JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Tirsdagen den 16de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem og 3 og 5 Slet, bliver ved Auktion anden Gang opbuden : Huset No. 137 i Farvegaden, Vester Qvarteer, assureret for 4 6100 Rbdlr. Sølvværdie; tilhørende afg. Hensionist ved det Kongelige Theater Peter Petersen kyngsøes be Stervboe. Dets Beskaffenhed erfares af de trykte Plakater og Vurderingsforretningen, hvilke tilligemed Conditionerne erfares hos Boets Curator Copiist Langhorn, boende paa Halmtorvet Nr. 74 anden Sal. To medelst anden Bestemmelse er jeg findet at sælge min tilhørende Gaarde) No. 57 paa denne Stads Vesterbroe enten underhaanden eller ved en eneste Et Auktion, som er berammet at afholdes i bemeldte Gaard Tirsdagen den 16de N. August førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4. Gaardens Bygnin, seger ere Grundmuur og i samme er 13 reele gidsede og betrukne Værelser, des, be uden de fornødne Udhuse, hvori er indrettet Vigaremisse, Staldrum med 5 Spiltouge, Rullestue, Karlekammer og Brændehuus. I Gaarden en Portion fersk Pompevand, til Gaarden en Frugthauge, hvori er omtrent 1 og Stkr. udmærkede gode Frugttræer, der næst en veldyrket Kiøkkenhauge, og uden for samme en Jordlod paa omtrent 2 Tønder Land. J Gaarden staaer alaf en offentlig Stiftelses Midler 5600 Rbdlr. Sølvværdie paa 1ste Prioritet, Gaardens Bygninger er i Brandkassen forsikkret for 16720 Rbdlr. Sølvvær= m. die, og Hæftelsen til Banqven er udbetalt. Skulle Gaarden blive solgt, underhaanden, skal det betimelig vorde bekiendt, ort. Eiendommen kan dagligen tages i Øiesyn, og Conditionerne er til Eftersyn saa vel hos mig med som hos Prokurator Wilse, boende i store Kannikestrædet Nr. 31. kiøbenhavns Vesterbroe, den 29de Julii 1814. H. Rosted. Jnsdagen den 17de August førstkommende, Kl. 9 Formiddag og følgende Dage, lader Enkefrue Grevinde Baudiesin ved offentlie Auktion udi Palalet No. 1799. Litr. A. i Bredgaden, bortsælge smagfulde Meubler og Effekter, bestaaende af Plet og Bronce, Desertspeile og Groupper, fine slebne Glas og Karafler, Mahogni og andre Meubler, Lysekroner, Gulvtepper, Kobber, Messing, Blet, en komplet Feldt Eqvipage af hvidt Blik, Kobberstykker, Ribedækkeaft ner, Vogne m.v., imod Betaling til Correspondence Chef Holm paa fra Vestergade No. 8. De trykte Fortegnelser kunne erholdes i Hr. Jssenhandler Windslows Boutiqve paa Vestergade No. 8, samt hos Portneren paa Palate, imod 8 Rbs. for Stykket. Det Sælgende bliver til Eftersyn Mandagen den 15de og Tirsdagen den 16de August fra Kl. 11 til 2.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
følgende Kornvare vorde ved offentlig Auction bortsolgt: Mandagen den 22de August, i Ringsted, circa 33 Tdr. Hvede 31 Skp. Rug, og 719 Tdr. Byg. Tirsdagen den 23de August, i Sorøe, circa 18 Tdr. Hvede 276 Tdr. Byg, Onsdagen den 24de August, i Slagelse, circa 74 Tdr. hvede, og 182 Tdr. Byg. Torsdagen den 25de August, i Corsøer, først en ca 5 Tdr. Hvede, og 242 Tdr. Byg. og dernæst end videre : 3 Tdr. 5 Skpr. 11 ½ 3dkr. Erter. 10 Tdr. 2 Skpr. 2 1/3 Fdkr. Hvede, 41 Tdr. 3 Skpr. 213 Fdkr. Rug. 352 Tdr. 2 Skpr. 3 12 Fdkr. Byg. 36 Tdr. 5 Skpr. 13 Fdkr. Havre.