JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-11-21
Da forrige Guldsmedsvend Henning Desson in May, sidst ved Døden er afgangen i Snadelow Degneboelig, hvor hans ringe Efterladenskab strax efter Dødsfaldet er taget under Behandling, og vev offentlig Auction i Penge udbragt; saa bliver hans opgivne Arvinger, som ere: Degnen Sr. Bierrings Kiere, ste i Snadelow, der er en fuld Søster til den Afdøde, hans anden Søster Margrethe Kirstine Dessons efterladte Børn, Hans Lintrup opholdende sig i Kiøbenhavn, Andreas Lintrup opholdende sig i Helsingøer, Enken Margrethe Cathrine Lintrup opholdende sig i Kiøbenhavn, Johanne Lintrup i ugift Stand, tienede i Kiøbenhavn; end videre Malene Dessou, gift med Guldsmed Hansen i Dybensgade i Kiøbenhavn; desuden endnu efter Anmeldelse, den Afdødes Halvbrødre Andreas Larsen, Guldsmed i Kiøbenhavn og Peter Larsen, Uhrmager i Helsingøer, og om flere Arvinger skulle være, herved alle indkaldede, de Umyndige med Værger og Langværger at møde ved en Skiftesamling hos mig undertegnede, som paa S. T. Hr. Geheime-Conferentzraad, StiftAmtmand og Amtmand Brochenhuses Vegne, committeret dette Skifte at behandle, førstkommende 21de November og Eftermiddagen Kl. 2 Slet, Boets Jndtægter at anhøre; ligesom og Boets Debi= og Creditor til samme Dag og Tid indkaldes, da Boet derefter, efter Loven og Boets Tilstand skal blive behandlet. Roeskilde Amtstue, den 27de October 1783. B. M. Rosted, Justitsraad og Amtsforvalter.
Berlingske Tidende, 1783-11-21
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Foged Ove Henrich Wangensteen, af Wilberg udi Aggershuus Stift, Bevilling, at maae udi Aviserne indkalde afg. Provst Rasches Creditorer.
Berlingske Tidende, 1783-11-21
Paa Hvalverne ved Frederichstad i Norge er den 13de September 1783 i aaben Søe fundet et Skibsvrag med Kiølen i Veiret, derved hængende en afbrækket Stormast og en Klyvert Bom. Efterat Vraget var bleven omvendt, fandtes Kahytten og Stor lugen aldeles borte, Dækket og Enderne sønderslaget, uden Sei og Takkelage. Derved er ikke forefundet noget Navn eller andet, hvoraf kunde skiønnes, af hvad Skib Vraget er. Af Bygningen ansees samme at have været en Galease, Kiølen var 56 Fod lang, og paa Storlugens Bielke forefandtes et brændt Mærke med Affer C7. 28ve. Efter foregaaet Biergning af Vragets indehavende Ladning, og Jndsamling af det paa Søen flydende Gods, er samme ved Opmaaling og Veining befunden formelig at bestaae af følgende: 304 Skippund Hamp, hvorved fandtes hun denne Træbrikker med brændt Mærke: P. H. A. i et Kors, 20 Skpd. Strye, 5 Skpd. samfængt Lin, og af Tobaksblade Skpd., 5 Lpd., samt 6 Lpd. Lys, 48 Stykker fiin Seildug, indeholdende, 2688 Alen, bred en ottendeel Alen, 16 Stykker grov Dito bestaaende af 881 Alen, bred i tre sextendeel Alen; ved Seildugsstykkerne fandtes vedheftet Blye=Tegn med Russisk Vaaben, og Aarstal 1783, og paa Matterne om Seilduget saadant Mærke, nemlig: deels L. med et Kors, deels F. og Kors, og (1 og Kors, med forskjellige Rumere; et Heel= og 2de Halv=Ankere fransk Brændeviin, mærket ved Spunset med Helsingøers Mærke, en rød malet Kiste, paa hvis Sider staaer tegnet med hvid Farve: Niels Pedersen, 1781; der fandtes i Penge in Banco 3 Rdr. og i Sølvmynt 3 Rdr. 95 s., endeel Matros=Klæder, samt Lærrets Skiorter og Tørklæder, hvilke deels vare navnede med 1. H. p. og deels med l. R. S. samt Rumere; en Plalmebog hvori tegnet Margrette Rasmusdatter, Svendborg Ao. 1778. et aabent Brev fra P. H. Bierfreundt for hans Principal, Justitsraad Lange, til Johannes Brund i