JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
J den russiske Keiserstat har i kort Tid Døden bortrevet, foruden Keiser Alexander, som Historiens Aarbøger stedse ville nævne som een af de mærkeligste Regenter, nogle andre mærkelige Mænd, saasom: 1) Rigskanzleren Romanzof, der virkede herligt for Videnskaberne, især Statskyndighed og Historie. Han gjorde den ædelste Anvendelse af sine store Midler og Jndkomster. Hvo erindrer ikke den paa hans Bekostning udførte Verdensomseiling af Kapitain Kotzebue med Skibet Rurik; og det var ikke den eneste Opdagelses-Reise han lod foretage. For Ruslands gamle Historie og Annaler sparede han ingen Bekostning, som kunde tjene til at berige hans overordentlig rige Samling af gamle Dokumenter, til Oplysning i Ruslands andre Historie og Forhold med Fremmede. Til hans vidtudstrakte Planer hørte en Udgave af de samtlige bygantiske Historieskrivere, og som en foreløbig Sag gav han Professor Hase i Paris den betydelige Sum, Udgaven af Leo Diaconus fordrede. J det keiserlige Videnskabers Academies Samling den 25de Jan. sidst, blev forelæst et Brev fra den Afdøde af 27 Dec. f. A., hvorved Akademiet underrettedes om, at han for nogle Aar siden havde bestemt en Sum af 25000 Rubler i Bank-Assignationer, som overdroges den akademiske Konferents at anvende til Trykning af gamle russiske Oldskrifter, fornemligen gamle hidtil ei udgivne, og fædrenelandske Krøniker. Ligesom det Halve af bemeldte Sum den Gang blev overgivet, saa blev nu ved Brevet den anden Halvdeel tilstillet Konferentsen, som tog Beslutning om den fulde Sums Nedlæggelse i Banken, for efterhaanden at tjene til det bestemte Øjemed. Man erindrer sig og hvorledes han efter Pariserfreden lod ved Canova forfærdige en Fredsgudinde, som nu bevares i hans Pallads, fremdeles hvorledes han stormodigen understyttede indenlandske eller i Udlandet værende Konstnere. Da han selv ei efterlod umiddelbare Livsarvinger, saa vilde det hele prægtige Romanzofske Pallads (ved hvis Side stod en liden beskeden Vaaning, som han havde forbeholdt sig selv) med sit udmærkede kostbare Bibliothek og forskjellige Samlinger af alle Slags, vel ganske erholde en anden Bestemmelse. Man er berettiget til at vente af Statsraad Adelung, der hædredes med den Afdødes hele Fortrolighed, udførlige biografiske Efterretninger om denne Mand, der var Ruslands Ziir. 2) General Rostopschin døde omtrent ved samme Tid i Moskov. Han arbeidede sig selv op til at blive hvad han var. Hans Navn, siger man, er skrevet med Flammeskrift i Historiens Aarbøger. Men man læse ei blot hvad den saa belæste Segur, og mange andre have skrevet om ham, ogsaa hans eget Skrift om den Moskowske Brand. 3) Marquis af Traversay er død i en meget høi Alder i St. Petersburg. Som Emigrant kom han til Rusland. J nogle Aar var han Militær-Gouvernør over Stæderne Nikolaew og Sevastopal, og i denne Post tillige Amiral over Flaaden i det sorte Hav. (See Skilderiet. d. A. No. 10) J den sidste Tid levede han i Roligheds Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
En Person, der i nogen Tid var ved Philantropinet i Dessau ansat som Lærer, K. W. Kolbe, har for kort Tid siden udgivet et Skrift, om det tydske Sprog, i hvilket han gjør sig meget til af sine Arbeider for samme. Titlen er: "Mein Lebenslauf und mein Wirken im Facheder Sprache und der Kunst, zunachst for Freunde und Wohlwollende. Nebst Druckberichtigungen, u. Zusatzen zu der letten Ausgade meiner Schrift uder Wortmengere. Berlin 1825. gr. 8. Skriflet bliver haardt medtaget i Lit. Conv. Blatt. Jan. 1826 No. 7 og 8, af Wilh. Korte, under Overskrift: "Wortmengere und Sprachfegere." Kolbe skriver: Sin, fult, schrof, stat, Fal grif, ris, verhast, ich wil, heel, vol, eingeschlept, Spot, tun, Tat, herlich, Herschaft, verwirt, Spot, moltatig, trent, weteifernd. Dog er han ikke sig selv overalt liig; han skriver f. Ex. allmalig, willkurlich. Han skaaner ellers ikke engang Navne, forandrer