Berlingske Tidende, 1770-09-01
Den 14de dito er den hidtil værende Sognepræst til Hat stedt, Detlev Bonsack Sternhagen, confirmeret at være Diaconus til Husum. Samme Dag er Hr. Peder Pedersen, Høeck allern. confirmeret at være Sognepræst for UlchebukMeenighed paa Alsøe. Rector Johan Neuchs ligesaa beskikket at være Rector ved Vor Frue Latinske Skole i Kiøbenhavn, Hs. K. M. haver under Dato 14de Septbr. sidstleden paa Hirschholms Slot allernaadigst behaget at udgive en Forordning, om hvorvidt en Præst, Degn eller anden Beneficiarius i Danmark, skal nyde Erstatning af sin Eftermand i Embedet for de paa det beneficerede Gods, til Landvæsenets Forbedring, giørende Bekostninger. Denne Forordning lyder (næst den K. Titel og Slutningen) saaledes: At saasom Hs. Majest. allerunderdanigst nigst er forestillet, hvorledes det ved de, til Landvæsenets Forbedring i Hans Majests. Kongerige Danmark, føyede eller imellem Vedkommende selv aftalte Foranstaltninger med Fælledskabs Ophævelse og derved forefaldende Digers, Grøfters og Gierders Sætning, men i sær med Aaers Oprensning Moesers Udgravning og Vandets Afledning, med videre ofte skal træffe sig, at en Præst, for hans Præste=Gaards Grund, tilfalder saadant Arbeyde, som han ikke, uden temmelig anseelig Bekostning, kan bestride; hvilke Bekostninger vedkommende Præster saa meget meere krympe sig ved at giøre, som de ikke ere forvissede, saa længe at leve og forblive i Embedet, at Fordelen af Jndretningen kan erstatte dem de derpaa anvendte Bekostninger, som, i vidrig Fald, blive allene for deres Regning, i Steden for at Nytten deraf tilflyder deres Efterkommere i Embedet. Som det da er ubilligt, at een skal staae heele Udgiften og Omkostningen, og andre derimod, uden at giøre nogen Bekostning, have heele Fordeelen: Saa haver Hs. M. allernaadigst fundet for got, angaaende slige Omkostninger, at anordne og befale: At, naar en Præst for hans Præstegaards Grund, en Degn, for hans Degne Boeligs Grund, eller anden Beneficiarius, som med dem maatte være i samme Cas, i Anledning af een eller anden Jndretning, til Landvæsenets Forbedring, seer sig forbunden til at gjøre en saa betydelig Bekostning, som han ønsker, efter Omstændighederne at saae gotgjort af hans Eftermand i Embedet, da skal han, saasnart Arbeydet er fuldført, forfatte sin Beregning over Bekostningen, og lade Beregningen, saavel som Arbeydet, paaskiønne og besigtige af kyndige og uvillige Mænd, i sær saadanne, som selv have haft Deel i Jndretningen, og saaledes best kunde vide, hvad Præstens Anpart kan have kostet. Naar da Beregningen af dem er fundet billig og attesteret, skal den forevises Amtmanden, Provsten, og de i Amtet værende Landvæsens Commissarier, som igiennemgaae og, efter Omstændighederne, moderere, samt der paa approbere den; da den derefter og saaledes, som den af dem er approberet, skal ansees som et authentique Documente, imod hvilket ingen Exception siden maa antages eller gielde. Dersom den, der saaledes og paa forommeldte Maade har taget sin lovlige Præcaution, da, inden 3 fulde Aars Forløb, fra den Tid af at regne, at Arbeydet var fuldført, forlader Embedet, hvad enten det skeer ved Dødsfald eller Forfløttelse, skal Eftermanden erstatte ham den fulde Summa, Beregningen lyder paa; men naar disse 3de Aar ere forbie, skal for hver af de følgende 20 Aar, en tyvende Deel af Beregningens Summa kortes, saaledes, at den, der, efterat de 3de ommeldte Aar først ere forløbne, forbliver 20 Aar i Embedet, aldeles ikke nyder nogen Erstatning af Eftermanden, forbliver han i 15 Aar nyder han allene en fierde Deel; forbliver han i 10 Aar, nyder han en halv Deel; og saa fremdeles. Hvorhos er at agte, at Naadsens Aaret, naar en Præst fratræder og en anden tiltræder, aldeles ikke kommer under denne Beregning. Hvad angaaer Anner og Mensal=Gaarde, saavel som andre beneficerede Gaarde, som gjerne beboes af Fæste Bønder, da, naar det Arbeyde medvidere, som falder paa en saadan Gaards Part, ikke er stærkere, end at det af Fæste Bonden selv, lige med andre FæsteBønder, kan bestrides, kan Beneficiarius eller Huusbonden, ikke derfor paastaae nogen Erstatning; men dersom Arbeyde, med videre, overgaaer Fæste=Bondens Leylighed og Kræfter, saa at Beneficiarius, som Huusbonde, dertil maa contribuere, da, naar han derved iagttager det, som forhen er anført, skal og dermed forholdes paa forommeldte Maade. Allerhøystbemeldte Hans Kongel. Majestæt haver ved Rescript af 14de Ejusdem allernaadigst anordnet og befalet: "At " fra nu af skal Bogtrykkerierne i disse Riger og Lande overalt tillades en uindskrænket Frihed, at ingen skal være pligtig eller forbunden til at lade sine Bøger og Skrifter, som han vil overgive til Trykken, underkaste den hidtil anordnede Censur og Approbation, eller til den Ende at indlevere samme til at igiennemsees af dem, som slig Forretning hidindtil har været overdragen, hvilket ansees som skadeligt for Sandheds upartiske Undersøgning, og hinderligt i at oplyse de aldre Tiders Vildfarelser og Fordomme, naar redeligen sindede, og for det almindelige Vel, samt deres Medborgeres sande Beste nidkiære Patrioter, skulde, formedelst Persons Anseelse, befalinger, eller forudfattede Meeninger skrækkes fra eller forhindres i at skrive frit, efter deres Jndsigt, Samvittighed og Overbeviisning, samt at angribe Misbruge og legge Fordomme for Dagen.