JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Bevilling for Skifteforvalteren i Christianstæd paa St. Croix, Etatsraad Claus Langhaar Smidt, at maa ved Proclama, som læses ved Retterne og indrykkes i Aviserne indkalde alle afgangne Overrets Assessor forrige Prokurator Johannes Pappes Creditorer. J Følge forestaaende Kongelig allernaadigst Bevilling og med den deri bestemte Varsel, indkaldes herved sun poena praae un et perpetui silent, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre hos afdøde Overret Assessor forrige Prokurator Lohannes Pappe til at fremkomme med deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, og saadan deres havende Krav at anmelde og beviisliggjøre for Christianstæds Jurisdictions Skifteret her paa St. Croix, inden de i Bevillingen foreskrevne Tiders Forløb, Christiansstæds Skifterets Contoir St. Croix, den 10de April 1815. L. C. Smidt. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og protokolleret Mandagen den 3die Juli 1815. N. C. Petersen.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Ved Proklama af 27de f. M., som for Over= og Underretterne her i Byen er pusticeret, ere Credi= og Debitorer samt Arvinger, efter afg. Told=Controleur Fridrich Carel Aarestrup, indkaldede, at melde sig for os som Skifteforvalter, inden 6 Maaneder; hvilket og herved til vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Bergen, den 4de Marts 1815. Friie. Bull. Hagerup. Efter den her i Byen i Aaret 1813 afdøde Lydia Olsdatter staaer endnu hendes Boe under Behandling, hvilken henstand er foraarsaget i Vente, at hendes Søn og eneste Arving Johan Friderich Skilling, der skal opholde sig i Stagelse, hertil skulde arrivere. Men da han til denne Tid ikke er ankommen, finder Skifteretten det herved fornøden i den Kiøbenhavnske Statstidende, at indkalde forbemeldte den Afdødes Søn at melde sig for os som Skifteforvaltere inden 3 Maaneder fra Dato, for at bestemme Omgangs maaden med den Afdødes efterladte og upantsatte Vaanhuus, i hvis efterladende Fald det ved Auction bliver at afhænde. Bergen, den 17de Juni 1815. Frile. Bull. Haaerup.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
(1814 & 15 Ved Proclama som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle det som maatte have Fordring udi afg. Skrædermester Johan Peter Jæcher- og efterlevende Enke Anne Elisabeth fød Kaas, fælleds Boe, af hvad Navn nævnes kan, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Krav i Skiftecommissionen; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongl. Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 1ste Mai 1815. Stendrup. Østergaard. velle og enhver, der maatte have noget at fordre i, eller som maatte skylde i noget til afgangne Justitsraad og Ridder Behrs Stervboe, ville det angaaende, inden den i Plakaten af 26de October 1792 bestemte Tid henvende sig til Undertegnede, som med enhver afhandle det Fornødne Randers, den 17de Juli 1815. Paa egne og Med=Arvingers Vegne F. Stabel, Arvingerne og Creditorerne og Debitorerne efter en i Karleboe afdøde Enke efter forhen afdøde Capitain og Lodsoldermand i Kiøbenhavn O. D. 3. Agerboet, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, som har taget hendes ubetydelige Stervbo under Behandling. Hirschholms Amtstue, den 24de Juli 1815. Selmer : vingerne og Creditorerne og Debitorerne efter afdøde Johannes Lokke af Ravnsnærse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde den hos undertegnede Skifteforvalter, som har taget bemeldte Afdødes ubetydelige Stervboe under Behandling. Hirschholms Amtstue, den 24de Juli 1818. Selmer. vingerne og Creditorerne og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand af Høsterkiøb, Niels Hansen og hans ligeledes afdøde Hustrue i Maren Andersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter. Hirschholms Amtstue, den 24de Juli 1815. Selmer. a følge Kongelig Bevilling af 10de d. M., der læses til de anordnede Retter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sun paa præciunperpetui silentii. Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter vor afg. Fader Kiøbmand og Strandingscommissionair Niels Jacobsen af Fange med deres Fordring og Paastand at fremkomme, og Samme inden forskrevne Tids Forløb lovlig at bevise. De, der skylde Regningsskrav eller nomskreven Boggjæld, ville snarest mueligt betale, for videre Uleilighed at undgaae. Varde, den 12te Juli 1818. Paa egne og mine med Kurator myndige Søstres Vegne Jacob Jacobsen. Borger og Kiøbmand i Varde.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
