JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-31
Englands Guld medgik til de overdrevne Handelspeculationer siden 1815 og til 210 Mill. Pd. St. i de for hele Europa og Amerika aabnede Laan, de 276 Agerdyrknings Bjergværks Handels selskaber, der medtoge en Capital af 174, 114,050 Pd. St., hvis Stiftelse Parlamentet authoriserede 1824. Saaledes saae man sig nødsaget til at vedblive med Udstedelsen af en Mængde Papir, hvorved Crediten maatte synke og Jndtægterne for første Trimester 1826 forringes 682,799 P. St. Stillingen af Storbritaniens talrige Besiddelser paa hiin Side Havet er endnu meget misligere end dets egen Colonierne paa Godthaab, Sierra Leona, Ny-Syd-Wales, VanDiemensland, begge Canader a. have hidtil kun været Moderlandet til Byrde. Vestindien er fattigt og i Forfald og hvis det er sandt at derved disse Colonier tilflyde hiint 5 Mill. aarligen, saa skeer dette kun ve den dobbelte Told paa Sukker fra Ostindien og de øvrige Colonier. Hindostan, med en Gield af 70 Mill. P. St. har vel kunnet berige Enkelte, men ikke Flerheden af det engelske Folk, som maa takke det ostindiske Com pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-31
Hamburg 2 M. Shilling 6 Pence. fattig Mands Eiendele i Frime, fordi han ikke Beboere. pagnie for, at den maae betale Thee, Opium &c. en Trediedeel dyrere end hele det øvrige Europas, Forgjeves Udpantning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-31
For nyligen blev der gjort Execution i en havde betalt sine Renter. Den fortvivlede Fattige ilede til Kirkeældsterne og anraabte dem om Hjelp. Disse sendte en Commissionair hen til Auctionen, for at kjøbe nogle nødvendige Artikler for den ulykkelige Familie. Sagerne bleve opraabte, men da af Medlidenhed med den arme Mand, ingen vilde byde, saa kjøbte den anførte Commissionair det Hele for 1 Shilling. Executionsomkostningerne havde beløbet sig til 3
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-31
Kjøbenhavns Børs den 30 Marts 1827. a vista 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-31
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 169 1/2 170 Rbd. Sedl. 50 1/251 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 73 1/274 i Bance, (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 1/2 116 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-31
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 92 193 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. 105 1/4 104 i Banco. Asiatiske Comp. Actier, 4 pC. Dito nye . . . . . 94 94 1/2 i Banco. i Sedler 3 C. nye danske Oblig. 58 1/259. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 27. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 April 1827. der ikke fandt Afsætning. 2) At derimod den Den Kjøbenhavnske Almanak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
En anden af Logiers Disciple, og Forstander for et logiersk Akademie, Gerschner, har et lille Skrivt paa 1 1/2 Ark besvaret de 2 Spørgs male: I. Hvori er det logierske System forskjelligt fra det gamle? 2. Hvad Nytte vil Efterslægten have af dette nye System, Dette, tilligemed Logiers egne Værker, Hr. Dr. Stopels over samme, samt en Chiroplast, forbedret af en kjøbenhavnsk Jnstrumentmager, kan tages i Øiesyn hos mig og forklares hver Søndag Eftermiddag for dem, der ville møde til min Elementærsyngeskole Kl. 4-6. i store Kongensgade No. 53, 1ste Sal over Porten. J. V. Bruun. Om Frøhandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