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Fredagen den 26de August, i Skielskiør, circa 113 Tdr. Hvede, 53 Tdr. Rug, 62 Tdr. Byg. Alt paa de Conditioner, hvilke paa Auctionsstederne nærmere ville vorde bekiendtgjorte og forinden hos hver af benævnte Kiøbstæders Magistrater, kunne erholdes til Eftersyn. Kornvarene ere af særdeles god Beskaffenhed, og Auctionen begynder paa hvert Sted om Formiddagen Kl. 10. Sorøe, den 7de August 1814. Stemann. Formedelst forflyttelse agter jeg at bortsælge enten underhaanden eller ved offentlig Auktion, Torsdagen den 1ste September førstkommende, de mig der i Byen tilhørende Steder, nemlig : No. 54 paa Nørregade med Udhuse, Gaardsrum og en god Hauge ; hvortil og hører et Høveds Græsning. No. 70 og 71 i St. Hansgade, som samlede udgjøre en rummelig og beqvem Boepæl, men kan og separeres. Conditionerne ere til Eftersyn hos Prøve=Prokurator Petersen paa Nyetorv No. 85 i Kiøbenhavn, og her hos mig. Skulle disse Steder, hvori ere gibsede, malede og betrukne Værelser, blive solgte underhaanden, skal saadant blive bekiendtgjort. Ringsted, den 4de August 1814. Petersen, Bye- og Herredsfoged. Fordrup Degneboelig, beliggende i Vester Frakke berg Herred, nye Sorøe, e) Amt, 2 Mile fra Slagelse og Corsøer, bliver, i Følge det Kongl. Danske Kancellies Resolution paa Amts Direktionens Approbation, den 7de September Formiddag paa bemeldte Sted ved offentlig Auktion bortsolgt bemeldte Degnebolig, bestaaende af 4 Længder, hvori findes beqvemmelige Værelser: af Dagligstue, Storstue, Senge og Spisekammer, Kiøkken og Bryggers ; i de andre Længder, Koe, og Hestestald, rød og Lade, Karlekammer, Torv huus, Brønd i Gaarden m.v., samt en der tilliggende beqvem Hauge med Frugttræer, indhegnet med Steengiærde Med Gaarden følger 5 Tdr. Land i Marken, indgrøvret, hvoraf 1 Tønde Land indeholdes fornøden Tørveskiær at god Bonitt Conditionerne, hvorefter Eiendommen bortsælges, kan erfares hos Undertegnede. Egitielmagle Præstegaard ved Slagelse, den 4de August 1814. S M. Byer. Provst i Vester Flakkeberg Herred.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Paris, den 2den August. Hertugen af Berry er over Deuay og Lille afreist til Engelland. Fire af hans Adjutanter følge ham.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Hs. Kongel. Høihed Monsteur er igien kommen til Paris. J hans Følge var General Mation og Hertugen af Rasusa. Førend sit Jndtog holdt Hs. Kongel. Høihed Revue over adskillige Tropper af den herværende Garnison.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Cadix, den 8de Juli. Vor Gouverneur, Don Juan Villavicenzio, har udstædt en Proclamation, hvori de trues med stræng Straf, som uddrede urolige Rygter og at vi igien komme i Krig med Engelland og Frankrig, at Kong Carl den 4de vil overtage Regieringen i Ferdinand den 7des Sted a.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
London, den 5te August. De engelske Commissairer, som skulle underhandle om Freden med America, ere idag afseilede fra Dover til Ostende. General Lord Hill, som forlængenden er bestemt til Commandeur en Thef for de engelske Tropper i America, er endnu i London; hvilket inder formode at man vil oppebie Udfaldet af Underhandlingerne i Gene forinden han afgaaer. The Courier forsikkrer at følgende skal forlanges af America: 1) Fuldkommen Udelukkelse af amtticanske Skibe fra de engelske Fiskerie paa den engelsk, americanske Kyst; 2) Engellands Eneherredømme over Søerne Erte og Ontario, og de americanske Forters Sløifning i Nærheden af disse Søer; 3) Ohis som Grændse for det americanske Territorium; dog med den Betingelse, at Jndianerne paa begge Sider af Floden sikkres deres Besiddelser og Jagt.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Jfølge en paa Ligyds Kaffehuus opslagen Liste ere fra 1ste Juli til nu ikke mindre end 108 Stide enten plyndrede eller ødelagte af de americanske Kapere, hvis Antal angives til 27, hvoraf de fleste ikke have mere end fra 2 til 9 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
