JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
i den Odensøiske Gildeskraa gjør Jndskrænkning i denne Tilladelse, viser, at Misbrugen deraf meget tidligen blev indseet. – J samme Afhandling undersøges ogsaa Oprindelsen til Ordsproget: han er saa tyk og feed som en Borgermester; hvortil maaskee endnu kunde føjes Udtrykket: en Borgermestermave. Forf. mener, og det med føie, at vore nuværende Borgermestere i Kjøbstæderne ikke kunne blive saa feede af det, de lovligen faae som Borgermestere. Fortidens Borgermester indkomster beroede for det meste paa Usurpationer, med hvis Jndskrænkning i nyere Tider ogsaa Jnd komsten maatte bortfalde. Alle Kjøbstædsnæringer havde Magistraten at disponere over, saavel med Hensyn til de i Stæderne værende mindre Communer, som til enhver enkelt Borger, der vilde drive nogen Haandtering i en Kjøbstæd. Til Magistraten vare desuden overladte mange Kongelige Jndkomster, som Veier og Maalerpenge, Sagefald a. A. 1582 oppebares i Bergen over 2000 Rd. allene i Leiermaalsbøder. Til Magistraten maatte ogsaa erlægges rigelig Betaling naar et Gilde skulde oprettes, eller dets Rettigheder udvides, naar Fremmede vilde holde Bod paa Gaden, naar Borgerbreve skulde meddeles o. s. v. Magistraten. kunde selv drive Handel, og havde i sin Værge, Byens Viinkielder, der altid holdtes under Raadstuen, og besøgtes af alle Jndbyggerne. Viin derfra ansaaes for den bedste, og den kjøbtes derfor til alle Gilder og Samqvemme. Endeligen havde Magistraterne ogsaa meget vigtige Jndkomster af Jorder, da de altid fik Broderparten af dem, Kongen eller Private skjænkede en Kjøbstæd. Da ofsentlige Gjæstgiverier endnu ikke gaves, indlogerede Borgermester og Raad de Reisende, som de heller ikke lode sig knapt betale. Af alle disse Jndkomster tog Borgermesteren, som ofte var den eneste i Magistraten, der kunde læse og skrive i Byens Anliggender, Broderparten, og paa saadan en Post var altsaa Leilighed nok, til at faae en Fedme og en Mave, der siden blev til Ordsprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
J forrige Uge afseilede herfra adskillige Skibe til Vestindien, som ventes at vende tilbage med rige Ladninger, da Sukkerhøsten er faldet saa heldigt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Odense, d. 20 Marts. Fra Begyndelsen af denne Maaned ere allerede 7 Ladninger Korn her fra Odense udskibede til England; men som formedelst de vedholdende vestlige Vinde endnu ligge under Norge. De have udstaaet meget i det stormfulde Veir vi have havt. – J Norge har man den strængeste Vinter, man i lang Tid kan mindes. J de østersøiske Havne derimod spores næsten ingen Vinter. Ar slutte deraf, ville det kun allene være Nordenvind, der endnu kunne bringe os Vinter. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Aarhuus, d. 17 Marts. Efter i nogen Tid at have havt et sandt Foraarsveir (man har end- ogsaa her i Haugerne seer Knopper paa Træerne) har vi i Dag baade Snee og Hagl. J disse Dage har man her kjøbt Specier for 17 1/2 Mk. - Jgaar Aftes indbragtes hertil fra Fahnøe som Arrestantere: Skipper og Styrmand fra hiint strandede Fartøi med den samøse Ladning. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 328, a vista 333. Amsterdam 2 M. 306, a vista . London 2 M. 13 Rbdlr. 