(Af Viborg Avis No. 36.) Saa hensigtsmæssigt det er, at faae Havefrøe, avlet i Landet selv, og saa besparende det er at lade de Penge blive i Landet, som før sendtes til Lybek, for Havefrø, saa er det dog for Enhver, der kjøber og bruger det, vigtigt, at faae de bedste Sorter. At de allerfleste Sorter, kunde avles her i Landet, har Man nu Erfaring, og Vished om, men i denne pengelystne Tid have mange anlagt paa at avle og sælge Have frø, hvoraf Nogle kun søge at faae Penge, ubekymrede, om deres Frø er godt eller ikke, Andre ville avle paa indskrænket Rum mange Slags og fordærve derved Avlen. Kjøberne faae vel føe; men ikke altid er det godt. Heraf følger let, at Een og Anden overgjemmer sit Frø der hvis det ikke er en Gartner med Kundskab og Duelighed, kan være gjemt saaledes, at det mindste deraf groer eller det giver sygelige Planter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Da nu dog enkelt Mand ikke i Almindelighed har fornøden Plads til at avle mange Sorter om Aaret, synes det at være en Almeenheden vigtig Sag, at de egentlige Frøhandlere gave sig af med denne Handelsgreen, saaledes: "At de af de andre Frøavlere modtoge mod visse Pro Cent deres Frø, og at saa ingen anden befattede sig dermed, det kunde jo ogskee paa eet af de tidlige Foraars markeder." Da Frø, der er vant til Jordbunden (acclimatiseret) dog kuns lykkes bedste nogle Aar paa samme Sted, er og en Tuskhandel nødvendig - og Man udsætter sig da ikke for at faae Lybekkernes forgjemte eller svange Frø (thi ogsaa derfra kan man blive narret, fordi Disse betragte Frøhandelen som den med Rosiner, Svedsker &c., ordinerer det fra Erfurt og andre Stæder og sælge det uden at prøve eller kjende dets Godhed.) At man fra Flottbekved Altona, hvor der avles Frø i Mængde, ligeledes fra Kjøbenhavn, hvor der er Frøavl, saa og fra mange Gartnere her i Landet, faaer ypperligt Frø, er vist; men de Mangfoldige, der nu absolut ville være Frøhandlere, uden at have den dertil udfordrede Jndsigt og Leilighed, berettiger virkelig til det Ønske "At denne vigtige Handel var bedre ordnet end nu. Kom dette Forslag i Gang, ville de, som kunde avle Frø vel og især beflitte sig paa, naar de vare visse paa Afsætning, at avle meget Frø af visse Sorter og ikke af Mange; thi naar f. Ex. flere Sorter Kaal, og Roer og Erter, opdrages til Frø paa een Jordlod, vorder, som bekjendt, Arterne saa forblandede, at de ikke mere ere paalidelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 31te Marts 1827 var det Kongelige Academie for de skjønne Kunster forsamlet, under Forsæde af Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark, forat høitideligholde Academiets Stiftelsesdag. Det behagede Hans Kongelige Høihed at passere igjennem Academiets Skoler, og at tage de af Medlemmerne og Eleverne der udstillede Arbeider i naadigst Øiesyn. Efterat Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, fremstod Secretairen, og oplæste en Forklaring om det Vigtigste, som ved Academiet var foregaaet og virket i det afvigte Aar. Derpaa blev Præmiernes Uddeling foretagen i følgende Orden: J. V. Sonne, den store Sølvmedaille; F. Krohn, den store Sølvmedaille, J. Heldt, den store Sølvmedaille; C. A. Møller, den store Sølvmedaille; C. C. Hansen, den mindre Sølvmedaille; C. Bærenzen, den mindre Sølvmedaille; G. Bindesbølle, den mindre Sølvmedaille, Nebelong, den mindre Sølvmedaille; J. Kuhrt, den mindre Sølvmedaille, og R. Brøtterup, den mindre Sølvmedaille; hvilke Samtlige nøde den Naade at modtage Belønningen for deres Flid af Hans Kongelige Høiheds egen Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Udenlandske Konstnere: af Alfredt, Kgl. fransk Pensionair, 2 Landskaber; af Jollage & Hoffgarten, Broncearbeidere i Rom, 10 Stykker efter Thorwaldsen, alle tilhørende H. K. H. Prinds Christian Frederik. Thisted. Ved seneste Opmaaling af Kanalen ved Agger den 15 Marts d. A., fandtes Breden ved Havstokken mellem de 2de ydre Hager at være 800 Alen. Dybden paa den grundeste