JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Haver nogen noget at fordre efter Johan Frantzen, Car Thomsen, Peder Hag, Hans Peter, Thyge Olsen og Peder Søegreen, alle Matroser, som paa en Reyse til Kysten af Guinea ved Døden er afgangen, indkaldes de herved inden 12 Uger at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission for at anmelde de res Fordringer; ligeledes indkaldes bemelte Afdødes Arvinger at melde sig inden den Tid Loven foreskriver, for at lagttage deres Arve=Ret. Kiøbenhavn, den 13de December 1782. Thomas Christensen i Ganer Mølgaard, Kongelig Majestæts Birkedommer til Lundenes og Hans Smidt til Frøstrup, giør vitterligt: at os er tilhænde kommen Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befalinger af 2den Augusti og 25de October 1782, lydende begge efter hverandre saaledes, som følger: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; vide maa J Birkedommer Thomas Christensen i Gahner Mølgaard og Hans Smidt paa Frøstrup, at eftersom Os Elskelig Cancellie=Raad Niels Hansen af Lønbonegaard under Lundenes Amt i Vort Land Nørre-Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at han med Sædegaarden Lundenes skal tillige have kiøbt endeel Kirkeskat og Præste Giesterie i Bølling, Hammerum, Hierm og Ginding Herreder, men at endeel Kirke=Eyere og Præster nu skal nægte at betale samme under adskillige formeentlig ugyldige Jndvendinger, saa han nødsages at lade saadan sin formeentlige Ret lovlig paakiende; og som de Sagskyldige skal sortere under forskiellige Jurisdictioner baade geistlig og verdslig, haver han derhos begiert, at Vi ville befale Eder som Commissarier at behandle denne Sag, og derunder paa kiende: 1) Om ikke Kirke=Eierne i forberørte Herreder med Præsterne samtlig bør svare den Kirke=Skat og Præste Giesterie, som de forhen stedse skal have svart til Kronen, da Gaarden Lundenes skal have hørt dertil, og derfra er bleven solgt tilligemed Gaarden ved Kongelig Skiøde af 17de April 1661, saavelsom al den Restance af samme Kirke Skat og Præste Giesterie, som alle Vedkommende har paadraget sig der formeentlig og skal være Supplicanten solgt og skiødet. 2) Om ikke samtlige Kirke=Eiere og Præster, som formeent lig modt villig skal indeholde med Betalingen, bør betale denne aftvungne Commissions og alle øvrige paa denne Sag gaaende Bekostninger ganske skadeløs, samt ellers hvad "Mulcter de for deres Opførsel herudinden bør tildømmes. Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at Jrette Eders Leylighed efter, som Commissarier at foretage "Eder forskrevne Sag og derved i alle Maader at forholde Eder efter den fra Vores Danske Cancellie den 14de Junii 1771 udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn, den den 2den Augusti 1782. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Cancellie=Raad Niels Hansen af Lønbonegaard under Lundenes Amt, Commission til Birkedommer Thomas Christensen i Ganer Mølgaard, og hans Smidt paa Frøstrup, anlangende en Tvistigheds Afhandling imellem ham og Vedkommende. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at da Vi under 2den Augusti sidstleden allernaadigst have forundt Os Elskelig Cancellie, Raad Niels Hansen paa Lønbonegaard udi Riber Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, Commissorium til Birkedommer Thomas Christensen og hans Smidt paa Frøstrup, at paakiende hans som Eier af Lundenes formeentlige Ret til Kirke=Stat og Præste Giesterie udi Hammerum, Hierm, Ginding og Bølling Herreder i bemelte Riber Stift, og han nu for os allerunderdanigst haver andraget, at det ville blive alt for vidtløftigt og besværligt, samt medtage en overmaade lang Tid, om han, i Følge Lovene skulle lade den udtagen de Commissions Stævning og siden Foreleggelsen forkynde for enhver af de Paagieldendes Boelig; Saa have Vi, efter bemelte Cancellie, Raad Hansens derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Wiborger Samler, maa med den Varsel Commissions=Stævningen ellers skulle have, indkalde alle de paagieldende ovenmelte Sag til at møde for Commissionen, og at saadan Jndkaldelse, naar den tillige er læst for alle forbemelte Herreders Tinge, maa gielde i Steden for ellers at lade Commissions=Stævningen og siden Foreleggelsen forkynde for enhver af de Paagieldendes Boepæl. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 25de October 1782. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Cancellie Raad Niels Hansen af Lønbonegaard i Riber Stift, Bevilling at maa i Aviserne indkalde alle Paagieldende: en Sag, angaaende hans som Eyer af Lundenes formeentlige Ret til Kirke=Skat og Præste Giesterie udi adskillige Herreder bemelte Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
J allerunderdanige Følge forestaaende Kongel. allernaadigste Betalinger og efter Begiering af Velbyrdige Hr. Cancellie=Raad Hansen til Løndonegaard, Lundennes, Skrumager og Østergaard, stævnes herved efterskrevne høye og respective Kirke=Eyere og Præster, nemlig: No.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Kirkerne og Præstegaardene.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
J Bølling Herred. Stauning Kirke 1 Hr. Cancellie=Raad Flensborg i Horsens Borris Kirke 2 Sr. Mads Ahler i Ahler, Borris Sogn Willin Kirke.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Woergod Kirke. Deiberg Kirke. Breining Kirke. 3 Frue Albertin til Breininggaard. Lemb Kirke. Hanning Kirke. 4 Hr. Niels Rindum i Ringkiøbing.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Faster Kirke. 5 Hr. Provst Stephansen i BorriisSedding Kirke. Bølling Kirke. 6 Hr. von Rosenvinge til Slumstrup. Ølstrup Kirke. 7 Sogne=Mændene. Schiern 8 Præsten S. T. Hr. Berring = Borris Provst Stephansen i Stauning . Balslev Deiberg . . Bang Ølstrup Müller Lemb- Bolderup Bølling Satterup Woergoed Steenberg Breining. = Klagenberg.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
J Hammerum Herred, Wildberg Kirke.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Tiørring Kirke. 17 Hr. Capitain de Linde til Mølte. Sneiberg Kirke.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Ørred Kirke. Sinding Kirke. 18 Hr. Speitzer til Sindinggaard Neusling Kirke. Giellerup Kirke. Herning Kirke. 19 Hr. Kammerherre Sehsted til Herningsholm. Rind Kirke Jtast Kirke 20 Hr. Peder Nørskov paa Remmegaard Ahrnborg Kirke 21 Sogne=Mændene. Scharrild Kirke. Poul Østegaard paa Castoft . Assing Kirke. Jens Alle paa Toustrup Felding Kirke gens Pedersen ved Felding Kirke. Sunds Kirke. f. Pedersen paa Rindsholm Aulum Kirke. 26 Hr. Lundsgaard paa Leergrav Wildberg. 27 Præsten S. T. Hr. Lillelund i Nensling Lyndech . Vrred, Kierulf = Giellerup. Provst Petersen i Bruun. Ring. Lasson = Scharrild Pra33 Præsten Hr. Hegelahr = Felding. Gielstrup = Aulum Mossing = i Sunds Høeg = = I Hierrum Herred, Borberg Kirke. 