f. Ex. Grimm til Grim, og istedetfor Jenischs, skriver Jenischens. Jstedetfor seis skriver han seis. - Ved at blade i hans Skrifter om Sproget, støder man hvert Øjeblik paa Naragtigheder, og erindrer det franske: Qulest ce que cest que cele, eller i Vos's Oversættelse: Wasistdaswasdasiskashaftigket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Følgende Kjendsgierning skal bevise, hvor nødvendigt et hensigtsmæssigt Liighuus er for enhver Menighed. Den vil sikkert opvække en veemodig Følelse i enhver Menneskevens Hjerte, og opfordre enhver Borger til med Varme af opbyde til og anbefale Oprettelse af Liighuuse i ethvert Sogn, hvor de endnu maatte mangle Man læse kun følgende i sig selv skrækkelige, men ved det hældige Udfald tilfredsstillende Beretning, for at ønske hensigtssvarende Midler tilrede mod Muligheden af at Redning skulde savnes. En ung indtagende Pige af 19de Aars Alder, Elise Cave, i Nederlandene, laae syg af en Feber, hvis Hæftighed tiltog og endeligen efter fire Dage ansaaes at have udslukt hendes Liv. Hun blev lagt i Kisten, men med Begravelsen skeete en Opsættelse, fordi hendes Moder der var fraværende, havde yttret det Ønske at see hende. Hun kunde ikke komme førend efter ser Dages Forløb. Ved sin Ankomst begav hun sig, ledsaget af Beslægtede, til det elskede Liig. Da Ligkistens Laag var aftaget bemærkede man, at Ansigtsfarven ikke var Dødens. En Læge blev kaldet, Legemet bragt i varmt Bad, andre passende Midler brugte, og efter fem Timer havde man den Glæde at see Livet tilbagebragt. Hun kom sig af sin Sygdom, og lever endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Kjøbenhavns Børs den 28 Februari 1826. Hamburg 2 M.a vista 225 Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 a 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 196 197 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 58 1585 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 3/4 101 Rbd. r. S. 114 114 1/2 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. - Banco Bmk. 3000 100 Banco. Dito Dito Bmk. 4000 100 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco- i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier......L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
En indfødt Jtaliener, som taler det danske, tydske og franske Sprog, og besidder Færdighed i at undervise, tilbyder at give Jnformation i sit Modersmaal for en billig Betaling. De, som maatte ønske hans Veiledning, ville behage at opgive deres Adresse i en Billet, som bedes aflagt hos Hr. Conditor Pedrin, paa Gammeltorv Nr. 89 i Boutiken. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Nyeste Skilderie af Kjøb havn. amorom Treogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Marti 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Bemærkninger om Jordbruget i Bengalen. (Slutning, see No. 16)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Af det givne Udkast af Agerbruget vil sees, at den bengalske Landmand ikke har den Fordeel af Jordens Dyrkning, som han burde have, Uagtet han aarlig har 2 a 3 Hoste. En Nations Velstand bestaar i Almuens Velstand, og et Land kan kaldes rigt, naar Landboen er i gode Omstændigheder. Den bengalske Bonde almindelige Levemaade, sammenlignet med hvad man kan antage at høre til rimeligt Behov, vilvise dette, naar man tillige tager Hensyn paa, om det enten er Vanen, frivillig Afholdenhed eller virkelig Fattigdom, der hindrer ham fra en mere fuldkommen Nydelse af sit Lands Natur produkter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Chineserne vide anderledes at benytte dem af Gjødning, og de anvende hele deres Skarpfindighed for at skaffe den tilveie. Jeg har hørt fortælle, at der paa Gaderne i Canton findes mangfoldige Bærestole, forsynede med fornøden Beqvemmelighed for trængende Forbipasserende, hvilke ikke allene have fri Entree, men faae endogsaa en Appelsin ved Udgangen som Præmie. Det kan man kalde ægte Vinskibelighed, og