JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Cadix, den 29de December. J Følge Breve fra Algeziras havde Stormen for nyelig fordreven de Spanske Krydsere fra deres sædvanlige Station, hvorpaa 2 Engelske Fahrtøyer, som kom fra den Middelland, ske Søe, benyttede sig af denne Leylighed, og snege sig ind til Gibraltar. Nogle Dage tilforn havde 6 Engelske Skibe i en hæftig Storm, ved hvilken 2 Kanoneer=Skalupper forliiste i Bayen af Gibraltar, den Lykke at komme til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Fra Buckowina, den 2den Januarii. Haydamackerne ere her meget meere frygtelige end Jordskiælv og Ulve. For nyelig have de overrumplet den Pohlske Landsbye Zalucze, og sammesteds anrettet stor Skade. Paa Herregaarden troede de at giøre den beste Fangst, og derfore overfaldt de samme hastig, udplyndrede Kister og Skabe, samt mishandlede Adelsmandens Frue. Herpaa reyste de videre frem, kom ind i Egnen Choczim, og førend de tænkte derpaa, overfaldt en Hob Tyrker dem, og fangede Haydamackerne. De ere af Tyrkerne blevne udleverte til den Keyserl. Commandant i Staden Czernowitz i Buckowine, og eftersom de foruden denne Misgierning have udplyndret Landsbyen Stirce, dræbt Vertinden sammesteds, skudt en Keys. Ordonnance &c., saa ville de formodentlig faae den Løn, der er overeensstemmende med deres Opførsel.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
London, den 16de Januarii. Fra Gibraltar ere nyeligen indløbne Depecher, efter hvilke Besætningen sammesteds vel er tilstrækkeligen forsynet med saltede Levnetsmidler, men har desto større Mangel paa færske, og desforuden lide største Nød for Brænde. - Førend at man erholdte Efterretninger fra Jersey, blev det her meldt, at Græv d'Estning var med en Flode seylet til Kanalen, for at foruroelige vores Handel og bedække Expeditionen paa Jersen. Hvis dette havde bleven bekræftet, saa maatte vores hele Fløde, igjen have løbet ud. - Man siger nu, at Gibraltar skal maaskee blive forsynet med Levnetsmidler, uden at man har nødig at sende en Flode derhen fra Engelland, og det ved neutrale Skibe, ligesom det skeedte i forrige Aar. - Man fornemmer, at Grævd Estning med en Deel af sin Flode er i en meget slet Tilstand løben ind til Brest.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Da Admiral Hyde Parker i Stormen strandede med Krigskibet Phoenix paa Kysten af Cuba, saa biergede han saa meget Mund=Provision og saa mange Kanoner fra Skibet. som mueligt var; han stak derpaa samme i Brand, og forskandsede sig med sit Mandskab paa en Høy ved Kysten, for at værge sig til det yderste mod Spanierne, hvis de skulde saa i Sinde at angribe ham. Til al Lykke passerte Skaluppen Procopine af Montego=Bayen forbi og reddede ham tillige med hans Folk førend at Spanierne vidste noget af det Uhæld, som var ham tilstødt. - Fra Pensacola meldes, at der er skeet stor Skade i den Mexicanske Havbugt, og at 2 Spanske Krigskibe paa 74 Kanoner ere forliste. - Det er ganske ugrundet, hvad nogle af vore offentlige Blade have meldt om en Krigs=Ret, som skulde holdes over Admiral Darby, fordi han ey har opsøgt den Franske Flode under Græv d'Estning. Det er tilforladeligt, at han uagtet al anvendt Umage ey har faaet samme i Sigte; og da han har været længere og sildigre i Søen end nogen anden Engelsk Flode, saa var det aldeles nødvendigt, at han maatte gaae tilbage til Portsmouth for at reparere de beskadigede Skibe, tage Proviant ind og giøre sig færdig til Operationer i Foraaret.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Colln, den 25de Januarii. Som man hører, saa have mange Hollandske Familier i Sinde at opholde sig i Ostende, saalænge den nærværende Krig varer, for at kunde destobedre drive deres Handel med Engelland. Man føyer endog hertil, at de sammesteds ville lade bygge Vare=Magaziner, til at forvare deres Gods i Paris, den 22de Januarii.