JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-21
Kornvarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-21
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-21
Placat. Fredagen den 21de Dennes om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Proprietair Gjedde, paa Hovedgaarden Høiriis, formedelst Gaardens Bortforpagtning, afholdt offentlig Auction over circa 150 Stkr. Faar med Lam, nogle Køer, Qvier, endeel Bygningstømmer, Kakkelovne, en Kane, samt endeel Gaardsredskaber, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. - Lysthavende indbydes. Nyekjøbing den 10de April 1810. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-21
Søndagen den 19de De, er mellem Thisted, og Landboelyst tabt en Sølvspore; den retsindige Finder bedes at aflevere samme paa Bogtrykkeriet mod en passende Douceur. Rug, frisk og velrenset, faaes for 3 Mk. pr. Skjeppe hos Undertegnede. C. Tonboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Ao. 1840. No. 49. Gr ved Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvadis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 22de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Blandinger. Fra Neapel meldes under 5te April, at Kongen har paaskyndet Forsvars-Anstalterne, fordi han havde Kundskab om, at den engelske Gesandt havde sendt Admiral Stopford Ordre til med sin Flaade at bloquere den sicilianske Kyst. 19,000 Md. ere indskibede til Sicilien, og Kongen selv leder de nødvendige Forholdsregler mod et Angreb. En engelsk Dampbaad er ankommen til Neapel og en stillet til den engelske Ministers og engelske Confuls Disposition, som ganske have afbrudt Forbindelsen med den neapolitanske Regjering; den 11te og 12te April ventede man, at de engelske Skibe skulle ankomme paa den neapolitanske Kyst; man sagde ogsaa at Kongen, for at forekomme den af Engelænderne paa Sicilien begunstigede Opstand, ville selv indskibe sig til denne Øe. Den engelske Consul har udstædt et Circulaire til de i Neapel boende engelske Handlende, hvori han tilkjendegiver dem, at Omstændigheder ere indtraadte, som gjøre det meget sandsynligt, at H. engelske Majestæts Søemagt vil blive sat i den Nødvendighed, at den maae tage Repræsalier mod Farteier under begge Siciliers Flag, og de maae derfor bruge Forsig tighed med Hensyn til Vahrers Jndladning paa disse Skibe. Den 1ste April har den engelske Gesandt modtaget det definitive Svar fra den neapolitanske Regjering; Kongen af begge Sicilierne tilkjendegiver deri, at han ikke kan opfylde Engellands ubillige Fordringer, som krænke Reg pels Uafhængighed, og stytte sig paa en falsk Udlægning af de tidligere Tractater; men for ikke at være Dommer i sin egen Sag, gjør Kongen Engelland det Forslag, at lade de mellem dem existerende Tvistigheder afgjøre ved en af de store Magter, Frankerig, Østerrig eller Rusland, som Voldgiftsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Fra Rom meldes, at i Viterbo ere arresterede 15 Jndividuer, og en Sammensværgelse er opdaget, der strækker sig mod Syden til Sicilien og mod Norden til Alperne, fornemmelig blandt de Militaire i Middelstanden og Haandværksclassen. Oprøret skulle have brudt ud i Paaskefesten og have udbredt sig over hele Jtalien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
J Polen foretages hemmelige Arresteringer, og man er der langt fra tilfreds med flere af de russiske Regjerings Foranstaltninger; en Familie Par ski, som for kort Tid siden var vendt tilbage til Warsck an, er sporløs forsvunden; man veed ikke, om den er forulykket, udvandret eller vansmægter i Fængslerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Det hedder nu i Følge Beretninger fra den russiske Copedition mod Chima under Perowsky, at den 1ste Marts havde den naaet befæstningen ved Emba, og uagtet Kulden, havde Detaschementet dog ikke lidt synderlig, og dets Sundheds-Tilstand, var tilfredsstillende. - Fra Petersburg skrives, at Hertuginden af Leuchtenberg var lykkelig forløst med en Prinds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