37 Hr. Forvalter Heinsen ved Ryedhauge. Hierm Kirk Hr. Major Hoeg til Wolstrup Giemsing Kirk. Weirum Kirke. Siir Kirke 39 Hr. Kammerjunker Jermin til Ausumgaard : Naur Kirke. Fousing Kirke 40 Mad. Anne Magrethe sal. Brasches til Lindtorv. I Asp Kirke. Den aarlige. Afgift. Rdr. Mk. Sk. Restants indtil Aaret 1782. inclusive. For hvor Summa. mange Aar. Rdr. Mk. Sk.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Kirker. Bemeldte Hierrum Herred. 41 Hr. Ritmester Flicher til Qvistrup Ølbye Kl. 42, Hr. de Fridenreich til Palstrup. Gjording. Buur. 43 Præsten S. T. Hr. von Hielmerone i Borberg. Hierum Billeschou i 45 = = = Krarup i Weirum Nyeboe i Nau 47 Præsten til Asp. . Krarup. . Ølbye. = Nørre C. Steendorph i J Ginding Herred. 50 Hr. Etats=Raad Steensen til Aunsberg. Haderup. 51 Hr. Capitain Linde til Moltrup Holdsage.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Ryld Kir 52 Forvalter Hanssen ved Ryldhauge Sahl KiøRouberg. 53 Hr. Forvalter Laurberg ved Estvadgaard LEstvad K. 54 Hr. Hansen til Landting. Elsing Kl. Bording. 55 Hr. Kammerherre Skinkel til Hald Haveerup. 56 Præsten Hr. Bregenholm Provst Frisenberg i Sahl Ar 58. - Laurberg = Estvad 59. . Mulvad = =, Eising Samtlige at møde eller møde lade for os udi Commissionen, som er berammet at holdes i Skiern Bro Huus Mandagen den 13de Januarii 1783, om Formiddagen Kl. 10 Slet, for i Følge det Kongelige Commissorium, at høre Citantens Forestilling, Jrettesættelse og Paastand, med alle Sagens Documenter og Beviser, og derefter Dom at lide, alt betreffende den Kirke=Skat og Præste=Giesterie med paadragne Restantser, enhver for sig, som de har nægtet Citanten at betale, tilligemed Sagens Omkostninger. Denne Commissions=Stevning, som indrykkes Ord til andet i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Wiborg Samler, er vi tienstlig begierende maa læses i Retten paa Bølling Hierm. Ginding- og Hammerum Herreders Retter, og os med Paaskrift derfra tilstilles. Til Stadfæstelse under vore Hænder og Forseglinger. Gah ner Mølgaard og Frostrup, den 18de November 1782. Thomas Christensen. H. Smidt.
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Natten imellem den 26de og 27de d. M., er Land=Soldat Terkild Rasmussen af Wosnesgaards Gods undvigt af sin Tieneste hos Gaardmand Søren Madsen i Schiostrup, han er omtrent 26 Aar gammel, 62 Tommer høy, fyldig af Ansigt og ført af Lemmer, har guulagtig Haar, samt et Aer ved Munden, hvilken han dreger noget til den høyre Side, ved Undvigelsen, var han iklædt en blaae Vest, en rødprikket Undertrøye, gul Skindbuxer, hvide Strømper og Støvler, item en broget Hus paa Hovedet; Thi efterlyses herved denne Undvigte, med Anmodning, at hvor han antreffes maae vorde anholdt og mig underskrevne Forvalter ved Wornesgaard derom med Posten pr. Aarhuus gives Efterretning, da Karlen strax skal vorde affordret, samt de paa hans Anholdelse, Underholdning og Bevogtning anvendte Bekostninger tilligemed en Duceur af 10 Rdlr. blive betalt. Wosnesgaard, den 29de November 1782. U. A. Wærum
Berlingske Tidende, 1782-12-16
Da Hr. Cancellie=Raad og Tolder Hvalsoe her i Staden, er den 30te Septbr. sidstafvigte ved Døden afgangen, saa er hans efterladte Stervboe tagen under lovlig Skifte=Behandling; thi en For hvorirke Kirke. er Kirste rke. Kirke. fiirke. irke Kirke Præstegaard. æstegaard. - bliver herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange indkaldede alle Stervboets Credi= og Debitorer, som maatte have noget at fordre eller gielde, at melde sig hos os, som Skifte=Forvaltere den 9de Januarii 1783, ved en i Stervboets Gaard da holdende Skifte=Samling, og