JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Dersom nogen dansk Mand har samlet Materialier til at skrive over den Hel diske Historie, saa er det nok mig: Og siden jeg kan læse baade Malebarisk og Portugisisk, vil jeg om kort Tid begynde at bygge for Alvor. Grundvolden har jeg lagt, men jeg skal følge Horages Regel, nonum prematur in annum. Jeg har Correspondence i Banares, og kommer jeg, som vel er mueligt til Bengalen, saa kan jeg ved Bekiendtskab med Sir William og Sir John, disse 2de lærde Engellænder, let komme til Kundskaber, som ingen Dansk har havt. Du havde gjort ilde i at sende mig Sonerat, først fordi jeg har 7) 1 Mos. B. 11. 2. den, og dernæst fordi den duer ikke. Jeg har, saavidt jeg selv troer, det meest udsøgte Bibliothek i dette Fag, ja endog fortreffelige Haandskrivter. Jeg har frit oversat endeel af Schaster som jeg finder fortreffelig i Grundsproget, og leverer dig her en liden Prøve. Evig og een er du, og alle Tings Skaber og Herre, Kuglens Fuldkommenhed liig, uden Begyndelse, og Ende, Skabningens Hersker, regierende alt ved dito Forsyn, Efter forud bestemte uovertrædelige Love, Jkke forske man efter hans den Eviges Væsen, Og ikke grandske man efter de Love, han herskede efter; Forfængelighed er det og neppe kan Straf udeblive. At skue hans Magt og Viisdom, see det er Salighed nok! Dag efter Dag, Nat efter Nat kan de skues, Disse Godheds, Magtens og Viisdommens Om Englene heder det: prægtige Verker. Saadanne Væsener vare endnu ikke i Verden; Men den Evige vilde og Englene bleve til: Efter sin egen Natur var det tildeels han skabte dem, Med Ufuldkommenheds Kræfter; dog dannede til at tage imod Fuldkommehed; Med Evner til stedse at skille imellem der Onde og Gode, Havde de Friehedens begierende og dens forkastende Valg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Subskriptions=Plan Det bifald, hvormed Publikum har imodtaget Hr. Dr. Maretzolls Andagtsbog for Fruentimmer, som i en dansk Oversettelse er udkommen paa mit Forlag, har opvakt det Forsæt ogsaa at besørge en dansk Oversættelse af samme Forfatters: Predigten, vorgaglich inRücksicht auf den Geist und die Bedrtnisse unsere Zeitalters. Publikum indbydes altsaa til, ved Subskription at fremme dette lærerige Skrivts Udgave i det danske Sprog. Det indeholder en Samling af 30 Prækener over saadanne Æmner, som i vor Tidsalder især fortiene at overtænkes og prøves. Som et Anhang tilføles tolv Prækener af samme Forfatter, hvilke i en ældre Samling ere komne for Lyset, og vil i alt udgjøre 2 Bind. Den danske Udgave haaber jeg at kunne overlade til en langt billigere Priis end Originalen sælges for Oversættelsen besørges af Hr. Pastor Liebenberg. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker. J. F. Schulz, i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Bekiendtgiørelser. Efter at have anvendt mine yngre Aar til Studeringer, har jeg nu anlagt en Boghandling i Kiøbenhavn, hvorfor jeg herved giver mig den Ære, at recommendere mig hos de Herrer Literati og andre, som kunde behøve min Tieneste i dette Fag. De, som ville beære mig med deres Commissioner, kunne efter Behag, med Posten eller Skibsleilighed, som de mig deres Ordret, da jeg ved samme Leilighed, efter befaling, paa det redeligste, billigste og promptoste skal udføre dem. Hos mig bekommes ogsaa alle nu brugelige Skolebøger, saavel for de latinske, som danske Skoler, indbundne efter Behag. Jligemaade kan ogsaa faaes smukt indbundne Skrivpapiirs=Bøger i alle Slags Formater, med got Papiir og til billige Priser, samt danske og engelske Søekort og Landkort. - Jeg vil intet sig til mine Be handlings Berømmelse, da mine Leverancer maa selv tale for mig. L. Reistrup. paa Østergade Nr. 34, første. Dør paa venstre Haand fra Amager Torv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