at det betaler sig, maa man jo antage som en Selvfølge. Hornqvægets, jeg mener her Plovstudenes, slette Behandling udgjør ogsaa een af Aarsagerne til Jordens daarlige Dyrkning. I de hedde Maaneder, da den brændende Sol afsvier næsten ethvert Græsstraae, maa Qvæget, uagtet svært Arbejde, lade sig nøie med hvad de kan gave af den forbrændte Overflade, og medens Oversvømmelsen varer leve de af gammelt Riishalm, som neppe er istand til at holde dem i Live, naar altsaa Pløsningstiden kommer, ere de neppe istand til at trække den 40 Punds svære Plov, og ofte bliver derfor Marken kun halv pløjet og Afgrøden derved forringet. At vente nogen betydelig Forandring og Forbedring i det bengalske Agerdyrkningssystem er ikke vel tænkeligt under Tingenes nærværende Forfatning, jeg mener, saalænge det engelske Kompagnies Love forbyde Europæerne at have Jordeiendomme i Indien. Naar denne Lov bliver ophævet, naar driftige indsigtsfulde europæiske Landmænd kan begynde at sætte Kapitaler i Landeiendomme og dyrke dem efter en tilKlimatet og andre Omstændigheder passende Plan, da vil sikkert en ny og vigtig Epoke begynde her i Østen, hvis Følger ikke ere at forudsee. Dog, dette Tidspunkt vil neppe indtræffe, førend Omstændighederne forandre sig. Vestina lente,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Om Jndigoens Dyrkning og Fabrication. Naar En har bestemt sig til at være Indigoplanter, udsøger han sig et til denne Fabrik green beqvemt Sted, i Tilfælde ingen færdige Factorier ere at faae tilkjøbs, og efterat have samlet de nødvendige Materialier opføres de fornødne Bygninger. Naar Factoriet er istand gjøres Contract med Bønderne i de forskjellige Landsbyer om at levere en vis Qvantitet Land, almindelig imod et Forskud af 2 Rup. pr. Biggah, for hvilke han forskriver sig til at pløie Jorden, saae Frøet og luge Planten, endvidere at skjære den i sin Tid, da den bringes ind paa Factoriets Bekostning; for 8 Bundter a 6 Fod i Omkreds gives 1 Rup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
En Biggah giver i gode Aaringer sjelden mere end 12 Bundter. Landmanden har saaledes kun liden Fordeel af at dyrke Indigoplanten; men, da han stedse er i Pengeforlegenhed, og især paa den Tid da Zemidaren indkræver Jordskylden, har han kun to Ting at vælge imellem, enten at tye til Pengemanden, som tager over 50 pC. Rente mod Sikkerhed i Riishøsten, eller og til Factoriet, der rentefrit advancerer ham Penge for Jndigomarker, som han først faaer efter 4 a 5 Maaneders Forløb; derfor, saalænge han har Credit hos Europæerne, vælger han stedse af tvende Onder det mindst trykkende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Den bedste Jordsmon for Jndigoen (Indigo hirsita L.) er den sorte lette Muld, men da der kun findes lidet af den Slags, maa man tage til Takke enten med svære og haarde eller lette sandede Marker; hine give vel en riig Plante, men ere vanskelige at faae pløiet og faaet, da de fordrer en betydelig Qvantitet Regnvand, for at gjennemblødes; de sidstnævnte ere derimod lette at pløie og saae, men give en mindre rig Plante og fordærve ofte, naar stærk og vedholden Regn indtræffer i Juni Maaned. Det er derfor en god Ting at have en Blanding af disse forskjellige Jordarter, da det altid sikkrer for Tab, endog i de alleruheldigste Aaringer. Bønderne begynde at pløie paa Indigolandene i Januari og vedblive dermed indtil Saaeningstiden. Sjeldent kan man faae Markerne mere end tvende Gange pløiede; thi skjøndt Bonden veed, at jo bedre han behandler Jorden, desmere Indigo faaer han, bekymrer han sig ikke det ringeste derom, da han allerede har forbrugt det bekomne Forskud, og søger derfor at slippe derfra med saalidet Arbejde som mueligt. J Marts Maaned begynder Sydost Mon sonen almindelig at sætte ind; men nu og da kommer Nordvest Monsonen tilbage med en skrækkelig Kraft. Ved saadan Leilighed følger i Almindelighed svære Regnskyl, som Indigoplanteren modtager med et Vivat, thi