Københavns Adresseavis, 1774-11-23
Hvad 1) angaaer Jndplantnings Tiden i Karrene for de Vexter, som skal overvintre, saa kan de saa me eget lettere staae sig, og udfordrer saa meget mindre Paapassenhed og Vinteren, jo tidligere de ere indplantede, og jo bedre de følgelig allerede har slaaet Rødder til den Tid. da de skal settes ind i Vinterstadet. De tidligere indplantede udfordrer ulige mindre Rygt, end de sildigere indplantede, og maae altsaa settes for sig selv, for at kunne desto omhyggeligere rygtes. Men de rodfæstes ikke alle lige hastigt, og kan altsaa ikke indplantes paa een Tid. Vinterleveoper maae først indplantes. De har ikke mange fine Rødder, bliver derfor ved Jndplantningen let blottede for Jord, og maae altsaa have meere Tid til at rodfæste sig. De Planter, som ere af dette Aar, ere lettest til Overvintring Naar man henimod Pindsedag, saasnart de ere blevne store nok til at flytte, sætter dem strax i de Kar, i hvilke man vil overvintre dem, skal man den følgende Vinter ikke let miste nogen. Kun er det forgieves, at man tillige da overvintrer mange enkelte, efterdi de, naar de har staaet hele Sommeren i Karrene, har ikke Drivt nok, til at drive Blomsterknopper endnu for Vinteren, og man følgelig ikke har megen Leylighed til at kiende de enkelte. Mange driver dog Blomsterknopper imod November, men mange Aar vel ogsaa endnu før, i sær naar de ere blevne temmelig tidlig saaet, og meget tidlig forplantede, og hvad der da er enkelt, kan optrekkes og bortkastes. Men om man planter Planterne først i Jorden, for først at see, endnu for Vinteren hvilke der ere fyldte eller enkelte, saa maae man siden, hvor man seer en fyldt eller dobbelt, strax optage samme, med saa megen Jord, som mueligt er. Dog er sammes Overvintring vanskelig, efterdi de ofte viser sig sildig og Høsten, og da ikke har meere Tiid nok til at rodfæste sig for Vinteren, med mindre de ere lykkelig blevne optagne med all Jorden paa Har man taget gamle Stokke op af Pottene om Foraaret og sat dem i Jorden, for at faae smukkere Blomster af dem, saa maae man førend Augusti Maaneds Udgang sette dem i Pottene igien, paa det at de endnu tilstrekkelig kan rodfæste sig. Allersikkerst bringer man disse igiennem naar man ikke har taget dem op af Potten og sat dem i Jorden, men nedsat dem i Jorden tilligemed Potten. De blomstre da ikke allene bedre, end om de stode frit ovenover Jorden, fordi Solen ikke saa sterk kan udtørre deres Rødder, som staaer med Potten i Jorden, men de kan endog lettere bringes igiennem om Vinteren. Men ved alle Levcojers Forplantning maae man altid see sig for, deels, at man ikke planter dem dybere, end de tilforn har staaet, deels tager sig i Agt ved Vandingen, at Vandet ikke kommer til Stammen. Begge Dele foraarsager, at Huden neden til over Jorden løsnes, og saa kan Stokken, enten slet ikke staae sig Vinteren over, eller den uddøer, og i det seeneste da, naar den det følgende Aar bliver bragt ud igien. Rosmarin maae allerede midt i August settes i sit Vinterkar, om man tilforladelig skal kunne overvintre den, paa det at den for Vinter kan skyde nye Rødder, og sette sig ret fast i Karret. Jo meere Jord der ved Omflytningen bliver ved dens Rødder, desto før rødfæster den sig igien. Naar det altsaa ved Omflytnings Tiden er tørt Veyrligt, ved hvilket Jorden let skulde falde af, saa maae man i nogle Dage tilforn vande Jorden sterk omkring den, paa det at den siden ikke saa let skal falde af, naar man flytter Stokken. Da Solens Straaler ere endnu sterke i August, og de indsatte Stokke let kunde lide ved den derved foraarsagede Varme, saa maae man lade dem staae gandske i Slygge omtrent i 3 Dage, og nogle Dage derefter blot lade dem faae Morgen= eller Aften=Solen. Nelliker, naar de ikke skal staae Fare for at gaae udom Vinteren, maae endnu for September Maaneds Udgang, og i det seeneste i Octobers Begyndelse settes i Potter, og blive staaende saa længe i Skygge, indtil man mærker, at de har fæstet Rødder, og derpaa settes i Solen igien, paa det at deres Rødder kan desto hastigere tiltage, ved Solens Varmes Drivt. De, som sildigere ned plantes, kan ikke got nok skyde Rødder, saafremt der ikke indfalder en varm Høst, og ere altsaa i Fare, at gaae ud om Vinteren. Det har dermed den samme Beskaffenhed, som med dem, hvilke man vil overvintre frit i Haven Aurikler, som man har i Potter, for at vedligeholde deres Flor desto længere, lader sig uden Vanskelighed overvintre i Huus, naar de har staaet i Potte hele Aaret igiennem. Men er det fornødent, at legge samme om for Vinteren, saa maae sligt nødvendig skee midt i August, paa det at de kan fuldkommen rodfæste sig igien for Vinteren. Omsetter man dem sildigere, saa forderves de lettelig den følgende Vinter; ligesom jeg endnu i afvigte Vinter har næsten mistet alle de Aurikler, som jeg først imod November havde faaet af en Ven, da jeg derimod ikke mistede en eneste af nogle og 50 andre, som havde allerede staaet i Potter et Aar og derover. Ellers har de om Vinteren ingen Fiender, uden enten Forraadnelse, som man kan forekomme, naar man ey vander dem for meget, eller Fortærkning, som kan forekommes ved en maadelig Vanding. (Meere følger.)