JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-05-29
fra de Tyrkiske Grandser, den 20de April. J det alle Ottomaniske Rige blive Krigsrustningerne Gensatte med stor Efteriet. Bel ere mange Matroser de Kaarts formedens Dyrind paa Brød, og Folket inuere gand. selvde man den første Divan af den Tyrkiske Flaade. maade af 3 Lingskibe og 4 Fregatter, er, efter Beret. hager saa Constantiapel, vækenløbet ud fra Arsenalet og har i Amalen for Anter. Den anden Division, som en balaan, skal saamart som mueligt følge efter, og begge alle i Manmagnad faae til det sorte Hav. Med den lette Gaar Udrustning faaer det naaet langsamt, derfor veed. han endante, hossaa samme antager bestemt. Divan at skal have i Sands fra Siden af Cadan at være en magtig. Stenen. Det har allerede afsendt naale Sandet Dai et baade Prindserne af Stargien til at giøre fallede Sal. et Porten sad Russerne. Alle Par, som beunds sig. ge Stater, som grandse til Storien, have faaet Ordreaere saamane Soldatrekommeligt, og at drings demmed da der at bemelde de Omkomning som dette Prøsters imenskaber, skal den afdøde Storsultan forhen have be aar Milan Paaster af sit particulaire Skatkammer, og ries ogsaa hverordentlig Udgifter i Straalet. Store, lands Captain Paa den Ordre at anvende alt, for at som man i Dandsene af Ogsalam, eftersom denne Erolmaae det eneste Middel til at giøre deres Hoveder fiire. Horsendendelser og et Stevninge Armaaer bestemt til Ost et Samme. Den skal der 10000 Mand start. han anden Maans anden Saaskars Command skal holde. rede Basser og Daagaar indag i Moldau og dattehant Balan, som Capann Paaa fra Søesiden skal naanemed sin glaade, paa hankander, efter Saaende. Mand Landsaatropper. - Den de Daurbønske ses tesunderhandlinger i Sanstammere ved man Gaaserinden Afsende de nelitter mande synes dog Endernes Parten synes overhovedet at landeda Udsalget paa dette Aars Feldtteg.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Berling. Petersborg, den 9de Mai. dendes Majestæt Keiserinden har i Dag begivet sig til Slottet Barske Selo, for der, som sædvanligt, at henbringe. den største Deel af Sommeren. - Fra Finland indløbe næsten daglig Efterretninger om Skiermydseler, som forefalde. imellemandre Tropper og de Svenske, i hvilke de sidste sædevanligen komme tilhørt. Ved Weckera er et 1000 Mand, stærkt svenske Detachement ganske bleven fordrevet af et lange svagere Russiske, og med et anseeligt Forliis bragt til at vige.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Wien, den 16de Mai. Det bekræftes, at Prindsen af Coburg er med sit hele Corps brækket og fra Roman for at rykke nærmere mod Wallachiet. Han har sendt General Splens forløsten med Avantgarden. til Forsan. Tillaaget for i Dag om Krigstildragelser meldes om den Russiske General von Dørfeldts Seier over et CorpeTyrker, at han den 1ste Mai har angrebet den ved Gallag forskandsede Fiende med 6000, og saa lykkelig slaaet ham at 2000 Tyrker bleve paa Pladsen, Anføreren selv, Jbrahim Pacha, tilligemed mange andre fornemme Tyrker og 1500 Mand gjorte til Fanger, og 37 Faner og 13 Kanoner. erobrede. Feldtmarskal Hadt er allerede ankommen til Semlin, og har repanofteret Egnen omkring Belgrad.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Af en Skrivelse fra Wien, den 16de Mai. De indløbne Efterretninger fra den Runske Armes ere meget behagelige. Efterat disse Tropper var trængte frem indtil Gallat, have de ved Stormindtaget denne lille Fæstning. siden angrebet paa den øvre Side at Dalester Tartarernes Chan, som vilde understøtte Vender med 1400 Mand, og gandske slaaet ham. Bender skal nu være gandske indsluttet, en kan nu ikke mere holde sig lange.