JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-02-05
Udi Rudkiøbings Tingstue bliver foretaget Skifte efter en her i Byen død Ungkarl ved Navn Jens Hansen, hvis Arvinger er vides, ligesom efter Anseende ey heller noget bliver at arve imidlertid skeer denne Bekiendtgiørelse til alle Vedkommendes Efterretning, da Stervboen ey formaaer anden Proclama at udstæde. Rudkiøbing, den 22de Januar. 1779. Joh. Th. Flindt, I een af de Siellandske Kiøbstæder er et af de beste privilegered Farverier i Landet at faae til Kiøbs; foruden Farveriet er tillige et complet Trykkerie, til begge Deele alle behørige Jndretninger og Jnventarier, alt i god Stand, nok er i Gaarden Mal Kiølle og Indretning til Malt=Virkning, desuden Leyevaaninger og endeel Huusrom til anden fordeelagtig Brug, til Gaarden en smuk Frugt- og Kiøkken=Hauge, Fiskerie og endeel Eiendoms Jorder i Byens Marker. Nærmere Efterretning herom faaes hos Hr. Procurator Windelew, boende i No. 62 paa lille Kiøbmagergade, med hvem om Kiøbe=Summen kan man og accorderes Eschildstrup Gaarden udi K. Eschildstrup Bye og Sogn Holbeks Amt med dertil liggende 3 Tdr., 1 Skp., 2 Fkr., 2 Al. Ager og Engs Tiendefrie Hartkorn, er til førstkommende Paa Flyttetid til Leye eller Feste, at bekomme efter de Conditioner som paa Aastrup i Sielland forefindes til Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Af en Skrivelse fra Constantinopel, den 17de December.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Porten har erklæret sig for den Franske Ambassadeur, at den ikke allene erkiender Crims Uafhængighed og Sahiri Gherad for Chan, men at den og vilde tillade de Russiske Skibe Farten paa det sorte Hav, dersom det Petersborgske Hof vilde forbinde sig til at lade en Chans Valg herefter være fuldkommen frit, og dersom det vilde igjen afstaae til Porten Ørkenerne imellem Bog og Dieper, som den ved den 18 Art. af FredsSlutningen af Aaret 1774 havde afstaaet til Rusland. Man torde altsaa haabe, at Krigen ikke der igien skulde brække ud Rom, den 9de Januarii.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
De Bourbonske Ministre skulle begynde at blive misfornøyede over, at Exjesuiterne endnu bestandig ere tilsammen i deres Huus, og at deres Ordens Ophævelses=Brev endnu ikke er bekræftet. Dersom de første ikke snart forlade deres Huus, og det sidste ikke snart bliver bekræftet, saa har man Aarsag til at frygte for nye Misforstaaelser.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Jtalien, den 12te Januarii. Den Tyrk, som var ankommen fra Tunis til Livorno med saa mange Skatter, er vel virkelig en Svigersøn af Deyen, men har ikke flygtet for sin Svogers Trudsler, men for Deyens. Denne sidste har nu i Henseende til denne Flygtige skik ket Reqvisitions=Breve herover, hvori han siger, at samme heder Jsmael Coygia, og som sin første Minister var seylet derfra paa et Venetiansk Skib med alle indsamlede Tribut=Penge tilligemed hans eget Huses Rigdomme.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
London, den 12te Januarii. Fortsættelse af Krigsretten over Admiral Reppel. (See Nr. 10.)
