JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Torsdagen den 9de Junii om Eftermiddagen har den under Commandeur Krigens Commando staaende Roeslaade angrebet en Convoi af nogle og halvfjerdesindstyve Seilere, som under Bedækning af endeel Engelske Krigskibe havde lettet paa Malmøe Reed, forfra Flinterenden at passere ind i Østersøen. Om Udfaldet af denne for vor Roeslaade hæderlige Affaire har bemeldte Commandeur til Hs. Maj. Kongen indsendt en allerunderdanigst Rapport, af følgende Jndhold: Den Engelske Convor paa Malmøe Rhed, bestaaende af 73 Seilere, hvoriblandt i Orlogsfregat, 4 Brigger og adskillige armerede Skibe, gjorde de 9 Junii om Eftermiddagen Kl. 2 Seilbevægelser. Jeg lagde ud med Rorstaaden, bestaaende af 21 Canonchaloupper og 7 Morteerchaloupper, inddeelt i 2 Batailloner og 1 Reserve, samt i Bombardeer=Division, saaledes anførte, 1ste Bataillon Hr. Capit. Lieut. L. Fabricius som Chef, 2den Bataillon commandeertes af Secondlieuten. T. Lütken, Reserven Secondlienten Pedersen og Bombardererne Premierlienten, J. A. Svenson. Under Capit. Lieuten Fabricius var Lieutenanterne Hedemann og Sandholt Commanderende af 1ste og 2den Division, og Lieuten. Lütken, som i sin Bataillon selv commandeerte 3die Division, havde Lieuten. Gran, som Chestaf 4de Division, milder sin Commando. Vinden var N. N. V., fiis Kulling, haard Norden-Strøm, jeg havde saa lidet Haab at kunne virke, at jeg, af Frygt for at Stykprammene under Capit. kieuten Kruses og J. Kriegers Commands skulle drive af, beordrede de indtil videre skulle blive til Ankers. Kl. 3 og Convoyen under Seil, og paa Roe=Flaaden maatte indtil Kl. 5 anvendes muligste Anstrængelse, for med den at naae op imod Saltholms Grunden, hvor jeg med Canon Chaloupperne formerede Front Linie i Oret og V. S. V. Østre Clor, paa hvilken Rescroe=Divisionen var placeret, stødte til Saltholmenssendre Grund; Bombardeer Divisioner i en Line Norden for. Øe endtlige Krigskibe havde imidlertid holdt det krydsende paa Malmøe Reed, for at samle Convoyen, og styrede nu omskjøds S. V. ud, for at passere Vester om Lillegrunden. Jeg lod Bombardererne kaste imellem Convoyen, og 1ste Bataillon strække sig Vester ud og attaquere, hvilket blev udført af den mig ved Roeflottillen attacherede Næstcommanderende Hr. Capitain Lieuten. Fabricius's sædvanlige Jver og Nidkierhed, for den Kongel. Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Lieutenant Hedemann avancerede ind med stæ Division paa Orlogsbriggen the Turbulent og be skjød den, imedens den anden Division engagerede de armerede Skibe, vi søgte af alle Kræfter at avancere op med Chaloupperne, men da Convoyens Fart var stærkere end Roe=Flaadens, og jeg ikke kunde strække den venstre Fløi saa vestlig ud, som den forreste Deel af Convoyen, besluttede jeg med contentreret Kraft at attaquere Bagtruppen, ved denne Manoeuvre blev i Coffardieskibe afskaarne. Lieuten. Lütken med sin Bataillon kom op, hvorved Lieuten. Seidelin fik Deel i Engagementet (foruden Lieuten. Boeg, der fik sin Chaloup bortskudt) med den forommeldte Brig, som førtes af Capit. Wood, var armeret med 12 Caronader og 2 lange Canoner, bemandet med 56 Mand, den strøg Kl. 8, efter en ærefuld Modstan, og bemandet af Lieuten. Lütken, der med sin Canon Chalouppe da var den nærmeste. For at conservere de afskaarne Skibe, lod jeg den Fregat, som dækkede den Deel af Convoien, som et var afskaaren, attaqvere og forfølge af 8 Canon Chaloupper, som bleve anførte af Divisions