JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Proclama. udskrivt. af St. Thomæ Pante=Protocol Litr. 6. Folio 430, Anne 1823 den 18de August, om Formiddagen Kl. 9 Slet, blev inden St. Thomæ ordinaire Byetingsret læst følgende Document : No. 5. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt : At Vi efter Os elskelige Capitainer S. C. Deville og John ning, af Vort Eiland St. Thomæ i America, deres qva Executores Testamenti efter afgangne Rasmand Moulinas herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle dette Boes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vores Lands=Overretsamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med trende Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Vor vestindiske Lands Overret og alle Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix danskevestindiske Regierings-Avis, indkalde alle bemeldte Rasmand Moulinas Stervboes paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forlølfor ovennævnte Executorer at anmelde og beviisligiøre, og skulle disse være pligtige til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore samt de Vestindiske Gields=Liqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald er skal ansees gieldende mod vore Fordringer og andre Rettigheder, samt at lade samme Ord til andet indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling : Den Kongelige danske vestindiske Regiering i St. Crour, den 13de August 1823. Bardensleth. Penz Rosenørn. Mouritzen. Pontoppidan. Bevilling for Executorerne i Ramand Moulinas Stervboe, Capitamerne S. T. Deville og John Ring, til ved Proclama, som læses ved Retterne og indrykkes i Aviserne, at indkalde alle bemeldte Stervboes Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Kongelige Bevilling og med det deri bestemte Varsel, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene sig at have noget Krav eller Fordring, af hvad Natur eller Beskaffenhed det end være maatte imod afdøde Rasmand Moulinas af St. Thomas, dermed for os undertegnede, som hans Executores Testamenti, at fremkomme og samme at beviisliggjøre inden de i Bevillingen foreskrevne Tiders Forløb. Sessionerne i Boet vil vorde holdne hver første og tredie Tirsdag i Maaneden, indtil Proclama for de danske vestindiske Creditorer udloder, men efter den Tid hver første Tirsdag i Maaneden udi Huse, No. 32 & 33 paa Nørregade, Kongens Qvarteer her i Byen, om Formiddagen Kl. 10 Slet. St. Thomas, den 13de August 1823. Som Executores Festamenti udi ovenmeldte Boe. I. C. Deville. John Ring.
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Tinglysningens Rigtighed testerer N. Giellerup. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 22de December 1823. Petersen. udskrivt. af St. Thomæ Pante=Protocol, Litr. 6. Folio 412. Anno 1823 den 14 Juli, om Formiddagen Kl. 9 Slet, blev inden St. Thoma ordinaire Byetingsret læst følgende Document: No. 11. i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders 1 og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At vi, efter Remi Francois, David Murrar og John Robert Poizat af Vort Elland St. Thomas i America, deres qva Executores Testamenti i Kiøbmand Louis Francois Stervboe herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, subpoena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle dette Stervboes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands hvende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vores Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Vor vestindiske Lands Overret og alle Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført udi St. Croix danske vestindiske Regierings=Avis, indkalde alle bemeldte Boes paa heranførste Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for ovennævnte Executorer at anmelde og beviisliggjøre, og skal disse være pligtige til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore samt de vestindiske Gields Liqvidations=Commissioners Bogholder=Contoiret paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ei skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder, samt at lade samme Ord til andet indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Den Kongelige danske vestindiske Regiering, St. Croix, den 7de Juli 1823. Bardensleth. Penz Rosenørn. Mourizen. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Bevilling for Executorene i afgangne Couis Francois Boe, til ved Proclama, som læses ved Retterne og indrykkes i Aviserne, at indkalde alle bemeldte Boes Creditorer. Jfølge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling, og med det deri bestemte Varsel, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring, af hvad Navn, Natur eller Beskaffenhed samme end være maatte, imod afdøde Kiøbmand og borger heraf Stedet, Louis Francois, dermed for os Undertegnede, som Executores Testamenti efter ham, at fremkomme og samme at beviisliggiøre, inden de i Bevillingen foreskrevne Tiders Udløb. Sessionerne i Boet vil vorde holdt ne hver første og tredie Fredag i Maaneden, indtil Proclama for de danske vestindiske Creditorer udløber, og efter den Tid hver første Fredag i Maaneden, udi Huset No. 22 og 33 paa Nørregade, Kongens Qvarteer, her i Byer, om Formiddagen Kl. 11 Slet. St. Thomas, den 11te Juli 1823. Som Executores Testamenti udi ovenmeldte Boe, J. R. Poizat. D. Murraf. R. Francois. Tinglæsningens Rigtighed testerer N. Giellerup. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 22de December 1823. Petersen.
