JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-13
Blandede Efterretninger. Stockholm, den 30te Marts. Ridderholms Kirkes Udziring, hvori den høisalige Konges høitidelige Jordefærd skeede, var overdraget til de duelige Konstnere og Professorer Hjelm og Westin, der var iblandt Andet til denne Sørgefest, kjøbt 12,000 Alen sort Klæde. Sørgemusikken, bestyredes af Professor Dupuis. - Hs. Majestæts Kroning skal foregaae den 12 Maj. De ved denne Leilighed indkaldte Regimenter skulle derefter holde en Øvelsesleir i Nærheden af Staden. - - Nylig døde her i sit 54de Aar Grev Fabian Rhein v. Fersen, Rigsherre, Seraphimer Ridder, forhen Overkammerherre og Chef for det andet Garderregiment. Man holdt ham for den rigeste Particulier og Godseier i Riget; han var eneste Broder til den mod Slutningen af Aaret 1810 her dræbte Rigsmarskal Grev Axel von Fersen. (Norsk Rigstid.) Notondo, det prægtige Mindemærke fra Agrippas Bade i Rom, er siden adskillige Aar bleven til en sand Helligdom for Jtaliens Hæder. Canova besluttede, paa egen Bekostning, at forøge Tallet af de allerede i Pantheon opstillede store Jtalienere, Raphael, Metastasio, Sachin, Hannibal Caracci og fl. med Billederne af hine Mænd, som Jtalien og hele den lærde og artistiske Verden ærer som Konsternes og Videnskabernes Fædre. Han lod efterhaanden opstille de under hans Styrelse af dygtige Konstnere forfærdigede colossale Büster af Dante, Petrarca, Ariosto, Tasso, Leonardo da Vinci, Michel Angelo, Marchi, Sanmicheli, Alfieri, Goldoni, Paul Veronese, Giulio Romano, Palladio, Brunelleschi, Tizian, Corregio og Ghiberti. Da Canovas Foretagende blev uden Efterligning i de øvrige Stæder og Provindser, saa besluttede han at valge istedet for colossalske Büster Hermer, (et Slags Billedstøtter uden Arme og Fødder), som anbringes paa et Fasce, der løber rundt omkring hele Templet under den Linie, som Büsterne staae paa. Paa Siderne af disse Hermer læses de derved forestillede Mænds Alder og Fædreneland. Da en Buste tilligemed Opstillingen kostede 180 romerske Scudi og Hermerne derimod kun 70, saa bliver det derved lettere at forevige store Mænd i Pantheonet. Cardinal Consalvi lod opstille Cimarosas Billede, det eneste af Canova, den berømte Maler Benvenuti Lucas Signorelli's Buste. Canova lader nu forfærdige Hermer af Domenichino, Bramante, Nicola da Pisa, Giotto, Pietro Perugino, Masaccio og Andrea Montagna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-13
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. - 226 de saa Femtende Aargang. No. 30. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 April 1818. Jørger Blylækkers Betragtninger over Privattheatre. Velædle Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Sidste Mortensdag skulde mine Svende, efter gammel Skik og Brug, holde Mortensaften hos mig. Men mener De der blev noget deraf, Nei, bitterdød, naar der gjorde. Min Kone skulde just samme Aften spille Giessings Emilia Gale lotte, og sagde, at hun havde andet at tænke paa end Mortensgaasen. Ved denne Leilighed mistede jeg da to af mine bedste Svende, som reent uddeclarerede, at de ikke vilde arbeide hos en Mester, hvis Kone, istedetfor at opvarte dem med Gaasesteg, spillede Komedie. Huset faaer i det Hele skjøtte sig som det kan bedst, og medens min kjere Hustro agerer Dronning paa Privattheatre, spiller