Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Efter Langes Beretning dyrke de mange Guder, enhver vælger sig den Gud og Gudstieneste som han synes beste om. I deres Forhold skal de ellers være meget dydige. Hver har ikkun en Kone, og man hører snart aldrig omen utilladelig Omgang imellem begge Kiøn. Tyverie er meget sielden, og de ere saa lidet hevngierrige, at de ikke engang lettelig give sig i Trætte med nogen som har gjort dem imod, men Sagen bringes for deres Fyrste, og beroer ved hans Dom. De syntes at nyde en fuldkommen god Helbred, og at blive gamle, dog saae vi nogle der vare koparrede. Lange, fortalte os, at man her anvender de samme Midler for at hindre Koppernes Udbredelse, som hos os imod Pesten. De Syge bringes hen til et afsondret Sted, og Nærings midlerne rækkes dem ved en lang Stang. Portugiserne have først nedladt sig paa Savn. Hollænderne fordreve dem derfra, dog søgte de ikke at faae Eiendom til Øen, men de vare tilfreds at kunde indkiøbe Levnetsmidler til Jndvaanerne paa deres Specerie Eylande, hvor de allene lægge sig efter denne vigtige Artikel af den hollandske Handel, og følgelig ey kan holde Qvæg, eller avle andre Planter. Omtrent i Aar 1760 indgik det ostindiske Compagnie en ordentlig HandelsTractat med Fyrsterne paa Øen, hvorved det forpligtede sig aarlig at forsyne dem med en vis Forraad af Silke, fiint Lærred, Staal=Vahre, Arrak og andre Ting. Derimod lovede Fyrsterne, at de og deres Undersaatter ikke vilde drive Handel med nogen anden uden Compagniets Tilladelse, at de vilde optage en hollandsk Resident paa Eylandet, som skulde passe paa, at Tractaten blev holdt, og endelig, at de hvert Aar vilde levere en bestemt Qvantitæt Riis, indiansk Korn og Callevansser. Kornet og Callevanserne bringes af Jndvaanerne i Chalupper til Øen Timor, Risen hentes af et Skib, som bringer Compagniets Vahre til Landet. Disse Vahre leveres som en Foræring og uden Betaling til Fyrsterne, Araken er dem meest kiærkommen, de give sig strax med deres Hofmænd i Færd med den, og holde ey gjerne op, til den sidste Draabe er drukket. Lange havde nu i 10 Aar været hollandsk Resident paa Øen, hans Medhielpere vare en Mand som var født paa Timor af en portugisisk Fader og en indiansk Moder, og en ved Navn Craig, hvis Fader havde været en Hollænder, og Moderen ligeledes et indiansk Fruentimmer. Lange maae besøge enhver Raja engang i to Maaneder, naar han reiser, har han 50 Slaver til Hest hos sig. Han havde i al den Tid, da han havde været paa Landet, ikke seet nogen Europæer undtagen os, og dem paa det hollandske Skib. Man kunde ikke kiende ham fra Øens Jndfødte, uden paa Farven og Klædedragten, forresten have de han fuldkommen antaget deres Skikke og Sæder i alle Ting, han sad paa den bare Jord ligesom de gjorde, tyggede altid Betel, og havde ogsaa taget et indiansk Fruentimmer fra Øen Timor til Kone, saa at hans Huus og Levemaade var aldeles som andre Jndvaaneres. Craig er Skolemester, og underviser endeel Børn i Læsning, Skrivning, og Christendommen. Hollænderne have ladet det nye Testammente, en Catechismus og andre gudelige Bøger oversætte og trykke i disse Øers Sproge, So lander saae dem i Craigs Huus, han viiste ham ogsaa hans Disciplers Skriveboger, adskillige af dem skrev en meget smuk Haand. Craig sagde, at der vare 600 Christne i Staden Seba, men hvori deres Christendom egentlig bestaaer, veed vi ikke, thi paa heele Øen findes hverken Kirke eller Præst.