JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
London, d. 6 Decbr. Lima og Juan have fulgt Caraccas Exempel; Revolutionen skal hurtig have udbredt sig paa det spanske faste Land, og kun endnu 4 Søstæder manglede i at gjøre hele Fastlandets Uafhængighed fuldstændig. Man ventede at Revolutionen ogsaa vilde udbryde i Marracaibo. De regulerede Tropper vare indskibede paa 2 Brigger og 1 Skonnert og udgjorde endeel af den mod Caraccas bestemte Expedition. Det Hele anføres af Gener. Gouverneuren. Om Expeditionens Udfald haves endnu ingen Efterretning. - Breve fra Dublin tale endnu bestandig om de i Grevskabet Down herskende Uroligheder. – Efter de sidste Depecher fra Lord Wellington er hans Hoordqvarteer og begge Armeernes Stillinger endnu bestandig de samme. Det skal være den franske Gener. Brenier, der commanderer i Cindad Rodrigo. - Efter en Skrivelse fra Cadix var siden nogen Tid ikke forefaldet noget i Egnen af denne Stad. – J de fra Genr. Blake ankomne Depecher anslaaer han sit Tab i Slaget ved Sagunt til 4000 Mand, men nævner ikke Fiendens Forliis. Han tilstaaer at Affairen har været meget ulykkelig for Spanierne. Efter Slaget trak han sig under Valencia's Mure, hvilken Stad man i Cadix var almindelig overtydet om vilde falde i Fiendens Hænder. Blake har mistet Armeens Tillid og beskyldes lydelig for Feighed og Forræderie. - J et nyt periodisk Skrift klages bitterligen over AssuranceCompagniernes uberegnelige Tab. Blot Assurandeurerne paa Londs Caffehuus, uden at regne hvad Assurandeurerne i de andre Havne og de to priviligerede Assurance-Compagnier have maattet udrede, saavelsom det, der aldeles ikke har været forsikkret, anslaaes til 6 Mill. Pd. St. og hele Beløbet af det Tab, som Engelland ved det fortsatte Licenz-System har lidt, anslaaes, efter specielle Beregninger, til 46 Mill. Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
Mayland, d. 30 Nov. Paa den store Napoleonsvei, der fører over Simplon, er nu ansat Vægtere, som ere forbundne til at optage i de Huuse, Regjeringen har ladet bygge for dem, alle Reisende og forskaffe dem Varme, Forfriskning og at muelig Bistand, og naar de overfaldes af Natten eller en Sygdom, at bringe dem til nærmeste Gjestgiversted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
Astronomen Bode i Berlin har ladet bekjendtgjøre, at den af Pons i Marseille den 16 Nov. dybt i Sønden ved Eridanfloden opdagede ny Comet, blev af Hr. D. Obers i Bremen funden den 9 Dec. Kl. 8 1/2 om Aftenen under 63. 50 og sydlig Afvigelse 10, 24 ved den første Stierne af det brandenborgske Scepter. Den er kun lille og synes svag med en uregelmæssig Taage; dog er dens Kjærne kjendelig. Vor hidtil synlige store Comet trækker sig nu bestandig længer bort fra Jorden og Solen, og dens Lys bliver derfor svagere og svagere, men dog er den endnu om lyse (i denne Tid fielden) Aftener med blotte Øine meget godt at see paa den vestlige Himmel under Delphinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
Af de fortsatte officitte Efterretninger fra Armeen i Spanien sees, at d. 14. Det, 3 Colonner forenede sig under Generalerne Godinot Bar rois og Semale, og tog en Stilling ved St. Roch som Balleysteros siden nogle Dage havde besat, Man vilde tvinge ham til en Fægtning, men han trak sig om Natten ilsomst bort over de gamle Linier, og fandt sig kun sikker under Gibralters Canoner. General Godinot lod strax St. Roch og den forskandsede Leier besætte. Barrysteros Forfatning var saa meget mere betænkelig, som Engellænderne ikke vilde lade ham blive i Pladsen; men han længde Ryggen mod Klippen og dækkedes af Citadellers Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