mine Tjenestepiger Regentinder, hjemme De have deres Slunker, som jeg maa arbeide for- og de forsyne deres Mostere og Tanter i Nyboder, baade med Brænde af min Kielder og Suul af mit Spisekammer. For nogle Maaneder siden kostede den lille Askepotte eller Skandriol mig sex Tønder Søllerøds Kartofler. Da jeg selv maa være lidt med i Huusholdningen, naar ikke Alting skal gaae reent splittergalt, saa huskede jeg min Kone paa at lade Kartoflerne hente op, naar det begyndte stærkt at fryse. Men hvad skeer, Min Kone skulde just samme Aften, da det frøs stærkest, spille Skandriol, og derover glemte hun, at lade tage Kartoflerne op af Kjelderen. Næste Morgen vare de alle frosne og maatte kastes paa Møddingen. Men det er endnu ikke af de største Ulykker. For to Aar siden mødte i mit Huus noget, som jeg aldrig i mit Liv skal glemme. Min Madame skulde en Aften spille Jflands værdige Kone. Hun havde den Gang min yngste Søn, salig Cornelius ved Brystet. J det min Kone vilde stige i Kareten, for at tage til Komedien, begyndte Barnet saa stærkt at skrige, at man skulde troe, det havde en Kniv i Halsen. Men min Kones Forretning var alt for uopsættelig, til at hun kunde faae Tid til at give Glutten Patte. Hun tog bort, uden at bryde sig om Barnets Skrig. Men mens hun spillede den værdige Kone paa Theatret, fik Drengen Krampe af bare Skrig og Skraal, og næste Dag var han død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
J Anledning af Hr. Amtsprovst Stochholm Yttringer mod Privat=Theatrene læses i Viborger Samler følgende Digt: Freds-Ønsket. Løsagtighed er Synd; det nægter Jngen; derom behøvedes ei megen Jvist; men at just Skuespil fremavler Tingen, det turde dog vel ikke være vist. Og Uret var det da, at skyde Skylden for Kjødets Synder paa Thalia hen, som om hun ene har paa Syndebylden, og hun fornemmelig forplanted den. Naar slig en Sats fremstilles høit til Skue og djærvt forfægtes baade kryds og qvær med Gildingsnak og Ædder, Sværd og Lue, og naar mod Musen raabes i Gevær, da synes mig, er mere Sted for Latter, end som for Vredens Spyd, Satirens Stik Hvi harme sig for en uteerlig Datter, som Moder Svulst med Fader Hastværk fik Usminket Sandheds Røst os jo maa lære, at Synden ei har Hjem i skyldfrit Bryst; at for de Reene Alting reent maa være; misbruges kan selv Jordens bedste Lyst. Hvert Glædens hulde Bæger over Maalet, er Misbrug af et Gode, altsaa Synd. Men derfor dømmes Glæden ei til Baalet, og overøses Uskyld er med Dynd! Hvi just fordømme Skuespilrækentet, og rive hvert Thalias Tempel ned? Selv den, af hvem man mindst det skulde ventet, ret artig spiller dog in forma med. J evigt Skuespil os Livet fører; Ens Rolle lille er, en Andens stor, paa Sokken og Cothurnen gaae Acteurer og gogle rundt paa denne travle Jord. En spiller Dum; Een Klog; Een Svag; Een Mægtig;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