en Jomfrue af god Opdragelse ønsker sig en 1 Condition i et godt Huus, paa Lønnen ansees ikke saa meget som paa en honet Omgang, hun friserer, syer strikker og forstaaer, al vidre Fruentimmer Nettigheder, og er villig til at gaae i Huusholdning. Om hendes Duelighed og Opholdsted behager man at henvende sig til Frue Justitsraadinde von Westen i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Dersom nogen behøver en Avls= eller Tieneste=Karl fra Landet, enten til Nytaar eller første Skiftetid; Anviisningen faaes paa Adresse=Contoiret. Ondskiønt jeg ikke formoder, at min Sal. Mand Mathias Winge forhen Stads=Capitain, Guldsmed og Herbergerer her i Byen, skulle have efterladt sig nogen mig uvitterlig Gield, saa dog, for at betrygge mig i Fremtiden, indkaldes herved alle de, som maatte formeene at have nogen lovlig Fordring efter ham, at anmelde samme inden den i Loven bestemte Tid enten til min Laugværge Hr. Provst Schiøth, Sognepræst for Veyle ag Hornstrup Meenigheder, eller til mig selv. Veyle den 2 Decemb. 1794. Som Laugværge. Schiøth. Marie Sal. Winges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Jen 17de December næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver Jødens Hartvig Natans Opbuds Boe foretaget og sluttet paa Fridericia Raadstue; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af underskrevne Opbuds=Commissarier. Fridericia den 28de November 1794. Lorenzen. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-12
Endnu er ved Stedet en Frugthauge med gamle Træer, en dito Kiøkkenhauge og endnu en for nogle Aar siden med et Plankeværk indhegnet Haugeplads, hvori omtrent hundrede Stykker, unge Frugttræer, af de udsøgteste Sorter, hvoraf en stor Deel temmelig Frugtværende; ved denne Hauge er bygt et Haugehuus af 3 Fag. Noget af Kiøbesummen kan blive staaende i Stedet, om hvilket som alt andet nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren paa Stedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
ved Forordningen af 17de December i Brændeviin. Altsaa et Oxhoved eller Jndeholder. svarer Af Stykke. Spiritue. Vand. indeholder Spiritus. pr. 6 Grader = 12 120 Potter. et mber 1794. med eller 240 Porteer. svarer i A givt efter 12 s. pr. Pot Spiritus. 15 Rdlr. 16 = 12 Skill. Dito, Dito Merkværdig Memoire fra den Storbrittaniske Minister, Hr. Leston til den Ottomaniske Port
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
J mellem krigende Magter og Nationer gives vexelsidige, ved Traktater, eller i Mangel deraf ved den offentlige Rets Grundsetninger regulerede Pligter. De neutrale Magter ere forbundne til en stræng Upartiskhed imod de Partier, der føre Kriig med hinanden; de maae ei staae nogen af dem bi. De maa følgeligen ei taale Udrustninger eller bemandning af Krigskibe eller Kapere til Fordeel for nogen af de krigførende Magter. Deres Havne maa ligesaa lidet tiene de til Kaperie udrustede Skibe som Tilflugtsted. Antager man dem i samme, da maa det kuns skee i Tilfælde af en ubetinger Nødvendighed og man er berettiget at tilholde dem igjen at gaae i Søen, saasnart de have faaet de nødvendige Forbedringer. De bevæbnede Skibe have ei Ret at bringe deres Priser derhen og sælge dem. De krigførende Nationer maa igjen paa deres Side afholde sig fra al Fiendtlighed mod neutrale, Nationer: da maa respektere deres Gebet. Men da de Pligter, hvorom Talen er her, ere fuldkommen vexelsidige, saa kan man ikke fordre, at man skal giøre Opofringer paa den ene Side, for at vise, man holder sig de samme efterrettlige, naar man ei holder dem paa den anden Side. Disse Grundsætninger forsømmer man 5,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
naar man, ved at anvende dem paa nærværende Tidsløbe, vil antage, at et Folk, der har fornærmet alt, hvad der er helligt iblandt Mennesker, skal have lige Ret med andre Nationer, at de franske Demokrater, isteden for at behandtes som Sørøvere, af Tørkerne skal settes paa 1) Men forsømmes disse mindre naar man borttager og opbringer neutrale Skibe, der ere bestemte til fiendtlige, ja endog neutrale Havne med Vare, der efter de blant sædelige Folkeslag indførte Grundsætninger, ei ere Contrabande Efter mine Tanker er denne Folke= og Søerettens Fornærmelse ligesaa stor som den hvorover der klages i ovenstaaende Promemoria. Anvendelsen af denne Anmerkning maa