Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
En Flaades Anskaffelse var i det da skovrige Nord1) Histor. Dan. L. XIIII. p. 283. 2) Sums Hist. af Danm. F. VII. d. 10. ikke saa vanskelig, og Absalon selv har vist forstaaet sig paa Skibbyggeriet, der nok var hans Beskæftigelse, naar, som man ofte finder om ham anført, han var ude i Skoven og huggede Brænde *).Men vanskeligen faldt det, at faa denne Flaade besat med et søvandt Mandskab, da Vendernes flere Aar af Danmarks svage Regering uforstyrrede Sørøverier havde saaledes skræmmet Kystbeboerne, at Mængden af dem var bange for Søen. Allerede i sit andet Eneregeringsaar havde Valdemar en Flaade samlet under Masnet – en Ø ved Vordingborg mellem Sælland og Falster – for herfra at ville gaa ud, og hjemsøge hine glubende Dyr i deres egne Huller, men Toget gik overstyr af baade Skibsanførernes og Almuens Frygt for at det ikke skulle lykkes. Det skulle have gaaet ligesaa med de følgende Tog, havde Absalon ikke været tilstæde og forstaaet ved venskabelige Bebreidelser at sætte Mod i sin Konge, og ved Trudseler, i Rigets Magnater og Almuen, der endnu som længe siden selv udredede og selv anførte Skibene. Med Trudsel af Livs og Godses Fortabelse torde saaledes Absalon endnu i hine fri Tider eengang tilbageholde en Hallandsfarer, der ville have forladt et vendisk Tog 2), hvilken Bortgang lettelig skulle havt skadelig Jndflydelse paa Flaadens de øvrige Anførere. Men denne Rigets første Mini3) Saxo p. 293. 4) Sara l. C. L. XIV. ster Absalon selv var og ikke bange for paa hvad Aarets Tid det saa var, at vove sin Trøie. Midt om Vinteren, naar Søen var tilfrossen, gik han ud med sine Skibe, saasnart man fra de ved Kysterne oprettede Varder var bleven en Sørøver var. Ja der gaves hele Aar, hvoraf han tilbragte de 9 Maaneder ganske paa Søen *). Jntet Aar forbigik og under Valdemars Regering at man jo gjorde er og ofte tvende Tog til Venden H. Da man havde faaet Flaaden i Skik igæn, især ved at holde over Oldindretningen med Styres havne, saa blev og den Jndretning truffen, at flere Skibe altid laa ude paa de danske Strømme, og som Vagtskibe krydsede frem og tilbage "). Til Flaadens Understøtning anlagdes nu og flere Sø fæstninger som Kallundborg - Vordingborg Sprogs - Ravnsborg - Hammershuus - men fremfor alle det vigtige København. Adsalons Opmuntring og Elsempel gjorde nu og, at hver Mand i Landet de Store som de Ringere bleve Sømænd, og kyndige Sømænd, som en Esbern Snare, der en Gang med et eneste Skib udholdt 40 fiendtlige Skibes Anfald *). Snart bragte nu og de Danske det saavidt, at de fik Bugt med Venderne, og satte sig i Besiddelse af Rygen, hvis Erobring blev dem saa meget vigtigere, som de under denne Ø altid kunne have en Flaade liggende, og hermed holde baade de vendiske Sørøvere og deres tyske Naboer i Tugt. J Lybek *) som i Bergen beundrede man derfor Dennerkongens Valdemars prægtige Flaade, der og nær havde undertvunget Norge, hvis Jndbyggere tilstode, at de ikke havde set eller kunde minde sig dens Mage **). Ogsaa i de oprørske Skaaningers Undertvingelse havde Absalon Nytte af Flaaden, den man overalt godt vidste under hele denne fortjente Biskops Ministerium passende at afbenytte sig. Men Valdemar følte det og, tilstod Absalon sin Forbindtlighed, 5) Suhm I. c. p. 11. D. C. N. 59 og 205. 2) Suhm p. 379. 8) Suhm. v. 336. 9) Mallet Histoire de Dannemarc T. Trois. p. 328. 10) Suhm p. 251. No. 3 og glemte ikke ved passende Leiligheder at vise alsin Flaades Offiserer sin Erkændtlighed Knud den Sjette modtog altsaa ved sin Tronbestigelse Flaaden i en ganske modsat Forfatning end den hans kongelige Fader havde forefunden den i. Arnold fra Lybek bevidner og, at Danmark nu var udmærket af sin Flaade i Saa søvante vare nu og de Danske under Vald mars Regering blevne, og i en saa god Orden var Opbud til et Sørog nu indrettet, at Kongen, naar hastig paakommende Tilfælde fordrede det, kunne inden føje Tid faa sin Flaade samlet, skon Undersaatterne endnu vedbleve at udrede den. Saaledes da der en Gang fra Jarmer kom Bud, at Bugislav Hertug i Pommern udrustede en sto Arme og sin Flaade, der sigtede til at anfalde Rygen, fik Absalon i en Hast en Flaade opbuden fra Sælland, Skaane, og Fon, med hvilken han straks gik til Ryggen, forenede sig her med de underJarmers Kommando liggende danske Skibe, og jor en saadan Skræk i Bugislav og hans Pommer at de ved Synet af Absalons Flaade ufortøvelettede Ankere, vendte om og toge Flugten, og besaa lig, at de vare kun nogle Timer om at drag den Vej tilbage, som de havde anvendt flere Dag at drage hen til Rygen paa. Utallige Vender, som bleve hindrede i at fly, enten fordi dette Skibe vare for store, eller fordi de i den Hast af kunne faa Ankerne op, sprang i Havet, for ved Svømmen at rædde sig, men omkom for største Delen. Atten vendiske Skibe sank ved det for Mange havde villet rædde sig paa dem. Af hu drede Skibe forløb Mandskabet. Kort af helden vendiske seks hundrede Skibe stærke Flaade ræddede sig kun halvtrediesindstive, atten fant, Resten bleve tagne, og forfulgte Absalon tilv med syv Skibe fem og tredive flendelige af de fornemste Vender besatte Skibe "). Ved dette Slag, der stod paa en høibellig Pindsedag, bleve Vender nes mangeaarige Sørøverier paa Danmark have 1) Classem ovenlis Honorarum civittir, siger Gan Lib. V. P. 363, ventelig at Kongen har kysset enhver Styresmand. 12) Chronie. Saar. Lib, og C. H. P. 306. Vor Nog 19) Snhus Kister, af Danm. Ved de, mongfoldige Vender gjordte til Trælle, de danske fornemmelig de sællandske Havne og det store Belt anske befriet for og betrygget mod Sørøvere, og Danmark som kun for faa Desennier ikke kunne forsvare sin Frihed og Selvstændighed mod Venderne blev nu selv Herre over Venden, til Minde om hvilket Herredømme vore Konger endnu i Dag skrive sig de Venders Konge 23 Saa vigtig blev altsaa den Gang en Flaade for Danmark, og saa vigtig er den endnu, og vil altid blive, saalænge vort lille Danmark skal være hvad det efter sin Beliggenhed kan blive til, og har været. Flaaden ræddede den Tid Danmark, som ved første Valdemars Tronbestigelse var sin Undergang nær, og Flaaden og kun den vil vi i Histonens Følge finde tiere at have været vor Rædning, som den altid var Dannerrigets Stolthed. (Fortsættes.) 14) Om denne Titel se Scheidi Schedigsma de Regi Vandalorum Tituli origine et caussis, hvor dog denne Lærde feiler, naar han J. VI. p. 32 vil udlede den fra hertug Knud den hellige.