Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-16
J Slutningen af sit Svar behager Hr. Dr. Gottsche at tilføie: "Troer Hr. Kand. Borring iøvrigt at føle Kald til at levere en Antikritik over min Veiledning, da raader jeg ham, for hans egen Skyld, at henholde sig blot til typographiske Bogstavsfeil, som han kunde have den Fortieneste at opdage flere af. Hvad mine grammatiske Skrifters Regler og Exempler angaaer, troer jeg at kunne indestaae for deres Paalidelighed." Ved disse Ord synes han her, ligesom i Jndledningen til den theor. Veiledn., at tillægge sig en Ufeilbarlighed, som neppe Nogen i vor Litteratur hidtil har vovet at paastaae. Jmidlertid troer jeg, at efterfølgende Exempler, som jeg for det Første vil anføre, kunne oplyse, hvorlidt Mankan stole paa hans herlige Løfter om Paalidelighed i Regler og Exempler. I. J sin Fortale til sit Forsøg omtaler han (Pag. 72) en Bog, under Titlen grammaire des grammaires. Denne Bog, der af det franske Academie offentlig anbefales, tager han ikke i Betænkning at kalde, som jeg ovenfor har anført, unouvrage bien medicere", og til Stadfæstelse heraf, anfører han, at dette i hans Mening middelmaadige Product opvarter os med Exemplerne: Madame, stes vous la sage femme en question, our, ge la suis. Mesdames tes vous les sages femmes dont on ma parle, ovi, nous des sommes." Jeg skal nu imidlertid godtgiøre med uomstødelige Grunde, at det netop er Doctor Gottsche, og ikke Forfatteren til gram. des grammaires, der begaaer en Bommert naar han her og siden i sit Forsøg Pag. 341 erklærer: " Fruentimmer kan ikke sige: ge la suis &c., i Fleertallet kan heller ikke bruges il let sont." Hvis Doctoren vil behage at eftersee Academiets Ordbog, da vil han finde i den 5te Udgave, tome II. pag. 16. "e bruges ogsaa istædenfor cela, og det er da uforanderligt, naar det svarer til et foregaaende Adjectiv eller Verbum; men svarer det derimod til et foregaaende Substantiv, da retter det sig i Kiøn og Tal efter Substantivet, og tiener til at betegne, u eller elle, eux eller elles. Herpaa anføres til Exempel: "Spørger en Læge et Fruentimmer eres vous malade, maa hun svare: je de suis. Men spørger han: Etes vous la malade pourlaquelle on ma falt venit, skal hun svare la suis". Skal altsaa den Dom gielde, som det franske Academie fælder, da seer Man, at Doctoren ikke blot her begaaer en Bommert, men endogsaa, paa Grund af sin egen Vildfarelse, erklærer hos en berømt Forfatter hvad der er rigtigt for urigtigt. - Det omtalte Værk: gram maire des grammaires, hvoraf jeg har den fierde Udgave, har vel ikke det af Doctoren citerede Exempel, men dog adskillige dermed analoge, f. Ex. tes vous lamere de cet enfant, ou, je la suis", efr. tome I. pag. 376. Af classiske Exempler, der stadfæste denne Academiets Regel, vil jeg anføre nogle efter Duvivier: venez voir dans les nues Passer lareine des tortues. La reine Vraiment oni; je la suis en effet (La Font. f. 191.) Si cest effacer les sugets de haine que vous aver contre moi, que de vous recevoir pour ma fille, je veur bien que vous la soyen. (Le meme. Les amours de Psyche.) Ne me trompe je paa en vous croyant manicee: Oul, Monsieur, je la suis. (Boissy, Pouv. de la Symp. II, 2) Grammaire des grammaires tilføier endvidere. Men dersom dette Pronomen staaer istædenfor et Adjectiv, eller et Substantiv, taget i en adjectivisk Betydning, er det uforanderligt &c. f. Ex. se vens Stre mere, parceque je de suis. (Moliere les am. magnis. I. 2.)" Abbe d'Olivet (essais de grammere) anfører herom: "Spørger man et Fruentimmer: etes vous marike, bør hun svare: jele suis, naar hun vil udtrykke; de suis ce que vous dites. Men spørger Man hende: stes vous lanonvelle marike, maa hun svare: je la suis, eller je ne la suis pas" Vor fortiente Grammatiker Lindensels stemmer heri overeens med de Anførte, efr. hans Gram. Pag. 306. - Skulle disse Autoriteter ikke kunne overbevise Doctoren om, at han begaaer en Bommert? 