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Amsterdam, den 19de Mai. En Privatskrivelse fra Paris giver paa de nærværende Bevaaelser i Frankrig følgende Afvildning. En Marabeans Udnævnelse til Deputeret iblant de almindelige Stænder kan tiene til et Thermometer paa Gemytternes nærværende Forfaling i dette Land. Man siger med Rette om ham, at haner en brændende Brand, som er kastet midt ind i Forsamling gen, hvilken Gud bevare fra, at den ikke tander. Andre satte dre farlige Hoveder er forenet med Manden. Den Hollandske Patrioter for nogle Aar havde kan lidt at sig imod disse. De Hollandske havde i Sinde at kuldkaste Statholde. riet; men Vare ville offentlig undergrave Tronen. Som nye Jnsurgenter see de allerede den Kongel. Værdighed an som tilintetgiert, af Naade ville de lade den endnu beholde nogle Rumer af den extentive Malt; jeg siger Ruiner, til den lovgivende Maat ville de berede Tronen. Stateidkomsterne ville de betroe en Commission af de almindelige Stand. der, af Armeen ville de giøre nanger Jntet, ogsaa Sa der forlanger man allerede de fremmede Regimenters Afskedigelse, saasom de Schwauerske, Tydske og Jrlandske. Al dette i Kraft af Naturen Ret. Man sætter sig tiltage i Tider, puncten af Verdene Skabelse, og vil bringe det Ummelige til Virkelighed. Men det er at hande, at de almindenge Stander ikke ville hele denne erdom, ikke give saadanne ophidsede Hoveders Stemm Gebør, og ikke tænke paa at ville giøre at et Selskab af 4 Millioner Mennesker, som i en Tild af 1000 til 1200 Aar er bleven monarkiskt regieret, til et Demoratie. Talen var om, at reparere paa en umærkelte Maade nogle Beskadigelser, som Tild og Barbarie havde gjort paa denne umaalelige Bygning; men de Forandringe. syge ville gandske fuldkaste samme, for at opføre den efter en nye Plan. Lykkes det dem, er alting forlører, Frankrig vil da blive overladt til Factioner og enhver Slags Svagheder og Uordener, og skulde ikke kunne komme udaf saadan en Tilstand, undtagen ved en Revolution, der vilde blive værre end det Omde, man med alt for stor Overielse vil afhielpe.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Spørgsmaal om den franske Regierina vil være Aars til at erstatte Omkostningerne, som Rehderen har man tale i Falmant, som Capit. Bagsturdenne Begierne handler ædelmodig i at frelse saa mange Ulykkenge, de Dage bestandig havde maattet pampe.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Helsingøer, den 29de Mai. Fra den 23de huus til i Dag ved Postens Afgang til 2. Skiberaler de Sunder, hvoriblant 2 Rusiske Osten. dus Fregatter og 1 Cutter, som at nu Nord. .
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Beretning af Skipper Jacob Manæs fra Breman skal Stide vare blaane sammskaarne af Sammen og en Oland, hvoraf det ene paa fra Stettin og komstad. holm, og det andet fra Straand. Desætningen og P. i paa det første Skib ere blevne betraede, men paa deni Slangheder malader atter Efterne. den Ranske kunde fra Revel er 1 Ostersen og der. rial af 2 Sal.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Kiøbenhavn, den 29de Mai. Den 3de April et Spaneralt Dr. Thomas sammende. har at det Sognepranser disse de Opsiger, Mad. og i Stilland; Capellan Hr. Mial Saae Taasen. tet at og Sognepræst til St. Jørgens Damaal og de saaes Huse i Bergen; Capellan Dr. Andreas Danal.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Ved Tal=Lotteriets 579 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 11, 2, 21, 7. 64.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Onsdagen den 3die Junii, Klotten 6 Morgen, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer. Pakker, Prætissa, Penge og Banksedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Fra den 16de til 23de Maji ere her i Staden copulerte 18 Par, fødte Drenge 22, Piger 35, tilsammen 57 døde Mænd 27, Qvinder 28, Drenge 7, Piger 9, tilsammen 71, ere altsaa 14 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder : Alderdom 1, Apoplerie 1, Barselseng 3, Brok 1, Brystsyge 6, Druknet 1. halden til Døde 1, Feber 1, Flekseber 1, Forraadnelses : Feber 7. Galdefeber 1, Jnflammation 2, Kopper 1, Manekrampe 1, Nærvesyge 1, Slag 11, Sting 1, Svindsot 3, Tænder 5, Tærende Syge 13, Uangivne Svagheder 7, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Vexel=Cours, den 26de Mai. London 2 Maaneders Stat 6 Rd. 68 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato 25 1 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 148. 14 Dages Sigt 149. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1441. 14 Dages Sigt 143. N. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 1531. 14 Dages Sigt 1341.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Avrkrigskaber.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
