Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Jndtil nu, Høistærede, har jeg aldeles ikke beregnet noget som reen Jndtægt, og der er heller intet tilbage som saaledes kan beregnes, undtagen - Tienden. Denne, som er bortakkorderet i Skieppen, saa, at Yderne selv maa transpottere den til nærmeste Kiøbstæd, giver i Giennemsnit netop 5 3/4 Skieppe Byg pr. Td. Hartkorn, som udgiør 260 1/2 Td. Byg, hvilket, Tønden betalt med 11 Mk. 12 s., indbringer mig 510 Rbd., eller, efter Afdrag af de 20 Rbd. som jeg kom tilkort paa Avlingen, 490 Rbd. reen Jndtægt, hvoraf jeg da maa klæde mig og Familie (forsaavidt den ei forarbeider sit Tøi selv), maa kiøbe de Fødemidler og mange andre Artikler, som min Produktion ikke kan forsyne os med, maa betale Doctor og Apotheker, anskaffe nye Møbler og Senge samt andet Huusgeraad, naar fornødent giøres, lade de brøstfældige Sager reparere, kjøbe Bøger til mine Børn og (i det mindste i mit Fag) ogsaa nogle til mig selv; maa betale mit Kontingent til vort Læseselskab (thi da jeg anseer det for Pligt saavel mod mig selv som mod mine Børn, at gaae frem med Tiderne, saa kan jeg ikke overtale mig til at afskaffe de to sidstnævnte Udgivter), maa lægge noget hen for overordentlige eller ulykkelige Tilfælde, maa give Almisse, kort sagt, hvoraf jeg egentlig maa leve 12), og De vil let indsee, at jeg ved Aarets Ende ikke har synderligt tilovers. 12) J denne Yttring tager De dog nok mærkeligen feil, kiære Ven! Naar en Landmand udenfor Bondestanden havde en Gaard paa 10 Tdr. Hartkorn, og man gjorde denne hans Gaard gjeldfri, betalte hans Tiende, hans Veiarbeide og alle hans Skatter og Afgivter, samt gav ham endelig et aarligt Tillæg af 500 Rbd., mon han da vilde ansee dette Tillæg, som det han, kort sagt, egentlig maatte leve af Jnds. Anm. Deres sidste Forlangende, som jeg nu kommer til, at jeg nemlig skal anslaae alt muligt til rede Penge, og beregne hvad det vilde koste mig, dersom jeg var verdslig Embedsmand, boede i Kiøbenhavn, og skulde betale det altsammen, er baade vanskeligt at opfylde og, tilladt mig at sige det, ubilligt. Hvorledes kan jeg f. Ex. beregne den Behagelighed at have Heste og Vogn, og imellem at kunne giøre en lille Reise uden Bekostning? Naar jeg var ansat i et af Collegierne eller paa anden Maade i Hovedstaden, brugte jeg og Mine smukt Apostlernes Heste. Hvorledes skal jeg regne mig til reel Fordeel, at vi nu kunne have en Ret Asparges, Jordbær, Blomkaal, eller at min Kone af og til kan stege en Kalkun, som hun selv har lagt til J Byen vilde vi formodentligen afholde os fra slige der kostbare Retter. Ligesaalidt kan jeg ansee den Fornøielse som vor smukke Have, vore Blomster, ja ikke engang den vore gode Frugter, yde os, for noget, som bidrager til at forhøie min Embedsløn; thi i Kiøbenhavn kom vi jo til at undvære det altsammen, og jeg maatte da vel tilsidst endog ansee det for en Jndtægt, at vi ikke behøvede at gaae saameget efter Moden herude, eller at vi ved at nyde den sunde Landluft, maaskee undgaae at kiøbe mange Medicamenter, Nei, Høistærede, deri kan jeg ei tiene Dem; alt hvad ikke er aldeles nødvendigt for enhver, i Hovedstaden ansat, ganske