JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Fremdeles ville de preussiske Læger have bragt i Erfaring, at Choleraen væsentlig har sit Sæde i Hjertet. Men Lægerne, og selv de som have Cholerasyge under egen Behandling, ere endnu gandske uenige om dens Natur. Dr. Bernstein, Director for et stort Hospital i Warschau, forsikrer offentligt, at den aldeles ikke er afcontagieus men reen epidemisk Natur, som han vil bevise derved, at hverken Læger eller Sygevogtere, som dog ere i nær Berørelse med de Syge, vare blevne angrebne deraf, naar de ikke ved grove Diætforseelser, hvortil han især henregner Mavens Overfyldning, ufordøielige Naringsmidler, og Forkjølelse, have faaet en særdeles Præ disposition til Sygdommen. Bemeldte Læge har brugt en gandske egen Kur med et særdeles Held. Han forkaster baade Calomel og Aareladning, naar undtages hos robuste Personer og hvor Sygdommen er ledsaget med Smerter i Underlivet. Hans fortrinligste Middel bestaaer i varmt Vand med Opium Tinctur. Han giver pro dos 4, 6 a 8 Draaber Opiuntinctur i 1/3 Qvart varmt Vand, og ordinerer, at det varme Vand skal indtil 32 Portioner bruges saalænge, idet han efter den første større Dosis regner 2 Draaber Opiumstinctur paa hver følgende Portion, indtil Vomeringen og Laxeringen ophører og Legemets naturlige Varme vender tilbage. Derhos anbefaler han nidning med Flonel, dyppet i hedt Alkohol. Hos Børn anvender han Klysterer af Kraft meel, med en Tilsætning af 5 til 10 Draaber Opiumstintur, fleregange daglig. Ved indtrædende narkotiske Tilfælde anbefaler han Blodigler paa Hovedet og kolde Omslag derpaa. Et Vomitiv, anvendt i et heldigt Øieblik, har ofte gandske forhindret Sygdommens Udbrud. - En anden udmærket Læge, Dr. Hoppe, har ogsaa bekjendtgjort de Midler som han fortrinligen og med Held har betjent sig af mod Cholera. Han siger f. Ex.: "Den Medicin jeg ordinerede, bestod fornemmelig i en Drach me Salpetersyre, en Unze Pebermyntevand eller Camphermixtur, og 40 Draaber Opiumstinctur. En fjerde Part hver 3die eller 4de Time i en Kop tynd Havresuppe. Maven maa bedækkes med tørre varme Servietter, som uophørligen skiftes. Dunker med hedt Vand ved Fødderne, og hyppig Nydelse af tynd Havresuppe."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Jernværksarbeiderne i det engelske Grevskab Syd males have gjort en frygtelig Opstand. Det kom til Kamp mellem dem og Soldaterne, og der flød Blod paa begge Sider. Folket har nu forsynet sig med Kanoner, der strømme Fleer og flere til fra alle Kanter, saa nu en Halvsneestusinde stode parate til at udbrede Opstanden til Nabodistricterne. J de irlandske Grevskaber Galvay, Donegal og Mayo befinde sig over 160,000 Mennesker som ere blottede for Alt og nærved at hungre ihiel Erkebispen i Paris har sat de Præster i Band som fulgte Abbed Gregoire til Jorden. Hs. Høiærværdighed skulde dog, siges der i et offentligt Blad, tage sig iagt for, at ikke Pøbelen tredie Gang river hans Huus ned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Bryggerlauget i Stockholm har indgivet en Forestilling til Overstatholderen, at det aldeles ikke seer sig istand til at forsyne Publikum med det fornødne Øl i Sommer, formedelst Mangel paa Byg til Maltgjøren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Fra Sverrig meldes endvidere, at Agrene ligge i Aar utilsaaede i Wærmelands nordlige Sogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Siden Julen havde mange Familier ikke levet af Andet end ristet Moos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Der finder i denne Tid livlige Forhandlinger Sted mellem alle Staterne ved Østersøen angaaende Oprettelsen af en egentlig Renselses=Qvarantaine etsteds i dette Hav, da Christiansand i Norge hidtil har været det eneste i sit Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Den russiske Gesandt i Dres den skal have tilkjendegivet den sachsiske Regjering: at hans Keiser vilde med høieste Mishag see Pressefrihedens Jndførelse der, i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
