JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-02
En Præst skal have holdet over den afdøde Keiser følgende Sørgetale, Joseph den 2den, den ypperste af alle Tydske, er død. Han døde den 20de Februarii 1790, om Morgenen henimod Kl. 6, og hans Siel foer lige ind i Himmerig, derfor er jeg, som en gammel Præst, der er bleven graa i Guds Tieneste, ansvarlig. Nu J Misundelige, Misfornøiede og Oprøriske, ere J nu tilfreds, Ere ikke nu eders Øn skeer opfyldte, Eller feiler eder endnu noget heri, Ei nu saa tager Steene, og kaster dem paa den gode Joseph, paa eders Velgiørers Grav. Men beder til Gud, at der ikke maa komme de Tider, da J vilde ønske at kunde med eders Hænder rive eders Joseph op af Graven. Jeg raader eder, beder ved denne sørgelige Høitidelighed, dog ikke for Joseph Siel, men for eder selv, at Gud vil tilgive eders Synder, og beder ved Josephs Grav, at han, den Salige, vil bede for eder til Gud, paa det at J engang maa døe som Joseph. Amen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-02
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning (See forrige Aviser fra Nr. 2 til 12.) En af Fyrstens sædvanlige Smigrere forsikrede, at Landet var nu i en saa ypperlig Forsvars Stand, at den Naboe, man hidtil havde havt Aarsag at frygte for, maae nu selv føle vor Overlægenhed. En gammel redelig, indsigtsfuld og erfaren General saae med en foragtet Mine til denne Hykler, vendte ham Ryggen, og gikbort. Den opmærksomme Prinds blev det var; indlod sig derfor i fortroelig Samtale med den tilbageblevne Smigrer, og spurgde om Aarsagen til Generalens haanlige Mine og Bortgang. Han fik strax dette Svar, Denne General er fuld af Avind og Stolthed, tiltroer sig meere Jndsigt end alle andre. Jngen Ting er ham til Maade, og hvor han, som her, ikke engang har er Skin til at laste, der udviser han dog sin Avind ved en haanlig Latter, og røber en sort Siel. Med en saadan Armee som denne, anført af saadan Fyrste, som Deres Majestet, kunde man indtage hele Arabien, og udbrede Skræk over andre mægtige Stater, Prindsen faldt dog herved i dybe Tanker. Han havde kun saare liden Tillid til denne HofSmigrers Ord og derimod mange Prøver paa Generalens Jndsigt og Erfarenhed. Han søgte første Leilighed til at udforske Generalen Tanker, spørger ham lige til, om han fandt nogen Mangel ved Landets Krigsmagt, da at opdage den; thi han ønskede den bragt til mueligst Fuldkommenhed. Generalen svarede i en meget alvorlig Tone: Behøver jeg at beskrive Deres Majestet Financernes slette Forfatning, hvorover de ofte selv med saa megen Veemodighed har klaget? Har de ikke mere end eengang yttret deres føelsomme Hierte. over deres sukkende Undersaatters trykkende Byrder, De har jo selv indskrænket Deres Hofstat, og nedsat den næsten lige ved en Privats. Hvor har - - Fyrsten med en Slags Hidsighed falder ham ind i Talen: jeg spurgde om Manglerne ved Armeen, og ikke ved Financerne. Kan den vise Abdalla, svarede Generalen med en venlig Mine, indsee sine Financers Mangel, uden at blive var den umiddelbare Jndflydelse paa Landets Forsvars Anstalter, Kan det Menneske kaldes Frisk og Sund der gaaer med en fordervet Mave, Vore Naboer, blev han fremdeles ved i en alvorligere Tone, spørge ikke efter, hvor mange vore Barvilder ere: men hvor stor Magt vi i Krigs=Tider kan underholde. De ansee en stor Krigsmagt, uden Formue til at underholdes, som en Mængde Kanoner uden Lavetter uden Kugler og Krudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-02
Prædikanterne paa 1ste Paaske Dag. Froe=Prædiken. Trinitatis Kirke. Hr. Beck. Michaelig Kirke. Hr. Fenger. Høimisse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Mortensen. Mich. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Jørgens. Paa anden Paaske Dag. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-02
