JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
England. Man kan med det første vente Reglementet for den nye Postgang mellem England og Ost-Indien over Suez, ifølge det afsluttede Forlig mellem Vicekongen af Ægypten og England, Naar denne kommer i Gang og den projecterede Jernbane mellem Calais og Marseille bliver fuldført, saa kan man i Løbet af 14 Dage reise fra London til Bombay og inden en Maaned erholde Svar paa et afsendt Brev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Hr. Pritchard afgik den 18de med Dampskibet "Avon" fra Southampton til Jamaica, hvorfra et brittisk Krigskib skal bringe ham til den mexicanske Havbugt. Derefter reiser han tillands til det stille Hav, hvor et brittisk Krigskib modtager ham, for at bringe ham til hans nye Bestemmelse, de Søfarendes Øer. Efter Standart afgaaer Pritchard som Missionair, dog skal han tillige fungere som brittisk Generalconsul. Hans Function paa Skipper=Øerne kan deels betragtes som en Belønning, da disse have omtrent tredobbelt saa stort Antal Beboere som Selskabs-Øerne; deels seer man deri en Anerkjendelse af den Energie, han udviklede mod Frankrig, efter som Rygtet vil, at Frankrig skulde have Lyst til at spille samme Rolle paa disse Øer som paa Otaheiti.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Tydskland. Det katholske Ugeblad for Øst og Vestpreussen opkaster i en mod Ronge rettet Declaration det Spørgsmaal: Hvordan gaaer det til, der gives mange hellige Christi Kjoler, og Een kan dog kun være det, om der overhovedet gives nogen" og det giver herpaa følgende lærerige Svar: Det er ganske ligegyldigt, naar kun intet ondskabsfuldt Bedrag finder Sted, saa skader dette ikke; betragt Kjolen, selv og Christus ikke har baaret den, naar den blot betragtes med det troende Øie, som forlanges, saa er det godt, det store hellige Øiemed er opnaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Da Biskop Arnoldi fra Trier den 18de ankom til Cøln, bragtes ham et Fakkeltog. Nogle Geistlige og Advocater var det lykkedes efter mange Bestræbelser at samle et Par tusinde Mennesker i den Anledning; af de dannede Classer toge kun faa Deel, ligesom det Hele ikke udgik fra Borgerskabets Repræsentanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Schweiz. Folkestemningen yttrer sig efterhaanden i de fleste Cantoner bestemt mod Jesuiterne. Frygt for Fremtiden og den eengang opvakte Mistro hos begge Partier har bemægtiget sig Gemytterne, saa at man neppe kan vente at Forvirringen. kan hæves paa en rolig og fredelig Maade. De i Lyon bosiddende Schweizere have til deres Medborgere i Fædrelandet sendt en Adresse, i hvilken de bevidne deres Deeltagelse i Kampen mod Jesuiterne, formane til Udholdenhed i denne og tilbyde deres Hjælp om det behøves i Gierningen, for at befrie Fædrelandet for disse Fredsforstyrrere og Fjender af dets Jnstitutioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Norge. Norske Morgenbladet har givet en officiel Erklæring om den Advarsel, der af Medlemmerne af den norske Regjering er meddeelt de under samme ansatte Embedsmænd. Man seer af denne Erklæring, at Advarselen var ganske ubekjendt for Kongen, indtil den offentliggjordes i Aviserne, og skal være fremkaldt ved en Række mod Regjeringen fjendtlige Artikler i "Den Constitutionelle", hvis Redacteur Munch er Copiist i Finantsdepartementet. Endvidere meddeler "Morgenbladet", at det norske Statsraad har udgivet en ny befaling, der i Sammenhæng med den foregaaende synes at forraade den Hensigt, paa enhver mulig Maade at unddrage Stadsraadets Forhandlinger fra Offentlighed. Statsraadet skal nemlig have befalet Embedsmændene i Departementerne, ikke at udlevere nogen Act uden Statsraadets Tilladelse. Kronprindsen og Hertug Gustav ledsage Kongen til Norge; naar de i April komme tilbage, begive de sig atter til Upsala, hvor de studere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Kongen har reguleret, hvad Stænderne have bevilget til den kongelige Huus- og Hofholdning paa følgende Maade: Kongens Hofholdning 420,000 Rbd. Bco.; Kronprindsens 25,000 Rbd.; Arveprindsens 20,000 Rbd.; Enkedronningens 80,000 Rbd. osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Blandinger. Paa en Recognoscering i Omegnen af Algier blev Oberst Jussuf ramt paa Hovedet af en fjendtlig Kugle, som kastede ham bedøvet fra Hesten uden at skade ham videre. Da han atter kom til Besindelse saae han, at hans Folk havde fanget en Beduin; det var just den samme, som havde affyret sin Pistol paa Obersten. Langt fra at vise Frygt stirrede han paa Jussuf med en Schakals vilde Blik. Jussufs Folk ventede at høre Fangens Dødsdom, men langt herfra sagde Obersten til ham: See denne smukke Hest og dette Par herlige Pistoler; Alt dette, og en Pung med 500 Francs giver jeg Dig, naar Du vil forene Dine Vaaben med vore!" – Araberen sindsede; pludselig greb han Pengene og Pistolerne, svang sig paa Hesten, og var et Øieblik efter ude af Syne. De franske Soldater sagde høit, at Obersten var narret. Men Jussuf bød dem vente. – Tredie Dag derefter kom Araberen tilbage med sine to Brødre, og anmeldte en Skare af 300 Ryttere, som alle vare villige til at gaae i fransk Tjeneste. Dette skeete, og de have siden viist sig troe og tappre Den særdeles agtede Rabbiner Moses Landsberg, som i 31 Aar havde været Præst ved Synagogen i Karge, sank den 7de f. M. livløs til Jorden midt i sin Prædiken, ligesom han havde udtalt Jobs Ord: Nøgen, kom jeg af Moders Liv, og nogen skal jeg vende tilbage til Jordens Skjød!" Paa hans Begravelsesdag vare alle Boutikker i Karge lukkede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
(Forlangte Jndrykkelser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
I Stifts-Tidendens 9 har en Jndsender søgt at gjendrive mine bemærkninger og Amtsreisernes Afløsning og til den Hensigt hensat en Oversigt over de Reiser, som ere afgivne af et Sogn af Middel-Størrelse, efter en Gjennemsnits Beregning for de sidst forløbne 3 Aar. Denne Oversigt er, siges der, støttet paa Sogneforstanderskabernes Jndberetninger og er saaledes øst af en Kilde der ikke staaer aaben, hverken for mig eller nogen anden sle- og ret Sogneforstander; det er derfor naturligt at den ved sit større Omfang synes bedre skikket til at afgive en Norm men, at den af mig opstillede Beregning, desuagtet ikke kan kaldes aldeles urigtig og at vi, ud forskjellige Veie, komme til det samme Resultat, haaber jeg at kunne godtgjøre: Inds. Oversigt opgiver, de ridende Bud indbefattede, 10. Reise aarligt til 18 1/4 Miil eller omtrent 1 1/4 Miil pr. Reise En saadan Reise har jeg anslaaet til en Værdie af 1 Rbd. og vil man endelig beregne den efter Vognmands-Taxten 4 Mk. 8 s. pr. Miil, vil dog Beløbet, 12 Rbd. 3 Mk. 6 s., ikke opveie det calculerede Vederlag 20 Rbd. 5 Mk. for et Sogn paa 250 Tdr. Hartkorn, der vel endog, især med Hensyn til Lolland, er under Middel-Størrelse. Naar hertil føies, at Stiftamtmandens, Biskoppens og Amtsforvalterens Reiser og navnlig de ridende Bud i Amtets Tjeneste, hvorom jeg forøvrigt intet finder i Forordningen 26. Juni 1844 § 4, have faaet en usædvanlig Størrelse ved Hs. Majestæt Kongens Reise heri Stiftet i Sommeren 1843, at den saakaldte betydelige Classe af Frireiser til Herredsfogder og Birkedommere, der af mig er udeladt af Beregningen, ikke forbigaaet, thi Havren har jeg omtalt, ikkun er opgivet til 1/2 Reise aarlig af hvert Sogn, tør jeg fremdeles formene, at min Beregning er ligesaa nær ved det Rigtige som Jnds. Oversigt, denne tilfældige Tilvæxt fraregnet. Sagen er saa simpel og fattelig for Enhver, der vil uleilige sig med at tænke over den, at et Forsøg paa at vækk falske Forestillinger om den, som Jnds. tillægger mig, vilde være baade uklogt og hensigtsløst, og ligesaalidet som dette vilde være lykkedes mig, ligesaalidet kan denne umotiverede Sigtelse være beregnet paa at vække Tillid til Inds, overfladisk behandlede Referat, Falster den 24de Januar 1845. En Sogneforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Spørgsmaal. Er det humant, eller er det i Told- og Consumtions=Anordningernes Aand, naar en Consumtions=Jnspecteur nægter det formalede Korns Indførsel, fordi det mulig kommer nogle Minuter efter Solens Nedgang; jeg siger mulig, fordi det virkelig i disse taagefulde Dage er vanskeligt at bestemme om Solen er oppe eller nede. En saadan Inspecteur bør ogsaa have i sin Magt at gjøre Blæst, til Vederlag for Mølleren, der meget ofte kommer i Forlegenhed for at skaffe Kornet for malet til en saa yderlig bestemt Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
En Brændeviinsbrænder. De
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
AVERTISSEMENTS. Paa mit Forlag er udkommet: Prædiken paa Nytaarsdag, holden i Nykjøbing og Systofte Kirker af M. Mørch, Hansen. 12 Rbsk. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
At Hr. Forvalter Hansen paa Leerbjerggaard ved Vand holm, af mig har modtaget Constitution indtil videre som Taxationsmand for Fuglse Herred, i det Lollands-Falsterske Brandforsikkrings Selskabs Anliggender, i afdøde Møller Lassens Sted, bekjendtgjøres herved til fornøden Efterretning for Selskabets Medlemmer, Øllingsøegaard den 24de Januar 1845. Wilhelm, p. t. Vice-Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
For 2 unge Piger, oplærte som Meiersker paa det Lollands-Falsterske landoeconomiske Selskabs Bekostning, den ene i Holsteen, den anden paa Ourupgaard, søges til 1ste Mai d. A. Condition. Underretning gives af Tesdorf, Friderichsen, Bartholin Eichel, Ourupgaard. Fuglsang. Nielstrup. Den 23de Januar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Hvo, som kunne have Lyst paa det Lollands Falsterske landoeconomiske Selskabs Bekostning, fra 1ste Mai d. A. at blive oplærte som Meiersker, enten i Holsteen eller her i Stiftet, behager at henvende sig til Tesdorp, Friderichsen, Bartholin Eichel, Ourupgaard. Fuglsang. Nielstrup. Den 23de Jan. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Da Rygtet siger, at Pigen Rikke Jacobsen skal i Kjøbmand Benzons Boutik, fra mig have frastiaalet i Tørklæde, vil jeg ei undlade paa Forlangende herved at bringe til offentlig Kundskab, at nævnte Rygte er aldeles falskt. Freucken. Maglebrænde Byes Jordeiere, der have Kundskab om, at flere Personer indfinde sig paa deres Jorder, med ladet Gevær, og der, som uberettiget, udøve Jagt, saa advares deslige Personer om, for Fremtiden at fraholde sig saadan lovstridigt Foretagende, thi i modsat Fald, ville de blive anholdte, saggivne og i Overeensstemmelse med de Kongelige Lovbud, paa det allerstrængeste anseete og afstraffede. Nykjøbing. Ræve, Odder, Maar, sorte Katte- og Hare-Skind, kjøbes til høieste Priser af M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Østre Lollands theologiske Læseselskab holder sin aarlige Generalforsamling i Maribo den 5te Februar 1845 Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Hvidkaal, fine Kartofler sælges paa Prindse holm. 240 Rbd. 3 Mk. 9 1/2 s., Sedler og Tegn, Umyndiges Midler, under Nysted Kjøbstads Overformynderi, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans enten strax eller til 11te Juli d. A., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformyndere. Nysted den 23de Jan. 1845. W. C. B. Jensen. M. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Proclama. Ved Proclama af 18de ds., der er læst ved Underretten og vil blive læst i Lands-Overretten, ere Creditorerne efter afdøde Kammerr. Toldkasserer og Postmester Frederich Suhr af Rødby indkaldte med lovlig 12 Ugers Varsel, at melde sig til undertegnede Secretair, Procurator Bagger paa Raahauge gaard pr. Maribo, der som Enkens Laugværge af hende og Arvingerne er bemyndiget at afgjøre enhver retmæssig Fordring, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Raahaugegaard, den 23de Jan. 1845. Bagger