En Soldat i Maestricht, født i Hamborg, har i denne Tid arvet 4 Millioner og 300,000 Gl. efter en Onkel paa Batavia Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
J det kgl. danske Cancellies Circulaire til samtlig Amtmænd af 11te Juni angaaende Sikkerhedsforanstaltninger mod Cholera morbus, (see Gaars-Avisen) befales der blandt Andet, at der ved enhver Søestad skal sørges for at have en luftig isoleret Bygning, hvortil, i paa kommende Tilfælde, de Syge kunne henbringes, skjøndde og kunne forblive i deres egne Vaaninger, naar disses rummelige Beskaffenhed, i Forbindelse med den Syges Familieforhold og øvrige Omstændigheder giver Betryggelse for, at den hensigtsmæssigste Omsorg drages for, at den saaledes afsondres og saadan Forsigtighed iagttages, at Faren for Smitte derved afværges. Hvad enten Patienten bliver i sin egen Bopæl eller henbringe til et Hospital, bør der sørges for at vedligeholde Luften Reenhed ved Bortfjernelse af alle Gjenstande der kunne fordærve samme, ved aabne Vinduer, salpetersure Røg ninger, o. s. v. Saa bliver og det Huus, hvori Cholera har viist sig, saavelsom det Hospital hvortil nogen Cholera-Patient er henbragt, at spærre, og hverken Beboerne eller Andre, der have været i Berørelse med den Syge, maa stedes i Samqvem med Andre, med mindre de, efter nøiagtig Undersøgelse af Lægen befindes uden al Mistanke for Smitte, og da strax behørigen røges, og da maa de dog ikke forblive i hiint Huus eller medtage andre Effecter derfra end dem, som af Lægen findes efter behørig Udrøgning at kunne uden al Fare udbringes. Alt dette, og hvad der iøvrigt maatte findes fornøden til de af Sygdommen Angrebnes Frelse og Smittens Standsning, saavelsom til Bedste for Beboerne af de Huse der maatte blive spærrede, bør den Committee som i hver saadan Stad skal nedsættes (see fremdeles Gaars-Avisen) iværksætte paa den omhyggeligste Maade, saaledes som de lokale Forhold maatte fordre, ligesom den og iøvrige haver, endog inden Sygdommen viser sig, at drage den muligste Omsorg for den, for at bortholde Smitten, saa vigtige Reenlighed i Byen, hvorfor Alt hvad der kan have en Sygdommens Udbredelse befordrende Jndflydelse paa Luften bør bortfjernes, c. &c. - Under f. D. har Cancelliet endvidere paalagt Amtmændene, ved Underøvrighederne at lade forfatte en Optegnelse over alle Baade, som ligge ved Strandkanten i deres Districter, og at forskaffe sig den mueligste Betryggelse for, at de ikke misbruges til Kommunication med de fra Østersøen ankomne Skibe. Fremdeles skal det ogsaa være forbuden at fiske i Mørke om Natten, med mindre dertil haves Øy righedens Tilladelse. En særdeles Forsigtighed er ogsaa anbefalet Amtmændene med at tilstæde Haandværksvende og deslige Personer Adgang til Riget. Lodserne i Sundet ere blevne inddeelte i dem, der skulle indlodse mistænkte, og dem der skulle indlodse ikke mistænkte Skibe. For hine har man ved Dragøe Havn indrettet et med dobbelt. Stakit omgivet Huus, hvor de maa opholde sig, uden at have nogen Kommunication med Landet. Ogsaa er der beordret flere Krydsfartøier til at befare Kysten, for at afværge al Forbindelse mellem denne og mistænkte Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Fyens Stiftsphysikat har bekjendtgjort, paa Grund af udbredte Rygter, at der ingen Steder i Stiftet har yttret sig den saakaldte Cholera Morbus orientalis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Aarhuus. Deres Kongl. Høiheder agte at reise herfra i Morgen tidlig Kl. 6, og om Aftenen at være i Khvn. De begive Sig samme Vei tilbage som De kom, nemlig med Dampskibet Merkurius til Kallundborg, og derfra over Land til Hovedstaden. Jgaar Aftes gave Høisamme et Ball, som varede til i Morges Kl. 4. J Torsdags vare D. K. H. paa Rosenholm, og i Dag ere De paa Wilhelmsborg Førstkommende Onsdag den 22de Juni, Formiddag Kl. 9, ordineres i Aarhuus Domkirke Hr. F. S. Brønsted, som allernaadigst beskikket Sognepræst for Hvornum og Snæbum Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
