JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-31
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter nu ved Døden afgangne forhen Lods Hans Nielsen Werling af Dragø og dennes tidligere afdøde Hustrue Trein Jens Truelsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Amager Birks Contoir, den 29de Juli 1835. J C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Aar 1835. No. 182. Løverdagen. den 1 12 August. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
London, den 21de Juli. – En Correspondent i Sund beklager sig levende over Fanatismens Fremskridt her i Landet; han siger blandt Andet: Man taler om at Pavedømmet griber om sig; tag eder hellere i Vare for Fanatismen. For fyrretyve Aar siden var det en liden Flække, som Man neppe kunde opdage med Telescopet, men nu har den udbredt sig over en umaadelig Overflade, og tilintetgjør vore skjønneste Planter. Er først engang denne spøgelsesartige Gjæst optaget i vore Mure, da levvel Sjælere og Tilfredshed; levvel munter Dands og glad Sang, og J. de lange Vinterdages harmløse Glæder; levvel J Selskabets uskyldige Glæder, der holde Ungdommen munter, trøste Alderen, og skjænke Alle en Tilflugt mod Verdens barske Stød. Funklende Øjne, blomstrende Kinder, glade Gemytter har jeg seet falde under denne Fordærvers Lee. Dette Maleri er ikke overdrevet: jeg har seet Fanatismens skrækkelige Fremskridt. Det er Upastræet, som tilintetgjør alt Aandende under sine Grene. Alle Partier skulde med anstrængt Kraft virke derimod, ellers ville Ødelæggelserne vorde frygtelige. Det brittiske Museum tiltager hvert Aar i Udstrækning og Nytte.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
J Aaret 1833 talte man i det 210,000 Besøgende, i det følgende Aar 231,000, ligesaa i det første Aar 5800, men i det følgende 7256 Læsere.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Strasborg, den 20de Juli. Med Hensyn til Efterretningen om, at Lynilden har slaaet ned i den ærværdige Münster, meddeles Følgende: Lynstraalen for ned gjennem Kronen, rev hist og her en Steen eller et Stykke Trappe med sig, smeltede Blyet, styrtede et ubyre Steenbord om og splintrede det ad tilligemed et, omtrent otte Fod langt Stykke af det stærke Steengelænder paa Platfønden. Kronen har imidlertid lidt meest. Den er støttet paa otte Piller, der atter hvile paa store Steenblokke. En af disse Blokke er ganske revet løs og styrtet ned, Pillen selv er paa en forunderlig Maade spaltet i Skiver. Sporene af de fleste Stene kunde man alene opdage paa de sønderslagne Skorstene og Tage af de Huse, der ligge nær omkring; Huset, som Referenten beboer, er paa denne Maade saa beskadiget, at en stærk Regn trængte ind overalt og strømmede som en Flod ned af Trapperne. Paa Loftet i samme Huus fandt man en stor Steen, og et andet Stykke Steen, der vejede 13 Pund, var ligeledes slynget ind gjennem Taget paa et andet Huus, omtrent 200 Skridt fra "Münster. Denne Aften blev Skaden besigtiget, og med Skræk saae man, hvor stor Ødelæggelsen var, at Er-Kronens beskadigede Pille allerede havde sænket sig noget og at kun hurtig Hjelp kunde forebygge dens aldeles Sammenstyrtelse, der ved den ringeste lignende Rystelse maatte paafølge; af Bygmesteren er nemlig den Byrde, enhver Søile har at bære, beregnet med en forbansende Røjagtighed. Dette Vidnesbyrd om tydsk Udholdenhed, tydsk Flid og tydsk Kunst staaer nu der, omringet af en Mængde Mennesker, der med forhausede Blikke stirrer op paa det og beklager hvad der er skeet, som om det Kjæreste for Enhver var blevet angrebet, som om Familiefaderen var kommet til en Ulykke. Den Ene fortæller den Anden Historier om ham. – For to Aar siden slog Lynden ogsaa ind i Munster-Taarnet, men uden at ar rette saa stor Skade. Tordenafledere burde for længe siden varet anbragte paa denne uhyre Bygning, skjøndt Vanskelighederne derved vel ere betydelige. Nu vil man formodentlig for Alvor tænke derpaa.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Paris, den 21de Juli. – J Temps læser man: Vil Hr. Thiers forlade Paris. Hans Sundheds Venner sige: Ja Hans Portesenilles Venner: Rei. Og man veed ikke, hvad der vil blive af den foreslaaede Forlystelses-Reise til Toscana. Hr. Guizot beroliger ham meget; han siger ham, at Doctrinairernes Venskab vil ledsage ham til Florenz's skjønne Himmel. Men Hr. Thiers er for snu til at lade sig bedøve af skjønne Ord; da han nøje kjender Revolutions Tiderne, saa erindrer han sig, at man stedse har skadet sig meest ved Fraværelse. Hr. Thiers vil vidst nok neppe begaae den samme Feil; den Minister, som har opstaaet sin Bopæl tæt ved Renilly, for stedse at være i Nærheden af Kongen, vil neppe resse nogle hundrede Miil længere bort, for ubekymret at leve i en italiensk Villa."
