JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Et Skib fra Alexandrien, der forlod Havnen den 17de Juli, har berettet, at Tyrkerne efterlod paa Jpsara 15000 Mand og 25 Proviantskibe. Den eræske Flaade har fulgt efter den Tyrkiske til Samos. Fra Milo meldes af 15de Jul. over Frankrig, at Capitain Guros, der commanderer i Athenen er med 4000 Mand udmarscheret mod en 3 Gange stærkere Tyrkisk Colonne, der truede Theben. 52 græske Fartøier, hvoriblandt 30 Hydriotiske og 22 Spezziotiske ere udløbne den 7de for at le Jpsarioterne til Hjelp. En Deel af denne Flaade skal være ved Samos og en anden ved Tine. Fra Syra meldes af 17de Jul, at Guros har med en forholdsmessig ringe Magt slaget Omer Pascha, der befalede et 15000 Mand stærk Corps i Attika. Saasnart Tyrkerne erfarede Jpsaros Gjenerobring overlode de dem til Hævn og Raserie. Flere værgeløse Slagtoffere faldt i Gaderne og nogle Consuler fandt det raadeligst at begive sig ombord paa de Franske Skibe. Ved Schalanuova skal endnu større Excesser være forefaldne. Grækkerne have taget mange Kanoner, Penge og omtrent 200 Familier med sig, som de holdt skiulte i 8te Dage i Bjergklofterne. Af Capudan Paschas efterladte 15000 Mand reddede ikkun 238. Livet. Af Skibe vare ingen uden de saakaldte Galeier, der alle paa 7 nær faldt i Grækernes Hænder. Capudan Pascha er syg. Jkke destomindre havde han givet Ordre til Troppernes Jndskibning. Endeel af Flaaden er gaaet under Seil og skal efter Forlydende feile til Tschesme og Scholanova. Alle Jndvaanerne paa Samos have erklæret de Fremmede, at de kunde frit afreise, dersom de frygtede for Døden; Oldinge, Koner og Børn ere med alle deres Ejendele flygtede op paa et høit Bjerg. Den 3die August befandt den græske Flaade sig i Vandene ved Tenedos og har opkapret flere Tyrkiske Barker. Saasnart Capudan Pascha erfarede dette lod han sin Flaade udløbe den 30de Septbr. for at forfølge Grækerne og beskytte de til Constantinopel seilende Jpsariotiske Priser. Den 2den August fandt paa Meteling et Slagsmaal Sted imellem Albaneserne og Assiaterne, hvorved en af de sidste satte Livet til og 2de af de første saaredes; men ved Politiets Mellemkomst blev al videre Blods Udgydelse forebygget. Jndvaanerne blive endnu bestandig insulterede af Soldaterne; men Omegnen bærer Præget af deres Nærværelse, da Alt er øde og tomt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Odessa, skrives under den 22de August. Ministerial Krisen i Canstantinopel synes at blive alvorligere, end man i Begyndelsen troede. Ghalib Pascha og Saida-Effendi, som har Janitschar Partiet med Huustein Aga Pascha i Spidsen imod sig, kommer saameget mere i Fare, da den for nogen Tid siden fra sin Landflygtighed tilbagevendte Myntdirecteur og den atter mere i Gunst staaende Seliktar=Aga gjøre fælleds Sag med Janitscharerne. Denne sidste Omstændighed lader endogsaa formode, at Sultanen allerede paa een eller anden Maade har viist Misfornøielse med Ghalb Pascha. Andre mene, at der er en Jntrige i Spillet for at forhindre Frankrigs Jndflydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Om Fyrstedømmernes Rømning er der nu ikke mere Talen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Hovedstadens Tilstand var iøvrigt noget foruroligende efter de sidste Begivenheder paa Para. J flere Qvarterer blev der igjen myrdet Grækere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Sultanen har beordret 20,000 Mand af de langsmed den Asiatiske Side liggende Tropper til Havbugten ved Smyrna, formodentlig for at dæmpe det Oprør, som er udbrudt iblandt Asiaterne ved Scatanuona; endskjønt man forsikkrer, at de vare bestemte til Forstærkning for Capudan Pascha.