J Rigsdagen i Stockholm har Biskop Agard holdt en meget interessant Tale om den i alle civiliserede Lande overhaandtagende Forarmelse. Han anfører deri, at Forarmelse følger Civilissationen, som Skyggen sit Legeme. Medens at i den rigeste og i materiel Henseende meest civiliserede Stat i Europa, nemlig Engeland, Forarmelsen viser sig frygteligst, finder man i Tyrkiet, hver ingen Civilisation finder Sted, aldeles ingen Forarmelse; Sverrig er ikke undtagen fra Europas almindelige Skjebne, de Fattige have i de sidste 20 Aar omtrent formeret sig med 30 p. C. medens Befolkningen kun har faaet en Tilvext af 22 pCt. Med Forarmelsen staaer Demoralisationen i den nøieste Forbindelse. Begge have overalt viist sig i Europa som uadskillelige, og saa Sverrig er det Tilfældet: i 1813 befandtes i Fængslerne kun 1774 Jndividuer, men i Aaret 1833 beløb deres Antal sig til 4500, og har altsaa formeret sig en 150 pCt.; det hedder i Forhold 3 Gange saa stærk som de Fattige, og 6 a 7 Gange saa stærk som befolkningen. Biskoppen anførte, at Aarsagen til Forarmelsen var det Uforholdsmessige mellem Befolkningens Tiltagelse og Leilighed til Arbeide, og han foreslog derfor, at 1/4 af det aarlige Overskud af Bankgevinsten, skulle afbenyttes til offentlige Arbeider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Keiseren af Rusland har foræret Dandserinden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Demoiselle Taglioni, for Tiden i St. Petersborg, en med fire prægtige Heste forspændt Kane, (med en Broncefigur, der forestiller Kunstnerinden selv i Dandsen la Citanat) betrukken med Zobel, og Hestene belagte med 2000 Sølvbielder. Hele Staden kommer paa Benene, naar dette herlige Klokkespil høres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
En Herre besøgte forleden Menageriet i Marseille. Opsynsmanden bad ham, tage sin Guldkjæde med Signeter iagt for Strudsen, men han ændsede ikke Advarslen, traadte Fuglen for nær, og i et Nu havde denne slugt ikke blot Kiæde og Signeter, men ogsaa et meget kostbart Gulduhr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
En Mand, som i en Vogn paa den LondonGreenwichske Jernbane, i al Tugt og Ære havde givet sin ægteviede Kone et Kys, blev af Directeurerne dømt til en Mulct af 2 Pd. St.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
I Amsterdam maae Jngen gaae paa Gaden efter Kl. 11 uden Lygte. Dette har bragt en Hattemager Hoope sammesteds paa den Jdee, at forfærdige transparente Mandshatte, i hvilke er anbragt et Lys, som, naar det tændes, forvandler Hatten til en Laterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Skrædermester Poset, der kalder sig grand tailleur de la capitale de France, bekjendtgiør, at han forfærdiger americanske Chamæleonsfrakker, der ikke blot forene Frak, Beenklæder og Vest i eet Stykke, men ogsaa paa en meget let og simpel Maade, kunne forvandles til Kapper, Capots og Spensere. Disse Frakker, Kapper, Spensere og Capots kunne igjen, ved smaae, lette Coups, forandres efter alle muelige Moder, saa de faae hvad Snit man vil. Han forsikkrer slutteligen, at Stoffet er et ganske nyt Slags Tøi, der er varmt om Vinteren og kjøligt om Sommeren, og ikke blot holder sig smukt ti Aar længere, end de ældste Menneskers Liv. Hvis alt dette er sandt, saa behøver ingen Mand herefter at betale meere end een eneste Skræderregning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
En Svinebyrde i det franske Departement des Landes er forleden bleven opædt af sine Sviin med Hud og Haar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
