Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-08-24
Storbrittanien. I Underhuset er en Bil gaaet igjennem, ifølge hvilken den brittiske Regjering vil tilskille det kongelige Bibliothek i Paris et Exemplar af alle i Storbrittannien trykte Værker, ligesom den franske Regjering paa sin Side har overtaget sig den samme Forpligtelse mod det brittiske Museum. Denne aandelige Omtuskning skal, hverken ved mulige Krige, ei heller ved noget Slags politiske Hensyn, nogensinde afbrydes. Man glæder sig i London meget herover, kalder det Civilisationens Triumf og et talende Beviis paa det altid inderligere Forhold imellem begge Europas frieste Nationer. - Den 15de d. M. bragte Hertugen af Wellington Landets Finantielle Tilstand og de dermed sammenknyttede politiske Anliggender, især de portugisiske, paa Bane i Overhuset, og fremførte en Deel Ankeposter mod det nuværende Ministeriums Forhold. Grev Grev søgte i begge Henseender at forsvare Ministrene, men tilfredsstillede dog ikke Hertugen, der syntes at mene, at det gik meget bedre til, dengang han sad ved Roret. De irlandske Anliggender have ogsaa i den sidste Tid været en Gjenstand for Husets Forhandlenger. Dette Lands Tilstand vækker endnu stedse megen Bekymring. Om den der herskende Nød kan man faae et Begreb af et Bønskrift, som en Deputation fra Staden Cor har overrakt Vicekongen, og hvoraf sees, at af Stadens 105,000 Jndvaanere leve 57,000 i Armod og 21,000 i den yderste Elendighed. Det er Regjeringens fulde Alvor, hedder det, at foretage omfattende Forbedringer paa Søsterøen; men tillige at skaffe Lovene, som forhaanes af Demagoger og forblindede Folkehobe, Agtelse og Kraft. Den 16de prorogerede Kongen, i egen Person, Parlamentet indtil d. 16de Octbr. J Trontalen yttrede H. M. at han endnu bestandig erholdt de venskabeligste Forsikkringer fra alle udenlandske Magter, og at han, uanseet, at de hollandsk belgiske Anliggender endnu ikke vare jevnede, og at Krigen i Portugal endnu fortsattes, dog nærede den Forviisning, at den almindelige Fred ikke vilde vorde forstyrret. - J London har dannet sig en tydsk Forening, som holder Forsamlinger, hvori fornemmeligen Dr. Schulte fra Heidelberg udmærket sig ved i de usømmeligste Udtryk at ivre imod ForbundsBeslutningerne og overhovedet imod Continentalmagternes System. Ogsaa andre Tallere have ladet sig høre iblandt disse den berømte Digter Th. Campbell. Ultraliberalerne synes nu, da Parlamentet er endt, at finde storlig Behag i denne Ordkrig med Continentet. -Morning-Herald indeholder en lang Fortælling om Lord Dourhams Reise, hans Modtagelse hos Keiser Nicolaus og dennes Besøg paa Talavera, som var et non plus ultra af keiserlig Mildhed og Nedladenhed. Man læser, udførlig beskrevet, hvorlunde Keiseren ved sin Ankomst gav Capitain Brown Haanden, undskyldte sit slette Engelsk, lod sig forrevise enhver Ting, smagte Suppe og Oxekjød hos Mandskabet, spurgte om de havde noget Rum eller Whisky, drak Grog paa Kongen af Engellands og Skibsmandskabets Sundhed, indbod Capitainen og Officererne til Reven og Taffel, drak et Glas Viin med Capitainen paa engelsk Maneer os.v. og v. Frankerig. Just som Biskoppen af Meaux var beskjeftiget med at vie det kongelige Par i Compiegne, indtraf en Coureer med høist vigtige Depescher, som havde til følge, at begge Kongerne, da Ceremonien var endt, i nogen Tid samtalede ene med hinanden og dernæst holdt en lang Conferents med de tilstedeværende Ministre og Ohrr. Lehon, Felix v. Merode og van de Weyer. Den 11te om Formiddagen indtraf en anden Coureer, hvis Depescher, Hr. v. Merode tilsomt overbragte Kong Leopold. Efterat denne havde læst dem og derpaa havt en lang Samtale med Kong Ludvig Philip og Lord Granville, blev der holdt et Conseil, hvis Beslutning endnu ikke er bekjendt; men sikkert er det, at Depescher ere blevne affærdigede til Hr. v. Meulenare; ligesom det og synes at være tilforladeligt, at Ludvig Phillinganske har beroliget Leopold og i den engelske Gesandts Nærværelse paa en kraftig Maade lovet, at Belgien ikke skal savne Frankrigs Billand. Han skal blandt Andet have sagt: "Dersom Kongen af Nederlandene, ikke vil tiltræde en venskabelig Overeenskomst, saa ville Engelland og Frankerig nodes til at gribe til Tvangsmidler. Jeg har forsøgt alle Forsyningsmidler, og de nordiske Magter ville udentvivl vide at paaskjønne min Besindighed; men skulde, mod min Forventning, Holland blive ved sine Beslutninger, da har Belgien Ret til at begynde Fjendtlighederne, og Frankerig vil intervenere." Senere vil man have faaet at vide, at ovennævnte Depescher indeholdt en Note, hvori Kong Vilhelm forkastet aldeles de Modificationer, som vare gjorte i hans sidste Forslag, og hvis Ratification man ventede uden Møje at erholde, og hvori han tillige er kiæret, at, hvilke Forholdsregler man end vil tage, for at formaae den hollandske Regiering til at rømme det belgiske Territorium, vil hans Majestæt ikke vige, uden for Bajonetternes Magt. Det er da i alt Fald en forstaaelig Tale, og dersom Kong Vilhelm virkelig har talt saaledes; dersom ligemaade den franske Konge virkelig har sagt hvad vi nylig have anført, og dersom Grev Flahauli, som pludselig skal være sendt til Paris i dette Ærinde, kan formaae Engelland til ogsaa at gribe til Tvangsmidler mod Holland, saa tør man vel ikke stole synderlig paa andre Efterretninger, som vedvarende forsikkre, at de belgiske Anliggender nærme sig en endelig og fredelig Afgjørelse. - J Lyon seer det betænkeligt ud. Hver Aften indtil langt ud paa Natten skeer det Sammenløb af Arbeidere, som insultere rolige Borgere, og synge oprørske Viser. Mairen har imidlertid taget strænge Forholdsregler mod dette Uvæsen.