Svendborg, dateret Rødkilde den 8de Martii 1782; og endelig en Regne=Tabel, dat. Svendborg den 8de September 1778, og Navn Niels Rasmussen. Videre forefandtes og blev bierget ved befaring paa Hvalder=Kysterne, endeel Tougværker, tilhørende Skibets Takkelage. Dette Vrag og bedærvede Gods har været af den Beskaffenhed og Omstændighederne saadanne, at det ved Henliggelse maatte være udsat for at forrykkes og forverres, hvorover jeg har foranstaltet samme, dog hidtil Seildugen undtagen, ved offentlig Auction til høist mueligste Priis bortsolgt og gjort i Penge. Og da nu ingen hidtil have meldt sig som Eiere heraf, saa bliver alle de, der maatte være rette Eiere, herved udi de Kiøbenhyvnske Berlingske Tidender 3de Gange efter hinanden indkaldede, inden den i Loven foreskrevne Termin af Aar og Dag, at indfinde sig ved det Smaalehnske Amt paa Frederichshald med antagelig Legitimation og Beviis om deres Ret til forommeldte forulykkede og biergede Vrag og Gods. Moss, den 8de November 1783. Hauch, Kammerherre og Amtmand over Frederich, stad og Smaalehnene.
Berlingske Tidende, 1783-11-21
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 3die Novbr. sidst og i Siellands Landsting den 5te Dito, ere Creditorerne efter Peder Hansen Læssee, der har fahret som Constabel i det Asiatiske Compagmes Tieneste og med Skibet Kongen af Danmark paa en Reyse til og fra China ved Døden er afgangen, hvilken Constabel ellers i Compagniets Bøger har været kaldet Peder Kiøbenhavn, indkaldede med i 2 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission; ligeledes ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve Ret, hvilket hermed end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-11-21
Ved Proclama som er læst i Hof= og Stads=Retten den 3die Novbr. sidstl., og i Siellands Landsting den 5te dito, ere Creditorerne efter Qvarteermester Søren Hoff, som med det Asiatiske Compagnies Skib Mars, paa en Reyse til og fra China, ved Døden er afgangen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission; ligeledes ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel for at iagttage deres Arve=Ret, hvilket til Efterretning end yder, mere herved bekiendtgiøres. de i denne 5te Classe af det 30te Kongel. alene privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie udtrokne 5600 Gevinster og 16 Præmier blive her i Staden af vedkommende Collecteurer, imod de originale Gevinst=Sedlers Tilbagelevering, udbetalt. den 24de November og efterfølgende Sogne Dage; i Provincerne derimod, saasnart Gevinst=Designationerne og de behøvende Remisser herfra kan være expederet og til ethver Steds Collecteurer indløben. Til samme Tid kan og bekommes nye Lodder til det 31te Lotteriets 1ste Classe, som bliver trokket den 16de Febr. 1784, a Stykket 1 Rdlr.; og kan da tillige de udi bemeldte te 5te Classe pundne 10000 Frilodder imod et nyt Lod til 1ste Classe blive ombyttede, hvilket alle dertil maae enpræsenteres inden den 31te Januarii 1784, siden de i anden Fald hiemfalde Lotteriet til Beste. Kiøbenhavn, den 29de October 1783. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1783-11-21