- Vor Tidender indeholde Følgende fra Paris, under 30te Juli I Løverdags, der 23de d., kom en General ind i Palladset, og forlangte et tale med Kongen. Man sagde ham, at Hs. Majestæt ikke befandt sig vel, og at han maatte komme igien næste Mandag. Generalen svarede, han maatte tale med Kongen, da han havde Ting af yderste Vigtighed at meddele ham. Han blev da indladt, og aabenbarede for Kongen at to Officerer af Schweizergarden næste Morgen vilde i Messen stræde Hs. Majestat efter Livet. Kongen lod sig ikke, derved afholde for at besøge Messen som sædvanlig. De to af Generalen beskrevne Officerer indfandt sig; man bemægtigede sig deres Personer og fandt et Par ladte Pistoler hos dem. - En lignende Meddelelse gjordes Kongen følgende Mandag, den 25de, at nemlig Hs. Majestæts Liv næste Dag vilde vorde udsat for Fare af en Person iført Æreslegionens Uniform. Den vagthavende Officeer fik strængeste Ordre ikke at indlade Nogen. Da nu den beskrevne Person kom, vilde man anholde ham; men han sprang over Rækværket og undkom Ved Springet tabte han en ladt Pistol.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Stockholm, den 9de August.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Bulletin. Vestgaarden ved Frederikshald den 5te August.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 30te Juli gik det andet Armeecorps under Hs. Excellence Feltmarschal 2. Grev v. Esiins umiddelbare befaling over Grændsen, og besatte Berby og Prastebakken. Fienden gjorde intetsteds Modstand; blot ved Aarbakken lønnede et ubetydeligt Detaschement nogle Skud, og trak sig derpaa tilsomst tilbage. Dette Armeecorps, som er henved 20,000 Mand stærk, og commanderes af Hs. Excellence i een Person, har under sin Marsch fra Øxnæs Brud til Præstebakken havt at klampe med utallige Møier og Besværligheder; det geraader til ligestor Hæder for Anførerens Energie og Troppernes Standhaftighed at have overvundet dem.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Samme Dag gjorde Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, ledsaget af Hertugen af Sødermanland og af sin Generalstab, fra sit Hovedqvarteer Strømstad en Recognostering til Berby og Præstebakken. Steile og gjevne Bakker, som gik op- og nedad mellem næsten lodret staaende Klipper, gjorde Veien meget besværlig for Fodglængere og ufremkommelig for Ridende. Hs. Kongel. Høihed Prinds Oscars Hest styrtede paa et meget steenigt Sted. Prindsen sprang med Behændighed ned af Hesten, fik den op, og gik, førende den ved Tøilen, tilfodt lige til Berby.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 31te Juli rykkede Generalmajor Gahns Corps ind i Norge Han fandt meget liden Modstand lige til Malmer, beliggende 1 1/2 Mit fra Kongsvinger. Dagen efter fordrev han Fienden fra førstnævnte Sted, og fattede der Posto.