og Peloton Cheferne, samt Reserven Dhrr. Lieutenanter Pedersen, Hede man, Gran og Mühlensteth, og hvilket blev udført med megen Raskhed og Conduite jeg er overbevist, at denne Fregat har lidt meget; dens Agterspeil var forskudt, dens ene Chaloup nedskudt og taget, og neppe skulle Fregatten have undgaaet, dersom ikke den paafølgende Nat og Forsigtighed havde budet, ikke at fjerne mig længere fra Dragøe, hvorfra jeg alt var omtrent 2 en halv Miil, helst jeg ikke kunde skjelne, hvad den Svenske Canonslaade, som bestod af 21 Canoneerbaade, foretog sig; det var og af disse Aarsager, at jeg beordrede Stykprammene, som ved Kulingens Slavning var gaaet under Seil og havde arbeidet sig op imod Convoien, paa hvilken de gave nogle Lag, at de for Mørket skulde søge Nord efter, for at dække Roeslaaden, om den Svenske Roeslaade, efter hvad jeg billig kunde formode, søgte at afskjære mig fra Batterierne paa Amager. Jeg beklager i øvrigt, at disse Prammes Natur ikke kan forenes med mere Seilbarhed da de ellers ved de Herr. Chefers udviste Flid og kraftige Stræbsomhed ville have virket betydelig Skade for Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Chefen for Bombardeer-Chaloupperne, Lieutenant Svenson, og for Reserven, Lieutenant Pedersen, have kraftigen understøttet mig og bidraget alt dem mueligt til den retfærdige Sags Fremme. Attaquen begyndte Klokken 6 og varede til Klokken 11. Canon Chaloupperne have gjort imellem 70 og 80 Skud. Af de afskaarne Skibe bleve Orlogsbriggen og 5 indbragte af Canon Chaloupperne. Et af Caper Capitain Børker, efter at have straget for Roe=Flaaden. Fem kom paa Grund paa Lille Grunden, hvoraf jeg lod brænde 4, iblandt disse een, hvis Ladning var vurderet til 300,000 Rdlr., den 5te tillod jeg Capitain Bødkers Folk at prøve, om de kunde bringe af Grund; men som det ikke lykkedes, er den i Dag brændt, end har en mig ubekiendt Caper taget en Galease, førend den kom for Canon Chalouppernes Jld. Trende af disse Skibe ere ladede med Salt, de øvriges Ladninger er mig ubekjendt, da Mandskabet var flygtet i Land paa svenske Kysten, hvilket og bidrog til at formindske Fangernes Antal, som ere: 2 Officerer, 3 Midshipman, 8 Officiantere, svensk Lods, 71 Matroser. Med sand Glæde maae jeg bemærke det ubegribelige Held, hverken at have Saarede eller Døde, endskiønt det Uheld mødte, at en Canon paa Leutenant Sandholts Chalouppe sprang efter det 20te Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Paa den engelske Orlogs-Drig befandtes i haardt og 2 let Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Natten til den 10de Kl. 2 ankom jeg til Dragøe med Rorslaaden og de gjorte Priser. Samtlige Officierers udviiste Jver og Mod overgaaer min Anbefaling, og Mandskabet har ved denne Leilighed viist at være ærekiere Danske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Orlogskibet Princesse Lovisa Augusta, den 10de Junii 1808. AllerunderdanigsKrieger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
