JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Man taler og 4500 Schweitzere, som skulde være afgaaede til Vender. Politiet blev opmærksomt ved den Omstændighed, at 35 Passer udfærdigedes didhen paa een og samme Dag. Ligeledes ere Officierer af den forrige kongelige Garde, efter Forlydende, reiste til samme Bestemmelse. Denne Provindses Tilstand opvækker megen Bekymring. Den overordentlige Commissair for de vestlige Departementer, General Bonnet, der commanderer i Vendeen, ankom pludseligen til Paris og reiste igjen efter 24 Timers Forløb. Som en Følge deraf have adskillige Fængslinger fundet Sted baade der og i Omegnen. Ogsaa udenlands sætte Carlisterne alle Hjul i Gang. Man spørger, hvorledes det er lykket denne Faction, at slaae Mynt med Henrich den Femtes Billede, da hertil udkræves en Regjerings Samtykke? Efter nogle Beretninger ere disse Penge prægede i Birmingham, efter andre i Rusland. - Hertuginden af Berrys Reise skjules endnu stedse af et gaadefuldt Mørke; Man paastaaer, at hun i Genf har henvendt sig til Vicomte de Chateaubriand (eller, som Carlisterne kalde ham, Thomme de Pabime), men at han ikke vilde høre noget Forslag, der ei var baseret paa Antagelsen af den trefarvede Fane, og Udelukkelsen af enhver fremmed Jntervention i Frankrigs Anliggender. Ligeledes læses i franske Blade en Proclamation fra Carl den Tiende, som skal være trykt i Rotterdam og uddeles ved Hertuginden af Berrys Partisaner. Hvor lidet der er at frygte af disse Forsøg viser Folkets Stemning, selv i de større sydlige Byer. Da den bekjendte Carlist Berryer meldte sig ved Valgene i Marseille, viste Almuen sig høist utilfreds, og skal endog have adsplittet Valgcollegiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Choleramorbus. Allerede i forrige Uge blev af en hertil Mariebo ankommen Reisende fortalt, at Cholera var udbrudt i Finland; men fra Stokholm meldes nu, at den kun er trængt frem til Ekenæs, imellem Aabo og Helsingfors, i det forrige svenske Finland, uden endnu at have udbredt sig i hele Landet. J Petersborg seer det derimod sørgeligt ud, da Foranstaltningerne i Anledning af Choleras Udbrud, og den derved foranledigede Spærring af Handel og Vandel, den 5te d. M. fremkaldte tumultuariske Optrin blandt de lavere Almuesclasser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Tvende Cholera-Hospitaler bleve angrebne af Pøbelen, og tvende Læger kastedes ud fra 3die Etage. Keiseren ilede strax ind fra Petershof og talede til Mængden, paa to Steder eftertrykkeligt, samt erklærede, at han selv opofrede eget Vel for Nationen, men ogsaa til Vederlag herfor ventede en pligtskyldig Opførsel. Endelig udlod han sig med, at han vel vidste der ogsaa vare Polakker mellem Tumultuanterne, men derhos opfordrede sine Undersaatter til at lade denne Nation være dem en afskrækkende Advarsel. Derpaa befalede Hs. Maj., at Enhver skulde falde paa Knæ og bede til Gud, hvilket skeete paa Øieblikket. Da Bønnen var holdt hørtes et frydefuldt Hurra. Almuens Utilfredshed havde fornemmelig sin Grund deri, at Personer, som ikke havde Cholera, men leed af andre Sygdoms-Tilfælde, bragtes i Lazaretherne. Nu maa Jndvaanerne beholde og pleie deres Syge i deres egne Boliger. Den 6te Julii var Antallet af Cholera Syge i Petersborg imellem 500 og 550. Kun et ringe Antal Syge helbredes, som Følge af Sygdommens Haardnakkenhed. Saasnart Militair-Cordonerne, der i lang Tid bevogtede Petersborg, bleve, for at gaae til Armeen, afløste af Bønder, indfandt Sygdommen sig i Hovedstaden. J Odessa er Cholera atter udbrudt. 