Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-08-25
Den Franske Moniteur siger: at den Keiserlige Østerrigske Jnternuntius i Constantinopel har faaet Ordre til kun at underhandle med Porten i Overen stemmelse med den Russiske Ambassadeur. Det hedder at General Frimont skal erholde Commanden over Armeen, som staaer paa Grændsen af Tyrkiet. Nu veed man at Coureren med det Russiske Ultimatum er først den 10de Juli afgaaet fra Odessa. – De Polske Blade udtrykke sig som om Krigen var uundgaaelig. – Man moerer Publicum med et nyt Eventyr om at Joseph Bonapartes og nogle Bonapartiske Generalers Ankomst til Morea. – Rusland skal ogsaa forlange fuldkommen Erstatning af Porten for al den Skade, som med Uret er tilføiet de Christne i Tyrkiet. – Efterretningerne fra Constantinopel naae til d. 11te Julii, de man har derfra over Odessa melde: at Tyrkerne vilde paa Bairamsfesten have antændet Forstaden Pera, hvor udenlandske Gesandter boe. Disse fik det vel udvirket, at denne Udaad blev forhindret; men dog begik Pøbelen mange Excesser i Forstæderne. Baron Stroganoff opholder sig endnu under stærk Bevogtning i Bujukdere. J Valachiet og Moldau er Tilstanden saadan, at en almindelig Hungers nød maae forventes. Sæden raadner paa Markerne da Jndvaanerne ere fordrevne. Seraskiren af Jbralov har afsendt flere Kister med afskaarne Næser, Tunger og Øren, som han har ladet indsalte formedelst den stærke Hede. Tyrkerne trække stedse flere Tropper sammen ved Donau. Capitain Jourdaki har slaget sig med Resten af sine Tropper igiennem til Rusland. – Fyrst Alexander Ypsilanti har den 20de Julii udstædet en Proclamation, som indeholder de største Lovtaler over de saa tappre og ulykke lige Hetærister, den saakaldte hellige Skare, og de største Bebreidelser til de troeløse Vallacher og mange af de ham underordnede Græske Anførere. – De Russiske Demonstrationer forskaffe unægtelig Grækernes Sag de største Fordeele, da de forhindre Tyrkerne fra at standse deres Fremgang i de sydlig Provinser, og give dem Tid til at organisere deres Anliggender; at den store Stad Salonich er indtaget bekræftes, og der meldes fra Corfu desangaaende, at da Grækerne havde bombarderet Staden tilland- og tilvands i flere Dage, saa havde man foreslaae den der commanderende Musselig moderate Beringelser for en Capitulation. Han forlangte derpaa en Frist af 8 Dage for at han kunde begive sig bort med sine Tropper, men da det ikke strax blev bevilget ham, saa lod han de rigeste Græske Kiøbmænqvæle. Hovederne bleve derpaa afskaarne og kastede foran Beleirernes Fødder til Svar paa de foreslagne Capitulations-Betingelser. Nu bleve Grækerne rasende derover og begyndte Bombardementet igien Kuglerne faldt ned som Hagel fra alle Sider, Jorden hævede under Fødderne. Endelig efter 3 Dage Forløb capitulerede den ulykkelige Stad, som ha lidt overmaade meget. – Tyrkerne har paa nye stukket Jødernes, Armenianernes, Grækernes og Frankernes Qvarterer i Brand i Smyrna, saa af Frankerne have atter maattet tage Flugten til Skibene. – Man har Efterretninger fra Albanien; men som nok ere temmelig gamle, om nye Seiervindinger, som Grækerne der skulle have tilfægtet sig saaledes at Pleasse, Pascha af Berat er bleven slaget i en morderisk Træfning ved Arta af BrødrenHysco, og de med dem forenede Sulioter. Paschaen blev selv taget til Fange af Sulioterne. Resten af den Tyrkiske Armee i Albanien beløber si kun til 7000 Mand, og trækker sig bestandig mere tilbage i Huulveiene i Pindusbierget, hvor Grækerne have besat alle Passer og haabe aldeles at øde lægge dem. - Den tappre Odyssens har andet Gang slaget Paschaen af Delphino. Kampen var blodig og haardnakket. Endelig feirede Grækerne Valpladsen var bedækket med Liig hvoriblandt ogsaa Paschaen, nu begav Odyssens sig med sit Streifcorp til Larissa. Da Grækerne ankom dertil fandt de et stort Antal Christelige Liig i Sletten ved denne Stad, og at Floden som flyder der forbie var ligeledes bedækket med Liig. Janischarerne havde nemlig myrdet alle Christne i Larissa og i Omegnen. Grækerne angrebe nu Janischarerne igien og som alle tilsatte Livet. Fyrsterne Demetrius Ypsilanti og Canchuseen landede først paa Øen Hydra, og have derfra begivet sig til Grækernes Leier ved Tripolize paa Morea. Grækerne have udført en rask Streg. Et Skib fra Messina har bragt nemlig den Efterretning til Marseille, at de have taget den heele Tripolitanske Escadre som var kommen Tyrkerne til Hielp, og bestod af 1 Corvet, 3 Polakre, 1 Brig og 1 Chebekke. Den var meget svagere end den Græske Flaade, den vilde derfor undgaae en Fægtning og tage Flugten til Salonik. Men Grækerne, lode ganske poliske Tyrkiske Fregatter, som de havde erobret den 25de Julii seile imod dem. Tripolitanerne bleve heraf bedragne og vilde begive sig under deres Beskyttelse, men nu heisede Grækerne paa engang Korsets Flag op, og toge dem imellem to Jld hvorpaa de bemægtigede sig dem allesammen.