JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1785-02-07
Under 8de December f. A. har det allernaadigst behaget hans Majestæt, at resolvere saaledes: et er Vores allernaadigste Villie, at Vort Rentekammer paalegger samtlige Amtmænd i Danmark, enhver for det ham anbetroede Amt, ved Cirkulairer at bekiendtgiøre for Jordegods Eierne sammesteds, at enhver Sædegaards Eiere, som attraaer med fuldkommen Eiendoms Ret, at sælge fra hans komplette Hoved= eller Sædegaard alt dertil hørende Bøndergods til Fæstebønderne eller Beboerne selv, med Forbeholdenhed af Hovedgaardens Frihed, samt uden at denne eller dens Eiere skal staae i videre Forbindelse med det Bøndergods, som derfra afhændes, eller i mindste Maade hæfte eller være ansvarlig for Skatter og Contributioner af samme, kan vente, at hans Ansøgning desangaaende bliver Os af Vort Rentekammer, efter den af Os dertil givne Tilladelse, allerunderdanigst forredraget under følgende Vilkaar, At de, Hovedgaards Taxterne i Danmark i Almindelighed paalagte, eller herefter paaliggende Byrder fremdeles, som hidtil, bør følge Hovedgaardens Grund. At dersom noget Hartkorn af Bøndergodser igjen sælges til en Hovedgaards Eier, samme da ingenlunde maae komme i Betragtning til Hovedgaardens Complettering, og skal dette Vilkaar til den Ende udtrykkeligen indrykkes i de Eiendoms Skiøder, som meddeles Bønderne paa deres Gaarder
Viborger Samler, 1785-02-07
At Hovedgaardens egne Marker eller Tillæg af Jord ikke maae deles i mindre Deele, men bør blive een Eier tilhørende, med mindre særdeles Omstændigheder maatte befindes at giøre en saadan Deeling ling nyttig eller nødvendig, i hvilket Fald Vort Rentekammer maa være bemyndiget til, paa Ansøgning at meddele Tilladelse dertil. At Bønderne, naar de saaledes have erholdet fuld Eiendoms Ret hver til sin Gaard, bør være pligtige at forsikre sammes Bygninger i BrandKassen, hvilket ligeledes indrykkes i deres Skiøder.
Viborger Samler, 1785-02-07
At hvor Vi i Gaard og Gods have indestaaende med 1ste Prioritets Pante=Ret den halve Kiøbesum, maa samme med lige Pante=Ret reparteres saavel paa Hovedgaardstaxten, som paa enhver enkelt Bondegaard, i Forhold med de Summer, hvorefter samme sælges eller taxeres, naar Salg eller Taxation af Vort Rentekammer efter indhentet Oplysning, findes at være proportionere de med Grundstykkernes Værdie. Og endelig At slige Bønder, som Selveiere af deres Gaarde maae, for saavidt saadant med deres øvrige Rettigheder kan passe sig, forundes de samme Fordeele, som Forordningen af 13 Maji 1769 tilstaae Selveierbønderne, saasom især at handthæves, beskyttes og forsvares i deres Rettigheder af Amtmændene, med meere, at oprette Testamentaad Acta, at deele, med Vort Rentekammers Forevidende, deres Gaarde i 2de eller flere Parter, naar samme ere af den Beskaffenhed, at flere Familier derpaa kunne ernære sig, med videre.
Viborger Samler, 1785-02-07
For Aarhuus Stift er Capitels-Taxten paa næstafvigte Aars Afgrøde sat saaledes: Rug a Tønden. 2 Rd. 5 Mk. 8 s. Byg a Td. 2 Rd. 2 Mk. 4. Havre a Td. . 1 Rd. 4 Mk. 8.
Viborger Samler, 1785-02-07
Boghvedegryn a Td. 5 Rd. Smør a Td. 25 Rd.
Viborger Samler, 1785-02-07
Capitels-Taxten i Aalborg Stift for Afgrøden af Aaret 1784. Udi Vensyssel og Hanherrederne. 1 Td. Rug = 3 Rd. 1 Td. Byg = 2 Rd. 1 Mk. 1 Td. Havre 1 Rd. 3 Mk. 8 s. Udi Thye og Mors. 1 Td. Rug. 2 Rd. 4 Mk. 12 s. 1 Td. Byg, 2 Rd. 1 Td. Havre. 1 Rd. 2 Mk. 14 s.