det er Signalet til Begyndelsen af Saaeningen. De lavtliggende og løse Jorder expederes først, og derefter de høie og haarde. Hele Saaetiden varer fra 3 til 6 Uger, alt eftersom Regnbyggerne ere hyppige eller sjeldne; undertiden har man Regnet Par Gange om Ugen, og nu og da hænder det, at man ikke faaer en Draabe i en heel Maaned, hvorved mange smaa Planter af første Saaning dør, For hver Biggah faaer Bonden 5 1/2 Pd. Frøe, som han saaer, efterat have ladet Ploven gaae 1 eller 2 Gange igjennem Jorden, og lader derefter sin Stige jevne Overfladen. Tredie Dagen efter Saaeningen viser i Almindelighed Spiren sig med sine to smaae Blade; det er i denne Tilstand Planten er meest udsat, thi baade for stærk Regn, for megen Tørke og for stærk vedvarende Solskin have skadelige Følger; Græshopperne finde desuden en særdeles Behag i de to smaa Spireblade foroven, og en Slags Jord lopper i Roden, men dog alligevel, naar ikke en altfor langvarig Tørke indtræffer, bliver der gjerne Planter nok til at fylde Marken op, da de sprede sig i Tidens Længde. J den første Maaned voxer Planten kun omtrent 6 Tommer, i den anden naaer den en Høide af 2 1/2 a 3 Fod, og i den 3die Maaned voxer den en Tomme daglig. Noget over 3 Maaneder efter Saaningen begynder Planten at blive færdig, Bladene blive tykke og mørkegrønne, have en stærk Kobberlugt og lade sig brække mellem Fingrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Nu begynder Skæringen eller som det kaldes Arbeidstiden; et vist Qvantum Planter bliver dagligen bragt ind til Factoriet, hvor de opmaales og bringes derpaa til de indrettede Vatter, hvor Indigobundterne blive satte radeviis og sammenpresses saa godt som mueligt. Naar Vattet er fuldt, bedækkes det med flækkede Bam busser, som ere flettede i hinanden for at holde Planten ned, ovenpaa disse lægges hele tykke Bambusser, og tilsidst svært Pressetømmer, Vat tet fyldes nu med Vand fra Reservoiret, og nogle Timer efter begynder Gæringen gradeviis at vise sig ved opkastede Luftblærer. Alt ligesom Gæringen forstærkes begynder et tyndt hvidt Skum at vise sig paa Overfladen, som lidt efter lidt bliver tykkere og antager et violet Skær, som er Tegnet paa Gæringens Fuldkommenhed; dog at bestemme dette nøiagtigt, er vanskeligt, og fordrer adskillige Aars Erfarenhed. Naar Planten er moden og stærkt presset, og Natten tillige lummer, da er Gæringen undertiden færdig paa 9 Timer, er det derimod Regnveir og Luften kold, Planten umoden og løst presset, er 13 Timer neppe tilstrækkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
For liden Gæring kan vel give en god Jndigo, men man taber betydeligt i Produktet; er Gæringen derimod for stærk, bliver Indigoen af slet Qvalitet; det er derfor vigtigt, at træffe den gyldne Middelvei. Naar Gæringen har naaet den tilbørlige Grad, aabnes en i Bunden værende Rende, gjennem hvilken Vandet løber ned i en anden Række Vatter. Vandet seer ved Udløbet mørkeguult ud, men paa Terrassen har det en stærk og livlig grøn Farve. Efterat alt Vandet er løben ud, træder 8 Mand, forsynede med 4 a 5 Fods lange Haandaarer, ned i Vat tet, og begynde at røre om under jevne Aareslag. Vandet antager lidt efter lidt en dunkel Farve, som efter et Par Timers vedvarende Arbeide gaaer over i det blaae, og naar man da ved at tage lidt af Vandet paa en hvid Tallerken seer at de smaae Indigokorn have faaet den fornødne Dannelse og Tyngde, beordres Folkene ud af Vattet. Et Par Timer efter, naar Feculaen har sat sig, trækkes Vandet af, og Bunden af Vattet sees nu overtrukken med et tyndt Klæde af den skjønne Indigo, som øses op i en Rende, der leder det ind i et lille Reservoir i Kogehuset, fra hvilket det pumpes op i store murede Kobberkjedler, hvor det faaer et lille Opkog den samme Aften, næste Dags Morgen, trækkes det overflødige Vand af, og Feculaer koges derpaa en 3 Timers Tid under en vedholdende stærk Jld. Indigoens Godhed beroe meget paa den mere eller mindre stærke