Københavns Adresseavis, 1767-09-02
Siden den Tid legger alle andre Nationers Skibe sig for Anker i Havnen ved Surat, som dog, formedelst de derværende Sandbanker, er en ubequem Reed, og Skibene, kan ikke heller, omendskiønt de ere tomme, naar Vandet er langt, komme over Bankerne, førend der bliver høye Vande igien, men smaae Barqver kan alle Tider løbe op til Staden. Der er i Guterat 5 og tredive Stæder eller anseelige Markets Pladser, hvorundet avskillige kan regnes som ligger ved den forommeldte Havn, og alle de øvrige ligger ved Søøen. Men vi vil nu alleneste tale om tvende Stæder, som befindes der i Landet. Den første er Brodra, som ligger imellem Baroch og Kambaia. Denne Stad er bygget efter den nye Maade, og temmelig stor, og er forsynet med meget gode Muure, og har meer end 200 smaae Steder og Landsbyer under sit Herredømme, hvor der findes mangfold Lak og Gummilak. Beretning om Jndianernes Vogne. Man har kun meget faae Karetter i Tatta, efterdi Europæerne, som allene benytter sig af dem, kommer meget sielden derhen. Men man har ellers Vogne, som ere meget attige og beqvemme til at reyse med. De samme ere paa Bunden flade og lige, og har paa Siderne en Liste eller Kant 4 Tommer høy, og oven runden og gemeenligen 8 Stiver, nemlig en i hver Hiørne, og en paa hver Side. Jmellem disse Stiver eller Støtter, er tragt Læderremmer, at man ikke kan falde ud. Nogle, som vil giøre Bekostning derpaa, har i steden for disse Støtter, Stiver af Elphenbeen. Bunden er belagt med et smukt Teppe, hvorpaa de, som reyse igiennem en Stad, sidder ned, efter den Østerlandske Maade. Nogle, naar de vil reyse paa paa Landet, lade den med en slet Himmel overtrekke, for at afværge Solens Heede. Denne Maschine har ikkun 2 Hiul, som ere ikke større end som for Hiulene paa vore Karether. De gaaer ikke paa Siderne af Vognen uden for, som her, og har aattekantede Filler, som iblant ikke er beslagen med Jern. Hyre=Karether at reyse med, kan man om Dagen have for 25 Styver, eller i halv Krone, men de ere ikke saa magelige, som vore Karether, efterdi de ikke hænger i Remmer. Hiulene paa de Vogne eller Karether, som bringer Kiøbmændenes Gods over Land, ere gjorte af et heelt Stykke haardt Træ, og disse Vogne bliver tragte af 8 eller 10 Oxer. I Tatta bliver de skiønneste Palankins gjort, som findes i heele Indien. Det er en Art af Karether som staaer paa 4 Fødder, og har paa hver Side et Nekke 4 til 5 Tommer høyt, og ved hver Ende et Rygstykke, ligesom paa en Barni=Vugge. Denne Maschine, som hænger paa en Bambus Stang der er 4 til 6 Tommer tyk, er i Midten, aaben og gevølbt, formedelst tvende Træer, som er naglet fast ved begge Ender af Fødderne, og oven til forsynet med Ringe, hvortil man kan med Strikker binde Stænger ne fast. Den er overalt bedekket med et Stykke Callico eller rødt Sarsche, naar der er kuns et gemeent Qvind Menneske deri, men naar der sidder et fornemme Fruentimmer derinde, er den overtrakt med Fløyel, naar man frygter for Regen, saa er Dekket af Voxduge. Neden paa Bunden, bliver der lagt Maætter eller Bolster, hvorpaa man kan sidde eller ligge. Nogle af deres Pakkankins ere overtrakte med Sølv=Plader, andre ere kun mahlede med Blomster, og runden om besadt med forgyldte Kugler eller Knapper. De ere gemeenlig meget dyre. Denne Bambus allene koster undertiden 100 Kroner. Men Porteurerne, som behøves 2 til hver Ende, kand man have om Maaneden for 9 eller 10 Skilling L. hvoraf de der kan leve. Jndus Floden er ved Tatta, næsten 1 Miil breed, og fra den ene Side til den anden 4 Favne dyb. Strømmen er der, ikke saa meget rivende, thi den løber ikke over halv tredie Miil i en Time. Den har mange Slags Fiske, og i Særdeleshed, de beste Karper, som vor Autor nogensinde har spiist. Landet bliver af Jndus Flodens Oversvømmelse i April, Mai, og Junii Maaneder gjort frugtvar. Paa denne Flod kand de med deres Skibe, som de kalder Kaftis, og ere af adskillig Størrelse og Skikkelse, komme lige op Kashmir, de største af dem kand føre henimod 200 Tønder. De ere flade i Bunden, og har Kamre paa begge Sider fra Stevnen til Bagdelen, som gaaer over 2 Fod uden for Skibet, og i et hver af disse Kamre er et Kiøkken og hemmelig Aftrit. Disse ere for fornemme reysende Personer, og den underste Deel af Skibet er for Kiøbmændene, som ogsaa har deres visse Afdelinger. Vores Antor har paa alle sine Reyser aldrig nogensteds fundet bedre Magelighed at reyse til Skibs end som her. De har kun een Mast og et fiirkantet Seyl, men naar Vinden er dem imod, trækker de Skibet op mod Strømmen. Paa saadan Maade kand der gaae 6 til 7 Uger hen paa een Reyse, fra Tatta til Lahur, som de, naar de gaaer tilbage igien, kand giøre i 18 ja undertiden i 12 Dage. Det skulle blive vanskeligt at finde Mundingen af Sindi, dersom der ikke over en Mahometansk Helligges Grav sammesteds var opbygt et høyt Taarn, som kaldes Sindi Taarnet, og stedse holdes hvidt, siden det skal forestille et VareTegn eller Grændse=Steen. Jndløbet af Floden er smaal, og med høyeste Vande ikke over halvtredie Favne dyb. Men dette er ikkun en liden Arm af Jndus Floden, som taber sit Navn i dette Land, hvor den bliver kaldet Divelli eller de 2 Mundinger, endskiøndt den ved mange flere løber i det store Hav.