JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Befordringer og Afgang. Den 20de Decbr. f. A. er Cancellieraad, Vicebrandmajor i Frederiksted og Procurator C. L. Øgaard paa St. Croix beskikket til Advocatus regius paa St. Croix. D. 27de er forhenværende personel Capellan for Aasted og Skjærum Menigheder i Aalborg Stift, N. C. Gamborg, beskikket til personel Capellan for Børglum, Veiby og Furreby Mhdr. i f. Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Vexel=Cours. Hamborg, den 20de Jan. Bordeaux 1891. Petersborg. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2, k. S. 13 Mk. 8. Madrid, 12 Cadir 45. Lissabon 173. Amsterdam 2 M. B., 8, k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 202. Species pari. Louisdorer og Frederikdorer 11 Mk. 2 3/4 sk. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Hamb. 2 M. Kiøbenhavn, den 20de Januar. . - k. S. 202. Oblig. 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-DiscontospCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101, Norske Speciessedler pr. 100, a 101 1/2 i r. S. Sp. 176 1/2 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 18 a 18 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Dr. Dr. 101 a 101 1 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 90 1/2 Rbd. Sd. obligat. - a - i B. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. 14 pCt. svenske Hypothek=Kasse 3/4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 92 1/2 a 93 i B.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de Januar. Rug, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 52 s. Ærter, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 72 s. Hvede, 5 Rd. 92 s. a 6 R. 60 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 36 s. a 2 R. 48 s. Byg, Prad., 3 Rd. 40 s. a 3 R. 60 s. - grøns., 1 Rd. 92 s. a 2 R. 12 s. Ditto, brad. 3 Rd. 36 s. a 3 R. 30 s. Smør, Pd., 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 11 s. Havre, 2 Rd. 76 s. a 3 R. 4 s., Æg Snesen, 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Blandede Efterretninger. Fra Haderslev skrives. I Gabel fik en Karl i forrigen, Uge Tommelfingeren paa den høire Haand afreven tæt ovenfor Ledet. Han trak med en Ko, denne blev bange for en Pige og vilde løbet sin Vei, med Karlen holdt saa godt ved, at han først mærkede hvorledes det var fat, da Blodet løble ham over Haanden. - Her i Egnen er sidste Fredag og Løverdag falden saamegen Snee, at det mange Steder liggen4 a 5 Alen. Ogsaa i Amtet Cismar, i Særdeleshed i Dahme, harl. den høie Vandstand anrettet stor Skade, flere Bygninger i sidstnævnte Stad ere ganske ødelagte. Ogsaa Egnen ved Rosenhof, Gaarz og Siggen har lidt særdeles af Oversvømmelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
J Altona døde den 8de De, en jødisk Handelsmand, M. L. Rendsburg, i den høie Alder af 100 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Døde. Doctor medic. P. J. L. Klingberg; forhenværende Grosserer nu Rodemester M. Cortsen, 73 Aar; Jfr. A. C. Thygesen, 53 Aar; Høiesterets=Advocat H. Dreyer, 70 Aar; Bødkermester H. P. Hansen, 34 Aar; B. Frederichsen, f. Jensen, 38 1 Aar; Krigsassessor, Toldbetjent H. Chr. Nielsen i saa Jfr. F. C. Bærens, 71 Aar; A. M. Arnzen, f. Brennøe; Enken P. Hollesen, 71 Aar; Alle i Kbhvn. Enkefru Fiedler, f. Sporon, paa Basnæs. A. S. v. Scholten, f. v. Benzon, ik Slagelse. B. Graven, f. Langberg, 70 Aar, i Ebeltoft. Ch. Clemmensen, f. Thomsen, 63 Aar, i Aarhuus. Bagermester P. Rasmussen, 66 Aar, i Odense. R. P. Rasmussen, 28 Aar, . i Viby i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 20de Jan.: H. J. Hansen f. Korsør, best. t. 2 Tonsb. m. Byg. - Udg. D. 21de Jan. J. Meislahn f. Burg, t Norge. H. F. Rieper f. Nykjøb. og N. Schmidt f. Aarh. t. England. S. A. Høyer f. Korsør t. Drammen. P. Hermandsen f. Kallundb. t. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Hals Skibsliste. Jndk. D. 19de Jan.: J. C. Houmark f. Sunderland.