Fra næstkommende Nytaar af bliver Prisen for hvert Qvartal af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for Abonnenterne her i Staden 2 Rdlr. 3 Mk. paa Trykpapir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Raadan Ottende Aargang. No. 104. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Sold. Løverdagen den 28 December 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Den ædle Winsløw var een af de faa, der følte, at vi ogsaa have Pligter at opfylde mod dette Dyr. Hans ømme Hjerte forudsaae, hvilken Skjebne der tidlig eller sildig forestod hans Heste. Han ønskede i Livet at forvisse sig om, at det ikke skulde gaae dem, som det gaaer tusinde af deres Lige. Han fastsatte derfor i sit Testamente, at de skulde ophøre at leve med ham. Een af vore agtværdigste Skribenter synes at have fundet denne kjæmpede den arme Araber med den Beslutning, at overgive sit elskede Dyr i fremmede Hænder. Nøden bestemte ham imidlertid omsider dertil men han forlangte saa stor en Sum for det, at Consulen ikke vovede at indgaae Kjøbet med ham, uden i Forveien at skrive til Versailles, for at faae Tilladelse dertil af sit Hof. Saasnart Consulen havde erholdt Efterretningen, lod han Araberen kalde. Denne kom ridende paa sin prægtige Hest - Consulen talte den Sum op, hiin havde fordret. Araberen, indhyllet i et usselt Gevandt, steg ned, betragtede Guldet – og kastede et veemodigt Blik paa sin Hest. "Til hvem skal jeg overgive dig, Til Europæere, som ville binde dig, som ville slaae dig, som ville gjøre dig ulykkelig. Nei, du gaaer tilbage med mig, mit Lam – jeg forlader dig ikke, min Cameelunge bedre er det, at du bliver mine Børns Glæde. Med disse Ord svingede han sig op paa sin Hest og ilede tilbage til sin Ørken. Bestemmelse, besynderlig og upassende. Men betragter man Døden som Enden paa alt det Gode og Onde i Livet, og antager man, hvad man bør og kan, at en Hest, der saa at sige er over sin Alders Middagslinie, ikke mere kan vente andet end Slid og Mishandling saa maa det nødvendig være den, der bærer Godhed for et tro og fromt Dyr, uformeent, at ende i et Nu alle de Lidelser, der vente det, og som han ikke formaaer at lindre mere, naar han eengang er død og borte. Vist nok troer jeg, at dersom Hesten var begavet med Forstand, og den blev adspurgt, om den hellere vilde døe og see sine Lidelser med eet endte, eller leve og være udsat for al den Mishandling og Plage, der venter den, saa vilde den uden Tvivl, af den Lyst til at leve, som er nedlagt hos alle levende Væsener, vælge det sidste. Jeg troer derfor ogsaa, at den, der har Raad dertil, maaskee vilde handle ligesaa rigtig, om han, istedet for at betjene sig af et saadant Middel, kunde sætte sin Yndling paa Pension. Men her møder atter den Vanskelighed, at han umuelig i alle Henseender kan være vis paa, at hans Villie vil blive opfyldt. Man kan jo efter hans Død ombytte Hesten og sætte en yngre, i hans Sted o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Enkelte historiske Træk og Anecdoter. J Dublin døde for nogen Tid siden en gammel meget gjerrig Pebersvend paa 83 Aar. Han var gaaet som Bødker til Santa Crux, og samlede sig der en Formue af 300,000 Pd. Sterling. Saa haard han var mod andre, ligesaa stræng var han ogsaa mod sig selv. Aftenen førend hans Død sendte en Bekjendter ham en Læge. Den gamle Enier spurgte først Lægen, hvad han skulde betale ham. Lægen forlangte 8 Guineer. For hans Sygdom var det for meget, meente den Syge, og afpruttede Lægen 2 1/2 Guineer. Næste Morgen var han død. Han havde mange fattige Paarørende; men han gjorde dem alle arveløse, og testamenterede en rig Familie i Jndien sin store Formue. Hans tro Tjener, der havde tjent ham i 24 Aar, testamenterede han 4 Louisd'orer, paa det han, som Testator udtrykte sig, kunde henleve sine sidste Dage i en lykkelig Uafhængighed. (Morgenbl.) Den Ærefrygt, man i Engelland bærer forAlt, hvad der minder om den udødelige Shakespear, overgaaer al Forestilling. Et Morbærtræ, som denne store Mand med egen Haand havde plantet paa sin Gaard i Stratford, blev for ikke mange Aar siden fældet. Vedet, hvoraf adskilligt Trætøi til Huusbrug forfærdigedes, blev kjøbt til en meget høi Priis, og Kjøberne gjemte hver Stump som et dyrebart Minde om dens Planter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Capitain Krusenstern spurgte en Tolk i Japan, paa hvilken Maade man skulde bringe de af Keiseren af Rusland for Keiseren af Japan bestemte store Speile til dennes Residence JeddoTolken svarede, man vilde lade dem bære derhen, hvorpaa Krusenstern svarede, at Veien var forlang, og at hvert Speil i det mindste udkrævede 60 Personer, som hver halve Miil maatte afløses. Men Tolken gav til Giensvar, at for Keiseren af Japan var intet umueligt, og til Beviis for denne Paastand anførte han, at for to Aar siden den Chinesiske Keiser forærede Keiseren af Japan en levende Elephant, som blev baaren derhen. William Brown, en bekjendt engelsk Læge, tog saa virksom Deel i Licentiaternes Feide, at den bekiendte Fort indførte ham i Fanden paa to Stokke. Da Fort nøiagtigen efterlignede ham med hans udmærkede Paryk og Kjole, lange Figur og Øienglas, som han holdt tæt til Øinene, saa takkede Brown ham i en Billet, fordi han saa heldigen havde fremstillet ham paa Skuepladsen; men da han havde glemt hans Muffe, tog han sig den Frihed at seende ham samme. Denne godmodige Maade at hevne Fornærmelsen paa gjorde Acteuren vaabenløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Den 23de December døde, efter ti til tolv Dages Sygdom, Skuespillerinden Jfr. Wilhelmine Emilie Rosing, 28 Aar gammel. Huu besad næsten alt hvad der udfordres til at være en ypperlig Skuespillerinde, et tækkeligt Udvortes, en behagelig Stemme, et følende Hjerte, et lyst Hoved. Som Alexis og Jda Mynster viste hun især med hvor megen Aand, Kraft og Følelse hun forstod at fremstille ømme Caracterer. Hun døde som en Rosenknop, der nylig har begyndt at udfolde sine Blade, og sank ned i Gravens mørke Skjød i en Alder, hvor Ungdommens og Glædens Krands vinkede af hende. Ved Konstflidsselskabets sidste Udstilling har Uhrmager Hr. Preuss, boende i store Strandstrædet No. 80, fremsat Prøver af de Lommeuhrer, han forfærdiger, som vandt saa megen bifald, at to saadanne Uhre bleve strax bestilte hos ham. Fem saadanne Uhre har han endnu færdige, og flere kan han om en føie Tid skaffe færdige til en Priis, de ingenlunde kunne forskrives for udenlands fra, endskjøndt de i enhver Henseende kunne sættes i Sammenligning med de fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Prisen