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Cadix, den 17de October. Man siger, at Gouverneur Elliot har ladet Commandanten i St. Roch vide, at han maatte nu, da Freden var slut tet, lade de Verker af Leyren i St. Roch, som i Beleyringer vare trukne frem, sløyfe. Commandanten har herpaa svaret ham, at han endnu ingen Ordre havde dertil fra sit Hof, hvorpaa Gouverneuren selv har ladet disse Verker tage i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Constantinopel, den 17de October. Greven af St. Priest, Kongel. Fransk Ambassadeur hos Porten, lader sig offentlig see 2de gange hver Uge. Naar han begiver sig til Raadet, bestaaer hans Følge af et stort Antal Franske Adelsmænd, der ere iførte blaae Klædninger og udgjøre et prægtigt Følge, hvorved Folket undertiden udbryder i Frydeskrig. Det Wienske Hofs Jnternuntius, Friherre von Herbert, har mange Conferencer med Greven af St. Priest og da bemeldte Jnternuntius, saavelsom den Russiske Gesandt Hr. von Bulgakoff, ikke i nogen Tiid have havt Audience hos Storsultanen, saa besøger Storviziren ofte den Franske Ambassadeur og spiser med ham til Middags, hvor tillige de tvende Keiserl. Gesandtere, samt den Engelske Ambassadeur, Ridder Ainsly ere nærværende. Samtalen gaaer sammesteds ud paa Freden og Midlerne til at erholde den.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Tropperne, som vare komne fra Diarbeck, Syrien, Mesopotamien, Egypten og Africa, ere igien sendte tilbage.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
J Bulgarien, Servien, Moldan og Wallachiet, samt Bos nien og Bessarabien ligge 150000 Mand fordeelte, og deri, bland 30000 Mand Cavallerie. J Bessarabien have Tyrkerne ødelagt alt, paa det at Russerne, om de tykkede ind, ikke maatte forefinde noget Levnets middel.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Constantinopel, den 18de October. Krigsrustningerne fortsættes her bestandig, og endnu for nogle Dage siden er atter et Korps marcheret herfra til Sophia, for sammesteds at forene sig med den der værende store Armee. Man troer og, at Capitain Pacha med det første skal gaae til Søes med Floden.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Constantinopel, den 25de October. De fremmede Ministrers Sammenkomst i Pera gaaer over ordentligt tit for sig, og vaere meget længe. Saa lidet man kan faae noget at vide om disse Forsamlingers egentlige Gienstand. saa troer man dog i Almindelighed, at samme har til Grund de høye Magters Megling med Porten.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Fra Bannatet, den 27de October. Paa Grændserne er endnu alting stille, og vi høre ikke det ringeste til Udsvævelser iblandt Tyrkerne. Commercen drives uforhindret paa begge Sider. For nogle Dage siden kom fra Wien til Semlin 5 Kiøbmænd, som havde en meget betydelig Sum Penge hos sig, og toge, efterat de vare blevne forsynede med de nødvendige Passer, Veien derfra til Macedonien, for sammesteds at opkiøbe saa meget Bomuld, som de ere i Stand til at faae. Vore Kiøbmænd nyde af Tyrkerne al Biestand og Beskyttelse i deres Land. - Fra Constantinepel haves ingen videre Efterretninger, end at Underhandlingerne imellem de 3de Magter endnu fortsættes. De Franske Courerer kunne og ville ikke fortælle Semlinerne andet, og Overbringerne af Staferterne til det Keiserlige Kongel Ho ligesaa lidet. Den 20de hujus kom en Coureer fra Constantinopel, og den 23de derpaa en anden fra Wien. Begge bleve strax videre befordrede til deres Bestemmelsestæder. - Dersom der skulde være noget i det Rygte, son kommer fra en langbortliggende Egn, nemlig, at mange Franske Officierer og Jngenieurer vare ankomne til Belgrad, og at man sammesteds ventede med det første 30000 Janitskarer; saa maae man slutte deraf, at Conferencerne i den Tyrkiske Residence endnu ikke ere saa nær deres Ende, at der følgelig endnu intet er afgjort i Henseende til Hovedsagen, og at Porten derfor her, som det skeer paa andre Stæder, bruger Forsigtighed, i