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Vien, den 16de Juli. – Vores Regjering skrider under Keiser Ferdinand og hans oplyste, Folket bekjendte Ministre frem paa den sande Bevægelsens Bane, saaledes som den skulde opfattes i alle monarkiske Stater. Alle Forslag til Forbedringer i enhver af Stats=Oeconomiens Grene, som Tiden fører med sig, optages med villigt Øre af Præsidierne og vorde af Hs. Majestæt Keiseren paa det Hurtigste afgjorte, naar de erkjendes som tid og hensigtsmæssige. Den paa Hs. Majestæt, den forevigede Keisers Befaling sammensatte Commission i Justits- og Lovsager er i fuld Virksomhed, og man venter snart af den en Criminal-Coder (hvori den tredie Grad af det tungeste Fængsel, som fordrede, at Forbryderen blev om Livet og om Fødderne smeddet til Væggen, allerede førend Bekjendtgjørelsen er afskaffet ved en Haandbillet af Kejseren, fremdeles en ny Civillovbog og en ny Vexellov. alle disse Love vil Keiserens milde Aand, som saa gjerne giver Aarhundredets Oplysning Gehør, naar der tales om virkelige Forbedringer, aabenbare sig. Jnd- og Udlandet vil ved deres Offentliggjørelse fælde sin Dom over dem, og vi ere overtydede om, at det i dem vil erkjende vore Statsmænds ophøiede Aand, hvis Værk disse Love ere.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Ærkehertug Ferdinand af Este turde først om nogle Maaneder tiltræde sin Tilbagerejse til Siebenburgen. Den derværende Land dags Jndkaldelse, hvis Aabning Hs. K. H. vil bivaane, er bestemt fastsat, men Dagen, den skal aabnes paa, endnu ikke bestemt.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Den keiserlige Hofraad, Baron Lohr er reist til Prag, for at indrette Forberedelses-Anstalterne til D. D. M. Ms. Ankomst.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Begge Majestæterne gaae den 2den September ligge til Prag, hvor de kun opholde sig tre Dage og derpaa begive sig til Teplitzfor at modtage de fremmede Monarker. Det allerhøieste Hofs Følge bliver særdeles talrigt. Fyrst Metternich reiser førend D. D. M. M., og Stats=Ministeren Grev Kollowrat ledsager Keiseren. J Hs. Majestæts Fraværelse besørger Erkehertug Ludvig Stats-Forretningerne.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Det hedder, at Landdagen i Ungarn skal sluttes i denne Sommermaaned, og at en ny Landdag skal sammenkaldes i Siebenburgen i September.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Der er nu meer end nogensinde Tale om, at den foreslaaede Jernbane mellem her og Triest gjennem Ungarn, skulde under Beskyttelse af ophøiede Personer ved Actier med det Første komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Den Kongl. græske General-Consul, Baron Sina, har med de Jllerhasyske Godser tilkjøbt sig 56 Landsbyer og tre Stæder med 60,000 til 70,000 Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Breslau, den 19de Juli. – Fra den 8de September af ville følgende Herskaber komme hertil. Kongen af Preussen; Kronprindsen, Prinds Vilhelm Hans Majestæts Søn); Prindsesse Vilhelm, Prinds Carl, Prinds Albert; Prinds Vilhelm Hans Majestæts Broder); Prindsesse Vilhelm, Prinds Adalbert; Prindsesse Elisabeth; Prinds Valdemar Prinds Fredrik, Prinds August, Fyrstinden af Liegnitz. Endvidere. Kejseren af Rusland; Kejserinden; Storfyrst Tronfølgeren; Storfyrstinde Olga; Storfyrst Constantin; Storfyrst Michael, Arve-Hertugen af Cumberland; Hertug Carl af Meklenborg-Strelitz; Hertug Engen af Würtenberg; Landgreven af Hessen-Homborg. Desuden komme: Fyrsten af Witgenstein, Krigsministeren General-Lieutenant von Witzleben; Oberst von Lindheim; Geh. Cabinetsraad Müller; Livlægen Dr. von Wiebel o. s. v. Fra russisk Side: Fyrst Paskewitsch, Fyrstinde Wolchonsky; Generalerne von Benken dorf, von Adlersburg, Grev Orlow, Grev Czernitschew, Sumarakow, Kavelin, Fyrst Dolgornck, von Bibi kow og von Mansurow, Obersterne Philosofow og Liedige; Statsraad Chambeau, Livlægerne Dr. Arndt og Dr. Crichton; Vice-Admiral Grev Mentschikoff, o. s. v.