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Bekjendtgjørelser. Natten mellem den 22de og 23de d. M. bortkaldtes til et bedre Liv min inderligen elskede Mand kongelig svenske og morsk Consul for Nørrejylland Wilhelm Falck i hans Alders 40de Aar. 5 uforsørgede Børn og den Afdødes gamle Moder begræde med mig Tabet af vor Støtte og Forsørger. Overbeviste om Deeltagelse, vil Bevidnelse af samme kun forøge vor dybe Sorg. Aalborg, den 23de Januar 1837. Julie Falck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Idag Formiddag Kl. 10 hjemkaldte Gud efter 6 Dages Sygeleie min kjære Svigerfader, forhenværende Fuldmægtig Christen Svenningsen, i hans Alders 69de Aar : ham lettedes Støvets tunge Byrde; men vi fælde Taarer ved hans Bortgang, thi han var os en kjær og uforglemmelig Fader. Fiurendal pr. Slagelse, den 14de Jan. 1837. Stephansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
At vor inderlig elskede Søn, Lars Holm, var, som Styrmand paa Briggen, Caroline, iblandt dem, der, ved dens Forliis den 25de f. M., imellem Hull og Sunderland, paa en saa sørgelig Maade tilsatte Livet, dette undlade vi ikke herved med dybt bedrøvede Hjerter at meddele deeltagende Familie og Venner. Over 30 Aar gammel havde hans Vandel stedse været saadan, at vi i ham havde ventet vor Alderdoms Trøst. Aalborg, den 20de Januar 1837. M. M. Holm. A. J. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Skuespil i Aalborg. Fredagen den 27de Januar opføres: Efterskriften, Lystspil i 1 Act, af Franz von Holbein; derefter: De to Frimurere, Skuespil i 3 Acter, af Pelletier=Volmeranges (grundet paa en virkelig Tildragelse), oversat af N. T. Bruun. Titchen & Kjergaard. Duffel, Petersham & Calmuck, fra 12 til 2/3 brede, ere i bedste Varer fornylig arriverede m. m. og sælges til de billigste Priser hos B. sal. Philipson, Bispensgade Nr. 251.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Hvor 1 a 2 Pigebørn kunne faae Kost, Logis og Vadsk, samt, om ønskes, Underviisning i alle Slags Haandarbeider, henhørende til Syning, anviser Adressecontoiret. Tjeneste, som Avlskarl, kan erholdes paa en Herregaard. Hr. Schjødte til Hellumlund giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Et ungt Fruentimmer, som kan paatage sig at si Fruentimmer=Klæder og al Slags Fruentimmer=Syning, lønsker sig en Condition til 1ste Mai d. A., helst paa Landet; hun er og villig til at gaae med i Huusholdning. Det nærmere kan erfares af Snedkermester, R. Friis. udenfor Vesterport i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Et Meieri paa 80 a 100 Køer søges i Forpagtning til til 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behageligst derom afgive forseglet Billet til Avis=Redactionen, mær sket M. E.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Det Sted i Hjelmerstald, som nu beboes af Garver, Schubarth, kan erholdes tilleie førstkommende Paaske Flyttetid, om Leien accorderes med Søren Hesselholdt. J mit Avertissement om det uindløste Uhr stod, at det skulde bortsælges Mandagen den 31te Dennes, hvilket herved rettes til Mandagen den 30te Dennes. C. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Rets Enke. - Redigeret af Capitain v. Søberberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Spanien. Ved Telegraphdepescher fra Bayonne veed man, at Espartero endnu den 1ste Januar befandt sig i Bilbao og at Carlisterne endnu stode i Omegnen, hvor de holdt Positionen St. Domingo, der behersker Bilbao, besat. Divisionerne Alaix, Narvae; og Ribero, tilligemed den portugisiske Division, passerede den 27de f. M. gjennem Burgos og vendte sig mod Vittoria, for at operere mod Jnsurgenterne, men mere ved man endnu ikke om deres Bevægelser. - Beretningerne fra Madrid indskrænke sig til fornemmelig at omtale den Glæde, som Bilbaos Undsætning der har foraarsaget. Belønninger