Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-19
J Kastellet skal der ligge 46 Millioner Dollars, hvoraf en stor Deel kan sættes i Circulation, som vil være til stor Fordeel for Handelen; man kan være temmelig vis paa, at inden et Aars Forløb vil Ind- og Udførselen stige til meere end det dobbelte, da de 12000 Mand, som i de sidste 15 Aar have maattet tiene i Garnisonen eller ved de offentlige Arbeider, nu kunne arbeide for sig selv. Dronningen og Prindserne opholde sig nu i Capstaden, og have ikke reddet mere end hvad de bære paa Kroppen; nogle Chefer, som have været Tyrannens Redskaber, ville neppe beholde Livet. Den Ham borgiske Maler Eyffe, som for nogle Aar siden var blevet lokket i hans Tieneste, og siden var blevet farresteret, vil formodentlig nu ogsaa blive løsladt. Syv militaire Chefer havde allerede i 2 Maaneder hemmelig anlagt Planen til Oprøret. Udenfor Capstaden forefaldt den 8de nogle ubetydelige Fægtninger; men Jndependenterne, som ikke vilde udgyde Blod, opløftede den hvide Fane. Saasnart de Kongelige Tropper saae dette, saa lagde de Vaabnene ned, og gik over til Oprørerne, og deres Anfører Hertugen af Fort-Royal tog Flugten, men er siden blevet fængslet. - Om Udbruddet af Oprøret fortælles endvidere følgende: Divisions-Generalen Romain (Prince du Limbe) blev sendt af Christopher med en Deel af Armeen til St. Mare: men vidste underhaanden at forvandle Troppernes Misfornøielse med at deres Oberste var blevet arresteret, til en formelig Opstand; Commandanten i St. Mare faldt som et Offer for deres Hævn og andre Excesser bleve begaaede. Nu rykkede Romain rask frem til at udføre sin Plan. Han skildrede i sine Jndberetninger til Christopher Sagen som høist betænkelig, forkyndte, at Tropper fra Port au Prince nærmede sig, og forlangte Forstærkning. Kongen, som selv var syg, gar General Toussaint (Due d'Onanaminthe) Befaling til at ile General Romain til Hielp. Derver svækkede han sin egen Magt betydeligt og det var just det som man ventede paa i Capstaden. Den 6te om Aftenen blev i Staden slaget Generalmarschen. Tropperne og Folket bleve forsamlede og Stadens Gouverneur, General Richardt, Hertug af Marmelade, forkyndte, understøttet af alle Garnisonens Tropper, Frieheden og Thronens nærforestaaende Omstyrtelse for den glade Mængde. Jubelen var ubeskrivelig, Enthusiasmen steeg til det høieste, og dog herskede den fuldkomneste Orden i Byen. Vaaben bleve uddeelte og hele Massen af Jndvaanere ledsaget af Garnisonen, rykkede den næste Morgen vel bevæbnede og med 6 Kanoner til Haut du Cap, hvor man tog en fast Stilling ved en Broe paa Veien til San Souci. Christopher fraadede af Raserie og uddeelte befaling til at ødelægge Capstaden, til at myrde alle Mennesker og selv ikke skaane Barnet i Moders Liv og hans værdige Tilhænger General Noel (Prinds Joachim, Hertug af Fort Royal paatog sig at udføre det. J Spidsen for Tyrannens Tropper satte han Hæren i Bevægelse og ankom Kl. 5 om Aftenen foran Broen ved Haut du Cap. Han opmuntrede sine Tropper til Angreb med det Raab. Leve Kongen, som blev besvaret med det Raab: Leve Frieheden. Et Kanonskud gik af fra de Sammenrottedes Side, men ingen blev saaret, pludseligt blev Skriget: Leve Friheden, almindeligt Garderne stege ned af Hestene, kastede Vaabnene fra sig og løb med udbredte Arme over Broen for at omfavne deres Modstandere. General Noel ilede tilbage til Sans Souci for at bringe sin Herre den frygtelige Efterretning, at alting var tabt for ham. Nu befalede Christopher at man skulle bringe ham til Castellet, hvor han vilde lade sig sprænge i Luften med sine umaadelige Skatte. Den Million Pund Krudt som ligger der begravet vilde have sprængt de uhyre Klipper og Steenmasser og ødelagt Egnen vidt omkring; men Dupuy, som var hos ham afholdt ham under alle Slags Paastud fra at giøre dette Skridt, Han rasede derpaa imod sin Kone og sine Børn og Kl. 10 om Aftenen skod han sig og døde paa Stedet. Den følgende Dag overgav Kronprindsen sig, og blev kastet i Lænker.