ellers inden den Tid Loven allernaadigst determinerer og fastsætter, de første at legitimere deres Fordringer, og de sidste at erlægge til Stervboen hvad de til den maatte være skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Loven; tillige bekiendtgiøres at bemelte Stervboes Etage vel indrettet Gaard, og Stervboets øvrige Leyehuse heri Staden, saavelsom en Olie Mølle, der i nogle Aar har været i god Drift og med ald Tilbehør findes i god Stand, samt en saa kaldet Mølle=Eng, endeel Mark Jorder m.v., bliver den 20de Januar. næstkommende stillet til offentlig Auction, som nærmere erfares af de derover udgaaende trøkte Catalogi. Fridericia, den 26de November 1782. J. J. Bruun. P. Lorenzon. H. J. Gercken. H. H. Eegberg. Skulde nogen have noget at fordre efter min ved Døden afgangne Mand Jver Nicolay Steen, forrige Forvalter ved Gammelgaard i Lolland, vilde de behage inden 6 og 12 Ugers Forløb, fra understaaende Dato, at melde sig dermed hos mig her paa Biørnemoese Gaard, da enhver som lovlig og retmæssig haver noget til gode, og saadant for mig lovlig beviser, skal bekomme Betaling, naar de melde sig inden forbemelte Tids Forløb, men efter den Tid antages ingen Krav af Bjørnemoesegaard ved M. Et sal. Steens Efterleverske. Faaborg, den 6te Efter Begiering, som Laugværge, Novbr. 1782. J. Rasmussen. H. C. Hvem, som til Laans maatte behøve en Capital paa 10000 Rdlr og en Dito paa 8000 Rdlr. imod antagelig Pant og gangbar lovlig Rente til næstkommende Wiborg Omslags Termin 1783 ville behage jo før jo kierere, derom at melde sig paa Hjorthøylund ved Aarhuus hos T. Secher.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Constantinopel, den 13de November. Ved den Rommersk Keiserl. Gesandtes, Hr. Baron vorHerberts Bestræbelser er det nu endelig kommen saavidt med Freden imellem Østerrige og de barbariske Regieringer at Porten har givet den Erklæring fra sig: "Han vilde beskytte den Østerrigske Skibsfart paa alle Tyrkiske Have, og i paakommende Tilfælde opføre sig med al Strenghed imod de barbariske Regieringer, i Fald samme skulde fornærme det Østerrigske Flag." Jmidlertid taler man dog om et Project, efter hvilket der skal blive lagt paa alle Østerrigske Skibe, som fare i de Tyrkiske Vande, en aarlig Afgivt, for dermed at betale de barbariske Regieringers Fordringer.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Moldau, den 14de November. Ved indløben bekræftet Efterretning har man faaet den vigtige Nyehed, at et Korps Russer og Kosakker har anrettet et stort Nederlag iblandt de rebelske Tartarer, taget mange af Hovederne for de Misfornøyede til Fanger, og tvunget den nye Chan selv til at tage Flugten. - Efter saadan en Tildragelse kan man haabe, at Urolighederne paa denne Halvøe saa got som gandske ere bielagte, med mindre den Ottomann, ske Port igien skulde søge at opvække samme paa nye igien. -Man forsikrer, at det Russisk Keiserlige Hof har sendt Ordre til sin Gesandt i Constantinopel, at levere Storsultanen, en Beskrivelse over den hele Tildragelse i Crim, og fordre at hans Høyhed et bestemt Svar paa, om han forlangte Krig, eller en længere Freed.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Fra de Tyrkiske Grændser, den 26de Nov. Da Folket i Følge de nyeste Efterretninger fra Constantinopel, endnu stedse skriger efter Krig, og ifald det skulde komme til en Krig imellem Rusland og Porten, Kongeriget Ungern, og det Østerrigske Huses i Nærheden værende Stater, kunde blive indviklede i samme, saa skal Hs. Romersk Keyserlige Majestæt have besluttet de tienligste Midler, og dets aarsag allerede meddeelt følgende befaling: 1) At sætte alle til Tyrkiet grændsende Stæder i den bedste Forsvarsstand. 