JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Til Kiøbs falbydes. Wentelykkegaard i Fyen, nær ved Ruggaard beliggende, agter Eieren, som ved Giftermaal forandrer Boepæl, underhaanden at bortsælge. Bemeldte Eiendom ligger paa en af Fyens smukkeste Egne og er frie Hovedgaards-Taxt, hvorpaa for faa Aar siden er opført en ny anseelig Bygning, indrettet til Beboelse for en honet Familie, saa og desuden et nyt Teglverk, hvorved Teglovnen er til 30000 Tag og Muurstene at brænde hvergang, med gode Materialier til, som kan afsættes saa hastig som kan brændes. Gaarden har god Avling, Overflødighed af Tørveskær- og Skov, og tet ved er opbygt et nyt Sted paa Grunden, hvortil er Privilegium paa Vertshuus for Reisende, paa Konge- og Landeveien imellem Odense og Middelfart; samt Bevilling paa, at kunne bortsælge Jorderne stykkviis i mindre Dele, foruden andre Herligheder. De som maatte være Liebhaber til Alt eller noget deraf, vilde behage at accordere med Eieren paa Stedet, som anviser samme. Extra got, sort, og flydende Skriverblæk, faaes i større eller mindre Qvantiteter paa Adresse=Contoiret for 28 s. Potten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Paa Adresse=Contoiret kan bekommes beste Slags Kirkebrod, fine og tynde uden Figur, for 3 s. Hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-20
Til Leie falbydes. Tor en Cavalleer eller anden honet Person, bliver i enten strax eller til førstkommende Paaske, midt heri Byen paa en af de reeleste Gader til Leie 2 eller 3 smukke, rummelige og betrukne Værelser til Gaden, hvortil er en reel Opgang, uden nogen Forbindelse med Husets Folk, og kan endnu om forlanges hertil føies Tiener eller Pulterkammer, Staldrum, Vognremise og Loftrum; hvorom Vedkommende behageligst ville melde sig paa Adresse=Contoiret, hvor nærmere Underretning kan indhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Slutningen af Tanker og skarpe og bidende Crisker. (See Nr. 2. 3 og 5.) Det er ikke nok at disse Herrer paa denne Maade for deres egen Part sanne al Nytte og Fornøielse, som de ellers kunde høste af en god Bog; de forstyrre tillige mange andre i deres Fornøielse. Læseren har ikke den Hensigt, Kunstdommeren har Han holder sig ikke op ved de Feil, som møde ham paa Veien, men fornøier sig over det gode han finder. Kunstdommeren derimod kan ikke under Læserne denne Fornøielse. Han viser ham derfor en heel Deel Feil, som maaskee vare skiulte for hans Øine, og han byder tillige sin heele Vittighed frem, for at afmale dem med de sorteste Farver. Alle Feil blive af ham, ligesom i Slagtorden, opstilte saa tet ved hinanden, og han giver dem ud for saa vigtige, at Læseren maae forfærdes saavel over deres Mængde, som over deres Vittighed. Det Jndtryk den første opdagede Feil har gjort paa ham bliver umiddelbar efterfulgt af mange flere ligesaa stærke eller endnu stærkere, og disse tilsammen voxe omsider til saa stor Grad af Afskye, at det heele Skrivt derved bliver ham forhadt. Og just dette var det Kunstdommeren vilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Jblandt de vittige Skrivter findes en stor Deel, som kun ere bestemte til en kort Fornøielse og flygtig Tidsfordriv, som kun eengang løbes hastig igiennem af Læserne, og som snart undertrykkes af andre nyere Skrivter, Med hvad Føie kan man da forlange den Grad af Nøiagtighed i deslige, Skrivter, som vigtige Bøger bør have, der skulle læses, og vedvare i hele Aarhundrede, Bør ikke enhver Ting dømmes efter dens Hensigt? Men vore strenge Kunstdommere ere ikke saa billige, at de skulle have denne Forskiel for Øinene. De behandle heller alt, hvad der falder i deres stridbare Hænder, paa een og den selvsamme Maade. En Kunstdommer skal og bør ikke blive staaende ved de Feil og Ufuldkommenheder et Skrivt kan have; Han maae og tillige opdage og udvikle for os dets Fuldkommenheder. Men dette sidste glemme hiine strenge Dommere gierne. De have allerede saaledes forvænnet deres Følelse, at een eneste Feil virker stærkere paa dem, end tusinde Skiønheder. Hele Ark fulde af rigtige og vel udførte Tanker, som en Skribent med megen Møie har udarbeidet, veie ikke op imod de faae Feil, som de have opdaget. Disse giøres større, men hine forbiegaaes gandske med Tanshed. Men torde man vel spørge disse gode Herrer, hvorefter de egentlig afsige deres Dom, Skeer det efter lutter Hovedregler, og Grundsandheder, om hvilke man ikke med nogen tilstrækkelig Grund kan tvivle? Eller skeer det maaskee ikke for efter en Theorie, som de enten have laant af andre, eller selv dannet ved Hielp af deres egen Hierne, og hvilken følgelig fortiener at underkastes en nøiagtig Prøve og Undersøgning? Og desuagtet tør de være saa dristige, at de, saa got som negte dem al menneskelig Forstand, der ikke følge denne Theorie. Virkelig en pavelig Myndighed, som de tilegne sig i den lærde Verden. De handle i det mindste, ligesom de troede om sig, at de var ufeilbare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Om og en Recensent har en udvalgt Kundskab og Smag, saa bør han dog betænke, at ikke enhver kan levere Mesterstykker, og at andre lettere kunde fornøies end han. Men han har nu eengang gjort sig en vis Jdeal af den Fuldkommen: hed, et Skrivt bør have. Hvor han nu ikke finder den, der skiender han. En vis vittig Forfatter siger derfor ikke uden al Grund; "Kunstdom, merne have den Uforskammenhed at indbilde sig, at enhver Skribent skriver for dem allene. Men de tage merkelig Feil. J det mindste skrev jeg aldrig for Kunstdommere. For Læserne skrev jeg, og hos dem fandt jeg den Billighed, som er gandske fremmed for hiine. Deres urimelige Maade at læse paa, var slet ikke det jeg søgte. De ere maaskee stolte over, at de have en egensindig Smag, som er vanskelig at fornøie, (en Lykke, som jeg ikke misunder dem, men saasnart man uden Forskiel følger denne egensindige Smag, bliver den til et Slags Galskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Naar man nu saaledes overveier den Ærgierrighed, Stolthed og Kræsenhed, de fleste Kunstdommere besidde, og de Kunstgreb, af hvilke de betiene sig, saa burde man ikke saa let af dem lade sig forlede til at dømme ilde om et Skrivt, man enten tilforn allerede har læst, eller og med Fornøielse og Nytte vilde have læst, hvis Kunstdom meren ikke havde forhindret det. Desuden kan det dog ikke vel formodes, at en Recensent besidder saamegen Kundskab om alle enkelte Materier, som andre, der have anvendt en lang Tid og megen Flid, paa een eller anden af dem. Denne Omstændighed er en Fordeel, Skribenterne have frem for Kunstdommerne. Det eneste man kan anføre til Forsvar for de skarpe Critiker, er: at de kunne undertrykke mange slette Skrivter. Men de undertrykke og mange gode. Det er just Ulykken; at umilde og bidende Critiker ligesaa ofte treffe paa gode, ja paa de beste Skribentere, som paa de slette. Erfarenhed, lærer og noksom, at de slette derfor ikke holde op at skrive. J et Land, hvor man først begynder at dyrke visse Videnskaber, og hvor man klager over, at der skrives ikke nok, maae man især være noget lemfældig. Vil man ikke i Begyndelsen, tage imod det maadelige, saa faar man aldrig det gode, og langt mindre det fortreffelige. Feilene bør rettes; men det bør skee med et mildt og venligt Agsigt, og paa en beskeeden Maade uden al Bitterhed, hvis man vil det skal frugte. Jeg vil slutte min Betragtning med følgende Ord af foromtalte Forfatter. Beskeedenhed er en Kunst dommers første Dyd. Om han endog var en Apollo, og kunde opisse alt det mørke, der findes i Videnskaberne, er han dog kun en Nar, naar Beskeedenhed fattes ham, og jeg skiøtter da ikke om at lære noget af ham. Han synder mod hans Embedes Hensigt. Han blotter sig for den heele Verden, at han kun søger efter Leilighed til at skiende, og efter den nedrige Fordeel at vise sin Skarpsindighed paa andres Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Til Adresse=Contoiret er endvidere, som en Gave til Madame Farenhorst indleveret 1 Rixdalers Bancoseddel, tilligemed denne Vedtegning Hermed sendes i Rixdalers Bancoseddel til Fatenhørstes Enke fra en gammel Medtiener, 6 Den ædle ubekiendte Giver takkes hiertelig. Herren bøie flere Hierter til at rekke denne fattige Enke Haanden i denne strenge Vinter, (Jndsendt.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
