JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Jgaaraftes Kl. 7 hørtes en hæftig Explosion i Citadellet. Jmorges Kl. 11 har en Kugle redet Taarnet paa Citadelkirken ned. Man kan ingen Forestilling gjøre sig, hvorledes de franske Soldater see ud, naar de komme op af Løbegravene, de ere udmattede, bedækkede med smudsighed, og gjennemblødte af Regnen, og dog vise de sig utrættelige, og i mange Regimenter gives der Folk, som i deres Frihedstid arbeide uopfordrede i Løbegravene. En Soldat af det 7de Regiment blev revet i Stykker ved en Granat, og bedækkede hans Nabo, en Corporals Ansigt med Blod, men denne vedblev at arbeide uforstyrret, og først Dagen derpaa observerede man, at han var saaret. En vis Charbonnet, fransk Underofficeer, seer en Granat falde ned ved sine Fødder, vender sig om, og støder den i en med Vand opfyldt Grøft, og siger blot: "Kammerater, værer rolige, den vil ingen Skade meere gjøre Eder!" - Fra Amsterdam meldes under 21de Decbr. om Middagen Kl. 12 fra Antverpen: "Fægtningen mellem Besætningen og de Beleirende vedvarer. Natten før, havde Franskmændene foretaget et nyt Angreb paa Halvmaanen, men bleve tilbageslaaede med stort Tab. Hollænderne gjorde et Udfald fra Lunetten, Kiel og lokkede Franskmændene ud fra deres Løbegrave, hvorpaa Citadellets Jld anrettede et stort Blodbad mellem dem, og tvang dem til at vende tilbage til deres Værker, og efterlade flere Folk. Man vil vide, at Explosionen forrige Aften, skal hidrøre fra Springningen af en mellem Hielpeporten og Fortet St. Laurent anlagt Mine. Fra Haag meldes der ogsaa, at Fyrst Talleyrand skal være sendt med Depescher fra London til Paris, som indeholde: at Conferentsen, i Midten af Januar igjen skulde sammentræde, da man troer at Antverpens Citadell saa vil være indtaget, og det da vil være lettere at træffe en Overeenskomst om de øvrige omtvistede Puncter. (Fyrst Talleyrand skal næsten være fuldkommen restitueret.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Frankerig. Man vil allerede kjende enkelte Artikler af Conventionen, der er afslut Letet mellem Frankerig og Engeland, angaaende de portugisiske Anliggender, man skal der tage Hensyn til det eventuelle Giftermaal mellem ste en en af vor Konges Sønner (uden Tvivl Hertugen af Remours) og Donna Marie. J Fore gaars er General Solignac afreist herfra til Oporto, hvor - tilføier man - han skal overtage Commanden over Don Pedros Tropper. I Gaar havde Grevinde Appony (den østerrigske Gesandts Gemalinde og Fyrstinden, af Castelcicala en Conferents med Dronningen, man siger i Anledning af Hertuginden af Berry, og Følgen deraf skal være en Notetil Kongen, hvori man søger at bevirke Hertugindens Frigivelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Tydskland. Allgemeine Zeitung melder i en Artikkel fra Preussen. "J Anledning af den i Journalerne forkyndte Opstilling af et fransk Observationscorps ved Rhinen, har vores Regjering forlangt en Erklæring af det franske Ministerium, for at erfare Aarsagen til denne Forholdsregel; om denne Punct synes ogsaa vor Regjering at have erholdt tilfredsstillende Oplysning, og den franske Regjering har erklæret, at den ingen Troppe-Concentrering har i Sinde ved Rhinen, den vil kun samle et Armeecorps paa 38,000 Mand i Ar denne Departementet, som strax efter Tilendebringelsen af de hollandske Anliggender, skal trækkes tilbage, men nu tjene Nordarmeen som Reserve. Det preussiske Cabinet har imidlertid gjort Jndvendinger imod denne Forholdsregel, som ikke allene forraader en fjendtlig Tendens mod den nederlandske Regjering, men ogsaa synes stridende mod de til Tydsklands Sikkerhed trufne Foranstaltninger; men den franske Regjering vil ikke opgive sin Beslutning, hvorfor ogsaa Preussen, med Hensyn til det tydske Forbunds Jntegiitet og Luxemburgs Sikkerhed, har opstillet en Armee ved Maasfloden." Den 17de December fandt i Darmstadt en Tvekamp Sted mellem en af General Bourmonts forrige Adjutanter og Legationssecretairen ved det derværende franske Gesandtskab. Foranledningen dertil var, at den Første i et Selskab, hvor Sidste var tilstæde, yttrede sit carlistiske Sindelav paa en Maade, som var fornærmende for den fransk Regjering. Den Fornærmende blev saaret at et ubetydeligt Strøisskud. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Blandinger. J Ungarn ere nu alle de Deputerede valgte, og man ventede den 11te December Keiser Frank til Presburg, for at aabne Rigsdagen; mange Valg ere trufne paa Oppositionen, hvoriblandt en Deel unge Bruushoveder; den ungaarskBrougham, Poul von Nagp, er valgt for Odenburg. (H. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Kongen af Spanien er nu igjen saa syg, at Lægerne frygte for hans Liv. Ethvert Øieblik som Dronningen har tilovers fra sine Conferentser med Statsraadet, tilbringer hun ved Kongens Sygeleie. De af Dronningen frigivne Fangers Antal beløder sig til henved 40000.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
De franske legitimistiske Blade ere opfyldte med Adresser, stillede til Hertuginden af Berry og carlistiske Agentere drage fra Stad til Stad, for at samle Underskrifter. En Subskription er ogsaa aabnet, for at skaffe den høie Fange Alt, hvad hun maatte ønske sig, og i Paris er undertegnet 500000 Fr., hvorfor Man strax har indkjøbt nogle Luxusartikler og sendt til Blaye. Som Beviser paa denne Forgudelse anføres endnu, at Man har tilsendt hende en Papagove, som skriger i et Væk: "Leve Henrik V., Flere Bønskrifter, deriblandt et fra Rennes med 800 Underskrifter, ere ved Hr. Berryer indleverede i de Deputeredes Kammer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Allerede haves Bekræftelse om at General Se Anna har slaget General Facio i tre Fægtninger, og den 4de Octbr. indtaget Staden Puebla med Storm, hvorved en Oberst Azearrata (Pedrazas Svoger) blev dræbt og General Andrada taget til Fange. Facio seir undkom med 4 til 500 Mand. Oprindelsen til Ordet Protocol ere to græske Ord: "Protos", det Første, og Kolland, at anhæfte, Protocol er altsaa intet andet, end det første hvide Blad af et Skrift, nu derimod sætter Protocollerne Europa ret i Aande.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Den 23de Novbr. overleverede den belgiske Gesandt, Grev Vilain XIV, i en Privat-Audients Hs. Hellighed sit Creditiv, og Man er ganske henrykt over den venskabelige Modtagelse han fandt hos Paven, som iblandt Andet yttrede: "Religionen er fuldkommen fri i Belgien Jeg faaer daglig Breve fra belgiske Biskopper, hvilke rose den Agtelse, som Regjeringen viser for den katholske Gudsdyrkelses Frihed. Den belgiske Nation er en ke meget religiøs og ægte katholsk Nation; Geistligheden er fortræffelig, og der skal aldrig blive udnævnt Nogen uden Belgier til Biskop. Selvherskeren over alle Russer: Keiser Nicolaus har, i Anledning af sin 4de Søns, Storfyrst Michaels Daab, eftergivet endeel af de dømte Deeltagere i den bekjendte Sammensværgelse, Trubeskoe, Obolensk, Jakubowitsch, Muramiew, Damydow, Putschin, Wolkonske, Jabutschinmed flere, fem Aar af den idømte Straffetid, naar denne var indtil 20 Aar, og nedsat den for Livsfangerne til 15 Aar, samt endelig havet Straffen for dem, som vare dømte til 10, 8 og 6 Aars Tvangsarbeide; men med den Bestemmelse, at samtlige Frigivne forflyttes til Siberien!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Fra Christiania skrives under 12te Decbr.,at saadan Virksomhed, som den, der for Øieblikket finder Sted i denne Byes Havn, er neppe for seet herpaa nærværende Aarstid. Jneførselen af alle Slags er saa betydelig, at det upaatvivleligt vilde have en ufordeelagtig Jndflydelse paa Coursen, naar ikke Kongsberg Sølvværk, denne Perle, saa rigeligt stør tede til ved fordeelagtigt Udbytte. Alene i foregaaende Uge leverede Armen-Gruben saaledes 2059 Mark 15 1/2 Lod gedigent Sølv, og stor Rigdom sees fremdeles i Fjeldet. Hele Udbyttet for afvigte Bjerg aar har været over 130,000 Specier. Kan Værket nu drives med 55000 Sp. om Aaret, saa kan den af Storthinget fastsatte lave Kjøbesum for Kongsberg Sølvværk, ved et saadant Udbytte, betale sig i et eneste Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
