JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
En engelsk Stabsofficeer som forleden Nat pasfrette herigiennem fra Sevilla, beretter os, at den spanske Regiering har udstædt et Manifest til Nationen, som derved opfordres til at fjerne alle Betænkeligheder om de Franskes Fremtrængen, da men ladet saadant skee efter en af flere Nationers Krigskyndige grundlagt Plan. General Mina er ved et kongeligt Dekret forenet med en aldeles uindskrænket i Magt Leiren ved St. Sebastian, den 1ste Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Nogle Skibe af den til Sebastians Beleiring bestemte Sømagt er idag indtruffen her udenfor, nemlig 2 Linieskibe, 1 Fregat, 1 Brig og 2 Goeletter. Imorges løb Briggen ind paa Rheden under Parlamen. tairslag; den har den keiserl. russiske Oberst v. Schmidt, ombord. J Fæstningen ligger hele Regimentet Keiser Alexander, som 1812 blev organiseret i Rusland, og dets af hiin Monark selv udnævnte Oberst Alexander O'Donnell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Madrid, den 30te April. Grev Abisbal er brudt op herfra med sin hele Stykke efter franske Beretninger 15000 Mk. stærk, for at støde til Ballasteros, hvis Armee (der ligeledes : af de Franske selv anslaaes til 25000 Md.) snart i Forening med Mina &c. vil udføre en stor og vigtig Plan. Den portugisiske General Rego har i Leon, forenet sig med Morillo, hvis Korps allene udgjør 16000 Mand. De forfulgte portugisiske Rebeller ere dragne af Burgs til, hvor man siger, de have forenet sig med den franske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
London, den 3de Mai. J de sidste otte Dage mangle vi directe Efterretninger fra Spanien, men at Ministrene jo ere nøie underrettede om Begivenhedernes Gang, slutter man deraf, at Lord Liverpool forleden Aften sagde i Parlamentet: "Nu er jeg næsten vis paa, at Franskmændenne ikke ville faae Bugt med Spanierne. Engelland. Alt bebuder nu - siger Minister rialtidenden the Sun - en Kriis, som maa indvikle Europa i en almindelig Krig. Hvis Krigen mellem Frankrige og Spanen ikke snart tilendebringes, en ten ved de Franskes Seier eller ved en paa giensidige Concessioner grundet Fred, vil Engelland vorde tvungen til at blande sig i Striden, før man havde ventet det. Publikum vil snart erfare at vi sige Sandhed, thi en saa alvorlig Gienstand bør ei nævnes uden Vished. I de fornemste politiske Kredse omtales det som afgjort, at vor Neutralitet er snart fordi ".J London gjøres der alt store Veddemaal, at hvis der bliver Krig imellem Engelland og Frankrig, da vil der inden to Maaneder efter sammes Udbrud ogsaa blive Krig imellem Engelland og de nordamerikanske Fristater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Nordamerika. De amerikanske Tidender om tale denne Krig som næsten uundgaaelig, og ansee Engellændernes Occupation af Øen Cuba som Anledning til en Krigserklæring fra Præsidentens Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J Philladelphias General Advertiser læser man en Proklamation til Cubas Jndbyggere, underskrevet: de forenede Staters Folk. De opfordres der til at erklære sig uafhængige, at ikke Engelland skal faae det amerikanske Gibraltar i Besiddelse tilligemed det curopæiske. B. - hedder det sluttelig - ere de redte til, at erkjendt Eders Uafhængighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Rusland. General Diebitsch er hjemkaldt fra Mohillaw for at overtage en meget vigtig Post. Ligeledes General Woronzow, der engang var Chef for det russiske Occupationskontingent i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Endvidere skrives fra St. Petersborg, at det persiske Hof har forkastet alle de af det Divan gjorte Fredsforslag. J Armeen til Lands og Vands er det stret store Avancements.