en Proklama som den 3die d. M. er læst ved Aalborg Byetingsret og fremdeles bliver læst ved Lands Overretten i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Viinhandler Niels Petersen der i Byen, indkaldede med Aar og Dags Varsel at anmelde deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Aalborg, den 7de Juli 1819. førstild. Kløcker. 1291815 De som maatte have noget at fordre udi afg. Styrmand Jens J. Holtes Stervboe, indkaldes herved m. 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsret 1814 & 15) Ved Proclama af Dato 13de dennes, som i Daer læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof og Stadsret her i Staden ere alle de, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Maren Eriksdatter og forhen afdøde Mand Brændeviinsbrænder Hans Thomsen Høyers Boe, indkaldte med 12 Uger, Varsel, for med deres Paastand at fremkomme og deres Krav inden bemeldte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes er med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger indkaldte for at anmelde og bevise deres Arveret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet; hvorhos det er anmærket, at der i Boet er forefundet et af de Afdøde under 27de Februar 1812 oprettet og den 11te Marts f. A. confirmeret Testamente, hvorefter Boet skal deles mellem begges Arvinger, efter at nogle deri bestemte Legater ere udredede; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Statsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 17de Juli 1815. Stendrup. Møllerup. (1/2 1815) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Staderet den 24de dennes, ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Constabel Daniel Brinchmanne og efterlevende Enke Anne Dorothea Jørgensens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til herudi Skiftecommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa ere med løvligt Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 25de Juli 1815. Stendrup. Møllerup. (37 1815, De, som maatte have noget at fordre udi afg. Arbeidsmand Gotlieb Voglers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret. (11815) de, som maatte have noget at fordre udi afg. Amme. Anne Christines Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og StadsretteSkiftekommission at anmælde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paase deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
ved Proclama som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere alle de, som formene at have Fordring paa afgangne Conferentsraad, Høiesterets Assessor og Commandeur af Dannebrogen, Knud Holtermanns Boe, af hvad Navn nævnes kan, indkaldede med 12 Ugers Varsel for at anmelde og bevise deres Krav for den Afdødes Svigersøn, Hr. Kammerjunker og Capitain i Kongens Regiment F. Lindstow, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 26de April 1815. J. Saxild.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Credi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Thomas Hendrichsen og . Hustrue Anne Cornelig Lind i Pleielt Bye under Cronborgdistriksindkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at godtgiøre deres Fordringer og de sidste for at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige. Cronborg Amtstue, den 3die Juli 1819. Fasting.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Auctioner. Løverdagen den 29de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbudet og til den Høistbydende absolut bortsolgt: Den umyndig erklærede Uhrmagermester Jacob Holms Boes tilhørende i Orte Huset No. 50 paa Hiørnet af store Kirkestræde og Gade ved St. Nicolai Kirkegaard.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Efter de Conditioner, som ved Auctionen vorder bekiendtgjort og som ere til Eftersyn hos Procur tor Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Løverdagen den 29de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Auktion i Cronborg Amts Tinghuus bortsolgt: 1) Gridsskov : 60 Stkr. Bøgehjulbænke, 25 Favne godt kløvet Bøgebrænde, 5 Favne beskadiget dito, 40 Stkr. Naaletrætoppe, tienlig til Sparrer. 2) Harrager Indhegning : 50 Stkr. Bøgehiulbænke, 30 Favne kløvet Egebrænde, 20 Favne beskadiget dito. 3) Waldbye dito. 30 Stkr. Bøgehjuldænke 4) Høbierg dito. 10 Favne godt kløvet Bøgebrænde, 30 Læs Ege udhug : alt i det første Cronborgske Forstdistrikt. Vedkommende Skogfogder foreviser det Sælgende 4 Dage forinden Auctionen. Maarum, den 19de Juli 1819. Reck.
