Københavns Adresseavis, 1771-11-04
1. Svar paa de i No. 159 fremsatte Spørtmaal Acad. angaaende. 1) Grundig Indsigt i den Exegetiske Theologie er høyst nødvendig for en Thelog: uden den er hans heele Dogmatik bygget i Luften, om den end var udziiret med nok saa mange Distiuctioner og Ordkram. Ved et vel indrettet Academie bør altsaa holdes exeget ske Førelæsninger. Men hvorfor just af de Theologiske Professorer, jeg mener Dogmatiken, Striid=Thrologen, den Theologiske Moral, Kirke Historien, en eller anden af Knke Fædrene, Homillet ken, de Symboliske Bøyer og Jndedning til den at benbarede Theologie imod Naturalister, kan give dem saa meget at bestille, at de neppe faae Tid dertil, i det mindste kan de ey, som Spørgeren vil have, forklare Halvdee. len eller en tredie Deel af Bibelen. Over disse forommældte Videnskaber bør just de Theologiske Profesforer læse, da man ey af nogen anden kan vente saadanne Collegier. Men af hvem tør vi da vente exegetiske Forelæsninger, af Profefforerne i det Grædske og Hebraiske, og dem er det og som det i mine Tanker egentlig tilkommer. Over det gamle Testamente har man ei Aarsag at klage. Af vor gamle Etatsraad Kall har vi jo haft saa fattelige og grundige Forelæsninger, som man har kundet ønske sig. Foruden hans Curforium har han jøraltid paa sine offentlige Lectier Forklaret een af de vanskeligste Bøger, er at tale om hans analytiske Collegier og de over de andre orientaske Sprog som og helge til Biblens Forklaring: men det Grædske Sprog ja der var det vist nokat o ske, at den unge Profeffor Kall vilde efterfølge sin Faders berømmelige Exempel og æse over en eller flere af de sværeste Bøger i det Nye Tstammene, gid han i Aar kunde faae Tilhørerne paa det Costenum over Beviis Sprogene. Maaskee det kunde opunere ham til at gaae videre. Kunde Prof. Theol faae Tid imellem ogsaa at forkare en eller anden Bog at V. belen, især af det Nye Testamente, var det saa meget I des bedre. Hidtil har man haft største Aarsag til at klage over Mangel paa Forelæsninger over det Nye Testamente Fra et par Aars Tid for Sl. Munthes Død og me til denne Dag er der ikke læst over en eneste af det Nye Testammen, tes Bøger, naar jeg undtager det lidet, Conrect. Sah læste loco Defic. Prof. Gr. Ling., som dog snart ophørte En herlig Virkning af den forfløyne Indretning mid P o fes. Designeti, da den Løn, som Professoren i det Græde ske Sprog skulde have, blev givet til en Mand, der havde lagt sig efter Politik og Kammeral=Videnskaber, og i et an det Embede kunde gjøre stor Nytte, men gjør her slet ingen. Mit Svar bliver da i kort Begreb dette: det var at onske, de Theologiske Professorer vilde holde eregetiske Collegier, men at læse heele Bibelen ud i et Cusu er dem plat umueligt, medmindre de skulde fordømme de Videnskaber, som nærmere høre til deres Fag 2) Et Collegium over hare Philosophiske Kunst Ord vilde uden Tvil blive temmelig mavert. Tænk engang hare Philosophiske Kunst Ord, som forekomme i Theologien, og det uden Tvil (vilde den Spørgende have) uden Orden; thi ellers blev det jo en lille Philosophie. Man behøvede da kun at tage de Schollastiske Theologiske KunstOrd til Hielp, saa sik man ret et artigt Sammensurium at læse over. Jeg er forsikkret, at enhver vilde vemmes ved det, som har hørt Professor Risbrighs Philosophiske Collegium, eller læst hans smukke og grundige Dictate. Ney min Herre i de Philosohiske Kynst=Ord lade sig let forklare der, hvor de har hiemme, jeg mener i Philosophien, og den bør man jo at forstaae, før man begiver sig til Thes logien, nemlig den Systemmatiske, hvorom de taler Det 3die Spørsmaal vil jeg forbigaae. Svaret i Addresse=Avisen Nr. 161 synes mig tilstrækkeligt nok B. C. U. 2. Spørsmaal.