Banke i og ved Havstokken 2 Alen. Breden, hvor Landeveien har været før, 420 Alen, og Dybden 9 Alen. Brede mellem de 2de øster ste Hager ved Liimfjorden 554, Dybden imellem Samme 8 1/2 Alen. Længde i Øster og Vesterpaa det faste Land, opmaalt paa den nordre Side af Kanalen fra Havstokken til Fjorden er 1140 Alen. Længde fra det østre af Landtungen over Sandgrundene i Liimfjorden vester for Flægbusken 2190 Alen. Kanalens Løb over Sandgrunden i Bredde 80 Alen. Ved nu at sammenligne Kanalens nuværende Brede ved Havstokken med den under 2den Novbr. sidstleden Forefundne, seer man at den er 260 Alen bredere, Dybden er omtrent den samme, saa at Kanalen viser sig ikke allene at ville blive permanent, og at udvide sig Aar for Andet; men naar man med Naturen forenede Konsten, vilde sikkert nu en Jndseiling i Liimfjorden kunne bevirkes. - En Huusmand i Refs Bye, YdbySogn, har den 22de Dennes hængt sig selv i sin Lade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Hamburg 2 M. forstaaelsen var indtruffen. sendt til den urette Person; men Skrækken havde gjort saa stort Jndtryk paa ham, at han maatte bringes til samme Hospital, hvor Mis
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Kjøbenhavns Børs den 3 April 1827. Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 168 1/2 169 Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 503,500 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 83 3/4 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 73 1/2,74 i Banco Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 3/4 115 3/4 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 92 1/2 93 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 104 104 1/4 i Banco. - 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier, 7677 i Sedler. 3 C. nye danske Oblig. 58 1/259 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 28. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 April 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Selskabets Skrifter, eller andre almeennyttige og for Landvæsenet populaire Skrifter; da maatte ufeilbarligen slig Læsning sysselsætte ham paa en langt behageligere Maade, gjøre langt bedre Jndtryk paa hans Aand, vække hans Dømmekraft og belære ham i det den underholdt ham; og hans Smag vilde vist dannes og forædles derved? - Men spørge nu maaske Nogle, "Naar skalen Bonde faae Tid til Læsning?" Dertil svarer jeg med et andet Spørgsmaal, hvad gjør den sjællandske Bonde i de lange Vinteraftener. - Vi ville oversee hans Stue en Vinteraften: Moler sidder ved Kakkelovnen og binder paa en Hose, vor Daatter spinder paa Rokken; vore Piger karte, men altsom de spinde og karte tvinger Søvnen Hovedet ned til et Nik! men hvor ere da Mandfolkene? enten ligge de i Kakkelovnskrogen henstrakte paa en Bænk og sove, eller de sidde i Kortenspillet, eller og ere de slet ikke hjemme, men sidde i nærmeste Kroe, smøge paa en Pibe, med et Glas Brændeviin foran dem paa Bordet. Der gives jo vel Undtagelser i dette som i Alt, man finder mangen Huusfader med sine Karle hjemme i sin Stue i nyttig Beskjæftigelse; man finder dem og samlede om Kakkelovnen, hvor da enten Manden eller en af Karlene læser for de andre, men da sædvanligst i Pieser til 8 a 10 s. som ere opfyldte med en god Portion Spøge re, til hvilket Bonden i Sjælland har en stærk Troe. Men saadanne korte Pieser ere udlæste paa een Aften, og da er Læsningen forbi paa en lang Tid, indtil faler faaer 10 a 12 s. tilovers igjen. Lediggang er en Rod til alt Ondt, forat udfylde Aftenen spiller man Kort, man snorker i Kakkelovnskrogen eller man gaaer til Kroes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