J Anledning af et udi Odense Adresse=Contoirs Efterretninger No. 78 f. A. indførte Spørgsmaal, om Forlovelse var tilladt, som udi No. 2 d. A. er besvaret, giver jeg mig herved den Frihed at opkaste Spørsmaalet paa denne Maade. Er det Personer tilladt at forlove sig, som endnu ei har Levebrød, Vished derom, eller i det mindste har forhvervet sig det, at Ægteskabet strax, eller og kort Tid kan fuldbyrdes. Herpaa ønskede jeg mig gjerne et christeligt, og paa Erfarenhed grundet Svar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Hellig tre Kongersdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Palmerne ere: No. 115, 116 af vores gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Kirke=Psalmebog. No. 117 af Pontoppidans nye Palmebog. No. 118 og 119 af Biskop Brorsens rare Klenodie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Subskriptions Plan. til et Maaneds Skrift, under Titel:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Det muntre Bibliothek, begge Kiøn. Samlet ved et Selskab.Dette Skrift, hvoraf maanedlig skal udgaae et Hefte, 8te Ark stor, vil man søge at giøre saa behagelig, som mueligt. Materierne vælges af de beste fremmede Skribentere. Breve, gode Romaner, korte Levnetsbeskrivelser, Fortællinger og andre korte originale Stykker, skal passelig afvexle- Formatet og Trykken bliver stor Octav. Prisen for Arket paa Trykpapiir bliver 2 s. og Skrivpapiir 3 s. Subskriptionen modtages af Bogtrykker Schulz, i store Færgestræde No. 75, til Januarii Maaneds Udgang d. A. Dersom et tilstrækkeligt Antal Subskribentere melder sig, kan første Hefte, faaes i Medio Februarii, og siden altid i Begyndelsen af enhver Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
For Fyens Stift modtages Subskription paa Adresse=Contoiret i Odense hos Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Bekiendtgiørelser. Tilkiendegives herved, det agtbare Publicum, at en T hver kan efter Behag, faae vævet hos mig af deres eget Garn alle Slags Tøier, fra 6 til 16 Qvarteers Brede, saavel til Overtøier, som Underfoder, ogrethvert Slags stamped og bered derved, efter behørig Bonitet, Alt for billigste Priiser. Søren Kiær. Boende i Vindegaden ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Licitation. Jorsdagen den 4de Martii førstkommende, paa Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver udi Tinghuset, ved Baroniet Holckenhavn, holdet offentlig Licitation over endeel Reparation i dette Aar, paa bemelte Holckenhavns Borge, og Ladegaards Bygninger, alt efter Licitations Conditionerne og Overslagets Jndhold, som strax kan faaes til Eftersyn, paa Baroniets Skriverstue. Holckenhavn den 23de Januarii 1784. Jantzen, Birkedommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Auction. Nørstkommende Mandag den 26de Januarii, bliver i holdet Auction her paa Adresse=Contoiret over endeel meget gode og vel conditionerede Bøger i alle Slags Sprog og Videnskaber; Auctionen begyndes Klokken 9 om Formiddagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 3 Slet, bliver et, Handskemagermester Hans Banders tilhørende og iboende Huus, beliggende paa Nedergade, og bestaaer af 8 Fag 2 Etagier høit med Kielder under, og Karnap paa 1 Fag, med en liden Gaards og Haugeplads ved, første Gang stillet til offentlig Auction efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; thi ville Liebhaberne til bemeldte Tid og Sted behage sig at indfinde. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Tirsdagen den 3die Februarii, om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver paa Odense Raadstue anden Gang stillet til offentlig Auction endeel Gaarde og Huse her i Byen, afgangne Sigvart Møllers Enkes Stervboe tilhørende, nemlig: 1) Gaarden No. 169 beliggende i Vestergade paa Hiørnet af Graaebrødrestræde. 