Fald Underhandlingerne imod Formodning skulde faae et andet Udfald, end man venter. Dog have vi, som Naboer endnu ikke faaet nogen Efterretning om disse 30000 Janitskarer. - Spahis, som staae ved Belgrad, ere meget utilfreds med, at de saa sildend paa Aaret skulde conpere. De ere ikke vante dertil, og klage over de kolde Nætter, saasom mange af dem ere komne fra saadanne Egne af de Tyrkiske Lande, hvor man sielden hele Vinteren igiennem seer nogen Snee. Alle disse ville hiem igien. Man faaer nu at see, om Bassens strenge befaling kan afværge disse Folks Afreise. - Det heder endnu bestandig, at Folket i Constantinopel truer med et Oprør, naar det hører tale om Forliig, og derimod viser sig villigt, saa snart Talen er om en uundgaaelig Krig. Men denne store Lyst til Brand og Sverd er vist ikke almindelig iblandt Musselmændene. Vi vide om mange det Mødsatte. Neppe faae de Ordre til at marchere, førend nogle undskylde sig med deres Privilegier, og sige, at de ikke vare bestemte for de Egne, hvorhen man vil beordre dem, men at de høre til det Land, hvori de have sat sig ned. Andre foregive, at deres Post er denne eller hiin Fæstning, for at hielpe til at forsvare den. Men de fleste forlange igientagen Ordre, og ansee det for meget betænkeligt, at adlyde den første, under det Paaskud, at de ikke kunde ansee Ordren som tilforladelig fra Storsultanen. - Musselmændene kunne aldeles ikke skiuvle deres Fortrydelse, naar de høre, at saa mange Raizer og Græker deres forhen værende Undersaattere, blive saavel imodtagne i de Keiserlig Kongelige Stater, og ikke allene bekomme Borgerskab, men endog Friehed til at kiøbe Godser, og herved Rang med Adelsmænd.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Dynkirken, den 28de October. Vor Havn er endnu i den samme Forfatning, som den var for Krigen, omendskiønt der ere gjorte adskillige Forslag til Bassinernes Opbyggelse, hvortil der behøves overhovedet til 8 Millioner. Hvad befæstningen fra Landsiden angaaer, da har Staden meget udvidet sig, og de gamle Mærker ere tildeels allerede borttagne, og Pladserne bebyggede. Man maatte altsaa anlægge de nye Værker længere ud, og da er Jordbunden saa løs, at en 30 Fods Pille ikke finder nogen fast Grund.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
. Havre de Grace, den 29de October. Vor Havns Forbedring og Udvidning vil koste 20 Millioner Livres. Man har allerede lagt Haanden paa Arbeidet. Den største Deel af Citadellet er taget bort, og paa Jordtungen imellem samme og Seinefloden vil man opføre en nye Stad. Der bygges tvende Bassins, den ene for de Kongelige og den anden for Coffardie=Skibe. Havre de Grace vil altsaa blive en smuk og stor Stad, men neppe vil Havnen blive større, end at den kan rumme 50 Kanonskibe.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Tyrkiske Grændser, den 2den November. Efter nogle Beretninger er det Tyrkiske Ministerium ganske bleven forandret, og ingen, undtagen Storviziren og Capitain-Pacha, bleven i sin Post. Det heder og, at den første giver nu mere sin Stemme til Freden end den sidste, og har heri de fleste Tilhængere. J øvrigt lader alle Ting i Tyrkiet endnu fredelig, og de til Foxin og Simniza i Wallachiet commanderte Pachaer have paa deres Anmarch faaet en anden Vending. Det heder og, at Porten, for at undgaae Krig, giver efter i alle Deele, ja endog det Tyrkiske Hofs Cancellie Udtryk imod Huset Østerrige, der somme Steder vare temmelig uskikkelige, ere blevne forandrede.