J Greifswalde anmelder en Chirurg ved Navn Fasel, at han kan anbefale sig til Alle, som lide af Næseblod, og tilføier en Attest fra en Brændeviinsmand, hvis Næse havde blødt i sytten Dage, men som han fuldkommen havde cureret ved – Sympathie. I Nærheden af Solothurn, paa Landeveien, blev forleden en sertenaarig Pige løftet iveiret ved et Vindstød og ført et Par Bøsseskud gjennem Luften, hvorpaa hun dalede ganske stille til Jorden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Uhrmager Posch i Wien har opfundet et nyt Slags Uhre, som finder stærk Afsætning. De ere forsynede med Vækker, og naar denne er udløben, springer en Jndretning frem med et brændende Lys. J Leipziger Jntelligensblatt staaer følgende Avertissement: "Jgaar, ved den tredie Eftermiddagstime, forærede min kjære Kone, Amalia Helsch f. Hering, mig en ung og talentfuld liden Søn. Schneeberg, 11te Febr. 18440. Den lykkelige Fader F. A. Helsch."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Ved Willa er død en Bonde, 137 Aar gammel. Han efterlader sig en Datter haa 100 Aar. Raunfeller, en Brygger i Baiern, anmelder, at hans Øl er saa fedt, at man kan skjære det i Skiver og komme disse i andet Øl for at forbedre det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Hamborgeraviser berette, at der i denne Stad, er en Fabrik, som forfærdiger Spadserestokke ved Damp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Indenlandsk. Under 10 April er det tillagt Etatsraad same Deputeret i General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet H. Bech allerhøieste Ordre til at tiltræde den under 19de f. M. allernaadigst anordnede Commission til at udarbeide Forslag til en Lov for Embedsmænds Pensionering og til de Regler, som maatte blive at anvende ved Pensionernes Bestemmelse for Embedsmænds Enker og Born.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Under 11 April d. A. er der meddeelt forhenværende Apotheker O. Thorarensen af Reikevia paa Island Bevilling til at gjenoprette et Apothek i Oefjords Handels sted under Nord- : Øst-Amtet, dog uden at han skal have Eneret til Afsætning af Medicamenter i Amtet, Ligesom i de to foregaaende Aar foranstalter det kjøbenhavnske Selskab for Naturlærens Udbredelse ogsaa iaarerperimentale Fremstillinger i den polytehniske Læreanstalt. Den 7de de beæredes disse med Deres Majestæter Kongens og Dronningens Nærværelse, i Selskab med flere Medlemmer af den Kongel. Familie. Til den forenede Lægeetamen, som tog sin Begyndelse, først i Marts, har iaar indstillet sig 24 Candidater. J denne Maaned ville ifølge Dagen, 3 Skibe afgaae fra Kjøbenhavn til Ostindien: "den danske Eeg for Grosserer Sass, Proteus for Jacob Holm og Venus for Grosserer Broberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Som bekjendt har paa Bornholm enhver Landbo Ret til at brænde Brændeviin til eget Forbrug, men som næringsvei er det ogsaa der udelukkende forbeholdt Kjøbstæd borgerne. Saavidt vides, er der kun togange gjort Undtagelse herfra, og det temmelig lang Tid tilbage, idet der, for at fremme den dengang kun lidet kjendte Kartoffelproduction, tillodes to Landboere at udsælge det af Kartofler tilvirkede Brændeviin. Men som sagt, det er meget længe siden, og nu er det endog uden Exempel at der tilvirkes Brændeviin af andet end Kartofler. Det skal derfor have vakt en meget ubehagelig Sensation paa Den, at der er bleven tildeelt Eieren af Kannikegaarden Ret til at anlægge et Brænderie med Udsalg, uagtet denne Eiendom kun ligger noget ov 1 1/4 Miil fra Kjøbstaden, Nexøe, hvor denne Næringsvei, paa Grund af den almindelige Frihed til at brænde til eget Forbrug, er i en saadan Forfatning, at den ikke kan taale noget Afbræk uden aldeles at gaae tilgrunde. Men hvad der især har henledet Opmærksomheden paa dette Factum er den Omstændighed, at den Begunstigede er en meget nær Slægtning af den forrige Amtmand, inden hvis District Sagen, med Forbigaaelse af Authoriteterne i Nere, skal være indstillet til Toldkammeret, giennem hvilket Collegium Privilegiet nu, efter et Par Aars Forløb, er expederet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Foruden den allerede for nogle Aar siden af Kjøbmd. Friedrichsen i Flensborg anlagte Damp=Oliemolle, har den dristige derværende Borger Peter Christiansen nu, for et Par Uger siden, ogsaa sat nok en Damp-Olie mølle i Gang sammesteds, hvori han har ladet Maskineriet forfærdige i Dhrr. Sel weffel & Hewaldts Jernstøberi i Kiel. Efter Kienderes Dom staaer denne Mu skine, der har 6 Hestes Kraft, i ingen Henseende