ved den Kongelige Danske Fregat Cronborg, ført af Generaladjutant Capitain de Løvenørn, er min følgende Underretning meddeelt ved hans Hiemkomst, da han var en Tour inde af Østersøen udi indeværende Maaned, og paa samme forefundet et Skibsvrag paa følgende Perlinger efter Skibe=Compasset: Peilede Braget over et med Hukken af Skoven paa Stedens udi N. t. B. Nald. Dito det paa samme Tid lede Galsterhaar, fra Norda Øster, alt efter CompagDette Stemninggader paa 10 a 11 Fag. Vand ungsforMiil fra S. Om dette Brag skulde være det som som udi den 2den Post udi Bekiendtgiørelse af 25de d. M. bekiendtgjort, og som fra Nører Der Lodseriter matur. kan sig en ene nogen Salterheder, man troelig er det 2. skillige hver for sig. Kiøbenhavn, den 30 Mai 1789. A. Lous, Commandeur og Overførst.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Ligesom Landhuusholdings Selskabet for nogle Aar saa udgav en Haved og for Norge, saa har det nu og udgivet : ave i Katskismus eller Grundregler for nyttige Haveværters Dyrkning i Dannemark, en dets Jndbydelse forsattet af Johan Ludvig Mand. Slotsforvalter og Gærtner ved Marienlyst, m. et Anhang om Kaffedrikkens Skadelighed. Deer 10 Ark stor, i Octav, og saaledes indrettet, at og allene Bønden, efter Fornødenhed, kan bruge den Veiledning, men endog Kiøbstadmanden og andre Na for Bandestanden, som kande have Lyst og Lan til at gaae videre i Havedyrkningen, end eller i A. delighed, naar der kun sees paa det Nødvendigste anligtsom den og er forsynet med 2de Kobbere. Madras : laagelse for hvert Exemplar udleveres den heftet i Omslag og Selskabets Secretariat i Gaarden No. 167 paa Konge Nytorv her i Staden. D. Didrichsen, const. Scerer. ved Selskabet. den at giøre en for min selv alt for imarende Slumaa, saa ga, efter det Bifald nogle at mine Arbeder synes at vandet, at lønne døde Publikuman Samling af Posser. alt fornden naale forhen trakte Statter, bestaae at Enne Vinter, Giestehadet paa Plum, Dren fra Adelinen Alm, og flere, blindtil udtrykte, deels lønske den og Digte. - Samlingen til blive imellem 12 og 1 Arker, 10 tavformat, og betales af Sudskribentere med 3 Arter paa Tryle, og 4 s. paa Skring. Med Trykningen begandes saa at Stuttet kan ventes færdigt fra Presten med Haand. til den Tid modtages Subskriptionsaavel hos Agent Saldende boende i Klareboderne No. 9, som hos maselv. dens Sette i Antammenræde NaJanske og Engelske Connostementer, 4 paa Arket, indring. Særdeleshed for dem, der handle med Bord og a. Trælat taaesaa Danne, Engelse, Tydske og Haande nossementer, 6 paa Arket, sælges des A. Direndal 1. stian. Efterretning om den Kongelig allernaadigst samtalte All. anstalt i det grne Saan, med hans Rangadser tægt og Udgift, fra andretningens Behanden til Udgangne sidstafvigte Aar 1. Sælges de gamle til Sene, den J. specteuren i Adeldehuset Nr. 291. ved Nørrevold, indsand. ser 163. Horier, Viser, Sange og andre smaa Haandstykker for et glagter eller lønner, udsatte at k. Saa en a. kommen og sælges for 4 mk. des S. Sammen indeladen S. Sammenede kan endnu faaes nogle Exemplan, altfente Deel for 3 Mk. Stykket.