48 s. Paris 2 M. - . Spec. 337. Specier solgtes til 19 Rbmk. 14 s. a 20 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) III pr. 100; Oblig. (uden Rente) 93 1/2 a 94. Norske Rigsbksedler 24 1/2 a 25. Svenske Sedler 5 Rbmk. 8 s. a 5 Rbmk. 10 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Blandede Efterretninger. J Slutningen af forrige Maaned er i England opdaget en mærkelig Levning fra Romernes Tid. Nogle Arbeidere, som i en Have i Coopers hill, 4 Mile fra Glourester, vare beskjæftigede med at opgrave gamle Trærødder, stødte derved paa en stor Steen. Da de havde borttaget denne, bemærkede de en Trappe, som førte ned til en Sal, i hvis Midte der var en Cisterne, som var henved en Rode i Gjennemsnit. Ved at rense denne fandt man deri Hovedet af en Hest og af en Oxe tilligemed et Arnested og megen Aske. Senere opdagede man endnu flere Kamre i denne underjordiske Boepæl, og i et af samme har man fundet et Gulv af Mosaik og Levninger af Romerske Vaaben og Vaser. Murene i den ene Sal og Gangene ere malede i Freden med bundtede zirlig udarbeidede Kanter. Man vedbliver at eftergrave, og gjør daglig nye Opdagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
(Jndsendt.) Efter Herr Stis. Svar i Skilderiet No. 18 for dette Aar, paa det i samme Blad forhen fremsatte Spørgsmaal, angaaende hvorledes et Kort over en opmaalt Eiendom prøves, skal et Kort være rigtigt, naar man ved Eftermaaling af Jordstrækningens Omkreds paa Marken, finder at sam*) Memoires pour servir a Thistoire generale de finances de M. D. de B. me er overeensstemmende med Kortet: dog lægges til, at til ydermere Sikkerhed drages (skal nok være maales) Linier fra Hjørne til Hjørne tversigjennem Strækningen, hvis Maal nøie maae svare til Korter og dermed være overeensstemmende, samt at Prøven er fuldført, naar alt dette nøie indtræffer. Man kan aldeles ikke være enig i, at et Kort er rigtigt, fordi dets Omkreds passer med Omkredsen af Eiendommen paa Marken; men man anseer det, der er anført, som noget, der kan foretages til ydermere Sikkerhed, nemlig at maale Diagonaler igjennem Jordstrækningen, eller med andre Ord, at forbinde Prøve opmaalingen med Triangler, at være en absolut Nødvendighed for at være sikker paa Kortets Rigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Sagen vil være indlysende af følgende Exempel, endog for den, der ei maatte stikke meget dybt som Geometer. Jordstrækningen, som er opmaalt, udgjør paa Marken et retvinklet Parallelogram, men formedelst feilagtige Operationer under Opmaalingen, ved Hovedliniens Afstikning, Maalebordets Stilling i Linien med videre, er Figuren efter Kortet forskudt, og Parallelogramets Sider gjøre skjæve - istedetfor rette Vinkler med hinanden. At Parallelogramets Sider kan være ligestore, hvad enten det er ret eller skjævvinklet, indsees let, men dets Høide bliver mindre, jo mere Vinklerne afvige fra rette Vinkler, og da Qvadrat-Jndholdet af to Parallelogrammer paa ligestore Grundlinier, men forskjellige Høider, forholder sig til hinanden, som Høiderne, kan der naturligviis være betydelig Forskiel paa Qvadrat Jndholdet. Omkredsens Opmaaling paa Marken og sammes Overeensstemmelse med Kortet, kan saaledes ikke være tilstrækkelig, men det ansees som en ubetinget Nødvendighed, at Diatzonaler tillige bør maales paa Makken, og at sammes Længde maa svare til samme Diagonaler paa Kortet, saafremt der skal kunne ansees for rigtige. Da andre Maader imidlertid skulle være brugte ved Korteprøvningen, i Anledning af den nye Matricul, var det, at man om disse ønskede sig underrettet, helst af en af de Landinspecteurer eller Landmaalere, som dermed have været deskjæftigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Svar paa Spørgsmaalet No. 1, i Skilderiet No. 16 for 1818, angaaende den forhøiede Afgift, som skulde have været erlagt af nogle Beboere i en By, naar dens Jorder planmæssig vare blevne udskiftede. Da Udskiftningen ei er udført, som den burde, og dette maae antages at være Landinspecteurenes og Forvalternes Skyld, saa vides ingen bedre Raad at give Godseieren, end at han lader Beboerne af de slet udskiftede Jorder være ukrævede for den forhøiede Afgift, men fordre denne af Landinspecteurene og Forvalterne, indtil de for egen Regning have besørget Udskiftningen rettet. Suum cuique.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