i Titler og Ordener uddeles til de Paagjældende. Saaledes er Espartero udnævnt til Grande af Castillien med Titel: Greve af Luchana. Ved et Decret har Dronningen tillagt Staden, Bilbao det Tilnavn: den Uovervindelige, dens Communeraad Titel af Excellence, og dets Medlemmer Titel af Sennores. Garnisonen og Nationalgarden i Bilbao skulle føre Ferdinandsordenen paa deres Faner. Forde Faldne skal i hele Landet den 5te Febr. holdes en Sørgemesse og i Bilbao selv skal paa Statens Bekostning oprettes et Mindemærke, alle Huse repareres og Pensioner udredes for de Faldnes Enker og Børn, for hvilke der desuden er aabnet en Subskription, paa hvilken Mendizabal staaer i Spidsen med 4000 Realer og den mexikanske Gesandt har tegnet sig for 20000.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Portugal. De seneste Efterretninger, man har fra Lissabon og som gaae til 3die D., tyde rigtignok paa, at det for Øieblikket er roligt, men et Par af de nærværende Ministre skulle være kjede af deres Portefeuiller; skjøndt liberale, forekomme denikke den exalterede Opposition liberale nok, og det er derfor ikke umuligt, at man, naar Cortes aabnes, kan see et Minister=Skifte imode. Det nærværende Cabinet har, efter Oppositionens Paastand, forsyndet sig i, ikke at have afskediget alle de miguelistisksindede Embedsmænd eller alle dem, som deeltoge i Contrarevolutionsforsøget i Belem. JmodiEnglænderne driver man sit Had saavidt, at Dronningen ikke engang tør kjøre ud med sin engelske Kudsk, paa hvem der endog nylig skal være skudt, da han i Ajuda=Parken lod Prindsens Heste tilride, og denne Forbittrelse imod Britterne er endnu i Tiltagende. Den belgiske Gesandt, Hr. van de Veier, faaer almindelig Skyld af Portugiserne forat have spillet en Hovedrolle ved Begivenhederne i Belem, og, at han nu er afreist, vækker derfor almindelig Glæde. Ogsaa den danske Gesandt, Grev Reventlow, skal være hjemkaldt og man vil paastaae, at ogsaa han skal have blandet sig i Affairerne i Belem. - Værst er det at Miguegilisterne atter begynde at stikke Hovederne frem hist og her i Landet. J Algarvien huserer den før omtalte Remischide med sin Bande og udøver de største Voldsomheder. En anden Trop Miguelister har viist sig ved Lammego, men blev aldreven tilbage. En tredie var heldigere og bemægtigede sig i en Landsby imellem Guarda og Raja, Sognekassen, for hvilken den udstedte Beviis, undertegnet af Obersten for D. Miguels første provisoriske Regiments. Endogsaa i Nærheden af Lissabon skulle, i de sidste Dage af December, miguelistiske Guerillaer have viist sig og paa flere Puncter af Kysterne vil man have observeret mistænkelige Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Det franske Regjeringsystem, med Hensyn til den udvortes Politik, er næsten en stadig Gienstand for Oppositionens Dadel. I det Jndre synes Styrelsen at være heldigere; lidet mindste giver det Budget, som er forelagt de Deputere rides Kammer, meget glædelige Resultater. Frankrigs Handels-Omsætning med Udlandet ansloges i Aaret 1829 til 1233 Millioner France, for Aaret 1835 har den nærmet sig 1600 Millioner. J Skatter og Toldafgifter have mangehaande Nedsættelser fundet Sted og dog har et lignende gunstigt Forhold viist sig med Hensyn til Statsindtægterne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Ved Slutningen af Aaret 1835 havde man en Deficit af 20 til 30 Millioner at dolere over; ved Udgangen af Aaret 1836 har man havt et Overskud af 3400,000 Franes og hvis Jndtægterne i Aar ville svare til det foregaaende Aars, kan man for Aaret 1837 gjøre Regning paa et Overskudelaf 34 Millioner. Det Glædeligste er, at det er National Rigdommens Fremskridt, man har at takke for dette Resultat; dette sees tydeligt deraf, at man har kunne foretage titalrige Forbedringer, bestride uforudseete Fornødenheder, udføre loverordentlige Arbeider og at de inddirecte