JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-06
Fredagen den 24de April d. A., om Formiddagen Kl. 11 præcise, lader det Classenske Fideicommis ved en eneste Auction bortsælge den forrige Vandmølle Bygning, der er beliggende paa de saakaldte Damme tæt ved Stubbekjøbing Kjøbstad i Aa Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Pometer Tidemand i Modtheker Grundtvig i Saxkjøbs, mester . . affeldt i Luted og foretager Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. strup Sogn, med den til samme hørende Grund, Gaards- og Haveplads. Bygningerne, der ere opførte i Aaret 1839 af Egebindingsværk og Muurtavl med Tegltag, bestaae af: 1. Et Forhuus til Landeveien paa 9 Fag, c. 13 Alen bredt, indrettet saaledes: a. 2 Fag til en Stue og et Kammer, der er udleiet til Stubbekjøbing Toldvæsen indtil 1ste Mai 1850 imod en aarlig Leie af 32 Rbd. b. 4 Fag til Stue, Sovekammer, et lille Kammer, Kjøkken, Spisekammer og Forstue. c. 3 Fag, hvori Stampemøllen forhen har været anbragt 2. Et Sidehuus paa 5 Fag, c. 12 Alen bredt, sammenbygget med forrige ved vestre Ende, som hidtil har været benyttet til Hestemølle. 3. En liden Udbygning paa 3 Fag, Halvtagshuus, ved østre Ende af Stuehuset, indrettet til Skuur. Denne Eiendom, i hvilken en Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende, kan tiltrædes 1ste Mai. Conditionerne, hvorefter Eiendommen bortsælges, ere 14 Dage førend Auctionen til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing og Stubbekjøbing, og paa Corselitze Gaards Skriverstue. Auctionen afholdes i selve Vandmølle Bygningen. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 31te Marts 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-06
Løverdagen den 18de d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved en eneste Auctien, som afholdes paa Mariebo Raadstue opbuden til Salg det Skomager Jacob Sørensens Enkes Stervbo tilhørende Huus, Matr. Nr. 95 i Mellemgaden heri Byen, bestaaende af et Bindingsværks Forhuus paa 3 1/2 Fag, indrettet til Beboelse med en Jernbilæggerovn, Grund og Hauge, samt en Jordlod af omtrent 1/2 Tde. Lands Størrelse. Conditionerne ligge nogle Dage før Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Det bemærkes, at hele Kjøbesommen skal contant udbetales i 11 December Termin d. A. Mariebo Byfoged-Contoir, den 4de April 1846. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-06
Da de ved tredie Auction skete Bud paa nedenanførte Kjøbmand D. L. Kølles Fallitboe heri Byen tilhørende faste Eiendomme ikke ere blevne approberede, saa afholdes i Kjøbmand Kølles iboende Gaard i Mariebo Klostergade, Mandagen den 27de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, en fjerde Auction over disse Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Nr. 2 i Mariebo Klostergade, 13 Fag Forhuus med Boutikindretninger, 6 Fag Sidehuus, Grund, Gaardsplads og Hauge, samt en Jordlod i Byens Mark, circa 2 1/2 Tde. Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-06