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Efter hans Kongel Males allernaadigste Besange, er Stand. P. Aagaarden. Coldmalen. tales forggaaende allernaadede Bevilling indkaldes hervet. denne spapananalene med aar og Dags Varsel. den slemmesaa at have noget eller betalte gia Kiøend han haver at fordre, dermed at melde og hos os anden herrenne Tids Forled, en deres Fordringer dennemre. Katvaar, den 27de Mai 1809. nalse. d. Olanderkrevne, er allernaadigt til Lande tamme hans Malle allernaade Committium, saaledes ladende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmarl en Norge, de Venders og alders, Hart paa Slet, Hammen, Stormarn, Dytmersken og Olden oder. Side maa at mishal Salden ogsaa men giøsaar Ovale, og Hans anden Krant, Battede me en Sinderen det endog But Bortranden, . ansee de Gaar paa fine Hesper Svende dem anden en De ikkelse indes Raad Peten hos maae Kal. der en Commations Caaer i 2det Stabenaadende. naa det De Manderdeman haver anholdt sades omsiater til at taar afg. Etats Raad dens Vaars og naae. des angade patros samt Strands Faldanaa og Børnene. taleds Søhander Behandhan til Stats og Dangade dringerne, saa er dermed Vores allenaades ne og Salan, at rette Eders salighedene som Stuts Comnæstaner, at foretage Eder bemelte Skilte, en derved tale. at Maader forholde Eder efter den fra Vores Danske Cancellie. nander inde han 1781 Adgangne Plaat. Givet paa Vort tet Christiansborg udi Vores Kongel. Rellence=Stad Kiøabenhavn, den 21de November 1783. under Vort Stanet Efter Hans Kommel Males allernaadigste Befaling. C.v. Stand Colbiørnsen. andreas Gaar paa lille vendig i Fyen og Justits Raad v. ter paa minen al anderia, Comman til Hr. Børge. meget Salten og Birkedommer Trøsel at bemelte Fyen, anamlende at forrette Skilte og Deling efter afg. EtatsRaad dens Gaar og Haarde. Fortoug i Gamlingen efter sal. Etats=Raad Gaar og Frue. den 18de Decem 1783, og en Stenpart derat leveret til Forretningens Jndlemmene. Paa Amtmanden hans Excellence Hr. GeheimeConerende Raad Bille Brades Vegne, Otten, Fuldmægng. Allerunderdamas fremlagt en læst ved Slitte=Commissioner. eller sal. Hr. Etatsraad Gaar og Frue den 31te Januar. a. Saldelen. Fødsel. let allerunderdamas Følge heral (da adskillige Bentilationer imellem de mandige Arvinger, har udladt denne Jndkaldelse algadeller aftagender, som ikke have saa der maade noget at fordre udi Steraden eller afg. Dr. Etats=Raad. angaards tilles afdøde hunde ville Virgilde Catharine vor ergang, som borde og døde paa lille Desberggaard udi Raune. bing parred, der i dan, deres Slerødder, med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel indkalds for en, at møde i Skine Commissionen, en holdes der de Birkedommer kand uds hans iboende Gaard. det Odense at anmelde deres Kran og anden Sommanen 1s. delalet et Lang liggiøre sammes dogsaner endeer var bliven, kanen aale har mer, og meldes derhos tille, de for Credito. til i Mandeleshed saakatte føre 2de Samlinger, ere beram. gade at holdes den aadshann og ste Augum førstkommende, en stianddagen Kl. 9 Slet. Odense, den 29de April 1789. denne. Tingl.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
No. 3, kast inden Hamber Landsting Onsdagen den 29de til 118. r. M. Ben Malm, J Aal. Danitscaneret af N. Marmanen. naledes læst inden Odense Raabaade Alt Onsdagen den gode er a. Seidel. Biensen. et en bruari niets alleret, tilleret paa Raadstueskriveren. de nammer Kaar Ottens Vegne, seingslomgang, andaler. a 2 tal en prataralleret inden Ranneders Herreds Tings All. Torsdagen den 1ste April 1789 Taner og II monas. neral anden Odense Byetings en Mandagen den 11te, maa for end Et en siden retstalleret, tellerer paa Byeskriverens Hr. altsaa Delens Vegne, som Fuldmægtig : Gandeler. 4 Fag dyb, Muur og Bindingsværk 2 Etage det, bedes indrettet : 2 Etager har Muur og Bindingsværk, den fra klaget og Remann, og de øvrige Kornare agende, Pensang. og 3 Fag døde og immesværk, en Flage denner: til Kornlader og Tærskilder, derved en Tilbenaade anden. indrettet til Materialhuse og Vogn Remier, 3) En Bogning : 3 saa lang og 3 Fag dyb, Muur og Bindingsværk, matene, til Hestestald med Tilbehør. 6) En Hauge, hvorudi er en den Deel Frugtirer, samt levende Hækker og saadan, inden med 40 paa Stakit og 3 Fag Planter, og den Jndianen: Porte. 