J Anledning heraf har Hans Majestæt Kongen allernaadigst besluttet, at Second=Lieutenant Thomas Lütken skal, som den ældste Lieutenant paa Canonbaadene, udnævnes til Chef for den erobrede Brig the Turbulent, naar samme er istandsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Fremdeles er til Hs. Majestæt af General Commanden i Nørre Jylland allerunderdanigst indmeldt, at efter Rapport fra Lieut. v. Glud, som er commanderet til Lykken ved Vestre Strand, viiste sig den 1ste Junii om Aftenen Kl. imellem 9 og 10 en Brig og et mindre Fartøi 1 Miil fra Landet. Kl. henimod 11 kom 3 Barkasser og entrede en der liggende norsk Galease. Lieutenanten var med sit Commando og havende bevægelige Batterie strax tilstæde, og Batteriets vel anvendte Jld nødte Fienden at forlade Skibet. Fiendens Skud paa Land var uden Virkning, men efter Tilskuernes Formening blev den ene Barkasse paa dens Retraite skudt i Sænk. Da Vinden har fra Land, saa drev Galeasen til Søes, men det lykkedes Søefolkene, som Lieutenanten sendte udi Baade efter den, at bringe den tilbage. Man fandt da, at Fienden havde efterladt 2 Pistoler, 3 Sabler og nogle andre Ting. Endeel Blod sporedes paa Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Efter Hs. Majestæts allerhøieste Befaling bekjendtgjøres Forestaaende. Hovedqvarteret Kjøbenhavn, den 13de Junii 1808. F. Bülow, Generaladj. og Chef for General=Adjutantskaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Det hedder at Prinds-Regenten i Brasilien har erklæret de Spanske Colonier i America Krig og ladet lægge Beslag paa alle Spanske Undersaatters Eendom, at han har udnævnt en Engellænder til Marineminister og befalet at bygge adskillige Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Øen Madera er bleven den Portugisiske Regjering tilbageleveret. Men de Engelske Tropper forblive der imidlertid endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Antallet af de Hollandske Skibe, som i Engelland ere blevne anholdte førend Krigserklæringen mod den Hollandske Regjering (1803), og siden prisdømte, beløbe sig til 119. J det Hele har den Engelske Krone vundet ved saadanne Confiscationer 3 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
J Holland er udkommen en Kongel. Anordning, som befaler, at det ikke uden Kongens Samtykke skal være nogen tilladt mere at aabne noget Laan for nogen fremmed Magt, nogen Particulair, der boer uden for Riget, eller nogen af Rigets Jndvaanere, der er bosat i Europa eller Colonierne, eller overhoved for hvem det end maatte være, under hvilken Form, Laanet end maatte være indrettet, Prisen paa det stemplede Papir, hvorpaa Hoved Obligationen af et saadant Laan skrives, skal bestemmes af Kongen men aldrig være mindre end 1 1/2 PC. af Capitalen. - Af ethvert Oxhoved Kornbrændeviin, Genever eller fine Liqueurer, der destilleres i Riget, skal der fra nu af svares 45 til 66 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Kongen af Sverrig har førend hans Afreise til Gripsholm udstædt følgende Erklæring til Rigsstænderne: "Mine Herrer, Rusland og Dannemark have erklæret mig Krig, det er en stor Byrde men stor er ogsaa min Sags Retfærdighed, stort den Nations Mod og Tapperhed, som jeg har den Ære at beherske. Understøttet af dem mine Herrer frygter jeg ikke at bede Faren Trods, og jeg smigrer mig med at overvinde den, og at holde min Nations og min Krones Ære ubesmittet. Min tro Allierede ville fordobble deres Bistand, og jeg paa min Side lover standhaftigen at hellige Deres Forsvar mine Bestræbelser, min Aarvaagenhed og selv mit Liv. Lader os erindre, at vi ere Afkom af hine Svenske, hvis Vaaben engang opvakte Skræk i Hjertet af den Russiske Monarks Stater. Lader os derfor være standhaftige og tappre, uden Stolthed. Lader og overlade det til Efterverdenen at be domme vor Adfærd. Lader os, mine Herrer, vandre paa Ærens Vei, uden at lade os standse af de Tjørne og Farer, man møder derpaa. Hver Enkelts Liv tilhører Staten. Jeg skal ikke