Viborger Samler, 1785-02-07
Capitels=Taxt for Viborg Stift af 1784. Aars Afgrøde. Rug 1 Td. 2 Rd. 4 Mk. Byg 1 Td. 2 Rd. Havre 1 Td. 1 Rd. 2 Mk.
Viborger Samler, 1785-02-07
Viborg.
Viborger Samler, 1785-02-07
Viborg. Ved den i forrige Nummer anmeldte Ordination den 28 Jan. intimerede Domkirkens Capellan, Hr. Ferslef over 2 Thess. 3, v. Som Hoved Lærdom deraf blev betragtet:
Viborger Samler, 1785-02-07
En Christelig Menigheds Pligt at bede for Evangelii Tienere. 1. Hvorpaa Menighedens Forbønner fornemmelig maae gaae ud. De vigtige Grunde, der forbinde dem til saadanne. Texten af hvilken Hr. Biskoppen betiente sig til sin Søns Ordination, var Ordsp. 27, v. 11. Vær viis, min Son, og glæd mit Hierte, Efter en kort Jndledning om det ømme Baand, med hvilket Naturen binder Forældrenes Hierter til Børnene, og at denne Ømhed formedelst Naturens Fordærvelse, ofte saaledes udarter, at den bliver til Børnenes Fordærvelse, blev den almindelige Pligt, som Apostelen Eph. 6, v. 4. foreskriver alle Forældre, anvendt paa de betydeligste Forandringer i Livet, og derpaa af Texten forestillet: En kierlig Faders hvistvigtige Formaning til sin Søn, især ved Jndtrædelse i Lære-Embedet. 1) Formaningen i sig selv. Vær viis, conf. Jac. 3, v. 13, seqv. 2). Den faderlige Kierlighed, med hvilken Formaningen gives: Min Søn, 3) det høistvigtige i Formaningen: Glæd mit Hierte. - Børnenes endog høieste timelige Lyksalighed kan vel give Forældre en kort rusende Glæde, men fattes den sande Viisdom, forvandles den ofte til den bitterste Bedrøvelse, Viisdom allene giver Forældre en sand Glæde, varig baade i Liv og Død. Efter en rørende Anvendelse paa sin Søn, som tiltrædende Lærere, de tilstædeværende ældre Lærere og Tilhørere i Almindelighed, som Fædre i forskiellige Forbindelser, sluttedes denne høitidelige Forretning, der just indfaldt paa Hans Kongelige Høihed Kronprintsens Fødselsdag, med de ivrigste Bønner og sand Viisdom for Kongens Søn, som Landets Haab og tilkommende Fader Viisd. B. 9, 10. 11. 12, og endelig blev sluttet med Davids Bøn Pd. 72, v. 1. Gud, giv Kongen dine Domme, og hans Søn din Retfærdighed. -
Viborger Samler, 1785-02-07
Den ordinerede Hr. Tetens prædikede over den forelagde Text Jer. 1. v. 7. Herren sagde til mig, sig ikke, jeg er ung; thi du skal gaae til alt, hvad jeg sendte dig til, og alt hvad jeg befaler Dig, skal du tale. - J en kort Jndgang om nogle af de vigtigste Skridt i Livet blev viist, at da ingen rettænkende uden hellig Frygt (den Christelige Frimodighed ufornærmet) bør begynde nogen vigtig Forandring, hvormeget meere maa da en, især ung tiltrædende Lærere føle hos sig en hellig Bævelse for det høistvigtige Embede, han af Gud modtaget. - Af Texten blev betragtet: Herlig Trøst imod en, især ung tiltrædende Læreres velgrundede Frygt. 1) En, især ung, tiltrædende Læreres velgrundede Frygt - Sættes end ikke enhver Lærer paa en saa besværlig Post, som Jeremias paa den Tid, da den aldeles forfaldne Gudsdyrkelse truede Staten med hastig Ødelæggelse - Lære-Embedet har dog altid sine saa vigtig Pligter, saa store Besværligheder, at det nødvendig af enhver der føler sit Kald, maae tiltrædes med hellig Frygt - især af den unge og endnu uerfarne. 2) herlig Trøst imod saadan Frygt, a) at Gud selv sender dem, b) at Gud selv arbeider med dem.
