JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Efterat "Dagens Redakteur, Hr. Repp, i en Artikkel i Politievennen" strængt er blevet mønstret, tager nu en anden Jndsender i sidstnævnte Blad paa en meget fornuftig Maade hans Forsvar og formenet, at Hr. Repp, som Redakteur, foruden sine Særheder, har flere gode Egenskaber: Hr. Repp har i mange Aar opholdt sig i Engelland og dette fornemmeligt i den Alder, hvori Mennesket er meest modtageligt for ydre Jndtryk, han har derved i sit hele Væsen og sin hele litteraire Virksomhed antaget et eiendommeligt engelsk Anstrøg, som nødvendigviis ogsaa maa udtale sig i hvad han om Dagen skriver i "Dagen." (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Den 20de de havde man i Viborg henved Kl. 3 et stærkt Tordenveir, ledsaget af en overordentlig voldsom Styrteregn. Omtrent paa samme Tid slog en Lynstraale ned i et Huus i Rabes, i Resen Sogn, dræbte Konen, beskadigede Manden stærkt og afbrændte Huset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Tvende Stude, en Ko og alle Faarkreaturene indebrændte. (Vib. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Natten imellem d. 22de og 23de ds. undveeg af Arresterne i Horsens trende Arrestanter. De havde aabnet sig en meget besværlig Udgang ved at brække Fiel op af Gulvet og bane sig Vei under Jorden udtil en Smove, hvor de kom op og satte sig derfra i Frihed. (Horf. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Ved Tallotteriets 1294 Trækning i Wandsbek udkom: Nr. 9. 33. 21. 59. 72.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Ribe. Sextende Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder at Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Bekjendtgjørelser. Dersom Veirer tillader det, lader Undertegnede opgrave Kartofler næstkommende 1ste og 2den October til Salg, og de kunde da faaes til 20 Ls. Tønden, udmaalt med en halv Tønde til 10 Ls., i Sælgerens Bopæl eller paa Agerne, ligesom Vedkommende ønsker, naar man blot betimmelig melder sig. For Tiden kan faaes nogle Kartofler til 3 1/2 s. Skjeppen, eller 1 Ls. Fjerdingkarret. Ribe d. 8de Septbr. 1838. M. C. F. Matzen. Halvblodshingsten Orion, falden efter Fuldblodshingnen Pandurang Haryer tilials. Uden at indlade mig paa nogen detailleret Beskrivelse af denne Hingstes Form m. m. bemærkes blot, at den i denne Sommer har fyldt sit 5te Aar, har en imponerende lysebruun Farve med Blis og høiere Bagtod hvid, let og kraftigt Fodskifte og maaler 10 Qvarteer 4 Tommer sjællandsk Anlægsmaal. Denne Hingst. der er fuldkommen feilfri, blev de 17de f. M. præsenteret i Varde for den kongelige Stutteri commission og tilkjendt Brændet, ifølge hvilket den som stutteridygtig Hingst, i 1839 vil kunne concurrere om Præmien. De Reflecterende ville behagel, henvende sig til Hingstens Eier. H. J. Müller. Ribe d. 28de Septbr. 1838.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge en Fiskerbaad med Tilbehør, som strax kan modtages. Hans Jensen Knudsen, paa Mande. paa Mande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
J Boet efter afdøde Skipper Thomas Sonnichsen Møller af Sønderho afholdes en Skiftesamling i Stervbohuset den 29de December d. A. Formid Kl. 10, for at tage endelig Bestemmelse betræffende Realisation af Boets Eiendele. Hvilket herved bekiendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning efter Platat 21 April 1824. Fans Birks Skifteret den 24 Septbr. 1838. Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Auction. over Hovedgaarden Skaarupgaard. Jfølge Bestemmelse af Direktionen for Statsgjælden og det synkende Fond bliver Fredagen den 2den November førstkommende. Formiddag Kl. 11, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Skaarup gaard med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Randers og Aarhuus Amter, og bestaae af: 1. Skaarupgaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 25 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og contribuabelt 3 Skpr. 1 Fdkr. Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn 229 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. enhalv Alb. 3. De Eiendommen tilhørende Skove. 4, Hjortshøi Sogns Kirke-Korn og Qvægtiende af 136 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. tiendeydende Hartkorn. Tavberg Sogns Kirke-Korn og Qvægtiende af 196 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn og samme Sogns Konge-Korn og Qvægtiende af lige Hartkorn. Elste Sogns Konge-Korn og Qvægtiende af 139 Tdr. 5 Skpr. 2 enhalv Alb. tiendeydende Hartkorn. 7, Elev Sogns Kirke-Korn og Qvægtiende af 68 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn og samme Sogns Konge-Korn og Qvægtiende af lige Hartkorn. J Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Jnventarium og anmærkes, at dens Jorder ere af fortrinlig Beskaffenhed. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie og har, foruden dette, 964 Arbeidsdage af Huusmænd. Auctionen afholdes i Spørring Kroe, beliggende paa Landeveien mellem Aarhuus og Randers, og bemærkes det derhos, at entemtedeel af Kjøbesummen bliver at udbetale i 11te Juni Termin 1839, samt at det gjorte høieste Bud strax paa Auctinsstedet bliver antaget eller forkastet. Conditionerne ligge fra den 8de October til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspekteuren Justitsraad Bindes bøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisre dactionen i Altona og hos Godsforvalter Storm ved Skaarupgaard, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen over samme J Anledning af en til Amtet indkommen Ansøgning fra Konen Helene Graack, født Larsen, i Fredericia om at forundes Bevilling til Separation i Henseende til Bord og Seng fra hendes Mand Skipper Frederik Henrich Graack, hvis Opholdsted ikke vides, bliver denne herved med 6 Ugers Varsel indkaldt til Møde paa Veile Amtscontoir, for at det Fornødne kan blive Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. foranstaltet med Hensyn til de ved Fr. 18 Octbr. 1811 befalede Mæglinger. Veile Amtscontoir, den 18 Septbr. 1838.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
J Amtmandens Fraværelse, Borch. Flom. c. Flom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Paa Fredag den 5te næstkommende October holdes Auction i Lunden ved Gramme over en Deel Ege- og Bøge=Gavn og Brændetræer, hvorfor Lysthavende herved anmodes at møde samme Dags Formiddag Kl. 9. paa Gramm. Gramm og Rubbel Jnspectorat, den 23de Sept. 1838. Lorenten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Farvergaarden No. 4 i Ribe Nørreportsgade, hvori der af Farver Høyberg i mere end 40 Aar har været drevet Farveri, er tilligemed iværende Farver Jnventarium, paa billige Vilkaar, at erholde til Kjøbs eller til Leie hos K. L. Knudsen, i Forballum eller Undertegnede. Ribe den 21 Septbr. 1838. Hostrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
J Ribe Hospital er en Fruentimmer Plads ledig med frit Ophold i denne Stiftelse, frit Brændsel og en lille Pension daglig. Ansøgninger om denne Plads kunne, ledsagede af de fornødne Attester, indgives til undertegnede Jnspection i Løbet af fire Uger fra Dato.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Jnspectionen for Ribe Hospital, d. 21de Septbr. 1838. Frost. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Hvor en Kakkelovn er at faae Tilkjøbs. Anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
En velopdragen confirmeret Dreng, kan strax blive antaget ved Handelen, paa billige betingelser. Adressecontoiret meddeler nærmere Underretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Jfølge Amtets Ordre, bliver den Hans Majestæt Kongen, for Skatterestancer adjudicerede, Eristen Jensen forhen tilhørende Hovedvarcel af Gaarden Bundesgaardi Thorsted Sogn, Hind Herred, med Bygninger og Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. enfjerdedeel Alb., opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 16de og 30te October samt 13de Novbr næstkommende, om Form. Kl. 10, de 2de første her paa Contoiret, og den sidste paa Gaarden selv. Hvilket herved overeensstemmende med Pl. 22 April 1817 bekiendtgjøres til Efterretning, for Creditorer og Liebhavere. Ulborg-Hind-Herredscontoir i Ringkjøbing, d. 21de Septbr. 1838. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
Auction. Efter passeret Udlæg, bliver det Mathias Pedersen tilhørende Sted med Jord af Htk. 2 Skp. 2 enfjerdedeel Alb. paa Stenderupmark Feuling Sogn, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner som afholdes Fredagene den 19de Octbr. og 2den Novbr. samt Mandagen den 19de f. M. 1838, hver Dags Formiddag Kl. 11; De tvende første Auctiover afholdes paa disse Herreders Tingsted i Weirup, men tredie og sidste Auction paa Stedet selv; hvilket herved bekiendtgjøres til Lysthavendes og Pantecreditorernes Underretning, conform Pl. 22 Apr. 1817. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Gjording Malt Herreders Contoir Endrupholm d. 21de Septbr. 1838. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-28
En Beboelsesleilighed af 2de Værelser er til Mikkelsdag at faae tilleie. Adressekontoiret anviser. Med dette Nr. følger Megnetstidenden for Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
October Historisk-statistisk Maanedstidende for Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Bidrag til Ribe Byes Almueskolevæsens Historie. (ved Stiftsprovst Frost.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Om Almueskolevæsenets Organisation i Kjøbstæderne haves kun faa Lovbestemmelser fra ældre Tider. Kirkeordinantsen af 1537 anordner, at hver Kjøbstad skal have een latinsk Skole med Afskaffelse af alle Pugeskoler. J denne Skole, skulde læres Latin, og intet andet end Latin, da de latinske Skoler, hedder det, fordærves af de danske og tydske Skoler, og de, der læse Græsk og Hebraisk, søge meere deres egen Fordeel og Forbedring end Børnenes. Pugeskoler have rimeligviis været Skoler, som een og anden privat Mand holdt paa egen Haand for visse Børn alene. Jeg formoder, at en saadan privat Skole er bleven oprettet og forestaaet af Oluf Clemmensen Fynboe, (død 1585) om hvem det hedder, at han i lang Tid her Ribe holdt Regneskole, og oplærte Ungdommen, med stor Flid og stræng Disciplin. Denne Mand skienkede den lærde Skole 100 Rd., af hvis aarlige Rente der skulde indkjøbes Vadmel og Lærred til fattige Skolebørn. Christian den Fjerde forordnede, at der, foruden de latinske Skoler skulde oprettes Skriveskoler for Piger og for Drenge, som ikke duede til at lære Latin. Forstanderne for disse Skoler, burde have Tilsyn med, at sand Gudfrygtighed med Børnelærdommen kunde indgydes. Danske Lov foreskriver Følgende for Kjøbstæd skoler 21813 og 14. Alle Pugeskoler skulle være aldeles afskaffede. Skrive- og Regneskoler, skal Øvrigheden i Kjøbstæderne forordne og forsørge. Forstanderne for disse Skoler og Sognepræsten skulle have Jndseende med, at Børnene i Guds sande Frygt oplæres. Skolemesterne skulle af Sognepræsten overhøres, førend dem saadanne Skoler betroes. De skulle og lade deres Disciple fremkomme for Provsten i Kirken, og af ham overhøres, naar den overordentlige Visitats skeer. - Loven byder ogsaa 3187, at Overformynderne i Kjøbstæderne skulle have Tilsyn med, at Forældre holde deres Børn, Drenge eller Piger til Skole.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Jfølge Forordningen af 24de Septbr. 1708 Art. 20 maa Jngen i Kjøbstæderne herefter holde Skole, uden han tilforn er examineret af Prasten i Magistratens Nærværelse, om han er saa grundet i sin Christendom, at han kan undervise andre, og tillige kan regne og skrive, forsaavidt fornødent gjøres, og tages dertil fattige Studentere. For at de desto bedre kunne have deres Ophold, og informere uden Betaling de i de Fattiges Tal indskrevne Børn, skulle de være forskaanede for de ordinaire Byens Tyngder, og intet til de Fattiges Underholdning paalægges. Saa maa og ingen anden Mands- eller Qvindesperson holde Skole uden de, som efter Byens Størrelse af Præsten og Magistraten samtykkes; dog forstaaes herunder ikke de, der i Syening og deslige undervise Pigebørn. Gjør Nogen noget herimod, saa skal baade de, som holde Skole, og de, som lade deres Børn gaae der, straffes