Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Efterretningerne fra den brittiskevestindiske Øe Jamaika vedblive at være meget foruroligende. Negerne syntes at have fast besluttet, ikke at ville arbeide. De havde gjort tre Forsøg paa at stikke Staden Savanna i Brand. Høsttiden nærmede sig, og Plantage=Eierne vare i en ængstelig Bekymring. Øens fornemste Jndbyggere havde nu indsendt en Adresse til den brittiske Regjering, og gjort den ansvarlig for de Farer, som formedelst Negernes af samme decreterede Emancipation, truer Jamaikas Jndbyggeres Liv og Eiendom. Jfølge nyere Efterretninger have ogsaa de nu frigivne Negerslaver paa Naboegerne gjort sig opsætsige. De Blanke vare meget ængstelige, da man ikke kan forudsee hvad Negerne kunne faae isinde, især da Militairet ikke er stærkt nok til i paakommende Tilfælde at kunne undertvinge dem en Masse. (J Oct. Maaned f. A. seilede et Skib med 500 fattige tydske Udvandrere fra Bremen til Jamaika, for der som Daglønnere at erstatte Negerslaveriets Ophævelse. Med Population af 100,000 Hvide vilde denne Øe blive til et af de meest blomstrende Lande i Verden.) (Procurator Fugl i Vestindien har i sidste Hefte af juridisk Archiv skrevet en interessant Afhandling om Negerslaveriet i Vestindien og sammes Ophør, med specielt Hensyn til de danske Besiddelser, hvori han forsikkrer, at Negerslaveriets Ophævelse ikke er tilraadeligt, da derved ikke allene vil tabes en disponibel Capital af c. 5 Millioner Piastre til Skade og Forvirring for de vestindiske Øers financielle og oeconomiske Forhold, men Colonierne ville og derved komme til at savne de nødvendige Arbeidere. Ved samme Leilighed erfares, at alle 3 Øers Befolkning er 44,400 Jndivider, hvoraf 6,250 Blanke, 29,500 Slaver og 8,650 Frifarvede. Antallet af Sukker plantagerne ere 244, hvoraf de 200 allene paa St. Croix. Det aarlige Product anslaaes til 20,700 Fade Sukker og 10,100 Fade Rom, og Totalværdien af By- og Landeiendomme, Slaver a. til 21,050,000 Specier.) Oldtidens berømte Athenen fremstaaer nu paany af det Mørke, hvori Barbarernes Herredømme i saamange Aarhundreder havde indhyllet denne den europæiske Civilisations Vugge. Gjennem en Række af skjebnesvangre Omvæltninger, der udgjøre et saa interessant Afsnit af Oldtidens klassiske Historie, og som meere eller mindre have forberedt de senere Tidsalderes Begivenheder, er Athenen atter, første Gang siden Codrus's Dage, bleven en Konges Residents, men med den Forskiel, at det nu er en græsk, ikke en blot atheniensisk Konge, den slutter inden sine Mure. Den unge Kong Otto den Første holdt sit Jndtog, i Pericles's navnkundige Stad den 13de Decbr., under Tilløb af en jublende Folkemængde og en Salu af 101 Kanonskud. Den unge Konge begyndte Opholdet i sin nye Residents med et høitideligt Tedeum. At Regjeringen tør opslaae sit Sæde i en aaben By viser aabenbar Selvtillid til sin egen Kraft, og vil i Udlandet gielde for et Tegn paa, at den nu anseer sin Rolighed sikkret, og uden al Tvivl vil denne Jdee lokke mange bemidlede Udlændinger til Jndvandring i den nye Stat, og man har saaledes det Haab, inden føie Tid at see en høiere Kultur med sine velsignelsesrige Følger udbrede sig fra Athenen, som en fast Middelpunkt, over det skjønne Lands Provindser.