Skatter i 6 Aar ere forøgede med 90 Millioner. - Budgettets Hovedrubrisker ere følgende: Renter og Capitalafdrag af Statsgjælden for indeværende Aar kræve 328 1/2 Millioner; Dotationer 16 Mill.; de forskjellige Administrationsgrene over 518 Mill.; Krigsministeren fordrer henved 229 Mill.; Marineministeren 165 Mill. og Udgifterne ere, i det Hele taget, anslaaede til 10 Mill. høiere end for det foregaaende Aar. J den Sum der forlanges til Understøttelse for fremmede politiske Flygtninge, bemærker man en Nedsættelse af 500000 Fr. Forden af Marineministeren fordrede Sum er bestemt at udrustes 130 Fartøier, hvoriblandt 8 Linieskibe og 20 Fregatter, med omtrent 24,000 Mand til activ Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Blandt de Forslag, Regjeringen har forelagt de Deputeredes Kammer, kunne følgende bemærkes: 1) om Ministrenes Ansvarlighed; 2) om Statsraadets Organisation; 3) om Domstolenes nye Organisation; 4) om et Monopol for Regieringen paa at afbenytte Telegrapher og 5) om en bedre Behandling af Vanvittige. Lovforslaget, betræffende Regieringens Eneret til Telegraphernes Afbenyttelse, fastsætter, foruden en Pengemulct fra 1000 til 10,000 Fr., tillige Fængsel fra 1 Maaned til 1 Aar, samt Tilintetgjørelse af deslige telgraphiske Maskiner. Det ligger i Telegraphernes Natur, sagde Ministeren, der forelagde Forslaget, at være et Monopol og et saadant Monopol kan kun tilkomme Regjeringen, der repræsenterer hele Landet. Telegrapherne, nu omstunder et uundværligt Centralisationsmiddel, ere af altfor umaadelig Vigtighed til at de bør være i Privates Hænder. Sæt f. Ex., at Signalerne fra Hovedstaden havde i saa Minuter, udbredt Efterretningen om Opstand i Lyon til alle Retninger, hvilken frygtelig Brand havde det ikke kunne foranlediget i hele Kongeriget? Det er først siden 1831, at det industrielle Fremskridt have forledet den private ForetagelsesAand til ogsaa at kaste sig paa denne Entreprise, der hidtil ikke var forbudt af Lovene, fordi det ikke var faldet Nogen ind, at gjøre den forrige Regjering den factiske Eneret dertil, stridig. Foruden det regelmæssige Compagni mellem Paris og Rouen, existerer der og opdages daglig en Mængde hemmelige Telegraph=Linier, hvis Bestemmelser vel meest ere Coursernes Oversendelse, men som ogsaa letteligen kunne blive misbrugte til politiske Øiemeds Opnaaelse. At ansætte, Regierings=Agenter ved de private Telegraph=Linier vilde heller ikke give nogen tilstrækkelig Garantii, fordi der jo bage, den simpleste Sætning let kan ligge en hemmelig Mening, skjult o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Man har i Paris havt travlt med, at der, ifølge en Skrivelse fra Brussel af 30te Decbr., der paa Stedet i deel høiere Cirkler taltes hemmeligt om, at det franske Politi skulde have gjort Opdagelser, ifølge hvilke det ingen Tvivle mere var underkastet, at den heftigere Deel af det republikanske Parties meest exalterede Hoveder, havde stiftet en nys Snigmorder=Orden, hvorfra baade Fieschis Helvedsmaskine, og Alibeauds og Meuniers Jldrør havde deres Oprindelse. Man vilde endogsaa paastaae, at England var Hovedsædet for Selskabet, der forresten allevegne, og navnligen i Paris og Petersborg, havde sine Foreninger. J Toulon, saavelsom i de africanske Besiddelser, hersker den største Virksomhed. Den imod Constantine bestemte, nye Expedition menes at ville komme til at bestaae af 20,000 Mand, med 6 Batterier Artilleri. Algier, hed det, skulde imidlertid holdes besat med 12,000 Mand, Oran med 90001. og Bona og Bugia med 6000. Ved at lægge Besætning i de faste Pladse og anlægge en Række forskandsede Leire tænker man omsider at tvinge Araberne eller at drive dem tilbage til de store Atlas Bjerge. Jfølge Beretninger fra, Constantine rustede Ach med Bey sig af alle Kræfter, for selv i det Tilfælde, han ei skulde kunne forsvare sin Hovedstad imod et nyt og mere