spare mit eget. Troer mig, mine Herrer, Som General og Soldat vil De see mig først der hvor Faren er størst. Jeg slutter med at erklære Dem, mine Herrer, at jeg hellere vilde vide at døe som Konge, og medtage Deres Kierlighed og Agtelse i den samme Grav, hvori mine ærværdige Forfædre Kongernes Aske ligger, end underkaste mig fornedrende Betingelser, og lade mig foreskrive Love."J Stockholm seer det meget krigersk ud. Paa Vaabenpladsen og i Havnen hersker meget Liv. Enkelte Corpser drage af forskjellige Veie til den vestlige og østlige Armee. Til den sidste støde i denne Tid anseelige Forstærkninger. Jstedet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
for de regulaire Tropper, der ere afmarcherede, forrette Borgerne Garnisonstjenesteen. J Havnen vare i Enden af Maji 14 Krigskibe udrustede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
J en Jndberetning fra General Klingspor, skreven i Hovedqvarteret Lumpok d. 20 April, er d. 18 s. M. forefaldet en Træfning imellem den Svenske og Russiske Armee ved Sikopok i Finland, hvori Russerne bleve slaaede og mistede 264 Krigsfanger, deriblandt 1 Major og 4 andre Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Den 4 Maji har Canning paa EmbedsVegne tilkjendegivet de udenlandske Ministere i London, at hans Konge har fundet det tjenligt, at lade Kjøbenhavns Havn og alle andre Havne i Sjælland sætte i den strængeste Blocadestand. 80 af den til Østersøen afgaaede Flaade paa 200 Skibe have Heste ombord. Expeditionen ledsages af 9 Linieskibe, 5 Fregatter, 6 Slupper og 13 Canonbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
J det oprindelig bestemte Tal Frivillige i Engelland mangle 68656 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Skatkammer-Cantsleren Perceval har under de nærværende Priser paa Stocks gjort Parlamentet et Forslag, efter hvilket de, som eie 3 PC. Stocks, skulle kunne ombytte dem mod Annuiteter i det synkende Fond. "Da Amiens Freden blev sluttet", sagde han: "var Nationalgielden 479 Mill. Pd. St., som omtrent var den 82de Deel af Gielden, og nu er den uindløste National gjeld 586 Mill. Pd. St., det synkende Fond derimod 10 Mill., altsaa den 58de Deel af Gielden. Der er ingen Tvivl om", føiede han til, "at Stocks ville stige endnu høiere. Kjøberne af Annuiteter have iøvrigt passende Fordeele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Den 10 Maji opkom en frygtelig Jld i Fec tor & Comp. Magazin i Dover, hvorved hans hele Vareoplag, blandt hvilket ogsaa meget Dansk Prisegods fandtes, blev lagt i Aske. Ogsaa et Artillerie-Forraadshuus afbrændte, og man frygtede meest for den Bygning, hvor Kongreves Brandraquetter og andre brændbare Ting fandtes. Man flyttede deraf saa meget man kunde. Jmidlertid angreb Jlden dog en Deel af Bygningen, hvorved der fulgte en stærk Explosion. Skaden vurderes for 30,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Danzig d. 10 Maji. Ogsaa hos os har den Preussiske Skillemynts dybe Synken og den Mængde slette Penge, med hvilke vi hidtil ere blevne oversvømmede, opvakt lydelig Klage. Den Preussiske Daler, som ellers kun gjeldte 4 Fl. d. K., var d. 7 Maji stegen til 6 Fl., den Hollandske Ducat til 21 Fl. d. K. - For at tilveiebringe Metal er det under Straf af Confiscation blevet forbudet, at udføre, sælge eller pantsætte Sølvtøi. Den, som vil sælge Sølv, skal melde sig i det ny oprettede Statsbureau, hvor enhver kan afhænde eller pantsætte sit Sølv. Man taler om, at der om kort Tid vil