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Som man fortæller, ville Ærkehertugerne Franz Carl og Johan, en neapolitansk Prinds og flere østerrigske Generaler komme hertil.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Den 9de September skulle sex Heste-Væddeløb finde Sted her, hvortil Hans Majestæt fra sin Side har udsat en Priis af 5000 Rigsdaler. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
New-York, den 17de Junii. - Af Washingtons efterladte Værker, som udgives af Jared Sparks, ere fjerde, femte og sjette Bind udkomne. Necrolog.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
For kort siden døde i London Skuespilleren Blanchard i sit 66de Aar. Han var en udmærket Kunstner og en af de Fag, som kunde forestille Shakespareske Characterer i deres Sandhed og Storartighed. Hans Liv var desværre særdeles bevæget og omtaaget; han maatte til sin Død kæmpe med Nød, Kummer og Sygelighed.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Kjøbenhavn, den 1ste August. Af en med det i Dag udkomne Rummer af Collegial-Tidenden, fulgt Fortegnelse over de Fødte, Ægteviede og Døde i de Districter i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som i geistlige Sager høre under Generalsuperintendenten, i Aaret fra 1ste Advent 1833 til 1ste Advent 1834, seer man, at der ere i bemeldte Hertugdømmer fødte 22250, hvoraf uægte 1473, confirmerede 13177, ægteviede 5482. Døde i dette Tidsrum ere: 15731, med Undtagelse af de Dødfødte, som beløb sig til 1011. Antallet af Fødte, blandt hvilke mærkes 226 Tvilling- og 3 Trilling fødsler, overstiger overalt betydeligt Antallet af de Døde, kun med Wandsbeks Befolkning er det modsatte Tilfældet, i det der i de sidste fire Aar ere 27 Dødsfald flere end Fødsler. J det Hele ere 6516 flere fødte end døde. Af Dødsfaldene tilskrives ni Cholerasygdommen, nemlig i Syd=Ditmarsken 4, i Münsterdorf Provsti (Collmar) 1, og i Wandsbeck 4. Tre Personer, nemlig een i Husum Provsti, og to i Syd=Ditmarsken, skulle være døde af de naturlige Kopper. Fra Provstierne Syd-Ditmarsken og Münsterdorf er fremdeles bemærket, at herskende Skarlagensfeber og Mæslinger have bortrykket mange Børn under ti Aar. Af 77 Selvmordere 18 forefaldne i Hertugdømmet Slesvig (hvoraf alene i Haderslev Provsti 10), og 29 i Holsteen. Af andre tilregnelige Dødsfald anføres sex, nemlig to Mord i Segeberg Provsti, og eet i Rendsborg Provsti, samt et Dødsfald i samme Provsti og eet i Stormarn Provsti som Følge af Dueller. Af de ved ulykkelig Hændelse foraarsagede Dødsfald ere de fleste forefaldne i Sø districterne, men fremdeles er det bemærket, at 16 Personer have mistet Livet ved Jldebrand. En, der opnaaede en Alder af over 100 Aar, var en afskediget Soldat i Jevenstedt; han skal have været 113 Aar. Blandt de Døde i Cappeln er omtalt en Mand paa 92 Aar, som ved sin Død efterlod sig ved 10 Børn, 50 Børnebørn, og i alt næsten 100 Descendenter, der alle leve i Cappeln. J Løbet af Aaret ere fire Bekjendere af den mosaiske Tro blevne døbte, nemlig to i Haderslev og to i Stormarn Provsti.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Af en anden Fortegnelse over Fødte, Confirmerede, Ægteviede og Døde, i Nørre og Sønder-Herred paa Als, samt paa Ærø og Torninglehn, i Aaret fra 1ste Januar 1834 til 1ste Januar 1835 sees, at der vare fødte 1442, deraf uægte 58, confirmerede vare 731; ægteviede 361; døde vare 1013, der ikke indbefattede 57 dødfødte.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