5 til 6 Mennesker dør hver Dag. Ogsaa i Qvarantainehavnene har den yttret sig; tre Skibscapitainer og nogle Matroser ere blevne dens Offere. Samme Sygdom huserer ogsaa endnu i Archangel. Den tiltager bestandigen i Gallizien og Ungarn, og i Wien ere alle Foranstaltninger føiede mod det mulige Tilfælde, at den skulde angribe Hovedstaden. Jassy, Fyrstendømmet Moldaus Hovedstad, har i flere Maaneder været plaget af Cholera, hvorved er bortrevet et uhyre Antal Mennesker. Derefter er den egentlige Pest udbrudt, og da herpaa fulgte en ødelæggende Jldebrand, ere de faa Mennesker, som de frygtelige Smitsoter havde skaanet, flygtede, saa at Man kan sige at Hovedstaden ikke existerer meer. J Følge Breve fra Constantinopel af 23de f. M. er Pesten udbrudt der og gjør betydelige Fremskridt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Jndenlandsk. Hs. Maj. Kongen har, i Anledning af det Vagthold, som finder Sted ved Kysterne for at forhindre Communication med Skibe, hvorved Cholera kunde befrygtes at indsnige sig her i Riget, under 13de d. M. allernaadigst befalet, at de, som enten ved at forlade deres Post eller ved Mangel af Aarvaagenhed paa samme eller i andre Maader forsee sig, skulle, i Følge Resolution af vedkommende Politiøvrighed, dog med Overøvrighedens Approbation, straffes, efter Forseelsens Beskaffenhed, med Bøder fra 1 til 10 Rbd. Sølv til Jurisdictionens Politicasse, eller med Fængsel paa Vand og Brød indtil 2 Gange 5 Dage, hvorimod Forseelsen, hvis den efter Omstændighederne findes at kunne fordre høiere Straf, bliver at paatale ved Rettergang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
J Følge det høie Gouvernemets Ordre have Dhrr. Stiftsphysicus, Justitsraad Guldbrand og Overlodsen, for Fyens District, Capitainlieutenant Linde, Ridder og Drid, foretaget en Jnspectionsreise til samtlige Fyens Stifts Søkjøbstæder og Kyster, for at træffe de fornødne Foranstaltninger i Henseende til Cholerasmittens Afværgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Det til Kjøbenhavn ankomne og i Renden ankrede Dampskib "Nicolaus 19 erholdt ikke den ansøgte Tilladelse til at holde Qvarantaine der, hvorfor det afgik den 17de sydefter, som det heed, til Carlscrona. Blandt Skibets Passagerer befandt sig ogsaa Hr. Kjøbmand Wallich af Kjøbenhavn, hvem det blev tilladt at forlade Dampskibet og begive sig ombord paa en til denne Hensigt fragtet Slup, for paa dette Fartøi at holde Qvarantaine, uden at seile videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Ved Rescript af 12te Juli til Amtmanden over Randers Amt er det bevilget, at der ved Løgten Kro paa Varnesgaards Mark i Østerliisberg Herred herefter aarligen maa afholdes 3 Markeder til Forhandling af Creature, nemlig den 25de Marts, 25de Juni og 25de October, hvilken Tilladelse dog ikkun er tilstaaet under den udtrykkelige Betingelse, at de Sammenkomster, som hidtil have fundet Sted ved Løgten Kro, for at kjøbe og sælge Creature, aldeles ophøre; hvorfor det er befalet, at den saaledes tilstaaede Ret til de nævnte trende Markeder skal være fortabt, saafremt andre ulovlige Markeder herefter afholdes sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
En Fri=Mulat ved Navn Robert Stevart, der var tiltalt for at have begaaet Drab, blev ved Underretten paa St. Thomas dømt til at have sit Liv forbrudt. Ved Hof- og Statsr. i Kbh. blev fældet samme Dom, med Tilføiende, at han henrettes i Galgen og hans Legeme derefter begraves i Kirkegaarden. Ved Høiesteret derimod er han knu dømt til at arbeide i Kbhavns Forbedringshuus i eet Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Vor allernaadigste Konge har behaget, gjennem sin Gesandt i London at skjænke 100 Pd. Sterling til Grampushospitalet for Sømænd af alle Nationer, hvilken Sum med Taknemmelighed er modtaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Den 18de d. M. afgik Dampskibet "Dania" fra Kjøbenhavn paa sin sædvanlige Jydlandstour; men kom igjen den 20de, da det Uheld var indtruffet, at et afBlyrørene, hvorigjennem der pompes Vand op, gik itu et Par Mile hiinsides Gilleleie og Skibet begyndte at lække. Af de Passagerer, det paa denne Reise havde ombord omtrent 80 i Tallet), gik en Deel i Land ved Gilleleie, en Deel i Helsingøer, og 16 fulgte tilbage, med til Kbh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Hans kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, som i denne Tid er paa en Reise i Jydland, modtages alle Steder af Jndbyggerne med det meest uskrømptede Beviis paa Kjærlighed og Høiagtelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Aalborg