Viborger Samler, 1785-02-07
Til Middag havde Hr. Biskoppen indbudet S. T. Hr. Stiftbefalingsmanden, Præsteskabet og Skolens samtlige Lærere, da de og der i en stille Forsamling udbade, i Anledning saavel af Hans Majestæt Kongens, som Kronprintsens Fødselsdag, nye Naade over Kongen, det Kongelige Huus, Kirken og Landet.
Viborger Samler, 1785-02-07
Paa vor Allernaadigste Konges høie Fødselsdag, den 29 Janv. vare de fleste Byens Borgere af Haandverkstanden forsamlede paa Raadstuen, for at høitideligholde denne høie Glædesfest. Til at tage Deel i denne deres Glæde havde de indbudet S. T. Hr. Stiftbefalingsmanden, Magistraten, og de øverste Borger-Officeerer. Ved et honet Maaltid blev Hans Majestets og det hele Høikongelige Huuses Vel med med Skaaler erindret under Pankers og Trompeters Klang og Kanoners Løsning. De Fattige i Byen bleve ei heller forglemte med en Gave efter hvers Evne og Vilkaar. Efterat have fornøiet sig med et anstændig Ball, begav Selskabet sig glad og fornøiet i den bedste Orden hver til Sit Ribe.
Viborger Samler, 1785-02-07
Skoleholderen Sr. Løbner, som i nogle Aar med megen Berømmelse har forestaaet den danske Skole til St. Catharine Sogn i Ribe, er af Hans H. H. Hr. Doct. Theol. og Biskop Tønne Bloch kaldet til at være Degn for Grimstrup og Aarre Meenigheder. J hans Sted har Magistraten og Sognepræsten til St. Catharine Kirke i Ribe beskikket Sr. Mathias Johnsen til at forestaae dette Skole-Embede Forlovede. J Aarhuus Hr. Amtsforvalter Thygesen og Jomfrue, Føns fra Løvenholm.
Viborger Samler, 1785-02-07
Kopulerede. J Skanderborg den 28 Jan. sidst, Borger og Glamester Sr. Hans Peter Theem og Jomfrue Caroline Holm. Brudevielsen blev om Eftermiddagen Kl. 3 forrettet af Byens Sognepræst Hr. Fabricius. Brudemændene var Bye fogderne Tolstrup og Vissing. Brudejomfruerne Tolstrup & Bering, og Brudekonerne Mad. Laurberg og Mad. Glahn, tilligemed adskillige andre honette Personer. Efter at Vielsen var forrettet og Selskabet bevertet med Kaffe og Thee, blev Brudeparret og Selskabet ledsaget op paa de smukkeste Over=Værelser, af den snildeste Indretning, hvor de alle forbleve nogle Timer indtil om Aftenen Kl. 7 da Giesterne bleve opvartede med et ziirlig og lige anstændigt Aftensmaaltid, hvorved over Bordet blev erindret Hans Kongelige Høihed Kronprintsens høie og glædefulde Fødselsdag, og under Trompeters og Pokalers Lyd, blev ham af samtlige Selskabet tilbedet Guds Velsignelse, og at han maatte leve længe til den sneehvideste Alder, til Fæderne Huusets Glæde og Landets Opkomst og Lyksalighed.
Viborger Samler, 1785-02-07
J Viborg den 4 Febr. Hr. Christopher Ferslef resid Capellan til Domkirken, og Jomfrue Lovise Sophie Frideriche Ryge. Assage.
Viborger Samler, 1785-02-07
Afsagt Dom udi Høieste=Ret. Mandagen den 24 Januarii 17855.
Viborger Samler, 1785-02-07
No. 10. Viborg Dom Capitul tilligemed Landfogden, Peder Zeuthen, contra Samtlige Landsaatter paa Læssøe. Læssøe Lands Beboere bør, som Selveiere beholde de dem, efter Skiøder eller andre lovlige Adkomster, tilhørende Eiendomme, hvorimod Viborg Dom=Capitul fremdeles bør nyde Herligheden og øvrige Jndtægter af Landet, i Følge Kongelig befaling af 9 Sept. 1735, samt 1/2 Deel af Biergeløn, hvad enten Skibene strande, eller ved Baade Hielpes af Grund og paa hvad Maade end derom af Bier gerne sluttes Akkord. Ligeledes bør Dom=Capitulet Overeenstemmelse med Rentekammerets Resolution af 10 Januarii 1778 eene være berettiget at lade udvise af de øde og sandfugne Jorder, hvorpaa ingen maatte kunde fremvise nogen lovlig sær Adkomst Hvorimod Samtlige Læssøe Beboere aldeles bør fraholde sig al selvtagen, Brug paa fornævnte Steder, samt efter Landfogdens Til sigende fremdeles, som hidtil, være behielpelig ved Klitgaardens Bygnings Vedligeholdelse. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Contra=Citanterne, som Tabende, 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-02-07
Proklama. Læst ved December Landsting 1784. Hvorved Hr. Kammerraad Byefoged Behr i Grenaae, til hvem Kiøbmand Christen Munck sammesteds har opgivet sin Boe, indkalder alle dem, som noget hos ham haver at fordre eller er skyldig. Dateret 11 Dec. 1784.
Viborger Samler, 1785-02-07
Kongelig Bevilling at Hr. Etatsraad Amtmand Hansen, maae udi Aviserne indkalde afg. Major Ludvig Vilhelm Høegh af Volstrup i Lundenes Amt, hans Arvinger og Creditorer. Dateret 24 Dec. 1784.
Viborger Samler, 1785-02-07
Trykseil i forrige Nummer. Første Side Linie 1 i Verset: interum, læs: iterumania, læs: ania. Lin. 2. : recurii, l. recursu. Lin. 4. Hæreda, l. Hærede. Paa. 34. L. 9. : candans, l. candensLiin. 12. : Qusque, l. Queque. L. 18 : föecundat, l.: focundet. L. 23. : Fendere, l. : Tendere. L. 27. : io, l.: io¬
Viborger Samler, 1785-02-14
(Endnu er følgende indsendt.)
Viborger Samler, 1785-02-14
i den i Samlerens fitte Nr. indrykkede Beretning om det i Skanderborg sidste 28 Januarii holdte Bryllup læser man iblant andet, at Brudekonerne vare Mad. Laurberg og Mad. Glahn, tilligemed adskillige andre honette Personer. Saavidt man er bekiendt, haves paa Landet kuns 2de Brudekoner ved et Bryllup. Man ønskede derfor at vide, om Skikken er anderledes i Skanderborg, da det sees, at flere end Mad. Laurberg og Mad. Glahn vare Brudekoner, siden adskillige andre honette Personer tillige anføres under den Classe. Fremdeles berettes: Efterat Vielsen var forrettet og Selskabet beværtet med Kaffe og Thee, blev Brudeparet og Selskabet ledsaget er op paa de smukkeste Overværelser af den snildeste , Indretning, hvor de alle forbleve nogle Timer indtil om Aftenen Kl. 7, da Giesterne bleve opvartede med et ziirligt og lige anstændigt Aftensmaal. tid, hvorved over Bordet blev erindret Hs. Kongelige Høihed Kronprintsens høie og glædefulde Fødselsdag. Siden man ikke finder, paa hvad Sted, eller i hvilket Huus i Skanderborg Vielsen blev forrettet, eller hvor Selskabet opholdt sig, førend det blev ledsaget op paa de smukkeste Overværelser af den snildeste Jndretning, saa indseer man ikke lettelig, hvorfor just disse Værelser have faaet Plads i Fortællingen. Forfatterens Hensigt dermed har dog vel ikke været at lade Publikum vide, der og i denne Bye gives To=Etage Bygninger. Men da man nu veed det, var det vel ikke saa underligt, om man faldt paa at spørge, i hvad Huus disse smukke Værelser vare, og hvor Giesterne bleve opvartede med Aftensmaaltidet, da der ikke meldes, at de bleve paa Overværelserne længere end til Kl. 7 om Aftenen.
Viborger Samler, 1785-02-14
Under Bryllups Giesterne forstaaer Forfatteren formodentlig ikke tillige Brudeparret, og da dette ikke findes at have bievaanet Aftensmaaltidet med Giesterne, som man dog skulde troe, siden det ikke endnu var Sengetid Kl. 7, med mindre de smukkeste Overværelsers snildeste Indretning maa have havt en ubekiendt Hensigt; saahavde det vel ikke været af Veien, om Forfatteren herom havde udladt sig lidet udførligere, helst man seer, han dog har beflittet sig paa Fuldstændighed, naar han for fortæller, at Aftensmaaltidet blev holdt over Borde En Omstændighed, som gjerne kunde være forbiegaaet uden at Historien derved havde tabt noget i dens Værd, eftersom man vel kunde slutte, at Folk i Skanderborg ikke spise paa sin Orientalsk. Nyeheder.
Viborger Samler, 1785-02-14
Foruden hvad som er anført i forrige Nummer 6 om vores allernaadigste Konges Fødselsdag, var i nogle uanførte Borger=Huse Giestebud og Dans. Og i Særdeleshed havde S. T. Hr. Stiftbefalingsmanden til Middag de fornemmeste af Geistligheden, Militair og Civil-Etaten, som forbleve indtil Aftenen Kl. 11, ved at ønske al Lyksalighed over Kongen og det Kongelige Huus. Samme Dag var høibemelte Hr. Stiftbefalingsmanden og Magistraten, paa Raadstuen i den derværende Forsamling en halv Time J forestaaende Faste prædiker, som sædvanlig, hver Onsdag i Domkirken, følgende: 1ste Onsdag Biskoppen, eller i hans Forfald Stifts Provsten 2den Hr. Roggert. 3die Hr. Mag. Skow. 4de Hr. Ferslef. 5te Hr. Kuhl. mann. 6te Hr. Aagaard. Om Fredagen prædikes i alle 3 Byens Kirker vexelviis af Sognepræsterne og Capellanerne. J Tugthuset prædikes hver Onsdag. Psalmerne, som Prædikanterne hver Dag selv vælger, antegnes paa Tavlerne. Efterretning. Om de Huus=Armes Blok.
Viborger Samler, 1785-02-14
Den 10. Febr. vare Byens Sognepræster med HospitalsForstander Bertelsen forsamlede i Domkirken, til Blokkens Aabning; udi samme forefandtes vel denne Gang kunn. 1 Rdlr. men men til Provsten vare forhen indkomne: 1. Fra det paa Raadhuuset forsamlede Selskab, paa Hans Kongl. Høiheds Kronprintsens høie Fødsels Dag 2 Med Posten et lidet Brev af Jndhold: 7 Rdlr. Hermed 1 Rdlr. til de Fattiges Blok fra en Ubekiendt, med den Jndskrift: Gid dette lidet, som gives i Jesu Navn, maa være Eder til nogen Husvalelse, J Nødlidende! 3 Ligeledes med Posten fra en Ubenævnt: 1 Rdr. Ds. Phd. ombedes, at indlagte maatte leveres til Fattig Cassen. 4, Endnu med Posten uden Navns Under 1 Rdlr. skrift: Herved indsendes ved dette Nye Aars Begyndelse en liden Gave til Deres Fattiges Blok, som Giveren helst ønsker, at maatte komme den fattige Enke til Deel, som Dei Deres Samler har beskrevet, m.m., 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-02-14
5. Fra en nyelig til Præste Embedet ordineret god Mand. 2 Rdlr. 6. Til Mag. Skow var indsendt med Posten et Brev med Jndskrivt: Jndlagde 1 Rdlr. bedes uddeelt til de Fattige. Give Gud, at Evnen kunde blive som Villien, da skulle de Trængende snart faae meget meere 1 Rdlr. J Alt = = 14 Rdlr. Hvilken Summa blev uddeelt blant 61 af denne Byes Fattige. Uden Tvivl kunde det høianseelige Selskab, som havde forsamlet sig paa Stadens Raadhuus, ikke paa en værdigere Maade ihukomme den velsignede Dag, da Rigernes Haab, Kongens Søn, vor Naadigste Kronprints blev født til at blive sin Store Faders Thronfølger, end at de forsamlede, under de tusenfolde til al Naadens Gud opsendte Ønsker for Hans Kongel. Høiheds dyrebare Livs Beskiermelse, og alle hans til disse Rigers Opkomst sigtende ivrige Bestræbelsers Velsignelse, uddeelte milde Gaver blant deres fattige Medborgere. Men os tilkommer det at sige det heele Selskab for saadan stor Godhed og Menneskekierlighed den allerforbindtligste. ligste og hierteligste Tak. Jkke mindre finde vi os forbundne med særdeles rørte Hierter at takke de andre vore i og uden Byen boende kiere Medchristne, som har værdiget vor ringe Anstalt til de mangfoldige Fattiges Forsørgelse i denne Bye, deres gunstige Opmærksomhed og virksomme Tilbøielighed. Disse af os deels bekiendte, deels ubekiendte være alle af Gud overflødelig velsignede, og alle deres Foretagender med den Naade kronede, som forsættes de Barmhiertige!
