Ribe Stifts Adresseaviser, 1828-10-07
En rig Jødinde som nylig døde i London, har forlangt i sit Testamente, at hendes Liig skal begraves i Jerusalem, og at 12 Jøder skulle ledsage det derhen, og hver have 4000 Pd. St. for deres Uleilighed. Jbrahim Pascha, Mehemet Paschas adopterede Søn, skildres saaledes: Han er meget corpulent, hans Ansigt bredt, Næsen indtrykt og Øinene funklende; der er noget Grueligt i hans Aasyn. Hans Tapperhed er mageløs, han er den Første i Jlden, og trodser de fiendtlige Kugler og Sabler. Støder han paa Fienden, angriber han strax, og naar Fægtningen er ret begyndt, stiller han sig med nogle Officerer bag ved Regimenterne og nedhugger Enhver som vil vige. Ved Navarinos Beleiring 1825 nærmede Jbrahim sig Fæstningsværkerne saa meget, at Kanon- og Gevæhr kuglerne suste ham omkring Ørerne. "Prinds! sagde en Officeer til ham. De er ikke sikker her!" - "Kujon, svarte Jbrahim Døe!" og huggede Hovedet af ham. Da han ved sin Aukomst til Modon fandt, at mange Huse endnu beboedes af Grækere, befalte han at nedsable alle disse Ulykkelige, som han havde lovet Livet og Beskyttelse. En fangen Græker blev ført frem for ham; Jbrahim spurgte ham hvor Fienderne. vare. "Jeg bryder ikke min Eed, jeg har svoret mine Vaabenbrødre!" svarte Grækeren. Det koster Dito Liv, skreg Jbrahim, hvis Du ikke adlyder mig! Grækeren blev ved sit første Svar. Da lagde Jbrahim sin Pibe, greb sit Gevæhr og nedskjød ham. "Jeg selv - fortæller Forfatteren af deux annes en grece, hvoraf denne Skildring er tagen, saae med egne Øineethalvt hundrede Grækere føres for Jbrahims Telt, saae dem afklædes og mærkes med gloende Jern og derpaa kastes ned i Skibsrummet, for at bringes til Ægypten; jeg saa Præster korsfæstes, saae dem steges ved en sagte Jld; jeg saae.... men, det er allerede formeget. Et mærkeligt Exempel paa sielden Aandskraft i en meget høi Alder var den afdøde Overberghauptmand M. T. Brünnich. J Aaret 1826, da han var henved 90 Aar gammel udgav han sit Værk: Kongsberg Sølvbergværk, historisk og statistisk betragtet. Af dets Jndledning erfares, at den Samling af Haandskrifter, denne Gienstand angaaende, som Forfatteren har foræret Universitets Bibliotheket, bestod af 130 Foliobind, 30 Qvart= og 30 Octavbind, foruden 2 Royalfoliobind med 62 geogrophiske og Grubekaarter, &c., som noksom vidne om Forfatterens Flid i at samle og ordne. Oprindelsen til Kongsbergs Sølvværk. Brünnich fortæller i ovennævnte Skrift Oprindelsen, at have været denne. Den første Opdager af gedigent Sølv paa Høiden af en Bjergryg i Districtet Sands verd 4 Mile fra Drammen, var en Bondedreng, ved Navn Jacob Christophersen Grosvold, fra Sandverd, der paa en Udflugt i Bjergegnen forsøgte sin Hammer, om ikke ogsaa han, ligesom de i Egnen arbeidende Bjergfolk, kunde bringe noget Erts eller Metal for Dagen: Det lykkedes ham i en Bjergkløft at støde paa et Metal, hvoraf han afhuggede nogle Stykker. Drengens Fader saae snart, at det var Sølv; Man søgte og fandt mere; Sagen gjorde Opsigt; Øvrigheden blandede sig deri, lod Egnen undersøge og bevogte, og dette var Begyndelsen til Anlægget af et Bjergværk, der snart sysselsatte tusinde Hænder, forskaffede hele Egnen Arbeide og Næring, drog mange Udlændinger til Norge, gav Anledning til at Staden Kongsberg blev bygget, og efterhaanden blev saa betydeligt, at det fulde Udbytte fra Aaret 1623 indtil Bjergværkets Nedlæggelse 1805 var henved 2,352,863 Mark fiint Sølv som, hver Mark beregnet til 11 1/2 Rbd., udgjor en Sum af 26, 665. 774 Rbd. - Om J. C. Grosvold har noget Mindemærke i Norge veed Anmelderen ikke; men har han det ei, saa fortjente han at have det. J Stralsund feires endnu hvert Aar, ved Skiveskydning og andre Folkefestligheder, den Dag, da Hertugen af Friedland, i Trediveaarskrigen, efterat Staden, tappert havde forsvaret sig imod hans Vaaben, maatte drage fra dens uovervundne Mure. J Aar feiredes en Sæcularfest for denne i Stralsunds Historie mærkværdige Begivenhed, som fandt Sted for 200 Aar siden. Til denne Anledning havde Forfatteren af det tydske Heltedigt Arcona, Pastor Furchau, digtet trende Sange, der, i en Meddelelse fra Stralsund om Festen, findes optagne i Berliner Conversationsblatt af 7de August d. A. De bleve første Gang afsjungne om Aftenen for Festen den 23de Juli, ved en stor Lystfart paa Havet omkring Danholm. Derpaa løde de ved det festlige Maaltid i Husene og i Skytternes Telte.