2) Gaarden No. 179 i Vestergade paa Hiørnet af Klosterstrædet. 3) Gaarden Nr. 102 paa Flakhaven. 4) Huset Nr. 195 i Graaebrødrestræde. 5) Et Huus af No. 223 i Klaregaden. 6) Et Dito Nr. 224 sammesteds. 7) Et Dito Nr. 225 ligeledes sammesteds. 18) Huset No. 423 paa Gravene lige over for Graabrødre Muur. 9) Huset Nr. 465 uden for Nørreport. 10) Huset Nr. 514 i Hans Jensens Stræde. 11) Huset No. 578 paa Sortebrødre Torv. 12) Trende Huse, nemlig Nr. 620, 621, og 622 beliggende i Bangsboder. 13) Et Dito Nr. 627, beliggende sammesteds. 14) Huset No. 715 i Nørregade. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; thi ville Liebhaberne forinden Auctionen. tage forommelte Steder i Øiesyn, og til ovenmelte Tid og Sted sig at indfinde. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Til Kiøbs falbydes. Hos Slotsforvalter Holm paa Odense Slot, kan 2 bekommes alle Slags beste Sorter Haugegevexter for billigste Priiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Bøger, som faaes her paa Contoiret. Salchows korte og tilstrækkelige Anviisning hvorledes Qvægsygen best, og paa den naturligste Maade kunde afhielpes, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Capitels-Taxten for Fyens Stift af Rug Byg og Havre fra 1660 til indeværende Aar paa et Ark, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
En nye og meget god Heste=Lægebog med mange erfarne og nyttige Lægedomme for baade indvortes og udvortes Heste Sygdom, 6 s. Moralsk Forsvar for ufornuftige Skabninger, eller en Christens anstændige Omgang med Kreaturerne, 4 s. Evangeliske Prædikener, een over hver af de sædvanlige Søn- og Festdages Evangelier ved Andreas Møller, Sognepræst for Aabye og Aastrup Menigheder i Fyen, 4 Mk. Den rette Egenkierlighed, eller et Menneskes retmessige Opførsel mod sig selv ved Niels Zenthen, Sognepræst for Skambye Menighed, i Fyen, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Formeenende Aarsager til de Danske Kiøbstæders nærværende slette Tilstand, samt Hielpemidler til deres Opkomst. Et Priisskrivt af C. G. Biering, 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Efterretning om Humle Avlen. Et Priisskrivt ved Hr. Jacob Koefod Troyel, Præst i Nebbelunde i Lolland, 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-23
Conferentsraad Suhms Brev til Kongen, i Anledning af de merkværdige Omstændigheder den 17de Januarii 1772, 2 s. Opvækkelses Tale over 1 Kong. 14 13, i Anledning af en hukelig Begivenhed: holdet i Lunde Kirke i Fyen af Sognepræsten Hr. Heilmann den 12te Augusti 1774, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Udenlandske Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
London, den 5te Januarii. Den 27de i f. M. blev Lord Hvod indlemmet i Jssenkræmmerlauget. Laugets Forstander holdt ved denne Leilighed en Tale af følgende Jndhold: Sir og Gentlemen!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Da vores Lang har udbedet sig den Ære at kunne tælle Deres Excellence blandt dets Lemmer, skylder det saavel Deres Excellence, som dets forrige Medlemmer at melde dem samtligen de Grunde, hvorfor det har ønsket sig denne virkelige Ære, eller, hvilket er det samme, at bevise at det kiender og føler de Grunde, hvorfor det er Lauget en virkelig Ære at kunne tælle blandt dets Medlemmer den Medborger, det har bedet om den Gunst, at maatte pryde Listen paa dets Medlemmer med sit Navn. Vort Lang, Sirt kiender med brittisk Stolthed dets Værd. Jeg troer at enhver af dets Lemmer føler dybt den sande Ære, det er at være Britter og brittisk Borger: at være Mand af den Nation, der under en Monarks Scepter har saa stolteligen bevaret Menneskelighedens største Hæder og Gave, den ædle Frihed; af den Nation, der saa skiønt har benyttet sig af denne største Himme, lens Gave, der i sit Skjød mere end noget andet Jordens Folk under Frihedens Beskyttelse ernærede