tilbage for de bedre engelske, hverken i Elegance, Styrke eller in(Jtzeh. Ugbl.)dre Godhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Hvad kan Manvente sig mere afenOxe endet BrelSielden gaaer Menneskeet et Skridt i Verden, uden at det faaer Anledning til at see sin Opførsel og Foretagender prangt bedømte og miskiendte, af Mennesker som ofte staae langt tilbage Cultur og Kundskaber, og det har derfor ofte Anledning til med phil forbisk Taalmodighed at erfare Sandheden af det Ordsprog, hvad kan man vente sig mere af en Ore end et Brø Neppe træder den fattige Yndling frem i Verden, udrustet med alle de Fortrin, som Kundskaber, Dannelse og en ædel Tænkemaade kan skiænke Mennesket, førend han maae taale at see sig forbunklet og tilsidesat af Jen aldrende, hvis eneste Fortjeneste er et adeligt Stamtræe, eller en velfyldt Pengepung: han maae ofte taale deres Lapsestreger og høre deres dumme Vigtigheder, uden at kunne andet end i Stilhed sande Ordsproget, hvad kan man vente sig mere af en Ore end et Brol. Hist fremtriner den unge Moe, skjøn som Morgenrøden og som Milton siger: med Himlen i hendes Die, Ynde i et hvert af hendes Trin og i hele Væsen Værdighed og Kjærlighed. – Uerfaren træder hun ind i Verden og troer i det Mindste at en dydig Vandel og et uskyldigt ædelt Hjerte sikkrer hende for Tilsidesættelse – men nei, Plutus har allerede lukket Hierterne for de ædlere Folelser, og ødslet sine Gaver paa en anden Dame i Selskabet, som vel neppe har et Qvintin sund Forstand og er en sand remede d'amour, men alligevel er guddommelig, fortryllende, interessant thi hun eier en Tønde Guld. Kavaliererne flagte om hende, som Sommerfugle; og den Anden skiøndt et Mønster paa Skjønhed og qvindelige Fuldkommer heder, er glemt og tilsidesat. fordi Fortuna har været hende ugunstig. Hvor ofte har hun ikke Aarsag til at udraabe: o! hvor kan man vente sig mere af Jer Oxer end et Brøll.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Her den brave virksomme Embedsmand, hvis hele Livs Bestræbelse var, at gavne Staten og befæste sine Meddorgeres Held og Lykke, han, der ikke allene betragter sig som Statens Tiener, men sætter sin Stolthed, i at være Statens første Borger; med Grund venter han sig som Løn for sin Virken, sine Medborgeres Aa telse og Velvillie, – men hvor ofte maae han ikke see sine bedste Hensigter miskjendte og fordømte af Menneske, der ikke allene, ikke forstaae en Smule af hvad de fælde Dom over, men hvis Hierne er ligesaa tom, som deres Tunge et clastisk, hvor ubedig er han ikke, hvis han ikke med Styrke og philosophisk Taalmod kan sige, hvor kan man vente sig mere af en Ore end et Brel. Naar Ordets værdige Lærer fra hans tidlige Ungdom dannet til det tunge Kald at være Religions=Lærer i en Tidsalder, som just ikke er den meest veligiense, og hvori Religionens guddommeligt Sandheder, isteden for at være Mennesket hellige, gjøres til et Tvistens Æble for private Stridigheder og Anmositetet; endnu oven i Kjøbet maae taale at bore den geinlige Stand nedvære diget; – hvor krænkende maae det ikke da være for ham, naar han foler at han har opofret ligesaa mange af sine Leveaar til Minervas Tyrkning, som hans evile Embedsbroder. Kjemper han hertil endnu med Mangel, og efter al anvendt Iver og Flid i sit Kald, dog maae høre en retskaffen Vandel og gode Talegaver, bedømte med Haarhed, af Mennesker, der ere et non plus ultra af menneskelig Dumhed og Uvidenhed, saa held ham, naar han med Jøbs Taalmodighed kan udraabe, hvad kan man vente sig mere af en Oxe end et Brø Naar Toldofficianten efter at have inqvireret omkring i hver Vraae, og strængt udovet de Plater, der paaligget ham, endelig har paadraget sig hans Medborgeres Forfølgelse og Had og han, medens han plages af Næringsforger endnu maae frygte for personlig Angreb, fordi han da Pligten byder det, ofte maae berøve hans stakkels Medborg ger hans sidste Skjærv; mon han da ikke i sit Hjerte, hvis han er Mand af Følelse, maa ønske at Hiin havde bage ret sig redeligere ad, og ærgelig udraabe: Thl hvad kan manvente