2, At anlegge en nye Fæstning ved Floden Marosch, i Nærheden, af Temeswar. 3) Atter at istandsætte de forfaldne Fæstninger Brod og Gradisca, som ligge ved Sau Floden. 4) At giøre Staderne Peterwarden og Essek, som allerede ere af Naturen faste, saavelsom Segedin og Arad, ved nye Verker til Rigets Bollverker. 5) At befæste Temeswar paa nye. Der siges, at de viseste Lemmer i Diranct sætte sig med Alvorlighed imod Krigen, saasom de holde den for nærværende Tiid for saa farlig, at den letteligen kunde trække det hele Tyrkiske Riges Undergang efter sig.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Paris, den 29de November. Fredsunderhandlingerne ere allerede bragte vidt, og om faa Dage vil det blive afgjort, om vi faae Freed, eller om Krigen, skal blive fortsat. J Dag have vi faaet den Efterretning fra London, at Hs. Storbrittanniske Majestæt har udsat Parlementet fra den 26de November til den 5te December, for da at kunde sikkert tilkiendegive Parlementshusene, om Krig eller Freed har Sted. Her troer man, at freds=Præliminarierne til den Tiid skulle være blevne undertegnede. Hr. Strachen, forhen værende første Commissair ved det Engelske Skatkammer, som skattes høyt af Græv Shelburne, er ankommen hertil med det Brittiske Hofs Ultimatum. Han har med sig Hr. Roberts, en af Engelands beste Geograp er, som har den beste Kundskab om Amerika, ligesom Hr. Strachen om Ostindien. Derimod har Hr. Ravneval bragt den endelige Beslutning af vort Hof til Engeland, og af sammes Svar vil Præliminair=Artiklernes Underskrift hænge. Man venter bemeldte Herre i Dag til Versailles. Vore Udrustninger i Brest og Cadix have imidlertid deres Fremgang, paa det at det tilkommende Feldttog kunde blive aabnet med fordoblede Kræfter, ifald Freden ikke skulde komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Fredsrygterne have siden forrige Postdag tiltaget saaledes, at man forsikrer, sammes foregaaende Betingelser vare saa godt, som undertegnede. Engeland erkiender Amerikanernes ubetingede Uafhængighed, giver Gibraltar tilbage og faaer Minorka igien, dog uden Fortification, blot som en Øe, hvor de Engelske Koffardiefarere forsamle sig. Man troer, at Hs. Catholske Majestæt vil hermed være fornøyet, og Græven af Estning skal i Madrit besørge det videre, i Henfeende til de øvrige Fredsbetingelser. Mærkværdigt er det, at den Engelske Minister, Hr. Fitzherbert, har ved Freds Conferencerne kun havt faa Conferencer med de her værende Hollandske Gesandtere. - Breve fra Marseille forsikre, at Hr. von Bussy har, efter sin Ankomst paa Kysten af Coromandel, aabnet Negotiationer med Naboberne, Seubas og Bayas i Jndvstan, at 2500 Mand under Hr. Duchemine Commando vare den Engelske Armee under General Cootmeget besværlige, og at 800 Mand af vore bedste Soldater beskæftigede sig med, at lære 10 Regimenter Jndianere den Preussiske Exercice.