2. En saakaldet Vognmandslod Ltr. D. i Mariebo Vester mark, stor 4 1/2 Tde. Land, med der nedlagte Sæd af 3 1/2 Tønde Rug. 3. Gaarden Matr. Nr. 192 & 193 i Mariebo Klostergade bestaaende af en betydelig Deel Bygninger, indrettede til Kjøbmandshandel, med deriværende Brændeviinsbrænderi, Grund, Gaardsplads og Hauge, samt en Jordlod circa 7 Tdr. 6 Skpr. Land. Denne i Byens bedste Handelsgade beliggende Gaard, findes iøvrigt beskreven i Tillæggene til Berlingske Tidende Nr. 34, 36 og 38 og i Lollands=Falsters Stiftstidende Nr. 19, 20 og 21 for indeværende Aar. Den opraabes saavel i flere Deele som samlet Conditionerne for disse Eiendommes Salg ligge til Eftersyn paa mit Contoir og bemærkes, at de ovenfor under Nr. 1 og 2 nævnte Eiendomme vorde absolut solgte ved den averterede 4de Auction, samt at Budet paa Eiendommen Nr. 3 strax paa Auctionsstedet vil vorde approberet, dersom det findes antageligt, og i andet Fald forkastet. Mariebo Byfoged-Contoir, den 4de April 1846. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-06
I Anledning af et Jnserat i Stiftstidenden at 38, med Overskrift Nogle Ord om Skolelærer-Hjælpekassen, underskrevet 12, bør det ikke lades ubemærket, hvad Red. i det Øieblik Inseratet optoges ikke erindrede, at Hr. Provst Heiberg Jürgensen i Riserup ogsaa er iblandt de Provster, som have gjort det af Jndsenderen udhævede Skridt til at imødekomme Lærernes Ønske om at blive bekjendte med Hjælpekassens Status, idet han i Stiftstidenden 18 har bekjendtgjort, at Regnskabet for Falsters Provsties Vedkommende for 1845 laae til Eftersyn for Provstiets Skolelærere i 8 Dage i Egeløv Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 9de Spril. No 43.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Jndenlandske Efterretninger. Under 4de d. M. har Hs. Maj. allern, udnævnHofjægermester, Grev G. C. v. Raben til Grevskabet Christiansholm til Kammerherre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Fra Kiel skrives under 24de Marts i "Correspondenzblatt: "Forbundsinspectionen over det holsteen lauenborgske Contingent, som ifølge det tydske Forbunds Krigsforfatning skal finde Sted hvert 5te Aar, skal atter foretages i Aar, da den første Jnspection, som bekjendt, fandt Sted i 1841. J Aar vil efter Forlydende Jnspectionen ikke blot skee i de vedkommende Garnisonssteder, men der skal til Høsten ogsaa foranstaltes en Sammendragning af det hele Contingent paa Lockstedts Hede (i Nærheden af Jtzehoe og Kellinghusen. Man taler om, at den af det oldenborgske og Hansestædernes Militair bestaaende Brigade maaskee ogsaa skal tage Deel i denne Troppesamling." – Vi see forsaavidt med Fornøielse enhver saadan Jnspection, som det forekommer os umuligt, at en slig Udøvelse af Forbundsmagten kan foregaae, uden at klare Begreberne om, hvad der hører til Forbundet, og hvad ikke. Man skulde synes, at enhver ærekjær Tydsk eller Dansk maatte holde paa, at hvad der ikke hører sammen heller ikke blev sammenblandet, og at man maa være Schleswigholsteiner for at kunne finde Behag i en slig Forvirring. Det Urigtige i, at Tropper, der høre til det tydske Forbundscontingent, garnisonere i den danske Fæstning Rendsborg, og at Contingentets Arsenal befinder sig sammesteds, maa uundgaaelig falde Forbundsinspectionen i Øinene. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Paa et offentligt Contoir i Kjøbenhavn skal for nogen Tid siden være hændet følgende ret snurrige Begivenhed: Contoirchefen, der i Embeds Medfør havde at communicere en Mand en Collegie-Resolution, - hvorved der meddeeltes Afslag paa en indgiven Ansøgning med den sædvanlige Clausel, at det Ansøgte efter Omstændighederne ikke kunde bevilges overdrog en underordnet Betjent at afskrive Resolutionen, der var forsynet med Contoirournal Numer 3695. Betjenten afskrev i Tankeløshed Resolutionen saaledes, at han opførte ovennævnte Numer i Texten, der kom til at lyde: "At det Ansøgte efter 3695 