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Rytterdistricts søndre Birk 3 Ret Æ den 3die denne Maaned og ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret den 15de næstefter, ere Creditorerne i Boet efter den i Frederiksberg afdøde Dorothea, fød Willumsen, Enke efter forrige Billardholder Nicolai Kierul, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos mig som Boets Skifteforvalter for at godtgiøre deres Krav. Med samme Varsel ere Afdødes Arvinger indkaldte. Blandt disse menes at være til, som testamentarisk Arving, et af Navn og Opholdsted ubekiendt Fruentimmer, en Datter af nu afdøde Mariane Willumsen, hvilken Sidste nævnte for endeel Aar siden levede i Ægteskab med en Gjørtlersvend, navnlig, saavidt vides, Lundberg, Lindgreen eller Dalberg. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Rytterdistricts søndre Birk, den 23de December 1823. Landt, constitueret. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de denne 129 - 1822 a 23. Maaned, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret heri Staden, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Kiøbmand Levin Seligmann Trier, der har handlet under Firma M. & C. Gebruder Trier, hans og efterlevende Hustrues fælleds Boe, til saadant deres havende Krav for os at anmelde og beviisliggjøre, samt til at lagttage deres Tarv under Skiftet. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 22de December 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt 2 Hof= og Stadsret, ere alle dem, som maatte have Fordring udi min afdøde Mand, Skibscapitaine Franz Hartmann Nielsens og mit fælles Boe, af hvad Navn nævnes kan, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at at melde og bevise deres Krav for mig og underskrevne min Lavværge, da enhver, retmæssig Gield kan ventes betalt. Kiøbenhavn, den 22de December 1823.
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Som Lavværge, Marie Kirstine Nielsen, Hoyen, fød Cabis. Brygger.
Berlingske Tidende, 1823-12-26
Ved Proclama, som er læst inden Helsingøers Bytingsret den 3de December B sidstleden og i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret den 15de f. M., ere Creditorer og Arvinger efter afdøde ugift Fruentimmer Else Sophie Bøgild indkaldte, de Første med 12 Ugers men Arvingerne med Aar og Dags Varsel, for inden saadan Tids Forløb hos Magistraten og Byfog. i Helsingøer at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og Arveret.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Lissabon, den 26de November. General G. Aviley sidder endnu i Polam=Taarnet og Gen. Do Rego i Fængslet i Almeida. Hans Proces er begyndt, og Jnfant D. Miguel vilde ikke høre paa hans Kone, som forsøgte at kast, sig for Prindsens Fødder. Derimod lever den berømte Borges Carneiro rolig i Provindsen som Professor. En anden forhenværende Deputeret er udnævnt til Clvil Gouverneur for Provindsen Faro. Ridder Torludes de Arangaju, som under Cortes=Regjeringen var Gesandt i Madrid, er udnævnt til Gesandtskabs=Secretair i Wien. De Spanske Cortes Medlemmer Soto og Casteion, som vare ankomne hertil, bleve arresterede, men efter nogle Dages Forløb bleve de atter satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Madrid, den 9de December. Flere Begivenheder - som beviste, at de af Franske Chefer med forskjellige constitutionelle Corps asluttede Conventioner vare overtraadte af Spanske Øvrighedspersoner - havde formaae den Franske Gesandt til at gjøre Forestillinger hos Regjeringen Disse Forestillinger skulle ogsaa være understøttede af Grev Pozz di Borgo og andre udenlandske Ministre. Da Hr. Sae; forhalede sin Afgjørelse desangaaende, havde Gesandterne desværet sig hos Kongen selv, og af ham faaet et gunstigt Svar. Man forsikrer, at Empecinado, hvem Sae; havde tiltænkt samme Skjæbne som Riego, ifølge disse Forestillinger er sat i Frihed. Endnu have hverken Morillo eller Ballasteros forladt Spanien. Hs. Majestæt har antaget den sidste Storinqvisitor til sin Skrift fader istedetfor D. Vict. Sacz. De jeistlige Beneficier, især de høiere, som blive ledige, skulle ikke for det første bortgives igjen, men deres Jndkomster skulle tilfalde Staren, hvortil en pavelig Bulle har bemyndiget Carl den fjerde.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
