Berlingske Tidende, 1786-07-17
6. Foruden de Privilegier, som ved Octroyen allernaadigst ere tilstædede Handels-Selskabet til sammes Kornoplag, ville Vi end videre for Fremtiden bestemme følgende: a) At det fremmede Korn, som for nærværende Tiid efter Octroyen, og i Fremtiden i Kraft af denne Vores allernaadigste Resolution maae sælges her i Landet, skal enten gandske være befriet for Afgift, eller ikkun betale den moderede Told, hvilket efter Omstændighedernes Beskaffenhed nærmere skal bestemmes. b) Ville Vi allernaadigst tillade, at endskiønt fremmed Korns Jndførsel maatte være forbuden, og Priserne ikke være saaledes, at Handels-Selskabet i Følge Octroyen, turde sælge af sit Oplag, det dog overalt i Vores Riger og Lande maae kunne udsælge, hvad udi dets Oplag maatte befindes at være i Behold om Foraaret, naar Skibsfarten aabnes, imod at Selskabet forbinder sig, inden samme Aars Udgang at indkiøbe og til det ved Octroyer, fastsatte Vinter-Oplag at henlegge et lige Qvantum at indenlandsk Korn, saafremt dets Priser ikke skulde være stegne over den for hvert Slags Korn nærmere bestemmende Priis. c) Skulde saadanne Tider indtreffe, at det kunde blive en Speculation for Handels-Selskabet at opkiøbe og tørre indenlandsk Korn, saa ville Vi, i Overeensstemmelse med de i den Henseende allerede skeete og endnu giørende Forsøg, allernaadigst tilstæde Handels-Selskabet saadan Erstatning, hvorved Tørrings Omkostningerne kan antages for gotgjorte, saaledes, at efter et i Følge deraf gjort Overslag betales noget vist for hver Tønde indenlandsk tørret Korn. d) Vi ville ligeledes allernaadigst tillade Handels-Selskabet. at holde det ved Octroyen fastsatte Vinter-Oplag af 30000 Tønder i indenlandsk tørret Korn, uden at det skal være forbunden, i saa Fald at anskaffe fremmed Korn. e) For end ydermere at opmuntre og tilskynde Handels=Selskabet, til at drive denne for Vore Stater saa vigtige Handelsgreen, ville Vi allernaadigst lade samme gotgiøre 4 Procent aarlige Renter af den Capital, som Selskabet beviisligen har anvendt udi et Oplag af indenlandsk tørret Korn, der ikke indbefattes udi det ved Octroyen fastsatte Qvantum af 30000 Tønder. f) Endelig ville Vi, for at give Handels=Selskabet saa meget større Leilighed til at anvende dets Skibe til denne Handel, samt at afsætte dets Oplag, allernaadigst tilsige samme alle de Commissioner og fremmed Korns Forskrivelse, som efter Omstændighederne for Vores Regning maatte udfordres, imod at Selskabet efter Handels=Brug aflægger Os derfor allerunderdanigst Regnskab. 7. For tillige at ophielpe de Handelsgrene, som have en saa udstrakt Jndflydelse paa den indenlandske Jndustrie, og for at forbinde Handels-Selskabets Jnteresse med Fordelene af Vores vindskibelige Undersaattere ville Vi allernaadigst lade gotgiøre Selskabet af Vores Commerce=Fonds 4 pro Cent aarlig Rente af den Capital indtil 4000,000 Rdlr., som det beviisligen haver anlagt i Handelen med raae Materialier til Brug for indenlandske Fabriker, og med Producterne af indenlandsk Jndustrie og Fabrikation, dog ville Vi igiennem Vores Oeconomie= og Commerce=Collegium nærmere bestemme, hvilke raae Materialier og VindskibelighedsProducter dertil skal henregnes. 