J Natten til den 8de Decbr. er det skeet et Jndbrud i Christiania Slotskirke, hvorved Sølvkarrene, ere blevne bortranede. Tyvene maae formodentligt ved Hjelp af lange Stiger være stegne ind igjennem Kirkevinduerne. Dette Jndbrud vækker saameget mere Opsigt, som Slotskirken ligger paa det høieste Punct af Aggershuus Fæstning, og Kron=Regalierne opbevares i Nærheden af samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
J Chilli, sydlig for Topcape, skal være opdaget en mageløs righoldig Sølvmine. Den 22de Mai var der allerede funder 16 mere eller mindre mægtig, Aaret af gedigent Sølv, og senere Reisende, anslaae allerede Antallet til 50. Ertset er af reneste Gehalt, og erfarne Bjergfolk sætte ikke mindste Tvivl til Rigdommen af denne Opdagelse. Minens Omfang skal omtrent være 6 geographiske Mile i Længde og 5 i Brede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Hertuginden af Berry befinder sig upasselig Der er sendt hende en berømt Læge fra Bordeaux, Dr. Gintras. De carlistiske Blade opfordre Regjeringen til, endeligt at udstæde Bulletiner om hendes Tilstand, for ikke ved sin Taushed at paadrage sig et stort Ansvar, ifald der skulde tilstøde hendes dyrebare Person Noget. R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Indenlandsk. Magister Lindberg har appelleret Sagen med Visby til Høiesteret. Der forsikres, at samtlige Advocater have nægtet at proderere for ham, og da han ikke vil benytte sig af den ham tilkommende Ret at kunne forlange sig En befalet, vil han selv føre sin Sag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Madame Kretzmer, som man siger vil forlade Scenen, skal være bleven engageret som Dandserinde ved Theatret i Stockholm. V. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Den 20de Decbr. tilendebragtes Auctionen over den havererede Deel af den ud for Bierregaard ved Nyemindegab strandede Viinladning, samt Braget, af Skibet. - Vinen betaltes omtrent med 20 Rbd. pr. Oxhoved. – Den uhavererede Deel af Ladningen, 500 Oxhoveder, er indtil nærmere Bestemmelse fra vedkommende Assurandeurer oplagt i Forstrandens Pakhuus. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Den 16de Dennes fandtes i Kallebostrand ved Kjøbenhavn et druknet ungt Fruentimmer, iført en sort Silkepels. Nogle sige, at det var en Choristinde. "Da Fatrigskatten for 1833, skrives der fra Helsingøer saaes at være paalignet denne Byes Jndvaanere med den enorme Sum af 9121 Rbd., 1/2 mere end f. A., og disse derover sattes i den meest foruroligende Tilstand; saa og Hs. V. Provst Tropel, deraf Anledning til, ved en høist opbyggelig og rørende Tale fra Prædikestolen den 25de Novbr. at indgyde dem Trøst og Beroligelse. Provsten er nu offentligen bleven anmodet om at udgive bemeldte sin Tale i Trykken.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
I Kjøbenhavnsposten læses en Taksigelse af Thorvaldsen for en Samling af omtrent 300 Bind danske Bøger, deels Oversættelser af udmærkede Forfattere, som ere skjænkede af Dhrr. Boghandlere Reitzel. Schubothe, Riise, Deichmann og Colding, samt Dhrr. Secretair Printzlau, Secretair Liunge, Bogtrykker Thiele og Professor Oehlenschlager, og i Begyndelsen af dette Aar afsendt til Rom, for at grundlægge et dansk Bibliothek for vore Landsmænd, som der opholde sig. En tille Bogsamling var allerede opstaaet ved den Velvillie, hvormed flere Landsmænd ved Afreisen fra Rom have efterladt deres saa medbragte Bøger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Gaver til bemeldte Bibliothek modtages fremdeles og besørges sendte til deres Bestemmelse af Hr. Universitetsboghandler Reitzel eller Redacteuten af Kjøbenhavnsposten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
J Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Stabels Bortgang beklager ei allene en talrig Familie Tabet af sin Forsørger; men det er den ubestikkelige Sandheds Vidnesbyrd: at Landet i ham har mistet en af sine retskafneste og i alle Henseender agtværdige Embedsmænd. (Hr. Av.)Man taler om en Forandring ved den chirurgiske Examen, der i Fremtiden ikke skal kunne tages uden i Forbindelse med medicinsk, og kunde, som have underkastet sig denne fuldstændige Examen, ville faae Tilladelse at practisere. R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Auctioner. Den 15de Jan. bortsælges i Viingaardsstrædet i Kjøbenhavn endeel Bøger i forskellige Sprog og Videnskaber. - Hovedgaardens Frederiksgaves og Flenstoftes Avling og Hollænderi, samt Auctnæsgaarden med Schæferi, blive paany opraabte til Bortforpagtning paa 9 Aar, den 25de Jan paa Assens Raadstue. - Krogsgaard Mølle, i Mønsted Sogn, opraabes, efter Udlægshaverens Begjæring, den 15de og 29de Jan paa Viborg Raadstue; men den 3die Februar i selve Møllen. - Underhaanden er tilfals: Linderums Molle, i Ugilt Sogn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
Kjøbenhavns Børs den 21de December. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 213. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 150 a - Rbd. Sdl. Svenske Sedler pr. Rdl Rigsg 43 a 43 1/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 a 90 Rbdlr. Sedler. (84 1/2 a 85 i Bco). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 101 ½ a 102 Rbd. rede. Sølv. Dito dito 106 1/2 a 107 i Sedler. Døde. Kjøbenhavn: Stud. juris C. O. Sandberg, 22 Aar; Exam. juris og Volontair i StatsgjeldsDirectionen, F. T. Antzeen, 20 Aar; Enkefru Amtsprovst inde Abelone Smith, fød Lottrup. Corsøer, Charlotte Amalia Rasmussen, fød Siersted. Aalsø Degnebolig: Thomas Erasmus Ravn, 12 Aar. Kjersmølle ved Aalborg: Jomfru Maren Marie Bierring, 8 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-12-30
AVERTISSEMENTS. En smuk Eenspænderkane sælges af C. H. Steentoft. Wilstrups 2den Læsebog; Aftryk af de indbyrdes Underviisningstabeller, faaes tilkjøbs saavel i raae Materie som ind Joh. S. Lund. bundne, hos
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
No. 1. Ao. 1833. Ten. IIII. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtvavis og Artissementvinde, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 2 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Tydskland synes en vedvarende Kamp mellem liberale og paa sine Steder revolutionaire Jdeer, og de gamle monarkiske Principer, at betegne Aarets Historie, i Begyndelsen, af Aaret herskede megen Gjæring i Nassau, Hessen, Rhinbayern og Sachsen-Coburg, tildeels frembragt ved den tøileløse revolutionaire Aand, der havde forplantet sig over Rhinen til de tydske Lande, og deels foraarsaget af gamle Mangler i Statsbestyrelsens Grene, som Folkepartiet fordrede afhjulpet; men for at bevirke dette, skred man til Oprør og ulovlige Midler, paa sine Steder var ogsaa det strænge Toldsystem Skyld deri, endelig fandt den tydske Forbundsdag sig i Marts foranlediget til at forbyde Udgivelsen af flere tydske Blade som udgaves i ovennævnte Stater, og enkelte af Redacteurerne bleve underkastede Arrest. - Den 25de April opdagedes i Brunsvig paa Hertug Wilhelms Fødselsdag en Sammensværgelse af den afsatte Hertug Carl, som ikke gik ud paa mindre, end at styrte den nærværende Regjering og sætte sig selv paa Thronen, med Opofrelsen af Hertug Wilhelms Liv, men det Hele blev opdaget og forebygget. Jmidlertid bleve Tumulterne, især i Hessen, Nassau og Rhinbayern, alt mere og meere hyppige, og til flere af disse gav især den bekjendte Hambacher-Fest Anledning, denne fandt Sted den 27de Mai, blev bivaanet af over 30,000 Mennesker, og flere revolutionaire opbrusende Hoveder holdt taler, som passede til deres overspændte Friheds-Jdeer; der taltes om at Friheds-Commiteer skulle dannes i de fleste tyd ske Stater, og man uddeelte endog politiske Catecismer, blandt andre til Garnisonerne i flere Steder; alt dette foranledigede flere Optøier, saasom i Durckheim, Zveybrücken o. fl.St., og Uroligheder vedvarede hist og her, til hen i Juni, og frembragte da Forbundsdagens Beslutning af 28de Juni, som blandt andet bestemmer: at da Souverainen kun i Udøvelsen, af bestemte Rettigheder kan bindes til Stændernes