Berlingske Tidende, 1783-02-14
Paris, den 27de Januarii. J Dag eller Morgen venter man det Londonske Hoffes Ratification. Saasnart den kommer, reyser vor hidtil værende Minister hos Churfyrsten af Trier, Græv Moustier, til London, for sammesteds at residere indtil Fredstranaten fuldkommen er bleven sluttet. Naar dette er skeet, gaaer den nu i Haag residerende Franske Gesandt, Hertug de la Vanguron, som paa sin Gesandtskabs=Post sammesteds har viist sig som er Mynster paa en stor Statsmand, til London, og afløser bemeldte Græv Moustier, og den Kongelige Minister i Brüssel, Græv d'Adbemar, træder derpaa i Hertug de la Vanguvons Plads, som Gesandt i Haag. - Hertugen af Rich mond, eller hvilken anden fornem Engelsk Herre, der maatte komme her til Freedstractatens Undertegnelse, forbliver her ikke som Storbritannisk Gesandt; thi Lord Carmathen er bestemt til denne Post. - Af alt, hvad der med Vished kan sluttes af de udspredte Freedsbetingelser, seer man nu alt for tydelig, at Engelænderne langt fra ikke slutte den ufordeelagtige Fred, som forestod dem for 2 Aar siden. De blive i Vestindien magtigere, end de vare 1756, saasom vi give dem tilbage alle Frødringer, undtagen Tabage. Tabags er vel en sees befalet De som besynderlig i 15 til 20 Aars Tid meget havtiltager og aldrig har værer saa god Tilstand, som nu med Den Dominica havde dog været og langt kiære re, og det Kongelige Ministerium har allene givet efter, fordi Spanikke vildelade Engelanderne beholde Den Tabage som er den indligste at Antillerne, og et Oplagstad for der Engelske Smig andet med der faste Land paa det Spanske Amerien. - J det øvrige er Santningen af Krigen mindre lykket giøres end Begyndelsen. Ridder en Bordag hvis lykkelige Ankomsten Vestindien med Marquis paa Bouille for kort Tid siden der melde Garette de France, har havden Vanlykke, da han om Bord paa Sontale, som fører 64 Kanoner, lad ud fra Martinigurog kendsede ved Barba des, at møde Admira Hundes Eftaden, som bestod af 8 Linieskibe, hvilken Overmaat han maatte overgive sig. En Fregatte, som kendrede i Selskab med Samtaire, havde den Lykke at undkomme, og af denne har man faaet ommeldte Ulykkearvide, som vil være dedativeskommen: Engeland, eftersom de derved tillige faae at alde at Admiral Hughes som ved Howe detacherede, efterat han havde provianteren Gibraltar lykkeng er ankommen til det bestemte Sted. De have nugesaadanne Krigmestergade. Feldende daglig gang. Hver fordigtig den agte Kiøbstadinde Fag end har vares for den menneskelige Sange, saa har den dog forstaaet Lagesunsten en nye Opdagelse, som af den Londonske Derter William Saundets Commere forrige Maaned ved eniden Tarradersleven santlig bekiendegivet. Sagen: følgende J Aaret hængerederde den Engelske Fregatte. Hu sin udfra Limat Cader segende Spansk Skib, hvis Ladningsensningig bestod ved China. Den hele Ladning den saaren Farenskerne London, men Lægerne sammested. vilde sig liggesterde deres Paaster nages deraf førend de ved andrages Forsøg varsgang overbeviste om dette Lægmiddets Forvestegods. Bemelde nøde Colaaer meget ere kernaagredes Dinereng og langekommerreg kraftige rende fedgange saaman med eenlige stærk Dests røCongotter Malmises end med den almindelige. Den har omgadertragtig Frare og en tilligemere bitter. Man paastaarsagede den satte Sort China, med hvis forda de Fagelske Løger Sydenham og Morten giorde saa store Tare ogsom Saamerne, der have Valget, ere nu Forerme. Hvig, den 1ste Februar. Høiser udingsgaarig Undergardinger, deruden Tvivlvil gaae nogen Jansig alle paa det System, som den Hollandske Nangaaerettere antage andogsaa maatte frastaae dag dræget at Republikens Besiddelser som Fran. foserne geggadesaataget Engelænderne, alle ikke foraaret. ge nogen Tankenhed, i følge paa denraage Erklæring om Greven af Verginges efter Kongens Befaling har tilstre. let vor Republiks Ministre i Paris, og som er af følgende Jndhold. - Den undertegnede Minister og Statsekretafor dandenlandske Affairer har forelagt Kongen den Memoir, som Hs. Excellence, Hr. von Berkenrøde. Deres Høymægt. beders de Herrer Generalstaters i de foreenede Nederlan. deres Ambassadeur, og Hr. Drandsag, deres befuldmægtger Minister, have have Ordragt at overlevere, for at hed Kongen, at det maatte behage Hs. Majestæt at forsikre Repudiken om de Coloniers Tilbagegigelse, som ved de Fransk Vaaben vare blevne fentagne dansandts Flende. Da Konge stedse er tilbøyelig til, at give Deres Hofmagtigheder Pr. rer paa sin bestandige og oprigtige Interesse, saa i hans langere opsætte, at lade dem give den Forsikring, at Hs. Majestæt ved Tilbagterobringen af nogle Colonier fra den fær les Fiende, hvilke samme havde frataget Republiken, fornem meligen har have den Hensigt, ansvare dem de Opofringer som de maaskee havde maattet giøre, for at erholde Freden Men aldrig har Hs. Majestet have det Forsæt, at trække disse Colonier med Tilbagegivelsens og Erstatningens Vægtskaal for at tvende Engelanderne samme. - Kongentager altsa te: Betænkning at erklære, at hans uftranderlige Hensiggaaer derpaand, at tilbagegive Republiken de af dens Collener, som maatte befinde sig sammes Magt, dersom en almindelig Fredsstutning vil tillade Hs. Majestæt, at give Deres Høbmagtigheder dette nye Beviis paa sin Tilbøyelighed.