De exalterte Royalister tale hæftig imod det nye Ministerium og den fremmede Regjering, der har bevirket dets Ansættelse. De paastaae at vide, at der atter for tre Dage siden har været en ny Ministerforandring i Værk, men at den ved hiin Regierings Forestillinger hos Hs. Majestæt blev tilintetgjort. Hvad der især opbringer dem imod Ministeriet, er sammes forudsatte Hensigt at erkjende Cortes=Laanet, og denne Ultraernes Misfornøielse kunde meget let virke til at forhale hiin dog uundgaaelige Anerkjendelse.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Den 11te December. Grev Poto di Borgo er endnu ter, og reiser vel neppe for den 14de. Han har endnu bestandig ofte Conferencer med vore Ministre, og Hr. Talaru bliver lige saa lidet fremmed for Begivenhederne. Man taler ikke mere om nogen Amnestie; derimod bliver Stor-Jnqvisitoren, Biskopen af Tarazona, ventet hertil fra Frankrig, hvor han var i to Aar, og forholdt sig meget roligt. (Apper Efterretninger melde, at man beskjeftiger sig ivrig med Amnestie=Decretet, og at det kan ventes bekjendtgjort til Nytaar.) D. Vict. Sacz lod sig ikke see ved Høitidelighederne Anledning af Dronningens Fødselsdag. Han er nu afreist til Toledo. Her er udbredt det skrækkelige Rygte, at der den 3die og 4de i Granada af den fanatiske Pøbel i Forbindelse med en Deel af den royalistiske Milie er myrdet 124 Personer, som vare fæng lede paa Grund af deres politiske Meninger. Bispen af Osma er afreist til sin Post, og har taget nogle af sine Slægtninger, som han havde faaet ansat i Statsministeriets Bureauer, med sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Neapel, den 5te December. Militair=Commissionen i S. Maria di Capaa har dømt Hovedmændene for et hemmeligt Selskab, under Navnet: Frankrigs nye Reform. Det havde til Hensigt at omstøde den legitime Magt, og indføre det rene Democratie. For at undgaae alle Efterforskelser, havde Conspiranterne intet fast Forsamlingsted, men corresponderede ved omreisende Medlemmer, og kjendte hinanden paa visse Tegn og Ord. Inde paa Brystet bare de en Mynt i sorte, røde, blaa og gule Baand. Paa selve Mynten var afvildet et Consularbundt med en Øxe og derover en Frihedshue samt fire Flinter med Bayonetter. Jblandt de Arresterede fandt Commissionen Stordirectoren og Propagatoren Ferrajolo og begge hans Assistenter. Disse tre bleve dømte til Galgen, og ere allerede henrettede. Fem andre ere dømte til at arbeide i Jern i 20 Aar, og til at bøde 500 Ducati hver.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Havana, den 9de November. Den 13de f. M. vedvarede endnu Jlden fra Castellet paa Veracruz. Den Mexicanske Regjering har i Forbittelsen herover befalet, at alle Spaniere skulle rømme Landet, og det de, som ville gaae til Europa, inden 90 Dage og de, som have bestemt sig til at reise til Cuba, inden 40 Dage. Der skal ogsaa siden være befalet, at alle deres Eiendomme skulde confisceres; men derved menes vel kuns, hvad der tilhører dem, som ikke begive sig bort i denne Frist. Jgaar ankom de Spanske Commissarier, fra Alvarado hertil, for at vende tilbage til Europa. Den 31te f. M. afseilede sex Krigskibe og to Transportskibe under Adminiral Caborde med Tropper og Forraad til Castellet St. Juan af Ulloa, og man venter, at alle Mejicanske Havne ville blive erklærede i Blokade=Tilstand. Den Mexicanske Congres skulde forsamles den 31te f. M. for at udkaste Forbundsforfatningen, da alle de Deputerede vare udnævnte.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Den Columbiske Kaper Vencedor har taget i det mindste fire Spanske Skibe, men Skonnerten Gallega, som blev taget af den paa Veien herfra til Veracruz, har dens egen Besætning igjen taget tilbage, og den ankom atter hertil den 4de.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Caracas, den 7de October. Her er ankommet Breve fra Gen. Bolivar, hvori han efterPastos Jndtagelse tager Afsked fra sine Venner ved sin Afreise til Pern, hvor han i Spidsen for 16,000 Mand haabede at begrunde begge Republikernes Ro og Sikkerhed. Derpaa vilde han drage sig tilbage fra sin virksomme Løbebane, og i Rolighed ende sine Dage i sin Fødestad.