Medvirkning, saa er en Souverain endog forpligtet til at forkaste en Ansøgning af Stænderne, som er stridende derimod, og at i Tilfælde at de stændiske Forsamlinger ville gjøre de til Regjeringens Førelse fornødne Skatters Bevilling til en Betingelse for andre Ønskers Tilfredsstillelse, paaligger det hele Forbundsforsamlingen at yde den hurtigste Hjelp ved Undersaatternes Opsætsighed mod Regjeringen, og en særskilt Commission udnævnes, for det Første i 6 Aar, hvis Bestemmelse det skal være at gjøre sig bekjendt med Stændernes Forsamlinger, og anmelde for Forbunds-Forsamlingen, hvor disse staae i Strid med dens Beslutninger; at disse Bestemmelser ikke vandt Bifald paa flere Steder, sees deraf, at det andet Kammer i Hannover med stor Stemmeflerhed protesterede paa det høitideligste mod samme Tiden vil imidlertid lære, hvorvidt Forbundsdagens Beslutninger i Længden svare til Øiemedet. Den 9de Aug. gjordes et Mordforsøg paa den unge Konge af Ungarn i Badestedet Baden, hvilket, ligesom de fleste af saadanne forbryderiske Forsøg, mislykkedes. (Sluttes i næste No.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Politiske Efterretninger. Belgien. Man har denne Gang den vigtige Efterretning: at Antverpens Citadel har capituleret. Foranledningen dertil, synes en i Citadels Muren skudt Bresche at have været; den 22de Decbr. meldes saaledes, at Breschet og Contrebatteriernes Jld havde de sener Dage continueret, og Breschen var allerede de bleven saa stor, at Halvdelen af Bastionens venstre Forside laae aaben, og Formuren var allerede tilintetgjort. Jgaaraftes ankom en Overløber fra Citadellet, som fortalte at Besætningen var ganske udmattet af de Savn og Forer Beleiringen forte med sig. Endnu Kl. 3 vedligeholdt Fjenden en meget morderisk Jld; men vort Tab er desuagtet ubetydeligt, nemlig fra i Dag til i Morgen kun 16 Døde og Saarede; men deriblandt en stor Deel Officerer, hvoriblandt Escadronschef Ga mal, og Capitain Grandsire, blandt de Saarede vare Bataillonschef Jamin, Oberstlieutenant ved Artilleriet Mollin og Capitain Brunet. Den 23de om Morgenen vedbleve Breschebatterierne endnu at skyde, Kuglerne havde aldeles ødelagt Murene, og Breschen var practicabet; de franske Batteriers hele Jld var især frygtelig Kl. 10, man var just beskjæftiget med at sappere Contrescarpen paa de yderste Ender af Graven, og Alt var forberedt til at opføre en Faskindæmning til Breschen, da der Kl. 9. i Morges indfandt sig 2 Overofficerer fra Citadellet, forsynet med Fuldmagter fra GeneralChasse, som forlangte at blive bragte til det franske Hovedqvarteer. Jlden fra begge Sider ophørte Kl. 10, og de parlamenterende Officerer forbleve i Conferents hos Marskalk Grard. Citadellets Brystværn vare bedækkede med hollandske Officerer og Soldater, som synes tilfredse med at have naaet Maalet for deres Forsvar Kl. 4 afgik en Officeer fra Marskal Grard til Citadellet, for at afgive en Skrivelse til GeneralChasse Van erfarer at det var den holandske Oberst Selig af Artilleriet, og Jngenieur Major Delprat, som, ledsaget af 2 Officerer, ankom til det franske Hovedqvarteer, Kl. 10 indtraf den belgiske General Despre fra Antwerpen, og senere Hertugerne af Orleans og Remours dertil i flyvende Galop med Generalerne Flahaut og Beandrand, Kl. 11 blev Mar skalkens Adjutant afsendt til Citadellet for at bevirke Arbeidets Jndstilling dersteds, Kl. 2 begav Marskalken sig selv til Breschen for at tage den i Øiesyn, og en halv Time sildigere vendte de hollandske Parlamentairer tilbage under Escorte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Endelig meldes der officielt fra Antverpen under 24de Decbr.: Capitulationen om Overgivelsen af Antverpens Citadell, er i Gaaraftes bleven undertegnet, og de Franske have ifølge en af Capitulationsartiklerne, besat Porten til Esplanaden og Hielpeporten mellem Bastionerne 1 og 5. Oberst Auvray, anden Chef for den franske Generalstab, er Kl. 10, vendt tilbage fra Citadellet og har fra General Chasse overbragt den undertegnede Capitulation, ifølge hvilken, Besætningen