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Nauplion skrives under den 18de Juli. Capudan Pascha havde fuldført sin Udskibning, og sat 14000 Mand, commanderede af Jsmael Pascha, en Sønnesøn af Ali-Tepelentii af Janina i Land paa Para. Man fandt Fienden, i Besiddelse af det store Batterie, beskjæftiget med at beskyde Forterne Mitylene og Palæocastron, som forsvaredes af 2800 Hellenere fra Plafra og Chios ja endog af nogle Compagnier Christne Skipitars (Albanesere). Dette var den 7de Julii. En Storm blæste, og Capudan-Pascha maatte, af Frygt for at hans Flaade skulde lide Skibbrud, søge rum Sø og skille sig fra sin Landarmee. De Vantroe, som opdagede hans Afreise og saae sig forladte, styrtede til Stranden. Da de saaden Helleniske Flaade, tænkte de kuns paa Flugt og bemægtigede sig alle de Baade, som de kunde faae fat paa. Men Nikitas Turkophagos gik i Land, Parioterne trængte frem fra Forterne, Tyrkerne blevne slagne, de Helleniske Fartøier tilintetgjorde alle dem, der vilde seile bort, med Kartætscher, tre Fregatter og ti Brigger lede Skibbrud, og den 8de Juli om Morgenen vare Osmarnerne ødelagte. Jblandt de Døde tækler man Paschaerne Jsmael Piassa og OmerKumbaris fra Argyrocastron. Byttet er uhyre stort og Seiren fuldkommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Egypten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Foruden Krigskibene ere 210 Førselskibe fragtede, der ere gaaede under Seil med 20,000 Mand Jnfanterie, 10,000 Landeværn, 2000 Mand Cavallerie og 2000 Mand til Bagagen. Det Hele staaer under Vicekongens Søns Commando. Den bekiendte Jsmail Gibraltar er Admiral. Floden styrede af Candia til Opstanden i Overægten er nu fuldendt med 7 til 8000 Jndvaaneres Nedsabling, en Mængde Lands byers, Magaziners, offentlige Bygningers og Manufacturers Brand og med en stor Deel bebyggede Candes Ødelæggelse i en stor Strækning. Den hele Skade vurderes til 100,000 Punge. Oprørerne vare for størstedelen Landboere, der havde ladet sig bedaare af en Arabisk Høvdings Forudsigelser. og som man endnu ikke har saaet fat paa England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra London skrives under den 10de September. Den i Tepie samlede Krigsmagt, ved hvis Nederlag, ifølge Gen. Bravos Beretning, hele det i Staten Jalisco smedede Anslag skal være forstyrret, havde kuns een Kanon med sig. Hele Mejicanernes Tab bestod i to Officerer og fem Soldater, som bleve paa Pladsen, og nogle Saarede. Bravos forud passerede Jndtog i Hovedstaden Guadalajara gik for sig uden nogen Blodsudgydelse, efterat den Deel af den staaende Hær og de andre Tropper, som Generalerne Bustamente og Qvintanar havde forledet, vare gangne over til ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Det Engelske Krigskib, the Parthian, har i den Mexicanske Havbugt taget en Søerøver. Den 2den dennes skal der i Yorkschire være sjunket et Stykke Jord af henved 1150 Alens Omkreds. Pengemanden, Hr. N. M. Rothschild har for den Neopolitanske Regjering afsluttet et Laan paa 2,500,000 Pd. Den 1ste Septber. blev paa Kornmarkedet i Sandwich solgt nye Hvede for 58 Shl. J Albanien er Pesten udbrudt. J Kingston ere 23 Slaver, erklærede for skyldige og 12 dømte til at døe Døden. Den Columbiske Krige brig har i Farvandene ved de Canariske Øer taget en Spansk Brig og vexlet nogle Skud med en Fransk Krigs-Brig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Jtalien. J Egnen ved St. Pietro i Bagno har man den 12te og 13de August sporet flere heftige Jordstød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Rom skrives under 24de August, at Hs. H. befinder sig ikke vel. J de første Dage af September skal flere Cardinalshatte uddeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Den bekjendte vandrende Lærde, Arendt, døde for et Aar siden i Landsbyen Anoveggio ved Bologna. Ved den Danske Generalconsuls Omhue, er hans litteraire Skatte sendte til Danmark. Paa Gebetet ved Preneste har ved Jnd styrtning dannet sig en Søe, der er 27 Palmer dyb og har en Omkreds af 130 Palm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Adskilligt. Med Omsætningen af Kornvarer er der ingen Forandring foregaaet. Uagtet Efterretningerne fra England lyde opmuntrende for Havretilførselen, er Prisen paa denne Kornsort, dog gaaet ned; fjorgammel Havre, tilbydes for 9 Mk., dog torde de saaledes tilbudte Partier ikke være gode Varer; for 11 Mk. kan bedste Havre faaes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Danzig skrives under den 10 Sept. J forrige Uge kiøbtes 150 Læster Rug til 85 115 Fl. efter Qvalitet, til Udskibning, som man vil vide for hamburgsk Regning; ligeledes solgtes for et Par Dage siden 50. Læster skjøn rød Hvede for 180 Fl. Torvepriserne ere: Hvede 175-250 Fl., Rug 7287 Fl., Byg 45, Havre 68, Erter 7475 Fl. Høsten lover Korn i Mængde og af god Beskaffenhed. Af to Ladninger Sild, som kom hertil fra Aalborg, bleve kun 100 Tdr. solgte a 15 Fl. uden Told; Resten er oplagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Libau skrives under den 6te Septbr. Udskibningen af Korn til Holland bliver sieldnere; man har sidst givet 20 Fl. og 3 Fl. pr. Ruglæst til de Maas. Jntet er mere interessant for ethvert Menneske, som har Følelse for Jordens Cultur og Menneskeslægtens Fremskridt, end at see Nyholland, som er saa stor som Europa, og som for 37 Aar siden laa begravet i en fuldkommen Vildheds Tilstand, nu paa engang at fremblomstre og hæve sig til en af Jordens skjønneste Egne. Mange og forskjellige ere de Efterretninger, som man nylig har modtaget derfra. Man seer deraf tydeligt, at England lægger an paa at gjøre dette uhyre Land til en Planteskolen for de Producter, som det hidindtil selv har manglet, ikke har i sine egne Colonier og har maattet hente fra det europæiske Fastland, nemlig Hamp, Viin, Olie, Uld og alle Slags Sydfrugter; saa at Storbrittaninkan i Tiden aldeles undvære Europa, dersom en Continental Krig skulde udbryde. Fra denne Side betragtet er denne Verdensdeels Opdyrkelse en Gjenstand af en stor politisk Jnteresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
En til Charleston hjemkommen Hvalsiskfanger har paa Øen St. Paul, hiinsides Nord=Cap, under et Telt fundet 12 døde Mennesker, der syntes at være omkomne af Hunger og Kulde. Ved Strandbredden, sandtes Stumperne af en tønderslagen. Chaluppe; men af Skibspapirer var slet intet at finde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Ved at udvide det keiserl. Begravelses Capel har man under Capuziner Klosteret i Vien fundet en Gravhvælving fra Rommer nes Tid. J Hvælvingen selv fandtes 3 Beenrader, et Armbaand af Metal og en Mynt fra Hadrians Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
J Staden Andely er afbrændt et stort Spinderie, der beskjæftigede over 100 Arbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
J Harderwyk, i Geldern, fornam manden 18de f. M. en stærk raslende Lyd i Luften, i nordostlig og sydvestlig Retning, lig Lyden af flere svære Rustvogne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Luftskipperen Hr. Margat gik forleden tilveirs fra Tivoli Haugen i Paris, ridende paa en med Gas opfyldt Hiort. Han kom lykkelig igjen til Jorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
J Augsburg er en ung Kiøbmandskone, som for 10 Uger siden blev bidt af en Hund, død, under de skrækkeligste Lidelser, af Vand stræk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Paven har paa den hellige Jgnati Fest behaget at erklære den afdøde Jesuit Anfonso Rodriquez for salig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Den Kongel. Ret i Paris har nægtet en Jrlænderinde, uagtet hun hjemme var skilt sig sin Mand, at indgaae nyt Ægteskab i Paris, paa Grund af "at de franske Love ikke mere erkjende Skilsmissers Gyldighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Undersøgelserne imod Drengenes Tyvebande i Hildesheim. Drengenes Høvding en 12 Aar gammel og en Embedsmands Søn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Statsretten har ogsaa indstævnet Klokkeren ved den hellige Korskirke, der i Narhedenaf samme havde gjemt endeel Tyvekoster; men da man vilde indhente nærmere Oplysninger af ham fandt man ham død i sit Huus. Domtrivial Skolelæreren, i hvis Skole er af Banden gik, skal drages til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Paris skrives under den 10de September. Moniteuren meddeler to officielle Actslykker. J følge disse skal en Fransk Armee af 45000 Mand forblive i Spanien indtil den 1ste Juli 1825, og den indrømmes Saragossa og Cordona foruden de af samme allerede besatte faste Pladser, som ere: Cadix tilligemed Øen Leon, Turgos, Aronda deel Duero, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Fra Klagenfurt meldes under 31te August, at en Kjæde af Uveir, der blev bebudet og ledsaget af en heftig Stormvind, udfyldte et Tidsrum af næsten 12 Timer og ødelagte ved Hagel i Natten fra den 14de og 15de August, alle Markfrugter og alt det Korn, der enten endnu ikke var modent eller ikke indhøstet. Men skrækkeligere var endnu den frugtbare Lavatidals Lod i Natten fra den 24de til den 25de August. Den i sig selv rivende Lavantflod, blev i flere Dage saaledes opfyldt med Vand, at den styrtede frem med en frygtelig Bragen, over strømmede allevegne sine Bredder og var vær høist ødelæggende for Staden Wolfsberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Jndtil Middag den 25de havde dens Raserie ødelagt alle Broerne paa en eneste nær der var muret. Deele af de nærliggende Bygninger, flere Bolværker og en for faae Aar siden opført Muur af Qvaderstene blev nedreven og truede Kirken med Undergang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Om Aftenen samme Dag fulgte en nye Pladsregn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Generalsinanzdirectionen i Spanien har erholdt Befaling ei at lægge hindringer i Veien for Kornindførselen i nogensomhelst Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Anecdoter. En Møller blev beskyldt for at have hængt sin Karl. Han nægtede vel ikke Gierningen; men fortalte og oplyste ved Vidner, følgende Omstændigheder: "Jeg kjørte engang forbi en Galge, hvori man nylig havde hængt en Tyv. Da det forekom mig, at der var Liv i ham endnu, skjar jeg ham ned og hialp ham igien fuldkommen til sin Sundhed. Da Karlen ogsaa var Møller, beholdt jeg ham; men nu blev jeg Tid efter anden grovt bestiaalen, og endelig kom jeg efter, at det var min Karl, som spillede mig disse Puds. Først formanede jeg ham paa det bedste; men da dette slet ikke vilde frugte, troede jeg det var bedst, igjen at hænge ham hen hvor jeg havde taget ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
En rigtig udtænkt juridisk Vending.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Et Fruentimmer havde af to Personer modtaget en Pengesum at gjemme, medens de vare paa en Reise, men med udtrykkelig Forpligt, at hun ikke maatte tilbagelevere Pengene, uden at de Begge samlede modtoge dem. Noget efter kommer den Ene af Deponenterne tilbage, og faaer hende overtalt til at udlevere sig Pengene under Foregivende, som han forstod at gjøre sandsynligt, at det var hans Kammerat ikke mueligt at komme med, og at de høiligen behøvede Pengene. Men en rum Tid derefter kommer den Anden ogsaa alene, og fordrer af hende sine Penge. At hun beviisligen godtgjorde, at Pengene vare udleverede til hans Kammerat, vilde han ikke lade sig nøie med, men holder sig til hendes Forpligt, ikke at tilbagelevere dem Pengene, uden de i Samling modtoge dem. Sagen kom nu for Arco pagus, og Alle spaaede det stakkels enfoldige Qvindfolk et slet Udfald. Men til Lykke havde hun i den berømte Demosthenes faaet et Forsvar, der forstod at rede hende ud af denne Ulykke, ikke ved Exceptioner, Protester og Benægtelser, Procuratorers almindelige Vaaben, men ved Tilstaaelse af hvad der var rigtigt, saa det af Vederparten ikke kunde modsiges. Thi tilstod Demosthenes, et hans Principalinde havde modtaget de omspurgte Penge, under Løvte, ikke at skulle tilbagelevere dem uden til begge Deponenterne samlede. Videre tilstod han, at hun alligevel havde imod sit Løfte udleveret Pengene til den Ene, uden at den Anden var nærværende. Han nægtede derfor ikke, at hun var pligtig til at levere dem Pengene tilbage, naar de Begge i Samling mødte forat modtage dem, da hun saa villig skulde opfylde sin Pligt. Dommen faldt og ud efter Demosthenes's Paastand, og den stalkels Qvinde blev reddet, da naturlig den Hørste, der havde tilsneget sig Pengene paa sin Kammerats Bekostning, aldrig meldte Man behøver ikke at være riig, forat være lykkelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
J Kjøkkenet af et Slot i Frankrig var engang en Dreng som maatte vende Steeg, og bekom derfor sin Underholdning. Af en Handelse gik Kongen der forbi og saae Drengen under sit Arbeide, og da hun nu havde en smuk Skabning, og saae munter og glade ud,, tænkte Kongen, Drengen skikkede sig maaskee til noget bedre, og vil dog engang udspørge ham. Kongen spurgte altsaa: "Hvorfra er du og hvad er din Forretning?" Jeg er fra Berry, svarede Drengen, uden at vide at han talede med Kongen, "jeg hedder Stephan, og er Kokkedreng her. - "Hvor meget fortjener du da ved dit lille Embede 5 Jeg fortjener saa meget som Kongen.""Hm. Hvormeget fortjener da Kongen. Saa meget som han bruger, og saa meget fortjener jeg ogsaa Det var et skiønt, klogt, og tillige sandt, Svar af Drengen; thi Kongen havde vel mange flere Jndkomster, men ogsaa langt flere Udgivter, for at underholde saa mange Betienter, Soldater, Embedsmænd a., saa at ham ved Enden af Aaret vel ikke havde mere tilovers end Drengen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Poul Egede traf paa en Reise i Grørland endeel Fruentimre, prydet om Haar, Hals og Hænder med tyrkiske Bønner, som de have de fundet i et strandet Skib. Egede og hans Følge loe. Paa Spørgsmaal: hvorfor de loe, forklarede han, at det var af deres Stads, som tjener Europæerne til Føde, og ifald de have mange Bønner, vilde han kjøbe dem, og give Perler derfor. En Pige kom frem med en heel Pose fuld. Egede lod hende koge en Ret deraf over sin Lampe. Da hun smagte dem, sagde hun, at det var godt at have saadan Stads, som man i Hungers Tid kunde æde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Da Mandfolkene i Kong Frands den Andens Tid i Frankrig søgte en majestæt sk Ansee se i at gaae med tykke Buge, saa fandt de franske Damer strax paa at ville give g ogsaa majestætisk Udseende, ved at gjøre sig tykke bag til. Man har altfra den Gang store Buge og tykke Lænder til Stads, og denne latterlige Mode vedvarede i tre til fire Aar. Det synderligste derved var, at Damerne, siden de begyndte denne Mode, ikke længere agtede paa deres Ansigter, men skjulede samme med Masker. Paa Gaderne, i Spadseregangene, i Selskaberne, og i Kirken saae man overalt formummede Ansigter. Efter disse Masker fulgte Skjønpletterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Ludvig XI i Frankrig var en Ven og Beskytter af Handelen. Han stræbte med udmærket Omhue, ved kloge Indretninger, at befordre dens Fremme, og tog Kjøbmands; standens vindskibelige og agtværdige Medlemmer til Bords. - En Kjøbmand, navnlig Maitre Jern, fandt sig smigret ved dette Hæderstegn, og anholdt hos Kongen om et Adels Patent. Kongen opfyldte hans Ønske, men lod ham fra den Tid af ikke meere bede til Bords. - Denne Ringeagtelse krænkede ham saa meget mere, som han nu i sin nye Stand troede at fortjene en større Agtelse end tilforn. Dette lod han sig og forstaae med for Kongen, men denne gav ham til Svar: Gaae min Hr. Adelsmand, da jeg tillod Dem Adgangen til mit Taffel, ansaae jeg Dem for den første af Deres Stand, nu er De den sidste af Deres. Jeg vilde attsaa gjøre andre Uret, naar jeg endnu beviiste Dem den samme Ære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Jndenlandsk. Odense. Om foromtalte Jldebrand i Nyborg erfares, at det var i Kjøbmand O. C. Becks Sidebygninger samme udbrød, men ved forenet Anstrængelse afvendtes større Ulykke. Hr. Bech og Gaardens andre Beboere, tilligemed Sognepræsten og øvrige Naboer leed endeel Tab paa deres Jndboe ved sammes Flytning. Aarsagen til Jlden vides ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Dr. theol. og Sognepræst til St. Petri Kirke i Kjøbenhavn, Hr. A. H. M. Ko chen, er af Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Olgenborg kaldet som Consistorialraad og Superintendent til Eurin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