At Bønderne i Holsteen, i Jylland og Fyen ikke ligge paa den lade Side i de lange Vinteraftener, det er bekjendt, saa vist som det er, at den sjællandske Bonde i Almindelighed gjør det. Hvis en god, for deres Aand passende Literatur cirkulerede blandt Bondestanden, skulde da ikke Uvidenheden ophøre, o maatte da ogsaa Literaturen her komme til at udøve sin Magt og sin Velsignelse! O! at der maatte gjøres og virkes Noget herfor, hvilke herlige Frugter, vilde med Tiden en saadan Sæd give af sig. Hvorledes, og ved Hvem, skulde der virkes – Ved Hyrden for Faarene, mener jeg ved Præsten Bonden virker saa anstrængende for hans legemlige Underholdning; skulde da ikke Præsten gjerne vilde virke for Bondensaandelige til Giengield? Hvorledes det kunde skee, derpaa har en Præst heri Nærheden fremstillet et herligt Exempel, nemlig Hr. Pastor Rønne i Lyngbye, denne virksomme, og paa sine Bønders Oplysning tænkende Præst, har allerede ved sine Smaaskrifters Uddeling iblandt dem, samt ved sit oprettede Læseselskab, seet Frugter af sin Anstrængelse i saa Henseende. Thi hvor træffer man vel mere tænkende og civiliserede og forDen megen Omgang om Sommeren med Folk fra Hovedstaden, sætter vel sagtens ogsaa en Politur paa Bønderne her i Omegnen; men denuftige Bønder end paa Kjøbenhavns nordre Birk, res Vinterlæsning, deres Kundskab til en eller anden nyttig Bogs Indhold, bidrager vist ogsaa til deres Culturs Fremskridt. Hvor ønskeligt da, om der i hvert Sogn paa Landet kunde oprettes en Læseanstalt, hvorfra Bønderne om Vinteren kunde faae Bøger til Gjennemlæsning; ved Præstens og Degnens samt de meest oplyste Bønders Samvirkning kunde den vist komme i Stand. Præsten maatte naturligviis forestaae Valget af Bøgerne; Cirkulationen kunde paasees af Degnen og Skolelærerne paa Sognet; ligesom og Bøgerne kunde fordeeles i de forskjellige Skolebygninger; thi da Præsten som oftest boer langt borte i den ene Ende af Sognet, saa havde Bønderne for langt at gaae, hvergang Touren var for dem at faae en Bog ombyttet. Men hvorfra Penge til en saadan Indretning? – Naar Præsten, Degnen, de øvrige Skoleholdere, Fogden og de meest formuende Gaardmænd i Sognet bidroge hver især i Forhold til Bøgernes Jndkjøb, saa var det maaskee nok muligt, at Summen kunde komme tilveie som Jndkjøbet vilde koste. Maaskee kunde Præsten endog bevirke offentlige Bidrag dertil. Der er fremstaaet et Selskab iblandt os, nemlig: " Samfundet for Literaturens Fremme og Forskjønnelse;" der kan ventes, at dette Samfund engang med Tiden vil komme til at eie Midler, med hvilke det vil kunne nedlægge Sæd i hidtil udyrkede Agre, og muligt see sin Udsæd bringe mange Fold; ogsaa fra dette Samfund kan maaskee Præsten, naar det engang bliver i Stand dertil, vente Understøttelse til en Anstalt for Literaturens Udbredelse, iblandt Bondestanden, der da vist vilde bringe den et Skridt høiere paa Culturens Trappe. Man læse engang Reisebeskrivelser over
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Frankrige; hvilken Glæde at høre de Reisende omtale den franske Bonde. Ethvert klassisk Værk i Literaturen er ham bekiendt; han eier som oftest Voltaires og Rousseaus Værker tilligemed andre gode Bøger; han reciterer som oftest Vers ud af Digterne; han er langt fraat være uvidende om sit Lands lærde Mænd, hans Aand er dannet og hans Smag er god. O, hvilken Glæde vilde det være, kunde Reisende engang komme til at skrive Sligt om den danske Bonde. - Jeg vover her offentlig at opfordre Præsterne paa Landet, og Enhver der kan og vil virke for denne Sag, til med Tænksomhed og Jver at arbeide for den, som man vist med Rette kan kalde den gode Sag. *) Jeg vover endog at henstille dette her yttrede Vink til ovennævnte Samfunds nøiere Overveielse, naar den Tid vil komme, at det kan begynde at virke