(Jndsendt fra Skanderborg.) Den udad at afskære og brække unge Træer, der med megen Bekostning er hentet langveis fra, udplantet af endelig udet en Høide af 5 Alen i deres frodige Vest, ser man atter udøvet af skadefro Mennesker i Granplantagen i Dyrehaven ved Skanderborg. - At se sadanne nyttige og skønne Anlæg fredede er vist hver Retsindigs Ønske, og da det er angivet for vedkommende Øvrighed, ville Riddingerne sikkert ikke undgien hurtig og eksemplarisk Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Bekjendtgjørelser. Bekjendtgjørelse. fraden Kongelige Qvarantaine-Direction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Riga. b) Danzig. c) Constantinopel. d) Algier, e) Tunis. f) Marocco. g) Smyrna, i Provindsen Natolien, ) Øen Candia, i) New-Orleans. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre: a) Alle russiske Havne ved Østersøen. b), Alle preussiske Havne, c) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte d) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. e) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saa fremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. f) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattestere fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice=Konsuler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Alle andre Lande, Stæder og Øer i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenhavn, den 9de Juni 1831. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Skibsted. Den i Forordningen af 16de Marts d. A. befalede Vare-Taxation og Stempling foretages paa Aalborg Toldkammer den 8de og 2de hver Maaned, hvilket herved bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Aalborg Vare=Taxations-Commission, den 14de Juni 1831. Strandgaard. Wølfferdt. Gjødwad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Mandagen den 20de Juni førstkommende, Formidd. Kl. 11, bliver foretaget Auction paa Raadstuen til Bortforpagtning i 4 Aar af Lodderne No. 1, 2, 3, 4 og 5 i Oldjordens østre Vangs nordre Fald, efter saadanne Conditioner som paa Auctionsstedet vil blive fremlagt. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 18de Juni 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
De til den 10de og 24de dennes samt 8de Juli førstkommende berammede Auctioner over afgangne Enkemadame Sophie Johnsdatter Jensens Boes Eiendomme i Ørum Bye og Sogn, bliver herved, formedelst indløben Forsømmelse med sammes betimelige Jndrykkelse i denne Tidende, ikke afholdt; – derimod vil foranmeldte Boes til hørende og paa bemeldte Ørum Byes Mark beliggende Jordlod af Ager og EngsHartkorn 3 Skpr., blive stillet til Bortsalg ved følgende derover afholdende Auctioner: Fredagen den 15de Juli 1831, Form. Kl. 10. dito den 29de Juli dito dito den 12te August Første og anden Auction afholdes paa Grenaae Raadhuus, hvorimod 3die Auction afholdes i Stervboehuset hvor tillige, efter at Jordlodden er bortsolgt, vil blive forauctioneret Boets Løsøre, der bestaar af Borde, Stole, Kister, Sengeklæder m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Lysthavendes, som Panthavernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, den 9de Juni 1831. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Doctor Juris Utriusqve David Niels Dorph Seidelin, virkelig Junitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Westerliisberg, Framlev og Sabroe Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Gjøre vitterlig: at efter Begjæring af Politieassistent Prokurator Nielsen i Aarhuus som befalet Sagfører for Gaardmand Niels Hansen i Brabrand, og i Kraftraf en Denne under 26de Februari 1830 allernaadigst forundt Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren af en af Hans Nielsen i Brabrand til Jacob Nielsen i Lyng bye for 400 Rigsdaler Dansk Courant udstædt Obligation, dateret 22de Juni 1806, thinglæst 25de August. 