paa et Pund Tælle, som hidtil var 8 Mk., er nu forhøiet til 10 Mk. Jmidlertid troer man dog, at Lysetalg vil og maa blive bedre Kjøb, da det forsikkres, at der er Haab om at blive forsynet med et Forraad af 1200 Fade Talg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Mad. Prices saakaldte Theater uden for Vesterport, der var forsvundet et Øieblik, opstaaer nu i en ny og smagfuldere Skikkelse, og vil derved aabne Hovedstadens Jndbyggere en ny Leilighed til at tilbringe nogle ledige Timer paa en ganske behagelig Maade. Sjelden har Almanakken havt saa stor Føie at bebude Vinterens Begyndelse med Solhverv som i Aar. Næsten den selvsamme Dag vare vi blevne hjemsøgte med en temmelig stærk Frost, men da den aldeles ikke har været ledsaget af Blæst, føles Kulden langt mindre end ellers. Den har endog paa en vis Maade været velkommen, da den netop er indtruffet i Helligdagene og Mange derved have havt Leilighed til at benytte sig af det smukke Veir. Baade inden- og udenfor Byen har de Spadseren. des Antal været næsten ligesaa store, som paa de skjønneste Sommerdage. Endskiønt der endnu ikke er noget synderligt Kaneføre, saa seer man dog af og til allerede en Dame kjøre med Lynets Fart i en Kane, der styres af en Cavaleer. Vort smukke Kjøn giver altsaa et nyt Beviis paa, at det forstaaer at gribe Leiligheden førend den undskyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 24 Dec. 1811. Ligesom Aarets Ende og Omslagsterminens Begyndelse nærmer sig, indfinder efterhaanden snart een, snart en anden af Omslagets Besøgere sig her og flere have allerede bestilt Værelser. Hvorledes Pengenes Circulation vil blive denne Gang lader sig endnu naturligviis ikke beregne, imidlertid give de forrige Aars Erfaring os dog det Haab, at det Hele vil tage en bedre Vending, end man efter Øieblikkets Omstændigheder er berettiget til at vente. - Efterat Candidaterne Salomon LeviSteinheim og Adolph Herz med Held havde underkastet sig den anordnede Examen ved det medicinske Facultet, holdt en Forelæsning i det latinske Sprog og i samme Sprog offentlig forsvaret en af dem forfattet Jnaugural-Disputats har Facultetet, efter i Forveien dertil at have indhentet og erholdt Allerhøieste Tilladelse, meddeelt dem Graden af Doctores medicinæ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
En sørgelig Natur Begivenhed indtraf Natten imellem den 1ste og 2den denne Maaned i Sogn, i Bergens Stift. Efterat der var falden megen Regn i det forbigangne Efteraar, kom den Nat et ualmindeligt Vandskyl, der foraarsagede adskillige Fjeldskred; det Største skeete paa Gaarden Næsse i Arnefjords Sogn i Viigs Præstegield, hvor det udtog den hele Gaard, der var beboet af 7 Opsiddere, hvis Huse, Kreature m.v. bleve ødelagte, og da det skete om Natten, medens Alle sov, bleve 49 Mennesker dræbte, og kun 10 Mennesker reddede sig meget forslagne udaf Skredet skjøndt deres Huse laae sønderslagne over dem. Arnefjords Kirke, der staaer i Nærheden heraf, var ogsaa bleven nedslaget, hvis ei Fieldskredet havde taget en skjæv Retning. Det store Klippestykke, som brast ud, ligger nu hvor Gaardens Huse stode tilforn. Paa 2 andre Stæder i Legangers Præstegield faldt ogsaa lignende, men mindre Skred, der borttog 6 Mennesker. St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Holstebroe d. 17 Dec. Natten imellem den 12te og 13de Dec. sidstl. er atter her i Byen skeet Jndbrud og et ikke