mine Læsere selv gjøre. ) Herre Gud, Hvad skal man da kalde Engelænderne : lige Fod med Portens gamle og troe Venner. Men de Ottomaniske Embedsmænd have med en Partiskhed, der ikke letteligen lader sig forklare, ei ladet det blive derved; de synes fra Begyndelsen af denne Krig, at have tabt af Sigte alle af sædelige Folk erkiendte Neutralitets Forbindtligheder. J Smyrna har man seet paa, at Conventens Matroser har begaaet offentlige Fiendtligheder imod Engelske Søefolk og Officiererne, uden at man har tiltalet Angriberne derfor, eller engang undersøgt det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
J samme Havn har man adskillige Gange seet Skibe udrustes og bemandes, for at løbe ud og krydse paa Engelænderne, uden at de mindste Maader ere blevne hindrede der, fra Øvrighedens Side. Man har tilladt at bringelde af Franske Kapere gjorte Priser derhen og behindret offentlig at sælge dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
En Eskadre af Fregatter og bevæbnede Skibe, deres Nation tilhørende, har opholdt sig der, saaofte, og saalænge som de have agtet tjenligt, den har saa at sige, blokeret Havnen ved Smyrna, og Handelen der, har næsten i 2 Aar været afbrudt for alle Nationer. Just i denne Position og inden for den ved Neutralitetens Regler anmerkede Frastand har ve de bevæbnede Franske Skibe gjort Priser, i Syn i af de Tyrkiske Festninger have de vi siteret og plyndret de neutrale, ja endog den høje Ports egne Undersaatter. Man veed, at disse Røvere have foreviist Certificater, for at bevise, at Priserne og Undersøgelserne ere anstillede uden for de ved Reutraliteten bestemte Grændser; men Bestikkelsesmidlerne, hvorved man har forskaffet sig disse Vidnesbyrd, ere hver Mand bekiendte. Hvad Følgeslutning maa man drage af disse Vitterlighedssageer. Det er naturligt at antage, at det, som er et Partie tilladt, ogsaa maa være det andet Partie tilladt. En Officier af den Engelske Marine handlede overeenstemmende hermed: Han angriber en fiendtlig Fregat i en Havbugt, som er under Ottomanisk Lydighed, efterat have i Forveien forsikkret sig om, at der fandtes hverken noget Tørkisk Fort eller Tørkiske Flag, forat undgaae alt, hvad der kunne kaldes Fornærmelse tilføjet den høje Portes Jurisdiction og efterat have derpaa besluttet sig til at vederlegge Kystboerne den Skade, han paa nogen Maade kunde have foraarsaget dem, ifald de virkeligen skulle have lidt nogen Skade, et Tilbud som jeg igientager i hans Navn. Dersom de Franske Demokrater kunne i modtage saadanne Følelser, som have Jndflydelse paa andre Mennesker, saa skulde dette Tilfælde have bevæget dem til at befinde sig i gien, og da de saae, at en videte Misbrug, af den Overbærelse, som var viist dem fra de Tyrkiske Kommandanters Side, kunne drage, ubehagelige Følger efter sig for den høje Port selv, og endelig conprommittere samme, saa burde de fatter hen Beslutning at afholde sig fra deres uretmessige Røverier, og for Fremtiden, opført sig overeensstemmende med de i Folkeretten foreskrevne Regler. Virkningen har just været den mødsatte: De Franske tale, som om de have faaet af den Tørkiske Regiering udelukkende Ret og Privilegier til at hevne sig paa dem, der have fordristet sig til, at følge deres Exempel, De have den Dristighed at true de rolige Jndbyggere i Smyrna med Plyndring og Død, de forsynessig med Vaaben, de samle briændbar Materter: De holde Forsamlinger for at aftale Fuldbyrdelsen af deres frekke Udkast. Den Forholdsmaade, som Porten burde lagttage ved denne Leilighed, er simpel og tydelig; deres i Provindserne kommanderende Officierers Partiskhed eller alt for store Føielighed har været Kilden til dette Onde. Denne Føielighed maae høre op, De Franske maae forpligtes til at lagttage Artiklerne, eller ikke maae have den uanstændige Beskyttelse, som de hidtil have nydt i Havnene og paa Rheder, ne i dette Land, den høje Port maae ved en anseelig bevæbnet Magt underholde god Orden i disse Stater, saa vover jeg at være Borgen for, at der i Fremtiden ei skal begaaes nogen Uregelmessighed af hans Brittiske Majestæts Officierer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
