JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Fædrelandet. Khvn. den 19de Decbr. Fra en Konge- og KirkeTiende Eier i Jyllands Vesteregn har Khonsp. Rd. til Offentliggjørelse gjennem hans Blad modtaget efterfølgende Spørgsmaal, med vedføiede bemærkninger og tilhørende Bilag: "Er der i de senere Aar udkommen nogen Forordning eller allerhøieste Resolution, som gjør nogen almeengieldende Forandring i de Amtsforvalterne ved Forordn. 23de Juli 1812, Plac. 5te Octb. 1813, og 31te Mai 1823 tilstaaede Skriverpenge, og som tillade disse Oppebørselsbetjente at beregne sig 10, skriver Ti Rigsbankdaler i Skriverpenge for Skatternes Oppebørsel af en Konge= eller Kirketiende, som eies af en enkelt Bondemand eller af et heelt Sogns Beboere, – Anledningen til dette Spørgsmaal er: at en Amtsforvalter i Jylland, som i en lang Række af Aar havde i ovennævnte Tilfælde beregnet sig Skriverpenge - 1 Rbd. for hver Tiende, har for Aarene 1833, 34 og 35, anseet sig berettiget til at fordre og oppebære 10 Rbd. for Kongetienden og ligesaa for Kirketienden, ifald de havde forskjellige Eiere, eller een Eier af Begge havde særskilte Qvitteringsbøger for hver Tiende, og har saaledes, idetmindste hvad Skriverpenge angaaer, sat Tiender i Klasse med ucomplette Godser. Dette uventede og nye Paalæg, der end mere forøgede de Byrder, som lidt efter lidt ere blevne lagte paa dette Slags Eiendomme, og som for smaae Hede=Sogne udgjøre det Halve, ja i enkelte Tilfælde maaskee næsten ligesaameget som de kongl. Skatter, vakte naturligviis i Spørgerens Amtstuedistrict, hvor de fleste Konge- og Kirketiender eies af Beboerne selv, almindelig Forbauselse og Misnøie, og Enkelte henvendte sig strax med underdanig Forespørgsel til vedkommende Autoriteter og Collegier, for at erholde Oplysning om det almeengieldende Lovbud, der indeholdt Hjemmel for dette nye Paalæg, eller saafremt Jntet saadant gaves, da at forskaanes for Fremtiden for slige Krav, og erholde det af Amtsforvalteren formeentlig urigtigt Oppebaarne tilbagebetalt. Men skjøndt nu snart 2 Aar ere forløbne, er hidtil intet Svar eller nogensomhelst Oplysning blevet Spørgerne meddeelt, og Amtsforvalteren vedbliver at beregne sig i Skriverpenge 10 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
J Nat blæste her en Storm af S. V. som gik over til S. O. Kl. 9-10 var Stormen en Orkan. En Skonnert er dreven i Land ved Langelinie. Endeel skaanske Baade ere kastede paa Land ved Fi(HT.) skerleierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Forhandlinger i Møderne den 4de og 7de December: 1) Neergaards Forslag om Fourageleverancen sidstegang foretaget og afgjort. 2) Forslag fra Slagterlauget i Kjøbenhavn om Betryggelse mod Landboernes Jndgreb i dets Rettigheder. Men det blev afviist. 3) Forslag fra en Deel af Svendborg, og Faaborgs Jndvaanere og adskillige Gjenstande som antages at være Aarsag til Kjøbstædernes Tilbagegang. Ogsa dette Andragende befandtes ikke at egne sig til Stænderne, Overveielse. 4) Kbm. Sidenius fremlagde et Andragende om Forbud mod Udførsel af raae Huder og Skind, som ble afleveret til Toldtarifs-Committeen. 5) Prof. Bang forelæste det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Petition om en Forandring i Tyvslovgivningen, hvilket Udkast af Fors. blev bifaldet. 6) Om Bryghuset ved Langebroe ha Valgret? Derom blev afsagt følgende Kiendelse: "Directionens Andragende kan ikke gives Medhold." Under denne Sag havde den kgl. Commissarius oplyst, at da den saakaldte ældste Klub i Odense af den derværende Valgbestyrelse va bleven tillagt Valgret og Valgbarhed, saa maatte han n. ogsaa andrage paa, at Forsamlingen udtalte sig om Gyldig heden af dette Selskabs Valgbeføielse. Spørgsmaalet ble overgivet til en Committees Overveielse og Betænkn. (forts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Nordenfor Kronborg er strandet Sluppen Tordenskjolds minde, Skpr. Gilsing, fra Khvn, med Stykgods til Randers. Besætningen havde maattet flygte fra Fartøiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