En har i Lærdoms Svøb skjult Narrens Krop En spiller Stolt; En Admyg; En Andægtig; En Grobian; en Anden Misanthrop. Vi kan ei see i Kortet destoværre! men mangen gudhengiven Hypocrit maa sagtens, bag Coulissen, for vor Herre, ret være moersom at betragte lidt. Nu herom nok. - Jeg elsker ei at skride, men hylder Meningsfrihed, under Fred. derfor jeg taled her et Ord itide, hvornæst jeg rolig lægger Pennen ned Fred være med Jer, Masker, allesammen, Fred, hver Acteur i Livets Assemblee, Fred med Din Leeg, Thalia - Dermed: Amen som, udlagt i det Danske er. - Det skee, Den nordiske Mythologie anvendt i et Malerie af den nyeste Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Efter en Berlinsk Tidende af 31 i f. M. har Professor Nic. Müller i Maynz for nylig udstillet et Malerie, der forestiller Wellington og Blücher, tagende hinanden i Haanden efter Slaget ved Belle Alliance den 18 Juni 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
J Luften omgives de af Nordiske Guddomme. Himmel- og Seiers-Guden Odin viser sig siddende paa et blaaladen Sæde af Kugledannelse, omgivet af en Nordtys Nimbus, Frig ga bærende Einherternes store Pokal vinker ad Ærens Genier (den Geistern des Ruhms", de faldne gjen oplivede Helte?). Heimdall, støder i Giallarhornet, at Seiervindernes Pris kan lyde omkring i den vide Verden. En Flok af Valkyrier ledsager de høiere Gader; to af dem ere i Færd med at bekrandse Stykkets jordiske Helte med Eegeløv. Uden, iøvrigt at kunne bedømme dette Maleries Værd, forekommer de mythiske Jdeer mig at være heldig valgte, helst dersom Heimdall kan ansees for især at raade for Sommersolhverv, ved hvilken Tid Rygtet om Slaget udbafnnedes til alle Verdens Hjørner. Neppe kan man tvivle om at Saxerne, Germanernes og Ny Britternes Stamfædre have hyldet den Odinske Gudelære, som da og kan anvendes med Hensyn til deres Efterkommere, der tillige i hin Krig havde de Danske til Bundsforvandt. Finn Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Chemie. Denne Videnskabs gavnlige Jndflydelse paa alle optænkelige Kunster, og Haandværker, paa Handel og Agerdyrkning, kort paa ethvert Arbeide, hvorved Mennesket søger at ernære sig, er alt for indlysende for enhver Saakyndig til at det her skulde trænge til yderligere Beviis. - Jkke allene for Mandkjønnet er denne videnskab nyttig, men ogsaa Qvindekjønnet bør ei være aldeles ubekjendt dermed. Lige nyttig er den for Stadsmøen, der selv tilbereder sin Sminke, for ei ved skadelige Substantser at fordærve sin Teint, som for Huusmoderen, der selv koger sine Ærter, saafremt begge ikke ville handle ganske i Blinde. Det falder derfor Anmelderen heraf besynderligt, at denne Videnskab - saavidt ham er bekjendt - ikke læres i Hovedstadens Jnstituter. Jeg mener hermed ingenlunde at de unge Menneskers Hjerne skulde bebyrdes med at lære og undersøge de forskjellige chemiske Systemer, ei heller at de udførligen skulde kunne forklare de forskjellige Egenskaber ved nye opdagede Metaller, Salte, Jordarter, m. m., som sandsynligviis kun faa af dem komme for Øinene, og hvis Nytte maaskee først deres Børnebørn ville erkiende. Nei, dette være Dem forbeholden, hvis Hovedstudium denne Videnskab er; kun troer jeg at det vilde være nyttigt for ethvert dannet Menneske af begge Kjøn at vide Bestanddelene af Spise og Drikke, de sammensatte Ting han eller hun dagligen omgaaes med, men i Særdeleshed endog de fjerneste Bestanddele af de Legemer, som ved at bearbeides af dem, forskaffe Livets Ophold, samt Aarsagerne hvorfor de paa denne og ingen anden Maade sammensættes eller adskilles. Vil man indvende at Chemien er for abstract for en almindelig Fattevne, saa kan man svare, at den er det sikkert mindre forudsat den understyttes med lette practiske Exenpler - end Mathematik og flere andre Videnskaber, hvori