I den nylig udgivne Samling af Skuespiller Foersoms Digte er indløben den paafaldende Feiltagelse, at een af Florians Fabler, som Professor Rahbek har oversat, nemlig: Ravnen og Ræven, er anført som et Arbeide af Foersom, Side 108. Formodentlig har Udgiveren fundet en Afskrift af denne Fabel blandt den Afdødes Haandskrifter, og derfor antaget den for at være af ham. Det er rimeligt, at Foersom, der har samlet og udgivet en Læsebog, har afskrevet denne Fabel til saadan Brug. Denne Erindring troede jeg at skylde saavel den elskelige Foersoms Minde, som den fortjente Udgiver af hans Smaadigte. N. Fogtmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Indenlandske Efterretninger. Hr. Kammerraad H. Thortsen, Auditeur og Chef for Handels- og Consulat-Contoiret, under det Kgl. Gener. Toldkammer og Commercecolleg., agter i Forening med Hr. Martensen at fortsætte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
den bekiendte Handels- og Jndustrie=Tidende, der forhen blev udgivet igjennem det forrige Kgl. Gener. Land-Oecon og Commercecolleg. Ugentligen skulle udkomme 2 Numere paa et halvt Ark i 4to.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
J et Stykke om Sølvværdiegields Betaling i rede Sølv o. s. v., som læses i den Hempelske Avis No. 41. d. A., fremsættes det Ønske, at en Forandring maatte skee i den 21 s. af Fron.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
af 5 Jan. 1813, som af Laan i Navneværdi tillader at tage 1 P. C. p. A. høiere Rente end af Laan i S. V. Da Frdn. af 6 Jan. 1813 §. 8 og Fundat. J. 3 og 5 bestemte 15 Millioner Rbd. N. V. til Reservefond for Finantserne, der efterhaanden skulde anvendes og altsaa successiv sættes i Cirkulation, saa var det at forudsee (som og bemFrdn. C. 20 sidste Membr. udviser), at Rigsbank sedlerne maatte blive Coursomsvingninger undergivne, og derefter til forskjellig Tid have en snart høiere, snart lavere Værdi. Det var altsaa i høieste Maade retfærdigt, at Lovgiveren gav Creditor ved at tillade ham høiere Renter nogen Erstatning for det mulige Tab, der kunde flyde af, at han modtog sin Capital tilbage under en slettere Cours end den var udlaant. Men denne Aarsag synes for en stor Deel at være ophørt fra det Øieblik, det hele Reservefond er udgivet og sat i Omløb. Da Seddelmassen nu ifølge Fundat. §. 3 aldrig kan blive større, men tvertimod efter §. 9 og Traktat 14 Jan. 1814 bestandig maa formindskes, saa er der nu for Creditor intet saadant Tød at befrygte, som hidrørte fra Seddelmassens Forøgelse; men paa smaa Omsvingninger nær, som reise sig af Handelsconjuncturer og andre Aarsager, maa vore Sedlers Cours bestandig forbedre sig. Men den almindelige Vished herom maa nødvendig lede til det Resultat, som forhaabentlig snart vil indtræde, at ingen fornuftig Mand, og som har i sinde at betale hvad han skylder, vil paadrage sig Gield i N. V., men alene laane i S. V. eller rede Sølv, og Creditor vil venkelig paa sin Side ogsaa foretrække at laane ud hvorhan kan vente at faae sine Penge igjen. Men her er det iveien, at det er tilladt at tage 5 PC. Rente i Navneværdie, hvorfor saavel Private som de offentlige Stiftelser kun heri gjøre Udlaan. Creditor vinder da ei allene ved de høiere Renter, men ogsaa ved Coursforbedringen, som synes at være ubilligt. Da Man nu veed, at det er blevet ved speciel Bevilling tilladt enkelte Undersaatter, at gjøre Sølvlaan udenlands til 6 PC. Rente, saa tør man maaskee haabe, at Rentefoden i Danmark i Almindelighed bestemtes til 5 PC. for Laan i S. V. eller rede Sølv (hvilken Bestemmelse kunde skee med eller uden Nedsættelse af Rentefoden for N. V.).J Anledning af den nyeligen havte Efterretning om 2 