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribe Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Lollands Falsters Tidende. Hver Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing, Løverdagen den 1. Februar. No 14.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Det skandinaviske Selskab i Paris, hvis Stiftelse tidligere er omtalt, bestaaer ialt af omtrent 60 Medlemmer, størstedeels næringsdrivende Nordboere, som havde bosat sig i Paris; det er fuldkommen, constitueret som Selskab, har skrevne Love og et Locale i Rue St. Honore, som koster 800 Fr. aarligt, hvor det een Gang ugentlig forsamler sig Juleaften feirede de paa gammel nordisk Viis og med nordiske Retter, ved denne Leilighed var Forsamlingssalen iblandt andet decoreret med et Flag, hvori de tre Rigers Farver rødt, blaat og guult vare forenede. De Reisende fra Norden, som dengang opholdt sig i Paris, vare indbudte som Gjæster, og de Danske havde, paa nogle hoffähige Personer nær, hvem Selskabet ikke var fornemt nok modtaget Jndbydelsen, de Svenske og Norske vare forhindrede ved en Jndbydelse til deres Gesandsamme Aften. Det gik overmaade smukt og gemytligt til, nogle, af Medlemmerne forfattede, re nette Sange bleve afsungne og jublende Skaaler, tømte for det fjerne fælleds Fædrelands Enighed og Lykke. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
J Thisted Avis" har en Hr. Nielsen ladet indrykke Følgende: "Fredagen den 17de de, stædedes til sit Hvilested de jordiske Levninger af den almeenagtede, og som Lærerinde ved Thisted Byes Haandgierningsskole, særdeles afholdte og duelige, Jfr. Bruun. J denne Anledning lod Forældrene til en stor Deel, nemlig 22 uconfirmerede Pigebørn af hendes Elever, af Agtelse og Kjærlighed til den Afdøde, disse ledsage hende til Graven i en høitidelig Procession. Jmidlertid var dette paa en høist ubehagelig Maade nær blevet forstyrret, idet Stedets Provst 2 Dage forud, da han erfoer dette Forehavende, nedlægger et skriftligt Forbud derimod til Politimesteren, der tilstiller den constituerede Lærerinde samme, for at tilkjendegive Vedkommende dette Høist forundret og forbittret derover, – da lignende Æresbeviisninger oftere i Provstens Embedstid der, uden Paatale, have været viist Afdøde, vel maaskee Personer af nok saa høi og fornem Stand, og Stilling - henvender man sig til Provsten med Anmodning om hans Hjemmel for dette uventede Forbud, og erfarer da, at dette ikke er meer eller mindre end en Raadstueplacat af 1818, der formeentlig kun angaaer Kjøbenhavn, og blot forbyder Blomsterstrønning, ikke Liigfølge; at det var en Uskik som skulde afskaffes, samt, at Forældrene derved udsatte deres Børn for skadelige Følger, som Sundbedspolitiet burde forhindre, hvilket synes at tyde paa en usædvanlig Omhu for Børnenes Conservation fra Provstens Side, som de mindre kjærlige Forældre altsaa ikke skulle have for Øie. Atter forundret over denne Erklæring, der kun synes at kunne ansees som Bigrund, imedens Hovedgrunden muligen maa have en anden Oprindelse, henvender man sig til Politimesteren med Opfordring, om han fandt Anledning til at indskride som saadan, og drive Processionen fra hinanden, og da man fik den Erklæring, at Sligt ikke vilde skee, dristede man sig til at fuldføre den fattede Beslutning, uagtet Provstens Trudsel, at saafremt det blev iværksat, indstillede han Sagen til høiere Steder. At det var en smuk og høitidelig Procession, disse Smaa dannede, vil