JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Til Fabrikkens Priser udsælges hos Undertegnede de saa meget yndede og moderne kjøbenhavnske rund Ovne, 3, 2, og 1 Etage Vind= og Bielæggerovne med og uden Kogeindretning, samt Spisestue, Piedestal, Camin= og Cylinder=Ovne, og idet jeg til de saaledes bestemte Priser tillader mig at anbefale samme, bemærkes: at et Sortiment af circa 150 Stk. Ovne deels allerede staaer og deels om 8te Dage, eller strax efter Skipper K. J. Braschs næste Ankomst, vil blive opstillet i min Boepæl, til Valg for de Liebhavere som godhedsfuld vil gjøre deres Indkjøb hos mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Tillige modtages Bestilling til Fabrikken paa Gitterværk til Gravsteder, samt Gravkors og Monumenter, Skorsteensindretninger, Rister, Tagvinduer, &c. &c., som ligeledes til Fabrikpriis kan leveres her, 8 a hvist 14 Dage efter at samme er bestilt, og paa hvilke Arbeider forevises Tegninger. Chr. Christensen. Aarhuus, den 23de Juli 1839. Skrive og Pakpapirer, alle Sorter, af en fortrinlig bekjendt dansk Fabriks Fabricata, faaes i Partie, eller til Handlende i Riisviis hos Undertegnede til Fabrikkens Priser, ligesom og ved Salg en detall til forholdsmæssig billige Priser, hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Klude og Creaturbeen, kjøbes, til de høieste gangbare Priser, af Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
De efterspurgte Jern=Tøire ere nu arriverede, Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Et Partie nye og billige Varer, deriblandt SpeiseNyrnberger=Vare, Jernvare, alle Slags emaillerede Gryder og Casseroller, m. m. mere, ere nylig arriverede og anbefales saavel en gros som en detail til forestaaende St. Olufsmarked. Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Smukke Bronce, Wiener, og Allabastes Taffelilhr. ere atter arriverede, og faaes billige hos Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Biskop af friske Dommerantser sælges til 1 Mk. 5 s. Flasken hos I. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Et Mans Stil er at faae tilkjøbs hos BrændeviinsbrænS. Thomsen, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Et Stykke sikkerhavre kan faaes tilkjøbs hos J. C. Overling. Jahnsens hurtigseilende Aarhuus Paquet No. 1, som føres af Skipper P. Michelsen, afgaaer fra Aarhuus til Kjøbenhavn hver Mandag Aften Kl. 10, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Hvor et Par Smaapiger fra Landet, som ønskes underviste i Aarhuus, kunne blive særdeles vel anbragte, ikke med Hensyn til Fordeel, men til Opmuntring i et stille Huus, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
To Fjelleboutiker kunne i Markedsliden faaes tilleie hos Skrædermester Funck. Den Huusleilighed i Gaarden No. 12 paa Skudsgade. bestaaende, af en Boutik, 3de Værelser og et Kammer, Kjøkken, Kjelder, Pakhuus og Loftrum, kan til Flyttetid. faaes til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-26
Den Leilighed uden for Mindeporten, som for Tiden beboes af Krigsraad Knudsen, kan enten strax eller til Michaeli Flyttetid faaes samlet eller separat tilleie. Den er beqvemt indrettet til to Familier. Man henvender sig til Bogbinder Wilh. Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
de 120. den 27de Juli. Løverdage. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stiftsretter. Aarhans Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Blandinger. Den nuregjerende Sultan Abdul=Medschidhavde indtil faa Dage førend Faderens Død været hos sin Moder, Sultaninde Valida. Kun i to Maaneder havde han været ude af Serailet, og var flyttet indi et Palais ved Beglerbeg, som Sultan Mahmud, havde ladet indrette for sin tilkommende Thronarving. Denne er meget undseelig og af særdeles svagelig Natur. Det er en Sjeldenhed, at blandt Sultanens efterladte Børn er der sex Sødskende ved een og samme Moder, hvilke ere: den nuregjerende Keiser og hans Broder Nizam uddin, samt fire Søstre, Prindsesse Saltha (gift med Halil