Kogning, da det første giver en let og skinnende blaa, det sidste en svær og mørk Jndigo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Efterat Feculaen har faaet den tilbørlige Grad af Kogning, lader man den løbe ud paa nogle med Bomuldstøi beklædte Borde, hvis Bunde bestaae af tynde slækkede Bambusser, og som ere forsynede med Rammer paa Siderne, for at hæfte Dugen. Fem eller sex Timer efter lægges Dugen sammen, for at Massen kan faae den fornødne Fasthed til at fyldes næste Dags Morgen i Presseformene, naar den er bleven tilbørlig haard, tages Formene op og bringes indi Tørrehuset, hvor de skæres i Kager og lægges. op paa lange og brede Hylder af slættede Bam busser, hvor de forblive indtil de ere tørre, da de nedtages, sorteres og pakkes i Kister, som derpaa sendes ned til Calcutta, hvorfra de fordeles til alle 5 Verdensdele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Det aarlige Qvantum Indigo, som fabrikeres i Bengalen og Bahar er, taget et Middeltal, 26000 Kasser eller 9 Millioner Pund, som koster Indigoplanterne 9 Mill. Rupier, der sættes i Circulation blandt Bønderne og Arbeidsfolkene ved Factorierne. Compagniet faaer omtrent 1/2 Mill. i Told, og Kjøbmændene i Calcutta omtrent ligesaameget i Commission &c. Renterne af Plantagernes Værdie og de aarlige løbende Udgivter kan ansættes til 3 Mill., sammenlagt gjør dette 13 Mill. Værdien af 6 Mill. Pd. Indigo er lavt taget 15 Mill. Rupier (efter nuværende Priser er det over 24 Mill.),der giver et Overskud af nogle Millioner, som Madam Fortuna fordeeler omkring blandt sine Yndlinge i det blaa Broderskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Jndigoavlen er et Lotterie, hvor der findes baade Gevinster og Nitter; men det er et Lotterie af den Beskaffenhed, at naar man vælger Nummerne, jeg mener hermed Plantagerne, med Eftertanke, naar man med Kraft og stadig Virksomhed tager fat paa Arbeidet, som det bør sig, og bruger Sparsomhed, da kan man være temmelig sikker paa at holdes skadesløs i de ugunstigste Aaringer, og i gunstige er Fordelen meget betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Den kongelige Kjøkkenskrivers Eed i Kong Christian d. 4des Tid. Efter en Copie med Laxdorfs Haand.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Eftersom Kongl. Majestæt min allernaadigste Herre og Konning, naadigst haver betroet mig Niels Rasmussen Hoskjøkkenskrivers Bestilling, da lover og bepligter jeg mig at være H. K. Maj. huld og tro, Hans Majestæts Bedste og Gavn i alle Maader vide og ramme, og Skade af yderste Formue at afvende. Dernæst skal jeg aldeles og i alle Punkter, uden nogen Forvendelse eller Undskyldning, saa vel paa Hans kongl. Majestæts Huse og de Steder, hvor H. K. Maj. selv og de høibaarne Herrer H. K. Majestæts elskelige kjære Sønner holde Hof og Spiisning, som og paa Reiser og Natteleier inden og uden Riget, efter min Bestillings Lydelse mig rette og forholde, være sig med Udspiisning, Inventering, Qvittering, Registrering, Ugesedlers Overleverelse, Disker og Personers Antegnelse, Bevistagen, Annammen, Udleveren, være sig Rug, Hvede, Mel, Malt, Øl, Brød, Salt, Kjød fersk og saltet, Viltbrad, Fugle, fersk Fisk, Sild, saltet og tør Fisk, Smør, Olie, levendes Qvæg, Øxen, Faar, Lam, Gjæs, Svin, Erter, Melk, Ost, saa og al anden Proviant, hvad Navn det og have kan. Iligemaade med Brygning, Bagning, Klid, Mask, Aske, Kul, Værme, Kjøkkensidt, Huder, Skind, Jster, Thellig, tomme Tønder og Fade, Slagteriet, og hvis deraf kommer: Hoveder, Rygge, Tunger, Kallun, og Andet i Røghuset, Talge- og Voxlys og Tortzler (?), Sukker, Urter, og Speceriers Forspiisning, Haveurter, Kaal, Roer, Rødder, Løg, og Saadant. Derefter skal jeg og mit og mine Drenge, Disk og Bord paa de Steder holde, som min Bestilling mig tilholder og intet andetsteds. Ef heller skal jeg tilstæde, at enten tjenestløs Folk eller Andre, som ikke bør at spises, vorder spiset paa hvad Steder det og er, eller og at