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Jtalienske Grændser, den 4de November. Kongen af Sardiniens Krigsrustninger blive alt mere og mere alvorlige. Alle Deserteurer og Banditer, som indfinde sig og tage Sardinisk Tieneste, faae Pardon. Milicer, bliver optegnet og overalt anlægges der Magaziner. Tilkommende Foraar ville vi formodentlig faae meget Nyt at vide.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Pohlen, den 5te November. Efter nogle Beretninger skulle Russerne ogsaa have besaAbassa i Circassien. - De Russisk Keiserlige Tropper, som for nærværende Tiid staae i Ukraine, Crim, og overhovedet paa Grændserne, ere fordeelte i 5 Corpser, og udgiøre tilsammen over 200000 Mand. Feldtmarskal Romanzow fører Hovedcommanden over samme, og under ham commandere Fyrst Alexander Potemkin, Repnin, og Generalerne Soltikof, Poul Potemkin og Suwarsw.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Ungern, den 6te November. Efterretningerne begynde igien at blive krigerske, og efter nogle Omstændigheder at slutte lader det næsten til, at Tiids punkten til virkelige Fiendtligheder nærmer sig. De Keiserlige Krigsfolk i Ungern formere sig i Korpser, og man venter snart Efterretning om, at Belgrad er bleven bestormet.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
General von Schrøder arbeider utrettelig paa at oprette den Militaire Skyts igien, og Græv Auersperg, hidtil værende Stadshauptmand i Wien, har at besørge Forspændene, som skal leveres af Østerrige. Udskrivningen har forskaffet et tilstrækkeligt Antal Rekrytter, og desuden hverves der endnu stærkt i Wien. De i Siebenbürgen forlagte Feldttropper ere endnu bestandig i deres Cordonpladser, og indtil førstkommende Martii Maaned have de indfødte vel faaet Lov til at reise hiem, men ingen af dem, som have capituleret, maae faae deres Afskeed, omendskiønt Capitulations Tiden er ude.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
London, den 7de November. Der siges for vist, at Hollænderne allerede have tilbudet vort Hof et Æqvivalent for Negapanam, og at denne Sag skal blive Parlementet forelagt. - J Forgaars kom en Expresser over Land hertil fra Ostindien, men som maatte holde en temmelig lang Quarantaine i Marseille. - Breve fra Jamaica melde, at der paa Øen Cuba har raset en stærk Storm, som varede i 40 Timer, og har gjort stor Skade paa Skibene &c. 20 Personer ere ved denne Leilighed blevne begravede under Ruinerne af deres Huse. - Kongressen er virkelig for Alvor betænkt paa at oprette en Commerce=Tractamed Engeland. En Amerikansk befuldmægtiget Minister ventes og med det første hertil. - Breve fra Petersborg melde, at de dertil ankomne Engelske Officierer torde blive Keiserlig belønnede, om der endog ingen Krig skulde blive af med Tyrkerne. - Fra Nyeyork under 26de September meldes følgende: Her ere endnu omtrent 3000 Jndbyggere, at hvilke den største Deel vil reise til Europa, naar Engelænderne gandske forlade Staden. Nyelig kom en Kiøbmand til General Caricton, og udbad sig en Krigskaluppe til at transportere sine Effecter til Nyeskotland. Generalen sagde, at et ordentlig Transportskib vel var tilstrækkeligt hertil; men Kiøbmanden svarede, at der var 100000 Pd. Sterl. i rede Penge iblandt hans Effecter.