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Paris, den 2den December. Sidstafvigte Torsdag, den 28de November, om Aftenen ankom Hr. von Raynevall, efter en 10 Dages Fraværelse, tilbage hertil fra London. Statsministeren, Græven von Vergennes, førde ham paa staaende Fod, uden at forunde ham Tild til at klæde sig om, til Kongen, hvor han samme, steds forblev omtrent en Time, og i det han gik bort igien, har man lagt Mærke til, at Hs. Majestæt og Græven v. Vergen, nes have havt et særdeles fornøyet Udseende. Man tvivler detsaarsag aldeles ikke meere paa, at jo Hr. von Ravnevalhar medbragt Freds=Præliminarierne, og maaskee Fuldmagt til sammes Undertegning. - J Fredags, den 29de, begarden Spanske Gesandt, Græven af Aranda, sig til Versail, les, hvor han sammesteds forblev den hele Dag, og selvsamme Aften tiltraadde Hr. Ravnevall Tilbagereysen til London, hvorhen han har medtaget Statsministerens Hr. von Vergennes Søn, som er Oberst i den Franske Garde. Jntet forkynder Præliminariernes Fastsættelse og Ratificationernes Udvexling sikrere, end Hr. von Raynevalls hastige Tilbagerense til London, og i Særdeleshed, at Oberste von Vergennes er reyst med ham derhen. Denne hastige Beslutning af Cabinettet i St. James viser, at dens gjorte Forslage ere blevne antagne, og at Frankrige, som lader sig nøye dermed, at den har stridet for sine Allieredes Jnteresse og for Skibsfartens Friehed, antager en Fred, der formedelst sammes ved den Leylighed udviiste Moderation vil blive varig For 14 Dage siden vare de Herrer Oswald og Franklin allerede enige angaaende de fornemste Freds=Punkter imellem Storbrittanien og de forenede Stater, og der var blot endnu en liden Grændsestrid dem imellem, som dog efter Hr. Roberts Ankomst ligeledes skal være bleven afgjort. Vi vare næsten komne ligesaa vidt med Hr. von Fitzherbert, og med Spanien, var Fredsunderhandlingen unægteligen endnu allermindste befordret, saasom en heel Dags Conference har dertil været fornøden, for at bringe Alting i Orden. - Hr. Ravnevall, der, som forhen er meldt, er reyst tilbage igien til London, Fredags, skal nu sikkerligen legge den sidste Haand paa dette store Verk. Man forventer med Utaalmodighed den Engelske Konges Tale til sit Parlement. Det Spanske Hof vil, som man siger, udgive et Manifest imod Lord Howes Opførsen den 20de October, angaaende Brugen af de ildtændende Kugler. Det skal være tilforladeligt, at bemeldte Kugler have stukket Jld i Seylene og Takkelagen paa Krigskibene Majestueur, Jnvincible, Santa Trinidad, og andre Skibe.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Prindsen af Nassau har, formedelst sin udviiste Tapperhed og uforfærdede Mod for Gibraltar, erholdet af den Spanske Monark et Privilegium, i Følge hvilket han aarlig gen kan sende 5 Registerskibe til Mexico og Peru, og der drive hvilken Handel ham lyster. Dette Privilegium skal være saa godt, som 3 Millioner Livres, og Prindsen vil efter al Rimelighed overlade det til den bekiendte Hr. von Beaumarchais, for deraf at trække den tilbørlige Nytte; han selv reyser ufortøvet tilbage til Cadix, for enten at commandere et Linieskib under Graven af Estning, eller ogsaa paa nye at beklæde en anseelig Post i Leyren for Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Fra Schweitz, den 28de Novbr. Beretningerne fra Genf ere nu afgiørende. De trende Magters Ministre have overleveret den saa længe forventede Pacifications=Plan til det der værende lille og store Raad, som eenstemmigen have samtykt den, og derfor aflagt deres Taksigelse. - Den 14de hujus er denne Pacifications=Plan bleven overleveret det almindelige Raad, hvilket allene bestod af 550 Lemmer, som kunde vorere; efterdi det var paa det strængeske forbudet alle dem, der i den sidste Uroelighed havde grebet til Vaaben, at lade sig sammesteds see. J denne Forsamling blev fornævnte Plan eller Ediet