Bekiendtgiørelser. Randers. Herved bekiendtgiøres: at Onsdagen den 11te Februarii om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver paa Byens Raadhuus deels ved Auction til Nedbrydelse bortsolgt, og deels ved Licitation til Opførelse opbuden og de Høist, samt Mindstbydende tilslagen: 1. Et massiv grundmuuret Klokke=Taarn. 2. Et grundmuuret Sprøite=Huus. 3. Byens=Tieneres Huus, 7 Fag Muur og Bindingsværks=Bygning. der alt nedbrydes, og tillige med 4. En heel og af Lyd god Taarn Klokke, vog 10 til 11ve Skippund, fiin Metal, bortsælges til de Høistbydende; Hvorimod ved Licitation opbydes til Opførelse: 1. Et Grundmuuret Klokke=Taarn, paa denne Byes Kirkes væsterste Ende. 2. Et Træe Spiir paa Raadhuuset. 3. En grundmuuret Bygning 2 Stokværk høi 17 Alen lang med sin Jndretning. Bygningerne og Klokken som sælges, Tegningerne og Overslagene af hvad der Liciteres, samt Conditionerne til alt, kan blive de Lysthavende foreviist og udlaandt, naar de derom melde sig hos underskrevne 8 a 14 Dage, før Auctions og Licitations=Dagen. Randers den 15de December 1794. Magistraten. følge den mig forundte Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de November d. A., indkaldes herved 3de Gange i Rad, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Værsel, alle de der formeene sig at have noget at fordre efter min afgangne Mand Doctor Theeologi Niels Christian Clauson, Provst i Eldboe Herred, og Sognepræst til Trinitatis Meenighed i Fridericia og Annexet Weilbye i Ribe Stift, det være sig enten i Henseende til hans havde Embeder, eller i andre Maader, under hvad Navn nævnes kan, dermed inden bemeldte Tids Forløb at fremkomme, og saadant deres Krav for mig beviisliggiøre. Fridericia, den 23de December 1794. Lauværge, Marte Stub, sal. Clausons. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
Efter den her i Byen ved Døden afgangen Præste=Enke Madame Lene Jne Müllers (hvis Boe er lovligen registeret, vurderet og dets Løsøre ved Auction bortsolgt) bliver holdt Skiftesamling paa de Tider, Loven bestemmer. Hvilket i Følge Placaten af 26de October 1792, til behagelig Efterretning for Arvingerne, Credi og Debitorerne herved bekiendtgiøres af Skifteforvalteren. Ribe, den 22de Decbr. 1794. L. Grundahl, Stifts=Provst Gifter at have anvendt mine yngre Aar til Studeringer, har jeg nu anlagt en Boghandling i Kiøbenhavn, hvorfor jeg herved giver mig den Ære, at recommendere mig hos de Herrer Literari og andre, som kunde behøve min Tieneste i dette Fag. De, som ville beære mig med deres Commissioner, kunne efter Behag, med Posten eller Skibsleilighed, sende mig deres Ordret, da jeg ved samme Leilighed, efter befaling, paa det redeligste, billigste og prompteste skal udføre dem. Hos mig bekommes ogsaa alle nu brugelige Skolebøger, saavel for de latinske, som danske Skoler, indbundne efter Behag. Jligemaade kan ogsaa faaes smukt indbundne Skrivpapiirs=Bøger i alle Slags Formater, med got Papiir og til billige Priser, samt danske og engelske Søekort og Landkort. - Jeg vil intet sig til mine Be handlings Berømmelse, da mine Leverancer maa selv tale for mig. L. Reistrup. paa Østergade Nr. 31, første. Dør paa venstre Haand fra Amager Torv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-17
en Jomfrue af god Opdragelse ønsker sig en Condition i et godt Huus, paa Lønnen ansees ikke saa meget som paa en honet Omgang, hun friserer, syer strikker og forstaaer al vidre Fruentimmer Nettigheder, og er villig til at gaae i Huusholdning. Om hendes Duelighed og Opholdsted behager man at henvende sig til Frue Justitsraadinde von Westen i Fridericia. Hagen for Jule Dag er imellem Veile og Fri- dericia tabt en Bambus Stok med Messing Dupskud, overst paa Fladen af Stokken var udskaaren et M., for dens Tilveiebringelse loves 3 Mk. og Finderen melder sig paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Under Dato Frederichsberg Slot den 20de October 1794 er udgivet følgende Forordning. angaaende en almindelig Frihed at tilvirke