Berlingske Tidende, 1815-05-08
Moniteuren af 23de d. indeholder følgende nye Tillægsact til den Napoleon, af Guds Naade a.a Statens Bestyrelse, have Vi til forskellige Tider bestræbt Os for Efterat Vi for 15 Aar siden ved Frankrigs Ønske bleve kaldede til med Benyttelse af de gjorte Erfaringer, at forbedre de constitutionelle i Former efter Nationens Tarv og Villie. Rigets Constitutioner ere taget. Dengang gik Vor Hensigt ud paa at danne et stort europæisk saaledes komne i Stand ved en Række af Acter, som Folket har anForderativsystem, som Vi troede vilde være passende til Aarhundredets Aand og gunstigt for Civilisationens Fremskridt. Forat fuldende det, og give det al mueligt Omfang og Fasthed, havde Vi udsat Formaal at beskytte Borgernes Frihed. Vor eneste Hensigt gaaer Bestemmelsen af adskillige indre Jndretninger, som især havde til for Fremtiden kun ud paa at befordre Frankrigs Vel, ved at give den offentlige Frihed en fast Grundvold. Det bliver desaarsag nødvendigt at foretage adskillige vigtige Modificationer i Constitutionerne, Senatusconsulterne og andr. Rigsacter. Til denne Ende have Vi, idet Vi paa den ene Side af det Forbigangne beholde hvad der er godt og nyttigt, og paa den anden ville indrette Børt Riges Constitutioner overeensstemmende med Nationens Ønsker og Tarv, og passende til den at forelægge Folket en Række af Foranstaltninger til dets constituFredstilstand, som Vi ønske at vedligeholde med Europa, besluttet tionelle Acters Forbedring, kort, at forene den høieste politiske Frihed og individuelle Sikkerhed med den fornødne Magt, forat for telse hos Udlændingerne. Ifølge deraf skulle efterstaaende Artikler, skaffe det franske Folks Uafhængighed og Vor Krones Værdighed Ag forelægges alle Borgere i hele Frankrig til fri Antagelse: 1. Almindelige Foranstaltninger. 1) De hidtilværende Constitutioner mordificeres ved følgende. - 2) Den lovgivende Magt udøves af Keiseren og to Kamre. - 3 Det første Kammer, som kaldes Pairernes, er arveligt. - 4 Keiseren udnævner Medlemmerne. Pairernes Antal er ikke bestemt De tage Sæde naar de ere 21 Aar; men have først raadslaaende Stemme i det 25de. - 5) J Pairernes Kammer præsiderer Erke cantsleren. - 6) Medlemmerne af den Keiserlige Familie ere Pairs og tage i deres 18de Aar Sæde efter Præsidenten; men have først i det 21de Aar raadslaaende Stemme. - 7) Det andet Kammer, det bærer Navn af Repræsentanternes Kammer, udvælges af Folket. - 8) Antallet af Medlemmerne, som i det mindste maae være 25 Aar, udgiør 629. - 9) Dets Præsident udvælges af Repræsentanterne og forestaaes Keiseren til Antagelse. - 10 til 26 Repræsentanterne kunne atter vælges, og deres Kammer skal fornyes hvert femte Aar. Pairs og Repræsentantere kunne ogsaa beklæde andre offentlige Embeder, undtagen saadanne, hvor Statsregnskaber skulle aflægges. Keiseren sendet Kammeret Statsministre og Statsraader, som der tage Sæde og Deel i Forhandlingerne. Begge Kamres Møder ere offentlige; dog kunne ogsaa hemmelige Committeer finde Sted. Keiseren kan prorogere eller opløse Repræsentanternes Kammer. Regieringen foreslaaer Love; Kamrene kunne forestaae Forbedringer; antager Regieringen ikke disse, saa maae Kamrene voterover Loven saaledes som den er bleven dem forelagt. Andet Hovedstykke handler og Valgeollegierne. 27 til 33) Fra Aaret 1816 skal et Medlem af Pairernes Kammet, som bestemmes af Keiseren, paa Livstid være Præsident i ethvert Departements Valgollegium. For Handelen og Manufacturerne skulle Repræsentantere udvælges. Tredie Hovedstykke, om Paalægslove. 34 til 37) Directe Paalæg kunne kun bevilges for eet Aar. Jntet Paalæg, intet Laan, ingen Domaineforstørrelse, ingen Udskrivning af Mandskab til Armeen og intet Mageskifte med nogensomhelst Deel af Gebetet kan finde Sted, uden ifølge Statens Love. Fierde Hovedstykke, om Ministrene og deres Ansvarlighed. 38 til 50) Ministrene staae til Ansvar; de kunne anklages af Repræsentanternes og dømmes af Pairernes Kammer. Samme er Tilfældet med Commandanterne tillands og tilvands, naar de beskyldes for at have compromitteret Nationens Sikkerhed og Ære. Femte Hovedstykke, om Retsmagten. 51 til 58) Keiseren udnævner alle Dommere paa Livstid. Jurivedbliver. Keiseren har Ret til at benaade. Sjette Hovedstykke, om Borgernes Rettigheder. 59 til 63) De Franske ere, saavel hvad Afgivter og offentlige Byrder, som Adkomst til borgerlige og militaire Embeder angaaer, ligefor Loven. Religionsfrihed garanteres Alle. Enhver Eiendom, som er forhvervet ifølge Lovene, er hellig. - 64) Enhver Borger har Ret til at lade sine Tanker trykke og bekiendtgiøre, uden at lade dem underkaste Censur; dog maa han forsyne dem med sit Navns Underskrivt, og staae til Ansvar for deres Jndhold. - Enhver har Lov til at indkomme med Vonskrivelser, saavel til Keiseren som til begge Kamre. - Jngen Stad og ingen Deel af Gebetet kan erklæres i Beleiringsstand uden i Tilfælde af borgerlige Uroligheder eller en fremmed Magts Jnvasion. - 67) Endvidere erklærer det franske Folk, at det ikke vil give sine Repræsentantere Fuldmagt til at foreslaae Bourhonernes Gienindsættelse paa den franske Trone, end ikke da om den Keiserlige Familie ganske skulde uddøe. Heller ikke maae de paa nye bringe i Forslag Adel, Lehnsret, Tiende, eller nogen privilegeret Religion. Ogsaa er Nationaldomainernes Salg uigienkaldelig. Folket nægter Regieringen, Kamrene og Borgerne Ret til at fremkomme med noget somhelst Forslag i ovennævnte Henseender. Givet i Paris, den 22de April 1815. Undertegnet: