Berlingske Tidende, 1794-02-24
London, den 7de Februarii. Da Krigssecretairen Sir George Younge i Mandags ophøiede den Jver og Klogskab, som Ministrene hidtil havde viist i Krigen, yttrede Hr. Hussen atter det Ønske, at Engeland vilde ophæve al Forbindelse med Magterne paa det faste Land, og kun sørge for sin Søemagt Handel og Agerdyrkning; og Major Maitland søgte af alle det forrige Aars Operationers Historie at berise, at en Krig aldrig er bleven ført paa en mere ubeqvem Maade, endskiønt han ikke vilde tilskrive de brave Officerer dette, men kun Ministrene. Han gjorde man ge Anmærkninger over Rettraden ved Dunkischen, over Toulons Rømming; over det feilslagne Angreb paa Martinique; over Flaadens Forsinkelse under Sir Charles Grey, over Grev Moiras opgivne Expidition til en Landgang paa St. Malo, som endtes med 10000 Mand hessiske Troppers Landing paa de engelske Kyster; af alt dette vilde han udlede den Slutning, at de brittiske Vaaben, hvorved politiske Meninger skulde bestrides, havde hidtil kun haft Skam. - Hr. Piet svarede ham paa enhver Punct. "Endskiønt det var vanskeligt, sagde han, at tale om hemmelige Krigs=Planer, saa var han dog nødt til, at erklære sig over nogle Gienstande. Han tilstod, at vor Marine var den vigtigste Støtte for vor Magt; men i nærværende Krig have vi med en Fiende at giøre, som ikke meer gjorde os Overherredømmet til Søes stridigt; som Fiulte sig for os paa Havet; som allerede havde opgivet alle sine Colonier; men som kunde stille talrige Hære i Marken, og jagede dem til Slagene med Guillotinen, saa at vi ikke havde en Armee, men en bevæbnet Nation at stride mod. Denne Krigs Skueplads maatte altsaa være paa det faste Land. Han forundrede sig, naar han hørtemat de forbundne Magter nu skulde vare i en slettere Tilstand, end ved Felttogets Begyndelse. Man skulde dog erindre, at Fienden havde paa den Tid oversvømmet Nederlandene, og at hans Kanoner allerede tordnede i Holland; og nu vare de Allierte i Besiddelse af Valenciennes, Conde og Quesnoy. Angrebet paa Dunkirchen havde han selv raadet til, saasom enhver kiendte denne Pladses Vigtighed i Krigstider; og han skrev intet af sit eget Ansvar paa den høye Generals Regning, hvilken det geraadede til Ære, at han midt i sine Seiervindingers Løb og i det første modige Angreb, havde vidst med ligesaa stor Klogskab at trække sig tilbage, for at opnaae vigtigere Hensigter. Krigslykken var nu engang egensindig og ikke bestandig gunstig. Toulon var paa den meest ærefulde Maade indtaget, forsvaret og igien forladt. Vor Flaade havde blokert Havnen og tvunget den til at overgive sig. Da Fienden indtog Lyon og Marseille, saa kunde han med stærkere Magt rykke til Toulon, som da ikke kund holde sig, men foruden at den franske Flaade sammestæds nesten blev ødelagt, maae man beundre, hvorledes nogle tusende Familier kunde paa een Dag under en mægtig Armees Jld, bringes saaledes i Sikkerhed paa vore Skibe, at intet Menneske derved omkom. J Vestindien havde man i det første Aar ikke kunnet giøre meer, end der virkelig var skeet, og man kunde af Sie Charles Grens Flaade i Fremtiden vente beømmelige Foretagender. Grev Moiras Expedition havde mange bedømt, som dog slet ikke vidste noget om denne Hemmelighed. Hvorledes kunde man da sige, at Expeditionen var tilintetgjort, da man ikke engang vidste, om den nogentid havde været i Vark. Den havde ogsaa slet ikke kunne iværksættes, saasom Royalisterne ikke vare trængte frem til Søekysterne. Om den endnu skulde blive iværksat, maatte Tiden lære. Men saameget haabede han, at det nuværende overspendte System i Frankrig, vilder tilsidst forstyrre sig selv, og de forbundne Magter seire." Hr. For sagde: "Det var dog stedse besynderligt, at Franskmændenne ligesaa meget triumpherte over Toulons Rømming, som vore Ministre. Han holdt sig især til det Udtryk, at Frankrig var et bevæbnet Folk. Det ahnede ham, at det vilde gaae ligesom i den americanske Krig. - J Begyndelsen af denne Maaned bestod den hele brittiske Søemagt, efter den nyeste derover udkomne Liste af 153 Linieskibe, 21 Skibe paa 30 Kanoner, 143 Fregatter og 118 Skalupper &c., tilsammen altsaa 435 Krigskibe. Deraf vare i Commission 90 Linieskibe, 113 Fregatter, overhovedet 297 Krigskibe.