ubetydeligt Tyverie hos Kjøbmand Højland, paa Alenkram, Jsenkram og Sye kram m.m., for omtrent 800 Rdlr. Jndbrudet er skeet igjennem et Vindue, som vender ud mod Torvet, uagtet der var en Jernstang i Vinduet. Det er dog værd at lægge Mærke til, at af saamange, tildeels betydelige, Tyverier ikke et kan opdages, og det besynderlige derved er, at det hidtil har bestandig truffet Kjøbmændene, thi i en Tid af 12 til 14 Aar er her skeet Jndbrud og Tyverie 9, Gange, nemlig: hos Kjøbmand Bigum blev stiaalen for en 800 Rdlr., hos Kjedelførerne stial man i Penge 800 Rdlr., hvoraf Tyvene dog henslængte den største Part igjen strax ved Huset; hos Kjøbmand Mulvad 2 Gange Jndbrud og bortstiaalen for 4 a 500 Rdlr., hos Kjøbmand Smith for omtrent 2 a 300 Rdlr., hos Kjøbmand Vinther for 4 a 500 Rdlr., hos Galanteriehandler Richter for omtrent 4000 Rdlr., hos Mad. Kierbye for 3 a 400 Rdlr., og nu hos Højland for 7 a 800 Rdlr. J Førstningen lod Tyvene sig nøie med at gjøre Jndbrud hvert 2det Aar, men nu paa de sidste Par Aar skeer det 2 Gange om Aaret, saa det lader som disse ogsaa rette sig efter Coursen. At Complottet ikke maa være saa lidet, kan man slutte til de mange Slags Vare, de skjæle, som og at de for det meste skjæle ved Maaneskin, og sjelden i mørke Nætter, Ønskeligt var det dog, at noget maatte opdages snart, thi mange Uskyldige ere vist mistænkte, og mange virkelige Skurke gaae frie for Mistanken. (Viborger Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Blandede Efterretninger. Professor og Ridder Wildenow anbefaler følgende Træarter, som passende til at trives og benyttes i det nordlige Clima: I. Det virginske Voxtræ (Myrcia cerisera) og Lodablomsten (Prelea trifoliata), der beqvemst plantes i Skove, hvor intet Qvæg kommer. 2. Pruus serotina, et Træ af 50 til 60 Fods Høide, der voxer i hver let Skovbund, som ikke er for sandet og tager endog til Takke med leret Sand. Dets Ved er fast, guulagtigt, modtager en god Politur og er fortræfselig til Møbler. Træet voxer meget hurtigt; i 30te til 40de Aar kan det fældes og allerede i det 10de Aar giver det fortræffelig Stangved; selv til Brændsel gjør dets Fasthed det særdeles skikket. J. Liriodendron Fulipisera (Tulipantræet) taaler ikke allene ret got vort Clima, men frembringer ogsaa modent Frø. Dets Ved ligner Pappelens og er ikke af for rinlig Godhed, men dets Bark er af en bitter og krydret Smag, og et fortræffeligt Lægemiddel, især i feberagtige Tilfælde. Rodens Bark lugter og smager som Cardemomme og kunde bruges som Surrogat for dette Kryderie. J Henseende til Jordbunden er dette Ter aldeles ikke kræsen, og ligner heri det første. 4) Salig Russeliana, en Piil, hvis Bark, efter de i Engelland dermed anstillede Forsøg, kan bruges som Garvemiddel istedet for Egebark. J Engelland, det sydlige Frankrige og Walliseland voxer det vildt. Det bliver et stort Træ, voxer noget langsommere end den almindelige Piil og vil ikke gjerne staae ganske tørt. Man kunde opelske det paa Vænger, i lave Egne til Alleer, og kappe det hvert 8de Aar, hvorved man da fik en stor Mængde Bark. 5) Populus monilifera eller den almindelige canadiske Pappel. Jntet Træ voxer hastigere end dette. Dets Ved er bedre end den almindelige Pappel. Det maa have en frisk let Jord, hvor der er Leerlag lykkes det ei. J 20 til 30 Aar er Træet 60 til 70 Fod høit og Stammen 2 til 3 Fod i Gjennemsnit. Det opelskes ved Stiklinger og har det Fortrin for andre Pappler at det aldrig angribes af Orme. 6) Juniperus virginiana (den røde Ceder) trives godt hos os i le Jord og lader sig let opelske af Frø. Dets vellugten de Ved søges meget af Snedkerne, og bruges ogsaa til Blyantspenne. 