Extraordinaire Relationer, 1739-07-01
Den 11 Julii udkom under Hans Kongelige Majests. Høye og Hellige Haand og Seigl en Forordning, angaaende en Halles Oprettelse for Uldene Manufacturerne her udi denne Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, hvor ald sammesteds forarbeidet Klæde og andet Ulden Gods, kand vorde efterseet; Denne Anordning bestaar af 15 Poster, hvis Jndhold er omtrent denne: 1) Hallen skal holdes paa et beqvemt Sted, og skal de dertil beskikkede Personer være en Hallmester, en Kræmmer som skal føre Pennen, og tvende Fabriquanter, som eftersee de fabriquerede Vahres Dygtighed. 2) Saasnart Hallen er indrettet, skal alle Fabriqueurs med et dertil indrettet Mærke lade brænde deres brugende Recter og Skier-Rammer, og maa ingen Fabriqueur efter den Tiid bruge noget Reet, som ey er stemplet, under fire Rdlrs. Straf. 3) Ved Vahrenes Eftersyn skal enhver Fabriqueur enten selv eller i det mindste hans Mester-Svend være tilstæde, for at være vidende hvad Feyl der befindes ved hans Vahre, paa det hand desbedre kand komme efter, ved hvem den begangne Forseelse kand være skeet. 4) Alt fra Væven kommende Klæde skal da her eftersees, og skal da af Mesteren betales i Straf for hver Underslag der findes paa hans leverede Klæde, 2 Skilling Danske, for en saa kaldet Poder Klov 6 s. og for Tasser, Sekker, ledig gange og andre Feyl efter befindende Beskaffenhed, hvilke Straff Penge strax skal erlegges, hvis ikke, skal det ham kortes i næste giørende Leverance. 5) Paa det Klædet med Forsigtighed og Fliid i Spindingen og Væven kand blive behandlet, saa anordJulii Maaned anordnes, at i fald det befindes at Gespinset i Klæderne er ulige, sommesteds fiint og andensteds groft, item om det er sommesteder tæt, andre steder løs slagen, at den Arbeidere, hos hvem Feylen befindes, skal derfor sættes i Straf. 6) Jntet Stykke Klæde maa antages til Valkning uden derpaa staar Hall Stempel, med Mesterens Navn og No. under 4 Rdlr. Straf. 7) Dersom det skeer, at nogen Forseelse ved Klædet, som ey ved første Halling er bleven observeret, siden ved Valkningen lader sig tilsyne, som kand komme af Uldens ey rette Sortering eller Melange, hvorudover Klædet kand valkes meere ind paa samme end paa andre Stæder, og derved blive smalt eller kort, da skal af Hall lens Tilforordnede skiønnes paa enten Skylden er hos Fabriqueuren eller hos Valkeren, og skal den Skyldige da straffes derfor efter Beskaffenhed. 8) Med Bereedningen skal og Hallens Tilforordnede have nøye Jndseende, at om derved begaaes nogen Feyl, den Skyldige kand da straffes; Til Klædets Rauning maa ey bruges andre Instrumenter end Korde Boller under 4 Rdlrs. Straf første gang, anden gang dobbelt, og saa fremdeles, iligemaade skal sees efter at Klædet ikkuns rekkes lidet i Rammen, at det siden ey skal tabe for meget ved Krympningen, 9) Klæderne skulle og efter Farvingen halles, og naar Vahrene ey befindes at være giennemfarvede, eller at have Pletter eller anden Feyl, da skal Farveren sættes i Straf, og dersom Feylene ved Omfarving kand ændres, skal sligt af Farveren skee uden Betaling. Klæder som meer end eengang skal farves, indbindes saaledes ved Enden at hver Farve er for sig at kiende; men befindes det at Farveren sadte anden Farve paa det indbundne, end den Klædet havde bekommet, da skulle hand ansees med anseelig Mulct første og anden gang, men betrædes hand tiere, forbydes ham a. Saar. er døde 20 Kr. Aar 1739. ham at farve i et halvt Aar. Hallens Tilforordnede skulle og med Vedkommende overlegge hvad Farve et hver Stykke Klæde skulle have, hvorved var at i Agt tage Klædets Beskaffenhed, hvad Farve det best kunde tage imod, saa og hvad Couleur best var at debitere. 