J Heide er der skeet Huusrandsagelse efter Bomuld fra det ved Bysom forliste engelske Brigskib. Man veed, at deskal være bjerget endeel Baller, som holdes skjulte, istedetfor at de skulde lægges under strængeste Qvarantaine og egentligen brændes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
J Kieler-Correspondent foreslaaes som det eneste virksomme Middel til at gjenoprette Slesvig=Holstenernes Tillid til Finantsbestyrelsen, at adskille Hertugdømmernes Kasser, fra Kongerigets. Reile. Jfølge Overøvrighedens Jndstilling til det ka danske Cancellie er der nu resolveret, at det i en Mose ved Haraldskjær fundne mærkelige Liig herefter skal opbevares en Kiste i Veile Kirke, men at dets Beklædning skal indsendes til Commiss. for Oldsagers Opbevaring i Khvn. (V. Av.) Borsens. J Skjold, 5 Fjerdingvei herfra, er en fra Khvn, for c. 9 Uger siden hjemkommen Soldat bleven angreben af Børnekopperne strax efter sin Hjemkomst, men slag derfra med et overordentligt koparret Ansigt. To andre Karle skal derefter være døde af samme Sygdom. (Sk. Av.) Manders. J disse Dage have vi havt et siden Krigens Tid her aldeles uvant Syn, nemlig af en Caravane paa 6 store Fragtvogne, der vare sendte herov fra Hamborg, for at afhente et Parti Lammeuld, som skal gaae med Dampskibet til London. Vognene vare saa store, at de ei kunde gaae fuldt belæssede igjennem Sønderport, men maatte tage Resten paa ude imellem Broerne. (R. Av.)J Anledning af at det Müllerske Skuespillerselskab ventes paa een og samme Tid til Randers, Horsens og Aarhuus, bemærker Jversens Avis: "Det er det Modsatte af Pinettis Kunststykke: at drage ud af alle Berlins Port paa eengang."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Landsoverretten i Viborg har Mandagen den 7de Decbr. afsagt Dom i en Sag anlagt af Major v. Holstein-Rathlor til Rathlousdahl mod Cand. theologiæ Begtrup angaaende verbale Jnjurier. Naar Jndstævnte saaledes lyder Overretsdommen: med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke har brugt de af Major Holstein Rathlou paaankede Udladelser, bør han for Tiltale i denne Sag fri at være. Trøster Jndstævnte sig derimod ikke til at aflægge denne Eed, bør de paaankede Udladelser være døde og magtesløse, og han for fo Forhold i denne Henseende bøde 3) Rbd. Sølv til Aarhuus Amts Fattigkasse samt betale alle Processens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
(Ved Nykjøbings Politiret var Jndklagte, Cand. theol. Begtrup, aldeles frikiendt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Befordringer og Afgang. Cand. theol. W. Øllgaard beskikket til ordin. Catechet ved Trinitatis Kirke i Khvn. Justitsraad Øllgaard efter Ansøgn, i Naade og med Pension entlediget fra det ham anbetroede Postmester Embede i Warde. Contoirist J. L. Müller meddeelt Bevilling som Translateur i det hollandske Sprog i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Ledige Embeder. Postmester-Embedet i Warde. (Caution 1200 Rbd. Sølv). Sognefoged-Tjenesten i Kaltenkirchen (Caution 1600 Rdr.) Sognefoged-Tjenesten i Brockdorff. (Caution 800 Rdr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Khvns Børscours den 18de Decbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista . 202. 4 PC. R. Obl. 101 a 102 r. S. Species 201. 3/5 4 pC. N. Laan . . . 100 1/2 B. N. Sp. S. . 177 a 177 1/2 Rbd.; 4 PC. dito . . 100 a 101 r. S. 4 pC. kgl. Obl. . . 89 ½ a 90. 4 PC. N. Obl. 100 a 101 B. Dito. . . . . . . - B. 4 pC. N. St. Obl. . . Nat. Obl. . . 1024102 ½ r. S.; 3 PC. d. Obl. 74 a 74 1/2 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Copulerede i Horsens den 9de Decbr.: Hr. Viinhandler W. Drewsen og Jfr. Cathrine Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Aarhuus. Atter har vi her havt en farlig Jldebrand, og atter havt det Held i Ulykken, at det var ved Dagen og i stille Veir. J Søndags Efterm. Klokken 4 1/2 brød en stærk Jld pludseligt ud igjennem Taget paa Kjøbmand Mallings Gaard ved Mindeporten, men ved vort raske Brandvæsens hurtige Hjelp blev Jlden lykkelig slukket uden at gribe videre om sig. Branden var kommet fra Kjøllen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Den skrækkelige Storm af N. som med Høivande rasede her i Fredags Aftes og hele Natten, har ødelagt endeel Bolværker og Haver langs med Søen. Ved Havnens nordre Side opkastedes store Stene, dybt nedrammede Pæle og Ankere reves ud af Jorden, og svære Bjelker, Tømmerstokke a. laae næste Morgen spredte vidtomkring. En Pram som om Aftenen laae ved Middelgadesport, fandtes om Morgenen kastet op over Havnens Steendæmning. Det saakaldte Rev, den nordre Side af Mindet, havde været næsten heelt overskyllet, Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Propr. Poulsen, Søndergaard og Lauritzen, Forpagter Hagen, Student Carlsen, Styrmand Hjorth, Gaardmand H. Bus, Kammerraad Fleischer, Krigsraad Treschow, Kjøbmand Claudi, Procurator Nors, Conditor-Lærling Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Bekjendtgjørelser. Den 17de December henslumrede til et bedre Liv efter flere Aars Lidelser, i en Alder af 54 Aar og 10 Dage, min uforglemmelige Mand Oberstlieutenant Frederich Christian Posselt, forhen Premier=Major i det Holsteenske Landseneer-Regiment. En ham forudgaaet elsket Kone og 4 Børn modtage ham i Evigheden, og 4 efterlevende Børn deele med mig Sorgen over hans Bortgang. Enhver, som har kjendt den Afdøde, vil med deeltagende Hjerte føle mit uoprettelige Tab. Hadersleb, den 20de December 1835. Charlotte Posselt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Søndagen den 27de December afholdes et af de smaae Baller i Selskabet Polyhymnia, hvortil Adgangskort for Fremmede, 1 Rbd. pro persona, kunne afhentes hos Kjøbmand J. Meulengracht. Ballet begynder Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Balinspectionen. Onsdagen den 30te, dennes, om Formiddagen Klokken 10, afholdes offentlig Auction over det til EngonPræstekald for indeværende Aar leverede Tiendekorn, bestaaende af circa 45 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 55 Tdr. Havre. Auctionen afholdes i Engom Præstegaard, og Kornet modtages ved Hammerslag. Lysthavende indbydes. Herredskontoiret paa Daugaarden, With. den 19de Decbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Vandseintormation i Skanderborg. For de ærede Familier i denne Byes Omegn tilkjendegives at mine Øvelser tage Begyndelse strax efter Juledagene. Man behager snarest muligt at henvende sig hos Hr. Kjøbmand Kindler, hvor nærmere Aftale kan træffes. Aarhuus, den 19de December 1835. ærbødigst Jørgen Gad Lund, Dandseinformator