Bekiendtgiørelser. en nye anordnede Confirmations=Bøn, som bruges paa Confirmations Søndagen, kan faaes her paa Adresse=Contoiret for 2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Brig med Rusland. See foregaaende Nr. 14.) Om den anden Punkt. Den, som har en vidtud eende Plan for, maae nat urligviis forudsee, om han selv allene kan udføre den, eller han behøver andres Medvirkning. Hvorledes det hermed forholder sig, derom vil jeg ikke videre udlade mig, end Begivenhederne vise mig Veien. Hvorledes Dannemark har betragtet Krigen, er allerede sagt i den første Punkt. Erindringen omde norske Troppers Jndmarch over Grændserne, Trefningen ved Qvistrum imod nogle hundrede Mand Svenske, den Fare, hvori Gothenborg, og Rigets fornemste Handel befandt sig, og hvad der traf Uddevalla og den omliggende Egn, vil ikke saa hastig blive glemt. Ved Hs. Kongelige Majestets Ankomst blev Gothenborg reddet, en Vaabenstilstand i afvigte October Maaned sluttet i den Engelske, Preussiske og Hollandske Ministers Overværelse, og ved deres afortrødne Bestræbelser forlænget, først paa 2 Dage, men siden til den 13de Novbr. Af denne benyttede man sig med største Jver til at sætte sidstnævnte Stad i en tilstrækkelig Forsvarsstand. Den første Vaabenstilstand var intet Menneskeverk; en høiere Haand var i Spillet. Man havde ikke været betænkt paa de ringeste Anstalter eller noget, der kunde give Navn af Forsvat; Gothenborg skulde have været forloren, og med samme den vigtigste Deel af Riget. Uden at vide, hvorvidt Søemagternes Gunst for Riget strækker sig, torde maaske Hr. Elliots ivrige Bestræbelse for Gothenborg Redning for det meste have reist sig deraf, at mange Engelske Contoirer staae i Forbindelse med det Svenske Ostindiske Compagnie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Den Preussiske Gesandt i Kiøbenhavn forelæste derpaa, efter sit Hoffes Ordre, det Danske Ministerium et Rescript, som indeholdt, at Hans Preussiske Majestet saae sig foranlediget til at lade sine Tropper rykke ind i Holsteen, dersom de Danske længere forbleve inden de Svenske Grændser. Det Engelske Hof var og blandet ind med i Erklæringen, nemlig, at ingen af disse Magter kunde med Ligegyldighed see paa Sverrigs Undergang. Saa vidt man veed, fulgte herpaa intet videre. Prindsen af Hessen, som Chef for de Norske Tropper, ved blev ligefuldt med Udpresninger i Landet og Staden Uddevalla; og det er uvist, om deres siden paafulgte Asmarch har været en Følge af Erklæringen eller Aarstiden og Mangelen paa Levnetsmidler for Mennesker og Heste i et Land, som var ganske udsuet. Det samme kan og siges om den senere Vaabenstilstand, som blev sluttet for Vintermaanederne. Hvorvidt Sverrig kunde love sig Hielp af Søemagterne, der om er ingen Traktat og ingen Sikkerhed. Alt for meget blev denne Hielp savnet i sidste Feldttog, da den Svenske Flaade var indsperret i Helsingfors, de Finnske Havne næsten tillukkede, og Residentsstaden selv stod aaben for fiendtlig Landgang og Plyndring. Kongen af Engelands Sygdom og Prindsen af Wallis's bestemte Regentskab ere desuden tvende Begivenheder af stor Vigtighed, hvis Følger man endnu neppe kan indsee, uden at tale om andre muelige Forandringer. Vel synes man ikke at have Aarsag til at tvivle paa det Preussiske Hoffes Gunst, men ligesaa ustridig synes det, at samme retter sig efter den almindelige Forfatning i Europa, der er underkastet mange Forandringer. Begge Keiserhoffernes Forbindelser, Tyrkekrigen og Bevægelserne i Pohlen ere vel de første Gienstande for det Preussiske Hoffes Opmærksomhed. Hertil kan man endnu regne Sikkerheden for den Preussiske Andeel af Schlesien og Handelsfordelene med Porten. Rusland har ved disse aarlig vundet Millioner, og den Rigalske Told vilde spore en merkelig Forandring i sine Jndtægter, dersom denne Handel kunde drages hen til Kønigsberg og Memel. I Betragtning af disse Gienstande vil Kongen af Preussen bestemme sig til at forlænge Tyrkekrigen eller at arbeide paa Freden, og derpaa ligeledes befordre den med Sverrig. Som Mæglere til denne har Preussen tilligemed Engeland allerede tilbudet sig; men endnu skal dette Tilbud ikke være bleven antaget af Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Frankerige har gjort det samme Tilbud; men i Sagernes nærværende Forfatning kan Hs. Kongel. Majestæt ikke unddrage sig de førstes Tilbud; thi fra