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Westpreussen, den 7de November. Danzigerne ville endnu ikke give efter, men søge hellere ved List og største Fare, at bringe Levnetsmidler ind i Staden. Saaledes bringe Bønderne under Paaskud at hente Vahrer fra Staden, Vogne for hvilke ere spændte fede Oxer, ind- og komme med dem tomme tilbage. Natten til den 3die huj sloge Slagterne i Danzig sig med Magt igiennem Forposterne og svømmede med 30 store og fede Oxer igiennem Weichselen. Om Natten til den 7de kom tvende Fartøier med Fiske i klart Maaneskin ved gunstig Vind, under fulde Seil, paa Weichseln, til Staden, efterat de lykkelig, dog med Livs-Fare, havde udstaaet Jlden fra de Preussiske Piqvets paa begge Sider af Floden. Al denne Gienstridighed vil dog ikke tiene til andet, end at der fra Preussisk Side bliver føyet endnu alvorligere Anstalter imod Staden.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
London, den 11te November. Forleden Torsdag gav Hs. Kongel. Høyhed Prindsen af Wallis et Afskeeds Tractement paa Dronningens Palais for adskillige fornemme Adelsmænd, og i Dag var atter et berammet, til Jndvielse af Hs. Kongel. Høyheds nye Residence, i Carleton House; men uhældigviis ere Værelserne endnu ikke i den Stand, at de kan imodtage de nye Kongel. Beboere, hvilket fornemmelig maae tilskrives den store Brand i Alders gatestreet, hvori en stor Deel af de Meubler, som vare bestemte for Prindsen, bleve opbrændte. - Forinden Hs. Majestæt Kongen i Gaar var ankommen i Overhuset, var Prindsen allerede der tilstæde, aflagde den sædvanlige Eed, som Husets Medlem, og tog i samme for første Gang sit Sæde. J Dag begav Hs. Majestæt Kongen sig til Overhuset i sin Prydelse, satte sig paa sin Throne, lod de af Underhuset kalde derhen, og holdte en Tale. - Skibet Prinds Rupert er ankommen fra Hudsonsbay med en god Ladning Skindvahrer.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Det heder, at Regieringen har givet befaling til at sætte Forterne ved bemeldte Bay, der ikke vare oprettede til noget Forsvar imod et Overfald, i saadan Stand at de ikke oftere, skulle blive udsatte for et saadant Vanhæld, som det der rammede dem i sidste Krig. Denne Forsigtighed synes nu at være meget mere fornøden, da en stor Deel af Pelshandelen i Canada vil komme i Amerikanernes Hænder, og vi have altsaa saa meget mere Aarsag til, at sætte den fra Hudsonsbay i Drift.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Fra Halifax i Nyeskotland ere ankomne Breve af 4de Oct. som melde om mere end 500 Familiers Ankomst fra Nyeyork. Man troer, at denne ellers saa meget foragtede Colonie torde blive en af de meest blomstrende. Man har oprettet store Establissementer for Fiskefangsten paa Kysterne, hvortil de ere befundne overmaade beqvemme. Alle Slags Fiske findes heri Overflødighed. J Bayen af Chaleur, vrimler det af Cablian og Lax. Den sidste fanges om Natten ved Fakler; thi Laxen iler til Lyset, hvorpaa Fiskerne aflive den med et Slags Spyd eller Landser. - Fra Dublin meldes, at man i Dungannon har aabnet en Subscription, for sammesteds at opføre en prægtig Bygning, hvor de bevæbnede Frivilliges Deputerede kunde holde Forsamling, som i et Parlementshuus. Greven af Bristol, som tillige er Biskop af Derry, har tegnet sig for 500 Pund Sterling til dette Brug, og hans Søn, en Dreng paa 12 Aar, maatte efter Faderens Ordre skrive sig for 50. Denne Forsamling af Deputerede faaer alt mere og mere et alvorligt Udseende, og har nu nyelig taget sig den Friehed, som Parlementslemmer at frankere sine Breve, uden at betale derfor.