7) Acer saccharium (Sukkerahorn). Dets Saft og dets Ved er bekjendt nok. Det behøver kun en ikke ganske slet frisk Bund. Det passer bedst for kolde Egne. 8) Acer desycarpum (Ahorn med raa Frugt. Det fortiener fortrinlig at dyrkes i det Store og forstmæssig. Det voxer meget raskere end det førstnævnte og giver rigelig Sukkerholdig Saft, der endnu fordeelagtigere lader sig forarbeide til Sukker. Det opelskes let ved Stiklinger, der sættes om Foraaret førend at Knopperne ere komne frem, en Tomme langt fra hinanden paa et skyggefuldt Sted og vandes 3 Gange om Dagen. - De unge Planter lader man staae til om Foraaret og forplanter dem derpaa i Træskoler, hvorfra de siden, saasnart de ere blevne noget større, bringes i Forstanlæg. Af 100 saadanne Seske linger slaae neppe 10 feil. (Hermbst. Bullet.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
J Hermbstadts Bulletin anføres følgende Værkværdige Exempel paa den bedøvende Egenskab af Brændeviin af udvorne Kartofler, meddeelt af Apotheker Lowe i Prenzlau. Landskabs-Directeur v. Arnim paa Neuensund i Uckermark lod i Foraaret opføre nogle Bygninger, hvorved adskillige Arbeidere vare ansatte. Disse fik Brændeviin af hans Kielder. Jkke længe efter at de havde nydt det, fandt han disse Mennesker alle tumlende og beskienkede. Han ændsede det ikke, da han troede, at de ha de taget lidt for meget til sig. Den næste Dag fik de igjen Brændeviin og Virkningen var den samme, endskiønt Portionerne vare de sædvanlige og ingenlunde saa store, at de kunde gjøre saadanne Folk beskienkede. Næste Søndag fik hans Betjentere af dette Brændeviin deres sædvanlige Portioner; de drak og kom ham alle ravende i Møde. Hans Kok, en ellers bestandig ædru Mand, som forsikkrede ham, aldrig i sit Liv at have været beskienket, befandt sig ogsaa i denne Tilstand. Næste Dag polerede en Tjenestepige Vinduerne med dette Brændeviin, men ogsaa denne begyndte snart efter Arbeidet at tumle, blot af 16 have indaandet Brændeviinsdunsten. Hr. v. Arnim lod nu sin Brænder komme og forevise sig Brændevinet. Det var klart og af sædvanlig Styrke heller ikke mærkedes noget udvortes Spor til dets Skadelighed. Paa Spørgsmaalet, hvoraf dette Brændeviin var brændt, erfoer han, at det var brændt af stærkt udvoxne Kartofler i Kielderen, som Brænderen med alle deres Spirer og unge Frem skud af Kartofler, saaledes som Tilfældet pleier at være, naar de ligge i Kieldere, havde brugt dem til Brændeviinsbrænding. Han lod nu brække Spiren af de endnu levnede Kartofler, og det Brændeviin, man brændte af disse, yttrede ved Nydelsen ikke saadanne Virkninger, som det af de udvoxne Kartofler brændte Brændeviin. - Apotheker Løwe mener, at dersom denne bedøvende Egenskab virkelig hidrører fra Kartoflernes Spirer, saa kunde det maaske tjene til at besvare det Spørgsmaal, om Nydelsen af umodne Kartofler er skadelig for Sundheden eller ei. Af de legemlige Bestanddeles Opløsning kan man ikke opdage vet første, endskjønt det dog paastaaes af adskillige Læger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) Cairo, d. 8 Oct. Den Sum, som hidtil en bleven anvendt paa Toget mod Wechabiterne, beløber sig til 100000 Punge (omtrent 37 Mill. Gylden i Conventionsmynt,) Jussum Pasha, der allerede d. 28de Sept. havde faaet de sidste Forholdsregler af Gouverneuren, hans Fader, er med et talrigt Cavallerie afgaaet til sin Bestemmelse. Staden Jambo, ved det røde Hav i det stenede Arabien, skal være indtaget af vore Tropper. En Mængde Wechabitiske Øren er ankomme her. Da den tyrkiske Hær nærmede sig Staden, lod Garnisonen den vide, at den kun skulde gjøre Holdt, da man uden Fiendtlighed vilde overgive Pladsen. Tyrkerne gjorde Holdt, men da de erfoer, at Wechabiterne blot vilde vinde Tid for siden at overfalde dem uformodet, indtoge de Jambo med Storm og nedsablede den hele Besætning, der bestod af 2400 Mand, af hvilke kun 60 reddede sig ved Flugten. Tyrkerne mistede kun 90 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Augsburg, d. 13 Dec. Den 26 til 28 Oct. var Ærna i fuldt Udbrud. D. 28de blev Messina og Sletten ved Malazzo bedækket nogle Tommer høit med flyvende Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Paris, d. 15 Dec. Hr. Caselli, Gen. Secretair ved Ourte Departementets Præfectur, som er bleven overbevist om, 1. at han med Ubeskedenhed har bekjendtgjort Administrations-Forholdsregler, som efter deres Natur burde holdes hemmelige og 2, at han har taget Deel i Entrepriser, der vare upassende for hans Embede, er ved et Keis. Decret bleven afsat fra sine Functioner og kan ikke beklæde mere nogen Forvaltnings Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Paris, d. 17 Dec. Ved et Keis. Decret af 19 Dec. bestaaende af 116 Artikler, er FendalRegimen i Departementerne af Over-Ems, Weser= og Elbmundingerne afskaffet. Alle Hædersudmærkelser, Herredømme eller Magt, der udspringe af Lehnsystemmet, ere ophævede, uden at præjudicere Bestemmelserne i Decretet af 26 Aug. 1811. Ligesaa ere alle herskabelige Jurisdictioner afskaffede. J Følge heraf blive alle udvortes Tegn paa herskabelige Jurisdictioner inden 2 Maaneder efter dette Decrets Offentliggjørelse, borttagne. Loven erkjender kun Allodial-Godser. Alle Lehnsgodser, der ligge i disse 3 Departementer, de være af hvilken Natur- og Benævnelse de ville, blive paa Grund heraf forvandlede til frie Arvegodser, og befriede fra alle Lehnspligter og alle Baand, der hidrøre fra Lehns forbindtligheder, saa at besidderne kunne frit afhænde eller hypocherere dem. Al Lehns Hoverie er uden Erstatning ophavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
London, den 7de December. Af de nyeste Tidender fra Mexico erfares, at i Begyndelsen af Augusti sammesteds var stiftet en ny Sammensværgelse, for at styrte Regjeringen og bemægtige sig Gouverneurens og den Øverstcommanderendes Person. Da dette Complot blev opdaget, føiede man Anstalter til at tilintetgjøre de Sammensvornes Anslag, hvis Anførere bleve arresterede og bragte for Retten. Af Privatbreve erfare vi, at 3 ere blevne henrettede og at samme Skjebne venter snart adskillige af de andre. Det fandtes Geistlige og Retslærde iblandt dem. Jkke færre end 300 Personer bleve arresterede og bragte til Slottet San Juan de Ulna. Ved Brevenes Afgang var Alting roligt i Mexico. - Der er givet Befaling, ogsaa paa forskjelle Puncter af Kysterne af Esser og Norfolk at anlægge saakaldte Martell Taarne. - D. 11 Dec. Efter Gaars Bulletin fra Windsor befandt Hs. Majestæt sig i enhver Henseende slettere. En i Aftes ankommen Coureer beretter, at Hs. Majestæts Svaghed har tiltaget.