7) En Hansegaard, indhegnet med 2 Bandiske og baan Staltværk. 3) En Lysthauge, viter med ter egende. træer, indhegnet med 22 Fag Stakit og 43 saa planteværk. 2) En stor Kiøkkenhauge, det endeel unge Frugttræer, indbegget med 100 Fag Plankeværk og 122 saa Salværte. En dito Hauge ud til Stranden, indhegnet med Steenmelde og 2 Porie, samt i Haugen et mueligt raadansmed en andrer. riget Vænge, hvorfor er Lands Jndsforiets vortesamt 12 Fag. udigelsen Saltværk. 12, 3 Værelserne ere atte Etage Vind. ovne og en Bielægger Kattelsen. 13) Til Gaarden er i alt omtrent 43 Tønder god Agerland og Grusland, hvorpaa kan dennes og ær naale og 30ts godt hør, eller mere. L. Transgaard : 1) En Bygning, 12 saa lang og 4 Fandød Muur og Sindingsværk, indrettet til et Taaldrandste med dertil behørige Anstalter og Jndretninger. 2) En det Brama 20 kan lang og 6 Fag dyb, indrettet til Steen=Manann. . en Bygning, 12 Fag lang og 4 Fag død. Grundmuur, indrettet til 3 Famer, til hver: Stue, Kammer, Kiøkken og ler, samt Kalkiønne. 2) Ti Gaardenement 5 Tønder Agerland og Græsland, hvorpaa kan høstes ongefor :a præs godt Høe. Sorternemand: 1) En Hovedbygning, 12 saa langen Fag dyb, Muur og Bindingsværk med en Din over ombude korter, panelede og betrukne Værelser, hollandste Døtte graa se, samt engelske Minde. 2) En Boman, og paalange 4 paa død, Muur og Bindingsværk, indrettet til denne Værelser, 3) En dito, og saalangen gaadød, naar d. Signinggaard, indrettet til Staldrum til 6 pane, andrammer, Ruurkammer A. 4) En dito Bygning, 11 saa lange. paa død, Muur og Bindingsværk, meret et til Vogn Rem. ser og forum. Tvende Haager, hvorudi er en var Deelgade Frugttræer, samt levende Hælte og kandse, indhegnede med at paa Plaaleværk og 3 Fag Statsværk og 2 indleriets Corte, af Garelserne ere tvende Kaltel og Altaner de Conditioner som paa Auctionsstedet oveder hanenderte, og hvilke forinden kan erfares hos Forst uderat Biver: Stiden. strædet Nr. 138 i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Fra de Tyrkiske Grændser, den 20de April. I det bele Ottomanniske Rige, blive Krigsrustningerne satte med stor Eftertryk. Vel ere mange Matroser de mette formedelst Dyrtild paa Brød, og Folket kurre gandkrindeligen; men den første Division af den Tyrkiske Flaade, bestaaer af 3 Linieskibe og 4 Fregatter, er, efter Beret sager fra Constantinopel, virkelig løbet ud fra Arsenalet og aaer i Canalen for Anker. Den anden Division, som en saa stærk, skal saasnart som mueligt følge efter, og bega stille i Majimaaned seile til det sorte Hav. Med den lette kildres Udrustning gaaer det noget langsamt, derfor veed en endnu ikke, hvortil samme egentlig er bestemt. Divaat skal have i Sinde fra Siden af Cuban at giøre en mægtieresion. Det har allerede afsendt nogle Capidat Bagi at bevæge Prindserne af Georgien til at giøre fellede Sal. a Porten imod Russerne. Alle Pachaer, som befinde sig ge Stater, som grændse til Georgien, have faaet Ordre at erne saamange Soldatre, som mueligt, og at bringe dem modden. For at bestride de Omkostninger, som dette Prosters Hierelsekræver, skal den afdøde Storsulian forhen have de saget 1 Million Plaster af sit particulaire Skatkammer, og rier ophævet alle overordentlige Udgifter i Strallet. Ster len og Capitain Pacha have Ordre at anvende alt, for at komme igien i Besiddelse af Octakom, eftersom denne Ero havn er det eneste Middel til at giøre deres Hoveder sikre, beder derfor og at Storpistrens Armer er bestemt til Oet Beling. Den skal vare 100000 Mand stærk. anden Armes under en Seraskers Command skal holdKarrernede Russer og Østerrigere tilbage i Moldan og dække andre Delening, som Capitain Pacha fra Søesiden skal ansatte med sin Flaade, paa hvilken der, efter Staende. sig og Mand Landingstropper. - Om de Bourbønske averes Fredsunderhandlinger i Constantinopel veed man heriiserladent. Afsendte ere de vel ikke, men de synes dog bage nogen Fremgang. Porten synes overhovedet af ved Udsalget paa dette Aars Feldttes.