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Haag, den 11te November. Den 8de i indeværende Maaned holdte Generalstaterne et overordentligt Møde. Arvestatholderen var nærværende saavel i dette som i Statsraadets. Gienstanden for disse 2de Forsamlinger var, at et Østerrigsk Detachement fra Brügge havde taget Forterne St. Donges og St. Paul i Besiddelse. Denne Bemægtigelse skede, fordi bemeldte Forter ligge inde paa Grændserne af de Østerrigske Nederlande, og sammes Grund er aldrig bleven afstaaet til Republiken, omendskiønt nogle mene, at det skede i Barrier=Tractaten 1715. Andre troe, at Østerrigerne have taget disse Forter i Besiddelse, til fyldestgiørelse, fordi man uden den Østerrigske Regierings Tilladelse havde begravet en Død i Doelen. Dog er alt dette blotte Rygter. Den 8de blev en Courer affærdiget til Hr. Hop, vor Minister i Brussel. - Generalstaterne have faaet Efterretning fra deres Ambassadeurer i Paris, at det Londonske Hof allerede havde afsendt Ordre til at begynde med Restitutionen af Trinconomale og de øvrige Pladser, som Præliminarierne ere bestemte til at gives tilbage. – J Følge Breve fra Constantinopel, har det Tyrkiske Raad fattet den uryggelige Beslutning, paa ingen Maade endnu at forkynde de tvende Keiserlige Hoffer Krig. Skulde det ikke komme til Forlig, vil det erklære alle de Provindser for Rebellere, som henhøre til deres retmæssige Gebet, og give sig i fremmede Magters Vold.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Vor Minister i Brüssel er bleven beordret af Generalstaterne, at foreslaae den der værende Østerrigske Regiering, ved vexelsidige Commissarier i Mindelighed at bilægge Sagen angaaende bemægtigelsen af Forterne St. Donges og St. Paul. Jmidlertid har bemelte Minister, Hr. Baron von Hop, faaet et Promemoria fra Regieringen i Brüssel, der ved en Coureer er indløbet hertil i Torsdags, hvoraf man seer, at Hans Majestæt Keiseren forlanger, at Grændse=Tvistighederne maae afgiøres i Overeensstemmelse med Reglementet af 1664, og ikke indrettes efter Conventionen af 1718, som har sit Udspring fra Barrier-Tractaten i Aaret 1715. Man beklager sig og i samme over, at Staterne have ladet denne Sag komme saa meget i Langdrag, at Territoriummet er bleven fornærmet ved en Døds Begravelse i Doelen &c. &c. J øvrigt har Arvestatholderen paa Staternes Forlangende ladet 2de Regimenter marchere til Sluis. Den her værende Keiserl. Minister, Friherre von Reischach har mundtlig bekræftet alt, hvad som var anført i det fra Brüssel indløbne Promemoria.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Polske Grændser, den 12te November. Det bekræftes, at Prinds Salomo endnu ikke har underkastet sig det Russiske Overherredømme, som Prinds Heraelius, endskiønt man detsangaaende har været i Underhandling med ham. - Oberste Tamara, som har bragt Conventionen med Prinds Heraclius til Petersborg, er allerede med Ratificationen paa samme reist tilbage.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Warskau, den den 12te November. Efter indløbne Beretninger fra de Tyrkiske Grændser ere de Tyrkiske Tropper allerede i Slutningen af forrige Maaned trukne i Vinterqvarteer. De Russisk-Keiserlige Tropper skulle have gjort det samme. - Tyrkerne selv haabe, at Congressen skal komme i Stand, og at det med at opofre nogle Provindser skal løbe lykkeligt af for dem.
Berlingske Tidende, 1783-11-24
Kiøbenhavn, den 24de November. Den 25de Junii d. A. er Doctor Medicinæ Knud Nicolai Carstensen, allernaadigst beskikket til Land=Physicus, udi Aalborghuus med flere Amter og underliggende Kiøbstæder. Under 23de October er Hr. Kammerherre Frederich, Ludvig, Greve af Wedel til Grevskabet Wedelsborg, allernaadigst beskikket til at være Amtmand over Assens og Hindsgauls Amter i Fyen. Den 24de November er Bendix Andreas Diderich Evers allernaadigst beskikket til Skovfoged Fusing og Taarstedet i Amtet Gottorff.