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Hoffet har nu faaet Efterretninger fra Vestindien, hvilke desværre bekræfte den Skade, som den store Storm har foraarsaget paa Martinique og de andre Øer under Vinden; dog have Ridder von Monteils Skibe intet lidt, de trykte Tidende: fra St Domingo under 14de Novbr. give ham de største Berømmelser, efterdi denne Chef d'Escadre har gjort sig den største Umage for at conservere og beskytte Fahrtøyerne af den Convoy, som ved Storm blev dreven fra Rheden ved Martinique. Han fik denne Ulykke at vide ved Spidsen af Laignada hvorhen Stormen, som ogsaa havde raset paa de andre Øer under Vinden, havde drevet ham. Fra denne Tid af lod han alle fiendtlige Operationer fare og beskæftigede sig allene med den Farlighed, som bemeldte Skibe vare i. Han gjorde strax Anstalter til at beskytte de Egne, hvorhen han kunde forudsee, at de vilde blive forslagne. Han krydsede fra et Sted til de andet, og han opnaaede sit Øyemeed. Han convoyerede selv lige til Rheden ved Cap Skibene: Union, Græve Artois Elisabeth, som udgjorde en Deel af Convoyen, 4 andre Skibe vare kastede paa den Kyst, som er Sønden for Porto Ricco.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Ridder von Monteuil sendte strax en Fregatte derhen, for at giøre dem al fornøden Bistand. Han lod ogsaa det Kongel Skib, Actionnaire, gaae til den sydlige Kyst af St. Domingo, for at hielpe de Skibe, som maatte blive fordrevne derhen. Kort at sige, denne Commandant har intet forsømt, som i disse ulykkelige Omstændigheder kunde tiene til at conservere Koffardieskibene og de Kongel. Undersaatter. - Først i Februarii Maaned skulle 24 Batailloner begive sig til Brest, og der indskibes til Amerika, hvorhen Græv d'Estnings Flod skal gaae under Seyl, imellem den 10de og 15de i bemeldte Maaned. - Gazette de Madrit melder om en Portugisisk Capitaine, som for nyelig er ankommen fra Goa til Lissabon, og skal have medbragt den Efterretning, at 10 af det Engelske Ostindiske Compagnies Skibe ere blevne optagne af Hr. Tronjol paa Høyden af det gode Haabs Forbierg. Saa gierne som man ønskede, at denne Efterretning var tilforladelig, saa tager man det dog endnu her i Betænkning at troe samme: thi hvorfore skulde Hr. von Tronjoli ikke have levert Capitain nen et Brev til Ministerium, eller og udstædt et Advis=Brev med en saa vigtig Efterretning? – Man vil have den Efterretning, at Admiral Darby igien er løben ud med 14 Skibe til Gibraltar; (dog melde vore Engelske Breve under 16de huj. intet derom) at Admiral Rodney ved sin Tilbagekomst til Antigna (andre Breve sige, til Nye York) er død af Podagra, og at Wallingham med sin heele Equipage er omkommen i den sidste Orkan. - Det Hollandske Manifest forventes endnu Dag hertil af nogle. Andre derimod ere af den Meening, at det i Forveien er sendt til Rusland til Approbation, og bliver ey publicert, førend den Coureer er kommen tilbage, som nu kan ventes inden 3 Uger.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Rom, den 6te Januarii. Man haabede ved Giennemsøgningen af den døde Cardina Marefoschis Papirer iblandt andet at finde den heele Proces, hvilken han, som Secretair de propagande side, har ført mod Exjesuiterne, tilligemed den Brevverling, som han i denne Sag har havt med de Bourbonske Hoffer, men man fandt sig bedragen; thi de Papirer, hvilke han, som før en meldt, førend sin Død opbrændte, vare uden Tvil denne Sag angaaende.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Beverwyck, den 21de Januarii. J Forgaars lode 6 Engelske Kapere sig see ved vores Kyst, at hvilke den eene paa 14 Kanoner, nærmede sig til paa 6 Favne Vand; men saasnart man hidsede Staternes Flag, gik har igien i Søen. J Gaar Morges vare 2 af samme tæt ved Vallen; men henimod Middag satte de deres Cours mod Norden. Man sendte strax en Expresser til Stats=Pensionairen, hvorpaa Arvestatholderen afvigte Nat sendte os en Vogn med 100 Flinter, Krudt og Kugler. J Dag ere hertil ankomne 150 Mand Infanterie, efter hvilke der skal følge 160 Mand Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Ostende, den 24de Januarii. Den optagne Paketbaad er ikke den fra Dower til Ostende, men den fra Ostende til Dower med Brevene af 17de huj Samme er taget under den Engelske Val, og er opbragt til Dunkirchen.