komme gode Myntsorter i Omløb; Vare priserne ville da ogsaa falde. Et Pund Caffe, som endnu i Løverdags kostede 7 til 8 Fl., vil maaskee da komme paa 4 Fl. En Alen godt Klæde, som i forrige Uge blev betalt med 34 Fl., vil maaskee igjen faaes for 20 Fl. Jmidlertid er Pengemangelen endnu almindelig. Man har igjen udsøgt 160 Personer, som 4 Maaneder igjennem maa betale maanedligen ligesom man har ansat deres Formue høit eller lavt til, 1000, 500 eller 250 Rdlr., for at underholde Generalitetet og det Franske Militaire. Til at dække disse Forskud maa nu i et heelt Aar svares en Afgivt af alle Jndkomster. Den, som har 400 Fl. aarlig, giver 5 PC. Tyende af Fruentimmerkjønnet maa betale 3 gl. d. K. og af Mandkjønnet 4 gl. – Efterhaanden maa Staden ganske forarmes, thi vore Skibe raadne ubrugte i vore Vande. Naar Handelen ligger, ligger hos os enhver Næringsvei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Den store Stats-Junta i Spanien skal bestaae af 160 Medlemmer og aabnes d. 15 Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Øen Sardinien er i denne Tid afskaaret fra hele Fastlandet, naar man undtager Engelland og Sardinien. Men den driver dog betydelig Handel paa Levante. De Sicilianske Producter som Korn, Olie, Viin, Pommerantser, Citroner, Faareuld, raa Silke &c. søges begierlig af Engellænderne og kjøbes til høie Priser. Disse levere derimod deres Colonialvarer og Producter. Men da baade Sicilien og Sardinien ere ligesom oversvømmede dermed, saa ere Priserne meget lave. Paa Tydsk Lærred, Læder a. haves dog Mangel. De 13000 Engellændere, som ligge i Sicilien, faae til bestemt Tid deres Lønning i lutter Plastre, og derfor ere mange Penge i Omløb. Først nylig ankom 500,000 Plastre til Palermo. Men Pengeoverflødigheden er ogsaa Aarsag i, at Yppigheden stiger der meget. Paven vil reise til Turin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Mange Vogne med Krigsfornødenheder ere afgaaede til Magdeburg, som ikke allene rigelig skal forsynes med alt det Fornødne, men ogsaa forstærkes med ny Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Preussen føler nu Virkningerne af den sørgelige Nødvendighed at oversvømme Lande med slet Skillemynt. Regjeringens offentlige Erklæring, at Skillemynten skal være i ringere end Courant, har ikke havt den ønskede Virkning. Courant-Mynten vedblev at stige, og daglig forefalde Slagsmaal hos Bagerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Efter den Franske Consuls Forlangende i Memel skal saa ofte et Skib afseiler derfra til en neutral Havn, Skibets og Ladningens Værdie deponeres til Borgen for, at det virkelig er bestemt til benævnte Sted. Naar dets Ankomst did ikke ved Attester godtgjøres skal det Deponerede confisqueres. Sparesystemmet gaaer nu saa vidt i Preussen, at man, paa Regjeringens Befaling, har brændt det kurbrandenburgske Rigsarchiv i Regensburg, efterat man i Forveien havde udsøgt de vigtigste Acts stykker, for at svare Transport Omkostningerne. Denne mærkværdige Handling blev udført paa fri Mark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Engellænderne have taget to Spanske Skibe, bestemt fra Vera Cruz til Cadix, ladede med Jndigo og Cochenille, som vurderes for 30,000 Pd. St. hver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
