Aalborg Stiftstidende, 1827-12-20
Kongen af Frankrig giver Ridderkors til 30 af de tappre Stridsmænd som deeltage i den blodige Javarisiske Træfning. Heraf falde de otte paa Fregatten Sirene, hvor Admiralen selv befandt sig, 5 paa hvert af Linieskibene Scipio, Trident og Breslav, ligesaa paa Armide, og de to sidste paa Alcyone og Dafne. 1826 døde i London een for sin Gierrighed bekjendt Rigmand John Farquhær. J sin Ungdom var han som Cadet gaaet til Jndien, men et farligt Saar bragte ham til at forlade Tjenesten, og han nedsatte sig nu som Kjøbmand i Kalkutta. Hans gode chemiske Kundskaber skaffede ham Bestyrelsen af Krudfabricationen i Jndien, og tilsidst blev han eneste Leverandeur af denne Artikel, hvorved han erhvervede sig en Formue af en halv Million Pund Sterling som han ved Hr. Hvare anbragte i de Engelske Fonds, der i Krigsaarene stode lavt. - Da han landede i Grave Send, kjørte han uden paa Postkareten til London, og hans første Besøg var naturligviis hos Hr. Hvare. Tildækket med Smuds og Støv, og i en Paaklædning, som Jngen vilde have givet et Pund for, præsenterede han sig for Cassereren og forlangte at faae Hr. Haare itale, men man bekymrede sig ikke om hans Andragende og han maatte blive staaende i Kontoret, indtil Hr. Hvare selv kom ud, og efter nogen Forklaring gjenkiendte sin Jndiske Ven, hvilken han havde ventet at see med en Nabobs Pragt; Farquhar forlangte 25 Pund og anbefalede sig. Han beboede siden et Huus i London, som udmærkede sig ved dets ureenlige Udseende. En gammel Kone var hans eeneste Tjenestetende, og hans Værelse, hvor aldrig nogen Støvekost var kommen, og hvori Bøger og Papirer laae strøede om paa Gulvet, var for hende en Helligdom, som hun ikke vovede at røre. Han blev Deeltager i Huset. Basset, Farquar & Co. og kjøbte ligeledes Whitbread's Part i Bryggeriet; men sine fleste Penge satte han i Stocks; dog kjøbte han ogsaa Jordegodser, blandt andre Abbediet Fonthil, som 1822 kostede ham 330,000 Pd. St. Her boede han undertiden og modtog da Besøg af sine Slægtninge. Skjønt han var ureenlig i sin Paaklædning og ubehagelig ved Spisebordet, var han dog høflig og forekommende i Omgang. Han havde megen Læsning i Classikerne og var en dygtig Chemiker og Mekaniker. Hans hele Huusholdning kostede ham ikke, naar den sidste Tid undtages, over 200 Pund om Aaret. Hans uhyre Formue tilfaldt 7 Broder, og Sosterbørn, af hvilke een er en bekjendt Lovkyndigen anden Kjøbmand i London. En ny Maade at betale Gjeld paa en Dr. Remport som havde en meget stor Electriser Maskine, blev en Sheriffvaer, der med stærke Skridt ilede mod hans Huus, og da han efter Omstændighederne kunde formode, at det gjældte hans personlige Frihed, tog han derefter sine Forholdsregler. Bindende en Conductor til Haandgrebet paa Døren, ladede han sit Batterie meget stærkt og ventede paa Udfaldet. Med en Øvrigheds hele Vigtighed storg Sheriffen op ad Trappen og gjorde et rask Greeb paa det fatale Haandgreb, men i samme Øieblik laae han nedenfor Trappen. Efter at være kommen noget til sig selv igjen efter dette Stød af en usynlig Magt, gjorde han et andet Forsøg, fuld af Forundring over denne besynderlige Maade at betal Gjeld paa. Jmidlertid havde Doctoren igjen ladet sit Batterie og neppe havde Sheriffen atter rørt ved Haand grebet, for han igjen laa 6 Alen nærmere Jorden og nu lod han Doctoren blive i Besiddelse af den Fæstning, han saa godt havde forsvaret.