Viborger Samler, 1785-02-14
Dødsfald. I Horsens den 1. Febr. Borger og Vertshuusmand, Ole Rings Kone Bodill Stephane, 23 Aar gl. Han har i en Tid af 14 Aar havt 4 Koner, og han er selv kun 35 Aar. d. 2 Febr. Jens Dørup, forhen Staldkarl hos Hs. Maist. Kongen, i sit 77 Aar. J Randers d. 3 dito Skipper Diderich Christensen 57 Aar. d. 10 ejusd. Hr. Christen Es mann, Lieutenant og Adjudant ved det Slesvigske RytterRegiment i Horsens. J Tvilum Skovhuus d. 7 ejusd. Jens Nielsen Post 90 Aar. Heri Byen samme Dag Peder Ben di, Paruqvemager i sit 50 Aar.
Viborger Samler, 1785-02-14
Ulykkelig Hændelse. Den 1 Febr. kiørte en Bonde fra Thye med tvende Tønder Brændeviin fra Randers, og var samme Dag saa uhældig at velte i Foussing Grøvter, hvor han fandtes død under Vognen, som var falden oven paa ham.
Viborger Samler, 1785-02-14
Torve, Priserne i Viborg.
Viborger Samler, 1785-02-14
Korn=Vahre. den 12 Febr. 1785. Feede=Vare. Rug, 1 Td. 2 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. Rdlr. Byg. 1. 1 Havre . . . . . dito grønsalt. Boghverdito, fersk, 1 1 - 32 Oxekiød, 1 egryn, 1 Skp. . 5. Smør, . . . Tælle, Kjøst.
Viborger Samler, 1785-02-14
Jsteden for det i No. 5, indførte Dødsfald: Madame Nandrup, behager man at læse: Hr. Niels Randrup paa Glomstrup; da Jndberetningen var seil.
Viborger Samler, 1785-02-14
Tillæg.)
Viborger Samler, 1785-02-21
Venskab. (9de til en B..... Min Harve, for Digi Venskab stemt, skal lyde, Høit over hine vilde Skrig, Som tone hist, - mens Venskabs Taarer flyde Fra Pylades og mig. O J, som kiende ei til Venskabs Glæder, Og føle ei den reene Lyst, Som Som Venskab skaber. - hører mig, og væder Med Graad jer kolde Bryst! Fortryd, forlad Jer Stolthed, denne Plage, Som qvæler den fremspirte Dyd! Og søger Venner, - og i glade Dage J føle himmelsk Fryd. Ja Venskab, Du, som eene kan oplive, Naar Modgangs Torden knuser mig Din Roes udi min Sang udbredt skal blive, Og Engle høre mig. Mundvenner skuffe mig; men blot jeg ile Til Pylades, min ømme Ven, Han byder Rolighed hos mig, og smiller, Og jeg er glad igien. Og naar mig nagende Bekymring plager, Saa kaster jeg mig i hans Skiød: Han smelter hen i Taarer, naar jeg klager, Og qvæger saa min Nød. Mon da ei Venskabs Lyster mere fryder, End alt, hvad Verden bringer frem O jo naar det er bygt paa sande Dyder, Saa ligner Jntet dem, Slut Slutning af Critiken i næstforrige Nummer.