Paska), Chadidsche, Adile og Kairee. Sultan Mahmud havde henved 500 Koner i sit Harem, men egentlig dog kun een eneste Gemalinde, nemlig en Armenierinde, hos hvem han fandt huuslig Lykke paa europæisk Maneer. Det er ikke ret, længe siden at ogsaa den nuværende Sultang blev angreben af en heftig Lungebetændelse og af de tyrkiske Læger erklæret uden Redning, men hans Moder lod en armenisk Nonne, ved Navn Maria, kalde indi sit Harem, og hun frelste hans Liv. Det samme vilde hun have gjort nu, da Keiser Mahmuds Liv var i Fare, men Lægerne (de tyrkiske) satte sig derimod, og han døde. Han opgav Aanden i sin Datters, Prindsesse Salihas, Arme. De Midler, man havde forordnet med Hensyn til den Afdødes inflammatoriske Sygdom, nemlig Viin og Chinabark, vidne om Tyrkernes Begreber om Lægevidenskaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Sultan Mahmuds jordiske Levninger begroves paa den samme Plads, hvor han paa selvsamme Dag for nogle Aar siden, henrykt af Egnens yndige Trykleri, i en næsten sværmerisk Tone udraabte: "Her gade jeg hvile, naar jeg eengang forlader dette Liv J Tunkin, den nordligste Provinds i Keiser, riget Anam, er udbrudt en skrækkelig Christenforfølgelse. To Biskopper, den apostoliske Vikar og mange Missionairer vare blevne henrettede. J selve Staden Tunkin havde 15 europæiske Missionairer lidt Martordøden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Englands somfruelige Dronning er jevnlig generet af paatrængende Elskere. Da Hs. Majestæt sidstl. 17de Juli reed gjennem Hydepark trængte sig en ubekjendt Herre tilhest saa nær hen til hende og udtrykte sine Følelser saa paafaldende ved at lægge Haanden paa Hjertet osv., saa Staldmesteren, Oberst Cavendith, tilsidst saae sig nødt til at lade ham arrestere. Sit Navn vilde han ikke sige, men udgav sig for en fremmed Handelsreisende (Probenrenter).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Dronning Victoria vedbliver at fortsætte sine Rideøvelser, hvorved hun stedse ledsages af Jomfru Quentin, en ung Dame, som med meget Held for træder en Staldmesters Plads. Jomfru Quentin har allerede tilredet fem Heste alene til Hs. Majestæts eget Brug. Den 7de ds aabnedes Jernbanen fra Wien til Brünn. Toget bestod af 4 Dampvogne og 36 Vogne, med Passagerer, over 900. Allevegne hvor det kom igjennem vare Folk i Tusindviis forsamlede, for med Jubetraab, Musik og Kanonskud at hilse paa det Desværre tildrog der sig paa Retouren det Uheld ved Stationen Rakonitz, hvor Vogntoget holdt for at faae Vand, at Maskinmesteren, som førte det tredie Train og var lidt perialiseret, havde forsømt i Tide at slippe Dampen ud, hvorved Locommotiven rendte med saadan Heftighed mod de der holdende Vogne, at to af dem bleve knuste og Passagererne ligesom begravede under deres Ruiner. De Fleste slap dog nogenlunde heldigt derfra, 18 bleve haardt lemlæstede, Fire brækkede Benene, de Øvrige slap med mindre betydelige Contusioner. De 12 Miil imellem Wien og Brunn tilbage, lagdes, Opholdet paa Mellemstationerne iberegnet, i 4 Timer. Toldvæsenets Ret til at visitere Personer har givet Anledning til følgende Politisag i London, To agtværdige Damer vare tagne med et Dampskib, som farer mellem London og Boulogne. De havde ingen anden Bagage, end en Æske og en Vadsæk. Hov mesterinden ombord havde været misfornøiet med de Drikkepenge, som Damerne havde givet hende paa Overreisen, og sagt: "Bi kun, til De kommer ombord igjen." Da de nu kom tilbage og vilde gaae iland, forlangte Visiteurinden, at de først maatte gaae ned Skibet for at visiteres. De maatte her afklæde sig lige til Snørlivet. Den Ene var paa Grund af Sygelighed tæt indpakket, hvorfor de bleve længe opholdt. Hovmesterinden var nærværende, men de havde ingen Contrabande paa sig. Uagtet Toldvæsenets Advocat anførte, at det ofte hændes, at Damer have kostbare Sager skjulte paa sig, at man har fundet Kniplinger i Ryggen paa deres Kjoler, mellem Foderet paa deres Underbeenklæder, i Sømmene paa deres Skjørter og Snørliv a. hvorfor det var nødvendigt, at Visiteuren havde Lov til at undersøge nøie, saa blev dog Visiteurinden, paa Grund af, at det ved Vidnernes Udsagn oplystes, at disse to Damer vare blevne visiterede og ingen Andre, dømt til en Pengemulet, af 10 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