Berlingske Tidende, 1779-02-08
London, den 22de Januarii. Vor til den Middellandske Søe bestemte Krigs=Flode skal foruden Tenders, bestaae af 7 Linieskibe og 4 Fregatter, Naar alle disse Skibe støde til dem, som allerede ere der, skal denne Flode, som vort Ministerium holder sig forsikret om, være den voxen, som Franzoserne kunde udskikke fra Toulon. Herved antages endnu bestandig, at Spanien bliver neutral; og for at give denne Forudsettelse en Sandsynlighed, sige man, og stadfæster ved Breve fra Gibraltar, som vore offentlige Blade opvise Afskrifter af, at Spanien endnu har den Hensigt at bekrige Algiererne. En Efterretning fra Jamaica melder, at 4 Engelske Skibe vare blevne tagne paa Mosquito=Kysten af Spanierne. Adskillige Engelske Colonister vare derover allerede ankomne fra ommeldte Kyst til Jamaica, og de øvrige skulde med det første komme efter.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Paris, den 19de Januarii. Vøres Ministerium har i lang Tiid været bekymret for, hvad Partie Hollænderne vilde tage i Tvistighederne imellem os og Engellænderne. Det er vort Ministerium ikke ubekiendt, at Republikens Legeme er for Neutraliteten, og at vi a samme have mange Tilhængere; men det veed, at Regieringen og de Store ere paa Engellands Partie. Det er vist, at Hertugen af la Vauguion har havt Ordre til at udforske Gemytterne, og at man efter en indløben Efterretning fra ham foretrækker Neutralitetens Vedvarelse en Beslutning, som var imod os. J det mindste er det vist, at de forenede Provincers Ambassadeur, som for nogen Tiid siden var uroelig, nyelig har erklæret: Han haabede, at vi forbleve gode Venner, og at han endnu længe skulde leve i Paris. - Man troer nu, at en af de Aarsager, som hindrer Spanien fra at erklære sig, og os fra videre stærkt at fordre saadant, er Frygt for, at Holland da skulle giøre fælleds Sag med Engelland.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Paris, den 22de Januarii. Hs. Majest. Kongen agter Tapperhed høyt endog hos sine Fiender. Den brave Engelske Capitain, Lord Windfor, som den Engelske Admiral Keppel har ønsket at have til Vidne i sin Sag, er af Hs. Majestæt tilstaaet Frihed, desaarsag at reyse til Engelland. Desuden har Hs. Majestæt villet, at man, førend han afreyste, skulle igien overlevere ham hans Kaarde, hvilken Commission hans Overvinder, Vicomtvon Beaumont har havt den Fornøyelse at udrette.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Wien, den 23de Januarii. I Gaar Nat ankom til Prag en Officier fra Feldmarskal Lieutenant Græv Wurmser med den nye glædelige Tidende, at General=Major Græv Frantz Kinsky havde den 18 huj. været saa lykkelig i sin Expedition paa Habelschwert, at han har taget Generalen, Prindsen af Philipsthal, 3 Oberster, 22 andre Stabs= og Ober=Officierer og henimod 800 Gemeene til Krigsfanger, samt erobret 6 Fahner og 4 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Triest, den 19de Januarii. Fra den 7de til 11te hujus blæste det her af en heftig Norden Vind, hvormed fulgte saa stræng en Kulde, at man i mange Aar her ikke kan erindre sig saa omfindtlig en Frost. Jndvaanerne dristede sig neppe til at gaae ud paa Gaden, saa som formedelst den rasende Vind mange Tagsteene bleve nedkastede fra Tagene, ja endog Muure og Skorsteene bleve nedstyrtede. Paa Landeveien havde Postvognen, som i Fredags var afgaaet til Wien, paa Bierget, Clug kaldet, samme Skiæbne, da den neppe havde været 2 Timer underveys; og og ikke langt derfra blev endog en til Prag bestemt Fragtvogn. med 80 Centner Vahre omkastet; ey at tale om den Skade, som skeede i Staden og Havnen, hvor Skibene i disse Dage have maattet udstaae stor Nød.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Haag, den 26de Januarii. Man længes meget efter den Couriers Tilbagekomst, som den Franske Ambassadeur i Wien har afsendt til Petersborg, Naar han kommer tilbage, haaber man at erfare de Forslag, som det Franske Hof har gjort de krigende Magter til Forliig, Man vil imidlertid ansee det for et got Tegn til Fred, at de privilegerede Giestgivere i Wien maae holde Lystigheder i Carnevals Tiden.