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 1ste August sendte Feltmarschal Grev Esen Generalmajor Braunstrøm hen at recognoscere Tistedalen. Hans Avantgarde, under Oberstlieutenant Baron v. Düdens Befaling, gik frem til Tistedalselvens Bro, men fandt den afbrudt, samt 600 Mand fiendtlige Tropper i en fordeelagtig Stilling paa den modsatte Bred. General len befalede endeel Jægere af den 3die Brigade, anførte af Capitain Lind, samt en Bataillon af Westmanlands Regiment under Major Grev Cronhielms Anførsel, at gaae over et Vadsted paa Fiendernes høire Flante, hvorpaa disse tilsomst trak sig tilbage. Vi gjorde ved denne Leilighed 45 Fanger. Vort Tab bestod i 3 Døde og 13 Saa rede. Copitain Aminoff ved Westmamands Jngere blev saaret i Armen; men er dog siden bestandig vedblevet at giøre Tieneste. Baron Daben, Major Leften og Capitain Sødermark have udmærket sig Sidstnævnte var en af de første, der gik over Vadstedet; han har faaet en Contusion i Brystet. Saasnart Fienderne bleve underrettede om vore Troppers Ankomst til Tistidalen, overgave de den stærke Stilling ved Svinesund. General Friherre Poste lod sin Avantgarde, under Generaladjutant GrevRiderstolpes befaling, gaae over Sundet og rykte frem til TorpumFeltmarschal Grev v. Eften havde ladet tilveiebringe alt det Fornødne til en Flydebro, som allerede var stationeret i Mags Havn paa Nord sandes Obde. Denne Bro blev slaget over Svinesund, og General Postes hele Division gik ind i Norge.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 2den August. Ver elskede Konge havde allerede for længe siden fattet den Beslutning at gienoplive hos Flaadens Officerer og Mandskab de skiønne Minder og Vaabenbaad og lykkelige Bedrivter, som Hs. Majestæts høie Nærværelse maa opvække blandt dem. Efter indtagen Frokost hos Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen afreiste Hs. Majestæt fra Strømstad, og gik ombord paa Linieskibet Gustav den Store.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen forlagde sit Hovedqvarteer fra Strømstad til Svinesund. Alt var der Liv og Rørelse Den 3die August sendte General Sandels, Anfører for det 2det Armeecorpses 1ste Division, Recognosceringer til den anden Side af Jngedalen. Oberst Bergholtz, som havde faaet dette at udføre, fandt paa Høiden ved Jngedals Kirke en fiendelig Styrke af nogle Batailloner tilligemed Cavallerie, som han trængte tilbage til Guslund. Vi tabte en Underofficeer, som blev skudt, samt Lieutenant Baron Sparre og 9 Mand Saarede. Fiendernes Tab var meget betydeligere. Generaladmiral Friherre Puke, som af Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen havde faaet Ordre at angribe Kragerø, gjorde følgende Dispositioner : General Grev Gustaf Bønner gik i Land paa Øes vestre Kyst med 2000 Mand Jnfanterie, understøttet af en Brigade Kanon slupper og deres Besætninger under Oberst Wirsens Command. Oberst Høy gik i Land paa Østkysten med 1000 Mand Jnfanterie, understøttet af Oberst Bruucrona med en Bataillen Kanonslupper og en Deel af deres Besætning.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Oberstlieutenant Nordenskold med Flaadens Officerer, Volouteurer og Baadsmænd gik i Land paa den sydlige Side, understøttet af Flaadens bevæbnede Smaafartøier. Efter en sag Modstand trak Fienderne sig tilbage. Frederiksstad opfordredes. Paa Commandantens vægrende Svar nærmede Major i Kierker sig Fæstningen med en Bataillon Kanor slupper og to Morteerbaade, og beskiød den indtil Aften. Efter halvanden Times Kanonade gav Skandsen Huth sig, ligesom og et Batterie paa Kragers. Capitain ved Armeens Flaade og Flagadjutant Eming, var den, som kastede i den første Kugle i Skandsen. Man fandt det 8 attenpundige Kanoner.