J Mans, en folkerig By i det franske Departement Sarthe, havde man faaet den dumme Tro, at Verden skulde forgaae i Natten til den 1ste Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Den 30te Juni strømmede Folk i Hobeviis til Kirke, for endnu at skrifte, og de Fleste tilbragte hele den følgende Nat vaagen og i Dødssangst. Hvis der tilfældigviis den samme Nat var udbrudt et Uveir, kunde det let have havt de sørgeligste Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
En smuk gift Skuespillerinde i Paris fik fra en anseet og rig Rentier, med en Banknote paa 1000 Fr., følgende Billet: "Madame, De er meget smuk, hvilket Tusinde ville have sagt Dem, uden at udrette noget dermed. Maaskee er jeg den Lykkelige, som De skjænker nogen Gunst og nogle Timer af Deres Tid, jeg skal sørge for, at det ikke skal angre Dem." Meget forbittret bragte Skuespillerinden sin Mand denne Billet, idet hun forlangte, at han skulde skaffe hende Satisfaction. Manden skrev nu en Billet, gandske af samme Indhold, til Rigmandens Kone, og lagde den samme Banknote inden. Ogsaa denne Kone blev meget opbragt og gav sin Mand billetten, idet ogsaa hun fordrede, at Manden skulde hævne hende. Den forlegne Hr. Gemal befinder sig endnu i denne høist ubehagelige Situation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Et fransk Modeblad udkaster følgende Skildring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
af den Dragt, hvorved enhver Pariser-Elegant, der gjør Fordring paa Dandismus, udmærker sig for Tiden: "Vore Incroyables bære en viid, blaa Frak, en stærkt stivet Skjortekrave, som naaer op over Ørerne, en Vest a la Soult, en Victoria=Kappe, Dandseskoe med Spænder, hvide Silkestrømper. Haaret maa være skaaret børsteformigt og have et Stænk af Pudder. Sminke bruges. Men Ansigtet maa ikke udtrykke den mindste Følelse. For at opnaae dette gaae Mange saavidt, at de lade deres Øienbryn reent afrages En fattig Dagleier i Frankrig har i en fra Levanten kommen Træstamme fundet en Diamant, som vurderes til 150,000 Fr. Rimeligviis har den været gjemt i en indskaaren Aabning, da Træet var 5 Aar gammelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Den for ikke længe siden afdøde Marskal Lobau havde engang, for at standse et Folkeopløb i Paris, ladet en Sprøite kjøre op paa Vendommepladsen og Folket adsplitte ved Hjelp af Vandstraalen. Efter hans Død er der nu udkommen en Carrikatur, hvorpaa man seer Liigtoget, hvortil der slutter sig en Sprørte, og derunder staae de Ord: "ver Pompe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Fyrgetyve Sangere fra Pyrenæernes Dale reise i denne Tid omkring i Frankrig og udføre deres Nationalsange under overordentligt bifald. De agte sig ogsaa til Tydskland osv. Cathedralkirken i Brugge, en af de ældste og skjønneste i Nederlandene, er den 19de de, bleven et Rov for Luerne. Kun en Deel af Murene staae tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Det engelske Dampskib Waterfor er paa Reisen fra London til Gibraltar, Natten til den 15de Juli, kommet i Brand og sjunket paa 17 Favne Vand. Mandskab og Passagerer ere frelste. Et fra Newvork til Liverpool ankommet Skib havde endnu den 5te Juli mødt to store Jisbjerge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
