Berlingske Tidende, 1802-08-13
Efterat jeg, som jeg haaber, med temmelig bifald har ladt adskillige af mine smaae Romaner see Dagens Lys, vover jeg omsider at smigre mig med, at en Samling af disse, - saavel de saa, der alt ere trykte, som de endnu hidtil utrykte, der vil komme til at optage et langt større Rum end hine, - ei vil være det romanlæsende Publicum aldeles uvelkommen. Jeg giver mig derfor ogsaa den Frihed, herved at indbyde de hulde Læserinder og de ærede Læsere til Subskription paa disse mine romantiske Forsøg, som udkomme i 4 Bind i Duoder, og hvoraf hvert Bind omtrent vil blive 16 Ark stort. Jndholdet af første Bind bliver : 1. Grotterne, en Fortælling fra den Afrikanske Oldtid; 2. Morberg eller den skiønne Yngling, et Jntrigue Forsøg og 3. Genevieve eller den forvildede Skiønne. Af andet Bind. 1. Sophinus eller hvad man vinder ved Oprigtighed, et satirisk comisk Malerie; 2. Caronas Urne, en crotisk Fortælling (hvoraf kun 8 - 100 Sider ere trykte i Muser. ne) 3. Helamin og Niarotha, en anstralisk Fortælling; 4. Amira og Colgaar, Sidestykke til Helamin og Niarotha, 5. Giovanrs Sværmerier. Af tredie Bind : Elada, en marokansk Fortælling og 2. Nero, romersk Keiser. Af 4de Bind. 1. Gal mal og Gabrina. 2. Tre paa eengang eller han skulde lade sig nøie med een, en comisk Fortælling; og 3. Harmode, en Hyrdersmann. - Første Bind, som alt er under Pressen, vil snart udkomme, og skal, saa fremt jeg ved Subskription, seer ma skadesløs, blive prydet med et eller flere Kobbere. Det overlades Subskribenterne for 4 sk. pr. Ark Trykp. 5 s. Skrivp. men andre Kiøbbere maae siden betale 1 s. mere pr. Ark. Subskribentsamlerne faae paa 10 Exemplarer det 11te frit Khavn. d. 28 Julii 1802. Johannes Nikolai Høst, Anthonistræde No. 323 første Sal. Ja vi hidtil have i vort Fædrelands Sprog savnet saadanne Forstbøger, der kunne tiene til en sikker saavel paa Natur som Erfaring stottet Veiledning for den praktiske Forstmand og for Ynderen af Skovdyrkningen, saa er paa mit Forlag udkommen et saadant Værk under Titel: Anviisning til Skovdyrkning og til Plantagevæsenet i Danmark og andre under samme Klima liggende Lande, af Schaffer, Kongelig dansk Forsteer. Samme indeholder en tilstrækkelig Anviisning : 1) Hvorledes en hugbar sluttet Bøgeskov skal fornyes formedelst den saa kaldede Mørke=Udhugning, og hvorledes derefter den unge Bøgeskov Tid efter anden bliver behandlet for at fremme dens Vext, hvorhos anføres Jndtægterne saadan Skov ta afgive. 2) Hvorledes en aaben og allerede begræsset gammel Bøgeskov bør behandles, for ved Selvbelaaningen at kan forndes til en god ung Skov. 3, Hvorledes en med deels allerede hugbare, deels med en endnu hugbare Bøgestræer, saavelsom med ungt Bøge Tilvert blandet Skov forstmæssig bør behandles, og Hugningen i samme foretages. 4, hvorledes en bug bar Egeskov kan ved den naturlige Selvbesagning fornyes til en ung Skov. 3) Hvorledes Hugangen i en med Eeg og Bøg blandet gammel Skov bør foretages, naar den skalkunne besaae, sig selv. 6 Hvorledes Hugningen i en fuldvoxen, sluttet Fyrre eller Gran Skov bør foretages, for paa bedste Maade og strax igjen at kan besaae sig selv, samt hvorledes derefter den unge Skov Tid efter anden bør behandles, for at kan faae god Fremgang og komme til Fuldkommenhed. 7, Hvorledes Hugningen ienaaden, allerede med Græs, ring a. begrdet Fyrre eller Gran=Skov bør foretage, til at kan besaae og fornye sig selv. 3) Hvorledes Forre= og Granskove skal behandles, der blandet ere bevorne med deels hugbare og deels med ei endnu hugbare Træer. 9) Hvorledes en med Løve og Naaletræer blandet Skov bør behandle, naar den skal kunne befaae sig selv. 10) Hvorledes Hugningen i en med Hvidegran bestaaende sluttet Skov bor foretages, naar den skal kunne besaae sig selv. 11) Om den kunstige Dyrkningsmaade formedelst nye udslag fra afhugne Træers Støde og Rødder, (en saa kaldet Stævneskov, og hvilke Træarter dertil ere tienlige. 12, Hvorledes en af unge Egetræer bestaaende Skov behørig skal dannes til en Stammestævneskov. 13) Hvorledes en ung Bøgeskov behandles som en Stammestævneskov. 14) Hvorledes en af Alm, Aundog og Birk bestaaende Skov bør behandles som en Stammestævneskov, samt hvad indtægt en saadan Skov kan afgive. 15, Hvorledes Ellemoser forstmæssig bør behandles og vedligeholdes. 16, OmKronsstævneskove og deres rigtige Behandlingsmaade. 17, Om Lov, og Naaletræe Frøets Jndsamlingsmaade og Bevaring, samt paa hvilken Tid i Aaret hvert Slags Træefrøe er modent, og hvorlænge det kan bevares dueligt til Fremspiring. 18, Om Udvalget at den for enhver Træeart tienlige Jordbund. 19, Om Jordens forskjellige Kultiveringsmaader til den heldigste kunstmæssige Besagning med Eeg, Bog, Birk, Løn, Elle, Fyr, Rødgran og hvidgran, enten med ikkun een af disse Træe arter allene, eller med flere Træearter i en Blanding. 20, Om Skoves Anlægningsmaade paa de allerede dæmpede Flyve sande. 21) Om Poppel og Piletræers Forplantningsmaade. ved i Jorden nedsatte Stikker eller fraskaarne Grene. 22) Almindelig Anviisning til den bedste og rigtigste Plantningsmaade. 23) Om en Planteskoles rigtige Anlægsmaade, og endelig 24, en fuldstændig Anviisning paa, hvorledes de fortrinligste saavel indenlandske, som de vort Klima udholdende fremmede Træe atter, i alt 83 særskildte Slags, plantagemæssig bør fremmelskes i en Planteskole, indtil den Tid eller Alder, da de med Held kunne udplantes i de aabne Skove, paa den for enhver Træeartanførte tienlige Jordbund. Dette Værk, som hos mig faaes tilkjøbs, koster 3 Mk. paa Trykpapiir og 3 Mk. 12 s. paa Skrivpapiir. Fr. Brumer, Østergade No. 34.