forhen ved det kgl. Theater, og Elev af Hr. Bournoville sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Jeg Undertegnede anbefaler mig til den tilstundende, Julefest med udmærket fine Krydderkager, Sukkernødder og Pebernødder, samt flere Sorter fiint og sundt Hvedemeel. Bager Nellemann, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Hestehuder, tørrede og saltede, kjøbes til høieste Priis af 3. J. Levi Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Skotter faaes meget billige hos P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Chocolade i alle Sorter, a 36, 38 40, 48, 56, 64, 72, 80, 88 s., samt 6 7 og 8 Mk. pr. Pund, af P. Chr. Deichmann & Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed, sælges i Aarhuus hos Chr. L. Schmidts Enke, S. Lind, L. P. Schmidt og A. W. Sti gaard, og i Ringkjøbing hos J. F. Nyeboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Et godt Billard med alt Tilhørende, saa og 2 Lamper, er, paa Grund af anden Stilling, at faae tilkjøbs for billig Priis. Vedkommende ville behage at henvende dem paa Adressekontoiret i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Biskop af friske Pommerantzer til 2 Mk. 12 s. Flasken, og Vanille=Punsch til 2 Rbmk. Flasken, faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Hvor en god solid Reisevogn, indrettet til 2de og een Hest, kan erholdes tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Den berømte Kuglebøsse, som tilforn har tilhørt Niels Skow under Wilhelmsborg Gods, er at faae tilkjøbs hos K. B. Hoskjær paa Studsgade. Underviisning i Skolevidenskaberne og Veiledning til Examen Artium, samt Kost og Logis i Huset, tilbydes paa meget billige Vilkaar af Pastor Schousboe, i Ringgive Præstegaard pr. Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
En duelig, troe og ædruelig Møllersvend, helst ugift, og som kan fremvise paalideligt Vidnesbyrd om at han besidder disse Egenskaber, kan til 1ste Mai 1836 faae Tjeneste paa Silkeborg, pr. Skanderborg, naar han herom melder sig til Forpagter Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
En midaldrende Jomfru, der 7 Aar har bestyret Meierie og Landhuusholdning, og til Fuldkommenbed forstaaer begge Deele, ønsker sig Condition til Mai, som Huusholderske eller Meierske. - Gode Anbefalinger og Troskab og Duelighed kan fremvises. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Hos Møller paa Frederiksgade No. 605 faaes udmærket gode Barbeerknive tilkjøbs, ligesom og Barbeerknive slibes og opsættes, Bordknive og Gafler repareres, samt Kaffemøller istandsættes med den Betingelse at dersom disse ikke blive bedre derved, forlanges ingen Betaling derfor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Diverse Postpapiir, Bikubepapiir, Propatria, Conceptpapiir, Tegnepapiir, Landkort, Søekort, Violiner, Clarinetter, Violinbuer, Guitarstrænge, Violinstrænge, Calophonium, Tegnematerialier, m. m. m., faaes til billige Priser hos Boghandler Jessen i Aarhuus. Patriotiske Jntelligentsblade. Nærmest i Anledning af Provindsialstændernes Forsamling i Roeskilde i Efteraaret 1835. Af Prof. Sibbern. 1ste Hefte 2 Mk. 12 s. Tegninger af Hverdagslivet 2 Rd. Budgettet, No. 1 og 2 m. m. faaes hos J. Jessen. Smaa Afhandlinger Fædrelandet vedkommende, af Etatsr. Thaarup, 4 Mk. Fandens Hovedkasse i Krystalgaden, 1 Mk. Den danske Statsven. Et Tidsblad. Qvartalet koster 1 Rbd. Faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Forskjellige Sorter Post, Bikube, Propatria- og Concept Papirer ere at faae hos S. Warberg. Papiir til at betrække Værelser med, i forskjellige Couleurer og Mynstre, og Bordter til samme, samt Gar S. Warberg. dinbordter, ere at faae hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