og forarbeide Leer og Skiære Knive med Maskiner og ved Haand=Arbejde, og at drive Handel med disse Redskaber, samt de med fremmede Leers og Skiere=Knives Jndførsel i Danmark ergangne Forbuddes Ophævelse, saalydende: At ligesom Vi ved Ophævelsen af de Privilegier, efter hvilke Ørholms Lee- og Skiere, Kniv Fabrike paa Kiøbenhavns Amt i Sielland, tilforn har udøvet Enerettighed i at fabrikere Leer og Skiere Knive for Siellands Stift, Lolland, Falster og Langeland, have haft til Hensigt at befordre en aldeles uindskrænket Til virkning af disse for Landmanden nødvendige Atgerdyrknigs Redskaber, saa ville Vi ogsaa til Agerdyrkningens Opmuntring ved Prisernes Nedsettelse paa disse Reskaber, at Omsætningen og Handelen med Leer og Skiære Knive, enten de ere tivirkede her i Landet eller indførte fra fremmed Steder, herefter ikke skal være underkastet nogen Jndskrænkning, til hvilken Ende Vi allernaadigst byde og befale som følger: Det maae uden Undtagelse være tilladt for Alle og Enhver i Kiøbstæderne og paa Landet med Maskiner saavelsom ved Haandarbeide at tilvirke og forfærdige Leer og Skiære Knive samt deraf at giøre Oplag og at forhandle samme i store og smaae Partier saavel i deres egne Huusse som ved offentlige Markeder, dog at de, som med disse Redskaber besøge Markederne, forsyne sig med de ved Forordningen af 13de Februarii 1775 i Almindelighed anbefalede Markeds=Passer. Ligesaa maae det overalt i Vort Rige Danmark være Landsbye=Smedde tilladt at besøge alle Markeder uden Undtagelse med Lee= og Skiære=Knive af egen Tilvirkning, hvortil de fornødne Markeds=Passe uveigerligen skal meddeeles dem af Vedkommende Herredsfoged, Birkedommer, eller nærmeste civile Øy righed paa Landet, saafremt de derom melde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Ligesom Vi ved den forestaaende 5. saaledes have ophævet de Forskrifter, som Voxes Placat af 27de April 1791 indeholder angaaende Fabrikationen af Leer og Skiere=Knive, og Handelen dermed i Siellands=Stift, Lolland, Langeland og Falster, saa ville Vi og saa allernaadigst, at de ved Plakaterne af 22.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
de Julii 1744 ergangne Forbudde med Leers og Skiere Knives Jndførsel fra fremmede Stæder, herefter skal være ophævede, saa at fremmede Leer og Skiere=Knive allevegne i Vort Rige, Danmark maae indføres og antages til Fortoldning, imod, indtil videre, deraf at betale en Told af 1 Rdlr. 24 Skl. for Dusine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Hvorefter alle og Enhver sig allerunderdanigst have at rettte. a. c. Beskrivelse over Pering Hovedst den. i Sjina.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
De Keiserlige Haller eller Sale indeholde omtrent 130 Fod i Fiirkant; deres Hvelving er af Billedhugger Arbeide, firet med grøn Fernis og med gyldne Drager. Pillerne paa hvilke Taget udvendig hviler, ere 6 eller 7 Fod i Omkreds forneden, og overdragne med en Slags røde ferniseret Pap. Gulvet er tildeels belagt med Dekkener, der ligne de tørkiske Gulv Topper; Væggene ere hvide og uden Tapeter, Malning eller Speile. Tronen er midt i Salen, og bestaaer i en forhøjer, meget net Alcove, men som hverken er rig eller prægtig. Over samme staaer Ordet Sing, hvilket efter sin sædvanlige Bemerkelse heder hellig, men anvent paa Keiseren, betyder fortreffelig, fuldkommen, me ger viis. Paa den forhøjede Plads foran Tronen staae meget brede Kobber=Fade, hvori der ved Ceremonien brænde vellugtende Sager, og Lysestager i Fugledannelse og store nok til at bære Fakler. Foruden den store Sal ere der endnu 2 mindre, i hvilke Keiseren ofte hviler og klæder sig paa. En af disse er rundagtig, har paa alle Sider Vinduer og en Dør imod Norden, som Keiseren gaaer igiennem, naar han begiver sig til Tronen for at imodtage Rigets Hyldelse. Ved denne Leilighed bæres han paa en Bærestoel, hvis Portører ere iførte røde sølvstukkene Veste, og bære Huer prydede med Fjær. Gaarden foran den store keiserlige Sal, er omtrent 300 Fod lang og 250 bred. Den er omgiven med et Gallerie, oven over hvilket de