8. Paa det at Handels=Selskabet maatte være i Stand, i Følge af denne Vores allernaadigste Resolution at tage de fornødne Beslutninger, ville Vi allernaadigst tillade Jnteressenterne, at de ved de fleste Stemmer, hver Actie beregnet for een Stemme, maae vælge en Direction af 5 Directeurer, hvis Honorarium af Handels-Selskabets Midler vil blive at bestemme, til hvilken Ende efter 6 Ugers Forløb fra denne Resolutions Dato bør ansættes en General-Forsamling, udi hvilken Selskabets HandelsBalance, Evaluations=Forretningen, og alt hvad ellers betreffer Handels=Selskabet maae forelægges Jnteressenterne. Forinden det endelige Valg ved denne General-Forsamling, foretages, skeer i Forveien et Forslags=Valg, hvortil Jnteressenterne inden 5 Uger indsender deres Stemmer paa saadan Maade, at for hver Actie gives en Stemme til en Person, hvorefter de 10 Personer, som have de fleste Stemmer, blive offentlig bekiendtgjorte og sættes paa Valg, hvoraf da som ved General-Forsamlingen af Jnteressenterne efter Pluralitet udvælges til Directeurer. Dog ville Vi, at Vores FinantsMinister fremdeles kan vedblive at bivaane Directionens Forsamlinger, siden Vi allernaadigst have anfortroet ham for saavidt at føre Controll og Opsigt med Selskabets Beslutninger og Foretagender, at samme blive overeensstemmende med de Regler og Forskrifter, som nærmere affattes efter denne Vores allernaadigste Resolution, i hvis Følge alle Selskabets Bøger, Protocoller eller andre Compagniet vedkommende Papirer og Efterretninger paa hans Forlangende uvegerligen blive at meddele ham af Directionen eller Compagniets Betient. 9. Otte Dage efter at denne Direction er valgt, skal den nærværende Direction overgive samme Handels-Selskabets Bestyrelse, og til den Ende overlevere til den alle Bøger, Protocoller og øvrige Handels-Selskabet tilhørende Documenter, tilligemed alle Selskabets Eiendomme, Beholdninger og dets hele Formue, i den Tilstand, som det til denne Tid befindes udi, hvorefter den nærværende Directions Administration ophører, og den af Jnteressenterne valgte Commission ligeledes ansees som ophævet. Dog bliver Octroyens 465, i sin fulde Kraft for den nærværende Direction, ligesom den hidindtil har været og fremdeles forbliver for den forrige Guineiske og Grønlandske Direction, uden Hensigt til det, hvad for den nye Direction herefter maatte bestemmes. Ligeledes skeer Revisionen af de afsluttede Bøger af de nu værende udnævnte Revisorer, og Antegnelserne decideres efter Octroyens 38 s. af den nærværende Direction, af hvilken og saa vedkommende Administratorer og Betiente qviteres. 10. Den af Jnteressenterne valgte nye Direction trædet da i den nærværendes Sted, for det første med den selvsamme Myndighed og Magt, som Octroyen tilstæder Directionen, dog ikkun saa længe, indtil denne nye Direction seer sig i Stand til at forelegge Jnteressenterne Planen til en Convention eller forandret Indretning af Handels-Selskabet, som i Fremtiden skal tiene til Regel og Lov for Handels-Selskabets nye Forfatning, og udi hvilken bestemmes den Andeel, som Jnteressenterne tage udi Selskabets Bestyrelse, samt hvorledes alle Sager endelig og bestemt skal besluttes, afgiøres og controlleres. 11. Naar saadan Handels-Selskabets Indretning eller Regulering af samtlige Jnteressentere eller ved de fleste Stemmer er bifaldet eller forandret, saa skal denne Forening Otil allerhøiest Stadfæstelse allerunderdanigst forelegges. 12. Dette Forslag skal i det seeneste inden 6 Maaneder fra den nye Directions Udnævnelse, af samme udi een eller flere Samlinger communiceres Jnteressenterne, eller ogsaa forelegges nogle af dem udnævnte Commissarier, for derefter at tage de fornødne Beslutninger. 