No. 204. den 24de December. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Blandinger. Det russiske Admiralitet har ladet fragte Skibe i Hamborg, som skulle afgaae til Reval. Lignende befragtninger skulle ogsaa være skeet i flere preussiske Havne. Frygt for Reqvisition har bevæget et stort Antal Danziger og Rigaer Skibe til ballastede at forlade Østersøen, medens Haabet om at finde fordeelagtig Fragt har lokket endeel Nordmænd did. J Haag og Amsterdam opholde sig endeel russiske Agenter, som have været med Keiser Nicolaus i Tøylitz, Prindsessen af Beira, Don Miguels Søster og Enke efter en Broder af D. Carlos, har længe næret det Ønske at blive Dronning af Spanien ved en Forbindelse med Prætendenten. Til dette Ægteskab, som efter den katholske Kirkelov hører blandt de forbudne, er nu erhvervet Pavens Dispensation. Forleden Dag hændte sig følgende Ulykke i Madrid. J det Premierministeren Hr. Mendizabal kjørte til Dronningen i Prado, stødte hans Vogn med saadan Heftighed mod den derfra tilbagevendende Justitsministers, at begge Vogne kastedes om, og Ministrene, Begge slemt forslaaede, maatte bringes til Fu enta de la Reina.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Storsultanen har foretaget en Hovedforandrinmed sig selv, og befalet, at den skal efterlignes af alle reformerede Muselmænd." Han har nemlig ladet sit Haar voxe, og paalagt Hine det samme, samt derefter at lade det snitte a la Mahmud."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Algier faaer med hver Dag et mere europæisk Udseende. Et halvthundrede Kjøbmænd have alt her etableret deres Contoirer, og et betydeligt Antal Haandværkere og Handlende, hvoriblandt mange Modehandlerinder og Friseurer, ere udbredte over hele Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Der haves allerede 11 store Kaffe= og Billardhuse, 100 Spiseqvarterer, 4 store Gjæstgivergaarde, 2 Læsekabinetter, en Circus, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Der gives endnu i vor Tid en Fyrste som hverken kan læse eller skrive, og en Fyrstinde der selv gaaer i Kjøkkenet - det er Fyrst Milosch af Servien og hans Gemalinde. Fyrstinden, endnu en smuk Kone paa 40 Aar, hvis ene Datter er gift med en Kjøbmand i Semlin, kjender ret vel det europæiske Liv i de høiere Stænder, men desuagtet opvarter hun selv, efter ægte patriarkalsk Skik, sin Gemal ved Taflet, uden at spise med derved. Hendes anden Datter er endnu hjemme, spiller Klaveer og taler Jtaliensk, men ved Taflet maa hun opvarte sine Brødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
J Moskau har en ung Ødelands Død vakt megen Opsigt. Han var kommen til at saare sig svært paa Jagten, og laae i en stærk Saarfeber. J denne Tilstand, spaaede hans Burka (Amme ham, at han ikke vilde overleve sin 14 Dage derefter paafølgende Navnedag, naar han ikke forbedrede sin hidtil førte Levemaade. Da den Syge ansaae dette for umuligt, og desuden frygtede for sine Svirebrødres Spot, ifald han blot forsøgte derpaa, saa faldt han i Fortvivlelse, og om Aftenen paa hans Navnedag, just som Bedeklokken ringede, gik hans Ammes Spaadom, paa en let forklarlig Maade, virkelig i Opfyldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Edinburg i Skotland har med stor Høitidelighed optaget de sig der opholdende Polakker, Fyrst Czartorizky og Grev Zamoisky i Stadens Borgerskab. Hele Wien taler om et græsseligt Mord, som blev begaaet der den 3die Decbr. om Aftenen. En hidtil for velhavende anseet Kjøbmand havde nemlig lukket sig inde med sin smukke unge Kone og skjaaret Halsen over paa hende, hvorefter han ligeledes havde dræbt sig selv med tre Stik i Hjertet. Da Tjenestefolkene, samt Rettens Betiente, der vare komne for at gjøre Execution, næste Morgen endnu fandt Døren i Laas, blev denne sprængt, og man fandt de blodige Liig paa Gulvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