simpel Embedsmand og hans Familie, uden Hensyn til Fornøielse, Mode eller Tilfælde, kan jeg ikke anslaae til Penge, ikke heller kan jeg beregne hvad hver Pot Melk, hvert Pund Smør, hver Skinke, hvert Faar, hver Gaas, hver Skieppe Løg eller hvert Kaalhoved, som vi producere og bruge, maatte koste os i Kiøbenhavn, rigtignok vilde der paa den Maade udkomme en ganske artig Sum, men det var kun at strøe Folk Sand i Øinene og at lyve i sin egen Pung; thi vi brugte maaskee ikke Tredieparten af nogle af de her nævnte Artikler, naar vi ei maatte boe paa Landet; og af samme Grund kan jeg endnu langt, mindre tage Hensyn paa at vi nu af min Avling lønne 4 Tienestefolk og give dem Kost; thi disse Folk ere kun uundværlige fordi jeg er Landmand, og skulde jeg betale Folkeløn og udrede Kost af min faste Gage i Staden, saa lode vi os sikkert nøie med en eneste Pige, saaledes ogsaa med vor Bopæl, Renterne af Kiøbesummen, eller vor Leie her, er vistnok ubetydelig mod Leien i Hovedstaden og desuden allerede regnet som betalt, men vi have langt flere Værelser og overhovedet langt mere Leilighed end vi vilde behøve i Staden, hvor vi vist, naar jeg havde et lille verdsligt Embede, toge tiltakke med 2 Værelser, Kiøkken og Pigekammer paa 3die Sal. i en af de simpleste Gader. For imidlertid, saavidt jeg med god Samvittighed kan, nogenledes at løse Deres Opgave, vil jeg for det første beregne, hvad Brød, Øl, Kiød og Flesk, Melk, Smør, Ost, Gryn, Meel, Kartøfler, Urter, Æg eller med andre Ord: hvad de nødvendige Levnetsmidler for min Familie og een Pige vilde koste, naar jeg ikke havde dem frit, men skulde tilveiebringe dem for rede Penge, og jeg kan da ikke antage at mine 3 yngste Børn fra 13 til 7 Aar hver fortære mere end for 8 s. om Dagen, min Kone, mine to ældste Børn, jeg og Pigen derimod for 1 Mk. Vel veed jeg at de nu vil udraabe: hvorledes er det kun nogenlunde muligt at føde saa store Børn for 8 s. om Dagen eller et voxent Menneske for 1 Mk.;Men jeg forsikkrer Dem høitideligt, at jeg giorde mig selv Uret, hvis jeg anslog deres Kost synderligt høiere 14), og De vil ogsaa snart see, at Totalsummen ikke er saa liden som De maaskee har ventet. For hvert Barn udgiør 14) Det er slemt at De netop har bestemt Kiøbenhavn til mit Opholdsted, hvis jeg var verdslig Embedsmand, i de fleste andre Stæder, vilde man have Alt for langt bedre Kjøb *). Brevskr. Anm. Jnds. Svar: Upaatvivleligt, i Provindserne blev det Dem ikke fuldt saa vanskeligt at føde en Pige paa næsten 14 Aar for 8 s. om Dagen, men min høitagtede Ven, i Kiøbenhavn maa de fleste og tildeels vigtigste Statsembedsmænd paa fast Gage, med hvilke Sammenligningen skeer, boe. det aarligt 30 Rbdlr. 2 Mk. 8 s. og for 8 Børn. . . . . . . . . . . . . . . . . . For hvert voxent Menneske aarligt 60 Rbd. 5 Mk. udgiør For det andet vil jeg tilgaaelig nødvendig i Kiøbenhavn, Løn der, som for en Enepige eller aarlig. vel et drøit Anslag for Hus Dem hvad Slags Værelser jeg danne kan jeg sikkert faae for 91 Rbd. 24 s. for 5 Voxne . . . . . . . . . . . . 304 Koster altsaa ei mindre end staae at en Pige var os uund- og derfor ogsaa beregne hendes nok vilde være halvaarig 16 Rbd.