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Haag, den 22de Januarr. Man forsikkrer nu, at Republikens Manifest imod StorBritannien skal endnu komme ud i denne Uge. Det heder ogsaa, at Ridder York kun en Tidlang har opholdt sig i Nærheden, fordi han troede at Republiken ey kunde tiltræde der bevæbnede Neutralitet, og altsaa at der endnu kunde være Haab om et Forliig, hvilket nu ganske er forsvunden.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Amsterdam, den 27de Januarii. Det er tilforladeligt, at en Efterretning, som i Dag staaer i alle vore offentlige Blade, nemlig, at Hr. von Tronjolisom commanderer de Franske Krigskibe i Ostindien, skulde have taget 8 Engelske Ostindiefarere, samt 1 Linieskib paa 7. Kanoner ved Cap, og opbragt dem til Jsle de France, kom mer fra Lissabon, hvortil den skal være bragt af Capitainer paa et sammesteds fra Bombay ankommen Portugiesisk Skib kaldet la nostra Segnora de Arrabida. J Paris har denne Efterretning foraarsaget stor Glæde, dog maae man endnu oppebie Bekræftelse paa samme. Det heder ogsaa, at der er opkommen en Rebellion i de Engelske Eiendomme i Bengalen og at adskillige Magaziner ere stukne i Brand, hvorved det Engelske Ostindiske Compagnie har lidt en Skade paa meere end 2 Millioner Roupier. - Sikkre Efterretninger fra St. Eustace melde, at der vel sammesteds har været en stærk Storm og høy Søe; dog er Skaden ey saa stor, som nogle Efterretninger have gjort den. Der ere kun nogle Vare blevne fordærvede i Magazinerne. - Der gives endnu nogle, som tvil paa, at, de 5 Engelske Ostindiske Skibe ere komne tilbage til Portsmouth, og troe, at Stockhandlerne have opfunden denne Efterretning, for at holde Engelske Actier, som blive ved at falde, i nogen Priis.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Neder=Elben, den 26de Januarii. Med et til Marstrand fra Philladelphia ankommen Skib er indløben følgende Skrivelse, datert Philladelphia, den 16de Novbr. f. A. Af politiske Nyeheder har jeg intet særdeles at melde Dem, uden dette, at vores Sager i begge Carolinas faae nu en bedre Anseelse. Fra Nord=Carolina ere Fienderne tilforladeligen fordrevne, og man troer, at de nu have trukket sig tilbage i Nærheden ved Charlestown. J Georgien ere de ligeledes temmelig indsluttede. Vel have de nyelig i de nederste Egne af Virginien forsøgt paa en Landgang: men deres der værende ringe Magt kan sammesteds nu ey udrette videre, end ruinere Koffardieskibene paa Floderne, og andre saadanne ubetydelige Skader.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Frankfurt, den 22de Januarii. Fra det Hessiske meldes, at der i Ziegenhavn er en overmaade stor Mængde Recruter. Samme bestaae af alle Slags Nationer, og 36 Officerer, 2 Hessiske Generaler og 600 Gemeene skulde med første afgaae til Amerika.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Sachsiske Grændser, den 24de Januarii. Det er kun et løst Rygte, at man i Sachsen skulde hverve stærk. Der udskrives kun 2000 Recruter. Officererne have faaet Tilladelse at være fra deres Regimenter, og altsaa er den ey at tænke paa nogen March. Det samme er og skeet ved de Kongel. Preussiske Regimenter i Westphalen.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Hannover, den 26de Januarii. J Aften, Kl. 6 ankom Hs. Kongel. Høyhed, Biskoppen af Osnabrück, i høyeste Velgaaende hertil, under 3 dobbelt Salve af alle Kanoner. Det heder at Hs. Kongel Høyhed vil, førend Høystsamme begiver sig til Gottingen, tage adskillige Steder her i Landet i Høyeste Øyesyn, og maaskee reyse til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Bourdeaux, den 16de Januarii. Der gaae bestandig Coureerer her igiennem imellem Versailles og Madrit, og man giør sig det Haab, at der arbeydes paa Freden.