Viborger Samler, 1785-02-21
Fra Versene kom jeg til den ubundne Still, hvor jeg ei formodede at møde noget for den menneskelige Forstand ubegribeligt, helst i en historisk Fortælling i en Avis. Men denne Formodning slog mig feil.
Viborger Samler, 1785-02-21
Det var nemlig i Anmeldelsen om endeel af de fornemste Borgeres, og unge Karles Forsamling hos Hr. From. Der siger Skribenten os at ikke en ligegyldig Stiltienhed bar Vidne om Selskabets følende (skal nok være føelte) Fornøielser over de uskatteerlige benævnte og for Landet saa høistlykkelige Bytter. Der havde dog aldrig nogen faldt paa at tænke, at der kunde herske en ligegyldig Stiltienhed i saa talrig et Selskab, helst da de efter Skribentens Beretning vare uafbrudt forsamlede den heele Nat- og fornøiede sig med Musik og Dans. - Men hvad vil Forfatteren sige med de Ord Bytter, Er ikke et Bytte det, som man erobrer fra Fienden i Krig, Endskiønt Forfatteren kan have skrevet i en god Hensigt, var det dog et alt for uædelt og forvovent Udtryk, ifald han derved vil have meent de Kongelige Personer, hvilket Sammenhengen synes at tilkiendegive. - Fremdeles siger Skribenten: " Udraab af Selskabets Lemmer om den høieste Konges og Søns længe Liv og bestandige Floer skeede under merkelige Lader af Sandmeenenhed., Man maatte spørge, om man af de Ord merkelige Lader ikke letteligen kunde falde paa den Tanke, at Selskabet havde. havde siddet og gjort Miner og Grimaceer til hverandre, hvor vil dog Skribenten hen, sligt kan man aldrig tiltroe et saa honet Selskab, og man er vis nok paa, at det ikke er skeet af dem. Man skulle ikke troe, at Skribenten selv, da han skrev dette, havde med en liden Sviir i Hovedet siddet lige for et Speil, for hvilket han kunne have gjort sig adskillige Lader for at see om ei Svirens Virkninger ville sig fordrive af Ansigtet, og i denne Beskieftigelse skrevet hen i Tankerne Lader, thi man troe, at han for at beskrive alting saa nøie, maae, som en af Selskabets Lemmer have taget en følelig Deel i Selskabets Fornøielser. Glæder eder alle de danske Sprogs Elskere ved dets idelige Berigelse af nye Ord, og yder Forfatteren den tilbørlige Tak for den herlige Opfindelse af Sandmeenenhed! Et Ord, som vel ingen af Læserne forstaaer, men dog maae have en Bemerkelse, siden Skribenten har brugt det, og ventelig selv fabrikeret det. Man bør altsaa være ham forbunden for den Møie han har paataget sig til Sprogets Opkomst, og ønske hans Ord Fabrike bestandig Aftræk. Det kommer kun an paa om Publikum veed at sætte Priis paa saadanne Geniets Affødninger.
Viborger Samler, 1785-02-21
Wien den 5 Jan. Den egentlige Maade, hvorpaa Horiah blev taget til Fange, fortælles i den til Hoskrigsraadet indløbne. indløbne authentiske Rapport saaledes: Horiah havde udsat 2de Forposter, for at være sikker i Skoven, hvor han opholdt sig. Oberste Grays Jæger kom, klædt paa Wallachsk, med 6 færdige Wallacher, enhver bevæbnet med en god Flint, paa Spoer efter Horiah i Skoven, og hialp sig forbi begge Rebellerposterne med det Paaskud, der vare komne Soldater i deres nærhosliggende Landsbye, som de under Livsstraf skulde forskaffe Vildt. Selvsamme Fortælling, gjorde de for Horiah og Kloscha, som de endelig fandt siddende ved en Jld, og som tillod dem, ligeledes at varme sig ved deres Jld. Jmidlertid rykkede det efterfølgende Militær=Detaschement i al Stilhed stedse nærmere herhid, og efter et Signalskud af Jægeren, grebe de foregivne Skytter strax begge de Stykker sorte Vildt fast, hvorpaa Soldaterne til Folkenes Sikkerhed løbe hertil.
Viborger Samler, 1785-02-21
Nyeheder.
Viborger Samler, 1785-02-21
Ringkiøbing den 29 Jan.