Frankrige kan ingen Søerustning ventes formedelst Fraliggenheden, eller nogen anden Understøttelse formedelst de indvortes Udroligheder og den Forlegenhed, hvori sammes Finantser befinde sig. Med Tidens Forliis vilde alt være tabt for Sverrig, da man i et forandret Frankrige maae betragte alting fra en ganske anden Synspunkt. Den Franske Nation er iblandt andet bekiendt for sin Hengivenhed til sin Konge; Vold og Misbrug hader den, men ikke den Kongel. Magt, naar hine ere bortryddede, saa behøves, saa at sige, ingen Love, og den Kongel. Magt bestaaer ved sin egen Styrke, Frankriges Beliggenhed og naturlige Fordele hæver snart igien dets faldne Handel og af hielper ligesaa let de ved Pengemangel, eller rettere sagt, ved Finantsernes Forvirring opkomne Mangler, der foraarsage den nærværende Forlegenhed. At Sverrig har ligesaa lidet fra Frankrige som andensteds faaet Subsidier, derpaa har man daglige Beviser. I den Henseende har den Ottomaniske Port ingen Forbindelse, og dersom man endog kunde beraabe sig paa den 1739 sluttede Defensiv=Tractat, saa indeholder dog denne ingen Subsidier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Det kan ikke nægtes, at Porten har Sverrig, meget at takke for den store og virkelig nyttige Diversion; men denne har den nu allerede nydt og det er for silde at handle om det forbigangne med en Magt, som til alle Tider har gjort Vanskeligheder i at give Understøttelse i Penge. Nok er der bleven talet og Piastrer; men det er og kun blevet derved. Hvad andet kan man slutte sig af alt dette end at Hs. Kongel. Majestæt har, uden Løvte og fremmed Hielp og Understøttelse, begyndt og fortsat Krigen. Det er og uvist, hvad man efter dette kan vinde hos Sverrigs Venner, og endnu uvissere er det, at Dannemark paa deres Forestillinger vil forlade Rusland allerhelst naar man ikke skrider til kraftigere Midler, Strax ved Krigens Begyndelse blev det allevegne foregivet, at der var ingen som jo onskede den, dog fandtes der mange min dre Lettroende, der havde Møie med at indsee hvorledes den forrige Koldsindighed kunde saa hastig blive forvandlet til en virksom Fortrolighed, og hvorledes Dannemark kunde giøre sig løs fra Casus foederis med Rusland og sin Erkiendtlighed for Tiltuskningen af Holsteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Venedig, den 9de Martii. Den 2den Martii ankom en Preussisk Coureer fra Constantinopel over Zara i Jstrien hertil med Breve, som ere bestemte til Berlin. Siden hans Ankomst forsikres her, at der er sluttet en Defensiv=Alliance imellem Preussen, og Porten, i Kraft af hvilken begge disse Magter garantere hverandre deres Besiddelser, og at Porten indtil en bestemt Tid skal sortsætte Krigen. Der skal og være bestemt, i hvilket Fald Preussen skal komme Porten til Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Præliminarierne foregives allerede at være bragte i Stand den 10de December, og Conventionen, at være kommen til fuld Rigtighed den 16de Januarii, samt Undertegningen at være skeet den 31te i samme Maaned. Der siges dog, at Ratificationerne paa denne Tractat først om 5 Maaneder skulle blive udvexlede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
J Kanalen ved Constantinopel har den 26de Januarii raset en saa heftig Storm, at af 42 med Korn beladne Skibe, som Porten havde for sin Regning ladet komme fra Levante, ere 17 med Mandskab og Ladning aldeles forulykkede, hvoriblandt vare 4 Venetianske og 2 Tyrkiske. De andre vare Skibe fra adskillige Nationer, især Græske af det Ottomanniske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Warskau, den 17de Martii. Den 14de i d. M. fik man her ved en Estafette den vigtige Efterretning, at den Preussiske Gesandt i Constantinopel Hr. von Die, virkelig har undertegnet en Defensiv=Alliance imellem sit Hof og Porten, med hvilken Efterretning ogsaa en Coureer er afgaaet fra Constantinopel over Venedig til Berlin. Efter Rygtet, skal Republiken Polen blive anmodet om at tiltræde denne Alliance med Porten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Roterdam, den 27de Martii. Man har nu den