hædrende Kunster, den lyksaliggiørende og berigende Flid og Vindskibelighed i alle dens Grene, af den Nation der har frembragt saadan en Kiæde af sande store Mænd, Mænd, som have ved enhver Leilighed saa hæderligen antaget sig Fædrenelandets Sager, i Fred og i Krig, Mænd, som De Sir! og de, som med dem gjorde den 12te April 1782 saa stor i Britanniens og Verdens Aarboger. Men denne nationale er ikke vor eeneste Stolthed. Den kunde den, som ikke fortiente Navn af Britter, have tilfælles med de første af Folket. Derimod giver Følelsen af vor Værdighed til at være Deres Excellences Landsmand, Sir, os en Stolthed af en langt ædlere Natur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Indenlandske Nyeheder. Odense, Capitels Taxten for Fyens Stift er for afvigte Aars Afgrøde sat saaledes: Rugen 20 Mk., Byggen 16 Mk., Havren 10 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Befordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Kiøbenhavn, den 19de Januarii. Den 7de Januarii, er Justitsraad og Landsdommer Peder Hersleb Graah beskikket at være Assessor i Høieste Ret; Procurator Hans Jørgen. Bang ligesaa at være Borgemester og Byefoged i Colding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Under Dato af 14de Januarii, er CancellieSecretair, samt Secretair ved Protocollen i Høieste. Ret Christian Tønder von Bracht allernaadigst beskikket til Vice-Landsdommer i Lolland og Falster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Barne-Daab. Odense. J St. Hans Kirke, den 23de Januarii, lod Sr. Christen Hansen af Skibhuset, en Søn døde, som blev kaldet, Hans. Fadderne vare: Sr. Hans Tanggaards Kiereste; Kirstine Hansdatter; Hans Nielsen, Jes Jessen, og Christen Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Copulerede. Kiøbenhavn, den 5te Januarii, Sr. Mathias Pedersen, Brændeviinsbrænder, og Jfr. Anna Catharina Møller; den 16de huj. Hr. T. W. Vogelsang, Supercarge, og Jfr. Susanna Constantia Rausch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Helsingøer, den 19de December, Hr. Niels Christian Odrup, Kiøbmand, og Jfr. Maria Elisabeth Bles. de i Dødsfald. Haanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Fyen, den 21de Januarii, Hr. Baron Bryktorf, Herre til Baroniet Skeelenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Kiøbenhavn, den 10de hujus, Hr. Johan Otto Rottvig, China Capitain, 63 Aar; den 12te Mad. Henricha Margaretha Strecke, fød Netke, 80 Aar; den 14de Jfr. Marie Margaretha Berentsen, 73 Aar. autenaade:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Bekiendtgiørelser. J Fald her i Fyen skulde findes Linnedvævere, som havde Lyst til at antage Arbeide ved det Kongelige danske Bomulds Manufactur Fabrik i Kiøbenhavn, saa ville de behage at melde dem her paa Adresse=Contoiret, hvor de fordeelagtige Conditioner, paa hvilke de kan blive antagne, skal blive dem til Efterretning bekjendtgjorte. to Af Velærværdige Hr. Thor Melbyes Præstchistorie, første Hefte, ere endnu nogle faae Exemplarer, at bekomme hos mig for 24 s. paa Skrivpapiir og 20 sk. Trykpapiir. Odense den 15de Januarii 1784. F. C. Beck, Fuldmægtig paa Post-Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Proclama. Da Rytter Jver Larsen ved det Fyenske Regiment Rytterie og S. T. Hr. Kammerherre og Oberste Lente de Adelers allernaadigst anfortroede Escadron, i ugift Stand, ved Døden er afgangen, og vi undertegnede ere beordrede, den afdødes ringe Efterladenskab lovligen at behandle; Saa bekiendtgiøres dette Dødsfald hermed 3de Gange for Vedkommende Arvinger, at de i Følge Loven og den 151 K. a. ville anmelde deres nærmere beviisliggiørende Arverettighed for os, inden 6 Maaneder a Dato, samt de, der af den Afdøde, efter en af ham forfattet Optegning skylder ham laante Penge, og ellers Penge og andet af ham have i Forvaring, samme uden videre Tiltale ligeledes ville aflevere til os; hvorefter enhver kan forvente hvad Ret er. J Stabs Qvarterret, til Odense den 19de Januarii 1784. Lammers, Dedlau, Premier