10) Hallens Tilforordnede skulle enten hver for sig, eller samtlige, saa tit mueligt være kunde, gaae omkring til Fabriqueurerne for at see om nogen brugte andre end brændte Reter og Skier rammer, ligeledes om de opsætter deres Klæder med mindre Traader, end Recterne holde, eller om de give deres Klæde ud for fleere hundrede Traader end de virkelig holde, da de Skyldige herfor skulde ansees alt efter anden Postes Formeld. Og skulle derfore Mesterne forpligtes, førend noget Klæde til Hallen antages, at betegne Klædet med et vist Mærke og No., saa og ved særdeles Tegn tilkiende give af hvor mange Traader Klædet er forarbeidet, samt hvad Uld dertil er forbrugt. 11) Ligeledes skulle Hallens Tilforordnede have Tilsyn med Be redningen, og betrædes nogen at handle imod det som i dend ottende Post er anordnet, da straffes de efter samme Postes Tilhold. 12) Dersom det skulle findes fornødent at alle Stykker Klæde bleve skaarne lige lang i Rendingen, da skal Fabriqveurerne holdes dertil at de saadant under vedbørlig Straf, i Agt tager. 13) Udi Tilfælde, som ikke egentlig i denne Anordning er omrørt skulle Hallens Tilforordnede holde sig den om en Halles Indrettelse den 31 Martii 1705 udgangne Forordning efterretlige, for saa vit samme derpaa kunde passe; og ellers sig saaledes i deres Embede forholde, som de agte at tilsvare; 14) Den til Pennen at føre antagne Person, skal udi en igiennemdraget og forseiglet Bog anføre alt hvis ved Hallingen passerer, og antegnes hver Stykke Vahres Rummer og Merke, hvor mange hundrede Traader det bestaar a 32 s. Julii Maaned, staar af, hvad Uld det er, Mesterens Navn og Maalet med videre, saa at alt hvad ved et Stykke Klædes Halling, er bleven observeret, anføres, ligeledes naar Vahrene paa Magazinet leveres, skal over hver Mandsfabriquerede Vahre holdes i parte Conto. End skal hand have Hallens a parte Stempler, som ved hver gang et Stykke Klæde i Hallen forevises skal slaaes paa Blye Lodder; Hand maaler og Klædet naar det er færdig og sætter accurate Alnemaal derpaa, som hand skal være ansvarlig til. 15) Naar Fabriqueurerne formeene sig fornærmede ved Hallens Tilforordnedes dem paasettende Straffer, kand det for Magazinets Directeurer angives, som skal høre begge Parter og derefter Sagen afgiøre, hvorved det skal have sit Forblivende og deres Kiendelse uden nogen Jndvending efterleves. 16) Med Bayer, Filter, Floneller og andre saadanne fabriquerede Vahre deres Halling, forholdes det paa samme Maade, som om Klædet er mentioneret. 17) Af de Penge, som betales for Hallingen, og som i denne Post er specificeret og fastsatt, nyder Hall-Mesteren den halve Part, den som fører Pennen en fierdedeel og den anden Hal-Mester en fierdedeel Part: Men de Penge, som gives for Vahre, som ikkuns maales og ey halles, beholder den alleene, som føre Pennen imod at hand anskaffer Blye-Lodder, Stempler og hvad Reedskab hand ellers dertil kand behøve. Endelig saa deeles de ved Hallingen indkommende Straff-Bøder paa samme Maade, som foran er meldt om de øvrige Hall Omkostninger.