Stiftstidende læses en skjøn Belkomsthilsen af Hr. Pastor Boesen til Hans kongelige Høihed. Den i Kjøbenhavn sammentraadte Committee til Understøttelse for Grækerne har nu erklæret sin Forening for ophævet. Her i Riget er indsamlet 17,050 Fr. foruden et Bidrag fra Hr. Eynard paa 1,000 Fr. Da saameget i vore Tider iværksættes ved Damp, har Hr. Hansen paa 12te Blegdam ved Kjøbenhavn nu indrettet et Dampvaskeri og Blegeri, der af Dhrr. Professorer H. Ørsted og Zeise er anbefalet. Efterskrevne Mænd ere forundte 10 Aars udelukkende Privilegium paa Forfærdigelse af deres Opfindelser: Kjøbmand Johan Andreas Hamann i Husum, paa i Hertugdommene at forfærdige, efter en ny Maade, fransk Brændeviin og Alkohol, der i Styrke overgaaer den stærkeste Spiritus; Kammerraad Bang til Nøragergaard i Sjælland, til at lade forfærdige en KornBørstemaskine; Cattuntrykker Frants Frederik Gyllich, til at forfærdige en Glittemaskine; Copiist Frederik Chr. Gotlieb, til at forfærdige et Slags transportable Vindmøller med Jernqværn og horizontale Vinger, paa hvilke er anbragt bevægelige Seil, og Mechanicus Frederik Schjødt, til at forfærdige Pumper, hvori det ved Læderets Jndretning bevirkes, at Skeen ikke frotteres paa Pumpens indvendige Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Tordenveiret den 16de dennes var meget stærkt i Viborg, hvor en Lynstraale slog ned igjennem en Skorsteen, adsplittede en muret Ovn, og foer derpaa, uden at gjøre videre Skade end at svie Hovedhaarene paa en liden Pige, ud igjennem Døren. Tvende Blyvinduer vare af Luftens Tryk bøiede ganske krumme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Natten den 5te dennes afbrændte Kroen i Meelbypaa Frederiksværks Gods, ved en i Bygningen opkommen Jldsvaade. Jkkun et norden for samme beliggende Udhuus blev reddet. Selve Kroen blev ganske lagt i Aske, og Fæsteren reddede kun lidet af sit Jndbo. Under det i Anledning af Jldebranden optagne Undersøgelsesforhør er det ei blevet oplyst, hvorfra Jlden er kommen, eller hvad der har foranlediget samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Den 14de d. M., om Morgenen Kl. 4, opkom Jld i den Hs. Maj. Kongen tilhørende Herregaard Bagges vogn, omtrent 1 1/2 Miil fra Hjørring. Alle Ladegaarde, der dog heldigviis vare tomme, afbrændte inden en Time, men Baggaarden blev staaende. Jngen Creaturer kom til Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
J Horsens har i denne Tid tildraget sig følgende ulykkelige Begivenheder. Skomagermester Andreas Krauls 6-aarige Søn var gaaet ud at plukke Rør ved Kanten af Aaen ude ved Sønderport, men styrtede ud i Vandet og fandtes først Dagen derpaa staaende med Hovedet i Mudderet. En Pleieson af Gjæstgiver Kjeldsen, Jens Peter, 8 Aar gl., gik en Eftermiddag lige fra Skolen, ene ned til Ladebrohoved, for at bade sig; men druknede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Den 17de d. M. druknede en Skomagerdreng i Odense Canal, ved blot at ville svømme tvers over den. Samme Dreng har tidligere været i Livsfare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Det Fruentimmer, som dræbte Søren Lunds Enke i Viborg, var den Dræbtes egen Søsterdatter. Hun blev den 18de dennes indbragt til Viborg Arrest og har tilstaaet Forbrydelsen. Mariebo. Ved Stutteribesigtelsen her i Byen den 23de d. M. blev ikke fremstillet nogen Hingst, som fandtes værdig til at vinde den første Præmie. Gaardmand Christen Pedersens Hingst i Paarup, i Grevskabet Knuhtenborg, vandt den anden og Gaardmand, Lars Nielsens Hingst i Kartofte, i Grevskabet Hardenberg, den 3die Præmie. Nogle faa Hopper bleve præsenterede, men ingen af disse fandtes stutteridygtige. Enkelte unge og meget lovende Hingste bleve foreviste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Bekjendtgjørelser. De flere, der endnu staae tilbage med Betaling til Addressecontoiret for Aviser i første Halvaar 1831, erindres om at afgjøre samme. De Abonnenter, som modtage Avisen hos Hr. Fuldmægtig Lytzen i Vesterborg, bedes at betale til ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Tirsdagen den 2den og Onsdagen den 3die August næstkommende afholdes offentlig Dimissions-Exammen ved det kongelige Skolelærer-Seminarium i Vesterborg. N. Sidenius, constitueret Forstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Søndagen den 31te Juli bliver det 3die Skovbal afholdt i Bangsebroskoven ved Nykjøbing. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Hos Undertegnede overskjæres alle Slags Klæde, nyt og gammelt, Frakker, Kjoler, Beenklæder, m. m.; tillige aftages Pletter af alle Sorter Klæde og Merinot; ligeledes sættes Lug paa Bommest og alle Sorter Shavler, vaskes. Nakskov, den 19de Juli 1831. Linhardt, Overskjærermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Førstkommende Torsdag den 28de Juli lader Undertegnede paa den befalede Tid af Dagen opbrænde noget Rapsfoder paa Marken. Nysted, den 22de Juli 1831. S. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Skuespil i Bangshave. Søndagen den 31te Juli 1831. Elverhøi, Ridderskuespil i 5 Acter, med Sange og Chor, af Prof. Heiberg. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Auctioner. Løverdagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver afholdt offentlig Auction i det ved Sæddingegaard beliggende Huus, som Smeden Jens Jørgensen og Kone ere fradøde, over disses fælleds Bo, som bestaaer af Senge, Sengeklæder, Lagener, Gangklæder, en Deel Kjøkkentøi, en Vogn, en Plov, en Harve, en graae Hoppe, en Ambolt, en Spærhage, en Smediebælg, 2 Forhammere, en Skruestik og et Skrue snit, med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Raahaugegaard, den 25de Juli 1831. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Onsdagen den 3die August, Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Christianssæde Vester-Skov og i TaarebySkov ved Auction bortsolgt en Deel Favnebrænde af forskjelligt Slags, samt en Deel Bøgetop. Liehaverne ville møde hos Skovfoged Johan Jørgensen ved Lauget. Credit gives til Mikkelsdag førstkommende. Christianssæde, den 26de Juli 1831. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
De, som maatte have noget at fordre 1. i Brolægger Niels Erlandsens og afdøde Hustrues, Jnger Pedersdatters, fælleds Boe, og 2. i Væver Jørgen Wieds og afdøde Hustrues, Marie Simonsdatters, fælleds Boe; hvilke Boer af mig ere tagne under Skiftebehandling, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Mariebo, den 25de Juli 1831. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Da Huusmand og Smed Jens Jørgensen og Kone af Sæddinge ved Døden ere afgaaede og deres fælleds Bo taget under Skiftebehandling, saa bliver herved, i Overeensstemmelse med Anordningerne, bemeldte Afdødes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Høybygaard, den 18de Juli 1831. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Creditorerne i afdøde Mette Kirstine Pedersens og efterlevende Mand Guldsmed Jørgen Jørgensen Blochs fælleds Bo her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 25de Juli 1831. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Capital, som anbydes. 231 Rbd. 33 s. S. & T., af Umyndiges Midler, under Baadesgaards Godses Overformynderi, kan strax erholdes til Laans imod anordnet Sikkerhed. Gloslunde, den 25de Juli 1831. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Tilkjøbs. Oplag af Salt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Af det bekjendte gode og især til Smørsaltning fortrinlig anbefalede Salt, fra Hr. Grosserer C. Rønnenkamps Saltraffinaderi i Kjøbenhavn, haves endnu nogle Tdr. i Oplag og faaes hos Undertegnede til den forhen bekjendtgjorte Priis, 4 Rbd. 4 Mk. pr. plom beret Sæk a 1800 Pd. At dette Salt udmærker sig ogsaa til Kjøkkenbrug, ere De, der paa flere Steder benytte det, blevne overbeviste om. Mariebo, den 25de Juli 1831. J. Henrichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Condition ønskes. En ung, dannet Pige ønsker sig til 1ste Novbr. anbragt i et Huus, for at være Konen behjælpelig i samme. Løn forlanges ikke. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
En Jomfru, som kan forevise gode Anbefalinger, ønsker sig Condition til 1ste November d. A. som Huusholderske eller Huusjomfrue. Hun kan Skrædersyning efter Maal. En Billet med Udskrivt: A. H., bedes aflagt paa Addressecontoiret i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
En dimiteret Seminarist, der kan forevise de bedste Attester og Kundskaber og Underviisningsfærdighed, ønsker sig Condition som Huuslærer hos en Familie paa Landet, enten strax eller til 1ste Novbr. Man behager desangaaende at henvende sig til Addressecontoiret i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-26
Ved Tallotteriets 1169 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 36. 73. 80. 57. 24.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Addressecontoirs Efterretninger. og Femogtyvende Aargang. Nummer 60. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri, Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Udenlandsk. Frankrig. Det synes, som har det franske Ministerium forandret Grundsætninger. Repressalierne mod D. Miguel ere blevne til Alvor, det belgiske Spørgsmaal er, især ved Frankrigs Bestræbelser, afgjort langt fordeelagtigere for Belgien end de tidligere truende Protocoller lode formode; den østerrigske Regjering skal have faaet en Note i Henseende til den Seendrægtighed, hvormed Pave-Statens Rømning gaaer for sig, og Man vil vide, at Hr. Casimir Perier har ved en Diner hos Dronningen udtrykkelig erklæret, at Frankrig i Forening med England vil gribe ind i de polske Anliggender med Vaabenmagt, dersom Rusland ikke erkjender dette Riges Uafhængighed overeensstemmende med Wienertractaten, Det synes tillige, at det franske Ministerium vil give efter for det almindelige Ønske om Ophævelsen af Pariets Arvelighed, hvorved det aristoratiske Uvæsen i Frankrig vil erholde et uforvindeligt Stød. Aarsagen til denne Meningsforandring hos Ministrene bør alene søges i den Omstændighed, at de, for at kunne hævde deres Poster, maa erhverve sig Majoriteten i de Deputeredes Kammer Den 15de dennes skulde Observations-Armeen i det nordlige Frankrig være paa Krigsfod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Ved et Opløb i Forstaden St. Denis bleve en Deel Haandværkere dræbte, endog nogle unge Mennesker af Juliheltene vilde fyre paa Nationalgarden. Under Opløbet udspredtes det Rygte, at en høi Person vilde flygte til Nordamerica, og, hedder det fra Paris, havde det Hele gaaet frem efter en aftalt og ordnet Plan, saa kunde let en Massacre fundet Sted; men da det ene Parti vilde have en Consul, Dictator eller Keiser, det andet en Republik, saa opstod der en Modvirken, Fredagen den 29 Juli 1831. som gjorde, at begge Partier opløste sig. Den 14de Juli – Mindedagen om Bastillens Erobring – bleve atter Uroligheder afstedkomne i Paris. Nogle Grupper, bestaaende af henved 150 Personer hver, droge om Morgenen over Pont at Chauge- og Theonvillegaden til Greve- og Bastillepladsen, men bleve strax adsplittede. Derefter bleve 12 unge Mennesker, af anstændigt udvortes, arresterede paa et Kaffehuus, da der forefandtes Carabiner og en Mængde Patroner hos dem. Efter at disse Personer vare forhørte, og som Følge af deres Svar, blev udstædt befaling angaaende den bekjendte Carlist General Dubourgs Fængsling, der strax paafulgte. Udenfor et andet Caffehuus blev oplæst en oprørsk Proclamation til Republikens Priis, hvormed havdes til Hensigt at ophidse Haandværkerne i Forstaden St. Antoine til Deeltagelse, men disse styrtede derimod til Caffehuset og slæbte det hele Selskab til Nationalgardens Hovedvagt, uden det Militaires Mellemkomst, En lignende Scene forefaldt i Nærheden af Qvai des Lunettes, hvor Almuen med egne Hænder pleiede Retten, og ikkun med Nød og Næppe hindredes fra at kaste sine ubudne Styrere ud i Seinen. Jkke langt fra Odeum forsøgtes paa at plante et Frihedstræ, men Vedkommende bleve strax bortjagede. Paa Ludvig der Fjortendes Plads gik det meest tumultuarisk til. En Bataillon Nationalgarder maatte bruge Magt. Tallet paa de den Dag Fængslede angives til 300, hvoriblandt General Dubourg og Professor Gallois. Om Aftenen var Alt roligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Belgien. Prinds Leopold er den 16de Julii afgaaet til Calais, hvor han vilde indskibe sig paa Paketbaaden "Salamander til Belgien. Han reiser uder Pomp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Russisk polske Anliggender. Den polske General Gielgud, som var flygtet ind paa preussisk Territorium, blev strax efter ihielskudt af en anden polsk Officier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