J en fransk Landsby har en Mand nylig dræbt sin Kone paa følgende Maade: Hun drak stærkt, og gav derved idelig Anledning til huuslig Kiv. Da hun forleden Aften, som jevnligt skeete, kom beruset hjem bandt Manden hende til en Stol og tyllede en heel Flaske Brændeviin i hende. Faa Timer efter døde hun, under skrækkelige Smerter. Allerede forlængst har man vidst, hvad smukke, sorte Pigeine formaae. Et mærkeligt Exempel herpaa er imidlertid Efterstaaende: J Valenciennes efterligner en ung Pige med sorte Øine og blid Stemme alle de forunderlige Ting, som den berømte Dyretæmmer Martin udfører. Hun gaaer saaledes f. Ex. indi Buret til Hyænen, leger med dette skrækkelige Dyr lader det æde af hendes Haand og tage Kjød af Munden paa hende. Men ikke nok dermed hun har og saa tæmmet en stor Loss saaledes, at den paa hendes befaling gjør Kunster ligesom en Hund, f. Ex. springer over en Stok o. s. v. Fremdeles gaaer hun indtil en stor Løvinde, med hvem hun leger ligesom med en Kat, og naar hun affyrer to Pistoler paa den, stiller den sig at som om den var død. Hr. v. Lobenski, Secretair ved det russiske Gesandtskab i Paris, kom forleden i Ordstrid med sin franske Tjener, hvem han, sandsynligviis efter nogle russiske Tallemaader eller Haandgribeligheder, jog bort. Tjeneren, der ansaae sig for krænket, har siden udfordret den russiske Legations-Secretair paa Pistoler. Denne har søgt Politiets Beskyttelse imod Udfordreren, men erholdt til Svar: at det var bedste han sloges eller affandt sig med ham, da Politiet ikke kunde forhindre Tjeneren fra, med forøget Forbittrelse at gjentage sin Udfordring. Rossini er ogsaa nylii Paris bleven udfordret af en Valdhornist, som han havde overfuset, fordi han blæste en Passage falsk "Man vil maaskee i disse Historier kun finde en latterlig Side - hedder det i Beretningen: men de have dog ogsaa deres alvorlige, idet de bevise, at selv den fattigste Franskmand ikke glemmer, at han som Franskmand staaer lige med sin Herre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Overalt i Frankrig træffes nu Anstalter til Tallotteriets Ophævelse. De fleste Collectioner ere allerede lukkede; thi fra 1ste Jan. 1836 maa dette Spiikke længere existere dertillands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Den 14de Decbr. kom der paa Themsen, nærved Tower, Jld i det mellem London og Hamborg gaaende Dampskib. Ramona, der ikkun blev reddet ved Dækkets hurtige Ackastning. Dampskibsfarten paa Theisen tiltager i en saadan Grad, at man næsten ikke meere tør vove sig ud i en Baad uden at blive overseilet, hvorved i den sidste Tid mange Mennesker ere omkomne. J Kilkenny (i Jrland havde en gift Kjøbmand forelsket sig i en Dame og givet hende Ægteskabsløvte i Form af en Vexel, saalydende: "Jeg Undertegnede lover herved, 2 Dage efter min nærværende Kones Død at ægte Jhændehaveren af denne Vexel." Men den Dame, som Vexlen var udstædt til, døde førend Kjøbmandens Kone, og endosserede Vexlen til en Slægtning, og da ogsaa Denne døde kort efter, blev den igjen endosseret til en Tredie, Først nylig er omsider Udstæderens Kone død, og da Vexlen derpaa blev Enkemanden præsenteret, havde han virkelig Mod nok til at holde sit Ord og ægte den ham aldeles ubekjendte Dame.