Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Om den offentlige Underviisning og Universitetet. Napoleons Mening. Forsamling af 20de Marts 1806. Jeg tænker at Lærestanden vil kunne bestaae af omtrent 10000 Personer. Det Væsentligste er, at Universitetets Medlemmer fordi man nu engang vil kalde det Universitet) besidde udelukkende Forrettighed i Underviisningen og at de tages i Eed. En Million Franes vil vel dække Corporationens samtlige nødvendige Omkostninger. Man maa bære Omsorg for, at unge Mennesker hverken blive skinnhellig eller fritænkerisk, de maa bringes i Samklang med Nationens og Samfundets Tilstand. Det er at beklage, at Underviisningen, ved dens Oprindelse stedse har været ledsaget af religiøse Jdeer. Min sædvanlige Lecture førend jeg falder i Søvn er gamle Krøniker fra det 3die, 4de, 5te og 6te Aarhundrede. Jntet er mærkeligere end Overgangen fra Oltidens Sæder til de moderne, de gamle Staters Omskabling i nye, der bleve grundet paa hines Undergang. Man Forestille sig f. Erol, at de gamle Galle været Bar at spise ved det samme Bord; men saadan Lovgivning for en liden By, kan ikke være Mynster for den en stor Nation, behøver. Jeg forudseer alt de fade Vittigheds=Kræmmerier, som man vil gjøre over det nye Universitet: man vil i Begyndelsen laste dem, snart vil man finde dem mindre daarlige, endelig ville de tildrage sig Frankrigs og maaskee Europas Opmærksomhed. Jeg veed meget vel, at Sammensætningen af denne Corporation i Begyndelsen just ikke vil falde meget godt ud, fordi man ikke bor skille nogen ved sin Post og Stilling. Denne Skaansomhed vil da indeholde urene og heterogene Elementer; men Tid efter anden vil dette Corps vorde rendset; man vil frem for Alting, fjerne de Mennesker af det, hvem Usædelighed kan overbeviis ses. Naar Kongerne af Frankrig kun lidet have afgive sig med den offentlige Underviisning, er dette da vel en Grund til at efterligne dem, da Æren byder os, at gjør det bedre end det Desuden have de, fremgangne med Geistligheden af Uvidenheds Mørke, forefundet Elementer af den offentlige Underviisning aldeles organiserede, og vare nødsagede til, at lade denne paralelle Kraft virke. Vi kunne gaae ud fra den Forudsætning, at intet existerer, og at alting maa organiseres paa ny, saaledes som det er nu kan det umuligt blive, fordi enhver kan opslaae en Underviisnings-Boutik som en Krambod. Jeg vil ikke have at Medlemmerne af Lærestanden skulle gjøre et religiøst Lofte, men at de skulle indgaae en borgerlig Forpligtelse, for en Notarius, en Fredsdommer, en Præfect eller en anden; de maa indgaae en Forpligtelse paa 3, 6 eller 9 Aar og ikke kunne søge Afsked i den Tid. De ville formæle sig med den offentlige Opdragelse, ligesom deres Forgjængere med Kirken, med den Forskiel, at dette Ægteskab hverken vil være saa helligt eller saa uopløseligt; jeg vil imidlertid have, at denne Jndklædning skal fuldbyrdes med en Høitidelighed, om end under et andet Navn. Forsamling af 7de April 1800. En stor Fyrste, siger man, har tusinde Midler til at paa trykke hans Jnstitutioner det Præg, som er ham selv til Behag. Jeg fordrer, at ethvert Medlem af Statsraadet Tankerne constituerer sig til en saadan stor Fyrste og grunder paa de Midler at begrunde Eenheden af dette lærende Corps. For at constituere en saadan Corporation kjende jeg kun 2de Slags Baand, det himmelske og det jordiske, man maa vælge, Kjolen, Forrettigheden er noget, men Penge kan heller ikke undværes. Formuen har altid havt først Fordring paa Betydenhed i Samfundet: Munkene vare respecterede og mægtige, naar de havde store Jndkomster. Undersøger man nu de foregivende himmelske Baand, saa vi man finde dem samtligen jordiske. Man maa ikke lade sig skuffe over Magtens Hielpekilder; en stor Fyrste, saa stor han ogsaa er, har dog kun menneskelige Midler; man maa her vælge mellem en religiøs og en borgerlig Corporation. Jeg holder for, at Specialskolerne og de private Jnstituter, s naa være med indbefattede i Lærestandens Organisation; yder burde haves Notitser over erhvert Barn fra det 9de Aar af. En streng Disciplin maa indføres, Professorerne maa i visse Tilfælde selv kunne underkastes Arrest, de ville derfor ikke tabe mere i Agtelse (?) end Oberster der arresteres. Jeg har nylig givet Prinds Ludvig Arrest paa 3 Dage, tilfordi et Regiment kom for sildigt paa Paraden; Sligt vansærer ikke.