Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-03-27
Ærøeskiøbing den. 24 Febr. Da man erfarede, at der overalt i disse Riger og Lande, skulde giøres Taksigelse og Bønn til Gud, for den store og høye Beskiærmelse over vores dyrebare, allerkiæreste og Naadigste Konge, Det høy Kongel. Arve=Huus og det gandske Land, og, efter at Sogne Præsten Hr. Magister Gudme her ibid, i allerunderdanigste Følge af den, derom indløbne, allernaadigste Ordre, paa Søndagen Septuagesima, af Prædikestolen havde, i denne Meenighed, holdt en vel grundet og bevægelig Tale, med Taksigelse og Lykønskning, i Anledning af anførte og den Guddommelige Forsins Varetægt, var næsten samtlig Stadens Rige og Fattige Borgere betænkt paa, i Forening med Stadens Magistrat, og, i Opmuntring af Postmester Friederich Kehlet og Hr. Raadmand Gottlods Søn, at udvise offentl. den Fryd og Glæde, enhver i sær, alt længe har baaret hemmelig i Hiertet formedelst det anførte, hvilket altsaa skeede paa følgende Maade. Om Morgenen, ved Syv Slet blæsede Musikanterne fra Kirkens Taarn, 3de Vers, og imellem hver Gang fyret 3de Canonskud fra alle Indgange til Byen, da og imidlertid en Fahne med C7 Ziiffre Navn udhængtes af Taarnet; Derefter ved Stadens Raadhuus og paa Torvet 7 Fahmer opført, hvorpaa Kongens Navn præsenteredes. Desuden snart for hver Skippers Dør Flag udhængt. Efter Høymesse, og da saavel en Collect for Kongen, som Velsignelsen for Alteret var udsiungen, blev i Kirken under Opsigt af 2de Marchaller, opført, ved et SyngeChor, bestaaende af 12 Sangere Uniform med hvide Manchet skjorter, et rødt Skiærv og Livet, hvide Strømper og røde Silke Baand og Sløyser og Knæer og Armene, samt Parukke paa Hovedet under Musicalsk og Orgel=Værks Musike, en LovSang. Strax efter Aften=Sang, gav Tron atters og Canoners Lyd tilkiende ved Forsamlings Pladsen, paa Stadens Raadhuus at enhver skulde møde, hvor da Magistraten, og næsten samtl. Borgere indstillet Dem, som Borgemesteren da tiltalede og lykønske til den forestaaende Glæde; Dernæst fremstoed Postmester Kehlet og holdt en Opmuntrings Tale, at dette Værk kunde skee til Guds og Kongens Tak og Ære, som han sluttet med et Amen Derpaa Musik og Choret strax istemmede og sang en, af ham componeret, Sang Nr. 1. Jmidlertid var saavel Kirke=Taarnet med 4 store Løgter, og udvendig paa Raadhuusets Qviste 2 Laterner ved Indgangen i dito, og ellers overalt indvendig, som og den heele Stads Huuse, fra den Fattige indtil den Rige med Sindbillede, Lys, Laterner og Lamper bleven smukt illumineret, hvilket aldrig tilforn have været seet her. Magistraten forføyed sig derefter hiem, for i Deres Huuse at være tilstæde, og strax blev Processionen aabnet i følgende Orden: 1) og for an en Løber med Stock, Hviid Dragt og Sort Fløyels Caschet med Blomster udstafferet paa Hovedet. 2.) Tvende Marschaller navnlig Hans Peter Weber, og Christen R. Schrøder i Hviide Manchet=Skjorter, Sorte Beenklæder; Sorte Silke Strømper med røde Silke Baand, Slayser og Knæer og Armee, dito Skiærf og Livet og Paruke- og Hat paa Hovedet, samt hvid Commando=Stav i Haanden bebunden med røde Silke Baand og Sløyser. 3) 15, Musikantere i røde Klæder. 4) 3de Laterner med Kongen, Dronning Juliana Maria og Prinzernes Navne i Zisser indfattet med Grønne Laurbær Krandse. 5.) Det heele Synge Chor med deres bemelte Mondur og Hat paa Hovedet. 6.) en Laterne. 7.) En Fahne med Kongens Navn og Crone, 8) et Corps Borgere. 9.) 2de Laterner, 10.) En Fahne med Dronning Juliana Maria Navn 11.) et Corps. 12.) en Laterne. 13.) En Fahne med Prinzernes Navne. 14. ) et Corps. 15.) en Laterne. 16.) en Fahne med Prinz Carl af Hessens Navn. 17) et Corps, hvilke 4 Corps. var uniform klæd, og gik 3 Mand høy og 12 Mand lyk. 18., en Laterne. 19.) en Fahne med det Danske Vaaben. 20.) et Corps. 