Viborger Samler, 1835-01-27
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. J de Deputeredes Møde den 15de d. M. forelagde Finantsministeren, Hr. Humann Texten til det bekjendte Lovforslag angaaende de Nordamerica indrømmede 25 Mill. Fr. Hertil var føiet en Artikel, ifølge hvilken de stipulerede Betalinger ikke skulde udredes, førend man havde erholdt officiel Vished om, at de forenede Staters Regjering ikke havde tilføiet de franske Jnteresser nogen Skade. Oppositionspressen seer i Finantsministerens Foredrag en sand Fornærmelse mod Kammeret, hvis Forkastelse af det tidligere Forslag med ingen Stavelse er bleven berørt. Virkeligen synes det heller ikke i Foredraget at mangle paa Modsigelser; paa den ene Side erklære Ministrene, at Præsidenten har taget Feil af den franske Regjerings Magtfuldkommenhed, og paa den anden Side hedder det derimod atter, at Frankrigs Ære fordrer Opfyldelsen af indgangne Forpligtelser. Om en ny Prøvelse af Tractaten er Talen aldeles ikke, uagtet det forrige Kammer udtrykkeligen har erklæret, at den krænker Frankrigs Jnteresser. J Øvrigt have de mere indsigtsfulde Americanere aldrig anseet Tractaten af 1831 for bindende. Hr. Clay havde i Samme kun seet en provisorisk Bestemmelse, saalænge den ikke var legislativ sanctioneret, og Præsidenten i den høieste Ret erklærede i Anledning af Klagen over de ved Vexelprotesten foraarsagede Bekostninger, at Statscassen havde Uret i at trassere, da de 25 Mill. endnu ikke vare voterede af den competente Statsmagt. Det hedder, at Hr. Livingstone ikke har modtaget de tilbudne Pas, men svaret, at han vilde gjøre Alt, hvad der stod i hans Magt, for at opretholde den gode Forstaaelse mellem begge Nationer og først oppebie sin Regjerings Befalinger. Hr. Livingsione skal ogsaa senere have havt en Audients hos Kongen. Meningerne ere meget deelte angaaende Kammerets forestaaende Beslutning. De Fleste ere af den Mening, at det maa gaae over til Dagens Orden og først oppebie Congressens Besvarelse af Budskabet. Om det Jndtryk, som det americanske Lovforslag har gjort paa Kammeret, yttrer Le Messager sig i følgende Ord: Vi troe, at kunne paastaae, at der allerede har dannet sig en Majoritet, der har besluttet at bryde med Cabinettet, som har bragt det americanske Sporgsmaal paa det nærværende indviklede Standpunct. De Deputerede, der vilde have tilgivet Ministrene den intendeerte Pengebortkastelse, kunne ikke tilgive den keitede Opførsel, der har udsat os for en Jnsulte af General Jackson. Andre, der vilde være forblevne Ministrene troe, naar deres Opførsel havde ledet til en Krig, trække sig med Uvillie tilbage, fra dem, siden de af Artiklen i Moniteur, sammenholdt med Regjeringsprojectet, see, at der bag hiin stikker en tom Rodomontade, der ved dette betages al Betydning. Lad end Franskmændenes Anskuelser over Regjerings- og Friheds=Materier være nok saa deelte, saa ere de enige, saasnart Talen er om Nationalaand og Nationalværdighed. Saaledes er det americanske Tractatsspørgsmaal blevet et Cabinetsporgsmaal. Den parlamentariske Majoritet seet sig nødt til, enten at bryde med Ministrene eller fuldkommen at ruinere sig selv i den offentlige Mening. Hidtil tyder Alt hen paa, at den vil bryde med Ministeriet. De uafhængige Ministerielle i Centrum – thi der gives Saadanne, hvilket vi med Glæde erkjende – erklære sig høit mod Regjeringens Forholdsregler, og Ministrene, der ikke vare belovede paa en saadan Modtagelse, see sig atter nodsagede til, at spille alle mulige Jntriquer, for at drive deres Project igjennem. Som sædvanligt stille de Thronens Ære i Spidsen, der nødvendigviis maatte lide under en Forkastelse af Projectet, og fremhæve desuden Handelens Jnteresse og Trangen til Fred. Hidtil have imidlertid alle deres Anstrængelser været temmeligt frugtesløse." –Man er i de Deputeredes Kammer bleven enig om at udsætte Valget af en Commission for den ameritanske Tractat, indtil man er bleven færdig med den foreløbige Prøve af Budgettet og Udnævnelsen af de forskjellige Commissioner for dette. – Rygter om senere Efterretninger fra Newyork have ikke bekræftet sig. –