vist ikke Mange nægte, og hvad Følger der herefter kan ventes, faaer man taalmodig at oppebie. - Af den agtede Provst Michelsen tør vel imødesees en Oplysning om, hvorpaa en saa forunderlig og i den verdslige Politimyndighed indgribende Demonstration egentlig har grundet sig J Præste Amt har dannet sig en Landcommunalforening, som den 4de ds. holdt et Møde i Kongsted, hvor 94 Medlemmer vare tilstede, foruden et Par Hundrede andre Bønder og hvorhen den fra Stænderne bekjendte Amtmand Neergaard havde beordret en Politifuldmægtig, der, ifølge Beretningen om Mødet i Almuevennen" udførte sit Hverv med al Humanitet." Foreningen organiserede sig ved at antage Love og vælge Formand, Viceformand og Secretair, hvilken sidste Post overdroges til den af de Roeskildske Aristokrater saa meget frygtede Huusmand Peder Hansen i Lundby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Blandt de antagne Lovbestemmelser er ogsaa den, at Foreningen forbeholder sig Ret til, dersom Nogen, der besidder privilegeret Hartkorn, skulde melde sig for at blive Medlem af Samme, at nægte ham dette, hvis den finder Anledning dertil," hvilket Kjøbenhavnsposten" anpriser som en meget demokratisk Bestemmelse, som vi derimod ansee for en i høi Grad aristokratisk Handling, idet den vil statuere en Stands-Skilsmisse, der er ligesaa aristokratisk i sin Natur og fordærvelig i sine Følger som enhver fra de høiere stillede eller privilegerede Stænder udgaaende Statsseparatisme. Bestemmelsen er her ogsaa saa meget meere forkastelig som den anvendes ved en Forening ikke til privat sociale, men til et landcommunalt, altsaa almeent Øiemed, hvorfra det saaledes endog er aabenbar uretfærdig at ville udelukke nogensomhelst Landboerclasse. At Foreningen, som Kjøbenhavnsposten" paaberaaber sig (ved at anticipere et Forsvar for en Handling, som den selv ikke synes at ville betvivle, vil blive ramt af Dadel), er i sin gode Ret ved at foretage en saadan Udelukkelse, kan vel ikke benægtes; men ikke Alt hvad der er lovlig Ret, bliver derfor rigtigt, og i Foreningsøiemed er det ikke Retsbegrebet, men de gjensidige moralske Forpligtelser, der maae være de ene bestemmende. Vi raade saaledes vore sande Folkevenner og Hadere af Standsprivilegier, til hvilke ingen i større Grad end vi selv skal kunne regne sig, til at undgaae hvert Raad, der fører til Separatisme og statuerer et Aristokratie i Demokratiet, hvorved hele dettes sande Præg og ædlere Natur maa forsvinde. Heller ikke er det ved at hævne sig paa Aristocratiet at Folkesagen skal vinde Fremgang, men kun ved udholdende Kamp for sit eget Princip uden at krænke Andres Anskuelser eller besmitte sig ved i sig selv at optage hvad man hos Modpartiet netop bekjæmper. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Dersom en Fader indespærrede sine Børn, saaledes at de ikke kunde komme til andre Mennesker, og andre Mennesker ikke kunde komme til dem, og man derefter erfarede, at Børnene vare døde af Sult, skjøndt Faderen havde nok at give dem at leve af, da - hedder det i Fædrelandet af 22de f. M. - ere vi overbeviste om, at der overalt, hvor denne Historie berettedes, vilde yttre sig almindelig Harme imod en saadan Fader, og at han ikke vilde undgaae haard Straf. Men Hvad er det da, Berl. Tid i sit Mandagsnumer fortæller, om Colonien Jacobshavn i Grønland. Der er Hungersnøden gaaet til den Yderlighed, at Grønlænderne fortærede gamle afslidte Skindklæder, og der døde omtrent 40, med andre Ord en 1/2 eller : af hele Befolkningen, af eller som en Følge af Hunger. Den danske Regjering har, som bekjendt, ene paataget sig Omsorgen for Grønlænderne, den har forbudt alle andre Nationer at komme til dette Land eller bringe Næringsmidler dertil, og som bekjendt skulle Kjøbmændene være forsynede med et Aars Proviant, og dog døe de ulykkelige