Ungdommen undervises i Skolerne, og den er med Held indført i Jnstituter i England, Frankrig og Tydskland, hvis mindre nyttige Foretagender vi ellers saa gjerne efterligne. - Anmelderen ønsker at disse Linier maae værdiges Opmærksomhed af de af Stadens Jnstitutbestyrere og Bestyrerinder, som med Omhu paasee deres Elevers sande Dannelse. Kjøbenhavn, d. 31 Marts 1818. To ligesaa uventede, som inderlig kjere Apparitioner har jeg havt, forrige og dette Aar. Min afdøde Ven og Frendes ædle Søn, Hr. Johan Christian Kall, Cand. juris, forærede mig Roeskilde Borgeres Sørgefest, ved hans Faders, Marcus Wøldike Kalls Jordefærd. - Min gode Søn, Premierlieut. Peter v. Wøldike, forærede mig fra Brunsbyttel: Harms Sommer, und Winterpostille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
J Roeskilde Borgeres Sørgefest, sees Danmarks Klopstock den anden at have holdt en Tale, hvori han har overtruffen Sig Selv, ifald det kan siges at være mueligt, og hans værdige Medbroder i Embedet har talet saare skjønt. Ved første Gjennemlæsning af Harms Postille, for kort Tid siden fuldendt, har følgende Prædikener meest behaget mig: Sommerpostille 1ster Th. No. 6,2, 100, 11, 14, 18, 2ter Th. No. 3, 6, 7, 8,12, 13, 14, 17, 18. Winterpostille Nr. 4, 6,9, 10, 12, 18 (NB. i denne er af den sjeldne Mand en Hukommelsesseil begaaet, ved i Begyndelsen af Prædikenen at sætte Christus istedet for Jacob, K. 4, 2), 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28. - Den Glæde, disse Skrivters Gjennemlæsning har meddeelt mig, ønskedes inderlig at kunne forskaffe alle som ikke kjende dem, ved i dette gode Blad at have vakt Oymerksomhed paa nævnede Sørgefest og Prædikener. Ligesaa inderlig ønskes, at al unødvendig Harm over Harms 95 Theses, hvormed endeel harme sig, maatte ophøre. Disse Theses kjender jeg ikke, og om jeg læste dem, er jeg i Følelse af mit Jntet forvisset at maatte sige: Non nostrum est, tantas inter vos componere lites. J min christelige Eenfoldighed beder jeg iblandt andet dagligen, og vil blive ved dermed saalænge jeg aander, at bede: Du som os Christum sendte ned, din Naade duos give, at i din Christen Menighed dit Ord din Aand maa blive. (Ev. chr. Psalm. No. 194, V. S.) Storehedinge, d. 7 Apr. 1818. A. Wøldike
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat af 26 Marts d. A. har det behaget Hs. Maj. allernaadigst at befale følgende for Hetugdommene Slesvig og Holsteen, for Aaret 1818. "Ligesom i forrige Aar tilstodes Grundeierne i Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen, en Lettelse ved Eftergivelse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug, saaledes ville Vi ogsaa for dette Aar i den ved Forordningen af 9de Julii 1813 consoliderede Skat af Besiddelse, Nytte og Brug, allernaadigst have bevilget den samme Eftergivelse af 25 Procent eller 10 Rbs af hvert 100 Rbdlr. af Jordernes Taxationsværdie. Og forbliver det i Henseende til Oppebørselen ganske ved det nærmere Bestemmelser, som Placaten af 24 April 1817 indeholder." Efterat det nu ved det Kgl. aabne Brev af 6 April er fastsat: "at de indtil nu og førend den 1ste Augusti dette Aar indgaaede Sølvværdie Forpligtelser gaae over til rede Sølv, men kunne betales efter Qvartalscoursen", og "at de i Navneværdie indgaaede Forpligtelser opfyldes i Navneværdie, efter Rigsbanksedlernes paalydende Værd saa