Noget udværes til dem, og skal jeg og ikke tilstæde, at Kokken, unyttigt og tjenesteløst Folk eller Kokke drenge med sig om Landet fører. Hvis saadan Uordning jeg erfarer, skal jeg, saa tidt og ofte det skeer, iligemaade saafremt Nogen i Kjøkken, Bryggers, og Bagers, sig modtvilligen anstiller, give det Marskalken og Overofficererne tilkiende, saavelsom og hvis Ubilligt af Leynsmandens Skrivere paa Reisen, anmodes. Med Alt, hvis indkjøbes, skal jeg nøjeste og bedste Kjøb gjøre, og overalt holde rigtigt og godt Regnskab, og det hver Philippi Jacobi Dag fra mig levere ind udi Kongl. Majestæts Rentekammer. Og ellers udi Alt mig forholde som en tro Tjener bør, og efter fornævnte min Bestallings Lydelse, og endvidere, saavidt Gud giver Naade, og jeg efterhaanden kan erfare, Kongl. Majestæt min Herre at være til Fordeel. Saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord ved Jesum Christum vor Herre, Amen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 27 Februari. Dr. Heibergs Vaudeville Kong Salomon og Jørgen Hattemager blev givet her iaftes i det dramatiske Selskabs Locale. Huset, som rummer 600 Tilskuere, var ganske fuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
J Randers Avis No. 25 læses. Dersom det forhen indrykkede Avertissement, angaaende Dampskibet "Jylland," er foranlediget af en ædel Omsorg for Medmenneskers og Medborgeres Liv - - , da tilkjendegives hermed, at den selvsamme Omsorg, i en ikke mindre Grad, har veiledet Vedkommende ved alle til Reparaturen henhørende Arbeider. Disse sidste ere udførte af nogle af Aarhus's dueligste og agtværdigste Arbeidere, i Forening med Fartøiets Besætning. Af disse sidste, som maa antages at være competente Dommere, og som Aar ud og ind skal føre Dampskibet over Søen, ei vil efterlade noget som betrygger deres egen Sikkerhed, er en Selvfølge, og indtil videre et Slags Garantie for dem, som maatte attraae at afbenytte denne Befordringsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Efterretninger fra Agger. Et paalideligt Øienvidne fra denne Egn fortæller: Januar Maaned var jeg, ved den mellemste og største Kanal som gaaer fra Havet i Liimfjorden, Vidne til den meget stærke Strømgang, som med Kraft førte Jsen fra Fjorden til Havet. For dem, der forhen har kjendt Terrainet, paa hvilket for Oversvømmelsen den 3die og 4de Febr. 1825 en Mængde Kreature kunde græsses, er det nu mærkeligt ved Havsiden at betragte Størrelsen og Breden af denne Kanal, som endogsaa for større Skibe vilde være seilbar, naar Grundenne paa Hav- og Fjord-Siderne tillode det. Sognets Beboere mene det, som er høist sandsynligt, at denne Kanal aldrig igjen vil kunne tillukkes. Havet som i denne Vinter, naar Veir og Vind har ført saadant med sig, ikke alene er gaaet igjennem de ovenmeldte Kanaler, men ogsaa tildeels har oversvømmet det øvrige Fastland, har næsten ganske bedækket Jordtungen. i Thisted Amt med et tykt Lag Gruus og Hav steen og derved tilintetgjort den Vegetation, som i forrige Aars Sommer paa enkelte Steder, igjen viiste sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-04
Viborg. St. Pedersdag var taget, dog skinnede Solen længe nok, for efter gammelVeirspaadom, at bebude et tidligt og godt Foraar. Siden har det med Sydost, sydlig og S. V. Vind været Nattefrost med Riim, men om Dagen To og Soelskin. Jmidlertid bør man ikke af Blidheden i Februar lade sig forlede til at faae i Have eller Mark; thi Nattefrosten og de Uveir som kunde ventes, ville vist nok i Aar, som mange foregaaende, bevise, at den tidligste Sæd, Vikker undtagen, i Marken, er den upaalideligste. - Hestemarkedet her sidste Torsdag var ringe. Gode Heste vare der, men kunde ikke sælges. Gode Arbeidsheste fik man for 12 a 20 Rbd. Stkt. - Vore Huus=Stær begyndte i Gaar først at komme. Disse selskabelige Fugle, der skille os ved saa mange Millioner Jnsekter, pleie at komme tidligere og i nogle af de senere Aar have de været her næsten hele Vinteren.