sammengroede Fostere i Frankrig, anføres at i vor berømte Thomas Bartholins Observat. med. Hofn, findes en Beskrivelse (med et Kobber) over to sammengroede, Brødre, der opnaaede mandlig Alder, og levede her i Danmark i Frederik den 3dies Tid. Den ene, der var stærkere, maatte slæbe den anden afsted. De levede i idelig Klammerie med hverandre. Slagelse. Tirsdagen den 24de Marts d. A. om Formiddagen Kl. 11 passerede Hs. Høihed Prins Christian Frederik Slagelse paa sin Reise til Hovedstaden. Han behagede, imedens Hestene bleve forspændte, at tage Slagelse Fattighuus og sammes Arbeidsanstalt i Øiesyn, selv at undersøge Beskaffenheden af de Fattiges Kost, og at erkyndige sig nøie om de specielle Jndretninger i Stiftelsen. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Odense, d. 24 Marts. Første Paaskedags morgen hørtes her i Nærheden af Odense et stærkt og usædvanligt længe rullende Torbenskrald; man saae det derefter stærkt lyne i Vesten, og Tordenen, skal siden hele Dagen have rullet over Fyen indtil den mod Natten endte med Hagel og Snee, og saa orcanagtig Storm om Natten, at det regnede Tagstene, og selve Blyplader afrulledes paa St. Knuds Kirke. - Den milde Vinter, som har lokket saa tidlig Skibe i Søen, vil desverre lade os erfare megen Skade fra Havet. – J Mandags Eftermiddag reiste Hs. Høihed Prinds-Gouverneuren til Kjøbenhavn, og imorges tidlig Hds. Høihed Prindsessen til Augustenborg. - At Veiret fik udraset inden disse os saa dyrebare Personer forlode Fyen, takke vi Gud for Vinden var ypperlig over Storebelt, og Sidevind over Lillebelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
- Ved det Odenseer dramatiske Selskabs sidste Benefice for de Fattige indkom, efter Omkostningernes Fradrag, 639 Rbd., der ere overleverede Commissionen for Fattigvæsenet til Uddelekse blandt værdige Huusarme i Odense. - Det er altsaa med det de Afbrændte i Neustadt fik, over 1000 Rbd. N. V. dette Selskab allene i denne Saison har indbragt for Nødlidende. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Aalborg, den 19de Marts. J Handelen er her yderst stille og Coursens stærke Forandring giør Enhver frygtsom for at indlade sig i nogen Speculation. Nogle Ladninger Havre ere udskibede eller udskibes nu herfra i brittiske Skibe til Engelland og Skotland. Sildehandelen er ikke begyndt endnu. Silden er feed og stor, og vi haabe et godt Fiskeri. Jmidlertid vil saavel Cour sens Forbedring i denne Tid, som og et meget svært Fiskeri ved Vestkysten af Norge, gjøre vore Fiskere stort Afbræk. Hvad vi derimod gjentagne Gange høre om et stort Sildfiskeri i de Svenske Skiær, er intet bevendt, og den Sild som er fisket der, er saa ussel og smaae, at den ikke kan bruges i Handelen til Udførsel, men maae forbruges hjemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Sagen imod de Bønder ved Kokkedal i Hanherted, som for nogen Tid siden fra et Baghold overfaldt og forsloge Forvalteren, er i fuld Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
De sidde arresterede her i Aalborg. J afvigte Uge vare de ude i Hanherred og bleve der confronterede med Degnen Dietz fra Vrensted, som ellers sidder i Sæby, men var bragt herud i denne Anledning. De førtes under Militairbedækning af en Capitains, 3 Underofficerer og atten Soldater. Diet er overbeviist om Vinkelskriveri og desuden tiltalt for Meeneed og andre Forbrydelser. Han er vel henved 60 Aar, en født Sønderjyde, eller Holstener og har før været Skolemester i Aalborg og Randers. Hans Hustrue deler frivilligen. Fængslet med ham. - Blandt Forbrydere i Aalborgs Arrester er et ugift Fruentimmer, Norsk af Fødsel, som har forgivet sit Barn med Skedevand, hvoraf det døde efter de grueligste Pinsler Dagen efter. Dette Barnemord fandt Sted i Slutninger, af forrige Aar. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Aarhuus. J Paaskehelligdage havdes her atter et afvexlende orkanagtigt Veirligt med Regn, Snee, Haal og fiern Torden. Anden Paaskedags Morgen var Uveiret paa det stærkeste. Nogle Vindstød vare saa voldsomme at Husene rystede. S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Viborg, den 21 Marti. Ved Landsoverretten er Anne Niels Datter af Skive, for at have udøvet Mord paa hendes Søn Niels, dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa Stage. - Guld-og Sølvarbeider C. W. And kjær, i Horsens, har ladet bekjendtgjøre i Aarhuus Avis, at han af en Giørtler er blevet narret med et Slags hvidt Kobber, som han solgte ham for Sølv, og som endog ved Prøven paa Prøvestenen havde saadan Lighed med Sølv, at baade han og Byens Guldsmede antoge det derfor. Først ved Omsmeltningen fandtes dets sande Gehalt. Da et Rygte har været udspredt, at han har smeltet det blandt virkeligt Sølv, saa tilbyder han sig at forevise det Enhver i sin sande Tilstand, og udlover en Douceur af 10 Rbdlr. for hvert Lod Sølv, han overbevises om at have forfalsket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Kjøbenhavns Børs d. 27 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 320, a vista 325. Amsterdam 2 M. 300, a vista 307. London 2 M. 13 Rbdlr. 32 s. Paris 2 M. - . Spec. 325. - Specier solgtes til 19 Rbmk. 8 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 93 1/2 a 94. Norske Rigsbksedler 24. Svenske Sedler 5 Rbmk. 8 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Blandede Efterretninger. Sammenligning imellem Engellands og Frankrigs Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Da Frankrigs Financevæsen, i Slutningen af Aarene Halvfierdsindstyve var saa særdeles kommet i Uorden, at ingen Financeminister vidste meere nogen Udvei, og Lønningerne vare saa uhyre, at den staaende Hær med sine 10,000 Officierer allene kostede i Fredstider 150 Mill. Fr. - da kaldte man Necker. Denne var en Udlænding - af Herkomst en Preusser, men født i Genf - og en Protestant. Begge Dele gjorde hans Ansættelse vanskelig. Men man var i Forlegenhed, og satte sig bort over dette. En Hugnenet blev den vigtigste Mand ved et catholsk Hof. - Necker reddede ogsaa 1781 Financerne, dækkede Deficiten, og Frankrigs Jndtægter og Udgivter stode nu igjen pari. - En Krænkelse fra Hoffets Side gjorde, at han tog sin Afskeed. – Nu traadte den letsindige Colonne i Spidsen for Financerne. Han hialp sig med Laan og høie Renters Betaling, og efter at han i sex Aar havde bragt Alting i Uorden, forlod han Skuepladsen, og nu kaldte man atter Necker. - Necker forsøgte Alting. Han havde i Engelland seet den store Virkning, som Offentligheden har paa Statscrediten. Ligesom Ministerne loyal sagde, hvorledes det stod med Pengeanliggenderne, saaledes gjorde Selskabet Udveie - thi selv den meest fortvivlede Tilstand er for Samfundet let at overvinde, naar det er samdrægtigt og følger de kundskabsrigesteHoveders Mening. - Necker fremlagde nu sin Compte rendu (aflagt Regnskab), i det han oprigtigen sagde, hvorledes det stod med Statens Anliggender - og hvorledes man kunde beseire Øieblikkets Forlegenhed, naar man behandlede Sagen ganske paa Kjøbmandsviis, og kun holdt sig fra Aagerkarle. - Det vilde maaskee have lykkedes Necker, at hæve den hele Forvirring, dersom hans Forgænger, Erkebispen af Sens (som var Hoffets, men ikke Folkets Minister), ei havde lovet Notablernes Sammenkaldelse. Denne Minister var en god Mand og en behagelig Selskabs broder, som ikke imponerede noget Menneske ved sin Overlegenhed, og derfor var vel liidt ved heffet. Denne fattede nu aldeles ikke, hvad der bevægede sig i Nationen, og meente, at man kunde lade Alting gaae sin gamle Gang. Men