tilforladelige Efterretning, at Defensiv=Alliance=Tractaten imellem Preussen og Tyrken er fuldkommen bragt til Rigtighed 16de Januarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Rom, den 10de Martii. Da Regieringen i Avignon mærkede, at Gie ringen og Uroligheden mellem Folket formeredes, anstillede den hemmelig Efterforskning forat opdage Ophavsmændene hertil. Efterat denne Opdagelse var gjort, lod den strax 5 af samme hænge. Dette stillede vel Uroligheden, for en kort Tid, men foraarsagede et større Uveir. Det Franske Sværmerie udbredte sig stedse videre, og i en kort Tid bare Jndvaanerne, saavel i Staden som paa Landet, National=Cokarder, og raabte Frieheden leve Det er ubeskriveligt, hvad det rafende Folk har foretaget sig, for at legge sin Glæde for Dagen. Man siger at Hensigten er at forene sig med Nationalforsamlingen i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Endskiønt Efterretningen og Opstanden i Avignon, besynderlig hvad den gemeene Mand; angaaer, er vis, saa har man dog endnu tilbage noget Haab om Forlig, da Adelen ikke er Paven imod, naar man vilde overlade dem Rettens Forvaltning, og formindske de Pavelige Afgivter; men i saa Fald blev Paven ikke andet end Landets Skytsherre. Nogle Breve, melde, at der paa den pavelige Legats Pallads var opslagen en Seddel med denne Advarsel, min Herre, vær klog, ellers mister de deres Hoved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Amsterdam, den 20de Martii. Alle Ting faae nu her et meget krigersk Udseende, men alle Ting drives meget hemmeligen, som er her til Lands er noget usedvanligt. Alle vore Krigskibe, som ere i Tieneste, have faaet Ordre at gaae til Seeland, hvor de med enhver Vind kan løbe i Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
J Brabant seer det meget forvirret ud Adskillige af det Demokratiske Partie skal have forladt Bryssel, saasom Hertugen af Ursel, Greve de la Mark, Hr. von Walkiers o. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
De fornemste Kiøbmænd og andre velhavende Folk giøre det samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Wien, den 24de Martii. Greverne Cobenzl og Trautmansdorff ere komne hertil fra Nederlandene. I Gaar blev holdet en Conference over de Nederlandske Anliggender; men intet synderligt er derom bleven bekiendt. Allene Rygtet og en nye forestaaende Krig udbreder sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Den 27de i d. M. marscherer den ganske her værende Besætning af Tydske og Ungarske Grenaderer herfra til Bøhmen og Schlesien. Alle Stæder i Mæhren ere fulde af Krigsfolk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Der og i Bøhmen staaer for nærværende Tid den største Deel af den Østerrigske Krigsmagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Feldtmarschal Baron Laudons Feldteqvipage bringes til Olmutz, hvor den bliver indtil bemeldte Generals Ankoms. I Dag agter Feldttøimester Prindsen af Hohenlohe at reise til Bøhmen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Berlin, den 27de Martii. Paa nogle Dage have alle Ting her meget forandret sig, og intet synes vissere end Krig. Man siger, at allerede 3 Millioner ere tagne af Skatkammeret, og bragte videre. Alle Kongelige Bygninger ere afsagte, og Betienterne derved satte paa halv Løn, og ere de dermed ikke fornøiede, da kunne de blive ansatte ved Krigs=Commissariatet. Med Artilleriet er mani fuld Arbeide. Hertugen af Brunsvig er i Potsdam. Greven af Herzberg reiser fra og til. Gud veed, hvad Vinding alt dette vil tage. De Schlesiske Regimenter skal efter Ordre være marchfærdige til 9de, 11te og 19de April. Ved alt dette forsikres dog, at man vel kommer til at marschere, men ikke til at krige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Breslau, den 27de Mart. Efterretninger fra det Brandenburgske melde, at siden den sidste Coureers Ankomst fra Wien er Rygtet og Krig der bleven almindelig. Vore Politikere paastaae eenstemmig, at en Krig med Østerrig og Rusland er uundgaanelig. De Kongelige Bygninger af Borgerhuse i Berlin ere ikke allene for dette Aar afsagte, mende i forrige