21.) en Laterne. 22.) en Fahne med det Norske Vaaben. 23) et Corps. 24.) en Laterne. 25.) en Fahne med det Slesvig Holsteenske Vaaben. 26.) et Corps. Hvorefter fulgte en Laterne og en Fahne, hvilke 3de Corps var ligeledes uniform, iført og gik 3 Mand høy og 6 Mand tyk. Saasnart disse saa ledes, efter Commando, var udmarcheret, skeede Halt paa Tor det og om Raadhuuset, indtil De samtl. nøye bleve efterset, da derpaa skeede March under fuld Musiklefter en Nye af Mus kans Dour Componeret March indtil Borgemesterens Dør, hvor da blev raabt halt. Og Synge=Choret istemmede en, af Postmester Kehlet Componeret Sang Nr. 2, hvilket Borgemesteren, besvarede med 3de Vivat, og af samtl. Chor og Corps blev giænsvaret med 3de Hurra og svingendes Fahner. Derpaa March og siden saaledes for de andre Kongl. Betiente, Sogne Præstens Dør og ved hver Hiørne igjennem alle Byens 4 reele Gader og til Post=Gaarden, som over alt var illummeret og tillige anbragt adskillige Sindvers. Da Postmesteren udi sin Gade=Dør i røde Klæder med dragen Kaarde i Haanden, som med et rødt SilkeBaand og Sløyfer ved Haand=Græbet var forsinnet, og paa Spidsen anbragt en 3 Leeds Guld=Ring bebunden med en Sølv=Kiæde, pegendes op til det Kongel. Post=Skildt, hvorved var udhængt en Laterne og et Vers at see, og efter at Choret havde udsiungen, besvarede dette med gandske høy Røst, og tydelig udførte nogle extempore Vers, samt derefter raabte af al Magt nogle Stropler, atter til Opmuntring ved at igientage Vivat, vide No. 3 og 4. som strax heel levendes blev besvaret af Choret og samtl. Corps med 3de Hurra, og svingendes Fahner. Derefter skeede Marchen til Raadhuuset, hvor alle Fahnerne trak sammen og paraderede inedens De 3de Laterner, med De Kongl. Herskabs Navne udi, blev opsat ved Indgangen og det under Musik og Canoners Lysning. De samtl. Corps indtrak altsaa imellem Fah nerne, som var fordeelt og rangeret paa hver Side, Derved endtes denne Procession, da Postmesteren atter var tilstæde og aflagde en Taksigelses Tale til denne frydefulde Forsamling, saa og udbad sig, at De endnu fremdeles vilde være lystige. Derpaa indfandt sig Hr. Provst Falencamp, som just var i Staden, og Hr. Magister Gudme, Magistraten, Toldbetienterne saavelsom mange andre Kiøbmænd, der ey havde bivaanet Optoget, som fandt Behag i at høre det ganske Siunge Chor, hvilket skeede til alle Fornøyelse og Approbation, saasom det overalt, fra først til sidst, var meere fornøyelig end det kan beskrives. Her var da et tarveligt, og, efter alles Behag, overeensstemmende Maaltid anskaffet, som enhver kunde nyde, og strax blev, saavel af Geistligheden, og de Kongel. Betiente, som alle, ingen undtagen, tilstæde værende meer end berommelige og frydefulde Borgere, efter at Hr. Postmester Kehlet havde bragt Lyd og Stilstand ved et frisk Raab, og bedet enhver til Beviis paa, de meente det af Hiertet, at istemme et Hurra, samt, da alle efter de 2de Marschallers Ordre var paa sin Post, allerunderdanigst ihukommet og drukket Hans Kongl. Mayestets, Dronning Juliana Maria, Prinzerne og det ganske høy Kongl. Arvehuuses Skaaler, hver for sig, under Trompeters Klang og Canoners Løsning af 27 Skud, samt bestandig svingende Fahner uden for Raadhuuset, og af samlet Magt og stemmendes Toner af Forsamlingen udraabt 3de Hurra med svingendes Hatter. Dernæst Sælskabets og andre Skaaler, hvorved De eendrægrig takket Gud for sin naadige og faderlige Mildheds Omsorg, og Forsvars Bistand i disse Tiider udi Kongens Lande a. Herhos maatte mærkes, at alle Fahner= og Laterner=Dragere var Uniform klæd ligesom Synge=Choret, og alle havde sorte Silke Soubiceer- og Sløyser og Halsen. Derpaa var alle bereed med deres Gaver til de fattige, foruden en aparte Sum fra Forsamlingens Cassa 12 Rdlr. som strax blev bragt i Forvaring til bestemt Tiid.