Aalborg Stiftstidende, 1831-06-25
Anviisning til Forebyggelse af Smitte ved indtræffende Cholera-Epidemie. Erfaring har lært, at en ordentlig Levemaade sikkret forebygger Anlægget til at vorde smittet, især under den befrygtede Cholera Epidemie, der fornemmelig synes at angribe saadanne Personer, som enten ikke kunne eller ikke ville følge de almindelige diætiske Forskrifter. Man er saaledes i Stand til for en Deel at svække Smittens Jndvirkning ved 1) at undgaae Opholdet i indsluttet, fordærvet og fugtig Luft. Denne maa derfor flittigt renses og fornyes ved daglig at aabne Vinduerne og fjerne Alt, som fylder Luften med skadelige Uddunstninger. Hvis Sygdommen hersker i Nærheden, kan Luften desuden renses ved salpetersure og ChlorRøgninger, saaledes som senere bliver omtalt. 2) At vogte sig for Forkjølelse, deels ved ikke at udsætte sig for pludselig Vexel af Varme og Kulde, deels ved en samt Bælte om Maven og uldne Klæder nærmest Krop gen, hvorved mild Hududdunstning befordres. J denne henseende kunne ogsaa lunkne eller russiske Dampbade ved Forsigtighed bruges. 3) Reenlighed saavel i Lin hed og Lagener, som ved Badning og Vaskning af ligemet; dog at ved kolde Bades Brug i fri Luft an sendes særdeles Forsigtighed, ligesom ved de varme Gade. 4) Daglig Bevægelse i fri Luft. 5) Afholdenhed saa uafbrudt Sjælsanstrængelse, nedtrykkende Sindslidelser, især Ængstelse og Frygt, Nattevaagen og Alt hvad der ellers svækker Legemet. 6) Maadehold i Opise og Drikke. Saavel Mangel paa disse, som en sat for stor Mængde og slet Beskaffenhed, har i denne henseende en skadelig Jndflydelse. Man maa desaar- og afholde sig fra den uforsigtige Nydelse af alle sværtidøielige, sure, fede, opblæsende Fødemidler, saasom saae, især umodne Frugter og Haugeurter, Kaal, boer, Ærter, det Fede af Flesk, meget fede Fisk o. s. b. Gavnligt er det at tilberede Maden med en pas inde Tilsætning af de almindelige Kryderier. Af Drik varer maa især undgaaes slet gjæret eller suurt Øl, huur Melk, og en oversættes Nydelse af Brændeviin, hvilken især befordrer Anlægget for Smitteen. Derimod vil en ringe Qvantitet af denne Drik, tilberedet med krydrede og bittre Substantser, ikke skade de dertil Vante, ligesaalidet som en maadelig Nydelse af god Viin. - Man sikkrer sig dernæst mod Sygdommen ved ikke at udsætte sig for Smitten selv. Da denne, ifølge de hidtil gjorte Erfaringer, efter al Sandsynlighed kan forplante sig umiddelbart fra den Syge, deels ved Betørrelse, deels igjennem den ham omgivende Luft og Uddunstninger af hans Hud, Aande og Udtømmelser, og formodentlig ogsaa ved de Klædningsstykker og andre Effecter, hvormed han i længere Tid har været i umiddelbar Berørelse, hvilke rimeligviis, ligesom den Syge selv, i nogen Tid kunne smitte, saa maa en Afsondring fra disse Gienstande fornemmelig tilraades. De Personer, som ifølge deres Kald ikke kunne afholde sig fra Omgang med den Syge, f. Ex. Læger, Præster, Sy bevogtere o. s. v., iagttage følgende Regler: 1) De nærme sig uden mindste Frygt den Syge, hvilket de i denne Sygdom med saameget større Grund kunne gjøre, som Erfaring har lært, at de tilbørlige Forsigtighedstegler betydeligen indskrænke Smitsomheden. 2) De besøge ikke fastende den Syge; men nyde forinden efter Tiden paa Dagen, Caffe, Thee, Spiritus blandet med aromatiske, bittre Substantser, eller et Glas Viin; heller ikke naar de befinde sig ilde eller ere af hvilkensomhelst Aarsag meget hede eller meget kolde; de komme ikke altfor nær den Syges Aande eller Uddunstninger, hvis Skadelighed Brugen af Røg= eller Skraatobak, hyppig Lugten til aromatisk Eddike eller opløst Chlorkalk tildeels vil dæmpe. De blive ikke forlænge hos den Syge, og undgaae enhver overflødig Berørelse af oxet eller ferniseret T. benyttes ved Besøg hos den Syge, er ogsaa tilraade, lig. Jnden de forlade den Syge, maa de skylle Munden, rense Næsen, vaske Ansigtet med koldt Vand og Hænderne med en svag Opløsning af Chlorkalk (2 Qv. til en Flaske Vand). De i Sygestuerne brugte Klæder maa ofte skiftes, udluftes og gjennemrøges med Chlordamp; hvilket sidste ogsaa de ovennævnte Personer maa underkaste sig. 3) De sørge for, at en saa reen Luft, som muligt, omgive den Syge. Desaarsag fjernes fra Værelset alt overflødigt Bohave, Klæder, smudsigt Linned, og især den Syges Udtømmelser snarest muligt; ligesom ogsaa mange Syges Ophold i et lille Værelse maa undgaaes. Vinduer og Dørre aabnes ofte, eller holdes efter Omstændighederne bestandigt aabne. Man benytte desuden Røgning med salpeter sure eller Chlordampe. For at tilberede det første Slags, kommer man omtrent 1 Lod fiint pulveriseret Salpeter paa en Skaal af Glas, Porcellain eller Fajance, og hælder lidt efter lidt et Lod Vitriol-Olie til, idet man oftere omrører Blandingen med en Glasstang, eller Pibestilk. Man maa ei lade Metal, Træ, Straa eller dyriske Bestanddele komme i Berørelse med Massen. For at tilberede Chiordampe, overgyde man 9 Dele pulveriseret Kjøkkensalt og 8 Dele pulveriseret Bruunsteen (samlet faaes et lignende Pulver paa Apotheket under Navn af "Pulver til saltsure Røgelser" med 16 til 18 Dele Vitriol-Olie, hvilken man forsigtigen fortynde med 12 Dele Vand, der lidt efter lidt i smaa Portioner gydes til Syren, indtil den derved hver Gang frembragte Hede ophører. Mængden bestemmes efter Værelsets Størrelse. Man kan ligeledes nogle Gange dagligen i Værelset stænke en Opløsning af 2 Lod Chlorkalk til en Flaske Vand. Udviklingen af Chlorgas maa helst foretages paa en Tid, da ingen opholder sig i Værelset, eller i saa ringe Grad, at Lungerne ikke derved blive angrebne.