13. Men paa det, at Handels=Selskabet ikke ved længerUdsettelse af de nødvendig afgiørende Beslutninger maatte forblive udi een for samme saa skadelig Uvirksomhed, saa have Jnteressenterne strax at betragte den nye vælgende Direction, som en Commission, der skal sette Handels-Selskabets Sa ning, og derfor strax at befuldmægtige Directionen til at ind ger paa den Fod, som svarer til sammes tilkommende Forfatefter de antagne Grundsetninger findes nødvendige, og at føre alle de Forandringer i Forretningernes Forvaltning, som indrette alting efter dens beste Overlæg og med den største Sparsommelighed. 14. For end ydermere at fyldestgiøre Vores allernaadigste muelige Foranstaltninger føies til at realisere alle fraliggende Omsorg for Handels-Selskabets Bedste udfordres, at alle for Handelens nærværende Drift unødvendige Vahre=Lagere, og at alle Foretagender, hvorved i Fremtiden Jnteressenternes Capital kunde udsættes for Tab eller Formindskelse, saa vidt mueligt, undgaaes, samt at den Guineiske Handel føres med al mueligste Forsigtighed, og fornemmelig blot paa Vore Establissementer paa Kysten Guinea. Derfor er det ogsaa Vores allernaadigste Hensigt, at Handels-Selskabet fremfor andre skal til sine Foretagender udvælge de sikrere Handels Greene, og fornemmelig dem, som beskieftige sig med den indenlandske Handel og Production, hvilke Vi allerede have understøttet ved denne Vores allernaadigste Resolution, og end videre ville opmuntre, for saavidt det kan forenes med Vore Staters almindelige Jnteresse. 15. Vi tillade og allernaadigst, at Jnteressenterne maae forene sig om, at drive Selskabets Handel i mindre afdeelte og særskilte Jnteressentskaber saaledes, at den Guineiske Han deel, Manufactur=Handelen, eller Korn- og Fragt=Handelen overtages af visse Jnteressentere, naar disse Fordeelinger kan skee saaledes, at Vi maatte tilstrekkelig sikres for de Forbindtligheders og Paaliggenheders Opfyldelse, som nu af Handelselskabet paatages, og disse Afdeelinger af Os allernaadigst ere samtykkede. 16. Ligeledes skal det være den nye vælgende Direction, tilladt i Tilfælde af uforudseelige Omstændigheder, eller af vigtige indkomne Forslage, hvis Afgiørelse den ikke vilde paatage sig, at sammenkalde Jnteressenterne, efter Bekiendtgiørelse af fiorten Dage forud, til General-Forsamlinger endog før den udi denne Vores Resolutions 13de Post bestemte Tiid af Sex Maaneder, for at tage deres Beslutning eller Samtykke efer Pluralitæten. 17. Ligesom Vi nu herved have allernaadigst villet tilstæde, Handels-Selskabet ovenmeldte Benaadninger og Privilegier, overgive sammes Bestyrelse og Forvaltning en af Jnteressen, terne vælgende Derection, samt overlade til Jnteressenterne selv, nærmere at bestemme de Forskrifter, hvorefter deres i Handelselskabet havende Formue skal forvaltes; saa er det dog skeet under den udtrykkelige Betingelse, ligesom det alle rede ved Vores allernaadigste Resolution af 9de December f.A. tildeels har været bestemt: a) At alle formeentlige Fordringer, som nogle Jnteressentere maatte søge at udlede af de Handels-Selskabet af Os overladte Effecter og Actier, eller betragte som Følger af Directionens ved Vores umiddelbare Resolutioner stadfæsteds. Beslutninger, eller troe at kunne giøre af andre Aarsager, af hvad Natur de end maatte være, aldeles skal bortfalde. b) At da Vi saaledes ville overlade Jnteressenterne alle Bygninger, Verfter og Pladse, som specificeres udi Octroyens 4 s., eller derefter ere opførte, og for nærværende Tiid ere i Handels-Selskabets Besiddelse til fuldkommen afhændelig Eiendom og frie Disposition, Vi der mod ikke ville