er der nu Ende paa den Stridspunkt angaaende Sølvværdies Betaling i rede Sølv, der hidtil har sat saa mange Penne i Bevægelse. Men man disputerer imidlertid endnu om, hvorvidt alle nu strax og til Terminen forfaldne Sølvværdieforpligtelser kunne betales med rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Vor Coursforbedring, som gik frem med saastærke Skridt, at Specierne allerede solgtes i forrige Uge for 17 Mk. 12 s. og kort Banco til 290, synes nu igjen at standse. Allerede i Løverdags betaltes igjen Banco med 326 og Specier med 19 Mk. 8 s. a 19 Mk. 14 s. J Gaar begiertes for Banco henved 335 og for Specier 21 Mk. Endeel troe, at denne Stigen kun er et Blus, som snart vil slukkes igien; Andre staae i den Tanke, at Coursen i den senere Tid faldt alt for unaturlig pludseligt. Tiden vil lære, hvo der har Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Den berømte Reisende Professor Gieseke, er i disse Dage ankommen til Kjøbenhavn, efter otte Aars Ophold i Grønland og Jsland, især paa Mineralogiens Vegne. Af hans interessante Reise er allerede adskillige Hefter udkomne med smukke Kobbere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Mariboe, den 10de April. Af den saakaldte Klosterhauge her i Mariboe er i denne Tid solgt circa een Tønde Land for 370 Specier. - J disse Dage har det her stormet og regnet uophørlig; Kulden vedbliver. Jkkuns i Gaar, den 9de dennes, henimod Middag, blev det mildere i Veiret, og Klokken omtrent 3 var det saa stille, at ikke et Løv rørte sig, og som følge deraf saa varmt, som om det havde været Midsommer. Alt i Naturen fik Liv. Men henimod Aften trak fra Sønden et frygteligt Tordenveir og her over Mariboe og Omegn, og Kl. 9 hørtes 2 a 3 meget stærke Tordenskrald, der bleve ledsagede af mangfoldige Lynglimt, og en Skylregn. - J Dag har vi Kulde, hjemsøges af stærke østlige Vinde og Regn. Alt Markarbeide hviler. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Odense, den 10 April. Madame Kjerulff, hvis skjønne behagelige Sang og Guitatspil man i andre Steders Aviser ofte har læst omtalt med saa megen bifald, er nu ogsaa ankommen her til Odense, og agter inden hendes Afreise til Kjøbenhavn at lade sig høre i en Concert paa Klubsalen. - Paa Schrøders Sal er i denne Tid en hollandsk Jomfrue af mere end Garderhøide, som lader sig see for Penge, og ligeledes en lille Pige, som er født med en Modest af Haar og mange Haarpletter paa Kroppen. Den første skal holde 7 Fod holstensk Maal, og kun være 21 Aar gammel. - Forleden Nat er i det haarde Veir seet en stor Jldebrand omtrent i Vendsherred. – Efter at vi i Forgaars havde Snee og derefter en gjennemtrængende Kulde ved Nordost, Storm, dog uden Frost, sprang Vinden igaar sydlig og bragte os med eet 12 Sr. Lummervarme og Tordenluft. Det lynede iaftes og regnede stærkt ingt. Jdag er Vinden vestlig og kun 6 Gr. Varme. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Odense, d. 10 April. J Onsdags om Formiddagen Kl. 10 udbrød Jldløs paa Barløsegaad ved Assens, som greb saa hastig om sig, at inden en Time var hele Gaarden lagt i Aske. Endeel af Forpagterens Bohave blev reddet, men 5 Køer og 2 Heste omkom i Luerne. Gaarden tilhører Eieren af Brahesborg. – J Gaar Morges fandtes en aldrende Mand druknet i Aaen her ved Odense, hvor han Aftenen før ved et Feiltrin var gledet i Vandet, og da ingen Huse vare i Nærheden, har Jngen kunnet komme ham tilhielp. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 April. Cours. Hamb. 2 M. 334, a vista 340. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 342. - Specier, solgtes til 20 Rbmk. 8 s. a 20 Rbmk. 4 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 95 Norske Rigsbksedler 26 a 25 1/2. Svenske Sedler 6 Mk. 8 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