1807, med første Prioritets Panteret i Citantens tilhørende Gaard i bemeldte Brabrand, til at møde inden ovennævnte Herreders Ret, der holdes paa Aarhuus Raadstue den første Onsdag eller ordinaire Retsdag i October Maaned 1832 om Formiddagen Kl. 10, for der og de naar denne Sag vorder foretaget med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation ved Dom aldeles mortificeret. For ordningen 3die Juni har hævet Laugdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Jfølge det Citanten meddeelte Beneficium pauper tatis udstædes denne Stævning paa ustemplet Papiir og uden Gebyhr, under min Haand og Segl. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, der Seidelin. 6te Juni 1831. (L. S. Til Kjøbs kan faaes en Landeiendom med omtrent 17 Tdr. priveligeret Hart torn, beliggende i Egnen af Skanderborg og Aarhuus paa meget fordeelagtige Penge=Conditioner. Til Gaarden, hvorpaa holdes en Besætning af 70 Høveder for uden 10 a 12 Heste og 50 Faar, hører circa 200 Tdr. Agerland, en betydelig Skov, gode Enge, hvorpaa kan avles omtrent 300 Læs Høe, dobbelt Tiende af 17 Tdr. Hartkorn, 22 Huse, god Jagt og Fiskerie. - Det Hele ligger i en smuk Egn, og paa Gaarden er god og beqvem Boepæl for hvilkensomhelst Familie. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Landsover- samt Hof= og Stadsrets Prokurator Ring i Kjøbenhavn, samt hos Politie-Assistent Procurator Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Nyeste Godtkjøbs Vare, som absolut skal udsælges inden 14 Dage: Sort Satin Turk 4 Mk. 12 s. Al. couleurte 4 Mk. 8 s., Levantin 3 Mk. 8 s. Al., Bomuldstøier 20 sk. bedre 24 s. og 2 Mk. 4 s. Al. finere 2 Mk. 10 s., Bobbinet 2 Mk. 4 s. Al., Gaze 10 sk. Al., Indienne 2 Mk. 4 s., Ginghams 28 s. Al., Bolster 28 s. Al., Cambrings 24 a 28 s. fineste 2 Mk. 4 s., Jaconet 24 s. a 2 Mk. 8 s. fineste 3 Mk., Schirting 10 og 11 a 12 s. Al. fineste 24 s. hele Bredden Lærreder 18 og 20 a 22 s. til 2 Mk. 4 s. Al., Sirtser 12 og 14 til 16 sk. Al., Nanqvin 12 og 16 sk. Al., Shawler, Herre- og Dame=Tørklæder, Merinos, Lystres, Tibus, Tartans, Cote=Paly, Barege, Moirins, Gardin-Tøi, Fryndser, Italienske Straae=Hatte, Bomulds og Rasmager Strømper, hvide og graae, Dame=Skoe, Silkekrøller, Cassinet, Circassienne og andre Sommertøier, Klæde, Conting, Kalmuk, alle Couleurer Zephyr=Garn, Demetie, moderne Ve Jsaac Davidson. ster, m. m. m. hos Christiania Ansioser, friske og vel kryddrede, for hvis Godhed indestaaes, A. W. Stigaard. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Den Leilighed som i flere Aar har været beboet af Enkemadame Tørsleff, er til førstkommende Michaeli Flyttetid at faae tilleie, hvorom accorderes med S. Fulling paa Badstuegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
To Værelser med Sovekammer, Kjørten, Spisekammer, Pigekammer, Kjelder, Halvtag til Brænde, Loftsrum, og om forlanges Tjenerkammer, Alt gandske nyt, kan til Michaeli Flyttetid faaes tilleie hos Snedker Baastrup, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
En Jomfrue ønsker sig Condition enten paa Landet eller i en Kjøbstæd til 1ste November, for at gaae tilhaande i Huusholdningen. Adressekontoiret anviser Opgleich ich auf meener Kunstreise durch Fühnen 8 Jutland mehrere recht vortrefliche Wirthshauser angetroffen habe, so kann ich dog nicht umhin das von HruSchlawitz in Aarhuus erstganz nene in dieser Art eingerichtete Establissement, genannt: "Stadt Copenhagen, in aller nu möglicher hinsicht den Vorzug zu geben, und ich hieltes dahero für meine Plicht, dades eine ordentliche Wohlthat für einen jen. Reisenden sein mus, einen guten Gasthof anz treffen, den geehrten reisenden Publikum auf den erst vor ganz kurzem nen etablirten Gastwirth Schlawitzin Aarhuus zu empfehlen. Die guten schmackhaften Speisen, di man bey ihm bekommt, die ausserordentliche schnelle Bedienung, vorzügliche Propritet, wie auch die sehr massigen Preise, deren er sich hauptsachlich angelegen sein last, werden einen jeden Reisenden bald uberzeugen, das dieser Mannes wohl verdient, thm durch offentliche Blatter bekannt zu machen, damit er durch einen zahlreichen Besuch sich auch in seinem Unternehmen belohnt lehen magAalburg, den 14ten Juni 1831. Buschmann, Accustiker aus Berlin. Som Hittegods er hertil Contoiret indle eret efternævnte Sager. En Pakke Watt. En Bobbinets Krave. En Sølvspore. En Guld Brystnaal. Et hvidt Lærreds Lommetørklæde. En indfattet guul Steen, formeentlig af en UhrnøgleEt Armbaand med Laas, og En lille Pult, eller Porteseuillenøgle med ifatteUhrnøgle. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politiekammer, den 16de Juni 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-18