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Batteriet paa Kragerø besattes af Underlieutenant ved Flaaden, Uler, som commanderede Jægerklæden paa Stranden. Man fandt der tre i Kanoner, samt paa begge Steder meget Ammunition og adskillige Effecter. Oberstlieutenant Baron Cederste om afsendtes, forat opfordre Frederiksteens Fæstning. Da Commandanten vægrede sig ved at overlevere den, begyndte Major Trolles Division af Morteer og Kanonslupper at beskyde Fæstningen. Al muelig Forsigtighed anvendtes forat skaane Staden; men da den stærke Strøm hindrede at Bomberne kunde kastes med Sikkerhed, faldt nogle af dem i Staden, dog lykke ligviis uden at giøre stor Skade. Morteerfartøierne ved Frederikshald have een Død og syv haardt Saarede.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 4de August forelagde Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen sit Hovedqvarteer til Vestgaarden. Efter indkommen Rapport at er fiendtlig Styrke af 5 til 6,000 Mand nærmede sig fra Kjøl, i den Hensigt at angribe General Vegesech, som bloqverede Frederikshold, begav Hs. Kongel. Høihed sig strax til Berg, forat tage denne Generals Stilling i Øiesyn, og recognoscere bemeldte Sted. GenerVegesach fik Ordre at rykke frem, fordrive Fienderne og kaste dem tilbage til Rackestad, understøtte af nogle Batailloner af Gineral Bøyes Division. Jmorges tidlig havde General Vigesach allerede besat Kiøl og Glumsers.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Paa Forlangende af Commandanten i Frederiksstad at capitulere afsendte Generaladmiral Friherre Pukt, efter erholdet Tilladelse af Hs. Majestæt Kongen, Flaadens Flagcapitain Oberst Fiint samt Oberst Skjöldebrand, forat bestemme Vilkaarene, som bleve afsluttede imellem disse Commissairer og Commandanten, Oberstlieutenant Hjals, samt ratificerede af Hs. Majestæt. Kiøkken 7 om Aftenen rykkede de svenske Tropper ind i Frederiksstad og Kongssteen. De 1500 til 2000 Mand, som udgjorde Garnisonen, bleve et gjorte til Krigsfanger; de vare vildledte Undersaatter, som, komne tilbage fra deres falske Begreder, overgare sig til deres retmæssige Konge. De have faaet Tilladelse at vende tilbage til deres Hiem. J Fæstningen findes 100 Kanoner og Levnetsmidler for sex Uger. Frederikstad behe skeer Passagen over Glommen, og en Nøglen til Christiania. Det svenske Flag veier paa dens Volde. J dets Sted skal Sverrigs og Norges Flag opsættes, som et Symborpaa begge Folks Fortning. Der, ligesom i de øvrige Egne, som ere besatte af vore Tropper, vise Jndvaanere paa den meest uforstilte Maade deres Glæde over de Svenskes Ankomst, og deres Haab om at Foreningen med Sverrig skal giøre Ende paa deres langvarige Lidelser.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
J desindede Mennesker, som ere Fiender af Nordens Rolighed, havde udspredt det Rygte, at det norske Folk havede det svenske. Siden vor Armee er rykket ind i Norge har hver Dag givet fornyede Prøver paa Falskheden af denne Paastand. Den svenske Soldat, at Naturen tapper, menneskelig og ædel, omgaaes med de norske Bønde- og Soldater som med Brødre; de komme til vor Leir som til gamle Venner. Vore Tropper bivousqvere midt iblandt den fredelige Landbrugers Hjorde, som seer sin Eiendom fredet, og som med Glæde og Taknemmelighed erkiender, at gans Lykke ligger inden for Grændserne af hans Pligter. De, som have søgt at forbittre Folket, og et opirre det mod de Svenske, ere meget strafværdige. Ætlinger af samme Stamme skulle Svenske og Nordmænd herefter ikkunne udgjøre en Familie, og Blussel og Angest skulle vorde deres Lod, som traadte de ubestrideligste Rettigheder og de helligste Pligter under Fødder.