Grønlændere den forsmædeligste Død af alle, Hungersdøden. J hvilket Lys vil den faderlige danske Bestyrelse af Grønland staae i Verdens Øine, naar det erfares, at samme Aar, da dette foregik, har den som Monopolist af den grønlandske Handel havt mange tusinde Rigsdalers Jndtægt fra dette fattige Land, endog blot af den ene Artikel Kaffe, hvoraf den har afsat omtrent 60,000 Pund, med en Fordeel af idet Mindste en Mark pr. Pund. Vi have for længere Tid siden modtaget Underretning om denne skrækkelige Begivenhed; men vi tøvede med at omtale den i det Haab, at der maatte kunne anføres noget Klækkeligt til Undskyldning for de Vedkommende, og nu overraskes vi ved i et af Regjeringen begunstiget Blad at finde en Beretning derom, som om det var den simpleste Ting af Verden. Der behøves dog ikke synderlig Eftertanke til for at see, hvilken uhyre Anklage der indeholdes i dette Factum, og vi holde os forvissede om, at det er ufornødent, naar vi i Menneskelighedens og den danske Æres Navn opfordre Regjeringen til at foretage den strengeste Undersøgelse af denne Sag, og, dersom der er Noget at sige til de Vedkommendes Forsvar, snarest muligt at offentlig gjøre dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Jtzeh. Ugeblad beretter, i en Correspondent artikel fra Slesvig, at Hs. Maj. Kongen, efter Forlydende, igjen har ophævet Forbudet imod den slesvigske Forening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Den slesvig-holsteen lauenburgske Overappellationsret skal have stadfæstet den slesvigske Overcrimingerets Dom over Tiedemann, i Anledning af hans Yttringer ved Folkefesten i Haddeby, og saaledes frifundet ham imod at betale Omkostningerne
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Følgende Bekjendtgjørelse læses i Kjøbenhavns Adresseavis: Min ældste, elskede, sexaarige Søn, Fritz Christopher Bülow, hvem jeg, med Hs. D. Gouverneurens ædle Tilladelse, har havt hos mig i mit Fængsel i noget over et Aar, for at danne og undervise ham, og om hvem jeg havde de bedste Forhaabninger, fandt idag sin tidlige Død ved at falde i en Vaage i Castelsgraven. Gud kan saare; maatte han ogsaa ville læge. – J min Arrest i Citadellet Frederikshavn, den 21de Januar. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Atter har et Fruentimmer ansøgt om, at maatte erklæres for Mandfolk og at nyde hans Rettigheder. Herom indeholder Bibl. for Læger følgende Oplysninger: Petrine F., født d. 6te August 1817 i Landsbyen V. i Sjælland, hvor hendes Fader, afdøde Pastor F., var Præst, blev ved sin Fødsel anseet for et Pigebarn og overeensstemmende dermed døbt og opdragen. Allerede i sin Opvært udmærkede hun sig ved physiske Kræfter, saa Faderen ofte yttrede: det var ønskeligt, at hun havde været en Dreng. Med Pubertets=Alderen blev Stemmen dyb og grov; senere fremkom paa Overlæben, omkring Hagen og paa Kinderne, mørke stive Haar, som hun havde Vanskelighed ved at skjule. Der opstod nu al Formodning hos hende om, at man havde taget Feil af hendes Kjøn, og at hun var et Mandfolk. Hun henvendte sig derfor til Husets Læge, for at faae Oplysning om, hvorvidt hendes Formodning var rigtig eller ikke. Ved den Undersøgelse, som hun underkastede sig, og som senere gjentoges i Forening med Stedets Physicus, befandtes det da, at Petrine F. virkelig var et Mandfolk. Men mærkeligt er det, at Jordemoderen, en gammel erfaren Kone, og Moderen, der selv havde ammet Barnet, havde saaledes kunnet tage Feil af Kjønnet, og ikke senere opdaget Feiltagelsen. F. er nu i en Alder af 26 Aar, besidder meget gode Anlæg af Naturen og en dannet Forstand, og anbefales af Præsten R. som et meget agtværdigt Menneske. Han har nu indgivet sin Ansøgning til Cancelliet og at maatte erklæres for et Mandfolk, og saavel de vedkommende Læger som det kongl. Sundhedscollegium har anbefalet den.