med Mulct, hvilken af Magistraten skal inddrives, og leveres til Jnspecteurerne, som deele den imellem Byens Fattige, og Skolemesteren, som det angiver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Ved Rescript af 13de April 1739 blev befalet, at der skulde gjøres Forslag til, hvorledes de reducerede latinske Skolers Jndkomster bedst kund reparteres, saaledes at der først paa hvert Sted blev en dansk Christendoms Skole for Fattige, hvortil Huset og Avlingen, om noget ved den kunde blive, skulde henlægges, saa og Degnekaldet, Accidentser i Kirken, og saadanne smaa Jndkomster, som ei andensteds kunde henflyttes. Frederik den Fjerdes Jnstruction af 28de Marts 1721 for Skolelærere i de af ham opbygte 240 Kongelige Skoler, og Christian den Sjet tes herlige Skoleanordning af 23de Januar 1739, hvis velgjørende Virkninger bleve standsede af de daværende Magnater ved Placaten af 29de April 1740, vare nærmest gjeldende for de danske Skoler; dog tog man meer eller mindre Hensyn til disse Lovbestemmelser ved at fastsætte Lærernes Løn i Kjøbstæderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Ribe Raadstue d. 12te October 1747. C. Worm. Frausing. Riis. Rahr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
En Hjælpekilde til en liden Forbedring i Skolelærernes Løn aabnedes ved det af Jens Andreassen Mahler i Aaret 1755 oprettede Testamente, ifølge hvilket 500 Rd. skienkedes til Skolevæsenet, hvoraf Renten skulde deles i tvende lige Dele, til Skoleholderne og til Bøger for fattige Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Af en Fortegnelse fra Skolelærerne Morten Lauritsen og Jendre Pedersen dat. 11te August 1755 sees, at der hos den første vare 8te Børn, og hos den anden 7 Børn, som behøvede 5 A. B. C., 5 Catechismer, 2 Forklaringer og 3 Bøger Papiir, hvis Beløb ialt anslaas til 1 Rd. 10 s. Jøvrigt forsyne vi selv, tilføje Skolelærerne, de Børn med Regnebretter, Griller, Pen og Blæk, som det behøve, ligesaavel nu som forhen, eftersom vi have slige Ting i Eje, og til Forbrug for fattige Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Den anden Donation var af Doctor Anchersen, som skienkede Almueskolevæsenet 2000 Rd., hvoraf Renten skulde tilfalde en dansk Skoleholder i Ribe. Den første, som derefter beskikkedes, var Student Christian Cramer, der erholdt Bestallingsbrev og Jnstruction den 15de October 1761. Af Jnstructionen mærkes følgende Punkter: 1. Skoleholderen skal stadig holde Skole i et skikkeligt og omtrent midt i Byen beliggende Huus, som han selv anskaffer sig,") hvor kan være tvende varme og beqvemme Værelser for de Unge, et til fornemme Folks Børn, og et til ordinaire Folks samt fattige Børn dog begge strax hos hinanden, saaledes at han saavel i den ene som i den anden Stue altid kan have tilbørlig Tilsyn med de Unge Ethvert Slags Børn bør sidde ved et Bord for sig selv. Han skal være pligtig bestandig at holde en skikkelig og beqvem Person, der kan assistere ham baade med at have Opsyn med de Unge som og med at undervise de Smaa i Stavning og Læsning m.m. Denne Person skal han selv lønne og underholde, og derfor og have Frihed til at antage og dimittere han efter hans eget Tykke. 3. Det skal være en fast og afgjort Sag, at han uden ringeste Betaling bestandig skal læse for 20 fattige Børn her af Byen. Disse Børn over hvilke en Liste skal tilstilles ham efter ethvert Aars Paaske, bør han undervise med ligesaa stor Flid, som de, han virkelig nyder Betaling for. 4. Herforuden maa han i Skolen antage saa mange Børn, som Forældrene melde sig med og begjære underviste; dog at han med lige Flid og Omhu lader sig alle Børnene være angelegne, saa at han ikke reflecterer paa Forældrenes Tilstand eller Formue; men han eneste Øjemærke bør være at faae de ham anbetroede Børn, den ene saavelsom den anden forsvarligen underviste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Fra Paaske til Michelsdag holder han Skole fra Kl. 7 til 11 om Formiddagen, og fra 1 til 5 om Eftermiddagen; men fra Micheels dag til Paaske fra 8 til 11 om Formiddagen, 1) Cramer beboede Gaarden No. 17, i Skolegaden det forrige saakaldte Liliebjerg. Jendre Pedersen boede i Huset No. 220 1) Cramer beboede Gaarden No. 17, i Skolegaden eder forrig. saakaldte Liliebjerg. Jendre Pedersen boede i Huset No. 22 i Grydergade, som nu eies af Snedker Høyer. og fra 1 til 4 om Eftermiddagen, undtagen Fredag Formiddag, da han har Frihed, og ligesaa Onsdag og Løverdag Eftermiddag efter Kl. 3. Hver Morgen begyndes Skolen med Bøn og Sang, og saasnart samme er til Ende, foretages Jnformationen med Børnene; men som der findes saavel Drenge som Piger i Skolen, bør sees derhen, at Drengene sidde ved Borde for sig selv, og Pigerne ligesaa for sig selv. Om Aftenen sluttes ogsaa med Bøn og Sang. Naar Børnene først retskaffent kunde læse inden Bog, skal han med al Flid sørge for, at de lære Dr. Luthers Catechismus og Pontoppidans Forklaring udenad; ligesaa bør han ogsaa, naar Forældrene det begjære, informere Børnene i Regning og Skrivning, og siden i Tydsk, Geographie, Geometrie, og andre saadanne Videnskaber, om nogen det forlanger. Jsær maa han ingenlunde forsømme, idetmindste et Par Gange om Ugen, at catechisere i een af Stuerne under eet foralle Børnene, og der igjennemgaae Forklaringen og Børnelærdommen med dem. Medens Børnene ere i Skolen, skal Skoleholderen for alting nøje give agt paa, at de ikke bande, bruge Skjeldsord og utugtig Snak, eller støie, kives og slaaes. Men finder han, at een og anden dermed forseer sig, saa straffer han ham derfor, dog maa han vel observere, at Børnene ikke ilde mishandles, eller tage Skade paa deres Førlighed og Lemmer. De Feil som uden Hug kunne forrigeres, søger han paa den lemfældigste Maade at rette. 9. Til Skolegield bevilges Skoleholderen for et Barn, som alene lærer at læse, hver Fjerdingaar 24 s., for et Barn, som lærer at regne og skrive hvert Fjerdingaar 3 Mk. Men de som forlange at lære Tydsk, Geographie og Geometrie, have derom med Skoleholderen at accordere. Desforuden nyder han til Jldingspenge hver Fjerdingaar af hvert Barn 6 s., Reenholdelsespenge 2 s., for Penne og Blæk af dem som dette bruge hvert Fjerding aar 4 s., ligesom og det sædvanlige Thoma Offer efter Enhvers Behag. Endelig oppebærer han ogsaa aarlig i tvende Terminer Renten af den Capital som af sal. Dr. Anchersen, og efterladte Frue til Skoleholderen er legeret. Vil ellers nogen af de Forældre, som dertil har Evne og Formue, belønne ham bedre med efter foranførte Taxt, bliver det ham uformeent at tage hvad een eller anden ham godvillig vil give. (Fortsættes).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Nogle Vedtægter i Ribe fra det 16de og 17de Aarh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
(Af Redaktøren.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Det almindelige bifald, hvormed Konferentsraad Werlaufs historiske Oplysninger til Holberg, ere blevne modtagne, og den Jnteresse, Publikum derved har vist for enhver Meddelelse, der bidrager til at udbrede Lys over Forfædrenes Skikke og huslige Liv, har opmuntret Forfatteren af disse Linier til at fortsætte de Meddelelser af slige Karaktertræk, øste af Stadens Arkiver, som han i denne Tidendes første Nummere begyndte at levere. Han gjør dette saameget hellere, som en af Anmelderne af hint fortjenstlige Værk har opfordret Videnskabsmændene i Provindserne til at samle og meddele slige Træk, da han mener at de der bedst ville være at opspore. Ligesom det sidst især var Stiftsarkivet, der leverede mig Materialier, saa er det denne Gang fornemmelig af Raadstuerkivet jeg øser, og følgeligen bliver det altsaa Ribe=By og dens Folk, som Skildringen især gielder. Som bekjendt styredes Byen af en Magistrat, der ene bestod af dens Borgere, nemlig 2 Borgemestere, og indtil 10 Raadmænd, hertil kom de 24 udvalgte Borgere, hvis Samtykke udkrævedes i alle Sager, Byen vedkommende. Denne Øvrigheds Myndighed strakte sig betydeligt videre end nu, og den afgjorde, deels ene, deels i Forening med Lænsmanden, Sager, hvortil nu kræves Kollegiernes, ja vel endogsaa kongelig Resolution, og saa dømte