J Hornbeks Fiskerleie har en Fisker Marcus Mathiesen, i disse Dage optrukket i sit Bundgarn en levende Skildpadde. Mueligt er det den samme Padde, som for et Par Aar siden af og til lod sig see i Vandet ved Langebro, snart imellem denne og Stakkaderne, snart imellem Lange- og Knippelsbro, men altid unveg de Fiskere, der gjorde Jagt efter den. Efter al Sandsynlighed er den ved Skibbrud eller anden Leilighed sluppen ud fra en Vestfarer, der hav de den ombord. Den skulle den 22de sælges paa Kjøbenhavns Fiskertorv, hvor nok al drig tilforn en saadan Skabning har været, til Fals.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Den 17 Septbr. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 4 1/2 s. Disconto 5 Proc. - 4 Proc. Kongelige Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank=Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedler, pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 97 1/2. Ditto 4000 Bcomk. 97. - 6 Prot. norske Obligat. ved Hambro og Søn 104. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 84.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Bekiendtgjørelser. Klasselotteriesedler til det 74de Lotterie kan bekommes og Frielodder ombyttes til den 6te October, hos Giegengack i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-24
Onsdagen den 29de September førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bortsælges ved offentlig Auction paa Høibyegaard endeel Lam, Gjæs og fede Sviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 76. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten Tirsdagen i den 28de September 1824. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. E. Schultz, privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Expeditionen fra Alexandrien fører 80 Kanoner, 40 Haubitzer-Mørsere og 20 Bom de Mørsere. En græsk Officier melder følgende fra Amplane: J den sidste Træfning som vi leverede Dervich Pascha tilfægtede vi os en glimrende Seir. Vi have erobret alle Fjendens Kanoner og Telte, en hver græsk Soldat fik 10 erobrede Flinter, et stort Antal Heste og Muulæster, Krudt og Flintekugler. Grækerne havde 500 Døde. Fjendens Tab maa have været betydeligt, men kan formedelst Nattens Jndbrud ikke nøje bestemmes. Kampen varede fra Kl. 3 om Eftermiddagen lige indtil Midnat. Et Corps af 500 Grækere forfulgte den fly tende Efterrest. Grækerne have bragt 65 fra Tyrkerne tagne Skibe til Havnen ved Hydra. Den Tyrkiske Besætning i Palras bar gjort et Udfald, der kom de uforsigtige Grækere dyrt at slaae. Efter en hæftig Fægtning mistede de 30,000 Mand, og Tyrkerne trak sig først tilbage, da Sulioterne lede til Hjelp. Den græske Anfører Burg skal i Spidsen for 1000 Mand, have slaget 6000 Tyrker, der vare fremtrængte lige indtil Attikas's Grændser. Man har opfanget Breve, som Mehemed Ali, Paschaen af Ægypten har vexle, med Beien af Mino. Rygtet om Athenens Jndtagelse ved Tyrkerne er ugrundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Spanien. Gouverneuren paa Øen Majorca har den 11de August ladet flere mistænkte Jndiolduer hefte. En af dem ved Navn Val des, har forsøgt at hænge sig i Fængslet, men han blev i Tide nedskaaren og er derover meget taknemmelig. Af ham har man erholdet mange nye Oplysninger om de Sammensvornes Planer. Jblandt andet har man i en Kiste fundet en heel Fortegnelse over alle Frimurerne paa de Baltariske Øer, samt deres Diplomer, Formuler og andre vigtige Poperer. En Bande af 50 Revolutionairs, der reddede sig ved Tarifa, er flygtet til Ton ger. 8te af dem ere allerede gaaet over til Mahomedanismen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Saasnart Rebelchefen F. Valdet faae Staden Tarif, i sin Magt, lod han 2de Kjøbmænd fængsle og fordrede 1 Million Regler. Jblandt andre Trudsler tilføiede han at lade dem skyde naar de ikke bragde Pengene tilveie. Alle de Geistlige bleve som mistænkte bragte til Øen. Den 7de lod de Franske sig see. Skræk og Forvirring udbredte sig iblandt Oprørerne. Da de trak sig tilbage til Øen blev Fortets St. Catharina Forsvar overladt Gonzales Valdez; men det blev bestormet af et Fransk Compagnie og han selv gjort til Fange. Chefen F. Val det var dlot betænkt paa at bringe sin Person i Sikkerhed og havde til den Ende en Barke i Beredskab.