efter dets Tendents. H. F. Martensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Jblandt det meget Gode det Kongl. Landhuusholdnings-Selskab har bevirket, er Udgivelsen af nyttige smaae Skrifter for Bondestanden. Her erindres og den i Selskabets Skrifters nyeste Samling givne Fortegnelse over passelige Bøger for et Bibliothek for Landalmuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Den afdøde Generallieutenant Frederik Juels høitidelige Begravelse fandt Sted d. 24 f. M. Et stort Sørgefølge havde uindbudet. indfundet sig paa Waldemar Slot, Tolv Sømænd fra Troense, en By med en liden Havn lige over for Thorøe, havde ogsaa aldeles uopfordrede indfundet sig, hver med det danske Flag paa halv Stang, og tolv hvidklædte Sømænds dattre med Vintergrønt og Krandse. Liget blev jordet paa Bregninge Kirkegaard, som den Afdøde selv havde valgt til sit Hvilested. Bregninge er een af de tre Kirkefogne, med tilhørende sytten Landsbyer, som det juelske Stamhuses, Eiendomme paa Thorseng bestaae af. De ere uden Tvivl af de betydeligste her i Landet, da deres Hartkorn er 900 Tønder. De have i 150 Aar tilhørt denne Familie. Waldemars Slot, er ikke ældre end fra Kong Christian den Fjerdes Tid. Denne Konge byggede det for sin Søn Waldemar, men som ikke kom til at beboe det, da han døde paa sin Hjemreise fra Rusland, J den saakaldte Pilralle ved Frederiksberg ere alle Piletræerne paa begge Sider blevne borttagne lige ned til Bakkegaarden. Der skal, efter Forlydende, plantes to Rader Linde i deres Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Tirsdagen d. 13de Marts d. A. blev Justitsraad og Overlandinspecteur Fensmark, som i sit 75 Aar havde sluttet sit virksomme Liv, nedsat paa Vinderød Kirkegaard ved Frederiksværk, i en Grav, som alt havde modtaget. hans Kone og nogle af hans Familie. - Denne Begravelse var en sand Opmuntring til retskaffen og nidkjær Virksomhed i sit Kald, ved det Beviis, den frembød paa uskrømtet Erkjendtlighed, Venskab og Agtelse. Manden laae død, og hans Efterladte have hverken Jndflydelse eller Rigdom og dog fandt man ved hans Grav, uden Jndbydelse, hans gamle Venner og Bekjendter samlede, med adskillige af Godsets Bønder, paa hvis Tilstand hans femtenaarige Gods bestyrelse havde en kjendelig Jndflydelse. Nærværelsen af hans Efterfølgere i Bestyrelsen var ligesaa hædrende for dem som for ham, thi den beviste, at de forstaae at sætte Priis paa Retskaffenhed og gode Hensigter. (Aarh. Av. 43.)Hr. Schnakenburg paa Brandtberg ved Veile. saae for 7 Aar siden, da han, var i Rusland, Al.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
den for sin Frugtbarhed og Godhed udmærde saakaldte hvide Sværdhavre, hos Baron ron Stackelberg, der overlod ham en Skjeppe teraf, men han var saa uheldig, at Gjæssene næsten ødelagde Afgrøden. Det Lidet han til reddet blev faaet igjen, og 1825, havde han bragt det saavidt, at ham kunde faae 6 Tdr. i 4 Tønder sædvanlig Havrejord, som gav ham 48 Traver og efter Tærskningen 72 Tdr. Det rakte Opmærksomhed; mange forlangte overladte deraf, men han blev ved sit Forsæt, ikke at sælge deraf førend i Aar, da hans hele Havre-Avi havde bestaaet af denne mærkværdige Havre. Hanhavde saaet 42 Tønder i udtjent Jord, 66 Aar. fra Gjødning, og avlede i forr. Aar, da den almindelige Sæd for de fleste er mislykket, 300 Tdr. Denne Havre giver et deligt Syn, da den bliver meget lang og Vipperne hænge som et Sværd tilleen Side, den har den herlige Egenskab, at den taaler Hede og Kulde, Tørke og Vædeligegodt. Hele Omegnen har næsten alt forsynet sig med Sædderaf. Prisen er for Tiden 5 Rbd. rede Sølv pr. Tønde. Efterat Herr Schnakenburg. har han selv Brug for 80 Tdr. egen Udsæd, har han overladt omtrent ligesaameget til