Omstændigheder ikke kunde bevilges Supplicanten udbad sig derefter, hvad der ikke synes ubeskedent, at blive bekjendt med blot nogle af de 3695 Omstændigheder. Om han har faaet Svar herpaa, vide vi ikke. (Fædrel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 4de April. Blandt andre Anecdoter man har om det friboeske Testament er følgende: Friboe skal nemlig have forespurgt sig hos en fornem Mand, om denne tillod, at hans Navn blev nævnet i Friboes Testament, hvortil hiin svarede: Nei, ikke det Mindste, og skal derpaa have levet i det glade Haab, at F. vilde testamentere ham sit smukke Landsted i Lyngby, for hvilket den fornemme Mand kunde have god Brug. Men ved Testamentets Aabning er det befundet, at F. har bestemt, at Lyststedet skal bevares som et Fide commis, hvorimod det er Fideicommis-Besidderen paalagt, saafremt han vil leie det ud, da først at tilbyde det hiin fornemme Mand – tilleie. Dette Præg af chicaneust Lune skal gaae igjennem det hele Testament. Den Mand, hvem han hele sit Liv havde henholdt med Løfter om, at han skulde blive hans Universalarving, fik hans - Lommeuhr, for derved ret at give ham et Beviis paa, hvornær han havde været hans Hjerte. Jveren for Actievæsenet begynder nu at kjølnes. V. ville ikke tale om det triste Liigeapel-Project, hvorom man nu skjændes i Adresseavisen, hvem der først har undfanget denne store Jdee, heller ikke om den ubekjendte Størrelse Hr. Louis Petersens Project til et Hotel med Passage, der synes at være død under Fødselsveerne, men det lader heller ikke til at ville gaae bedre med det flinch ske Project til en Passage fra Østergade til Grønnegade. Rigtignok er Actietegningen sluttet, og Actionairerne altsaa bundne, men man siger, at de saaledes skulle have tabt Appetiten til alle de mange Procenter, der vare lovede som Udbytte, at de endog skulle have tilbudt Hr. Flinch at han maa beholde det allerede gjorte Jndskud af 2 Rbd. pr. Actie, hvilket skal udgjøre den smukke Sum af circa 10,000 Rbd., naar han blot vil fritage dem for deres Forpligtelse. Det lader imidlertid ikke, at han har Lyst dertil, da han endnu i disse Dage har erindret om Jndbetaling. Projectet af Hr. Klemp til en SydhavsHvalfangst=Expedition gaaer ligeledes i Lyset, men der vil nok fra anden Haand udgaae en velberegnet Jndbydelse til dette Foretagende, der velbestyret sikkert maa kunne betale sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Vi kunne nu vente os en Duel mellem to Journalister, Hr. Strøhm, Redacteur af Fædrelandet, og Veteranen Hr. Nathanson. Det er i Anledning af det fameuse Brev om det skandinaviske Selskab i Paris, hvor begge Parter meere end tilstrækkeligt have overdænget hinanden med Skarn. Om nu Hr. Nathanson vil modtage Hr. Strøhms Udfordring, vil man da snart erfare, men vi tvivle ellers om det. Uden at ville indblande os denne os uvedkommende Strid, kunne vi dog ikke undlade at bemærke, at Hr. N., for hvem vi ellers nære al personlig Høiagtelse, ikke skulde gjøre saadan en forskrækkelig Allarm, fordi man lader falde et Par Ord om hans Motiver, da han ingenlunde, som Journalist, har holdt sig fri for at undersøge Andres Hjerte og Tanker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Nykjøbing, den 9de April. Hr. Skuespildirecteur. Lange er igaar med sit fortrinlige Selskab indtruffen hertil fra Svendborg og aabner paa Mandag i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale en Suite af Forestillinger, hvis Antal imidlertid maa indskrænkes til 10, da Selskabet, hvis Medlemmers Engagements udløbe med 1ste Mai, opløser sig i Sommermaanederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Reisende fra 2den til 8de April. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; Kjøbmand Reddelin, Proprietair Knuthson, Kjøbmand Krøyer, Hr. Hellemann, Kunsthandler Petersen, Muurmester Wienberg, Cand. Høeg, Garver Hørup, Hr. Møller; med Pakkeposten: Jfr. Grønbech, udenfor Posterne, Kjøbmand Erasmi, Hr. Schiuler, Forpagter Bulling, Capitain Dreyer, Etatsraad Blechingberg. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten; 2de Comtesser Raben, Kjøbmand Krøyer, dHrr. Hilfling og Bendix, Baron Rosenørn; med Pakkeposten: Forpagter Jessen, Handelsreisende Rosenhoff, udenfor Posterne: Godseier Estrup, Hr. Grønbeck, Forv. Thy, Hr. Lundkjær, Etatsr. Blechingberg Nakskov Skibsliste fra 1ste til 5te April. Jndklarerede: Skipper Lauritzen af Ommel, fra Apenrade med Muursteen; Eilertsen af Rudkjøbing, fra Nysted med Kartofler og HumleN. P. Hansen af Nakskov, fra Heiligenhafen ballastet; Asmussen af og fra Flensborg med Muursteen og Kreaturbeen; H. J. Hansen af Marstall, fra Norge med Trælast. - Udklarerede Skipper N. Hansen, af og til Svendborg med Stykgods; H. Lauritzen af Ommel, til Holnis med Hørfrø og Skind; H. Jørgensen af Ommel, til Flensborg ballastet, Raahauge af Marstall, til England med Havre; R. Nielsen af Nakskov, til Saxkøbing ballastet; N. P. Hansen af Nakskov, til Helligenhafen med Kartofler; N. N. Svarre af Fanøe, til Holland med Hvede; C. Brandt, af Nakskov til Kjøbenhavn med Korn og Stykgods; R. Eilertsen af og til Rudkjøbing med Humle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Nykjøbing Skibstifte fra 6te til 9de April. Jndklærerede: Jagten de 6 Sødskende, H. Jensen, af og fra Faaborg, ball.; Jagten De fire Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, fra Lübeck med Stykgods; Kongebaaden Fyens 3, J.C. Petersen, af og til Kjøbenhavn med Flyttegods; Jagten Marie Lucie, A. W. Schrøder, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten De to Brødre, P. Jørgensen, af Faaborg, fra Kjøbenhavn, ball. – Udklarerede: Jagten De 6 Sødskende, H. Jensen, af og til Faaborg med Korn, Kongebaaden Fyen No 3, J. C. Petersen, af Kjøbenhavn, til Nysted, ledig; Jagten Cathrine Elisabeth, Chr. Hansen, af Marstall, til Vedbek med Klude; Jagten De fire Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, til Kiel med Korn; Jagten Kirstine, J. Albertsen, af Marstall, til Flensborg med Korn; Galeasen De to Sødskende, N.C. Hansen, af Svendborg, til England med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Udenlandske Efterretninger. Fra Ostindien er indløben Efterretning om en ny blodig og glimrende Seir, som Englænderne have tilfægtet sig over Sikherne. Fægtningen stod den 10de Februar paa den brittiske Side af Sutledsch. General Gough og Generalgouverneuren SiHardinge angrebe med omtrent 20,000 Mand Sikhernes 36,000 Mand stærke Hær og trængte den efter en fire Timers haardnakket Kamp tilbage over Floden. Sikherne lede især frygteligt paa Tilbagetoget over Pontonbroen, der var for indskrænket for de Flygtende; deres Tab angives til 12,000 Mand, 67 Kanoner og en Masse af Munition. Englænderne havde 300 Døde, hvoriblandt 13 Officerer, og 2500 Saarede, hvoriblandt 101 Officerer. Denne Seier skal have havt en Overeenskomst tilfølge, ved hvilken Sikherne have forpligtet sig til at betale det engelsk