Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-31
Det store Schema, som nu er opfundet til Døde og Fødte og Copulerede, og som jeg aldrig har kunne faae til at stemme, koster mig meget Hovedbrud og meget Tidsspilde - over otte Dage - Folketællingen var meget fattignerende, og nu har vi Præster allerede igjen faaet noget Nyt at tage vare: vi skal nemlig skaffe Underretning om, hvormange Heste, Hingster, Hopper, Plage, Føll, Køer, Stude, Tyre, Ungavæg, Sviin, Grise, Faar, Lam, Vædre, Beder, Bistader, der findes i vore Sogne; hvormeget Hvede, Rug, Byg, Havre, Boghvede, Ærter, Kartofler, Kløverfrø der faaes, og hvormange Fold der høstes; hvormeget Vinter=Raps og Sommer=Raps; hvormeget Hør og Hamp - samt hvormeget Frø dette har givet, og hvormange Lpd. uheglet Hør og Hamp det ventes at ville give; hvormeget Kommen og Humle; hvormange Væve, Kalkbrænderier, Teglbrænderier, Pottemagerier, Garverier, Feldberederier; hvormange Møller til Meelmaling alene, hvormange til Meel= og Grynmaling, hvormange til Grynmaling alene, men Haandqværnene optælles ikke med; hvormange Oliemøller, Valkemøller, Papirmøller, Barkmøller; hvormange af disse Møller der drives ved Vind, hvormange ved Vand, hvormange ved Heste, hvormange ved Damp, og hvormange ved flere af disse Kræfter samlede; hvormange Par Træsko der til virkes aarligen i vore Sogne; hvormange Pund Strømper, Trøier, Buxer, (salva venia) og andet Uldengods der forarbeides; hvad Værdie Kongetienden har aarlig, item Kirketienden, item Præstetienden, item Qvægtiende, Smaaredsel, Midsommersrente og andre deslige Smaa Afgifter (ja, de ere kun smaae, desværre!) til Præ steen; hvad Degnekaldet indbringer; hvormange Doctore og Jordemødre og Kromænd der er i vore Sogne; hvormange Skoler, og hvormange Børn der er i disse Skoler; hvormeget der udredes til disse Skoler; hvormange Fattighuse, item Hospitaler, item Arbeidsanstalter der haves; præter plura, p. p. Dybt, saare dybt maa jeg drage Veiret efter Optegnelsen af disse svære Masser, Man seer, at uagtet alle en nyere Tids Jnstitutioner, hvoraf der gjøres saameget Væsen, gaaer Alting dog tilsidst ud over os Præster. Hvilket opus vil ikke dette blive, J min Alder vil Man svarligen kunne vente dets Fuldfærdigelse. Det svimler allerede for mig, naar jeg betænker, at jeg skal fremskaffe en paalidelig Oplysning om, hvormange Pund uldne Buxer der aarligen forfærdiges i de mig allernaadigstanbetroede Menigheder; - Fruentimmerklokker ere vel ikke udtrykkeligt nævnede, men jeg anseer det hævet over enhver Tvivl, at det ogsaa maa paaligge Sjelesørgeren, at fremskaffe en sikker Meldelse om, hvormange Pund der aarligen forarbeides af slige Klokker quæstionis. Og der ligger Sneedriver omkring mig paa alle Kanter af et undgrundeligt kubisk Jndhold! Dette til Efterretning for dem, som troe, at en Sjelesørgers Bestilling er fast for Intet at regne. Man taler saameget i denne Tid om Finantssagen; men hvad er vel Finantssagen mod dette Værk Stænderforsamlingerne have allerede kostet Landet circul 86,892 Rbd. 4 Mk. 13 s.; men dog skal det være og Geistlige forbeholdet, at løse saa svære Opgaver og at udføre saa uhørte Beregninger, altsammen gratis, omsonst, uden Betaling, midt i Vinters Hjerte, i en Kulde af 17 Grader, der er saa penibel og penetrant, at end- ogsaa Iisdækket paa Maasen er over en rhinsk Fod tykt, hvilket, efter en Skrivelse fra Amsterdam, frembyder et yderst sælsomt Skue, som nærmere kan eftersees i sidste Postdags Aviser. Overalt er det, forat jeg skal fatte mig kort, min uforgribelige Mening, at disse omtalte Stænder med Tiden ville gaae ganske ind. Velbemeldte Hr. Algreen-Ussing har jo allerede foreslaaet, at de to Stænderforsamlinger skulle sammendrages til Een men fra Een til en Halv, og fra en Halv til slet Jngen, er, efter min Dømmekraft, ikke længere, end fra To til Een. Naar først det Halve er formeget, bliver snart ogsaa det Hele formeget. Jeg beder ærbødigst, at mine ærede Medborgere ville beopagte Tidens Tegn. Man seer jo, her udi vort velsignede Jylland, som i Aarhundreder har befundet sig vel uden Stænderforsamlinger Man seer jo, siger jeg, hvorledes den ene Deputerede melder sig ud efter den Anden. Saaledes har, c. g. Hr. Justitsraad Nygaard til Steenalt, erklæret, at han ikke kan møde ved den nuforestaaende Stænderforsamling i Viborg. Og hvor svært det allerede falder, at faae Sup planter, sees deraf, at den første Suppleant, Hr. Kammerherre og Baron Kragh Juel Wind Arenfeld allerede tidligere har undskyldt sig for at modtage Valget, hvisaarsag man maatte tage den Anden i Betragtning, se. Hr. Kammerherre Arenstorff, men han er allerede forhen indkaldt istedetfor Hr. Major von Oppen Schilden, hvis formedelst Man nu maa gribe til den tredie Suppleant, Hr. Kammerjunker Mylius. Hvorlænge vil vel dette kunne subsistere, desligest har Hr. Landsoverretsprokurator Otterstrom anmeldt, at hans Forretninger ved Bankkontoiret i Aarhuus ikke tillade ham at give Møde i Stænderne; der maa da atter en Suppleant herfrem Jligemaade see vi, at Hr. Proprietair Splid ikke kan møde, paa Grund af, at han har tabt sin Hørelse; atter maa nu en Suppleant herfrem. Fremdeles læse vi, at Procurator Jngerslev ikke kan møde, fordi Bestyrelsen, af en ham tilhørende Hovedgaard, som han fra 1ste Mai d. A. skal overtage, kræver hans Nærværelse; atter en Suppleant. Hr. Kjøbmand Faartoft har undskyldt sig med, at hans Næringsvei ikke tillader ham at være fraværende, og da Suppleanten, der var dobbelt Suppleant, allerede er indkaldt, saa skal der nu vælges paany baade Repræsentant og Suppleant. Endvidere formærke vi af Tidenderne, at Hr. Gaardeier Windfeld har erklæret, at Beskaffenheden af hans Næringsvei ikke tillader ham at møde, atter og atter maa da en Suppleantus herfrem. Men naar der nu ingen Suppleanti gives mere, eller naar disse begynde at undskylde sig (efr. Luc. 14, 18) hvorledes skal det saa gaae det hele Stændervæsen, til hvilket jeg, uden mærkelig Forbedring i mine Jndkomster, udi Aaret 1837, Juli Qvartal, har maattet bidrage 1 Rbd. 14 s. siger og skriver een Rigsbankdaler fjorten Skilling, hvilket, om paafordres, med Amtstuens Qvittering kan bevises. - Mere hernæst. Den ult. Febr. 1838. Salutem omnihuus fratribus.