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Petersborg, den 9de Mai. dendes Majestæt Keiserinden har i Dag begivet sig til Slottet Zarsk Selo, for der, som sædvanligt, at hendring. den største Deel af Sommeren. - Fra Finland indløbe næsten daglig Efterretninger om Skiermydseler, som forefalde imellem vore Tropper og de Svenske, i hvilke de sidste sædvanligen komme tilkort. Ved Weckera er et 1000 Mand stærkt svenske Detachement ganske bleven fordrevet af et langt svagere Russiske, og med et anseeligt Forliis bragt til at vige.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Wien, den 16de Mai. Det bekræftes, at Prindsen af Coburg er med sit hele Corps brækket og fra Roman for at rykke nærmere mod Wallachiet. Han har sendt General Splenn forveien med Avantgarden til Focksan. Tillægget for i Dag om Krigstildragelser meldes om den Russiske General von Dørfeldts Seier over et CorpeTyrker, at han den 1ste Maji har angrebet den ved Gallag forskandsede Fiende med 6000, og saa lykkelig slaget ham, at 2000 Tyrker bleve paa Pladsen, Anføreren selv, Jbrahim Pacha, tilligemed mange andre fornemme Tyrker og 1500 Mand gjorte til Fanger, og 37 Faner og 13 Kanoner, erobrede. Feldtmarskal Hadtock er allerede ankommen til Semlin, og har recognoserret Egnen omkring Belgrad.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Af en Skrivelse fra Wien, den 16de Maji. De indløbne Efterretninger fra den Russiske Armer ere meget behagelige. Efterat disse Tropper var trængte frem indtil Gallat, have de ved Storm indtaget denne lille Fæstning. siden angrebet paa den øvre Side af Dalester Tartarernes Chan, som vilde understøtte Bender med 13000 Mand, og gandske slaaet ham. Bender skal nu være gandske indsluttet, og kan nu ikke meere holde sig lange.
Berlingske Tidende, 1789-05-29
Amsterdam, den 19de Maji. En Privatskrivelse fra Paris giver paa de nærværende Bevægelser i Frankrig følgende Afbildning. En Mirabrans Udnævnelse til Deputeret iblant de almindelige Stænder kan tiene til et Thermometer paa Gemytternes nærværende Forfatning i dette Land. Man siger med Rette om ham, at har er en brændende Brand, som er kastet midt ind i Forsamlingen, hvilken Gud bevare fra, at den ikke tænder. Andre ikke indre farlige Hoveder er forenet med Mirabeau. De Hollandske Patrioter for nogle Aar havde kun lidt at sige imod disse. De Hollandske havde i Sinde at kuldkaste Statholde. riet; men Vore ville offentlig undergrave Tronen. Som nye Jnsurgenter see de allerede den Kongel. Værdighed an som tilintetgjort, af Naade ville de lade den endnu beholde nogle Ruiner af den executive Maar ; jeg siger Ruiner, thi den lovgivende Magt ville de berøve Tronen. Statsindkomsterne ville de betroe en Commistion af de almindelige Stander; af Armeen ville de giøre næsten et Jntet, og fraatte Sa der forlanger man allerede de fremmede Regimenters Afskedigelse, saasom de Schweitterske, Tydske og Jrlandske. Afdette i Kraft af Naturene Ret. Man sætter sig tilbage i Tide puncten af Verdene Skadelse, og vil bringe det Ummelige til Virkelighed. Men det er at haabe, at de almindenge Stænder ikke ville billige denne Fordom, ikke give saadanne ophidsede Hoveders Stem eller og ikke tænke paa at ville giøre. af et Selskab af 4 Millioner Mennesker, som i en Tild af 1000 til 1200 Aar er bleven monarkiskt regieret, til et Demoratie. Talen var om, at reparere paa en umærkelig Maade nogle Beskadigelser, som Tild og Barbarie havde gjort paa denne umaalelige Bygning; men de Forandrings søge ville gandske kuldkaste samme, for at opføre den efter en nye Plan. Lykkes det dem, er alting forlorer, Frankrig vil da blive overladt til Factioner og enhver Slags Svagheder og Uordener, og skulde ikke kunne komme udaf saadan en Tilstand, undtagen ved en Revolution, der vilde blive værre end det Omde, man med alt for stor Overilelse vil afhielpe.