De russiske Universiteter skulle ikke mere have ubetinget Tilladelse til at uddeele Doctorgrader, men Regjeringen vil selv herefter promovere. Saaledes kan det Tilfælde indtræffe, at en Chirurg, som er falden igjennem ved Universitetets Examen, paa Grund af udviist Duelighed ombord paa et Krigskib, kan af Admiralen ereeres til Doctor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Ved Altsohl i Ungarn er død en Præst, som med en vidunderlig Nøiagtighed havde forudsagt sin Dødstime og Dødsmaade. I 40 Aar havde han været Præst. Nu skulde hans Datter giftes. Selv kunde han ikke forrette Vielsen, men han skrev til sine fraværende Frænder og Venner, de maatte endelig komme paa Datterens Bryllupsdag, der tillige vilde vorde hans Dødsdag. Neppe var Vielsen forbi, før hans Livslys udsluktes samme Time som han havde forudsagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
J det Mecklenborgske er nylig passeret en Begivenhed, som har gjort stor Opsigt. En Riddergods Eier viste en saa grusom Behandling mod sine Undergivne, at disse endelig besluttede at hævne sig. Om Morgenen den 21de Juni blev Godsherren pludselig overfaldet af en heel Deel Bønder, som vare trængte ind i Værelserne og pryglede ham halvdød, medens Andre havde aabnet Viin= og Viciualie=Kieldrene, og bemægtiget sig Alt hvad der forefandtes. Derpaa gave man sig til at mishandle Godsherren paa det grueligste. Snart piintes han med Knive og Saxe, snart med Glasskaar, man pidskede ham med Riis, slæbte ham fra det ene Værelse til det andet, Alt under Spot og Haanskrig af hele den forsamlede Landsby. Alle Byens Jndvaanere, store og smaae, havde efter Aftale lagt Haand paa Herren, for at Jngen af dem skulde være gandske uskyldige og Jngen især være Morderen. Disse Marterscener varede ved i 12 Timer. Kl. 2 om Natten havde Manden opgivet Aanden under de ubeskriveligste Smerter. Medens Mishandlingen gik for sig, havde man holdt Kone og Børn indesluttede i et afsides Værelse, og udstillet Vagter, for at være uforstyrret. Godset er nu befat af Gensdarmer og en Militairkommande. Til den Myrdedes Begravelse maatte tages Folk fra andre Byer, fordi Godsets egne - saavidt gik Hadet ikke vilde forde Liget. Den Dræbte hed Haberland, og Godset Marschors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Om Naturforskernes Forening i Gothenborg, erfares nu følgende: De til havde indfundet sig 8 Medlemmer, hvoriblandt 21 Danske, 10 Normænd, 56 Svenske og 1 Preusser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Ved den første Sammenkomst valgtes Biskop Agardt til Ordfører, og til Secretairer: Professor Schouw forden danske, Prof. Holst for den norske, og Tolddistrictschef Fahræus for den svenske Afdeling. Foreningen deelte sig derpaa i tre Sectioner: den naturhistoriske, den physiske og den medicinske. J den physiste valgtes til Ordfører: Etatsraad Ørsted og til Secretair Adjunct, Skelund; i den naturhistoriske til Ordfører: Etatsraad Reinhardt og til Secretair Mag. Liebmann, og i den medicinske til Ordfører Professor Holst, til Secretairer Dr. Trier og Schønbeck. Improviserede Foredrag holdtes af Etatsraad Ørsted, Professorerne Schouw og Forchhammer, Eschricht og Holst, samt af Lector Boeck. Alle øvrige videnskabelige Spørgsmaal afgjordes i Sectionerne. Løverdag den 20de holdtes den sidste Sammenkomst, hvori det vedtoges, at man skulde samles igjen til næste Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Aarhuus. Det Kongl. danske Cancellie har igjennem Stiftamtmandskabet og Byens Magistrat ladet tilkjendegive Studen Johannes Dahl, Matros Hans Jørgen Nielsen, Skomagersvend Hørret, Snedkersvendene Bjørn og Baastrup, Skomagerdreng Peter Ulstrup samt Skolelærer Lindhardt og Reebslager Jusjong, at bemeldte Collegium har med særdeles Fornøielse modtaget Øvrighedens Indberetning om deres udviste Mod og Aandsnærværelse ved at redde Claus Fisker fra Helgenæs, som den 3die April sidstl. var i sin Baad bleven indskruet, i Drivisen, og sat i den øiensynligste Livsfare. Dette har Cancelliet anmodet Øvrigheden hersteds om at communicere de Vedkommende, hvilket ogsaa er skeet paa Raadstuen sidstleden Mandag den 15de Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Jndsendt. Ved Avertissement af 9de dennes, indført i denne Tidendes No. 113, har Kjøbmand, Strandingscommissionair og Brandmester i Greenaae, Hr. H. Hartvigson, erklæret, at han er aldeles ligegyldig ved den Dom, der maatte fældes