keiserlige Musaa ere, som aabnes kuns ved visse Leiligheder f. Ex. ved Kronninger s. s. v. I et af disse gjemmmes Kar og andre Metal Arbeider. I et andet er en stor Mængde skjønne Pelsverker. Et 3die indeholder prægtige Klæder med herlige Pelsverker, hvormed Keiseren undertiden lønner sine Betiente. I et 4de ere Ædelsteene, Marmorarter og Perler, som findes i Tartariet. I det største, som bestaaer af 2 Stokverk, ere Presser, hvori Silketøier bevares, der ere forfærdigede til Keiserens og hans Families Brug, under Opsigt af en Mandarin, der ville blive afstraffet, ifald disse ei vare saa skiønne og fuldkomne som mueligt. Der gives ogsaa andre Forraadshuse, i hvilke gjemmes Buer, Pile og Hestetøier, som tilsammen enten er gjort i Peking eller bragt Keiseren til Foræring fra fremmede Lande. Et er der ogsaa, hvori de udsøgteste Thee sorter, Speterier og andre Chinesiske Produkter bevares. Næst ved det Keiserlige Slot ere de keserlige Børns Palæer, saavel som ogsaa andre Prindsers af Blodet. De ere meget nette, og vermaade rummelige og bygte med store Omkostninger. J Hensigt til Bygningerne og Forstringer hersker i det Hele samme Smag. Det fornemste bestaaer af en Rekke Gaardspladse, der paa Siderne ere firede med Bygninger og foran med en ferniseret Sal, paa en jevn Plads 3 til 4 Fod høi, omgivet med store fiirkantede Blokke af bugne Steen og brolagt med fiirkantede Teglsteene: Portene gaae ud til samme Gader, der ikke besøges meget, og haver ingen anden Forstringer end 2 Løver af hvid Steen, middelmaadigen udarbeidede, uden nogen Orden i Bygningskonst eller BilledhuggerArbeide i Steen, saaledes som man ellers finder det paa de Sinesiske Triumsbuer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Den høieste Rets Tribunaler ere ogsaa meget store, men slet bygte og ingenlunde afpassede efter Rigets Glands. Der ere 6 saadanne, og hver staaer under dens egen Overopsyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Den 1ste December skal de Franske have gjort et frygteligt Angreb paa Mainz. Man skildrer det saa frygteligt, at neppe en saadan Dag var til under den heele forrige Aars Beleiring. De Franske havde samlet deres heele Magt sammen mod den ved Zahlbach oprettede Klubbist=Skandse, 2de Storme bleve afslagne med utroelig Tab; men de rykkede stedse fremmed nye Tropper og indtoge Skandsen. Ney pe vare de komne ind, før de igien bleve drevne tilbage, og Fegtningen varede den hele Dag. Ved 4de Storm erobrede de den atter, men bleve ogsaa denne Gang drevne ud deraf, man skatter (efter tydske Beregninger) de Franskes Tab paa 2000 Mand, og de Allieredes paa 400 til 600. Man mener endog, at General Jourdan skal være kommen til Mainz, for at bestyre Beleiringen og at de Franske vil giøre dem al muelig Flid for at erobre denne vigtige Fæstning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Conventen har løsladt endeel Engelske Handelsfolk i Bourdeaux, der have siddet nogle Maaneder fast, blot for de vare Engelænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
- De Franske have erholdet en vigtig Sejer, over Spanierne og frataget dem mange Kanoner, samt Telte for 12000 Mand; men tillige, mistet en brav General i Dugommier, der mistede Livet ved en Hanbize=Kugle. - Luxemborg er tettere indsluttet af de Franske siden det Udfald, de Beletrede for nogen Tid siden giør, de. - Det vil endnu ikke lykkes de Franske efter gientagne Forsøg at trænge over Waalen, da alt der er besat med Batterier og Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Engeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-19
Lord Howe er atter løbet ind uden at have stødt paa noget Fransk Skib, og i London vil man have den Efterretning, at de Franske have havt mange Fegtninger med de Engelske paa Guadeloupe og etobret den største Deel af Øen, ja et lidet Engelsk Corps under General Graham skal have givet sig til Krigsfanger, skal føres til Engeland, og maa i denne Krig ei føre Vaaben imod de Franske. Alle de, der paa nogen Tid i Engeland have været beskyldte for Sammenrottelser, ere ogsaa alle frikiendte.