Aar begyndte blive ikke fortsatte. De i Øst=Preussen staaende Reg menter skal om kort Tid brække op og marschere til Grændsen, og der, ligesom her i Schlesien, formere en Cordon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Helsingøer, den 2den April De 2de Svenske Orlogs Fregatter og 2 dito Kuttere, som have krydset i Nordsøen den 2 og 28 Martii ere seilede tilbage til Gothenburg. Siden i Løverdags den 27de Martii er ingen Svensk Post kommen hertil, og saavel den Norske Post, som adskillige Passagerer fra Norge er bleven nægtet i Helsingborg, at komme over til Dannemark. De Passagerer, som reise herfra til Sverrig bliver det tilladt at komme ind; men Færgemændene som overføre dem, faae ikke Tilladelse til at komme i Land, men maa strax forføle sig bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Bekiendtgiørelser. J Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 9de Februarii 1790, og Stiftbefalingsmandens Hr. Kammerherre von Urnesderpaa grundede Foranstaltning, er Hr. Capitain Baron von Bothmar her i Staden bleven erklæret Umyndig; hvilket er paalagt mig undertegnede, som den for bemeldte Hr. Baron beskikkede Værge, offentlig at bekiendtgiøre til Vedkommendes Efterretning. Saadant bliver da herved baade for Retten saa og i Stiftets Adresse=Avis bekiendtgjort, paa det der ei afnogen skulde handles imod Lov og Anordninger i Henseende til Umyndige, ved at indlade sig med Hr. Capitain Baron von Bothmar. Fridericia, den 3die April 1790. J. Beck. residerende Capellan ved Trinitatis Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-09
Nagbøl Bye udi Coldinghuus=Amt, er J Selveier Erick Kochs Hustrue Anna Amalia Andersdatter Buch ved Døden afgangen, og hendes Stervboe af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling; Altsaa bliver Stervboens Creditorer herved, foruden det udstædte, og inden vedkommende Retter bekient gjorte Proclama, 3de Gange indkaldede at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig. inden de i Loven befalede Tider, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboens ringe, Tilstand. Fridericia den 6te April 1790. H. de Hostmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Agerdyrkningen, Handelen og Næringsveiene ligge imod forrige Tider i Afmagt. Jeg forbigaaer Aarsagerne dertil. De vilde føre mig for langt bort fra min Gienstand og ere desuden noksom bekiendte. At een eller anden er bleven mere begunstiget eller ved en lykkelig Tilfældighed kommen til sin Formue, deraf kan ingen Slutning drages. Her er Talen om den Armod Storhed, hvori Riget befandt sig før Krigen, og hvad der siden kan ventes, naar Landmanden rives fra Ploven, naar Skibene, raadne i Havnen formedelst Usikkerheden i Søen; naar Vahrenes langsomme Afsætning bliver endnu langsommere, naar Skatterne forøges, og Jndtægterne forminskes. Maleriet er ikke for stærk, det skal end nu giøre et dybere Jndtryk Jeg anfører, den i Aaret 1772 trykte Beregning over Statens Tilstand i Begyndelsen af Hs. Kongel. Majestæts Regiering og nogle Maaneder før Regieringens Forandring. Rigs
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
stændernes hemmelige Commission betragtede det den Gang som en sørgelig Forfatning, at Kronen var skyldig noget over 50 Tønder Guld; men nu er Giælden, som mange paastaae, steget til 20 Millioner eller 1200 Tønder Guld, som beregner til 5 Procent, udgiør aarlig 60 Tønder Guld i Renter. En langt større Giæld, end Giælden efter en 18 Aars Krig under Carl den Tolvtes Regiering. Jblandt Udgivterne, paa hvilke man mest beraaber sig, er Flaadens Jstandsættelse og Realisationsværket. ( Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Luttich, den 28de Martii. J en Skrivelse til Fyrst biskopen af 9de d. M. har Kongen af Preussen opgivet 10 Propositioner til vore indbyrdes Stridigheders Bileggelse, og herpaa forlangt et endeligt og bestemt Svar i det seeneste til 30te i d. M. Jndløb intet Svar til den Tid, vilde Kongen ansee Fyrst=Biskopens Tanshed som Afslag paa ovenmeldte Propositioner, og da strax lade sine Tropper rykke tilbage fra det Luttichske; efterdi det synes, at Fyrst biskopen ved sin Taushed og Langsomhed ikke har anden Hensigt end at udmatte Landet ved Executions=Troppernes lange Ophold og de dermed undskillelig forbundne Udgivter, Fyrst=Biskopen har begieret, at denne Tid maatte forlænges paa 14 Dage. Den Preussiske Minister i Maynz har strax afsendt en Coureer med dette Svar til Berlin, og ligeledes anmeldt saadant for den i Luttich commanderende Preussiske General.