2. J sit Forsøg Pag. 152 siger Doctoren, avant gue bruges efter en benægtende Mening oftere med, end uden ne. Ligeledes i sin Jndledning Pag. 71. Men Doctoren feiler her, thi avant gue bør aldrig bruges med ne. Havde han gjort sig bekiendt, saaledes som Grammatik-Forfatteren burde, med lettres academiques sur la langue francoise, hvilke det franske Academie udgav 1811, da havde han fundet i disse lærerige Afhandlinger en Filosofisk Undersøgelse om, hvorfor dette Udtryk avant que aldrig maa bruges med Nægtelsen ne. Der siges saaledes udtrykkelig Pag. 88 i seconde livraison, expression avant que dans quelque sens quelle sit prise, ne doit jamis avoir la negative ne pour complement. Havde Rummet tilladt det, skulde jeg her have meddeelt et Udtog af denne for Sprogets Yndere saa interessante Undersøgelse. Doctoren anfører imidlertid et Exempel paa sin Regel af Berquin og et andet af Blanchard, desangaaende vil jeg anføre Academiets Ord: "Si vous faltes (citen) mille mauvaisesphrases, tant pis pour vous, Monsieur. Academie anfører et saadant urigtigt Exempel af Berquin. Hvad denne Regel endvidere angaaer, da har allerede Ferand i sit dictionn. crit. de langne frang bebreidet Madame de Svig ne et lignende Exempel. - Collin d'AmblyAt Doctoren for denne Forfatter har en særdeles Agtelse, slutter jeg deels af hans eget Udsagn, og deels deraf, at han i Jndledn. til Forsøget, hvor han lover at give, quelques Schantillons des objets sur lesquelse ne i sit ypperlige Skrift our les expressions negatives dans la lange frang. Paris 1808, stadfæster det Samme Pag. 50, hvor der læses: "ous nemettons paa de negative apres avant que apres que;" og Pag. 102 retter samme Forfatter et saadant Exempel, hvor den omtalte Feil er begaaet. – Jeg vil her efter Academie citere af classiske Forfattere nogle Exempler, – hvorpaa mange lignende kunne gives - der skulle stadfæste min Paastand, at Doctoren i dette Punkt feiler: Craigner que le monde ne vons couronne avant que vous af er legitimement combattu(Masillon, sur le Resp. hum., 3 port. IIne se denne point le plaiser de lire vos lettres avant gue vous lesenvoyer. (Madame de Sevigne, tom VIII. I. 49.) Prends garde, genne pilote, que le vaissesune derive avant gue tu en sois apere. (J.J. Rousseau, Emile, liv. 1.) Si Neron went desait Adrubal avant til pat se joindre a son frere, tout toit perdu(Fenelon, XXXV dial. Promets an roi Louis, a Europe, a ton pere, Au Dieu qui deja parle a ce coeur ti sincere, Dene porut accomplir cet hymen odieuAvant que le pontife git &claire tes yeux, Avant quen ma presence ilde faste chretienne, Et que Dieu, par des mains, Ladopre et recontiene. (Voltaire, Zaire, m. 4.) 3. J den theoret. Veiledn. Pag. 69 anfører Doctoren: "de bruges uden paa point efter cesser, over, pouvoir, savoir. Herpaa tilføies i en Anmærkning: "Det er heller ingen Feil at bruge pouvoir, over og cesser med paa eller port. Heraf maa Læseren absolut troe, at Udeladelsen af pas, point efter disse Verber er ligegyldig. Jstæden for denne Anmærkning burde hellere læses: Disse Verber ledsages næsten altid af pas, naar de bruges uden paafølgende Jnfinitiv. snis pas daccord over Wailly, netop udvikler sig over de samme Feil hos Wailly, som Collin d'Ambly udpeger i det af ham citerede Skrift: Pag. 77, Pag. 39 og Pag. 76. Collin d'Ambly, Pag. 41, anfører til Exempel herpaa Dieu ne peut pas Pabsurde, il ne cesse paa vous Noser pas, og tilføier, at der endogsaa gives Tilfælde, hvor paa ikke kan udelades, f. Ex. Pouvrier ne cesse paa de travailler avant midi. 4. J den theor. Veiledn. anfører Doctoren Pag. 4, ringt un, tolfanteonge. Dette kan ikke være en Trykfeil, thi det Samme læses i hans Forsøg Pag. 90, og i hans Fortale læses ligeledes Pag. 71: "trente und. Men at Doctoren her feiler, og at man bør sige vingt et untrente et un, soixante et one kan jeg med mange Autoriteter stadfæste: Hos Rollin i hans histoire de Socrate læses: Til ne tiint den quatrente et une voix quil ne fat absous" –un skjour de sorante er dix ans marque as det &c. Grammaire des Grammaires anfører herom tome 1, pag. 298, "Man siger vingt et untrente et un a. indtil soirante et one inclusive; men man siger, uden conjouction, vingtdeux, vingt trois, trente deux, trente trois &c. Det Samme lærer Gram. de Marmontel pag. 20. Ligeledes Dictionn, par De Wailly f.Ex. tome II. paa, 720. Til videre Stadfæstelse heraf kan jeg citere hvad Debonale herom siger i sin Mozinette Pag. 416, Mr. Pabbe, vous deeler sans cesse la plus profonde ignorance de ce que vous aves le front d'enseigner, avec votre ortographe de soixanteonze vous trom pez douplement vos Scoliers et tous les individus Strangers, qui ont le malheur d'avoir votre Sprachlehre, au lien de ma Grammatik.