Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-08
Man vidste allerede den 28de August i London, at der var holdet en Konference imellem begge Husene om den engelske Municipal-Bill, for at mægle i Henseende til de væsentligste Differencer; man formeente selv, at der vilde blive truffet en Overeenskomst om den irlandske Kirkebill, saaledes at man vilde lade den Post om Anvendelsen af den protestantiske Kirkes Overskud til andre end til kirkelige Formaal, udsættes til næste Session. Saavel de ministerielle som de konservative Blade udlade sig temmelig i denne Aand. Selv Bladet Times, hvori de Torys Aand er faret, er blevet moderat, og dets Modstander, Koureren, har klappet i Hænderne dertil. Ministerne have indbudt deres Venner til et Giæstebud, for ved at styrke Legemet at give Siæ ten Kraft til et modent Overlæg. Municipal Billen blev bragt tilbage til Underhuset den 28de August, efterat den 3die Læsning var passeret i Overhuset, med 69 mod 5 Stemmer. Ministerne bade Huset meget om at afholde sig fra enhver bemærkning om Billens Behandling, indtil Sagen kunde komme under Forhandling den 31te; dog kunde Hume og O'Connel ikke afholde sig fra at sige: at billen i sin forqvaklede Tilstand fortiente ikke at tages i Betragtning. Lord Brougham har nedlagt en Protest, bestaaende af 12 Punkter, mod Amendementerne Den 31te August kom, og Debatten om Municipal Billen begyndte og skulde fortsættes den 1ste September. Sir Robert Peel traadte op og erklærede, at han vel ikke billigede alle Amendementerne, især ikke den, at Aldermennene skulle vælges paa Livstid; han giorde Lord J. Russel store Komplimenter for hans Moderation; men han billigede forresten Overhusets Amendementer i det hele. Mærkværdigt var det, at Lord John Russel forelagde en nye Plan med Billen, hvori han giorde store Koncessioner; og endnu mærkværdigere var det, at Hr. O'Connel selv talede i en eftergivende Tone. Men denne sidste Eftergivelse opklarer formodentlig hele Gaaden: Lorderne ville udentvivl give efter i Henseende til den irlandske Kirkebill, som ligger udenfor deres Jnteresse, naar man kun vil give efter fordem i Henseende til Municipal Billen, som berører meget deres Jnteresse. Lord J Russel er en alt for kold Kalkulator til ikke at fatte hvad der forØieblikket er det vigtigste at holde paa. Fonds ere imidlertid stegne; thi nu er der Fred og ingen Fare. For at erholde Fred og forebygge videre Farer er ogsaa Trykkeloven bleven antaget af de franske Deputeredes Kammer den 29de August med 226 mod 155 Stemmer, uagtet alle philosophiske og politiske Demonstrationer imod den. Hr. Odillon Barrot var den sidste som modsatte sig Trykkefrihedens Bankerot. J England, hvor man nu er saa gammel vant til Pressens Udsvævelser, kan man slet ikke sinde sig i den nye franske Presse-Lovgivning, og Bladet Koureren bekiender, at en saadan Lov har man ikke nødigt at frygte for i England, da den vilde stride mod Magna Charta; men, siger det, de franske Ministre bryde sig hverken om Charter eller og Grunde. Det værste er imidlertid at Bladen bryde sig hverken om Løgn eller Sandhed; man maa tilstaae, at Trykkefrihedens værste Fiender ere dens Misbrugere, naar Skribenterne udviste Maadehold, Anstændighed og Sandhedskiærlighed saa vilde Trykkefrieheden ikke blive indskrænket, men man kan ikke forestille sig noget Skandaløsere end Tonen i saamange af de franske Blade.