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Wien, den 24de Januarii. De her nyelig indløbne Tyrkiske Breve giøre det meere og meere rimeligt, at det endnu ey kommer til et Fredsbrud imellem Rusland og Porten.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Helsingøer, den 9de Februarii. Den 5te huj. afseilede Capit. Kock til St. Croix. Samme Dag ankom i Sundet Capitain Thyge Boysen fra Kiøbenhavn til St. Croix, som strax fortsatte Reysen, uden at komme til Ankers.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Den 6te huj. passerede 1 Fregatte, ført af Capit. Kruger, af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, her igiennem. Samme Dag af seylede Capit. Brandt, og ankom Capit. Schmidt af og fra Kiøbenhavn til St. Croix. Den 7de huj. bekom vi her i Sundet en Deel smaat Jis, som kom op fra Bunden, og med stærk udgaaende Strøm drev Capit. Schmidt ud af Sundet, og satte ham paa Grund paa den Svenske Val, 1 Miil uden for Cronborg, hvor han endnu staaer. Den 8de huj. ankom fra Kiøbenhavn 1 Kongel. Dansk Orlogs=Fregatte, efter Beretning destineret til Middelhavet, og i stor Fregatte af Kiøbenhavn, ført af Lieutenant von Holstein, til Tranquebar. J Sundet ligge de 2 sidstommeldte, tilligemed i stor Fregatte af Apenrade, som i Dag ankom fra Kiøbenhavn, ført af Capit. H. Heissel, destineret til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Kiøbenhavn, den 9de Februarii. Den 3die Jan. er Studiosus Jver Stub confirmeret at være residerende Capellan til Thorebye Meenighed i Lolland. Studiosus Damasus Klauen ligesaa til Dronninglunds Meenighed i Aalborg Stift. Henrich Ernst Grosman beskikket at være Vice-Conrector ved Aarhuus Latinske Skole og som virkelig Conrector at succedere. Den 10de Jan. er Professor Abraham Kall beskikket at være Professor Historiarum & Geographiæ ved Kiøbenhavns Universitet. Conrector Mag. Lauritz Sahl ligesaa at være Professor Græca Lingvæ ved bemelte Universitet. Den 17de Jan. er Johan nes Hermand confirmert at være Birkskriver ved WoergaardsBirk i Aalborg Stift. Den 24de Jan. er Cancellie=Raad Søren Gierulf ligesaa beskikket at være Borgmester samt Bye= og Raadstueskriver i Viborg. Secreteer Peter Johan Monrad ligesaa at være Copiist udi det andet Expeditions Contoir i det Danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Fredagen den 9de Febr. blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Kammerherre Paul von Rosenørn, Commiteret i Oeconomie= og Commerce=Collegio, og Frøken Cecilia Andrea af Krabbe, en Datter af Hr. Kammerherre Krabbe, Deputered i Admiralitets- og Commissariats=Collegio.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
J Anledning af Hans Majestæt Kongens og Hans Kongelige Høyhed Kronprindsens høye Fødselsdage havde det norske litteraire Selskab i Kiøbenhavn allerunderdanigst anbragt i dets Forsamlings-Sal følgende illuminerede Decorationer: Paa den høyre Side saaes Danmark og Norges Genii ved en Obelisk, at holde om Hans Majestæts Portrait en Medaillon. Paa Obelisken stod Kongens Symbolum: Gloria er amore patria. Paa den venstre Side saae man Minerva og Haabet ligeledes paa en Obelisk, hvorpaa man læste: Spes patria, at opsætte Hans Kongelige Høyhed Kronprindsens Billede en Medaillon. Jmellem begge disse var i antik Gustopaa en Marmortavle denne Jnskription. V. Chr. F. Fr. Skp.M. OlQORM. H. Nas T.M. REM. IEn Stubs. ChRISTIANUM. VII ILLE. Elvn. RES. Riis FRIDERICUa Aal. STines, Skr. Af Klads. Vibr. RE. BEATI. OIINF. LAFr. (L. BR A MUS. Ovn. 205125. Supla a. Turbr. F. ortou. IDEM. QV. Om RIA. SUMAA. Nr. LITERAS. PETORE. Sk. Auch TA. Saco. virer. E. Garn. Omstæts ADEST. CIVIIUS. Al TER. ERIDERICUS. Abr. ARIIIS. Vækkerbarour, Ausar Al S. DA. E. CONellia. ARE. Q18 S. ExEMPIIS. 26ls. Juves. Aus Rbd. Alicus, Abr. SECULA. PATRIAE. Coll.