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Den navnkundige engelske Skuespiller Kean er saa forfalden til Drik, at Directionen paa de Aftener han skal spille, betaler flere Personer, der maa følge denne vidtberømte Tragiker i alle Vertshuse, for at give Agt paa, at han ikke drikker sig mere end sin Hverdags ruus. Men undertiden narrer han dog sine Paapassere, og træder gandske drukken ind paa Scenen. Jmidlertid erklære Alle som have seet ham slige Aftener, at han kun i denne Tilstand naaer sit Genies høieste Glandspunkt. Engelske Love. En Forpagtning kan i Engelland kun sluttes paa 99 Aar; 100 Aars Forpagtning vilde give Forpagteren det leiede Grundstykke til Efendom. - Alle Contracter som sluttes og Søndagen ere ugyldige. – For at gjøre en lovmæssig Arving arveløs, maa man i Testamentet idet mindste udsætte en Shilling til ham; thi ellers har han Fordring paa hele Arven. - Den Mark, hvorover et Liigtog gaaer, bliver fra den Tid af en offentlig Vei. - Gifter En sig med et Fruentimmer som har Gjæld, og han modtager hende af Præstens Haand blot iført Chemisen, saa er han ikke forpligtet til at betale hendes Gjæld. Alle Børn som fødes paa Havet, hvor det end er, høre til Stapney=Sognet. - Slægtninge af anden Grad, maa ikke gifte sig med hinanden, men vel de af første Grad. – Samtykker et Fruentimmer at ægte en Synder som bestiger Skafottet, saa frelser dette hans Liv. - For Heste med lang Hale maa fordres høiere Græsningspenge end for engliserede. - Enhver Person, af hvad Rang og Stand han er, kan blive sat fast for Gield af sin Creditor, naar Gielden overstiger 20 Pund. Men er den blot een eneste Penny under 20 Pd., saa har Creditor ikke Ret til at kaste ham i Fængsel, men kun til at indkalde ham for Retten. Ei engang Prindserne af Blodet ere undtagne for denne Fremgangsmaade. Jkkun det kronede Hoved har her, som overalt, Privilegium paa at gjøre Gield, som Landet da er nødt til at betale. Da man imidlertid ugjerne skrider til disse Yderligheder med de høie Herskaber, lader man sig nøie med at udvante dem. Dette maa dog ikke finde Sted i Husene selv, men Creditorerne maa nøies med, i Gaderne at lægge Beslag paa deres Eqvipager. Erfarer nemlig en Creditor, at hans prindselige Skyldner vil passere en Gade tilvogns eller tilhest, saa spærrer han dens Udgang med en Silkesnor, og hindrer saaledes Eqvipagen i, at kjøre videre, hvorpaa han rækker den ofte insinuereve, men aldrig honorerede Regning ind igjennem Vogndøren, og beder Eieren være saa naadig at stige ud. Efter at dette er skeet, og Kudsk saavelsom Tienere have forladt Vognen, kjører Creditor, med dertil leiede Folk, gandske gravitetisk hjem, og sælger Heste og Vogn til den Høistbydende, naar ikke Hs. K. Høihed forpligter sig til, inden 24 Timer at betale den overleverede Regning, eller indløse Eqvipagen for en bestemt Priis. Paa denne Maade blev Hertugen af York, den afdøde Kong Georg IVdes ældste Broder, til stor Moroe for Pøbelen, udpantet af sin Skræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
For om muligt at redde de 11 engelske Grønlandsfarere som med 600 Md. Besætning sidde indeklemte af Jsen i de arktiske Regioner, er af Capt. James Ross skeet Opfordring til Matroser som ville frivilligen følge med ham paa dette forefulde Togt Regjeringen vil udruste og proviantere Skibet.