sig mere af en Oxe end et BrelNaar Lægen, efter at have anvendt sin hele Konst og Tid, paa at hæve Følgerne af vore Udsvævelser og uordentlige Liv, og da dette ikke længere vil lykkes, slutteligen lønnes med Utaknemmelighed; – naar han med rast lost Jver Nat og Dag, har anvendt alle sine Bestræbelser, for at unddrage Døden sit Offer, og dog Jntet kan hielpe, fordi ingen jordisk Hielp mere er mulig, naar han da maae høre sin Duelighed, som Læge draget i Tvivl og bedømt af Mennesker, der forstaae sig ligesaa meget paa Medicinen og den menneskelige Naturs Svagheder, som den vilde Jroconeser paa europæisk Taktik, har han da ei Grund til at udraabe, hvad kan man vente sig mere af en Oxe end et Brol!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Naar Kjøbmanden ved Opgjørelsen af hans aarlige Bilan, finder at hans Debet overgaaer hans Credit, og at hans passive Gield overgaaer saameget den active, at han nødes til at overgive sit Boe i Rettens Hænder, Naar imidlertid hans Samvittighed siger ham, at han ved Redelighed, Sparsommelighed og Driftighed, har gjort Alt for at for bygge denne Catastropbe, og det paa en Tid, da hans Medhandlende ved egne Fallitter har tient et Alterum tantum og beriget sig, naar han da maae høre hans Forhold og Handlemaade dadle som uklog og uredelig af Mennesker, der ikke kunne skille en Conto courante fra en Kladeborg, har han da ikke Ret til at udraabe: hvad kan man vente sig mere af en Oxe end et Brøl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Naar den sande Patriot, hvis høieste Øiemeed er at for virke til Gavn for Landet og sine Medborgere, hvem ikke egen Fordeel udgjør hans hele Livs Higen og Tragten, men for hvem hans Medborgeres Lykke og Helder ligesaa dyrebar, som hans egen; hvis Patriotisme ikke bestaaer i skriftlige Angreb og overdrevne Fordringer paa Regenten og Statsbestyrelsen, men i, ved Raad og Daad at yde Hielp og Bistand, hvor han kan, en i, selv ved Tilsidesættelse af egen Jnteresse – til rette Tid og Sted, at tale Sandhedens og sine Medborgeres Sag, hvor maae han ikke smille, naar han seer Mennesker give sig Skin af at besidde den høieste Grad af Liberalisme, og at være besjællede af en alt opofrende Aand, hvor det angaaer det Offentliges Vel – og dog er neppe Talen om Erlæggelsen af een Skilling af deres sammenbobede Mammon, førend de drage sig forskrækkede tilbage som Steg len i sit Huus, og fordre dog, at man skal være slagen med Blindhed, og betragte dem, som et lysende Exempel paa Generositet og Patriotisme; og hvor har han ikke Grund til at udraabe: Hvad kan man vente sig mere af en Ore end et Bro
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Skanderborg, Skanderup og Stilling Sognekald i Aarhuus Stift; gammel Angivelse 500 Rd. - Byfoged- og Skriver-Embedet i Kierteminde samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet paa Hindsholmen. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Consumtions=Jnspecteur-Embedet i Maribe, c. 900 Rd. Den Beskikkede maa underkaste sig de Forandringer, som maatte findes tilraabelig med Hensyn til den ham paasin Opsynssere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 5 April et Byf a ged og Skriver i Kierteminde samt Herredsfoged og Skriver paa Hendsholmen S. L. Taulow beskikket til Bye og Raadstueskriver i Assens og Herredsskiver i Baag Herred; personel Capellan for Hatting og Thorsted Menigheder i Aarhuus Stift H. Arnzen til Sognepræst forOlsted Menighed i samme Stift; personel Capellan for Asnæs Menighed i Siællands Stift H. Selchau til Sognepræst for Hørne og Asdahl Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst for Skanderborg, Skanderup og Stilling Menigheder samt Provst for Hjelmslev og Gjern Herreder i Aarhuus Stift J. Teilmann til Sognepræst for Allerslev Menighed i Siællands Stift. Under 8 April er Cancellist i Cancelliet og ved Generalprocureur forretningerne, Cancelliesecretair J. H. Wegener, fra 1 Mai d. A. at regne beskikket til Secretair ved Gourere, nementet over Fyens Stift, hvilken Post Conferentsraad v. Holten efter eget Ønske fratræer. Under 9 April er Gouvernementssecretair J. H. Wegener udnævnt til 312 kelig Cancellieraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Copulerede. J Aarhuus den 10de April Sognepræst til Beder og Malling Menigheder Wilhelm Paludan=Müller og Føken Sophie Dorothea Michaels.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
