Spillets Side, blev givet ret godt paa vort Theater, egentlig kun udføres paa tydske Skuepladse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Jomfru Sieberts Sang behagede den Aften almindeligt, og der er ingen Tvivl om, at hun om faa Aar vil blive een af de meest udmærkede Sangerinder i Tydskland. Hun kunde maaskee allerede have været det nu, naar hun ved Anstrængelse havde villet forcere sin Uddannelse, men da Erfaring ofte har lært, at sligt ikke kan skee uden Fare for ganske at miste eller fordærve sin Stemme, saa er det visseligen mere at rose end at laste, at hun har foretrukket en gradviis naturlig for en hurtigere, men unaturligere Udvikling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
J Hr. Hempels Avis af 30 d. M. læses følgende: "Ogsaa jeg var iblandt de Ulykkelige, som i Orcanen Natten den 20 Decbr. sidst, tabte Alt, ved at tilsætte min eiende Jagt paa Sjællands Kyst. Bag Ulykkens Mørke glimtede dog Haabets Stjerne: "Hjelp og Trøst er jo Danskes Glæde!" Dog - det eneste Sted, hvor jeg altid har faret fra, og kunde vente tilstrækkelig Hielp fra, var - Faaborg; men ved Siden af mig laae Skipper Anders Bankes sønderknuste Vrag, der, som indfødt Borger, havde billigere Krav paa Jndvaanernes Bistand. Dybt nedbøiet ankom jeg til min ulykkelige Familie og derpaa til Faaborg hvor jeg desuagtet blev modtaget med forekommende Velvillie og om Deeltagelse. Jnden 2 Dage forsvandt havde jeg Faaborgernes Godhed at takke for et grunder Haab om at erholde et nyt Fartøi, ja Mængblandt disse, som jeg med tungt Sind nærmede mig, fordi de ved mit Uheld havde lidt Tab, rakte mig uopfordrede, med de Ord: Vi have vel mistet Noget; men Du Alt en dobbelt kjærkommen Gave. Atter her stode de brave Svendborgere ei tilbage; Egnens goddædige Landmænd kappedes, efter Evne og Leilighed, at yde mig Bistand, og herligt vidner nu Krandsen fra min opførte Stavn om dansk Hjelpsomhed, og Brodersind. - Snart gliver min nyfødte, Haabet" ud paa Bølgen, da skal min Takkebøn opstige til den Algode for Dem, Høie eller Lave, som, ved Guldets Klang eller kun ved et trofast Haandtryk, hialp mig i Nøden og lindrede min Sorg; hans Velsignelse over hver Den, som forbarmede sig over mig. - Ulbølle Strandhuse, den 24 Mai 1825. Hans Rasmussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Aarhuus, d. 31 Mai. J Søndagsformiddag var der Cour hos Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand. Om Aftenen beærede Høisamme Skuespillet med Sin Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Jomfrue Beckers Benefice i Søndagsaftes var talrigt besøgt, og nød denne vakkre, almeenyndede Skuespillerinde den Ære, at vorde fremkaldt efter Forestillingen og hilset med et tredobbelt Bravoraab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Viborg, d. 28 Maj. Efter et fortræffeligt Foraarsveir fra den 24de Mai af med mild Regn og Torden, der gjentoges i Gaar, har det i Nat frosset ikke saalidet. Tamperdag den 25de bragte om Morgenen Regn, siden mild Sydvest. Nu springer Vinden fra Syde til Nordvest, og, skjøndt det i Gaar andensteds tordnede, have vi dog kun faaet Kulden, der især skader Frugttræer og Havevexter, samt Fiskeriet i Liimfjorden. De Brasen, der nu pleie at fiskes, samt Aborrene, udeblive, og kun Aalene, af maadelig Qvalitet, ved Pulsvaadde opjagede, bringes til Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Blandede Efterretninger. Toget mod Rusland 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Vi have forhen omtalt det mærkelige Værk af General Greve de Segur om det franske Tog mod Rusland 1812, og her atter komme tilbage til samme, formedelst dets Vigtighed og almindelige Interesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Frankrig havde ved Napoleons Feldtherre talenter og Genie naaet sin høieste Culminationspunkt. Carl den Stores Rige var paa Ny oprettet. Napoleon havde ført sine seierrige Ørne lige til Niemen og ligge til Herkules Støtter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
