Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Fölge-Blad til Stiftstidende. Harhuus Tirsdagen den 28de Novbr. 1837. Constantineh. Denne af Franskmændene nylig erobrede Hovedstad i Provindsen eller Beyliket af samme Navn, ligger amphitheatralsk paa Skraaningen af en rundtom lodret afskaaren Granitklippe, som larmende omstrømmes af Floden Rummel. Det er et malerisk vildt Prospect, der minder paa eengang om Schweitz og om Syden; grønne Budskadser beklæde overalt den graae Klippesteen. Den har 700 Huse, og 30,000 Jndvaanere: Maurer, Jøder og Koluglis. Rundtom er den omgivet af en 30 Fod høi Muur, der efter Udseende skylder Oldtiden sin Oprindelse. Ved Randen af en Afgrund, paa Granitklippens Tinde, ovenover den eneste Indgang til Staden, ligger en meget antik Bygning, et Slags Citadel, besat med 8 Kanoner. Staden har endnu en anden naturlig Forskandsning: en Skov af Cactustræer, der bedække Klipperne og omgive Murene med deres Kjæmpeblaades tætte Pignæt. Ved Stormløbningen maatte man først borthugge disse, thi to Mand kunde ikke trænge, sig frem ved Siden af hinanden mod Breschen. Staden selv bestaaer af et Labyrinth af smudsige Huse, med Tegltage af Klippernes Farve, og snevre, mørke Gader; kun Moscheernes Minerets hæve sig i blank hvid Farve over de graae Steenhytters Chos. Husenes øverste Deele støde sammen, saa man altid er beskyttet mod Regn og Sol. To uhyre, røde Faner, flagrede, før Staden blev erobret, over Porten Babel Dscheddid; et rasende Krigshyl tonede fra alle Mure og Skandser; paa Moscheetaarnene skreg Marabuterne deres Bønner op til Himlen, og en Masse af Qvinder fyldte Luften med hiint uhyggelige tillende Veeskrig, som man hører ved dette Folks Fester og Liigbegængelser. Beyens Pallads ligger midt i Staden, og bestaaer af flere vidtløftige Bygninger, der ere forbundne med hverandre. Frescomalerier, Porcellainsvægge og Marmorsøiler pryde Gallerierne; Blomster og Citrontræer, Bade og hvide MarmorFontainer med sprudlende Vandstraaler og chinesiske Guldfisk udfylde det indre Rum i Gaardene. Alt minder her og Bagdad og Aladdins Trylleslot. J Staldene fandtes en Mængde høist udmærkede arabiske Heste. Ben=Aissa, Beyens Khalisa (Minister og General), en grusom fanatisk Mand, havde ført Stadens Forsvar, og lod sig under Stormen fire ned af Klipperne. Da han gjaldt for den rigeste Mand i Constantineh, saa troede man at finde store Skatte nedgravet i hans Palais, men endnu hidtil havde manikke fundet noget. J Beyens Harem fandtes 80 Damer, og ligesaamange Negerslavinder; de ere overordentlig rigt klædte, og beboe de skjønneste Gemakker, dog i en afsidesliggende Bygning, der vender ud til en deilig Have. De franske Prindser viste dem meget Artighed og Galanterie, og der gaves de strengeste Befalinger til at behandle disse Damer paa det anstændigste. Gildingerne, Haremets Bevogtere, maatte taale at Damerne, de fleste uden Slør, med megen Fortrolighed nærmede sig de Franske og bade om deres Beskyttelse. Achmed havde kun medtaget 7 af sit Harems Damer. J Staden fandtes nogle og tredive Europæere, hvoriblandt 11 Krigsfanger fra den forrige Expedition, nogle Jtalienere, Malthesere, Polakker, Tydskere &c.