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
No. 98 den 21de Junii. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Tor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Nyheder fra Udlandet. Diebitsch-Sabalkanskis pludselige Dødsfald. Herom meldes fra Berlin under 14de Junii. "J dette Øieblik indtraf ved overordentlig Leilighed den Efterretning hertil, at Overgeneralen for den keiserl. russiske Armee i Polen, Grev Diebitsch-Sabalkanski, er den 10de d. M. pludseligt død af et Krampeslag, Og i en Rapport fra det russiske Hovedqvarteer Klecze wo af 10de Juni, meldes: "Jeg seer mig desværre nødsaget til at gjøre den sørgelige Jndberetning, at Armeens Overgeneral, General Feltmarskal Diebitsch Sabalkanski, er i Dag Middags Kl. 12 1/2 pludseligt død i sit Hovedqvarteer Kleczewo, i Nærheder af Pultusk. Endnu Aftenen iforveien havde han, fri og munter, været tilbord med nogle af sine Officerer og spiist med Appetit, men om Natten Kl. 2 var ha pludseligt bleven overfaldet af en voldsom Sygdom, der havde de utvetydigste Symptomer af Cholera ved sig, og som angreb ham med saa heftige Anfald, at den, efter en haard og smertefuld Kamp, overvandt hans stærke og kraft, fulde Natur, hvorpaa han endte sit hæderfulde og daadrige Liv med mandig Fatning og rolig Hengivelse. Armeen sørger dybt over hans Tab, thi han var en ædelsin det Mand i alle mulige Henseender. Dette smertelige Dødsfald synes i øvrigt at afgive et nyt Beviis paa, at bemeldte Sygdom er mere afhængende af Veirligt og indvorteDisposition end af Smitte, thi hidindtil havde der ikke været en eneste Syg af dette Slags i Hovedqvarteret. Grev Toll. General af Jnfanteriet, har midlertidigen overtaget Armeens Kommando."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Polen. Den 31te Mai og 1ste Juni havde man ved den litthauiske Grændse hørt en meget stærk Kanonade, men da al Kommunication er spærret, saa havde man endnu ei kunne faae nogen Efterretning om hvad Car der var passeret. Levningerne af det slagne Sackenske Korps vare flygtede ind paa det preussiske Gebeet. Rygterne fortalte, at den polske General Gielgud var med sit 9000 Mand stærke Korps paa Marschen til Liebau, og at et russisk Korps under General Sass var sat efter ham, saa man ventede, at det der i Egnen vilde komme til en Træfning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Cholera morbus. Sidst meldtes, at den var udbrudt i Liebau, nu berettes, at den har viist sig i Mitau. Omkring førstnævnte Stad var der strax bleven trukket en Sanitætscordon, og alt Samqvem medlem den og Landet ophørt. Om Danzig meldes i en officiel Beretning fra Berlin af 14de Juni, "Da man ikke har kunne undertrykke Choleraens Udbrud i dens første Opkomst, og Sygdommen, om just ikke udbredende sig i nogen foruroligende Grad, dog endnu varer ved, saa er der befalet, at Staden Danzig og dens nærmeste Omegn skal omgives af en Militairkordon. Endvidere er der be befalet, at Jngen i Preussen, Posen og Schlesien, selv ikke engang Provindsens egne Jndvaanere, maae reise, ikke engang fra Bye til Bye, eller fra et Gods til et andet, uden Legitimationskort, og denne Anordning er end- og senere bleven udvidet til Pommern og Brandenburg, lige indtil den østlige Grændse ved Oderen. J Riga havde Choleraen især huseret skrækkeligt i de første 8 Dage, men var nu blevet noget mildere. Den har det Mærkelige ved sig, at Børn blive gandske uangrebne deraf. Jøvrigt havde næsten Alle og Enhver smaae Anfald deraf, men af de egentligt Angrebne døde Mangfoldige voldsomt og hastigt. Selv mange af Lægerne ere døde, saa den ene Lægmand nu maa kurere paa den Anden. Jfølge en officiel Beretning af 6te Juni