ostindiske Compagni i Krigsomkostninger halvanden Million Pund Sterling i fire aarlige Afdrag, hvis Betaling Englænderne ville sikkre sig ved at besætte hele Sikhernes Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Prindserne af Anmale og Sachsen-Coburg ere ankomne til Algier. Marschal Bugeand har modtaget dem paa en meget kold Maade. Saasnart han saae dem, brød han løs med sin sædvanlige Heftighed mod Pennefægterne i Paris og de Deputerede, der uden Ophør critiserede eller dadlede hans militaire Operationer Han oplyste derpaa, uden at lade sig afbryde, sit hele Krigsystem og sluttede med de Ord: "Om saa hundrede tusinde Personer sagde mig, at min Maade, at lede Sagerne paa var den urette, vilde jeg dog vedblive, thi jeg har min Bevidsthed for mig. Om saa Kongen selv vilde bringe mig derfra, jeg lod mig ikke afholde. Araberne have faaet en dygtig Lection og ville ikke saa snart føle sig fristede til at begynde igjen!" Hertugen af Aumaale, der hidtil ikke var kommen tilorde, svarede herpaa: "Det er sandsynligt." Hvorledes, blot sandsynligt?" skreg Marschallen i sin Elstase, "det er positivt, det er meere end vist, Prindserne og alle de tilstedeværende Personer følte sig temmeligt ubehageligt berørte ved dette Udbrud af Marschallen. Hertugen af Aumale begav sig til Salonnen i første Etage, for at modtage Embedsmændene; Palladset var endnu ikke oplyst og Audientserne fandt Sted i halvt Mørke. Marschal Bugeaud fandt ikke forgodt at være nærværende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Jblandt de mange sørgelige Efterretninger, der endnu stedse indløbe fra Polen og Galizien, er den, at ogsaa de i Fristaten Krakan hjemmehørende Deeltager i Opstanden, som strakte Vaaben paa preussisk Gebeet, blive udleverede af Preusserne. Bondeoprøret med dets Rædsler er endnu ikke standset i Galizien; Oprørerne sammenrotte sig i Bander paa flere hundrede Mand, der om Dagen søge Skjul i Skovene og om Natten overfalde Landsbyerne, hvor nu det østerrigske Militair maa føle det Raseri, der ikke er bleven kjølnet i Adelens Blod. Bøndernes Fordringer til Regjeringen gaae ud paa hverken meere eller mindre, end at Hoveridagene skulle ophæves og de ihielslagne eller fængslede Adelsmænds Godser, skulle deles, saaledes at Bønderne faae Halvdelen deraf, samt at Tobaksmonopolet skal hæves og Militairpligten eftergives Bønderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Fra Polen vender den offentlige Opmærksomhed sig nu til Spanien, hvor man med spændt Forventning imødeseer en forestaaende Kamp imellem Absolutismen og en ny Revolution, der neppe vil kunne udeblive, da vi ei mere leve i en Tidsalder, hvor en dristig General, stolende paa sine Bajonnetter, kan dictere et heelt Folk Love, J Spanien har i de senere Aar fundet en saa hyppig Omskiftning af Magten Sted, at man nu har været nødt til at gjøre en Mand, som Hr. Burgos (der 1834, anklaget for betydelige Underslæb, erklæredes for uværdig til at sidde i en lovgivende Forsamling) til Jndenrigsminister. Til Militair-Gouverneur i Madrid har denne værdige Minister udnævnt en ham jævnbyrdig Mand, General Balbad, der i sin Tid har været stillet for en Krigsret, anklaget for 80 Forbrydelser, hvoraf hver især fortjente Dødstraf. Vi ville her blot anføre et Par Træk deraf: Efter at have forjaget Carlist-Chefen Palillos fra Provindsen Mancha, overfyldte Balbao de derværende Fængsler med alle de Mennesker, paa hvem der blot hvilede ringeste