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Preussen. Hs. M. Kongen har ikke antaget nogen af de ham forelagte Forslag til en nye Organisation af den øverste Statsbestyrelse. Der siges nu, Hs. Majestæt har taget den Beslutning, at der hverken skal udnævnes nogen ny Statskantslet eller Præsident, men at Kronprindsen skal træde i Spidsen for Forvaltningen, umiddelbar under Kongen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Blandinger. Som et Beviis paa den strenge Mandstugt Hertugen af Angouleme holder i Spanien, fortælles :at Hs. K. H. har ladet en fransk Soldat trække af sin Mondering og transportere til Frankrige, fordi han i et Værtshuus ikke havde betalt sin Fortæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Den franske Armees Fremmarsch i Spanien udgiør til Dato i Længden ikke een Miil baglig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Privatefterretninger fra Bourdeaux omtale en Mængde saarede franske Soldater, som ere komme dertil fra Spanien. Franskmænden, betale Alting i Spanien, selv Afgrøden paa de Marker, hvor man slaaer Leir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Nøgle franske Soldater i Catalonien ere blevne angrebne af etslags Spedalskhed. I de spanske Byer som ere besatte af Franskmænd, maa Enhver som er mistænkt for at være konstitutionelsindet, personligen afhente sine Breve paa Posthuset og lade dem læse af en fransk Officiant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J hver By som de Franske desætte, blive Klostre, og Kirker satte i Forsvarsstand, i Tilfælde af OverEn berømt Forfattet har nylig sagt: at der mang, ler i vore Dage to Elementer til Krigen, Napoleons Aand og Engellands Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Arveprindsen af Sardinien er kommen til Frankrig for at tiene i den franske Armee som Frivillig. Denne ædle Beslutning, tilføier en Pariser tidende - viser at den unge Prinds er Thronen værdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J Paris er indeværende Maaneds Brødpriisforhøiet 65 Procent. Alt løber i denne Tid hen til Cirque Olimpiqueskrives der fra Paris for at see Demoiselle Ro til maninis mageløse Staaltraadsmands, især have mange høie Embedsmænd lelet sig Løger der, for at lære den Konst at holde sig i "Ligevægt J Montauban blev nylig en Skuespillerinde midt under Forestillingen overfaldet af Fødselssmerter, men en Skuespiller ovettog strax hendes Rolle, det vil formodentlig sige: han læste den. Fra Vesup kommer der nu en tyk qvælende Røg af to Revner i Bjerget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Ved Landau skal der i Sommer opslaaes en bayersk Lystleir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Frankfurt, den 8de Mai. Nogle Kommisfairer fra Frankrig ere komne hertil for at opkiøbe, Heste, og have i denne Hensigt oprettet et stort Bureau. Hestehandlerne ere derved komne i stor Virksomhed. For Heste til det lette Rytterie betales 15, 16 a 18 Louis for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Der skrives fra Danzig: "Af de K. Magasiner blive i disse Dage 2000 Læster Rug indskibet herfra til Holland, som det hedder, til Rhinfæstningernes Proviantering."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Fra Portsmouth har man til Regieringen besværet sig over en fransk Fregat, som krydser derom. kring og opholder de engelske Skibe i deres Fart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J det Weimarske er det bleven Geistligheden forbudt at bære usømmelig og paafaldende Hoved bedækning, f. Ex. Klædes og Fløielskasketter, Uhrbaand som hænge over Skuldrene, Beenklæder som gaae over Støvlerne, &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J samme Land er det Lovbud givet, at det af : hver Jødesamilie herefter maa kun gifte sig een Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Den amsterdamske Kiøbmand Cock de Hanen, som for svigagtig Fallit var dømt til 5 Aar i Tvangshuset, har hængt sig i Fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Det skrives fra Apsalg: "J disse Dage have over tredive fra Gothenborg udsendte Porsoner meldt sig her og foreviist deres Passer til for engelse Regning at plukke Fjeldmods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Professor Hansteen i Norge agter med Kongelig Tilladelse at foretage sig en videnskabtlig Reise igjennem Siberien og Kamtschatka, for at anstille, Jagttagelser over de magnetiske Pøler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Fædrelandet. Khvn. Deres Majestæters Afreise herfra Staden er berammet til den 3die Junii. Hs. Exc. Geheimekonferentsraad Grev C. Moltke er afreist til London. Den svinske Kabinets i koureer Björnradmer passeret berigna m. Tre Officerer af den gl. Søertat Capitain lieutn. Flor, samt Lieutenanterne Scheel og Graab, ere i disse Dage afreise til Grønland, for sammesteds at anstille nautiske Undersøgelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