Berlingske Tidende, 1815-07-28
Torsdagen den 3die August Kl. 4 lader Møller Lemche, formedelst andet & tilkiøbt Eiendom, ved Auction opbyde til Bortsælgelse Tostrup War bye Vandmølle med derudi værende Mølleværker og andre Indretninger samt den til Stedet liggende Jordlod, paa Hartkorn, Ager og Eng, 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., saa og den paa Jorden staaende Afgrøde efter Udsæd af 3 Tdr. Rug, 11 Tdr. Havre, 6 Tdr. Byg, 5 1/2 Td. Arter og Vikker. J Møllen er 2de Qværne, som gaaer ved overfalds Vand med Hjul paa 3 Alen til samme er Privilegium paa Hestemølle, og det dertil fornødne Huusrum Ved Stedet en god Frugt- og Kiøkkenhauge, og følger i Kiøbet den det vedholdende Besætning af Køer, Heste, Ploug og Harve m.v., alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som ellers forinden kan erfares paa Kiøbenhavns Amtstue No. 78 bag Børsen, og hos Eieren paa Karleboe Mølle ved Hirschholm. Forsdagen den 3die August, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Følgspasseret Execution og Forlig foretaget offentlig Auction over Arvefæstgaarden Munkehøi kaldet i Ørbye paa Cronborg District mig sammes Afgrøde, saavelsom og over endeel Boehave, Gaarden staaer for Hartkorn 2 Tdr. 3/4 Alb. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at bortsælge sin J eiende og iboende Gaard, Sønder Elkier kaldet, beliggende Wensyssel, 2de smaae Mile fra Aalborg, Aalborg Amt, Kier Herred, Sulsted Sogn; den staaer for frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 44 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Mølleskyld 2 Skpr. 2 Alb., Bøndergods Ager og Eng 3 Fdkr. 1/2 Alb. Arealet af Hovedgaarden er 561 Tdr. Land geometrisk Maal, beregnet til 14000 14 Alen priTd. Land. Gaarden er i den bedste Drivt paa holsteensk Maade med Brakning til Vintersæd. Udsæden er sædvanlig 36 a 40 Tdr. Rug og Hvede (hvortil ogsaa kan giødes, 46 a 50 Tdr. Byg og 110 a 120 Tdr. Havre. Besætningen af Kreaturer som aarlig kan fores og græsses en 150 Stkr. Køer, 20 Stkr. Heste og 40 Stkr. Faar. Havlen er fortrinlig god, da Engene ere giennemskaarne med Grøvter, og afgiver aarlig 3 a 4000 Læs Høe. Til Gaarden hører en meget betydelig og fortrinlig god Tørvemose, som ligger tæt ved Gaarden. Bygningerne, saavel Stuehuset som Laden og Udbygningerne ere særdeles godt vedligeholdte, Værelserne alle gibsede og malede med Oliefarve. Meieriet, som bestaaer af 26 Fag Huus, er i de 2de sidste Aar af Nyt opbygget, og tillige indrettet til Boepæl for Meieri=Forpagter. Ved Korneværket er anlagt Hestemølle til at male alt Gaardens Korn af alle Slags. Alle Gaardens Bygninger ere assurerede i den Kongel. Brandkasse for 22600 Rbdlr. S. V. Ved Gaarden ere 2de smukke og gode Hauger, Grave om Borgegaarden, en Fiske dam og desforuden Fiskerie i Aaen, som løber neden for Gaardens Marker. Denne Eiendom kan faaes tilkjøbs underhaanden, eller ved offentlig Auction, som er berammet at holdes paa Gaarden førstkommende 20de August, hvor da Conditionerne vil være til behagelig Eftersyn, som med Hensyn til Penge=Udbetalingen, kan for Kiøberen blive meget Favorable. Sønder Elkier, den 12te Juli 1818. O. Andersen.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Paris, den 17de Juli. Den Paastand adskillige Journaler have fremført, at Staden Paris væ af Preusserne var bleven paalagt en Contribution af 100 Millioner har ugrundet. Denne Contribution er ikke bleven forlangt; men adskillige af de fornemste Skattepligtige bleve sammenkaldte, for at deiberere over Midlerne til de allierede Armeers Underholdning. Efter gi som af disse Skattepligtiges Mening med Hensyn til at opnaae dette Maal, bev fastsat, at 8 Millioner skulde indbringes i Form af en Reqvisition. Det lader ogsaa til, at ingen særegenscontribution for Fremtiden kan blive hævet af nogen Magt. Naskesaadanne forlanges, skulle de anvendes til Fordeel for de allierede Magter overhovedet.