over ham i Anledning af en i Bladet Diversa for 10de Mai d. A. indrykket Beretning om Skonnerten "Paradiis's Stranding, – naar man ei hos ham vil søge Oplysning om det Usande" i hiin Beretning. Den, der uden personligt Kjendskab til Hr. H., har læst dette først efter 2 Maaneders Forløb saaledes paatalte Jnserat i Diversa, og som tillige maatte være vidende om, at der i Klage til Øvrigheden er sagt, at mange Vidner kunne bekræfte det omhandlede Factum, vil vistnok let være tilbøielig til at finde Hr. Hos Gjendrivelse en Smule oplæst og upilkaarlig tænke paa Ordsproget: Overmod er sjelden god. For mig derimod, der har havt Leilighed til at modtage flere Prøver paa Mandens noble og retsindige Tænkemaade, afgav ovennævnte Exklæring et overraskende Beviis paa Hr. Hs Beskedenhed, thi han tilbyder jo de Nysigne et privat Skriftemaal, om hvilket Jngen tvivler, at det kunde bestaae lige god offentlig Prøve, og dog pleier Hr. Hartvigson slet ikke at lade sig anfægte af hvad Man siger. Grenaae, den 25de Juli 1839. J. F. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
paa færsk Søndag prædiker til Aftensang i Domkirken Hr. Cand. theol. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Bekjendtgjørelser. At min Svigerfader, Commerceraad Birkedommer Tommesen i Hammel, i Gaar Formiddag Kl. 10 1/2 omskiftede Tiden med Evigheden, i sit 69de Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for hans fraværende Slægtninge og Venner. Dyrhuset, den 25de Juli 1839. Paa den Afdødes Døttres og øvrige Svigersønners Vegne. Au J Boet efter afg. Sidsel Marie Nielsdatter af Sahl og forhen afg. Mand Jørgen Sørensen Skou, er en Skiftesamling berammet til Afholdelse der paa mit Contoir Onsdagen den førstkommende 15de August, Formiddag Kl. 9, og hvorved Skiftet agtes sluttet, hvilket herved i Henhold til Pl. af 21 April 1824 bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, H. H. Holm. den 22de Juli 1839. Fredagen den 9de August, førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Handelsmand, Joseph Riegers Enke foretaget en eneste Auction, til Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, af det hende tilhørende Sted No. 446 paa Fiskergade her i Byen, bestaaende af 3 Fag 1 Etages Huus med tilliggende Gaardsrum og Haugeplads. Auctionen afholdes i selve Stedet. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 19de Juli 1839. Fleischer. Sidste Auction over Noisomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Da ogsaa de ved Auctionen den 13de dennes over Stedet "Noisomhed paa Brabrand Mark gjorte Bud, ere forkastede, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, over bemeldte Eiendom, saaledes som den forhen i denne Tidende er beskreven, en 3die og sidste Auction afholdt i selve Stedet Onsdagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, ved hvilken Eiendommen, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, vil blive bortsolgt uden flere Auctioners Afholdelse; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 22de Juli 1839. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
J Følge Besintning, sagen paa Skiftet i Boet efter afdøde Hans Pedersen og Kone Mette Marie Laursdatter, bliver den Boet tilhørende Gaard i Nim Bye og Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., Skovskyld 1 Alb., med Kirke-, Korn og Qvægtiende deraf, stillet til 3de Auctioner, som afholdes : hver Gang, Mandagen den 2de dennes : 5te Aug. d. A. og Klokken 10 For 12te f. M.,De 2de første Auctioner holdes her paa Contoiret, og den 3die i ovenmeldte Gaard. Ved sidste Auction sælges tillige Boets Løsøre, bestaaende af et Chatol, Kister og Skabe, Sengeklæder, Gangklæder, et Sølvbæger, Kjøkken= og Bryggertøi, Vogne, og mere Ind= og Udboe, samt Heste, Køer og Faar. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 20de Juli 1839. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Smedemester Rasmus Larsen tilhørende Gaard Matr. No. 25 R. paa denne Byes Østergade med tilliggende Gaardsplads og Frugthave, stillet til 3de offentlige Actioner, som afholdes : Tirsdagen den 13de August d. A., 27de 10de Septbr. hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadhuus og 3die Auction. i selve Gaarden. Dette bekjendtgjøres herved, efter Placat 2de April 1817, til Vedkommendes Underretning. Byfogedcontoiret i Mariager, den 8de Juli 1839. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst snarest muligt ved Randers Bytingsret og Overretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen afdøde Jver Sørensens Enke, Mette fød Liltved. indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden dette Varsels Udløb, at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. – Samlinger afholdes i Boet Tirsdagen den 30te Juli, 27de August og 24de Septbr. 1839, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 3die Juli 1839. S. Poulsen. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
I Anledning af den i denne Tidende No. 106 indrykkede Annonce, under Paaskud eller Overskrift "Foreløbigt fornødent Giensvar og Advarsel, af et sig saakaldet i det mindste ikke her i Landet existerende Jndustri-Compagnie, er Redacteuren Hr. Overkrigscommissair Elmquist paa det alvorligste blevne opfordret til at opgive Forfatteren til denne i en Tone skreven Annonce, man maa undre sig over at et heelt Compagnie kunde blive enige om og nedlade sig til, der forøvrigt aldeles ikke indeholder noget til dets Forsvar imod den sig paaberaabende i samme Tidende No. 97 og senere af Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjøbenhavn indrykkede Bekjendtgjørelse og Opfordring, men et næsten under alCritikestaaende Angreb imod Hr. Lieutenant v. Rainals, som den directe Indsender af samme neppe har betænkt Følgerne af. Men da der nu efter den erholdte nedenstaaende Erklæring er kommet et klarere Lys i Sagen, der saa temmelig oplyser, hvor og af hvem Planer til et Varelotterie ere udstædte falsk og uberettiget lydende fra Kjøbenhavn, og hvem der egentligen paa en frapperende Maade har yttret ubetøiede Fornærmelser imod Hr. Lieutenant v. Rarnals, fordi der i Annoncen af sidstnævnte Forening in Species omtales en til Skade for den danske Jndustrie lovstridig Handling, hvori der aldeles ikke laae noget Uretfærdigt eller Ulovligt, saa bekjendtgjøres herved foreløbig at denne Sag ikke vil hengaae upaatalt, men vorde afgjort, ikke gjennem noget offentligt Blad, men ved Lands Lov og Ret. – Sagens Udfald skal i sin Tid blive offentliggjort. Ludvig Fr. Bloch, Foreningens autoriserede Agent for Kunstens Opmuntring i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Paa Opfordring af Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjøbenhavn og sammes herværende Agent Hr. L. F. Bloch, meddeles herved, at det i Aarhuus Stiftstidende No. 106 indførte Stykke, underskrevet Jndustrie=Compagniet var forlangt indrykket af en mig velbekjendt vederhæftig Mand, Hr. Kjøbmand M. S. Lev i Horsens, der i et senere Brev har underrettet mig om, at han har besørget det pr. Commission for dHrr. Baagøe af Comp. i Hamborg og Hr. C. Meinig i Kjøbenhavn. Findes noget Fornærmeligt i den indførte Annonce have disse at staae til Ansvar derfor. Aarhuus Stifts Adr. Contoir, den 16de Juli 1839. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-27
Da det sig saa kaldte Industrie-Compagnie paa en fornærmelig Maade har yttret sig imod en Mand, der i flere Aar har bidraget Sit til at opmuntre den indenlandske Jndustrie og fremmet Udbredelsen af indenlandske Arbeider, og derved gavnet mange danske Kunstnere, Fabrikantere og Haandværkere, saa vilde maaskee flere Redacteurer behageligst værdige foranstaaende Bekjendtgjørelse den Opmærksomhed at optage samme i deres Blad. C. F. Bloch. Vitus Ingerslev, anbefaler i forestaaende St. Olufs-Marked sit velassorterede Lager af Mode- og Manufacturvare i det jeg lover enhver der vil beære mig med sit Besøg, ei blot de nyeste Mynstre i enhver Artikkel, men og solide reelle Vare til de billigste Priser. N. Kall. Lazarus.