være forbundne, igjen at modtage samme, efter Octroyens 476., eller efter den senere med Handels Selskabet indgaaede Forening, eller derfor at tilstaae nogen Erstatning, ligesom og alle andre endnu mindre betydelige Godtgiørelser, i Følge af Octroyens 5te og 15de J. S., som ikke allerede ved den, Handels=Selskabet ved Vores Resolution af 18de Maji f. A. forundte Eftergivelse af 150000 Rdlr. ere afgjorte, aldeles skal bortfalde. e) At det nøie efterkommes hvad Jnteressenterne saavel i Almindelighed, som ved denne Resolutions 14de Post i Særdeleshed er bleven paalagt for de tilstaaede Benaadninger, saafremt de vil nyde samme, og at den nye Convention og Handel derefter indrettes. d) At Vi forbeholde Os, at undtage een eller anden Vahre, Artikel af den Handels-Selskabet forundte Oplagsfriehed. e) At da Vi i Følge Vores forhen tilkiendegivne allernaadigste Beslutning ville paatage Os Vedligeholdelsen af de nye af Handels-Selskabet opførte Forter, ingen videre Omkostninger, som ved deres Opbyggelse middelbar eller umiddelbar ere foraarsagede, erstattes. f) At Jnteressenterne, holde deres Fonds samlet, uden at tillade sig nogen Uddeeling deraf, samt ved en nye Conventions Affatning blive betænkte paa, at giøre saadanne Jndretninger, at af den overblivende rene Gevinst, efter at noget forholdsmæssig er afskrevet paa de Effecter, som bestandig forringes, en Summa deponeres til Sikkerhed for Selskabets Forbindtligheder, for deraf at giøre en Capital, hvoraf Jnteressenterne ikkun nyde Renterne, samt at til den Ende indrettes nye Bøger, ved hvilke den af Vores og Jnteressenternes Commissarier forfattede Evaluation paa mueligste Maade lægges til Grund. 18) Da imidlertid nogen Tiid vil medgaae førend det bliver mueligt, virkelig at angive Tabet eller Gevinsten efter Evaluationens Bestemmelse, da sammes adskillige Poster ikke have kunnet angives uden efter Sandsynlighed; saa ville Vi allernaadigst tillade, Jnteressenterne eller Derictionen paa deres Vegne at indkomme med et nærmere Forslag, hvorledes det i denne Tiids=Punct med Uddeelingen maatte forholdes. 19. J øvrigt stadfæste Vi allernaadigst alle almindelige og særdeles Privilegier, som Octroyen indeholder og ikke i Anledning af denne Vores Resulution have undergaaet nogen Forandring, og ville Vi lade Os det allernaadigst gefalde, at lade indføre de nye ved denne Vores Resolution tilstaaede, Friheder, som kan henføres til Fremtiden og vedblive uforanderlig, udi en nye Os forelæggende Octroy, samt efter Jnteressenternes allerunderdanigste Ansøgning at forlænge Octroyen paa visse Aar, dersom den Plan, som lægges til Grund ved den nye forfattende Convention, maatte udfordre det til Jnteressenternes Fordeel og Sikkerhed. Thi bliver saadan Hans Majestæts allerhøieste Resolution herved Jnteressenterne til Efterretning bekiendtgjordt. Directionen for det Kongel. Octoyerede Østersøiske og Guineiske Handels-Selskab, den 14de Julii 1786. Da afgangne Hr. Apotheker Peter Paulsens Arvinger have ansøgt om ved Proclama at faae indkaldet Stervboens Debi= og Creditorer, og dette er bleven bevilget, saa indkaldes alle og enhver, som skylder noget, eller troer at have til gode udi bemeldte fal Hr. Apotheker Peter Poulsens efterladte Masse, med befaling at de her i Staden hiemmehørende melde sig inden 6 og Fremmede inden 12 Uger a Dato publicationis huus Proclamatis udi her værende Stadtsecretariat, hvor originaliter produceres de ihændehavende Documenter, deraf indleveres troeværdige Gienparter, og for