J Dag solgtes her ved Auction: 10 Stkr. Kongel. Obligationer a 500 Rd., for 89 1/2 til 90 1/2 Rbdl. N. V. pr. 100 Rbdl. S. V. 3 dito Kanal a 100 Rd., for 90 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100. 5 Kongel. Priis dito a 100 Rd., for 90 Rbdlr. N. V. pr. 100. 3 dito a 500 Rd., for 90 Rbdlr. N. V. pr. 100. En Kongel. Creditcasse dito, stor 100 Rd., for 91 Rbdlr. N. V. 2 dito a 500 Rd., for 92 1/2 Rbdl. N. V. pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
En Kongel. Finants Collegii-Obligation, stor 200 Rd., for 91 Rbdlr. N. V. pr. 100. En dito, stor 300 Rd., for 90 Rbdlr. N. V. pr. 100. 3 dito a 500 Rd., for 92 Rbdlr. N. V. pr. 100. En dito, stor 300 Rd., for 90 Rbdlr. N. V. pr. 100. En dito, stor 500 Rd., for 92 Rbdlr. N. V. pr. 100. En dito, stor 400 Rd. Spec., for 122 Rbdlr. N.V. pr. 100 Rdlr. Spec. 3 Brandcasse Obligationer a 500 Rd., for 124 Rbdlr. N. V. pr. 100. En Kongel. Præmie=Obligation, stor 120 Rd., for 91 Rbdlr. N. V. pr. 100. En Kongel. garanteret Obligation, stor 300 Rd. Spec., for 148 Rbdlr. N. V. pr. 100. 2 Laane-Jnstituts Obligationer a 100 Rd. Sch. Holst. Crt., for 132 Rbdlr. N. V. pr. 100. En dito, stor 160 Rd. Sch. Holst. Crt., for 132, Rbdlr. N. V. pr. 100. 3 transportable Statsfondsbeviser a 400 Rd. Spec., for 167 Rbdlr. N. V. pr. 100. I dito paa 240 Rd. Spec., for 168 Rbdlr. N.V. pr. 100. I Huuseier Creditcasse=Obligation, stor 100 Rd., for 94 Rbdlr. N. V. pr. 100. 7 Committeesedler 465 Rbd., for 97 Rbdlr. N.V. pr. 100. I Kongel. Creditcasse=Obligation, stor 500 Rd., for 95 Rbdlr. N. V. pr. 100. (Foruden 6 PC. i Omkostninger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Blandede Efterretninger. Af et, i Thronhiem den 25de Marts 1818 med Posten afsendt, til Kjøbenhavn den 5te April kommet, Brev. Sildfiskeriet var i forrige Aar yderst misligt; i Romsdalens Lehn fiskedes intet, og ubetydeligt ved Kysterne i de 2de thronhiemske Lehne. Derimod fangedes i Fogderierne: Salten og Loften, under det nordlandske Lehn, nogle Tusinde Tønder Sild af usædvanlig Fedme, men da derværende Fiskere i en Række af 20 til 25. Aar ikke have været vante til at træffe denne Fiskeart, vare de hverken forsynede med passende Fiskeredskaber, det udfordrende Salt, eller Tønder til Nedsaltningen, saa kun en ubetydelig Deel af denne rige Fangst fandtes tjenlig til Udskibning for udenlandske Stæder. Efter, fra Bergen, med sidste Post, indløbne Beretninger var Fiskeriet afVaarsild (eller den saa kaldte store Graabensild, hvoraf neppe 400 Stykker udgjør 1 Tønde) saa betydeligt: at Jndfaltningen deraf beløb sig til 100,000 Tønder, hvilke fra denne Norges Kongeriges største Handelestad afskibes til Østersøens forskjellige Havne og ville udgjøre een af Rigets vigtige Jndtægtskilder. Under Stavangers Lehn, i 9 Kirkesogne, som ere de 2de Præstegielde: Skutesnæss og Rennessien, har man gjort et rigt Fiskerie af en overordentlig feed Sildart; i Førstningen solgtes den fersk, fra Fiskernes Garn, for 20 Rbdlr. Tønden; senere - da og der føltes Trang paa Salt og Tønder - faldt Prisen ned til – 6 til 5 Rbdlr. Ogsaa lyde Underretninger, dem man i Breve fra sidstnævnte Lehn have modtaget, at i Stavangers Omegn var stærk Frost, ingen Snee; derimod i Nedenæss Fogderie, vel ingen Frøst, men usædvanligt, stort Sneefald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