En Overøvrighed har forelagt Cancelliet til Resolution en af en Districtslæge, i Anledning af Placat af 1ste Maj d. A., indgiven Forespørgsel, om han, naar Anmeldelse skeer om formeentlig udbrudte Børnekopper, skal, som forhen, for det Offentliges Regning undersøge Sygdommen, og, saafremt Nogle virkelig befindes angrebne af Børnekopper, om de da ubetinget skulle behandles for offentlig Regning, i Overeensstemmelse med Forordningen af 17de April 1782. Efter herom at have brevvexlet med Sundheds-Collegiet, har Cancelliet svaret, i Skrivelse af 21de Juli, at naar Kopper paa Tider, da de ikke, som nu, herske epidemisk omkring i Landet, først begynde at vise sig og let ved Smitte kunne udbredes, samt især naar de forekomme ondartede og saaledes i en eller anden Henseende findes farlige, bør Bestemmelserne i Forordningen af 17de April 1782 anvendes saavel med Hensyn til Sygdommens Behandling for offentlig Regning, som til Forordningens øvrige Forskrivter, saaledes som Omstændighederne maatte tilsige. Under en Epidemi, som den nærværende, da Sygdommen er almindelig og ikke af nogen farlig Beskaffenhed, ville derimod Bestemmelserne i Forordningen af 1782 ikke i Almindelighed være at anvende, men kun i enkelte faa Tilfælde, i hvilke Afgjørelsen overlades til Overøvrigheden, efter foregaaende Raadførsel med vedkommende Læge.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Fremdeles har Cancelliet, med Hensyn til Spørgsmaalet, om Bestemmelserne i den fra Directionen for Qvarantaineforanstaltningerne, under 16de Januar 1808 udstedte Circulair-Skrivelse, betreffende Behandlingen af Koppe-Patienter, der ankomme tilsøes, bør vedblive at være gjældende, efter Placaten af 1ste Maj. d. A. har ophævet den hidtil paabudne quarantainemæssige Behandling af Koppesygdommen, i Skrivelse af 21de Juli til bemeldte Direction yttret, at, naar ingen Koppe-Epidemi hersker i de danske Stater, formenes, som før, ved Afsondring af Koppe-Patienter, der ankomme tilsøes, Smitte at burde søges forebygget; hvorimod Afsondringen, naar Epedemien er tilstede, synes at burde bortfalde, som formeentlig unyttig efter den senere Tids Erfaring.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Søllerød Sognekald i Sjællands Stift 180 Rdlr. – Marie Magdalene og Køde Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Befordring. Under det danske Cancellie: Den 29de Juli er Sognepræst for Udbye Menighed i Sjælland, J. F. Dame, udnævnt til Consistorialraad.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 29de Juli, Cand. Theol. Cramer fra Feis, Kiøbmand Wistack fra Kiel, Dyrlæge Pedersen, Skrædermester Lindahl, Greve Wachtmeister, Regierings-Referendarius v. Lorch, Kiøbmand Raabe, Garver Huldtmann fra Helsingborg, Kiøbmand Hansen fra Horsens, Guldsmedmester Rasmussen fra Slagelse, Kiøbmand Becker fra Uleaborg, Handlende Felin, Magister Stramdal fra Malmøe, Kiøbmand Palmareen, Consulerne Masseneau og Lepelly fra Helsingøer, Greve Puke fra Stockholm, Consul Kall fra Frederikshavn, Kiøbmand Raae fra Callundborg.