Vedkommende tillige benilles Procuratores ad acta; alt under expresse Commination, at de, som forsømme sig herudi, resp. kiendes skyldig at betale dobbelt eller aldeles præcluderes. Hvorefter enhver retter sig og vogter sig for Skade. Sønderborg, den 22de Junii 1786. (L. S. Borgemester og Raad sammesteds. Da Skipper Matthias Jacobsens (som ogsaa kaldes Mathias Jacobsen Schønberg) Hustrue Anna Maria Elisabeth heri Staden cum curatore for os har anbragt, ei at være i Stand, til den Gields Afbetaling, hvor hendes Mand har sat hende udi, og som formeredes aarlig ved paaløbende Renter, siden hun i meer end 4 Aar ikke har havt Efterretning om hans Person eller den medtagne Jagt, Haabet kaldet, hvorfor hun nødtes til at erklære Concurs, saa er den ogsaa salvis creditorum, erceptionibus kiendt for Ret og publicum Proclama nødvendig. Jndkaldes derfor alle og enhver, de her i Staden inden 6 og Fremmede subconstitutione Procuratorum ad acta inden i 2 Uger a Dato Publicationis hujus Proclamatis i her værende Stadtecretariat at giøre de fornødne Angivelser, producere Documenterne i Original, deraf indlevere troeværdige Gienparter, dernæst 10de October d. A. Tirsdag efter 17de Trinitatis, Formiddag Kl. 10, paa Raadstuen justificere deres Fordringer, samt modtage Prioritets Dommen; ligeledes bliver ogsaa Debitores convoceret og disse sub pænæ dupli, saasom Creditores under Præclusion advares. Endelig citeres og Matthias Jacobsen eller Schønberg at mode bemeldte 10de October til hans Rets Jagttagelse paa Raadstuen, i vidrig Fald han aldeles afvises. Om ellers meerom meldte Jagt, Haabet, antreffes i nogen Havn, da reqvireres in subsidium juris vedkommende Øvrighed at anholde samme og derom give Efterretning hertil. Sonderborg, den 17de Junii 1786. (L. S.) Borgemester og Raad sammesteds. Udi Aaret 1780 opholdte sig nogen Tid udi mit Huus her i Ebbeltoft, en Person ved Navn Hans Christian Tørring, kom men fra Samsøe, som ved sin Afreise herfra lod tvende Kufferter med Gangklæder og andet udi, hos mig blive staaende til Forsikring for nogle Penges rigtige Betaling, som han for bekomne Vare var bleven mig skyldig; og da han sig ikke endnu har indfunden med Betaling, og man ingen Efterretning har, hvad enten han er levende eller død, eller hvor han sig opholder, allene af en Skrivelse fra ham af 7de Junii 1783 erfaret, at han da skal have opholdet sig i Kiøbenhavn, og at Brev til ham kunde addresse res til Copiist Hr. Michelsen, boende i Adelgaden No. 307, saa har jeg været beføyet, ved Rettens Middel, at lade bemeldte Kusserter aabne, og det derudi værende registere, at samme ikke ved længere Henstand skulle blive aldeles bedervet og gjort unyttig; thi ville fornævnte Hr. Tørring, om han er i Live, og ellers hans Arvinger, sig forinden 12 Ugers Forløb fra Dato at regne, hos mig indfinde til Rigtigheds Afgiørelse, i manglende Fald foraarsaaes jeg at lade berørte hans efterladte Sager stille til offentlig Auction, til min Fordrings og forvoldte Omkostningers Afbetaling, da det overskydende, om noget bliver, skal komme ham tilgode. Ebbeltoft, den 30te Junii 1786. Peder Munch, Kiøbmand. Med Kiøbmand Sr. Peder Munches Fartøy afgik Peder Møller, som Styrmand her fra Byen næst forrige Aar i Scotbr. Maaned til Norge, som efter indtagen Retour=Ladning var strax hiemventende; men da der ikke siden haves nogen Underretning. om hvor enten Fartøyet eller Mandskabet derpaa er afbleven, saa kan intet andet deraf uddrages, end at jo samme i et og alt er sikkerlig