Lieutenant. Auditeur. at paa Capitalsom forlanges mig anden En Capital paa 400 Rdlr., forlanges enten strax eller til førstkommende 11te Junii mod suffisant Pant og gangbar Renter Vedkommende, som skulle have samme, at ville udsette, ville behagelig melde sig i paa Adresse-Contoiret, som giver nærmere Oplysning. maal mig som 3 Bøger, angaagala, som faaes her paa Contoiret. Adresse=Contoirers Natur, Oprindelse og Rettigheder med historisk Beretning om det Kiøbenhavnske Adresses Contoirs Skjebne og Fremgang, samt de øvrige oprettede AdresseContoiret i begge Rigerne, og endelig de politiske Tidenders Rettigheder og Privilegier, samlet af Peter von Westen, 10 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
En Prædiken over den anordnede Textetil Høimesse paa den anbefalede Takke og Bedefest, den 1ste December 1773 i Herringe Kirke af Sognepræsten Hr. Steenvinchel, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Høimesse Prædiken paa samme Dag af Hr. Anders Møller, Sognepræst for Aabye og Aastrup. Menigheder i Fyen; 4 sidst paa Samtale angaaende Hedernes Dyrkning og Forbedring i Jylland, som et Anhang til Conferentsraad Fleichers Agerdyrknings Cathechismus, 2 s. Samtale mellem en Bonde og en Urtegaardsmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
om en Hauges Jndretning med Frugttræer og Jordfrugter, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-27
Den forvandlede Egekrone, eller den kronede Maj, Et Hyrde Stykke i et Optog paa den høie Salvings og Kronnings Dag den 1ste Maj 1767 ved C. G. Biering, 2 s. Galathe, eller den listige Hyrdepige; Ettorginal Hyrdestykke i et Optog ved Biering, 2 s. Forklaring om Biers Formerelse, samlet af 30 Aars Erfarenhed i Bicaulingen, forfattet af Hans Næraae, Sognedegn til Fielsted, og Harrendrup Menigheder, 4 s. Tanke-Ring ved Christian G. Biering, 8 s. Tvillingrigets Lyksalighed i den 7 Aars Krigs Ulyksalighed, ved Biering, 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-30
(Jndsendt.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-30
Spørgsmaal. Af en i Loven kyndig og erfaren Mand, forlanges fra Odense Kongelig privilegerede AdresseContoir, følgende besvaret: Er det lovtilladeligt eller ikke, at anlegge Gields Sag imod en Umyndig, og strider det ei mod D. L. 1 B. 23 Cap. 12 Art., som fører i Munde disse Ord: Jngen som er sine fulde 25 Aar skal være forpligtet, eller tilladt at svare til nogen Forløfte eller Høg, telse han inden eller uden Riget gjort haver. Og hvorledes haver Creditor at forholde sig imod saadan en Umyndig som han i har betroet Vahre eller Penge, paa blot Beviis uden Caution
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-30
Indenlandske Nyeheder. Odense: Vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag blev i Gaar celebreret her paa Gymnasio ved en smuk dansk Tale, som for en anseelig og talrig Forsamling af Høie og Lave blev holdt af Profesfor C. G. Seydlitz, og handlede om: Hvorledes den Jdee, om en Overherre og Lovgiver, som Fader og Velgiører, er den stærkeste Drivesteder til at frembringe en villig og undskrænket Lydighed. For og efter Talen blev af Skolens Cantor Hr. Sibbern opført en smuk Musik. - Til denne Høitidelighed var i Forveien indbuden Høie og Lave af alle Stænder, ved et dertil af bemelte Hr. Professor forfærdiget dansk Jndbydelses Skrivt paa 5 Ark, om den ved Christendommen oplyste Fornuftes Fortienester af Christendommen; hvilket Skrivt Hr. Professoren udi de næste Jndbydelses Skrivter ved slige Høitideligheder agter at fortsætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-30
Prædikanterne paa 4de Søndag efter Hellig tre Kongersdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-30
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Friis. Frue K. Hr. Seidelin. og Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Plalmerne ere: No. 120, 123, 124 af Forfatterinden Madame Boye. No. 121, 122 og 125 af vores gl. Kirke Palmebog. No. 126 af Poutoppidans nye Palmebog.