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Stockholm, den 12te December. Den Kongl. Gesandtstadspræst i Constantinopel, Hr. Berggren, har hjembragt en sjelden literair Skat, nemlig et Exemplar af Drusernes Bibel, som han har opdaget under sit Op i hold paa Libanon, og som det er lykkedes ham at faae med sig Marseille, den 1ste December.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Her circulere Consular Beretninger, efter hvilke man i Slutningen af October og i den første Halvdeel af November endnu ikke med det første kunde vente, at Fiendlighederne paa det faste Land i Grækenland saa snart vilde ophøre. Efter disse Beretninger vare i October tvende Græske Corpser rykkede frem fra Livadiens snevre Bjergpasser til Thessalten, for at gjøre en Diversion til Fordeel for Beboerne af den østlige Kyst af Thessalien, som igjen vare i Opstand. Men denne Diversion havde ikke havt nogen lykkelig Følge, da de Græske Colonner med betydeligt Tad bleve slagne tilbage imellem deres Bjerge. Herpaa havde den Tyrkiske Høistcommanderende anseet Omstændighederne for gunstige, trængt ind i Livadien, og derhos paa samme Tid foretaget Diversioner til Fordeel for Paschaen af Scutari og for de paa Enbaa betrængte Tyrkiske Corps, med Nikitas var gaaet imod ham i Spidsen af et stærkt Corps, og nødt ham til at trække sig tilbage. Han lod imidlertid paany fra Larissa alle disponible Tropper rykke frem mod Pharsal. og Phaumako, hvoraf man vilde slutte, at han havde i Sindeat forsøge nye Angreb. Der var bekjendtgjort samtlige Tropper et strengt Firman fra Storherren, hvorved det under Livsstraforbydes at bortfjerne sig fra Hæren, da man maatte benytte den hielpeløse Stilling, hvori de Vantroe befandt sig, for ganske at tilintetgjøre dem. Dog troede man ikke, at det var Tyrkernes Alvor at prøve et Vinterfeldttog. Hele Attika var igjen i Grækernes Magt, men de Tropper, som Capudan Pascha havde ladet sætte i Land paa Endog, havde der gjort en Ende paa de Fordele, som Grækerne for havde tilkjæmpet sig, og igjen forskaffet Tyrkerne Overvægt paa den sydlige Deel af EnbønDe Grækere, som blive commanderede af Diamanti, skulle dog igjen have erholdt Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Constantin Bozaris havde havt en haard Kamp med et at Paschaen af Scutaris Corrs i Nærheden af Mesolongi, og en delig seet sig nødsaget til at vige for Overmagten, og kaste sig ind imellem Bjergene. Paschaen skal derpaa have angrebet Mesolongi, men dog kuns have lagt faa Dage for Pladsen, da han ikke nærede noget Haad om at bemægtige sig den ved Storm, og han manglede Midler til at beleire den. Han havde imidlertid endnu ikke forladt Actolien, og vilde, som det hed, i Forbindelse med Jussuf=Pascha, der igjen var i Lepanto, foretage en eller anden combineret Expedition.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Triest, den 7de December. Overeensstemmende Breve fra Corfu af 28de November melde, at Paschaen af Scutari var ganske slaget ved Mesolongi, og at saaledes Tyrkernes tredie Forsøg mod denne vigtige Plads igjen var strandet.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Constantinopel, den 15de November. Efterat flere Divansforsamlinger ere afholdte, skal det, som man almindelig siger, være besluttet, ikke at indvillige i den af de christne Magter forlangte Rømning af Moldau og Wallachiet. Idet mindste paastaaer man for ganske sikkert, at Reis Effendi udstædte en undvigende Note derover til den Østerrigske Jntarnuntius. Dschanid-Effendi skal i Divanet have erklæret at fyrstendommerne maatte betragtes som erobrede Lande, endskjønt man meget vel veed, og i sin Tid ogsaa paastod, at den aldrig havde fundet nogen Jnsurrection Sted, men at det var de fra Besarabien komne Hetærister, som havde søgt at bemægtige sig disse Provindser.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Capudan=Paschas Tilbagekomst, uden at man kan forkynde Moreas Underkastelse, løser al Tvivl om Udfaldet af dette tredie Feldttog.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Odessa, den 27de November. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 20de har den bortkaldte Kgl. Svenske Gesandt, Ridder Palin, udsat sin Afreise nogle Dage, fordi Reis-Effendi havde vægret sig ved at tilstede ham Afskedsandienz, ja endogsaa ikke havde besvaret Notificationsskrivelsen og Kronprindsens Formæling.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