J Paris stige Priserne paa Caffe og Sukker dagligen 6 til 10 Sols. J Bordeaux ville Kjøbmændene ikke sælge noget mere af deres Magaziner, fordi de vente, at et Pund Sukker vil stige til 12 Liv. En Flaske Avisette, som man pleiede at sælge for 32 Sols, koster allerede paa Stedet selv 4 Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Videnskabelige og Konstefterretninger. J den Romerske Journal: Corriere deelle Dame findes følgende besynderlige Beviis paa Opstandelsen fra de Døde. Hvor mange Mennesker hos paa Jorden, 150 Millioner i Europa, 400 Mill. i Asien, 100 Mill. i Africa, 250 Mill. i America, ialt 900 Mill. - Hvor megen Plads behøver man til at stille disse Mennesker sammen, Jkke mere end 6 Jtalienske eller 2 Franske Qvadratmile, naar man regner en Qvadratfod til hvert Menneske, thi hine Mile indbefatte 900 Millioner. Denne Beregning viser, at 30 Franske eller 90 Jtalienske Qvadratmile kunne rumme alle de Mennesker, der ere døde fra Verdens Skabelse til nu Dette kan aabne Øinene paa dem, der daarligen ville paastaae, at der i Josuphats Dal ikke var Plads nok for saa mange Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Det medicinske Selskab i Lyon har for Aaret 1809 udsat en Belønning af 300 Franker for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: hvilken Jndflydelse har Taagen paa Sandheden, er denne Jndflydelse lige hos begge Kjøn, i hver Alder og hos hvert Temperement, Kan man hidlede deraf virkelig Sygdomme og hvilke ere Midlerne til at vogte sig for hiin Jndvirkning eller læge hine Sygdomme, Efter det Preussiske Hofs Forestilling er Tids skrivtet Fouerbrande med tilhørende Jntelligenceblade bleven confisqueret i Sachsen, og Forlæggeren er det blevet forbudet at fortsætte eller falholde samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Den indsigtsfulde Uhrmager Jac. Degen i Wien har ved de heldigste Prøver bevist, at han har opfundet den Konst, at flyve som en Fugl i Luften, uden Luftmachine. Paa hans Legeme er der anbragt to særegne konstige Vinger, der ere forfærdigede af smaa med den fineste Silke sammenføiede Papirstykker. Ved at svinge disse Vinger løfter han sig saavel i lodret som skjæv Linie, rask og let 64 Fod i Veiret. Naar han vil flyve i en skjæv Linie betjener han sig af et andet Middel, nemlig en Modvægt, som dog kun har en Trækkraft af 40 Pund, saa at, da han sel kun veier 140 Pd., hans Vinger dog endnu løfte en Vægt af 100 Pd. Han haaber at bringe sin Opfindelse til end større Fuldkommenhed. Den har det Fortrin for Luftmachiner, at det staaer ganske i hans Magt, at styre sin Flugt efter Behag. Jac. Due, Nic. P. Malm og P. Rasmussen have i Aarhuus Avis ladet bekjendtgjøre følgende: Da Caperen Mandahl d. 27 Maji d. A. blev forfulgt af en Engelsk Fregat, sendte denne adskillige Kugler efter Caperen, og da een af disse slog ned en halv Kablængde fra Caperen og en heel fra Mindehavet, begyndte Mindebatteriet efter forskjellige Elevationer at sigte efter Fregatten med 10 Skud, Middelgades med 5 og det lille Batterie Norden for Havnen med 1 Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Den patriotiske Gresserer John Collett, som under nærværende Krigsomstændigheder udmærker sig saa hæderlig, har i Opsloe, Forstaden til Christiania, et Alunværk, der sysselsætter 200 Mennesker. Naar alle Arbeidernes Løn fraregnes, er Eierens Fordeel kun 3000 Rdlr. aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Hs. Maj. Kongen har under 11te dennes allernaadigst befalet, at al offentlig Musik, som i Anledning af høisalig Kongens Død hidtil have været forbudt, fra nu af igjen maae være tilladt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Da man i disse Dage vil have seet et Skib brænde paa Søen, saa har dette opvakt den ikke ugrundede Formodning, at de Engelske selv have seet sig nødte til at sætte Jld paa den Fregat, som i Fægtningen af 9de d. M. blev saa ilde tilredt af vore Canonbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