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Berlin, den 9de August. Jfølge Breve fra vor Armee viser der sig endnu bestanlig i Frankrig, især hos de Militaire, en stor Forbittrelse mod de Allieredet derværende Reconvalescenter. Det tillades derfor ikke disse at komme til Stæder, som have franske Garnisoner. Ved Rhelm ere nylig nogle preusiske Militairpersoner fundne døde paa Landerretten.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Brussel, den 1ste August. For to Dage siden ankom Hs. Kongel. Høihed, de forenede Neder landes souperaine Fyrste, hertil. Jdag blev Hs. Kongel. Høihed, Prindsen af Oranien erkiendt som Generalgoverneur i Brabant, og imorges udkom en Proclamation fra den hidtilværende Gouverneur, Baron v. Vindent, hvori han tager Afsked med Brabanterne, og siger dem, at de ville komme under det oraniske Huses Herredømme.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 3die August. Jforgaars udkom her følgende Proclamation. Vilhelm, af Guds Naade, Fyrste af Oranien Passau, souverain Prinds af de forenede nederlandske Provindser, Vor Hilsen til Belgiens Jndvaanere: Europa har de allierede Souverainers Høimodighed at takke for dets Befrielse, snart vil tet takke deres Viisdom for et politisk System, som i en Række af Aar vil sikkre Nationerne No og Velfærd. Eders skiønne Provindsers tilkommende Skjebne er et nødvendigt Grundlag i dette System, og de Underhandlinger, som skulle aabnes i Wien, ville have til Øiemed, at lade Belgiens Skjebne blive fastsat, at grundfæste sammes Forstørrelse, overeenstemmende med Eders, Eders Naboers og hele Europas Jnteresse. Kaldet til at beherske Eders Land for en kort Mellemtid, som endnu skiller os fra den saa længe ønskede Fremtid, overbringer jeg Eder min Attraa efter at være Eder nyttig, tilligemed alle en Vens og Faders Følelser. Ved det hæderfulde Hverv, som de allierede Aronarkers Tiltro har paalagt mig, og som jeg personlig paatager mig at udføre, vil jeg være omgivet af de meest Oplyste og Agtede af Eders Landsmænd, Det skal være min kiæreste Pligt, at afhielpe de Onder, som endnu hvile paa Beigien, uagtet Baron Vincents bestemte og vise Forhold i de besværlige Tider, da han beklædre en Generalgouverneurs Post; at ære og beskytte Eders Religion, at omgive Adelen med den Glands, som tilkommer dens Fortienester, og at opmuntre og befordre Agerdyrkning, Handel og alle Arter af Jndustrie. Lykkelig vil jeg være, naar jeg ved at mangfoldiggiøre mine Fordringer paa Eders Agtelse, bringer det dertil, at forberede og at lette den Forening, som skal bestemme Eders Skjebne, og sætte mig istand tel at indslatte Eder i et Folks Kiærlighed, som Naturen selv syne, have betalt i Fortning med Velgiens Jndvaanere at udgiøre at mæglig og lykkelig Stat. Givet i Brüssel, den 1ste August 1814. Undertegnet: Wilhelm.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Basel, den 2den August. Den hele franske Arme havde Gage tilgode for syv Maaned Nu bliver den betalt hver femte Dag, og Garnisonen i ningen m. tog nylig tilbagestaaende Sold for een Maaned, hvorpaa den ne Søndag ved Maro uvren af egen Drivt raabte: Kongen lere Vidten af August har man lovet at detale den for en anden Maane at og at blive saaledes ved til det Hele er betalt. Jøvrigt falder Til temmelig lang for de franske Soldater i Fæstningen haningen, og bede Officerer og Soldater tomme ofte til Basel.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