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Rige, som Paris, den 29de Martii. J Gaar var heele Paris i Urolighed formedelst Rygtet og en Plan til den Contra Revolution, som skulde være udkastet i Turin, i hvilken Græven af Maillebois skulde spille Hovedrollen. Efter denne Plan skulde Kongen af Sardinien skaffe 20000 Mynd, Spanien en anden Krigshær og 30 Millioner, og Kongen. af Neapel en Escadre af smaa Krigskibe. Printsen af Conde skulde udnævnes til Connetable, og i Spidsen af et stærkt Corps Tropper rykke ind i Frankerig, hvor adskillige Regimenter skulde støde til ham. Grevens Secretair, som skulde bringe Originalen af denne Plan til Frankerig, skal uforsigtigen have ladet sig forstaae dermed, og har strax taget Flugten til Holland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
J hvor urimeligt end alt dette er, saa har det dog foraarsaget Bekymring i Paris, især formedelst Finantsernes flette Tilstand. - Rettens Betiente og alt hvad dertil henhører, hvoraf der er et stort Antal i Paris, begynde at vise sig uroelige over Parlementernes forestaaende, Ophævelse. - Jblant de Dagleiere, som i disse Dage indfandt sig hos Hr. Bailly, og paa en dristig Maade forlangte Arbeide, har man bemærket Tallere, som ikke hørte til denne Classe af Mennesker, og man troer at de have været opmuntrede til dette Skridt, der viser Folkets Misfornøielse og elendige Omstændigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Stokholm, den 30de Martii. Kongen er nu virkelig den 28de i d. M. seilet herfra, og efter Forlydende til Finland. Andre forsikre, at han har taget en ganske anden Vei, og er reist over Pommern til Berlin. J hans Majestets Fraværelse føres Regieringen paa samme Maade, som i forrige Aar. Kronprintsen var i Gaar paa Raadhuset, geleidet af 2 Escadroner Borgermilits, og holdt der en rørende Tale til Folkets Opmuntring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Warschau, den 31te Martii. Jmellem Preussen og Polen er nu virkelig sluttet en Defensiv=Alliance sidstafvigte 27de Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Herve, den 1ste April. Den 29de i f. M. er Castellet i Antwerpen i Følge Capirulationen overgivet af Østerrigerne til Brabanterne. Man vurderer de i samme forefundne Krigsfornødenheder og andre Ting til 7 Millioner Gylden. Besætningen, som bliver Krigsfanger, fordeeles i adskillige Steder i de foreende Belgiske Provintser, og man formoder, at mange af dem tage Tieneste hos Brabanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Leyden, den 2den April. Uroligheden imellem de 2de Partier i Bryssel er paa nye udbrudt. En trykt Piece er sammesteds udkommen, hvori van der Noot og hans Anhang paa det skarpeste bliver giennemheglet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Nederelben, den 8de April. Saa krigersk end alle Efterretninger stedse lyde, har man dog endnu megen Aarsag til at haabe Fredens Vedvarelse. Man troer, at Storbrittaniens Megling vil kraftig virke hertil, og at denne Megling vil skaffe dette lykkelige Rige anseelige Fordeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Blandede Efterretninger. Efter den sædvanlige aarlige Optegnelse paa Jndbyggerneli i Paris, udgiør Antallet paa samme nu ikkun 550, 500, da man tilforn ellers regnede 900,000 og da var dog intet kongeligt Hoff, ingen Nationalforsamling med al deres Følge i Paris. Destoflere Betlere findes der nu, og man regner Antallet paa dem til 120,000.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-16
Ved sidste Valg til Præsident i Nationalforsamlingen indtraf den mærkværdige Omstændighed, at en Protestant, Hr. Raband de St Etienne, valgtes til Præsident.