Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
J Anledning Bygningskommitteens Andragende om Reparation paa nogle offentlige Bygninger, besluttede man at aabne Konkurrence til Arbeidet ved Kundgjørelse desangaaende i Aviserne. 4) Auctionsbuddene paa forreste Roersskov og Vognmandsrullen No. 7 blev billiget. 5) En Ansøgning om Næringsbrug blev forsynet med Erklæring og nogle Regninger drøftede. Handelskrig istedenfor Kanonkrig til at bevare Slesvig for Danmark. Vi maae da slutte os til Richard Cobden, hans Jdeer og hans Virkemaade. "Slesvig maa bevares, det koste hvad det vil, maa da tages i den Forstand, at vi ville gjøre Opoffrelser til Anlæg af Havne og Veie, betale direkte Skat istedenfor inddirekte, for at drage Slesvigerne ved Handelsforbindelser til Danmark istedenfor til Hamborg. Blandt nordslesvigske Landmænd var i Foraaret megen Glæde over den begyndte Dampskibsfart med Stude fra Hjerting til Engelland. J ældre Tider bleve mange Stude førte fra Hjerting til Amsterdam. J Randers Avis har i Sommer staaet, at Toldkammeret lod Hjertings Beliggenhed undersøge til Havneanlæg. Vi haabe, at Handelsministeriet vil vise en alvorlig Villie i denne Retning, at Marineministeriet vil hjelpe til Dampskibsfart, fra Hjerting, at Udenrigsministeriet vil vække hollandske og engelske Jnteresser herfor og fjerne Hindringer. Ved Hjerting er Havets Bund og Beboernes Sindelag mere at stole paa end ved Husum. Hjerting kan bedre beseiles hele Vinteren igjennem end nogen anden Havn i Landet. En kyndig Bedømmer af Havne har i dansk Ugeskrift anbefalet Hjerting som den fortrinligste Havn paa Vestkysten. J Schouws physiske Beskrivelse over Jylland anføres Jndløbet Graadyb som brugeligt for de største Skibe næst efter Listerdyb. Der maatte da anskaffes store Vogne tjenlige til at kjøre paa Hedeveie Veiene forbedres og en Jernbane anlægges fra Hjerting til Lillebelt til Fordeel for den Egn, der havde lidt meest ved Krigen. En Bane midt igjennem Landet, gjennem Fyen, fra Korsøer til Kjøbenhavn maa dog nu erkjendes for en Nødvendighed i politisk og mititairisk Henseende, naar vi ikke ville aldeles give os i Tydskernes Vold. Vi maae lære af Svenskerne, der have kostet paa Göthakanalen og nu har garanteret 4 pCt. paa 15 Aar for en Jernbane ved Ørebro, hvorved Rigets Hovedstæder lettere forbindes midt igjennem Landet, istedenfor at koste paa Baner ved Rigets Udkanter og lette Fjendens Indgang. Paa langs gjennem Halvøen bør der ikke komme Jernbane, undtagen den kan naae til Frederikshavn og levendegjøre de skandinaviske Forbindelser; men først bør Banerne være færdige tværs gjennem Landet. Odense kunde da bruge Hjerting som Forstad og Havn ved Vestkysten. Mange Fyenboer kjøbe Eiendom i Jylland, ogsaa i Slesvig, og blive derved Landets Herrer istedenfor Tydskerne, der og trænge frem paa denne Maade. Forhen have Tydskerne lært de Danske, Nu ere disse forud med Hensyn til Redskaber og Jordens Behandling, og vide at give denne større Værdi. Blev først Planen lagt til en Jernbane til Hjerting, vilde Fyenboer og andre Danske nok bosætte sig deromkring, kultivere Egnen og bidrage til mere Omsætning. Dog det Vigtigste af det Hele er, Toldgrændsens Ophævelse mellem Jylland og Slesvig. Hvornaar og hvorledes vil man dog tage fat paa dette Spørgsmaal, Er der et Parti af forblindede Politikere, der indbilde sig, at de, trodsende Friheden og Folkestemningen, ved Hjelp af Kongens absolute Myndighed og Militairmagt kunne paatvinge Slesvigerne Brændeviinsskat og høiere Toldafgifter, hvorved man har fjernet Handelen fra Danmark, standset Udviklingen, virket til det Maal, at Hamborg kunde blive Rigets Hovedstad, opmuntret til Smugleri, som er Oprør mod Love og Øvrighed. Naar Handelsinteressen drager Folk til et Sted, bindes og deres Hjerter dertil. Paa Bornholm, i Sverrig, ere Brænderierne ogsaa frie. Ville Kjøbenhavnerne fremme det skandinaviske Samfund ved at paatvinge deres Venner deres ubehagelige Jndretninger, Paa Landet, og især 5 Jylland vedbliver man at udtale sig for Brænderiernes Frihed, og hellere direkte Skat end Baand paa Handel og Virksomhed. Kjøbstæderne ville dog især komme til at blomstre ved Consumtionens Ophør, mindre Told og friere Handel. Paa Bornholm tage efterhaanden Kjøbstadbrænderierne Magten fra dem paa Landet.