- Vore Manufacturer have aldrig før været saa beskieftigede sig nu, og vor Handel med Jtalien vinder nye Liv. Man har ikke enga Arbeidere nok til at forfærdige alle de Artikler som bestilles.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Blandede Efterretninger. Slutningen af det i forrige Nummer begyndte Udtog af Prinsse af En Uhls, Marschal Davous's vorsvar angaaende hans Forhold Hamburg : Hovedde skyldningerne mod mig ere følgende : 1) At jeg har ladet skyde paa den hvide Fane efterat jeg havde er holdt fuldkommen Vished om Bourdonnernes Gienindsættelse paa Tronen. 2) At jeg har ladet den hamburgske Banks Fonde borttage 3) At jeg har tilladt mig egenraadige Handlinger, som have giordet franske Navn forhadt. Efterat Marschallen har svaret paa den sidste Klagepunkt, gaae han over til den anden, som meddeles her, da den har gjort saa sto Opsigt i Frankrig og Udlandet. Beskyldningen for at have borttaget Hamburgs Banksonds, naaman ikke tage Hensyn til de Omstændigheder, som gjorde denne forholdsregel nødvendig, eller bringe de forma ireter i Erindring, der lagttages ved deres Borttagelse, bærer vistnok ved første Øiekast Skri af en Voldsomhed, som intet synes at kunne retfærdiggiøre; men den upartiske Mand, den strænge og oplyste Dommer under søger Gierningssegerne, Omstændighederes Vigtighed, og hvormeget han end maa begræde de fra Krigen uat skillelige Onter, saa seer han kun er nødvendigt Onde i Udførelsen af en stor, ved Krigslovent anføriseret, ved Exemplet sindfastet og ved Nødvendighedens bydende Love aftrunget Forholdsregel. Denne Beskyldning, Sire, kan, hvad min personlige Jnteresse angaaer, ikke træffe mig. Min Karatteer er Frankrig og de Lande, hvor de franske Vaabens Skjebne har henført mig, altfor bekiendt til at endog mine bittreste Fiender nogensinde vilde have vovet at nære mindste Tvivl om min Viblantet. Beskylningen kan altsaa dio angaard, Aarsager, som have foranlediget saa danne Forholdsregler, samt de ved Vartpengenes Borttagelse lagte tagne Formaliteter og endelig den Bestemmelse og Anvendelse bemeldte Fonds have faaet.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Da jeg saae mig nødsaget til at borttage den hamburgske Banks Fonds, beløb den tilbagestaaende Gield, November Maaned medregnet, sig til 12 Millioner, og da jeg blev afløst i min Commando af Divisiongeneral Grev Gerard var en Deel af denne Gield betalt. Jeg havde udredet alle Udgivter til Artilleriet og Jngenieurerne. Solden var anviist til 1ste Juni 1814, og jeg efterlod endnu i At merke sen i Million 718254 Franker 93 Centimer, som bleve brugte til samme Destemmelse. Denne Oversigt til give Deres Majestæt en rigtig Anskuelse af den Orconomie, hvormed de 13 i Banken forefundne Millioner ere blevne brugte, med Afdrag af de Summer, som tilhørte Kongen af Danmark, og de Senge, som paa min befaling bleve udbetalte af Bankens Fonds til Fattighusene.
Berlingske Tidende, 1814-08-15
Den 16de April 1813 havde Marschal Davoust, som han anfører, faaet Ordre af Prinds Cugen at begive sig til Bremen, for der med den meest udstrakte Fuldmagt at overtage Commanden i den 32te Militairdtoision, og over den mod Hamburg bestemte Armee. Den 11te Mai fik han af Fyrsten af Neuschatel befaling at tage Hamburg tilbage, at paalægge denne Stad og Lübeck en Contribution af 50 Millioner &c.