- Sidste Kornhøst har, i de thronhiemske Lehne, været maadelig, i en Deel af Fieldbygderne blev Kornavlen ganske tilintetgjort: af Nattefrost, paa enkelte Steder brændt af formegen Hede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Den i Nordlands Lehn, inden Baatøjens Præstegields Grændser, anlagde Kjøbstad, er endnu i spæd Barndom. J dens Nærhed, paa Nyeholm, har et Handelshuus i London etableret et Faktorie, hvilket styres af En ved Navn Gers. Skreitorskfiskeriet, en af det nordenfieldske Norges betydeligste Velstandskilder, var i afvigte Aar kun maadeligt - som Aarsag dertil angav man: Det i Fisketiden indtrufne stormende Veir, hvilket hindrede Fiskerne fra at søge Bankerne, hvor der var Fisk i Overflod ; om dette Aars Skreitorskfiskerie kan endnu ingen Efterretning haves, men da Veirliget har været særdeles gunstigt tør Man og haabe det Bedste. Vor Handel synes. at have lidt især ved det ødelæggende Pengevæsen, hvorved mange formuende Slægter ere bragte til Yderlighed; senere hen have Skatter og Jndskud til vor nye Speciesbank virket saaledes paa de Fleste, at Liv i Handel og Naringsdrift synes at have tabt sig; hertil eener sig og den Omstændighed: at vi ikke de sidste Aar. have kundet gjøre vore Skovprodukter frugtbringende i Storbritannien, da den høie Told, hvormed de paa sidstmeldte Sted ere blevne betyngede, har gjort os det umueligt at bringe disse skadesløs an paa ielandske og engelske Markeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Christiania. Efter den fra Stockholm ankomne Anordning, angaaende Høisalig Hans Majestæt Kong Carl den 13des Begravelse i Ridderholmskirken den 20de Marts, skulde i Ligfølger den Kongelige Norske Krone bæres af State minister P. Anker, Ridder og Commandeur af Hs. Kgl. Majestæts Ordener og Storkors af Dannebrog, samt det Kongl. Norske Rigsbanner af Statsraad T. Fasting, Commandeur i Søe-Etaten, Ridder af Sværdordenen og Dannebrog. J Følget findes desuden Plads anviist for den i Stockholm, fortiden værende Norske Statsraad M. O. L. Sommerhjelm, Commandeur af Nordstjernen og Ridder af Dannebrog, samt for Embedsmændene ved det derværende Norske Statsraads Afdelings Contoir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
(Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Efter høieste befaling ophører med 1ste April d. A. Ringningen i Kirkerne samt Forbudet mod Spil og Leg i og udenfor Kirkerne, i Anledning af Høisalig Hs. Maj. Kong Carl den 138. Død; og skal den 22de April Sørgetale over Høisalig Kongen holdes i alle Kirker. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Hs. Kgl. Majestæt har under 26de Marts indstillet til Norges Riges Storthing at fatte følgende Beslutning: Den aarlige Afgift, der hidindtil, ifølge Rescript af 6te Juni 1740, er svaret af enhver af Rigets Kirker til den Lutherske Kirke i London, skal, fra Begyndelsen af Aaret 1818, aldeles ophøre. (S. Bl.)