Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-09
Da der 1810 skulde indtræde en bedre Behandling imod dem, talte Buchhan omtrent 4 til 500. De nedbleve at aftage, og det er sandsynligt, at de sidste af denne Stamme, en Mand og en Kone, 1823 bleve skudte af en Englænder. Tre fangne Qvinder vare tort iforveien døde i Fængsel, og man kan altsaa antage, at Englænderne ganske have udryddet de oprindelige Beboere paa denne 8. - Jkke meget bedre lyder Beretningen om de Nordamerikanske Jndianere. Følgende Ord af en omvendt Tichippavæer-Hovding til Lord Goderich skildre deres Histort i korte og træffende Ord: "Vi vare eengang meget talrige og Øvre-Canada tilhørte os, vi levede af Jagt og Fiskerie; men de hvide Mænd kom for at handle med os og gave vore Fædre Jldvandet (Brændeviin) at drikke, hvilket gjorde dem fattige og syge og ganske har dræbt mangen en Stamme. Siden den Tid ere vi blevne meget faa. Endnu for faa Aar siden dreve disse Jndianere Agerdyrkning og understøttede under en Hungersnød de Engelske Colonier, med Korn; men de bleve fordrevne, Pelsværkhandelen blev indført, og de selv bleve fra en ædel Folkestamme nedtrykte til en Tilstand, i hvilken de ere uslere end Zigennerne. Douglas skildrer 1825 Jndianerne i Ny-Brunsvig som aftagende og i den usleste Tilstand, om Jndianerne i Ny-Skotland berettes, at de streife omkring og ombytte deres Pelsværk for Rum; om de Vilde i Canada fortælles, at de dagligen i deres egne Opholdsteder udplyndres af deres hvide Brødre. Ligeledes lyde Beretningerne om undre Jndianerstammer. Ereek-Jndianerne, en gang en mægtig Stamme, ere i faa Aar formindskede fra 10000 til 200, i det Høieste 300. Ligeledes sammensmelte Kobberindianerne stedse meere ved Berørelse med de Hvide, ved slet Behandling og paalagte Byrder. – J det Engelske Guiana droge, engang vandrende Stammer omkring imellem Orinoco og Amazoufloden og holdt sig snart nærmere ved snart fjernere fra Colonierne Demerara og Esseqvido. Ogsaa disses Tal har aftaget efter deres eget eenstemmige Vidnesbyrd og det især i de sidste 8 eller 10 Aar i et tiltagende Forhold. J Aaret 1831 anslog man deres Antal til 5100. Siden Ophævelsen, af den Mæhriske Mission ved Courantill sørger man hverken for deres religiøse eller sædelige Underviisning; tvertimod virke flere Lovbestemmelser directe til at demoralisere dem, man anvender de Engelske Straffelove paa Folk, der intet Begreb have om dem. - Af Caraberne, de oprindelige Beboere paa de vestindiske Øer, er lidet meere tilbage end det Sagn, at de engang have været til. – Om Jndbyggerne paa Nyholland siger Biskop Brougthon: Hvor jammerlig deres Tilstand endog var, førend vi kom til dem, er den dog siden efter bleven endnu uslere. Jeg troer bestemt, at Alle de, der komme i Berørelse med os, i meget faa Aar ville gaae ganske under; jeg vil ikke sige, at de blive ødelagte, men de ville gaae under. Det er forfærdeligt, at efter mere end 50 Aar, siden christelige Folk leve imellem dem. slet Jntet er gjort for at forbedre deres Tilstand. Moralsk Smitte har udbredt sig imellem dem, og de synes istedetfor de bedre Egenskaber i deres Charakteer, som de miste, at antage vore laveste og modbydeligste Laster." Mange Mord blive udøvede paa dem af de fri Colonister, Mange falde ved de udsendte Militairexpeditioners Vaaven. Allerværst gaaer det dem, der leve omkring Siden. Der seer man dem flakke om paa Gaderne og tigge om Brød, Klæder og Rum. Af Stammer, der tidligere udgjorde 2 til 300 Mand, ere neppe endnu 2 eller 3 tilbage. Et Mord paa en Engelsk Soldat blev hevnet ved en blodig Expedition imod hele Stammen, og dog er det klart, at de Jndfødte, naar de behandles med Billighed, ere venlige og omgængelige. - Paa Van-DiemensLand havde Colonisternes Grusomheder, Mishandlinger og Røverier bragt de Jndfødte, en ædel Folkestamme, til en saadan Forbittrelse, at det for at gjøre Ende paa de gjensidige Drab blev anseet for 2de 28. VanAdeles nødvendigt til Coloniens Bedste at bortfjerne samtlige Jndfødte, med det Gode eller Onde, fra deres Forfædres Jordbund. Dette skeete virkeligt, og hele Befolkningen paa Van=Diemens-Land blev, som det heed med dens eget Samtykke, i Septbr. 1834 ført over til Flinders=Øen. Jkke en Eneste af de oprindelige Beboeres Stamme lever nu paa Van-Die mens-Land.