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Fra Bayern, den 15de Januarii. Udi München hersker ved Hoffet en stor Bevægelse. Hs. Churfyrstelige Durchl. er saa stærkt bebyrdet med Forretninger, at Høystsamme arbeyder i Cabinettet til Kl. 1 a 2 om Natten. Alting er stille, og intet Menneske kan berette noget Tilforladeligt. J Gaar ankom den Russisk Keyserl. Gesandt til Landshut, han fortsatte i Dag Morges Kl. 8 sin Reyse til München. J Dag er i München den første Session i Cabinettet, hvorved bemeldte Russiske Gesandt samt den Franske og Preusske ere tilstæde. Man vil allerede videdenne Conferences Gienstand. Man vil og, at en høy Gesandt har ladet sig forlyde med, at inden 4 Uger torde en anden Scene blive aabnet. Man hverver i Bayern i al Stilhed. Det er og vist, at en stærk Cordon bliver trukket paa Bayersk Side fra Donau til Jnn=Floden, og de Jsenburgske Curasseer Ryttere have faaet Ordre, at holde sig marchfærdig, og hvad de have over den reglementmæssige Equipering skal sælges. De Keiserlige Dragoner, som have lagt i og omkring ved Straubingen, ere i Forgaars den 13de huj. brækket op, og have Ordre at fortsætte deres March til Platling, Vilshoven og til Linz.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Af en Skrivelse fra Brest, den 1ste Januarii. Ridder von Terney, hvis Escadre begynder at lægge sig for sig selv, giør alle Anstalter til at haste med sin Afreise. Han bestiger Skibet. Annibal paa 74 Kanoner. De andre Skibe. ere Diademe paa 74, Reflechi paa 64, Amphion paa 50 og Fregatterne Amazone og la Gentille, hver paa 32 Kanoner. Skibet le Firme, som skal gaae fra Øen Rhe, skal formodentlig støde til ham med de Tropper, som have begivet sig derhen. J Jndien have vi allerede Skibene le Brillant paa 64, le Flammand paa 50, og Fregatten la Consolante, som fører 18 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Græv Wurmsers Relation om Attaquen paa Skandsen ved Ober=Schwedeldorf i det Glatiske, dateret Ober=Schwedeldorf, den 18de Jan. Den 17de hujus om Aftenen begav jeg mig paa Marchen fra Güshubel med den sammenblandede Colonne, som staae under Generalmajor Baron Terzys Commando, og bestaaer deels af tydsk Jnfanterie fra Nederlandene og Warasdiner, deels af Husarer af Wurmser og Barco, og kom efter en i alle Maader meget besværlig March til Ober=Schwedeldorf Kl. 9 om Morgenen. Da jeg ikke kunde faae nøye Underretning om Besætningens Styrke i Skandsen, dog fandt samme me eget vel construeret og anlagt, saa lod jeg Oberst=Lieutenant Vandermersch attaqvere samme med Avantgarden af min Colonne, hvilket samme og, uagtet Besætningen forsvarede sig meget standhaftigt og behiertet, udførte med et meget tappert Moed, og efterat Skandsen ved en Haubitze var bleven sat i Brand, gjorde de Tropper, som vare bestemte til Angreb, en almindelig Storm, hvorpaa Besætningen slog Chamade, og overgav sig til Krigsfanger. Den bestoed endda at en Capitain, en Lieutenant, og nogle og 60 Mand. Under Skandsens Attaque, bleve mine mod Glatz udstilte Husar Poster vaer den under General von Lengenfeldts Commando, fra Garnisonen i Glatz ankommende Succurs, som bestoed af 30 Husarer, en blandet Bataillon Jnfanterie og 2 Canoner, Paa samme Tiid nærmede sig og den under Oberst Klebechs Commando værende Colonne, hvorved en Division af mit Regiment formerede Avantgarden, og satte sig mod bemeldte Suceurs. Jeg lod altsaa en Division af mit Regiment og de tvende Divisioner von Barco rykke frem, hvilke saaledes har helerede samme, at Jnfanteriet var i Begreb med at formeren Qvarree; men man gav samme ey Tiid dertil, men huggede saaledes ind paa Infanteriet, at ey een Mand kunde redde sig, men alle de, som ikke bleve paa Pladsen, tilligemed alle Officiererne bleve gjorte til Krigsfanger, og 2 Canoner erobrede. Da man endnu ikke, af Mangel paa indkom le Lister fra Regimenterne, kan bestemme enten de Fangnes Antal, eller det ringe Forliis paa vor Side, saa skal derom, saavelsom om den General Frantz Kinsky overdragne Expedition siden blive meldt. J øvrigt kan jeg en undlade at melde, at samtlige Officierer og Mandskab, have forholdt sig meget vel, og udviist stor Bravoure.