De nyeste Efterretninger, af 15de dennes bringe vigtige Beretninger. Man skulde næsten troe, at Divanet følger sit forrige System. Til denne Fremfærd bidrager maaske ogsaa de fra Lord Strangford den 8de November meddeelte Depescher, som vare afgaaede fra London den 11te October, og efter hvilke den Brittiske Regjering ansaae fine mod de Allierede Magter paatagne Forpligtelser som ganske opfyldte ved de fra Portens Side i Conference af 30te August gjorte Concessioner. Den Omstændighed, at Fyrstendommerne ikke blive rømmede, kan ogsaa let foraarsage nye Forviklinger, da den Østerrigske Jnternuntius, v. Ottensels, ifølge sine fra Lemberg erholdte Instructioner, har gjort alvorlige Forestillinger derom, men under 7de November erholdt et undvigende Svar af Reis-Effendi, hvilket vel igjen kan mishage Hoffet i Petersborg.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Breve fra Bucharest og Jasse af 22de og 24de November paastaae, at Tyrkerne endnu ikke vilde rømme Fyrstendommerne. Elendigheden i disse Lande overstiger al Beskrivelse.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Fra Petersborg erfarer man, at Conferencerne angaaende de egentlige Græske Anliggender der have taget deres Begyndelse. Man vil vide, at det første skal afgjøres, hvorledes dette Spørgsmaal, der erkjendes at vedkomme Europa, i Fremtiden skal behandles.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Lima, den 22de August. Det Indre Peru, som er det eneste, der af alle Gammelspansens Besiddelser i Sydamerika endnu hænger ved Moderlandet, tilbyder nu en interessant Mark til Jagttagelser for Alle, som tage Deel i Udfaldet af den store Kamp, hvorved Colonierne søge at forsvare deres Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Hamborg, den 26de December. J Elben er allerede megen Driviis, hvorfor Lodserne ei mere vove at gaae ud med de seilfærdige Skibe, ja et Skib, som allerede var afgaaet herfra, var nødsaget til at vende tilbage.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Blandede Efterretninger. Den berømte Perkius, en i England værende Amerikaner, har opfundet betydelige Forbedringer ved Dampmaschinerne med Hensyn til Besparelsen af Rum og Brændsel og derhos en for- oget Kraft; en Opfindelse, som vil gjøre Epoche.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Andenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Kiøbenhavn, den 29de December. Torsdagen den 1ste Januar 1824 er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Bresaf 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnedbestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januar, Februar og Marts Maaneder 1824 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 mod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 24 s. i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 12te December er Kammerjunker og Legationssecretair ved Gesandskabet i Frankfurt, Baron F. C. F. v. Pochlin, beskikket til at være surnumerair Deputeret i det Slesvig=Holsten Lauenborgske Cancellie Under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet Den 11te November er Branddirecteur paa Femmern, N. F. Müller, udnævnt til Toldforvalter i Krempe. Den 18de Copiist P. K. Bohn til Fuldmægtig, og C. F. Ohsten, C. M. Lange og M. Holm, til Copister i det danske Fag under Collegiet. Den 25de, Fuldmægtig og Kammersecretair C. R. Loft, til Renteskriver for Jndustrie= og Fabrik=, samt fyenske Told- og Consumtions-Contoir. Den 14de December A. J. Willerup til Told- og Consumtions-Underbetient i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1823-12-29
Under Admiralitetet: Den 14de December 1823 er afdøde Premier=Lieutenant A. C. Lütkens Enke Jacobe Jensine Lütken, fød Hornemann, forundt Rang med Capitains-Fruer af Søe=Etaten; Premier=Lieutenant S. L. Tuxen ansat fra Nytaar af som 1ste Jnspections=Officeer ved Søe=Artilleriet; Copiist i Hovedmagazin=Contoiret Johan Peter Poulsen forfremmet til Fuldmægtig i Tømmer=Material=Contoiret, og Volontair Emanuel Wæssing udnævnt til Copiist i førstnævnte Contoir, den 19de December: Cadet Underofficererne F. S. Mørck og C. C. Barn Holsten, avancerede til Secondlieutenanter, den 21de December: Overlærer ved Søe-Etatens Drengestoler, Johannes Beret, udnævnt til Klokker ved Holmens Kirke.