En af de kjøbenhavnske Studerende, som drog til Grækenland, har nylig i Studenter=Foreningen oplæst en interessant Beretning om de Eventyr og Begivenheder, der have mødt ham under hans Ophold paa Morea og senere i Konstantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
I Tirsdagsaftes modtog Svendborg Landets saa almindelig elskede Gouverneur Hs. Høihed Prinds Christian. Hele Byen var oplyst; paa Torvet, paraderede Borgercorpset med sin Janitscharmusik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Paa Apotheket modtoges Hs. Høihed af Byens Embedsmænd og flere Honoratiores, hvor han ogsaa behagede at overnatte. Om Morgenen behagede det Hs. Høihed at besee Byens fortrinlige Brandanstalter, som han skienkede sin høie Tilfredshed; Borger corpsets gode holding og raske Exercise ved den ringe Øvelse tildrog sig hans fulde bifald, som han naadigst tilkiendegav Corpsets virksomme Capitain. Detpaa besøgte Hs. Høihed de offentlige og private Skoler, hvor han med Tilfredshed, erfoer Ungdommens Oplysning og Kundskaber til Lærernes ustrømtede Hæder; i den sidste Skole modtoges han med den almindelig yndede Nationalsang af bekrandsede Pigebørn. Derefter besaae Hs. Høihed Skibbroens smagfulde og nyttige Forbedring, den nye Kirkegaard, hvorfra han ledsagedes af de bekrandsede Børn til i Raadhuset, hvor de forskiellige Bestyrere af Byens Indretninger vare forsamlede; her gjennemgik han Alt med vandte Skarpsindighed og skiænkede sit høie bifald. Mod Aftenen begav Hs. Høihed sig til Thorseng Slot, ledsaget til Færgestedet af de bekrandsede Børn, der bestrøede Veien med Blomster, hvor Overfarten skeete under de paraderende Corpser, og de Forsamledes gientagne Hurraraab. J Fredags Formiddag ankom Hs. Høihed tilbage, og efter et kort Ophold paa Apotheket forlod Byen af den nye Landevei ledsaget af en Mængde Tilskueres Lykønskning. - Om Aftenen havde Borgercapitainen foranstaltet en Soupe paa Raadhuset, hvori en talrig Forsamling af Byens Honoratiores, Embedsmænd, og Borgere deeltove, og glade hædrede Erindringen om Hs. Høiheds Nærværelse. Odense. Efter at have tilendebragt sin Jnspek. tionsreise i Stiftets samtlige Kjøbstæder, har vor elskede Gouverneur Hs. H. Prinds Christian, Frederik, i Løverdags begivet sig fra Faaborg til Augustenborg paa Alsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J Nakskou er i denne Tid en høitbedaget Enke paa circa 70 Aar bleven ægteviet til en Ungkarl paa 25.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Dødsfald. Frue Justitsraadinde Drachard i Khvn. Frue Generalinde Hedmaan født von der maae i Jyeboe, Frue Majorinde Kirchner i Rendsborg; Overretsadvokat Truelsen i Tønning; Kom. Christensen i Sorøe; Sognepræst Monrad paa Ærøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Ved den 1027 Trækning i Wandsbeck ere sælgende Nummere udkomne: 85. 15. 26. 72. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Khvns Kours, den 20de Mai. 249. Specier 14 Rbmk. 15 s. Obligationer 77 1/2 a 78. Norsk. Sedler 15 1/2 a 15 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : OH. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor, Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hs. H. Hr. Pastor Hold, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalstirken Hr. Pastor Jahnius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Befordringer og Afgang. Forhenv. Maanedslieutnant nu Ove styrmand paa Orlogskorvetten Naaden, Dannebrogsmand Memertz beskikket til Lodsoldermand paa Dragøe; Capitainlieutn. Gran til Jndrolleringschef og Overlods paa Lolland, Falster og Mørn; Pr. Lieutn. Langemach til Lodsoldermand i Callunborg samt udnævnt til virkelig Krigsassessor; Takkelofts skipper Willand til Undergraver ved Holmens Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Bekiendtgiørelser. Den 9de Juni