Mistanke om carlistisk Sindelag, tilligemed Sammes Slægtninge, og for at faae Plads til flere lod han daglig ved Lodtrækning et vist Antal af dem skyde. En Dag var denne grusomme Lod truffen en Dreng paa 5 Aar. Den Officeer, som skulde commandere ved Executionen, vovede at gjøre Generalen Forestillinger; men fik til Svar: "Er Drengen ikke inden to Timer skudt, lader jeg Dem skyde. For at lokke Barnet frem for Fronten af Soldaterne, henkastede man en Orange, som det løb efter, og idet det bukkede sig ned for at tage Frugten, faldt den dræbende Salve. En anden Gang lod Balbao en frugtsommelig Kone, der befandt sig i ottende Maaned af Svangerskabet, skyde. En Accoucheur maatte overvære Henrettelsen, for strax efter Moderens Død at redde Fosteret. Generalens egen Tjener, en frigiven Neger fra Havanna, udsagde om ham i Forhøret: "Jeg støder mig ellers ikke let over Noget, og har vel ved Leilighed endog spiist Menneskekjød; men de Grusomheder, som min Herre udøvede, kunde jeg dog umuligt længere see paaSkibstømmerfolkenes Opstand i Bremerhaven, Bracks, Vegesach osv. har dog ført til det Resultat for dem, at Skibsbaserne have seet sig nødte til at indrømme dem en passende Forhøielse i Lønnen og desuden ophæve den iblandt dem bestaaende Overeenskomst til at nedtvinge Arbeidslønnen. Roligheden var derefter vendt tilbage. (Forlangt indrykket.) Was ist der langen Nede kurzer Sinn, Schillers "Wallenstein. Saaledes fristes vist Flere af Stiftstidendens Læsere til at spørge, naar de læse Hr. Lyhmeiers lange, høitravende, med Vittigheder velspækkede Jnserat i dette Blads Numer 41. Jeg skal tjene dem med Svaret, og i samme beflitte mig paa saamegen Korthed, som min Modstanders store Bredde gjør mig det muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Hr. L. forsikkrer i Begyndelsen af sit Inserat, at (Assurance) "Selskabets Stiftelse og videre Fremme stedse har været ham meget magtpaaliggende; dette forholder sig fuldkommen rigtigt, som vil sees af Følgende: For et Aarstid siden befandt nemlig Hr. L. sig uden Levevei og Beskjæftigelse; han ønskede derfor at faae skabt sig et lille Embede, der kunde give ham lidt Sysselsættelse og nogen Jndtægt. Da opstod hos ham Jdeen om et Assuranceselskab, han anmodede mig om at sætte Sagen i Gang, og yttrede tillige det Ønske og Haab at maatte blive Selskabets Secretair, hvortil han udbad sig min Medvirkning. Jdeen tiltalte mig og blev derfor af mig i Forening med L. selv og nogle Venner fra de andre Byer iværksat, og hvad Secretairpostens Besættelse angik, da lovede jeg, for hvem L. var skildret som en duelig Forretningsmand, gjerne at ville gjøre, hvad der stod i min Magt, for at han kunde opnaae denne Plads, uden dog at fordølge for ham, at han heri Byen vilde faae farlige Rivaler. Og dette Løfte har jeg - Hr. L. maa nu troe det eller ikke - som ærlig Mand holdt: det skal saavel de med mig først Sammentraadte, som Medlemmerne af den senere Lovcomitee kunne bevidne. - Han blev alligevel ikke valgt, og det vil neppe kunne miskjendes, at alene hans Misfornøielse hermed har givet ham Pennen i Haanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Efter denne nødvendige Fremstilling, der som jeg haaber vil have givet Læserne en Ariadnetraad i Hænderne i denne Labyrinth, kommer jeg nu til Hr. L.s Spørgsmaal, der virkelig ere saa udtværede og saaledes satte paa Skruer, at man skal have ondt ved at fatte Meningen, og som jeg derfor vil tillade mig at besvare med