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge Nr. 248, Procurator Schønheyder efter Kongel. befaling, contra Delinqventinden Anna Olsdatter fra Norge, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Tugthuus LivsTid. No. 249. Proc. Haagen, contra Delinqv. Kirstine Olsdatter Smith fra Norge, som for Mordbrand og Tyverie er tildømt at miste sin Hals og Kroppen at brændes, med videre. No. 252. Secretair Hersleb, contra Delinqv. Anna Pedersdatter fra Sielland, som for at have ombragt sin Mand med Forgift, er tildømt at knibes med gloende Tænger, afhugges Haand og Hoved, Kroppen paa Steyle og Haanden, og Hovedet paa Stage. No. 253. Proc. Haagen, contra Delinqv. Maren Rasmusdatter fra Fyen, som for at hav myrdet sin Mand, ved at skiære Struben over paa ham, er tildømt at lide samme Straf, som næstforrige. No. 254, Proc. Schmidt, contra Delinqv. Anna Hansdatter fra Sielland, som for Barnefødsel i Dølgsmaal er dømt at miste sin Hals. No. 255. Proc. Skibsted, contra Gurn Jsaachsdatter Mossefind fra Norge. Hun var tiltalt for Barnefødsel i Dølgsmaal, men er friekiendt. No. 257. Dito, contra Delinqventerne Jngebret Siursen Løetved og Stifdatter Martha Siursdatter fra Norge, som for bedrevet Blodskam er tildømt at halshugges og Legemerne at brændes. No. 258. Secreter Hersleb, contra Deling. Niels Olsen af Kiøbenhavn, som for begaaet Tyverie er dømt at stryges til Kagen og arbeyde i Jern i Fæstningen Livstid.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Landstinget for Fyen er berammet at holdes i Aaret 1781. paa følgende Tider: den 31te Januarii, 28de Februarii, 28de Martii, 25de April, 30te Mai, 27de Junii, 25de Julii, 29de Augusti, 26de September, 24de October, 21de November, 19de December.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Den 6te Febr. afseilede Skibene, Prinds Frederich, som føres af Capit. Jansen, og Græv Thort, som føres af Capit. Fyen, med Provisioner og Bygnings=Materialier til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Ved Tal=Lotteriets 233 Trækning i Altona udkom: No. 29, 85, 62, 36, 42.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Døde. J Kiøbenhavn den 6te huj. Frøken Friderike Lovise v. Ernst, 67 Aar; Mad. Johanne Christine Junge, Skole, holder Junges Kiæreste, 58 Aar; den 7de huj. Frue Grævinde Birgitte Charlotte Thott, fød Kruuse, i sit Ægteskabs 49de og Alders 70 Aar; Hr. Christian Detlef Meyer, Provst i Eiderstedt Provstie og Sognepræst i Garding, 57 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Vacancer: Sognekaldet til Saxild og Nolev i Aarhuus Stift 350 Rdlr. Herredsfoged Embedet i Nørre Herred i Lolland.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
AVERTISSEENTS. Da Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har udnævnt mig Underskrevne til sin Sekretair i afgangne Hr. Justitsraad Schlegels Sted saa vilde de, som have noget med dette Selskab at gjøre i Henseende til Skrifter, Regninger og deslige, herefter behage at henvende sig til mig i Brygger Sr. Jens Møller Gaard paa Nørregade Nr. 237. Formedelst de ved Selskabet forefaldne Forandringer, har det besluttet, at opsætte Bedømmelsen af de Priisskrifter, som i Anledning af de ved sidste offentlige Bekiendtgiørelse udsatte Priismaterier maatte endnu indløbe til Selskabet, indtil næstkommende September Maaneds Udgang, inden hvilken Tid saadanne Skrifter maatte være indkomne til mig, som Selskabets Sekretair, med en hosfoyet Devise og en forseglet Seddel, som tilkiendegiver Forfatterens Navn og Opholdsted. Og da den ommeldte Bekiendtgiørelse kunde være gaaet nogle af Glemme, som endnu maatte have Lyst at arbeide over de udsatte Priismaterier, saa igientages her det Væsentligste deraf paa nye. En Priis af 50 Rdlr., eller en Medaille af samme Værd, udsættes for det bedste Dratorium eller udførlige musikalske Drama, hvis Jndhold kunde tages af Passionen eller nogen anden bibelske Historie. Det Tydske Sprog er ved en Ramler, og Niemever beriget med ypperlige Stykker af dette Slags; det var ønskeligt, at ogsaa vi bleve forsynede med ligesaa hældige og opbyggelige Danske Origmaler.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