J den pyrenæiske Halve herskede kun endnu aabenbar Modstand mod ham, en Modstand, der efter Tingenes Stilling dog endelig havde maattet vige for Overmagten. Alle Continentets øvrige Stater havde, efter ofte fornyede Kampe, overbevist sig om Umuligheden af, enkelt at træde frem med Held mod denne Kjempestat, uagtet de af sammes voxende Styrke havde Alt at frygte og Intet at haabe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
J lige Storhed paa Fastlandet stod mod denne Kolos i Syden kun alene Rusland, forsvaret ved sine til ubetinget Lydighed vante Folkeslag, beskyttet ved sine Ørkener og den Alt stivnende Kulde. Foreningen af Holland og af endeel af det nordlige Tydskland med Frankrig; de til at tæmme England med den største Strenghed anordnede Continentalspærringer, der fremkaldte Jndskrænkninger og øiebliklige Forlegenheder, og i det de hentydede paa Planer til Frankrigs vedvarende Udvidelse, opvakte Mistanke, som paa mange Maader næredes, alt førte til en Spænding, og endelig til en Kamp paa Liv og Død. Denne Katastrophe, i Forbindelse med de foregaaende Aarsager, har Forfatteren beskrevet, og derved udfyldt en hidtil følelig Aabning i Begivenhedernes Historie. Han har i dette Værk forsøgt at skildre Anledningen til og de nærmere Omstændigheder ved en Krig, som i sine Følger gav Europa en anden Form, og overdrog den sydlige Kolosses Overvægt paa den nordlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Ved de officielle Beretninger fra de stridende Hæres Anførere, gjennem de offentlige Blade og ved flere Beskrivelser af Militairoperationer, beregnede til Strategiens Berigelse, ere Hovedbegivenhederne i denne sidste Kamp om Overherredømmet i den civiliserede Verden blevne bekjendte. Forfatteren har ikke indskrænket sig til denne eensidige Fremstilling. Hans personlige Stilling og Forbindelser satte ham i Stand, til, at see meget i Nærheden rigtigt, af hvad der for tusinde Andre forblev skjult. Derved har dette Værk erholdt en fleersidig Jnteresse, og vil formedelst de vigtige Oplysninger, som Forfatteren meddeler om flere hidtil ubekiendte Kiendsgierninger og Bevæggrunde, erholde vedvarende historisk Værd, om endogsaa nogle mindre væsentlige Omstændigheder, som han har beskrevet, og som man allerede har villet modsige, skulle tabe i deres Troværdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
J Særdeleshed geraader det Forfatteren til Berømmelse, at han ligesaa aaben tilstaaer Misgreb og Overilelser, ledende til fordærvelige Følger, som overalt lader Fjendens Klogskab og Tapperhed vederfares den fortjente Ret, saavidt dette efter hans personlige Stilling var muligt. Som Exempel paa denne hans bestandige sjeldne Upartiskhed anføres kun, at han ved Slutningen af 2den Deel paa en meget skaanende Maade omtaler de Forbundnes Frafald, og endog ved nogle Omstændigheder er tilbøielig at undskylde dette. Det vilde optage for megen Plads at følge Historiens Gang i det Enkelte, eller deraf udtogsviis at uddrage de mærkværdigste Steder. Man indskrænker sig altsaa til alene at gjøre opmærksom paa nogle Steder, som synes særdeles skikkede til at bekræfte den givne Dom, betræffende dette Skrivts Vigtighed. Den afgjørende Kamp mod Rusland blev ikke som de foregaaende, begyndt efter rask fattet Beslutning. Der skulde ingen Angrebskrig forekommes, heller ikke skulde nye Erobringer tilføies de gamle. Continentalsystemets følgerige Plan var udtalt, men maatte igjen opgives, dersom de af Rusland opvakte Hindringer ikke kunde ryddes af Veien. Hvad der ikke kunde jevnes ved Pennen skulde Sværdet alene afgjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