eftertrykkeligt Angreb, da alligevel at kunne holde Marken, og i det allerværste Tilfælde, sikkre sig et Tilbagetog til Tripolis og Biscera. Veien imellem Guelma og Bona skal han have ladet gjøre ufremkommelig. Jmod fine Undersaatter er han, efter Fransk, smændenes mislykkede Expedition, bleven særdeles mild og snedladende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Kjøbenhavn, den 18de Januar. Conferentsr. og Prof. ordinarius ved Kbhvn. Universitet, Dr. philos. L. Engelstoft, R. af O. og Döm., er tillagt allerh. Ordre til at indtræde som Medlem af Commissionen for Arnæ Magnæi Stiftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Den 17de Jan. har Handelsfuldmægtig C. F. A. Jantzen, i Frederikshavn faaet Bevilling til at være Translateur og Tolk i det tyske og engelske Sprog i Hiørring Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Skibsfarten paa Kjøbenhavn i December Maaned har, paa Grund af Aarstiden og det indtraadte Frostveir, ikke været stor, og Handelen var i Forhold derefter kun ringe, med Undtagelse af Kornhandelen. Der ankom 39 Skibe fra og afgik 27 til Udlandet. Farten til og fra Jndlandet var dog temmelig levende; Tilførselen af indenlandske Varer, især af Korn, stor Fra Jndlandet ankom 184 Fartøier (hvoraf 2 fra Jsland og 3 fra Færøerne), og dertil afgik 194. Fra Brasilien tilførtes i 207 Kasser og 107 Foustager Sukker og 966 Sække Kaffe. Kaffeen solgtes tildeels ved Auction for 20 a 21 3/5 sk. pr. Pd. Fra Hamborg og Altona tilførtes 80,000 Pd. Kaffe. De høie Priser paa Rom gjorde, at der fra Flensborg tilførtes 319. Fade eller omtrent 625 Oxh. a 30 Viertler. Fra England tilførtes 9000 Tdr. Steenkul og 2200 Tdr. Salt. Desuden indførtes endeel friske og tørre Frugter, Vine, Jern, Tømmer og 1000 Tdr. Sild. Af Korn tilførtes fra Østersøen, kun 5000 Tdr. Hvede; derimod fra Jndlandet 72,000 Tdr. Korn, hvoraf 30,000 Tdr. Hvede. Der udførtes 18,000 Tdr. Korn, hvoraf 2500 Tdr. Gryn og Meel. Prisen paa Korn vedbliver at være høi, især paa Hvede, der betales med 16 a 7 1/2 Rbd. pr. Td. Der har iøvrigt været temmelig betydelige Omsætninger i Korn, og flere Partier ere solgte at modtage i Provindserne til Foraaret. Østersøisk Rug er solgt til 6 Mk. 12 s. a 7 Mk. Bco. pr. Td. Udførselen af andre Producter var, med Undtagelse af et Parti Huder paa 140 Skpd., kun ringe. Den omtalte Smørtilførsel fra Hamborg udgjorde kun 286 qvart og 34 halve Tdr., men det viser dog, lat vort Forraad af Smør maa være ringe, eller og at vore Priser ere høiere end i Hamborg. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Den berømte Pianistinde Frøken Clara Wieck fra Wien har i Sinde at besøge os til Foraaret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Den 30te holdes Auction over Conferentsraad Bugges Maleri- og Kunstsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavnsposten, minder om nogle Facta, SorsAcadem i betræffende, hvorom og at Fædrelandet forleden vittigen bemærkede, at medens Kjøbenhavns Universitet har et bestemt Formaal, men var i Forlegenhed for Penge, havde Sorø=Academi derimod fuldt op af Penge, men syntes i Forlegenhed for et Formaal. "Sorø=Academie, siger Kbhvnspst., er oftere hendød, eller salig hensovet, og nu har man hørt ymte om en lignende Hændelses Mulighed. J Anstalten er Plads for 64 Pensionairer; men af disse Pladser staae de 30 ledige. Regnes saa tillige de 14 Grakistpladser fra, saa ere der kun 20 betalende Elever for Øieblikket. Et andet Syghedstegn er det hyppige Directorskifte Efter 7 Aars Forløb tog Statsraad Tauber sin Afsked, efter andre 7 Aar tager Statsraad Estrup sin. Det er, ikke Døden, som bortriver dem, eller en mødig Alderdom, som byder dem at søge Hvile, det maa være noget Andet, som fordriver dem. Den Første har i Pension gode 1200 Specier, og reiser nu om i Nordens Lande; den Anden ere en Rigmand, som til Foraaret reiser til sin Herregaard; og