d. A. om Formiddagen agter Andertegnede at lade bortskyde, med Gallads Bøsse vedPointskydning, følgende Gevinster, 1) en liden Damesekretair, 2) et Reisechatol, 3) et Syskein, Alt efter nyeste Smag. De ærede Liebhavere indbydes at entrere. Ebeltoft, den 19de Mai 1823. Th. Meinige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Licitationer i Fattiganstalten, afholdes næstk. Onsdag den 28de Mai, om Eftermiddagen Kl. 5, over: 1) Leverance af 3 Skpd. Laad 2) Leverance af 1 Skpd. Liim, 3) Reparation af endeel Fattigvæsenet tilhørende Boder. Aarhuus, den 23de Mai 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Fattigvæsenscommissionen. Tirsdagen den 27de Mai næstk. Kl. 2 Eftermiddag, bliver efter Arvingernes Begjering, foretaget offentlig Auction i afg. Madame Lemmichs Stervbosted paa Middelgade, over endeel Løsøre, bestaaende, af Dragkister, Sengesteder, Skabe, Kister, Borde, Stole at efter de Conditioner som paa Auctionsstedet i nærmere blive bekjendtgjorte. Aarhuus, den 21de Mai 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. Mandagen den 2den Ju i næstk., Eft middag Kl. 2, og følgende Dage ved samme Tid, foretages Auctien over den afg. Kjøbmand Peter Jordans Stervboe tilhørende Varebeholdning, bestaaende af Alenvare, og Jsenkram m.m. Auctionen holdes i Stervbogaarden paa ret store Torv. Trykte Cataloger ere at bekomme mod 8 s. Erlæggelse, naar man henvender sig til Raadmand Olsen. Aarhuus, den 21de Mai 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
J Følge Vedkommendes Begining bliver Mandagen den 2den Juni holdet offentlig Auction paa VixøStrand over Resten af det dersteds indstrandede engelsk Skib Clarences Ladning, memlig en 200 Skpd. eller 103 Foustager Russisk Talg og 40 Tylter Splitbolt hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgiøThisted, den 18de Mai 1823. Lützhøft. Studiosus Christoffer Heide samt Poul Madsen Hornstrup og Rasmus Christen. sen Lund i Høiberg, ville behage at henvende dem til Aarhuus Postkontoir, hvor der ere Breve med Penge, bervende til dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Cichorie af Knaufts Fabrik, i Altona, haves bestandig i Oplag, og sælges for Fabrikens Priis, i som for Tiden er Courant Mark 14, med Tillæg af Told og Fragt, hos P. H. Ree & Comp. i Aarhuus og Randers.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
En af de overalt saa anbefalede Korneensningsmaskiner af Hr. Rasmussens Jndustrianstalt i Assens, staaer til Eftersyn i Commission hos P. H. Ree & Comp. i Randers og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Hvid Candis. Til behagelig Efterretning for Dhrr. Handlende skeer, at denne nu igjen kan faaes. Prisen derfor er som for fiin Raffinade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Rets Sukkerraffinerie i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-23
Napoleons Mindeskrivter. - Abbeden. En reganæsk Skildring af W. Scott. - Tilskikkelsen af Jakontaine. - Danske Folkesagn, fierde Samling af Thiele. Harms Vinterpostil, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
No. 74. Aar 182. For den 24de Mai. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst 40 10 Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Blandinger. J Berlin har nylig tildraget sig følgende: En Haandværksvend førelskede sig i en Jødepige og ønskede at ægte hende; men Jødinden vilde ikke under anden Betingelse, end at han skulde changere Religion og ved Omskjæringen formelig legitimere sig som Jøde. Ogsaa hertil var han villig, men da dette formedelst et Kongeligt Lovbud, ikke lod sig gjøre Berlin, saa reiste den forliebte Svend til Amsterdam og lod sig her virkelig omskjære til Jøde. Da har var vendt tilbage, blev han efter den jødiske Kirkes Ceremonier viet til sin Elskede. Nogen Tid efter begyndte der at opstaae Samvittigheds=Skrupler hos ham. Han henvendte sig til Geistligheden med Bør om, at hans Ægteskab maatte ophæves og han igjen optages i den kristne Kirkes Skjød. Man var tvivl raadig om, hvad herved var at gjøre; men efter lang Overveielse blev hans Forlangende dog bevilget. Følgende Exempel paa Aandsnærværelse fortælles i engelske Blade: En Pige i Grosvinorgaden