forbliver, indtil en Coureers Tilbagekomst fra Haag, krigsfangen i Citadellet. Marskalken forlanger Forterne Lil los og Liefkensboets Overgivelse, indvilget Kong Wilhelm deri, saa vil Besætningen nedlægge dens Vaaben paa Fæstningens Glacis, bliver derpaa ført til den hollandske Grændse, og erholder der igjen dens Vaaben; i modsat Tilfælde blive de hollandske Tropper, som Krigsfangne, bortførte til Frankerig; i Forventning af Svar, have de franske Tropper i Morges besat Esplanaden og Halvmaaneporten; dette er skeet ved General Royer med 830 Md.; det holdt meget haardt at bane sig Vei gjennem den Mængde Gruus og Ruiner som allevegne fandtes. Den hollandske Fane varer endnu paa Forterne og Tete de Flandres; i Gaar Morges foretog Hollænderne et Udfald fra Fortet Liekensboek, men blev dreven tilbage af General Sebastians Tropper, i Dag have Hollænderne 2000 Md. stærk, forsøgt en Landgang ved Doel, men bleve ogsaa der af Sebastiani med fældet Bajøner drevet tilbage. Det sværeste Tab for Holland, er skeet ved den hollandske Captain Koopmann, som, rasende over at see Citadellet tvungen til at overgive sig, og bestemt til ikke at overgive den under hans Befaling værende Flaade i Seierherrernes Hænder, besluttede om Natten at tilintetgjøre den, efter først at have forsøgt paa at gaae ned af Schelden. 5 Kanonbaade bleve brændte, 7 gik under; Dampskibet Chasse" er støiet i Luften, og Captain Koopmann, som selv var flygtet i en Schaluppe, har ved Fortet St. Marie seet sig nødsaget til at overgive sig. (H. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Jndenlandsk. Det kgl. Videnskabernes Selskab udsætter af det classenske Præmielegat og efter Opfordring af Fideicommissets Direction en Præmiaf 400 Rbd. r. S. for en fyldestgiørende Besvarelse af følgende Spørgsmaale: 1) Kunne Væddeløb i Almindelighed antages at være hensigtsvaende Midler til at fremme Avlen af saadanne Heste, som heri Landet især søges for Udlandet, og vil det fremme Hesteavlen og være til Gavn for de danske Stater, at Væddeløbenes Antal forøges og at de indføres paa flere Steder i disse Land end hidtil 2) Er det afgjort, at den saakaldte Trainering ikke efterlader sig Følger, som svække Hestens Sundhedstilstand, gjøre den ubrugbar forTiden eller endog forkorte dens Liv, og at Vædd.løb og den dermed i Forbindelse, staaende Trainering ikke frembringe Feil, der atte paa Afkommet, naar den paa Banen ikke mere brugte Hest, anvendes til Hesteavlens Forædling?" Selskabet ønsker tillige at erholde en historisk Fremstilling om Traineringer og Væddeløb, indførte i andre Lande udenfor England, hvorved tillige maae anføres, i hvilke Lande de have havt en gavnlig Jndflydelse paa Hesteavlen, eller, i modsat Tilfælde, i hvilke Lande de igjen ere afskaffede. Besvarelserne indsendes inden Udgangen af April 1833.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Sluppen Svalen af Malm, Skpr. Carlstrom, fra Gefle bestemt til Hjemstedet med Jern, er den 14de Decbr. strandet ved Stevnsklint. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Ved Tallotteriets 1191de Ja Trækning i Wandsbankom: 2, 39, 15, 10, 88.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
AVERTISSEMENT. En smuk Eenspænderkane sælges af C. O. Steentoft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-04
Ao. 1833. No. 2. Kongelig allernaadigst privilegerede I Avertissementstidende, omtvavis eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Fredagen den 4. Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-04
Politisk Oversigt, (Sluttet.)¬ J Holland see vi en ædel Regent, elsket og paa det varmeste understyttet af sit loyale Folk, kæmpende med en ublid Skjæbne. Regjeringen har erklæret de foreslagne Betingelser i de 24 Artikler for uforenelige med Hollands Jnteresse, og synes at ville vove det Yderste, for at baand hæve sine Rettigheder; imidlertid maae man beklage, at saamange af de Tappre, som Antverpens Citadel gjemmer, skulle opofres for en politisk Demonstration, hvilket man dog maatte ansee sammes Beleiring for at være.