Viborger Samler, 1817-05-05
J Jversens fyenske Avis læses: Anviisning til at bygge Huse af Leer med iblandet Halm Deels efter mundtlig Meddelelse af Muurmester Mertinsi Nykiøbing paa Falster, deels som jeg selv har seet Arbeidet foretages. P. D. Faber. 1) Leret opgraves saa nær Arbeidstedet som muligt Kan dette ikke finde Sted, henføres det saa nær muligt ved det Sted, Væggen skal opføres paa. Æltningen kan skee forskiellige Gange. 2) Alt Leer er brugbart, men det Hvide synes anvendeligere end det Røde. Leret af gamle Bygninger, med iblandet Kalk og Gruus af gamle Mure, er det bedste, Er Leret fedt vil det revne. Det flyder og lettere, naar det af Fugtighed angribes. I det fede Leer maa blandes under Æltningen en Deel skarp Muurgruus, eller saa meget som der udfordres til at giøre det beqvemt til Muurarbeide. Men det maa være Gruus, og alt Sand maa frasoldes eller afharpes. Mergel duer ikke. 3) Grunden bør bygges af Kampesteen, saa dybt at den har fast Underlag, og saa høit at den er et eller to Qvarteer over Jordens Overflade. Er Grunden ei forsvarlig lagt, vil den let synke under den svære Leermasse, og Revner foraarsages i Murene. Til en Leermuur 4 a 5 Alen høi, udfordres Grundvolden at være 1 Alen bred. Skal den være til 2 Etager eller 9 a 10 Alen, udfortre1 a 2 Qvarteer større Bredde, saa at Muren bliver i Qvarteer tyk i underste, og 18-24 Tommer i øverste Stokværk, da behøver Væggen ikke at være tykkere en 1 Alen, naar Huset har 14 Alens Bredde, men er de smallere kan 18 Tommer gjerne være tilstrækkelig. 4) Naar Leret er opgravet, skildt fra al Jord og henlagt til Æltning omtrent 6 Tommer høit, paaføres Vand for at gjøre det blot til næste Dags Arbeide, og kan det trædes af Heste, Stude, eller i det Store ved en Æltevogn, der i Teglbrænderier bruges. 5) Efterat de største Klemp ere udtraadte, lægges et Lag Halm gandske tyndt over hele Traadsen (Leerælten) hvilken derefter sammentrædes med Leret. Dette foretages i alt tre Gange. Men derved iagttages, at Halmen ikke er for lang, det vil sige over 4 a 5 Qvarteer, i hvilket Tilfælde den overhugges. Leeret maa ikke æltes for blødt, men hellere noget stivt, saaledes som det i Almindelighed udfordres til at sættes i Bagerovne, Blandingen med Halm maa skee omhyggelig, saaledes at ingen Baand komme imellem. Det maa være sund og frisk Halm uden Blanding af Hø, og den maae udspredes lige tyk overalt. 6) Kaar Æltningen er foretaget, optages Leret med Haand eller Spade, og sættes paa Grunden. Det begyndes ved den ene Ende, og dermed gaaes rundt indtiman kommer til samme Sted igien. Høiden er bedste passende, naar den bliver 1 Qvarteer. Saasnart et lidet Stykke er paasat, kan man med smalle Træsværk eller (som de i Sielland kaldes og bruges) Loslæger, begynde at sammenbanke den vaade Leermasse, hvorved denne bliver tet og kryber ud i alle de Aabninger og Mellemrum, som Smaastene, Optagning, Paasætning o. s.v. kan foraarsage. Saasnart denne Sammenbankning er tilstrækkelig foretaget, begyndes det andet Lag, og fremdeles til Væggen har sin fulde Høide. Dog maa ny Lag ei paaføres, førend det sidste er stivt, om det just ikke er tørt. 7) Karmene til Dørre, Porte, Vinduer og Lemme, bor enten være færdige i Forveien eller en Karm af Tømmer forfærdiges, for at kunne udfylde Aabningen under Arbeidet, at dette ikke siden skal gientages uden Nytte, Dag bør der oven over Karmen lægges et Bræt, der igien udtages, da Erfaringen lærer, at næsten enhver Leervæg under Tørringen synker 1 a 2 Tommer. Det vilde maaske stedse være rigtigt, naar Leervægge ikke inden Julii Maaned kunne være færdige, da at forfærdige Væggene, og først næste Aar indlægge Tømme, ret, og opsætte Sparreværket. Man behøver ikke at frygte for, at Væggene skulde forbærves, naar man blolægger over dem et Lag Halm eller Tang, gamle Brædder, Riis eller sligt. 8) Væggene kunne gjøres færdige uden Form. Men da udfordres, at Væggen i Forveien afmaales, og som det kaldes i Konstsproget afveies saaledes som Muurfolbære sig ad, naar de opføre Grundmuur eller Skorsteen, De Ujevnheder, som Væggen, naar den er færdig og tør da har, afhugges med gamle Øxer, Bredbiller, saaledes at den bliver aldeles jevn; og derefter kan den afrappes spækkes med Leer og Kalk, afpudses, og kalkes, eller ved farvet Mængning afstryges. 9) Det er gavnligt at Ledestykkerne (Remstykkerne. ere færdige for at kunne indlægges med det øverste Lag Leer, thi da kan en Karm af Leer lægges indenfor dette Ellers maae det siden mures fast, paa det ikke stærk Storm skal forrykke eller afkaste Tagværket. 10) Skal der gjøres Mellemmure til Skillerum, de bør disse forfærdiges tilligemed de Ydre; thi ellers forbindes disse vanskelig med hverandre. I det jeg giver mig den Fornøielse at tilstille D. V. den begjerte Underretning; melder jeg tillige, at Muur, mester Mertins i Nyekjøbing ikke allene mod Betaling paatager sig Forfærdigelse af Huse med Leervægge; men ogsaa efter Accord selv lader samme opføre. Endelig anføres, at Hr. Overkrigskommissair Friis, Eier af Giedsergaard her paa Falster, i denne Sommer ladet opføre en heel Længde der paa Gaarden, efter benævnte Bygningsmaade.