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Schlesiske Grændser, den 23de Januarii. J Begyndelsen af denne Uge ere Fienderne faldne ind i Friedland og Schønberg paa de Bøhmiske Grændser, og have sammestæds forlangt umaadelige Brandskatter, og ellers holdt et slemt Huus. Man troer at General=Lieutenant Ramin, som har skikket sit Korpses Bagage tilbage til Schweidnitz, skal i Dag begive sig paa Marchen, for deels at fordrive Fienden fra vore Grændser, deels for at besøge ham i hans eget Land.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
En Husar=Officier, som havde Patroullen om Natten, skal have været Aarsag i den lykkelige Coup, som Fienden om Natten imellem den 17de og 18de gjorde i Habelschwert, ved det han ikke i Tide havde berettet Jnfanterie-Regimentet Fiendens Ankomst. Samme Husar=Officier skal nu for den begangne Feyl være sat i Arrest i Glatz. Prindsen af HessenPhilippsdahl, som commanderte i Habelschwert, blev og saa af Fienden gjort til Fange.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Erlangen, den 22de Januarii. J Bayern hverves meget stærkt. Enhver Rekryt faaer 40 Gylden i Haandpenge, og man angiver det Tal, til hvilket Tropperne skulle blive bragte, for 50000 Mand. Det Churfyrstelige Hof staaer i en stor Forstaaelse med det Franske. Hs. Churfyrstelige Durchlautighed arbeyder stærkt, og næsten hver Dag 3 Timer allene i Cabinettet. Efterretningen om denne Herres Reyse til Venedig, og at Churfyrstinden, medens samme varede, skulde vende tilbage igien til Manheim, har været ligesaa ugrundet, som hans Reyse til Wien eller Overleverelsen af 12000 Mand til Keiserlig Befoldning.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Fra Grævskabet Glatz, den 20de Jan. Natten til den 17de og 18de huj. faldt Fienden ind paa adskillige Steder i dette Grævskab. Et stærkt Corps af samme marcherte over Reinertz og Rückerts til Alt=Hegte, og borttoge de der posterede 140 Mand af Garnison-Regimentet von Bernhauer. Dette selvsamme Corps marcherte derpaa til Øvre=Schwedelsdorff. Den der værende BloqveringsSkandse var besat af Capitain Capelles af Regimentet von Bernhauer med 60 Mand. Han forsvarede sig i nogle Timer med mueligste Tapperhed; endelig kom Skandsen Brand, og han tilligemed den største Deel af Folkene skal være bleven et Rov for Luen. Efter andre Beretninger har han reddet sig, og er af Kongen til Belønning for sin Tapperhed, bleven til Major. Et Detachement af 200 Mand under Major von Bergens Commando, som fra Glatz blev ham skikket til Undsætning, maatte ligeledes vige Fiendens Overmagt, efter at de havde opskudt deres Patroner, og bleve for den største Deel tagne til Fanger. Men Hoved=Coupenudførte Fienden i Habelschwert, hvor han i samme Nat med et andet Corps af 12 Batailloner Jnfanterie, nogle 1000de Croater og meget Cavallerie, bestormede det der liggende Regiment von Luck, indtog dette Sted, efter at vore Tropper en Tiid lang havde værget sig tappert, og gjort Besætningen, paa en Major, 6 Officierer, og henimod 120 Mand nær, som fik Leylighed til at rykke tilbage til Glatz, til Fanger. Fiendens Forliis maae have været meget betydeligt, saasom vore Tropper overalt have forsvaret sig meget tappert. De Fangne og Døde af vore Folk i denne Nat, beløbe sig omtrent til 1100 Mand.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Ribe, den 29de Januarii. Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges høystglædelige Fødsels=Dag, blev her allerunderdanigst udmerket ved følgen de Høytideligheder. Da Gudstienestens Begyndelse, ligesom paa Høytids=Dagene var bekiendtgjort, og visse i denne Anledning valgte Palmer udsiungne, prædikede Hs. Høyædle Høiærværdighed Hr. Biskop Bloch i Domkirken for en meget talriig Forsamling af begge Byens Meenigheder, og forklarede af Efte 6, 10. Velsindede Undersaatters Gud behagelige Andagt for en kjer Lands Fader. Strax efter Prædiken blev O! store Gud vi love Dig &c., siungen under Pauker og Trompeters Lyd, og da Biskoppen selv derpaa havde messet en Collect for Kongen, samt Velsignelsen, blev sluttet med en hertil indrettet Kirke=Musik, ligesom og efter Tienesten blev af Domkirkens Taarn musiceret med Pauker og Trompeter. Til Middag var Byens Magistrat, Geistlighed og den latinske Skoles Lærere indbuden hos Hr. Biskoppen, hvor alle med de varmeste Følelser ønskede Hs. Majestæt en lyksalig og langvarig Regiering. - Kl. 5. forsamlede sig paa Raadhuset en talrig Forsamling af alle Stænder, hvor der da af det her værende musicalske Selskab blev opført en paa Dagen sig passende Concert af Vocal- og Jnstrumental Musik, og af alle Tilstædeværende indsamlet en anseelig Collect til de Fattige. Derpaa begyndtes Ball, hvormed Selskabet fornøyede sig til ud paa Natten. Desforuden havde Borgerne hist og her anrettet adskillige andre mindre Glædes Selskaber, som alle forlode hinanden med de ivrigste Ønsker for Kongens og det Kongelige Huses allerhøyeste Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Helsingøer, den 8de Februarii. Den 5te hujus indkom i Sundet en Hukkert, ført af Skipper Søren Mortensen af og til Kiøbenhavn fra Crooswych med Salt. sidst fra Norge, hvor samme formedelst Storm og contrair Vind har ligget i 5 Uger og havt Haverie, ved at have forliist i Storm alle sine Seyl, saa indkom og i Brigantin af og fra Mos til Kiøbenhavn med Canoner og Jern. Den 6te huj. indkom i Snov af og fra Laurwigen til Kiøbenhavn med Canoner og Kugler. J Sundet og Havnen er nu intet Fartøi.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Kiøbenhavn, den 8de Februarii. Den 3die Febr. 1779 ere Cancellie=Raad og Regierings Secretair Johann Wilhelm Adam i Glückstadt og CancellieRaad og Ober=Rets Secretair Nicolaus Schmidt i Schlesvig allernaadigst udnævnte til Justice=Raader. Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 215. Anders Knudsen Møller, contra Sogne=Præst Hr. Knud Grønvold. No. 224. Ole Svendsen, contra Kammer=Advocaten. Hermed endtes 1778 Aars Høyeste Ret. Næstkommende Torsdag afgaaer herfra til Norge Hr. Premier=Lieutenant Lorenz Henrich Georg von Waltersdorff.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Copulerede. J Horsens den 18de Dec. Hr. Kammerherre von Gersdorff, og Frue Concelie=Raadinde Lichtenhielm. J Kiøbenhavn den 3die Febr. Sr. Peter Møller, Strand=Controlleur, og Jomfrue Marie Peters Datter.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Døde. J Kiøbenhavn den 4de Febr. Skipper Ludwig Justesen, 81 Aar. Lorenz Junge, Sergeant i Søe=Etaten, 70 Aar, Den 5te hujus Høker Rasmus Nielsens Hustrue Else Sophie Mads Dotter, 33 Aar. Den 7de hujus Mad. Anna Sophia Østrup, fød Finch, den øverste Capellan ved S. Nicolai Kirke, Hr. Østrups Kiæreste, i Barselseng, 40 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
AVERTISSEENTS. Subskriptions=Plan til Hr. Johannes Evalds samtlige Skrivter. Denne Danske Skialds Gennie og Fortienester ere saa bekiendte, at al Markskriger=Roes, som man saa ofte pleyer at tage sin Tilflugt til, vilde være ligesaa vanærende for ham, som for mig. Det oplyste Tydskland læser allerede nogle af hans Ven ker i sit eget Sprog, med Høyagtelse og Beundring; og enhver, som som ikke er fremmed i sit eget Fødeland, maae nødvendig kiende, ar og elske Hr. Evalds Navn. Jeg behøver som Forlegger, følgelig i ke at sige et eneste Ord meer til denne Mands Berømmelse, som giør sit Fædreneland saa stor Ære. Det er bekiendt, at Hr. Forfatterens Skrivter ere i en Rad af nogle Aar, deels enkelte og særskildte komne for Dagen, deels i periodiske Blade og ved besynderlige Leyligheder; hvoraf nogle ere vel blevne trykte, men dog ikke alle komne for Publikums Øyne, og en stor Deel er ikke endnu til, uden i Manuskript, hvilke Hr. Forf. ikke engang eyer selv. Adskillige af hans Venner have desaarsag allerede i nogle Aar tænpaa at samle Hr. Evalds Skrivter, og nu omsider formaaet For selv til at see dem igiennem, deels for at rette og rense dem fra fremmede Tilsætninger, deels ogsaa for at forbedre dem, hvor det behøves. Hr. Evald har selv troet, at det var en Pligt, har skyldte sin Ære, at han, imedens han endnu lever, burde udvælge hvad han engang for Efterverden vilde erklære for sit eget Arbeyde, og saaledes give sine Verker samlede ud. Til den Ende har har overdraget sine samtlige Skrivters Forlag til den Proftiske Boghandling, da Forleggeren har maattet forpligte sig til at levere en nitid og accurat Udgave i stor Octavo, og ventelig i tre eller fin Bind, hvoraf ethvert kommer til at indeholde ungefær tredie Ark, Kobbere og Vignetter iberegnede. Ligeledes skal der ogsaa paa det omhyggeligste blive sørget for got Papiir, ziirlig Trykvelvalgte Vignetter, og de beste Kobbere, som ere Forleggere, muelige. Subskribenterne faae hvert Bind for en fierde Deel ru gere, end andre Lysthavere, f. Ex, naar et Bind koster en Rdlr. for de Subskriberende, vil det derimod komme andre paa om Mark, som ikke have ladet sig tegne. Subskriptionen modtage til St. Hansdag, da det første Bind formodentlig til samme Ti skal være færdigt. De som subskriberer paa 10 Exempl. faaer de 11te gratis. Universitets Boghandler, paa Børn. Christ. Gottl. Proft, i No. 11 til 13.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
De Herrer Subscribentere paa Consistorial=Raad Büschius, oversatte og forbedrede Natur=Historie ville behage at lade afhentderes Exemplarer mod 3 Mk. for Tryk= og 4 Mk. paa Postpapiir Og er samme tilligemed Børne=Vennen paa Hr. Pelts Boglad- og hos Sr. Kruchan i Violstrædet daglig at bekomme. Fra Pressen er udkommet: Jndføds=Retten i fire Sange ved Edvard Storm, med to Vignetter. Samme faaes i Kiøbs for 3 Mk. Exemplaret hos de Herrer Boghandlere Gylden. dal og Proft, saavelsom hos Forfatteren selv i Studiistræde No. 66, anden Dør fra Hr. Justice=Raad Schlegel. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter John Kinnier Thomson af Vores Kongel. Residende=Stad Kiøbenhavn, hans for Planteur Samuel Thomson paa Vort Eyland St. Croix i Amerika herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Sammel Thomsen paa egne og øvrige Med=Executorers og Arvingers Vegne efter afg. Planteur Robert Stewart paa bemelte St. Croix maa in pienpræclusi & perpetui silentii indkalde alle fornævnte afg. Ro. bert Stewarts Creditorer, saa vel de i Vore Riger og Lande som lidenlands boende, med Aar og Dags Varsel at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Bore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 15de Januar. 1779. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Planteur Sammel Thomson af St. Croix, Bevilling at maa egne og Med=Executorers Vegne udi Aviserne indkalde afg. Planteur Robert Stewart af bemelte St. Croix, hans Creditorer.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
J Følge ovenstaaende Hans Majests, allernaadigste Bevilgning indkaldes alle afg. Robbert Stewerts Creditorer at anmelde deres mod Stervboet havende Prætensioner af hvad Navn nævnes kan for Samuel Thomson paa St. Croix, inden de foreskrevne Terminer, og sub pæna præclusi & perpetui silentii. Kiøbenhavn, den 21de Januar. 1779. Paa Samuel Thomsons Vegne. John Kinnier Thompson. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 25de Januar. 1779. C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterlig: at Vi, efter John Kinnier Thoms son af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans for Planteur Samuel Thomsson af Vort Eyland St. Croix Amerika, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indkalde alle hans Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid Pro. clama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførste Eylande, boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 15de Januar. Under Vort Signet (L. S. R. A.
Berlingske Tidende, 1779-02-08
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befalig Luxdorph. P. Aagaard. Planteur Sammel Thomsson af St. Croix i America, Bevilling, at maa ved Proclama udi Aviserne indkalde sine Creditorer.