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Prindsen af Oranien, hvis Saar nu fuldkommen er helbredet, ge behandles her med megen Udmærkelse. - Stæderne Macon og Chalons, som saa heftig havde erklæret sig for Bonaparte, ere nu blevne besatte af Østerrigerne, og den et hvide Fane plantet i dem. Grev Olønne er rykket ind i Douay, og har taget denne Stad i 6 Besiddelse i Ludvig den 18des Navn. Han er udnævnt til Commandant i Fæstningen. Besætningen bestod næsten kun af Nationalgarder, som strax fik Tilladelse at gaae hiem.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
General Rey, Commandant i Valenciennes, har forlangt Tilladelse til at sende nogle paalidelige Personer til Paris, for at skaffe 3 ham nøiagtig Kundskab om Tingenes Stilling. Denne Begiering, blev ogsaa tilstaaet. Oberstlieutenant Walkiers er bleven sendt med hans Afordnede.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Den 20de Juli. J Formiddags Klokken 11 løde Deres Majestætet Reiseren af Østerrig og Rusland samt Hs. Majestæt Kongen af Preussen for 600 Østerrigere, som nylig vare ankomne til Paris, i passere Revne. Keiseren af Rusland har ved denne Leilighed den i østerrigske Uniform. J Monarkernes Følge vare ogsaa Fyrsterne Schwarzenberg, Blücher, Lichtenstein, Wrede og Hertugen af Welling, ton. Souverginerne ville imorgen lade et anseeligt engelsk Troppecorps passere Revne.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Man forsikkrer, at Medlemmerne af den bonapartiske Familie skulle fordeles paa følgende Maade i Europa. Joseph kommer til Rusland, Hieronymus til Preussen, Lucian til Engelland, Ludvig til Østerrig, Madame Hortense (Ex. Dronning af Holland, til Schweiz. Man venter af de høie Allierede en ny Erklæring angaaende Tingenes nærværende Stilling i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Hertuginden af St. Leu, Ex. Dronning af Holland, har aflagt et Besøg hos Keiser Alexander. Jfølge andre Efterretninger har Hs. Majestæt Keiseren afslaaet dette Besøg, som ogsaa det af Bonapartes Moder.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- To hundrede Nationalgader have arresteret Marschal Soult i Malezitu i Lotsredepartementet og bragt ham til Mende, hvor man venter Regieringens nærmere Befaling om hvorledes der skal forholdes i med ham.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Som man forsikkrer er der i en Ministerialforsamling, som Kongen har bivaanet, bleven taget en Beslutning af høieste Vigtighed. - Den 13de, henimod Aften, forefaldt urolige Optrin i Lyon Østerrigske Officerer, som vare komne i et eget Ærende til Gouverneuren, bleve haanede og mishandlede. Adskillige Huse bleve plyndrede. Den 14de om Aftenen satte de franske Tropper sig i Bevægelse for at forlade Lyon. Marschal Suchet kunde ikke holde sine Tropper i Tømme. Den Nationalgarden en Chef commanderende General Dessoles har befalet at arrestere alle dem, som ville giøre Paastand paa an bære røde Relliker. Adskillige Gardes du Corps, som vilde fratags nogle unge Parisere de Nelliker de bare i Knaphullet, fandsynligviis som Foreningstegn for Bonaparte, bleve haardt saarede af dem.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Hertuginden af Angouleme er ankommen til Calais. Hun ventes ufortøvet hertil.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Generallieutenant Claparede er bleven udnævnt til Commandant i Paris og Seinedepartementet.