J en Skjærmydsel ved Rogallen den 6te Juli har de russiske Tropper gjort 200 Jnsurgenter til Fanger og erobret 2 Kanoner. Den 14de har Polakkerne derimod vunden en Seir over en Afdeling af de russiske Tropper, som tabte meget Mandskab. 10 Officierer og 600 Mand toges til Fanger. Betydelige Afdelinger af russiske Tropper ere gaaede over Weichselen ved den preussiske Grændse. Rusland. Af et i den svenske Statstidende optaget Brev fra Petersborg erfares nu, at de i forrige Avis omskrevne Uordener have været meget alvorlige Der blev nemlig foregivet, at det petersborgske Politi med Magt førte Personer til Hospitalerne, som ikke vare syge, at de tydske Læger havde den Plan at forgive alle Russerne o. s. v. Disse Rygter foranledigede allerede den 3die og 4de dennes forargelige Optrin som den 5te fornyedes paa en meget voldsom Maade, i det mange Vinduer sloges ind og de Syge hentedes med Magt ud fra Husene. En Chirurg blev dræbt, og Man vil vide, at flere Læger maatte deele Skjæbne. med denne. Oprørerne tvang en tydsk Læge til at betegne det Apothek, hvorfra han havde ladet Medicin hente. Da dette var opfyldt, begave de sig derhen og sloge alle Vinduerne ind. Skjøndt en Deel af Garnisonen traadte under Gevær, blev, dog først henimod Midnat, Roligheden gjenoprettet. Samme Brev beretter tillige, at Keiseren, som indfandt sig i Hovedstaden, selv ved Kirken paa Hotorvet faldt paa sine Knæ, for at anraabe den Almægtige om sin Beskjærmelse, hvilket Exempel hele Folkemassen fulgte, uden at der i saa Henseende udstædtes nogen befaling. Da Folket hilste Monarken med et Hurra, frabad han sig saadan bifaldsYttring, der saa lidet stemte med den Ringeagt, der vistes mod Lovene, Regjeringen og almeen Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Ved denne Leilighed var Hans Majestæt meget rørt især da han erindrede den forsamlede Skare om hans Broders Død. Han spurgte derpaa Almuen, om den ved sin Adfærd vilde styrte ham i samme Grav, Siden men vel at mærke, indtil 6te Juli, er Roligheden ikke bleven alvorligen forstyrret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Storfyrst Constantins Liig bringes til Petersborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Cholera morbus. Cholera-Sygdommen - hedder det i en Skrivelse fra Mitau af 15de Juni – bragtes til Curland ved 500 Struser (en Art Baade, ladede med Korn) kommende fra det Jndre af Rusland og bestemte til Riga. Alle Læger og fornuftigt tænkende Mennesker, hvoriblandt General=Gouverneuren samme Sted, havde advaret mod disse Struser; men de interesserede Kjøbmænd fandt bedre Gehør; Baadene glede ned af Dünafloden, og ved disse vel 8,000 forpestede eller tildeels smittede Baadførere. Tre Uger gik hen, uden at der hørtes Noget til Smitte; vel taledes hist og her om pludselige Dødsfald, men da Ligene kastedes i Dünafloden og saaledes unddroges Lægernes Opmærksomhed, holdtes det skjult. Snart tog Sygdommen til, men de rige Kjøbmænd og andre ligesaa slettænkende Personer nægtede Choleras Existents, indtil den angreb Folk paa Gaden og bortrev dem i tre til fire Timer. Riga vedblev, blot for de derværende Handelsmænds Skyld, at være aaben, hvorfor de curlandske Bønder, uden at være vidende om Faren, de geraadede i, droge indi Staden, og bragte Smitten tilbage. Heraf sees hvorvidt Pengegierrighed kan strække sig!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-07-29
Jndenlandsk. Den 22de Juli begave deres Majestæter sig til Allerhøistsammes Sommer-Residens Frederiksberg Slot.