(Hamburg Cours var den 14de April paa London, 13 a 4 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1 Bco. 199 1/2 Rdr. Hamb. Courant 23 p. C. dansk grov Courant 23 og Schillinge 22 1/6 a 2328 præ Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Kjøbenhavns Børs den 14de April 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197. Species 200; (Specier solgtes til – . - s.;) B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Specier 178 a i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 46 a 46 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Oblationer (uden Renter) 98 a - - Sedl.: Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 - S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 17de Apeil, P. N. Trøsnæs af og f. Christiansand (sidst fra litmester) Thisted med Træk last. Den 18de, J. C. Nørager og i Rosenvold af og fra Mandahl til Lemmig med Trælast. Den 19de, Ole Jensen af og fra Gremstad til Thiste med dito Marcus Nielsen af og fra Lillesand til Lemlig med tiro. Den 10de, J. P. Klønborg af Klitmøller fra Altona til Lemvig, Nyekiøbing og Tytned m. Stykgods. Ung. Den 18de, R. Actersen af og til Mandahl, fra Lemvig med Kornva er, Peter Larsen af og til Christiansand fra Struer med dero. Den 19de, A. Andersen af og til Chr. liansand, Struer medetøP. C. Møller af og fra Nyekjøbing til Østerriisøge, med dito. Dhrr. Lieutenanter Saxterff Cassen og Rømeling med Dæksbaaden, le Servente a Sonnette, laae den 19de i Kanalen for Modvind paa Retour til Aalborg efter en Krydstour i Nordsøen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-22
AVERTISSEMENTS. Rug, frisk og velrenset, faaes for 3 Mk. pr. Skjeppe hos Undertegnede. C. Tonboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-25
Ao. 1840. No. 50. ste Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 25de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-04-25
Politiske Nyheder. Jtalien. Efterretninger fra Neapel af 6te April melde halvofficiel under 3de April: "J Morges tidlig blev Ministeren for de udenlandske Anliggender Fyrst di Casaro paa Kongens befaling forviist til Staden Foggia, hvorhen han blev ledsaget af en Gensd'armeriecaptain. Man lod ham neppe Tid til at medtage de allernødvendigste Ting til Reisen. Hans Bøn at maatte begive sig til Rom, for der at oppebie Kongens videre befalinger, blev der ingen Hensyn taget tilDette Forhold mod en agtet Statsmand, som i en Række af Aar har udmærket sig ved sin troe Tjeneste, vækker stor Opsigt; man beklager meget et saadant Skridt, og troer der mere at see flere af de Personers Jndflydelse, der omgive Kongen, end hans egen Villie. Den i Unaade faldne Ministers eneste Forbrydelse skal bestaae, at han frit har udtalt sin Mening mod Kongens og det øvrige Cabinets Anskuelse, og gjort opmærksom paa de betænkelige Følger som en fjendtlig Stilling til Engeland kunne have. Efterretninger fra Neapel over Wien melde ogsaa, at Kongen ikke har i Sinde at afskaffe Svovel-Monopolet. Den engelske Minister har givet de engelske Krigskibe paa Stationerne i Middelhavet Ordre til at indtage en truende Stilling mod Reapel. J Følge et Brev fra Neapel hedder det, at medens Engeland viser sig ubøielig mod den neapolitanske Regjering, antager Frankerig paa sin Side en fast Holdning; det franske Hof vil aldrig taale, at franske Undersaatteres Fordringer foraarsages nogen Afbræk eller Skade; for øvrigt ville vel de store Magter sørge for, at det ikke mellem Engeland og Neapel kommer til aabenbare Brud; men den franske Gesandt skal ogsaa have erklæret, at i Tilfælde af, at Contracten med de franske Handlende bliver brudt, vil den franske Regjering udstæde Caperbreve mod det neapolitanske Flag.