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- General Clausel har under 14de Juli i Bordeaux udstædt et Dagsbefaling, hvori han tilkiendegiver Generalerne i 11te og 20d Militaindivision, at de kun maae lyde Marschal Davoust's Befalinger - Det lader til at Bonapartes Anholdelse var aftalt. Det vil have været farligt at anholde ham paa nogen anden Maade end de hvorpaa det er skeet. Han maatte selv troe at være fri, uden at mærke det Tilsyn man havde med ham. Man maatte derfor bruge stor Skaansel og Varsomhed. Paa denne Maade lykkedes det at bevæge ham til at gaae til Rochefort. Da han var ankommen der, forlod han de første Dage ikke Bredden, og saae stedse med sin Kikkert efter de engelske Krydsere. Nu bemærkede han først, at han ogsaa bevogtedes fra Landsiden, og fattede den Beslutning at overgive sig til Engellænderne:
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Bonaparte var allerede den 8de d. gaaet ombord paa Fregatten la Saale. Da han nærmede sig den, hilsede Skibsmandskabet ham med et tre Gange gientaget: Keiseren leve! Han gik derpaa op og ned ad Dækket. Klokken 9 kom Søpræfecten ombord, og da han havde hilset Ex=Keiseren, indsluttede han sig med General Becker og Fre gang ikke tog Afskeed fra Bonaparte. Da Præfecten havde forladt gattens Commandeur. Man har bemærket, at han ved sin Bort Fregatten, begave Bertrand og Rovigo sig ombord paa det engelske Krigskib, og forbleve flere Timer paa samme. Dagen efter lagde et engelsk Krigskib sig i Nærheden af den franske Fregat, saa at denne slet ingen Bevægelse kunde giøre uden at blive bemærket at Engellænderne. Bonaparte havde Jngen af sin Familie med sig. Man veed nu, at Bonaparte ingen anden Betingelse erholdt af Capitain Maitland, end at man ikke vilde skille ham ved Livet. Man troer her, at han foreløbigen vil blive fort til Edingburg. Man har ogsaa frataget ham alle hans Papirer. - Russerne og Bayrerne have forladt Egnen af Paris, og marschere til Løire. Med Marschal Davoustes Underkastelse og Kongens Armee synes det endnu ikke at have sin fuldkomne Rigtighed. Han har endnu ganske nylig vægret sig ved at anerkiende en Kongel. Coureer, og man troer ikke at han respecterer de Depescher, som denne Coureer, medbragte. Vist er det, at hans Adfærd er meget tvetydig, og de Allierede have derfor grundet Aarsag til ikke at troe ham. - De Vogne, som ville afgaae fra Paris, erholde ingen Pas mere for ved Orleans at kunne gaae over Løire. Tillige melder man, at Communicationen i Tours fra den ene Bred til den anden er bleven afbrudt. Den 16de blev Broen ved Amboise afbrudt og den ved Tours undermineret. General Vandamme var ankommen dertil.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Adskillige rolige Bayere, som bare Lilicordenen, bleve igaar insulterede paa Gaderne i Paris. - Følgende er den Adresse, som Loirearmeens Commissairer affattede til Kongen: Giennemtrængt af Fædrenelandets Lidelser, og ivrig betænkt paa Sire. saameget mueligt er at gjøre en Ende paa samme og at undgaae af Eckmuuls Befaling, afsendt os til Deres Majestæt, for at over Borgerkrigen, har den Armee, som staaet under Marschal Prindsen, ses Exempel at føre dem tilbage til deres Konge, der ved overordentlige bringe dens Ønske at forene sig med Allerholstsamme, og ved dens res Majestæts Høimodighed, haabe vi, at Høistsamme med Godhed, Omstændigheder vare blevne skildte fra ham. Fulde af Tillid til Devil optage dens Underkastelse, og ved at kaste et Stør over Fortiden, ikke støde nogen af Deres Børn bort fra Deres Hierte. Vi ere &c. Undertegnet. Valmp, Gerard, Haro. Resekernes Hermen, General Plitop, er den 13de d. ankommen til Paris, og boer i Grev Sommarivas Huus.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Hertugen af Bassano (Maret) begiver sig til Pisa i det Toscanske. - Mange Bønder vare med deres Eiendomme og Qvæg flygtede til Paris, men nu begive de sig hiem.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Den 8de d. er i Bjenne sluttet en Vaabenstilstand mellem den spanske og franske Armee.