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Dampskibet Prinds Carl ankom den 30te Juli fra Norge og Sverrig, medhavende: Candidat Pharm. Hoskiær, Capelmusicus Petersen, Kiøbmand Steen, Hr. Buck, Jfr. Pharo, Hr. v. Sedsted fra Christiania; Hr. Gindrup, FrøkenSchlægel fra Horten; Skolelærer Andresen fra Moss; Dr. Schlægel fra Frederiksværn; Fru Nissen fra Drøbak; Grosserer Hullin, Mægler Wesberg, Hr. Troilius, – Secretair Lemmell, Baron Sternsted, Consul Coutze med 3de Børn, Matroserne Svensen, Pedersen og Pettersen til Helsingøer, – Hr. Doblen med Søn og Tiener, Smedesvendene Nielsen og S. Nielsen, Mægler Sasse, dHrr. Westerberg, Goldhammer med Kone, Endell, Maurer og Carlsen fra Gothenborg. Dampskibet Dania ankom den 30te Juli fra Aarhuus, medhavende: Grev Siegfried de Ranzau med Jæger, Baron Rosenkrone med 3 Børn, Pastorerne Rothe og Henne med Kone og Datter, Kammerjunker Capitain v. Rirckhoff, Frøkenerne Crone og Waarsøe, Landsoverretsassessor Beckingberg, Lieutenant v. Ranffeldt, Kiøbmændene Schytte med Kone og Datter, Jsaacksen og Holm, Skolelærer Svendsen, Fru Bruun med Datter, Studiosus Chirurgi Remlev, Madamerne Bagger med Datter, Schmidt, Hockendorff og Hofgaard med Datter, Contoirist Mazetta, Jfr. Heinemann, 3 Haandværkssvende, C. Hennchsen. Til Helsingøer. Skolelærer Aal, Jfr. Tyggesen. Fra Helsingøer, Frue Rawert, Lieutenant Foster.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Dampskibet Frederik den Sjette afgik igaar Morges Kl. 8 til Kiel og Øerne, medhavende: Kammerherre, og Oberst, Generaladjutant-Lieutenant v. Gøssel med Tiener; Amtmand, Baron v. Wedel-Jarlsberg; svensk Generaladjutant v. Puke til Berlin, norsk Søeofficer v. Wedel Jarlsberg; Etatsraad, Committeret Kirstein med Frue; Frøken Selmer og 2 Børn; hollansk Consul Endellz Kammermusicus Luders med Frue; Frue Lindahl; Mr. Gross med Barn; Cand. Med. Kallevig til Frankrig; Capitain, Ridder v. Kaufmann, Kiøbmændene Barr, Chlers med Kone og Datter, Møller, Elben, Bing, Lange, Goltdammer med Kone, Maurer, Turdfiell, Wisthak, Raabe og Bendix; Regieringsreferent, von Lorch; Cand. Juris Krog til Carlsbad; Student Bøie og Søster; Overappelationsretsraad Schmidt og Datter; Bygningsconducteur Heylmann, Bogtrykker Heaviside til London; Skolelærer Andresen; Skræddermester Deelion og Datter; Resevechirurg Pape; Kongl. Copiist Rade; Cand. Chirurgiæ Martens; Betient Knecht. Til Grønsund og Gaabense til Møen og Falster: Etatsraad, Professor Sartorph med Frue og Søn; 3de Frøkener, Mynster, Professor, Dr. Med. O. Bang med Frue og Datter; Fru Guldberg, og Datter; Cand. Theol. Møller; Frøken C. Hvidt; Studenterne Saxorph. Lørck og Hvidt; Architect Holgreen; Cancellist Bang; Guldsmedmester Zenthen; Sadelmagermester Møller; Modehandler Riccard; Handelsbetient Schou. Brøderart, hvorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie. 14 Lod - Qvintin. dito for 2 s. i En Hvedesamle for 4 s. i En dito for 2 s. Et Rundebrød for 2 s. i for 1 s. i dito Hvedetvebakker for 2 s. i for 1 s. i 2) Brød af sigtet Rugmeel. 20 Lod, Qvintin, Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie. Et dito til 2 s. i Rugtvebakker, vel giennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie. Rugtvebakker, vel giennentørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie Rugivebakker, vel giennentørrede, for 1s. i Rigsbanktegn, skal veie. 3) Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 30 s. i Rigsbanktegn, skal veie. 12 Pund. Et dito til 20 sk. i Et dito til 10 s. i Paa Hvedebrødet og det sigtede Rugbrød give Bagerne til Kroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbd. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare, tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Rogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politidirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae et ansees, at samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683, §. 18 bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves, Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1835. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 31te Juli 1835. Hamborg 2 M. - a vista 205 1/2. - Species 205 1/2. Disconto 4 pCt. – Species solgtes til 12 Mk. 5 1/2 s. Kongelige Oligationer uden Renter i Bco. 91 1/2 a 92. Dito uden Renter i Sedler 94 a 91 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Febr. 1820) i rede Sølv 102 a 102. Dito i Sedler 101 1/4 a 105 1/2. Norske Speciesedler 182 a 182 1/2. Svenske Sedler 19 a 19 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 75 a 75 1/2. Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21de Juni 1831) 101 a 101 1/2. Dito dito til 1 pCt. i rede Sølv 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 101 a 101 1/2. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 a 101 1/2. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse=Obligationer i Bco. 91 1/2 a 95. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. – pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Kjøbenhavns Torvepriser, den 31te Juli 1835. Rug, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Hvede Td. 4 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Byg, 2 radet Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 6-radet Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre Td. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Erter Td. - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Flæsk, røget Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Flæsk, grøns. Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. Æg Snesen, Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Giær Pd. - Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. Siæll. Smør Fd. 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 12 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
AVERTISSEMENT. Holbek, Efter Fleres Ønske agter Undertegnede at afholde en Hjorteskadning den 5te September, i den herved Byen beliggende Lund, hvortil Dhrr. Lysthavende indbydes at tilmelde mig hvor mange No. De enske. Holbek, den 3die Juli 1835. A. B. Nye. Til Syltning anbefales. 1. T. K. Meget sin lyst og uddeel St. Croix Suk, ker 18 a 20 Mk. Lpd., tort hvidt Havanna Sukker 24 Mk., fiint hvidt og middel Melis i Topper 28 a 32 s., stødt dito, hvor Riismeel 14 Mk. Lpd., Kartoffelmeel og bedste Lollandsk Stivelse, fiin Vanillie til 1 a 4 Mk. Stangen, Stk. dito 8 s., med alle Sorter Kryderier til billig Priis. Endvidere bekommes: Caragheen-Chocolade, som er en Sort Bryst-Chocolade, tilberedt ved Caragheen-Moos og Candis a 6 Mk. Pd., hos Urtekræmmer F. G. Kølbel, Hiørnet af Pilestræde og Kronprindsensgade No. 84.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Nye Ertracter. Lemonade Extract i Flaske 2 Mk., 1/2 Flaske 1 Mk.; af 1 Flaske Lemonade Extract bliver 4 Flasker god og velsmagende Lemonade. Biskov Extract 1 Flaske 40 sk. 1/2 Flaske 20 sk. Cognaes Totti Extract 1 Flaske 36 s. 1/2 Flaske 18 s. Disse udmærkede gode og velsmagende Extracter sælges under mit Navn og Segl hos de fleste Herrer Urtekræmmere i Kiøbenhavn. Dhrr. Kiøbmænd i Provindserne kan ligeledes erholde samme til Udsalg imod Rabat, naar de henvender dem til Undertegnede. J. Petersen. boende ved Philosophgangen No. 249, i Boutiken.
Berlingske Tidende, 1835-08-01
Skifte-Jndkaldelse. Stervboet efter Glarmester Paul Dahlin her af Byen, holdes en Skiftesamling paa Raadstuen Mandagen den 17de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, hvor Ring af Vigtighed agtes Arvingerne forelagte; hvorfor de herved, efter Bestemmelserne i Placaten af 21de April 1824, indkaldes til derved at give Møde. Skifteretten i Aalborg, den 26de Juli 1835. Schmidt.