Københavns Adresseavis, 1783-02-12
Bøger. Afsætningen af den udkomne Deel af min Kirkehistorie har ikke svaret til det Antal Subskribentere, der have havt den Godhed at tegne sig derfor. Aarsagen dertil har jeg eftertænkt, og troer at have fundet den. Udekiendt med Bøgers Afsætningsmaade og desuden fraværende om Sommeren, har jeg ikke kunnet lagttage den nu vedtagne Maade, at lade enhver Subskribent tilstille sit Exemplar; hertil kommer, som jeg med Grund formoder, en anden Aarsag, min heele Plan har ikke været bekiendt. For at raade Bod paa hiint, har jeg formaaet Hr. Gyldendal at paatage sig, hvad der angaaer Forlaget og Salget; og at man ikke skal være uvidende og det sidste, vil jeg herved meddele min hele Plan. - I det l. Bind beskrev jeg Jødernes Skiebne, den christelige Religions Opkomst, Hielpemidlerne til og Hindringerne for sammes Udbredelse til Aar Christi 130, eller til den Tid, da de hedenske Verdsligvise gik over til Christendommen, og denne i Formen afveeg meerkeligen fra den apostoliske. Den til Trykken færdige Il. Deel gaaer fra Aar Christi 130 til Constantin den Stores Død, og viser Religionens lykkelige Strid med den hedenske Religion og verdslige Magt. Som Seierherre vandt den Tilhængere, men tabte i sin Form. Dens Tydelighed og nøye Overeensstemmelse med den hellige Skrift bliver meer og meer ukiendelig, hvilket tydelig falder i Øynene, naar man i den 111. Deel fra Constantin den Stores Død til Karl den Stores Regiering, viser Arianernes Historie samlet paa et Sted; de Tiders øvrige Kietterier; Hoffernes Deeltagelse i ærgierrige Geistliges Ordtrætter; disses Tiltagelse i Magt; Reliqvier, Martyrer, Jertegn, Munkelevnet, som Grundpiller for Geistlighedens Magt. Man seer fremdeles Geistlighedens fuldvoxne Myndighed at herske i Kirkemøderne, som udgave Vedtægter og Forskrifter, der med Lovs Myndighed og Kraft indstrænkede den verdlige Magt saaledes, at Kirken blev en Stat for sig selv under Guds Overherredømme allene, hvis Villies Fortolkere Geistligheden ene var, og dette Folket indbildte guddommelige Herredømme, maatte al verdlig Magt uden Modsigelse være undergiven. Den W. Deel betragter fra Aar 800 til 1300 den meest mørke og lastefulde Tilstand, hvori Geistligheden havde styrtet Kirken. Den taler om Korstogenes Oprindelse og Følger, om de herskesyge Pavers Seyr over Fyrsterne og alle, som vovede at tænke forskiellig fra det, egennyttig Dumhed havde givet Navn, af Kirkens Lærdom. Den vise, Høyden af Pavens Myndighed, Skolastikernes Anseelse og deres Aftagelse ved Dogmaticorum eller Positivorum Lærdom, der indførte, at Kirkefædrenes Udsigende burde settes ved Siden af Bibelens. Al denne Mørkhed og Dunkelhed uagtet, øyner man Glimt af den frembrækkende Oplysning. Adskillige Akademier skylde denne mørke Tid deres Oprindelse. Den V. Deel fra Aar 1300 til 1600 viser os Videnskabernes Seyr, Biblens rig tigere Fortolkning og Forklaring; Pavemagtens Aftagelse; Reformationens Oprindelse og ypperlige Folger. I den Vl. Deel fra 1600 til vore Tider fremkomme Videnskaberne tildeels i en anden Skikkelse. Underkastede den samme Foranderlighed som alle andre menneskelige Ting, synes de at have vendt de Vaaben. imod Religionen, som de forhen brugte til dens Forsvar og Understøttelse. – J ingen af Delene har jeg ladet mit Hovedøyemeed fare, nemlig at fastsætte og forklare alt det, som kan tiene til at bane Veien for en upartisk Lærdoms Historie gjennem alle Aarhundrede. Man vil derfor finde tilforladelige Udtog af hver Alders vigtigste Skribenteere; Kietterier og Stridigheder nøye udviklede; de fornemste Kirkemoder, brugte, for deraf desto bedre at kiende det Aag, Geistligheden paalagde alle Jkke heller forsømmes at giøre Læseren opmerksom paa den hellige Skrifts Fortolknings=Skiebne, og Hielpemidlerne dertil, som hver Alder tilbyder. - Vidtløftighed skal, saavidt muligt, blive skyet, og ingen Deel lettelig overskride 2 Alphabeter. Hvert andet Aar i det mindste haaber jeg at kunne udarbeyde een Deel. - Dem, som den udkomne Deel maatte have indgivet den gunstige Tanke som mig, at jeg ikke er gandske uskikket til Arbeidets Fortsettelse, vil jeg ærbødigst have ombedet at henvende sig til Hr. Gyldendal, der har paataget sig Forlaget, og som jeg i den Henseende har overdraget at handle efter eget Godtbefindende. - Den udkomne Deel sælges hos ham i Silkegaden No. 66, for 1 Rdlr. paa Trykpapiir. og 8 Mk. paa Skrivpapiir, og de følgende Dele leveres til dem, som behage sammesteds at lade deres Navne antegne, for 3 s. Arket paa Trykpapir og 4 s. paa Niels Ditlev Riegelsen, Skrivpapiir. Hofmester hos Hs. Majestæt Dronningens Pager.