J Anledning af den i Veltalenhed udsatte Priis for den bedste og meest livagtige Skildring eller Beskrivelse af nogen vigtig Begivenhed i Fædrenelandets Historie, er ikke noget indkommet. Denne Priis af 40 Rdlr., eller Medaille af samme Værd, udsættes paa nye, i Forventning, at dog een og anden, som har Evne dertil, vil lade sig herved opmuntre, i en malende, men ukonstlet og mandig Stiil at udføre nogen merkværdig, og ved ualmindelige Hændelser og afvexlende Optrin interessant Begivenhed i vor Historie. Dertil foreslaaes Kong Waldemar den Andens Fængsel og dets besynderlige Følger baade for og efter Befrielsen; eller og nogen af de ud merkede Revolutioner, som Norges ældre Historie fremstiller. Sallustii bellum Catilinarium, eller, blandt de Nyere, Abbed Saint Reals Conjuration de Venise, saa og visse Stykker af Revolutions Romaines, par Vertot, kunde tages til Mynster. Tillige bestemmes en Priis af samme Værd for den bestemte Samtale om nogen politisk eller moralsk Materie. Til at holde samme, maatte helst udvælges bekiendte Personer, hvis Character og Tænke= eller Handlingsmaade er saa bestemt i Historien, at deri findes Grund til at tillægge dem visse Meeninger eller Marimer. Personerne maatte ikke indføres som talende :de Dødes Rige, men som levende fremsette og forsvare enhver fine Tanker. Plato og Cicero give Mynstere i lærerige Dialoger. Saa lader og Haller i sin Fabius og Cato disse Roms Statsmænd undersøge med hinanden, om Aristokratiet eller Demokratiet bør have Overvægt." Jacob Baden.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
J Sverrig er opfundet til Landmandens Tieneste en nye Machme, som paa beste Maade efter daglig Erfarenhed er indrettet. Med denne Machine kan man paa Loen kaste og rense al Slags Sæd paa en gang saaledes, at Avner, Vikker, smaa Steene, Klinte, Agerkaals Frøe, Rotte= og Katte=Skarn, Heyre og Flyve=Havre skilles fra det gode Korn. Med Machinen kunde 2de Karle udrette saameget som 18 paa den gamle Kastnings= og Reus nings=Maade. - Ligeledes er opfundet en anden Machine, som en tienlig til at rense Grynmed, og som paa en Gang skiller Klien, Meelet og Grynene fra hverandre i 3 forskiellige Deele. Med denne Machine kunde ligeledes 2de Karle forrette lige saa meget som 18 paa den gamle Maade. Skulde det Kongel. Landhuusholdnings Selskab eller andre have Lyst til at eye disse Machiner, kan Adressen faaes paa det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt, at Vi, efter Charles Selbye af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans, for Planter Thomas Bradshaw paa Vort Eyland St. Croix i America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæn præclusi & perpetui silentii maa indkalde alle hans afg. Fader John Bradshaws Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de "Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle bemelte John Bradshaws paa foranførte En lande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade attage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores et Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 8de Decbr. 1780. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1781-02-09
Planter Thomas Bradshaw af St. Croix i Amerika, Bevilling, at maa udi Aviserne indkalde alle hans afg. Fader Johr Bradshaws saavel inden, som udenlands boende Creditorer J Følge denne Kongel. allernaadigste Bevilgning indkaldes herved alle afg. John Bradshaws Creditorer, at de inden den i Proclama fastsatte Tid indfinde sig hos Nikolaus Tuite Selby i St. Croix, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Charles Selby, paa Thomas Bradshaws Vegne. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 22de Januar. 1781. C. Schifter.