nogle korte dito. 1. Kan Hr. L. i det fremlagte Lovudkast (Love kan det vel først efter Constituering af Selskabet kaldes paavise mig et eneste Sted, der forbyder Nogen at foretrække et i samme Møde senere paa ham faldet Valg for et tidligere, Bør ikke efter al billighed en Viceformand, hvis Function kun indtræder i det sjældne Tilfælde, at Formanden har Forfald, især have denne Frihed? Var det mig, eller var det ikke, naar man vil blive ved Sandheden, flere andre Tilstedeværende, der efter at hvid var valgt til Viceformand reiste Spørgsmaalet om, hvorvidt han kunde modtage et senere Valg som Secretair, Var jeg under disse Omstændigheder ikke opfordret og nødsaget til, at foranledige dette afgjort, Hvorfor blev der hverken af Hr. L. eller af nogen Anden af de Tilstedeværende - idetmindste ikke høit yttret et Ord derimod, Hvorfor forlangte Hr. L. ikke dette Spørgsmaal sat under Afstemning? 3. Naar, ved hvilken Leilighed har jeg under min Ledning af Forhandlingerne viist "Overmaal af Enthusiasme eller varmt sværmet, De skulde dog vel ikke i Deres onde Lune, Hr. L., see Spøgelser ved høilys Dag? Forstaaer De, Hr. L., ved en Protocol kun et vist Antal Bøger Skrivpapiir, indbunde i stivt Bind og med Titel paa Ryggen, eller veed De ikke, at ogsaa løse Ark, hvorpaa et Selskabs Forhandlinger optegnes, har Ret til denne Benævnelse, eller hvad mener De egentlig med Deres Yttringer og Protocollen, Jeg har endnu kun at tilføie, at jeg kan holde et feilslaget Haab og en sygelig, nerves Jrritabilitet meget tilgode: kun naar som her disse Stemninger yttre sig i hadefulde Jnsinuationer og aabenbare Ubillighed imod en Mand, der er sig bevidst langtfra at have fortjent en saadan Behandling, - da maa man - beklage og ynke den, der saaledes kan lade sig henrive af blind Lidenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
At jeg ikke uden bydende Nødvendighed agter at indlade mig videre paa denne Strid, finder jeg sluttelig Anledning til at tilkjendegive. Mariebo, den 6te Marts 1846. Knud Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Gudstjeneste. Første Paaskedag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Pastor Mørch Hansen, prædiker. - Anden Paaskedag begynder Gudstjenesten Kl. 1. Pastor Schierning holder Afskedsprædiken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Avertissements. Theater i Nykjøbing Mandagen den 13de April 1846 opføres: Kong Renes Datter, risk Drama i 1 Act af Prof. Henrik Hertz. Derefter: En Comedie i det Grønne, Vaudeville i 1 Act af H. C. Andersen. Billetter a 2 Mk. 8 s. (Børn under 12 Aar 1 Mk. 8 s.) erholdes i Undertegnedes Logis hos Hr. Gjæstgiver Thomsen, samt ved Theatrets Indgang som aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7. Selskabet giver ialt kun 10 Forestillinger. H. W. Lange. Paa mit Forlag er udkommen, og faaes hos dHrr. Thjerry i Nakskov, Giegengack i Mariebo og Ravn, i Stubbekjøbing for 12 s.: Serogfyrgetyve Psalmer og aandelige Sange, udgivne som Gave til Confirmander, O. D. Lütken, Sognepræst for Karleby, Horreby og Nørre Ørslev. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-09
Hos Undertegnede er udkommen: Den practiske Huusven, indeholdende Forskrifter og Anviisninger til Brug for Huusmödre, Landoeconomer og Kjøbstadboere, deels Oversættelser af tydske polytechniske Værker, deels Originalier. Samlet og udgivet af C. Matzen. Bogen, der er 20 Ark stor, faaes i alle Bog handlinger for 1 Rbd. heftet. H. Berggreen.