naar han reiser fra Sorø, saa reiser en Præst fra Kjøbenhavn derud, for at overtage Directoratet. Denne tredie Dilerector skal have i klingende Mynt 3000 Rigsdaler aarlig for sit Arbeide, foruden andre store Agrements. Det er ensk ominens Omstændighed, at man seer sig nødsaget til at berøve Hovedstaden een af sine meest yndede Geistlige, for at skaffe en Director tilveie for Anstalten i Sorø. Det er langtfra vor Agt at ville kaste den mindste Skygge paa den almeenagtede Hr. Waage; men naar man kan være i en saadan Forlegenhed, at man til Director i Sorø maa tagel en Mand, der ikke har noget Navn i Literaturen, der ingen videre Navnkundighed har som Embedsfører, der blot har været Adjunct, som saa utallige Præster have været, og som kun er undet Prædikant og en almeenagtet Sjælesørger, saa maa det i al Fald være ringe bevendt med det mange Lærde og Skolemænd, som han skal træde i Spidsen for, og saa har Sorø=Academi ogsaa i den Henseendelsvigtet Nationens Haab, at nemlig der ikke blot skulde dannes meer end sædvanlig flinke Studenter, men tillige meer end sædvanlig flinke Skolelærere. Denne Hændelse har forhauset og foruroliget os, da vi nu mindre end forhen kunnese fatte Hensigten af den Mængde Læreposter ved Sorø=Aca dem. Det er kun en ringe Beroligelse, at Academiet, under denne fleerdobbelte Skranten, i financiel Henseende levere saa overordentligt vel. Dets aarlige Overskud skal være fral12 til 18000 Rbd., og det endskjøndt det giør Depenseer, som f. Ex. den med Agerdyrkningsinstitutet paa Mørup der skal have kostet over 62,000 Rigsdaler, uagtet kun 3 Candidater avledes paa denne velgjødede Ager. Ønskeligt, høieste Grad vilde det derfor være, om Hr. Waage var betænkt paa at foreslaae Regjeringen en Anvendelse af disse enorme Midler, som ikke blot fandt et Triumvitats, men den hele Nations bifald."
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Ved Landsoverretten i Viborg ere i Juni Maaned f. A.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
blandt andre, afsagte følgende Domme: Jens Pedersen Nim for Tyveri dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. - Stephan Christensen af Veile, tiltalt for at være truffen i Begreb med i Veile Skov at afsange en Green af et Træ, frifunden for det Offentliges Tiltale. - Christian Bidorff Møller, tiltalt for Tyveri m. m., frifundens for videre Tiltale. - Niels Jørgensen Daugaard for Tyverie dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 8 Maaneder. Skomager P. Østergaard, i Aalborg dømt at betale til Bagermester L. P. Kjersgaard, 75 Rbd. 3 Mk. 1 s. med Omkostninger. - Propr. N. Petersen frifunden for Tiltale af Propr. Leemeier i en Sag, anlagt fordi Petersen havde opryddet et Stykke Jord paa Tved Kirkegaard til Familiebegravelse uden Tilladelse af Leemeier, som Kirkecier. - Johan Henrik Kaas og Hustru for Tyveri m. m. dømte den Første at hensættes i Rasphuset i 4 Aar, og den Sidste i Viborg Tugthuus hendes Livstid. - Niels Andersen Bjergel, for utilbørligt Forhold imod hans Fader at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - Jens J. Nørager eller Olesen for Tyverie og svigagtig Omgang med laant Gods at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
Anders Jensen af Store Brøndum for fornærmelige Beskyldninger mod Herredsfoged Hvass m. m. dømt at være Mindre mand og at hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus 1 Aar, samt at bøde 10 Lod Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-26
J denne Maaned ere afsagte følgende Domme: Christen Nielsen Lemtoft for Hæler dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 1 Gange 5 Dage. - Vilhelm Hansen for Tyveri dømt at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - J Sagen mod Michel Poulsen og Frederik Petersen Kraiberg, tiltalte for Tyveri, er hiin frisunden og denne dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Dage.