ligeledes ved en Pluralitæt af 411 Stemmer antaget og ved Magt kiendt De 3 Magters Ministre vare med deres heele Følge selv nærværende, dog uden ved den Leylighed at tale et eneste Ord. - Dette Pacifications Edict er et udførligt Verk, og skal om en kort Tiid offentligen blive bekiendtgjort. Strax efter at Forsamlingen var skiltes ad den 14de hujus, tilstillede de trende Magters Ministre Raadet en Note, som bekiendtgjorde en Amnestie, fra hvilken blot nogle af de fornemste Repræsentantere (hvis Navne ogsaa ere nævnte) undtages. Disse ere, i Forhold til de beskyldninger, som blive lagte dem til Last, deels blevne afsatte fra deres Embeder, deels jagede i Landflygtighed, somme for en 10 Aars Tiid, andre for bestandigen. - Den heele Høytidelighed endtes med et Te Deums Afsyngelse i alle Stadens Kirker. Allerede den 19 og 20de have de 3 Magters Ministre havt deres AfskeedsAudiencer, og man troer, at de allerede i Dag ville være afreiste fra Genf. Edictet af 1738 tiener PacificationsEdictet til Grundlag.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Wien, den 2den Decbr. Hs. Keiserlige Majestæt har usædvanlig lange Samtaler, med Feldtmarskallerne, Græv Lasey og Haddick, og man siger, at der, foruden den sidstommeldte Udskrivning af 30000 Rekruter, kunde vel endnu blive foretaget nok en anden dobbelt saa stærk. - Efter en Coureers Ankomst fra Petersborg, som skeedte den 27de November, vil man ligeledes have lagt Mærke til en lang Conference med Fyrst StatsCanzleren, hvorefter det er bleven udspredt, at Keiserens Reyse til Toscana vilde vel endnu blive udsat en Tiid lang, uagtet den endnu Dagen tilforn vist var fastsat til den 5te eller 6te Decbr., og der blandt andet blev forsikret, at Monarken vilde have Livmedikus von Størk, Livchirurgus Brambille- og Livoculisten Platt med sig, og opholde sig i en 6 Ugers Tiid i Pisa. - Det Rygte, at Jesuiterne i Bøhmen havde dem en Capital af 300000 Gylden forbeholden, som imidlertid i al Stilhed var sat ud paa Renter i Hamborg, og at der detsaarsag skulde anstilles nøye Undersøgelser, synes ligesaa lidet at blive bekræftet, som den Efterretning, at et Keyserligt Cavallerie-Regiment er paa Grændserne blevet anfaldet af Tyrkerne og dets hele Mandskab, paa een eneste Mand nær, nedsallet.
Berlingske Tidende, 1782-12-20
Wien, den 4de December. Som det heder, er Hs. Keiserlige Majestæts Reyse til Jtalien atter bleven udsat af meget vigtige Aarsager. J Forgaars Aften blev der i Hs. Majestæt Keiserens Nærværelse holdt et overordentlig Raad hos Fyrst von Kaunitz, i hvilket alle Feldtmarskallerne og Conferenceministrene vare tilstæde. Herpaa ere adskillige Courerer afsendte til Ungarn, Selave, nien o. s. v. Tyrkerne, som forstærke sig alt meer og meer Belgrad, foruroelige vore Grendser, maasker uden Divanets Vidende, dog ikke uhevnet af en Magt, som vel elsker Freed, men er rustet til Krig. Man vil snart faae noget mere at vide. J Constantinopel seer det under den nye Storvezier meget virksomt ud, og efter vore nyeste Breve af 9de November sørger han felleds med Storadmiralen for Flodens Formerelse. Man berømmer hans Jndsigter og Politik, han skifter kun alt for til Ministre og Statholdere enten af Gierrighed eller formedelst et slet truffet Valg. - Man taler allerede offentlig derom, at Hs. Keiserlige Majestæt vil lade, i Fald at en Krig virkelig skulde bryde ud imellem Rusland og Porten, 60000 Mand marchere til at understøtte den første Magt. Haag, den 7de December.