andre, men nu har han intet tilbage at overlade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Blandede Efterretninger. Den parisiske Skuespiller Talma havde en overordentlig Berømthed, og blev seet og kjendt i en Række af Aar af de meest udmærkede af alle Nationers Jndividuer, hvilke Aar for Aar komme til Paris, to Gange var han i Tyskland, i Erfurt og Dresden, hvorved han frydede mange Beundrere. Talma var fød 15 Jan, 1760. Haw traadte den 27 Nov. 1787 første Gang op i theatre froncois i Seides Rolle. Han døde den 19. Oct. f. A. og i sin Dødsstund, der var let, sagde han med en svag Stemme: "Voltaire, Voltaire, som Voltaire." Det er bekiendt at Voltaire. kort førend sin Død opskrev disse Ord: meurs en adorant Dieu, emaimant mes amis, en ne hassant mes ennemis, & en detestant la superstition. Som Forfatter udmærkede Talma sig ved: reflections sur lart theatral. (Noget om ham læses i Morgenbl. Jan. 714 af S. P. Sievers. Noget af franske Blade om Talma. læses i samme Tidsskrift. 2 S.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
J December forrige Aar blev i München.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
de af afdøde Kong Maximilian Joseph efterladte Konstsager solgte ved en offentlig Auktion. Det berømte Malerie af Wilkie, "Testamentets Aabning" blev efter Hans Majestæts den nu regjerende Konges befaling, kjøbt for Pinakotheket. og derfor givet 12,000 Sl. Flere Malerier, bleve kjøbte for kongelig Regning, og ville blive indlemmede i de kongl. Samlinger. Saaledes, blev Canova's Venus kjøbt for 13240 Gl.; Sandalebinderinden af Schadow for 2350 Gl.; Vittoria Caldonis Byste af samme for 340 Gl.; Eberhards Faun for 2666 Gl.; sammes Leda for 2000 Gl. (Kunstbl. 16.) Ofte overdrog Napoleon, sin Bibliothekar, Barbier at give ham Oplysninger over en eller anden historisk Gienstand, undertiden ogsaa over forskjellige religiøse Materier. De Beretninger af denne Slags man især veed af ere om Fortsættelsen af Velly's Frankrigs Historie, om Marborugs Historie ved Lediard, hvilken efter Napoleons Befaling blev oversat paa fransk ved Madget og Dutems, om Oversættelse af Strabo. ved Laporte du Theil, Gosselin og Coray, ligeledes efter Napoleons Befaling, om forskjellige græske og latinske Værker, hvilke enten ei vare oversatte, eller som man kun havde i forældede Oversættelser; om den gallikanske Kirkes Friheder og den franske Geistligheds Erklæring af 1682, om Geistlighedens borgerlige Stilling; om Exempler paa Keisere, der havde fuspenderet eller afsat Paver, om Bogtrykker Bodoni, om Viscontis Jconographie; om Tiaren og sammes Oprindelse; om Manuskripter, der vedkomme Tempelherrernes Proces; om Originaldokumenterne vedkommende Galileis Proces. J Aaret 1810 bleve Dokumenterne om denne Proces, hvilke vare i det pavelige Arhiv i Rom, bragte til Paris. Det blev Barbier overdraget at undersøge og oversætte dem; og efter hans Forevilling bifaldt Napoleon, at denne Proces maatte offentligen bekjendtgjøres. Men i Aaret 1814 begierede Pave Pius den 7de de kostbare Originaler tilbage; og de bleve da udleverede. (M. Bl. 30.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Det Londonske Traktat-Selskab har i Aaret 1825 udspredet 10,500,000 Exemplarer af slige smaae Traktater, hvorved Opbyggelse og religiøs Aand, (vel ogsaa meget dunkle og forkerte Begreber) skulle befordres. Mere end 100 Millioner Exemplarer ere vist, siden Selskabet stiftedes, komne i Omløb, og dette, siden 1808, i 42 forskjellige Sprog. Selskabet havde i Aaret 1825 en Jndtægt i England og Amerika, af henimod 1,600,000 Dollars. Hvormange fattige og nødlidende Mennesker skulde ikke med saa betydelig en Summa kunde være understyttede. (Hesperus Jan. 1827, No. 4, c. 1826 No. 202.)