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Vordeaux, den 13de Juli. en Tropper til at paasætte den hvide Cocarde. General Clauzel vilde De herværende Jndvaanere vilde tvinge de her i Garnison liggende gode ikke beqvemme sig dertil, og lod fyre paa Indvaanerne, hvorved ad siger, skillige af dem dræbtes og saaredes. Under Paaskud af at ville vindre, vilde ethvert Oplob, lod han endog ved Soldater Kiøbmændene bortjøgden fra Børsen.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Montpellier, den 10de Juli. J det Vieblik Efterretningen om Stager ved La belle Alliance indløb hertil, befandt sig tilfældigviis en Mængde Mennesker ved Jndgangen til Posthuset. - En af de Tilstædeværende raabte pludselig : 3 Kongen leve! Strax udbredte dette Glædesraad sig videre, og tilsidst i over den hele Stad.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Den her commanderende General Gilly, bekiendt af at have sluttet Conventionen med Hertugen af Angouleme, lod strax Tropperne træde, i Gevær, og føre paa de forsamlede Hobe. Paa samme Tid ankom dertil Hr. Montralm, som allerede i Bezieres havde ladet den hvid Fane plante, tilligemed endeel Royalister. Nu paafulgte en levende Fægtning i Staden imellem dem og General Gillys Tropper; dog vare disse for talrige, og hine maatte vige. Lignende Folkebevægelser udbrøde nu til Fordeel for Kongen i Nismes, Lunel, Bagnol o. fl.St. General Gilly afsendte modile Colonner til disse Egne, og paa alle Steder kom det til blodige Optrin. Imedens disse Colonner saaledes andetsteds vare beskieftigede, troede de herværende Jndvaanere at det nu var det rette Øieblik til at hævne sig paa Bonapartisterne men det ubetydelige Antal Soldatet, som var blevet tilbage i Citadellet, gave fra samme en heftig Jld paa Staden, hvorved over 200 Mennesker deels bleve dræbte, deels saarede. Den almindelige agtede Maire, Baron Granier, bragte det endelig saavidt, at bega Partier bleve enige om, roligen at oppebie de videre Begivenheder, og især Parises Fremgangsmaade. Rolighedens Tilveiebringelse skylde vi ene og alene vor Maires Bestræbelser. London, den 18de Juli.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Handelstractaten mellem Storbrittannien og de Forenede nord americanske Stater bestemmer Følgende: Engelske og americanske Skibe betale ikke alene for deres Skibe, men ogsaa for deres Ladninger samme Told, og nyde i begge respetive Lande samme Privilegier, saa at der f. Ex. af Bomuld, istedet for tre Pence pr. Pund for Udlændinger, ikke betales mere end een Pence, naar det indføres af Americanere. Den americanske Hande paa Calcutta og alle de engelske Colonier paa den indiske Halvs er uden alle Afgivter fuldkommen fri. En tredie Artikel forbyder de engelske Skibe al Handel med de indianske Stammer, som beboe nogensomhelst Deel af det americanske Gebet. Handelen paa China er fri for begge Parter.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Den americanske Regiering har kun beholdt sex Generalmajorefor Fredstider.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
Den americanske Commodere Decatur bloqverer nu, efter den glimrende Seier over Algiererne, Algiers Havn, og skaffer saaledes adskillige handlende Nationer i Europa Sikkerhed i deres Skibsfart.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- Afvigte Tirsdag ere igjen 7000 Mand af den fra Canada til bagekomne Armee blevne indskibede i Portsmouth for at forstærke ved Armee i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-07-31
- De brittiske Commissairer ved vor Armee give for alle de til Armeen skeete Leveringer Modtagelsesbeviser, men ikke rede Penge- Hertugen af Orleans vil ikke vende tilbage til Paris føren Regieringen er fast etableret der.