De om Tilveiebringelse af Subsistentsmidler uddeelte befalinger bleve kun feilfuldt, tildeels slet ikke opfyldte. Man maatte see igjennem Fingre med at Soldaterne, ofte lidende Mangel paa Alt, begik ustraffede alle Plyndringer og Udsvævelser. Endnu var ei noget Slag forefalden. Den ubeseirede Fiende havde trukket sig tilbage i al sin Styrke. Armeen saae intet Resultat i sin udmattende Fremrykkelse. Deraf opstod Utilfredshed; den forhen ypperlige Diseiplin begyndte at aftage, og dette maatte ved indtræffende Uheldstilfælde vække de største Bekymringer. Længe har man troet, at det var den russiske Feldtherres Barclay de Tollys, paa høieste Sted billigede, overlagte Plan, at undgaae al alvorlig Kamp, og ødelæggende alt bag sig, at trække sig tilbage i det Jndre af Riget, og saaledes ved Mangel og Kulde bevirke den fjendtlige Armees Ødelæggelse. Denne Formodning eller Troe har Forfatteren ved Kiendsgierninger afbeviist indtil fuldeste Overbeviisning, men tillige frimodig tilstaaet, at dette fornemlig har bidraget til Armeens Undergang. Han dadler ogsaa, vist nok med Ret, at man da Wilna var indtaget, har, formedelst den fremrykkede Aarstid, og ifølge Napoleons første Plan, ikke draget i Vinterqvarterer i befæstede Leire, og derved undlod at kunne i et nyt Feldttog have en udhvilet, forstærket, med alle Nødvendigheder forsynet Armee at gaae Fienden imøde med. Den russiske Overbefalingsmand Kutusow og Civiløvrighederne var det lykkedes at udbrede og styrke en almindelig Troe paa, at denne Krig truede Folkets helligste Jnteresser i høieste Grad. Derved blev den til Nationalkrig, ført med største Forbittrelse, understyttet af hele Folket. Derved blev den fremtrængende franske Armee, som af Mangel paa Spioner svævede stedse i Uvidenhed om alle de fjendtlige Bevægelser, bedraget af endog dyrekjøbte Mennesker, ved hvilke den søgte Underretning. Det første ei langt fra Borodino, leverede Slag bragte Seirerne ikke i mindste Maade den haabede Fordeel. Russerne forsvarede sig lig Fortvivlede, og tabte kun faa Soldater i Fangenskab. De Dødes Antal var næsten lige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Over Aarsagerne og de nærmere Omstændigheder til Moskaus Brand har Forfatteren givet nogle hidtil meest ubekiendte Oplysninger, saa at om samme ei kan være mere grundet Tvivl. Napoleon, fremrykket for Stadens Porte, havde ei mindste Ahnelse at den var ganske rømmet af Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Uheldene paa Tilbagetoget fra Moskau, Undværelserne og lidte Tab af alle Slags, som traf den svækkede og ganske modløse Armee, de Gysen og Forbauselse opvækkende Scener ere skildrede indtil en trættende Detail, men med megen Troskab. Flere Træk af det største Heltemod og af den hensigtsløseste Hengivelse ere stillede ved Siden af de afskyeligste Grusomheder. Meget sædvanligt er det, at ville skyde selv paadragne Uheld fra sig, og at tillægge Andre Skylden derfor. Saaledes skeete det og ofte at Napoleon paa Tilbagetoget, ved Synet af de tusinde faldne Offre og de frygteligste Ødelæggelser udbrød i Forbandelse mod Krigens Ophavsmænd. Dette var især paafaldende, da den til Fange tagne General von Winzingerode blev ført frem for ham. (Af Skrivtets Recension i Leipziger Lit. Zeit. Marts No. 61.) Göthe, skildret af en Engellænder i Aaret 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Danske Vine og dansk Kersey.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-04
Jkke enhver Dansk hylder den moderne Daarekiste,) Grundsætning: "at enhver Skilling, som Danske betale til Fremmede, maa være fortjent i Danmark. Enkelte hænge endnu saa haardnakket ved det Gamle, at de fuldt og fast troe (hvad ogsaa især vor Laane-Tidsalder saa lydeligen tilraaber dem!): "At laane er lettere, end at fortjene!" - Saadanne Gammeldagsfolk antage, med den gamle Søren Mathiesen, trods den moderne Herr Say og hans Tilhængere: "at Statens, ligesom Enkeltmands, Huusholdning maa gaae tilgrunde, naar den giver to Daler ud, hvor den tager een ind." Anmælderen haaber derfor ogsaa, at glæde nogle af hine ægte, gamle Danske, ved her at anføre et Par danske Bestræbelser, for at mindske vor - Danmark forarmende. - Skatskyld til Fremmede.