i Londen gik efterat hendes Herskab var gaaet tilsengs uden Lys ned i Kielderen for at tappe en Flaske Øl. Da hun følte sig for efter Tønden, traf hun med Haanden paa Noget, som hun strax mærkede var Hovedet paa et Menneske. Den modige og kloge Pige, tog sig vel i vare for at skrige, men sagde gandske uvilkaarlig: "See der Mopsen, Hvor er den kommen her ned?" Derpaa gik hun gandske roligt videre, opsøgte Tønden, aftappede sit Øl og forlod Kielderen, som om der Jntet var paafærde. Men saasnart hun var udenfor, skjød hun rask Slaaen for og vakte derpaa hele Huset. Manden i Kielderen blev greben. Det var en Tyv, der have gjemt sig her, for siden ogsaa at lukke fine Kammerater ind. Han bekjendte, at hvis Pigen havde skreget, vilde han strax have myrdet hende; men da han fast havde troet, at hun havde holdt hans Hoved for Mopsens, saa var han derved bleven gjort sikker og havde ladet hende gaae sin Gang i Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Mandskabet paa Paketbaaden Durham fra Sunderland, der stødte paa Revet Clai, i Norfolk, blev reddet ved en Hunds Troskab paa følgende Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Kaptainen gav Hunden Enden af Loglinien i Munden, pegede ad Land til, og lod den se inge over Bord; Søen gik høit, Strandbredden var steil og slibrig, den troe Dye kunde næsten ikke arbeide meer imed alle disse Vanskeligheder. Skibsbygmester Parker og Hr. Jackson, som paa Stedet vare Vidner til denne Scene styrtede sig med megen Fare i Brændingen fik fa paa Hunden, som, skiøndt yderst udmattet og saaret af Klippestykkerne, dog ikke havde sluppet Linen af Munden. Ved Hielp af denne, anbragtes et sværere Toug og omsider en Slags Stige fra Skibet til Lands hvorved Besætningen, bestaaende af 9 Voxne og 2 Børn bleve frelste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Som et Beviis paa den Fuldkommenhed, de nordamerikanske Manufacturer have erholdt, anføres i Aviserne fra Charlestovn, at General MClure, Eier af et Klædefabrik, indgik i October f. A. et Veddemaal, at han af uvasket Uld vilde i 10 Timer forfærdige en fuldstændig Klædning. Veddemaalet vand tes i 8 Timer 45 Minuter. - Ulden farvedes blaat i 35 Minuter, kardedes, spandtes og vævedes i 2 Timer og 25 Minuter, valkedes, noppedes, tørredes overskares og appretteredes i een Time 59 Minuter, i bragtes i 4 Minuter 3/4 engelske Mile til Skræderen, som med 7 Menneskers Hielp syede Klædningen i 5 i Timer og 49 Minuter. - Generalen tilbyder det Veddemaal, i mindre end 8 Timer at tilveiebringe en lignende Klædning, og udæsker de engelske Manufacturister til at antage det. - Uagtet de danske Manufacturister ikke ere nævnte, udelukker Generalen dem sikkert ikke fra Koneurrencen.) I Paris har man dog i flere Henseender bragt det videre end i Europas øvrige store Stæder. En Spekulant har nu der oprettet et Contoir, hvor man kan faae skrevne Breve &c. passende for alleslags Omstændigheder. Hvo som behøver et Kjærlighedsbrev, hvem som vil bede til Fadder, invitere Nogen til sig, anmode om Understøttelse, a. finder strax saadanne Breve færdige, og har kun at skrive sit Navn derunder for at kunne afsende dem. Den som faaer et saadant Brev, finder ogsaa i det samme Contoir, parate Svar derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
J London blev der nylig solgt en Overopvarterplads i et Kaffehuus for 2500 Pund Sterling. Men det er ogsaa et betydeligt Embede, thi enhver Gjæst lægger sædvanlig 1 a 2 Pence til Opvarteren, naar han betaler sin Kop Kaffe. Og der gives Kaffehuse i London hvor der i een Dag komme 3000 Gjæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
J Goplosøen styrtede sig nylig en Kone ud med hendes egne tre Børn i Favn. Da man nogle Dage efter fandt hendes Liig, havde hun endnu de to at Børnene, paa 5 og 7 Aar, fast omfattet, men det tredie, som havde lagt ved Brystet, var ei at finde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