havde der i denne Stad indtil bemeldte Dag været 1300 Cholerasyge, hvoraf omtrent 700 vare døde. Her er en Virvar uden Lige, alle Forretninger ligge stille, selv Kirkerne ere lukkede. Russerne løbe bort og sælge deres Vare for Spotpriis, Gemytterne ere haardt nedtrykte og Mange blive syge af lutter Frygt. Man trøster sig ellers ved det Haab, at Sygdommen snart vil forlade Riga, da den sædvanligt pleier at forsvinde kort efter at den har begyndt at tage af. Den er iøvrigt (saa forsikres i en Beretning derfra) ikke smittende, men en Frembringelse af Armosphæren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Som de bedste Præservativer anbefales derfra, sort Caffe og uldne Mavebelter, samt især at vogte sig for Forkjølelse. Jfølge Beretning fra Wien af 9de Juni har Cholera nu ogsaa viist sig i det østerrigske Schlesien, 3 Mile indenfor Kordonen. J Lemberg havde der fra 2de Mai til 2den Juni været angrebne. deraf 357, døde 198, og helbredte 11. J Brody var der fra 5te til 30te Mai døde 1135.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Rusland. Fra Berlin meldes, at der skal være udbrudt Uroligheder i det Jndre af Rusland, dog uden at anføre noget nøiere derom, endskjøndt der skal være indtruffet Depescher desangaaende. At Keiseren har udstædt et Opraab til hele den russiske Nation, menes at staae i Forbindelse hermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Ungarn. Fra Wien berettes, at 23 Committater eller Districter i Ungarn have indsendt Adresser til Keiseren med Anmodning om, at han paa den forestaaende Landdag vil raadføre sig med sit Folk om de tapre Polakkers Skjebne, for at komme dem til Hielp endnu mens det er Tid, da de vel fra Fortiden af kunne have fortjent at Østerrige staaer dem bi. Ogsaa anmodes Keiseren om at ophæve det givne Forbud mod Udførselen af Vaaben, Munition og Leer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Frankrige og Østerrig. Den politiske Horizont, formørknes igjen, og der opvækkes nye Bekymringer for den almindelige Fred. Den franske Regjering forlanger, at Østerrig skal ufortøvet rømme de pavelige Stater og indstille sine Krigsrustninger, især mod Vesten. Men Østerrig har givet et undvigende Svar paa begge Deele, hvorpaa den franske Regjering nu har befalet sin Ambassadeur i Wien, at han skal forlange en bestemt Erklæring, og, hvis den ikke er efter Ønske, reise bort derfra. Men det kan heller ikke nægtes, at Østerrigs uhyre Rustninger maa vække megen Opmærksomhed. Jfølge Breve af 29de Mai vedvare Troppemarscherne uafbrudt mod den bayerske Grændse. Egnene ved Linz, Wels og Krems ere fyldte med Soldater, i Bøhmen er alt Mandskab i Bevægelse, ikke engang Familiefædrene undtages; i Jtalien staaer der allerede 150,000 Mand, og en Sneestusinde, ere paa Marschen dertil Selv i den yderste vestlige Krog af det Vorarlbergske staaer der et betydeligt Troppekorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Nederlandene. Fra Amsterdam berettes, at Kongen af Holland vilde, efter den 15de Junis Forløb, paa egen Haand gaae frem mod Belgien, og at han paa ingen Maade vil afstaae Luxemborg. Hs. M. har endvidere givet Ordre til alle sine Korpschefer, at de skulle rette sig efter General Chassees Signaler, og derhos tilkjendegivet dem, at de forbundne Magter have besluttet, paa det strængeste at opfylde de Trusler som ere vedtagne i Protokollerne. At Hollænderne have gjennemstukket Dæmningen ved Hobaken, og derved sat hele Landstrækningen i Vandsnød og gjort Antwerpens Nordbatterier, ubrugelige, ja saa Fortet Lillo endog staaer Fare for at styrte sammen, anseer man som et Brud paa Vaabenstilstanden, hvisaarsag Belgierne ruste sig paany af alle Kræfter. Af Frygt for Krigens Gjenudbrud blev nyli34 anseelige Gaarde i Brüssel stillede til Auction paa een Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-21
Sverrig. J Anledning af Choleraens Udbredelse er under 7de og 9de d. udstædt 2 kgl. Anordninger, nemlig: at hele Kysten fra Estlands østlige Grændse til Oderen med alle dervedliggende Øer ansees for mistænkte