da der paa eengang kom en liden Explosion, saa sank strax hans Mod; han holdt Faren for større, end den var, og, hvad der var det værste, han lovede mere, end han skulde. - Han lovede Notabler. - Necker var bunden ved sin Forgjængers Ord - og maatte sammenbringe Notablerne, efterat Hoffet ved forskjellige Skridt, som det havde gjort, og som det saae sig nødsaget til at tage tilbage, havde mistet al sin Anseelse. Necker sagde: Sagen med Deficiten af 56 Mill. er ganske ligefrem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Først indskrænke vi alle vore unødvendige Udgivter, hvilket vi kunne saa meget lettere, som vi leve midt i Freden. Derpaa begynde vi at betale vor Gield. For at kunne det, hæve vi store Afgivter, og, paa det disse uden at være tryk kiende, kunne hæves, fordeele vi dem paa alle Medlemmer af Selskabet, saa Jngen er skattefri. Alt dette kunne vi begribe uden Notabler - og Notablerne kunne i saa Henseende ikke lære os noget Nyt. Det er derfor bedre at vi først forsamle disse, naar vi igjen have ordnet vor Pengehuusholdning. - Saaledes talte Necker. Men han var bunden ved sin Forgængers Løfte. Natablerne forsamlede sig - og Revolutionen begyndte. Revolutionen endtes, efter at den havde gjennemløbet et 26abrigt Kredsløb, og den gamle Kongestamme er igjen paa Tronen. - Ministerne havde imidlertid lagt Mærke til Neckers Lære, at man ikke kunde afhielpe Pengeforlegenhed ved Hemmelighed, men ved Offentlighed, og de have ikke allene ganske klart sagt Kammerne, hvorledes deres Sager staae, men de bekjendtgjorde det endog blandt Folket paa følgende Maade. J Paris er nu udkommet et trykt Ark, der fremstiller Frankrig og Engellands Pengehuusholdning, ikke blot ved Tal, men ved Figurer. Hvert Tal er udtrykt ved en Qvadrat. De engelske Ministere have bragt dem paa denne sindrige Jdee. Da i forrige Aar Bevægelserne blandt Folket vare saa store, og disse støttede sig paa den almindeligt udbredte Tro at Folkets Nød havde sin Oprindelse fra de svære Paalæg, og disse igjen fra Ministernes ødsle Huusholdning, der gave Folk, der intet bestillede (de saakaldte Sinekurpladser), Embeder paa 10 til 20, 200 Pd. Sterl. Ministerne lode da disse og de øvrige Udgivter bekjendtgjøre i Aviserne og fremstille i Figurer. Ved Siden af den store Qvadrat, der forestillede Engellands Nationalgield, var den mindste Qvadrat af 120,000 Pd. Sterl., der er Summen af alle Sinekurpladse, neppe synlig. Ligeledes var den Qvadrat, der forestillede Civillisten (der er nu omtrent 1 Mill. 500,000 Pd. Sterl.), og over hvilke de Jacobinsksindede opholdt sig saa meget, neppe mærkelig ved Siden af Qvadraten paa 45 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
J en Skrivelse fra Berlin af 29de Derember erklæres Rygtet om Ophævelsen af Universitetet i Berlin, eller dets Forflyttelse til Bonn eller Wittenberg, for aldeles ugrundet. Det nyligen oprettede Ministerium for den geistlige Underviisning og Medicinal-Anliggender bærer tvertimod største Omsorg for Universitetet, ligesom Ministeriet for det Jndre, hvorunder det hidtil har staaet, ivrigen søger at fremme dets Hensigter. De Studerendes Tal udgiør nu 8 til 900.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
J offentlige Blade læstes engang, at den bekjendte Skribent, Dr. Fetzler, levede blandt Hernhutherne i Sarepta, i Asien, men i meget trængende Omstændigheder, fordi han har mistet den Pension, han fik fra Frankrige. Hr. v. Hauhenschild, som kjender nøie til Sagen, har nu meddeelt de fornødne Berigtigelser. Fesler opholder sig egentligen ikke i Asien, men i det Saxowske Gouvernement, paa den høire Bredde af Wol ga, under 6220 L. og 42 25 B., hvor de evangeliske Brødre have en Colonie. J et Brev af 20 April f. A. fra Fetsler selv til Udgiveren.