En Favn Brænde betaltes i Dag i Nyehavn med 21 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Fridericia, d. 10 Junii. Capit. Hansen fra Flensborg, førende Brigskibet som for nogen Tid siden kom herind fra Engelland, blev i Gaar paa Kongelig Ordre, med Mandskab indbragt hertil i Arrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Reisende, ankommen: Jfr. Weise, Mad. Wolff, Kjøbmand A. Wolff, Kjøbmand Nyberg, Etatsraad Meincke, Studiosus Seidelin, Kammerherre Revenfeldt, Major Bornemann, Tolstrup, Fuldmægtig Haldberg. - Afreist, Pastor Kirchheiner, Amtsforvalter Svindt, Frue Estrup med Familie, Styrmand Frederichsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Gangkasses Femte Aargang. No. 72. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 18 Junii, 1808. Om offentlige Belønninger for patriotiske Handlinger. Ofentlige Belønninger ere udvendige i enhver Stat, hvor Fædrenelandskjerlighed skal befæstes og store Nationaldyder blive almindelige. De ere dobbelte nødvendige i en Tidspunct, hvor det gjelder om alle Borgeres forenede Kraft og Anstrængelse, hvor enhver i sin Kreds, selv med den svageste Arm og de ubetydeligste Ævner, kan virke meget til det Heles Gavn. Det var paa saadanne Tider, hvor Arveadel blev indført. Med hvad skulde man vel tilbørlig belønne den Mand hvis Tapperhed reddede et heelt Rige i et eneste Feldtslag eller hvis Klogskab grundede i Fredens Dage et heelt Folks Lyksalighed, Man gjorde hans hele Slægt til Arving af hans Hæder, og den Fortjentes Daad belønnedes endnu i hans til digste Efterkommer. Saaledes har Arveadelen forplantet sig lige til vore Dage. Hvor meget den end med Grund kan siges imod den; hvor rigtig end den Jndvending er, at man kan arve sin Faders Navn og Titler, men ikke hans Dyder og Fortjenester, har man dog saare ofte fundet, at store Egenskaber stundom have været arvelige i visse Familier, og at Sønnen bestandig higede efter at ligne, om ikke at overgaae, Faderen i at gjøre sig fortjent af Fædrenelandet. Hvo mindes ikke her Rosenkrantzerne, Bernstorfferne og flere Men der gives forskjellige Maader at belønne Fortjenester paa. Hensigtmæssigst ere de Belønninger, som uden at smigre lav Forfængelighed og Æresyge, ikke allene hædre den Fortjente selv, men tillige opmuntre Andre til at træde i hans Fodspor. Ved disse opnaaes et dobbelt Øiemed. De ligne en frugtbar Regn, der ikke allene opliver de Planter, der allerede staae i fulde Blomster, men tillige fremlokker ny af Jordens Skjød. Enhver Udmærkelse, siger Filangier: er en Belønning, men ikke enhver Belønning er en Udmærkelse. Det er ikke nok, at man forfremmer den Fortiente, at man giver ham er Hæders tegn, at man ophøier ham i Adelstanden; hans Belønning opfylder kun sin sande Bestemmelse, naar den kan virke paa det hele og blive en Spore til store Handlinger hos Andre. Det var i deres Circus og i hele Folkets Nærværelse at Romerne og Grækerne kronede deres Athleter og seierrige Hærførere, det var Triumphbuer af Marmor, som de lede forevige store Mænds Daad. Maaskee Cæsar og Pompejus havde været halvglemte, dersom man saaledes som i vore Dage blot havde belønnet deres Daad med Hæderstegn og Hæderstiteler.