I Churhessen er der forordnet, at Brændeviinsdrikkerne skulle vedligeholde Landets Kirke i Præste, og Skolebygninger. Der er nemlig bleven lagt en Afgift paa Brændeviin, og sammes Jndtægt, bestemt til at forbedre og vedligeholde fornævnte Bygninger, saavelsom Landeveie, Træplantninger, Brandanstalter, &c. Enhver Sopken Brændeviin er des aarsag i Churhessen en Velgierning, hvert et Virts, huus Grundvolden til en Kirke eller Skole, og der gives intet sikkrere Middel imod Jldebrand end Brændeviin. Man vil bemærke stor Jver i Churhessen, for denne almeennyttige Indretnings Fremme, og troer, at Kirker og Veie snart ville være der i herlig Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Krigsraad og Toldkasserer Fischer, Fuldmægtig Ussing, Kiøbmand J. J. Schmidt, Handelsbetient Olsen, Pasto Laurberg, Exam. juris Secher, Forpagter Schmidt, Adolph. Thomsen. Student Stabell, Overanditeur Holm, Fuldmægtig Neergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Pastor Sommer med Familie, Frøkenerne A. og Ef Dahl, Lieutn. v. Treschow, Guldsmed Fuglede. Jfr. Fuglede, Bogholder Saurbrey og Kone, Brygger Jensen og Datter, Fuldmægtig Poulsen, Madame Olsen, M. Nielsen Tanker ved Etatsraad Kiellerups Død, i Aalborg, den 2den Mai 1823. Et Bud fra Aalborg haardt min Siæl har krænket, i Gjort Fleer end mig utrøstelig, Vor Kiellerup for snart i Graven er nedsænket, O Jonathan, det giør mig ondt for Dig! En Venneslok jeg har i Aalborg fundet, Jeg mindes det med Tak endnu Men Jngen sammesteds har gjort mig saa forbundet, Og Ingen var saa vennehuld, som Du. Paa tolig Øe vort Venskab først begyndte Hos Olding: Peder Jungersen, Der fandt jeg Dig, fra den Tid Du mig yndte; Hans Anbefaling hialp, Du blev min sande Ven. Han var en sand Natanael tilvisse, Og Verden var ham ikke værd, Og Guds Velsignelse paa hans graahærdet JsseEr kommen over hans retsindig Folkefærd. Min Gud, hvor er den Skueplads forandret, Paa nogle Aar ved Venners Tad, Da gamle Peder er til fine Fædre vandret, Og Kiellerup tilsidst har gjort ham Følgeskab. O Ven! om Eder jeg ei meere seer herneden, Gud veed jeg elskte Ham og Dig! Naar Du omfavnet ham hist høit i Evigheden, Da hils ham tusindgange inderlig fra mig. Forklared Ven! jeg fulgte ei Din Baare, Den Pligt Du havde vel fortient, Men mine fierne ømme, Gud bekiendte Taare, Trods Marmor, i min Siæl har reist Dit Monument. For Enken, Børnene og kunde jeg nedbedes Den Salve fra Guds Gilead, Det skulde i min Siæl dog virke nogen Glæde, Naar for Familien Alfader jeg tilbad. Jeg traurig sidder nu ved Babels Floder, Og hænger Harpen paa en Qvist, Da jeg saa elskelig en Ven, som selv en Broder, Ved et uventet Bud har i det Fjærne mist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Jeg for Judithe og Cicilia har siunget Ved deres Fæst, det er forbi Min Luth er sønderbrudt, og Glædestrængen sprunget Og Bryllups=Hommen er omvendt til Elegie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-24
Naar jeg i Tinker mig fra Aalborg igientager Den kiendte Gaard, de glade Spor, Hvor der imellem Fiord nu høres luttet Klager, Jeg drømmer mig en Smiil fra Kiellerups Contoir. Dog, hvorfor skulde jeg med blot Jeriminder, Mit Thema giøre dobbelt tung? Hil Ham den Ønske Søn, Han døde for hans Fader, Han snart fuldkommen blev, hiemhentet saare ung. Han leved ei for at opsætte Dig et Minde, Hans Gravsted Du har vædet tit. Ham mere dannet Du i Sallighed skal finde. Hvor Du er denne Sorg og fleere evig qvit. Hil Ham den Handelsmand, som paa hans Grund forlader. En Søn, der gjør hans Fliid Honeur; Men sørgeligt, naar troe og redelige Fader En Ødeland har faaet til Arving, naar han døer. O plant Medborgere, som Ham til Grav ledsage, Paa Tuen en Verges mit nicht, Hans Dagværk er forbi, men Eders er tilbage, Den største Hæder er retskaffen Borger-Pligt. O Venner, det at han stod høit imellem Eder I Rangen, i udmærket Stand, Var stort, var æreværdt, men det var større Hæder: At være kiendt som en grundærlig Handelsmand. Han er var kjendt som en skalkagtig Lurendreier, Der samler Tønder Guld ved Svig, Og ei af det Slags Folk, der øder det de eier, Og naar det kniber, sidst ved Opbud blive riig. O Du, i hvo Du er, som paa Hans Grund skal bygge, Der rystedes af mange Stød, Naar Du begeistres af hans Renom og Skygge. Saa staaer hans Firma fast, det vared til hans Død. Ørting, den 16de Mai 1823. Søren Møller, Pastor emeritus.