den i øverste Jnstans, og kun sjelden underkastedes dens Domme Rigsraadets Kiendelse. Var det om kirkelige Sager, der forhandledes, eller og Ægtefolks indbyrdes Forhold, da tiltraadte ogsaa Kapittels-Herrerne, navnlig Superintendenten, begge Sognepræster og Stiftets Medicus. Af slige Raadstu Beslutninger, Vedtægter, Kiendelser, Forlig, o. s. v. findes en Mængde optegnede i egne Protokoller, af hvilke den ældste indbefatter Aarene 1596-1639, og det er især af denne Forfatteren har øst følgende Smaatræk, hvormed han beder sine Læsere at tage til Takke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Begravelses Bryllups- og Kirkeskikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Om nogle andre Skikke, hvorved de Efterlevende have troet at hædre deres afdøde Slægtninge, taler en Raadstu=Vedtægt af 1618. "Fordet første", hedder det deri, om Vinduer, som oplukkes, naar Nogen ved Døden afgaar, da forholdes saaledes: Naar somhelst nogen Dannemand eller Dannekvinde eller deres Børn eller Forvante, som ere i Husene hos dem, ved Døden afgaar, da skal deres Vinduer, i det Hus Liget udbæres af, ikke stande længer oplukt end som en Maaneds Tid. Beslægtede, af hvis Huus Liget ikke er udbaaret, maatte efter denne Dag ikke have deres Vinduer oplukte længere end til Liget var begravet. Alt under Straf af 10 Rd. De, som endnu havde Vinduer oplukkede efter Slægtninge, der vare døde førend disse Bestemmelser, vedtoges, skulle strax "nedlukke" dem igien, under samme Brøde. Denne Maade at sørge paa, har, saavidt jeg ved, aldeles intet Spor efterladt sig, med mindre de endnu overalt brugelige SørgeGardiner skulde staa i nogen Forbindelse hermed. Videre befaledes i samme Vedtægt, at ingen Dannekvinde meere maatte gaa hynggeledt efter deres Husbonde, Slægt, Blodsforvandte, Venner eller Svogerskab; de, som gik saaledes nu efter for afdøde Slægtninge, skulde strax aflægge det under 10 Rd. Brøde. Ei heller maatte i denne underlige Raads-Beslutning findes aftrykt i Profesfor Thorups Efterretninger om Riderhuus, i Bilagene, pag. 20-1.1) Denne underlige Raadstu-Beslutning findes aftrykt i for Thorups Efterretninger om Riberhuus, i 3 pag. 20-1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
nogen Pige, som var slægtet eller svageret med en Afdød, længere end en Maaned efter hans Begravelse gaa med "Lue og Lin", under samme Straf. Disse Bøder skulde Kæmnerne strax lade udpante hos de Skyldiges Forældre, Formyndere eller Ægtemænd, og vare de forsømmelige eller saa igjennem Fingre med nogen, skulde de selv erlægge samme Straf. - For at kaste en Grav i Kirken, naar der var Ligsten paa Graven at optage og igjen nedlægge, bestemtes Betalingen i 1624 til 2 Daler, og naar dette ikke var Tilfældet 6 Mk. dansk. En Grav i Omgangen kostede 1 Daler at grave. Hvad Bryllupper angaar, da besluttede Raadet i 1621 i Lænsmanden og biskoppens Nærværelse, at dermed skulde holdes, som Skik var fra gammel Tid og herefter ingen Vin skænkes hverken ved Bryllupper, Fæstensol, Barseler eller store Værtskaber, dog dersom af Clerisiet eller andre Fornemmere af Borgerne tre eller 4 eller Nogle faa komme i Værtskabet tilsammen, da skal det ikke være dem forment at skænke en Pot Vin, to eller 3 efter Leiligheden, men ikke udi nogen videre Forsamlinger. - Med denne Anordning synes det ikke at stemme, at der paa samme Til var 3 a 4 Vinhandlere, der holdt aabne Vinkjeldere, og at der maanedlig udnævntes 3 Mænd af Raadet til at undersøge og prøve Vinen, som der udsolgtes, og sætte Prisen paa de forskjellige Slags, (især Fransk-Spansk og Rinskvin.)To af Kæmnerne skulde bestandig have Jnd seende" med at Alt gik ordentligt og anordningsmæssigt til ved Bryllupper. Disse vare fritagne for Tilsyn med Arbeidet ved Byens Bygninger, Veie o. s. ve og havde af Kæmner-Forretninger foruden hint Opsyn kun at indkræve Stade Penge ved Markeder, Husleie og Jordskyld af Byens Huse samt beværte de kongelige Bud og Brevdragere, som kom hertil, men de maatte derfor ogsaa afgive 8 Rdl. hver til Løn for den Kæmner, som havde Opsyn med Bygningerne.