forliist; altsaa er bemeldte Styrmand Peder Møllers her i Byen efterladte og foreviste ringe Tilhørende tagen under behørig Registering og Forsegling til paafølgende Skiftebehandling efter Loven; men da det formodes, at han, som ugift Person kan have havt et og andet af hans Tilhørende paa andre Stader i og uden Byen i Forvaring hensat; saa anmodes enhver, som noget i saa Maade haver imodtagen, at de saadant redelig ville tilkiendegive, og mig, som Skifteforvalter tilmelde, at det kan komme Stervboens Creditorer og Arvinger til Gode, saa ville og Credi= og Debitorerne inden den i Loven føresatte Tid, hos mig anmelde hvad de haver at fordre eller er skyldig til Stervboen i seneste ved holdende Skifte=Sessioner her paa Raadstuen den 17de August og 28de September førstkommende, da enhver efter Boets Tilstand og Bevisernes Beskaffenhed skal vederfares Ret. Ebbeltoft, den 30te Junii 1786. L. Ditlefsen. Efter indløbne Anmeldelse, er Borger og Skipper Peder Frausing af Aarhuus paa hans Reise til Norge druknet udi Langesunds Fior forrige Aar, og som en Følge heraf er hans Efterladenskab strax af den her paa Stedet værende Skiftere, tagen under behørig Behandling til Deeling imellem bemeldte Afdødes Arvinger. Jmidlertid da man havde formodet, at bemeldte Peder Frausings døde Legeme skulle bleven funden, og at hans hos sig havende Tegnehog, og de deri værende Papiret skulle kunde give nærmere Oplysning og Boes Tilstand, har dette Skiftes Slutning hidtil henhvilet; men som intet derom endnu til Dato er hørt, saa bliver bemeldte Peder Frausing Arvinger, samt Credi= og Debitorer udi de til Forsendelse med Posten allene previlegerede Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, 3de Gange efter hinanden herved indkaldet at møde eller møde lade paa Aarhuus Raadstue den 23de Augustii førstkommende da Skiftet vorder foretaget, og om muelig sluttet, og til Ende bragt. Aarhuus, den 4de Julii 1786. N. Rohde. N. Hvid. Uden Livsarvinger er paa Baroniet Holstenshuus i afvigte May Maaned, Steenhugger Christian Mørcks Hustrue ved Døden afgangen, og Stervboens ringe Effecter taget under lovlig Skiftebehandling; men da bemeldte Christian Mørck ikke i nogle Maaneder har været paa denne sin leyede Boepæl, og hans nærværende Opholdsted ey vides, ey heller hvem hans afdød Hustrues Arvinger ere, saa skeer denne Bekiendtgiørelse herved 3de Postdage efter hinanden til Enkemandens og Arvingernes Underretning, thi formedelst Stervboens yderlige fattige Tilstand kan ey andet Proclama udstædes; Skiftet foretages igien den 27de Julii i Kielstrup Bye. Holsteenshuus, den 3die Julii 1786. Eyeren af Øxviggaard agter Fredagen den 11te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction at bortsælge fornævnte hans tilhørende Eiendomsgaard i Høyen Sogn. Coldinghuus Amt, enten udi saadanne Parceller, som hele Gaardens Marker ere inddeelte udi, og af Liebhabere kan tages i Øyesyn, eller og Gaarden samlet, da Auctionen paa disse forskiellige Maader bliver holdet, alt ligesom Liebhabere maatte gives, hvorved tiener til Efterretning, at om Gaarden, sælges udi Parceller, tiltrædes samme strax at dyrke uden Besætning, og hvormed da følger til hver Parcel visse Fag Huus af Gaardens Bygning, som Kiøberen selv lader nedtage og bortflytte, men skeer det, at Gaarden samlet bliver solgt, kan det skee baade med den hele Jndavling af Korn og Høe, og uden Jnd avling, i første Tilfælde at tiltræde strax, og udi sidste at antages til 1ste Mai 1787, dog uden Besætning, som Kiøberen selv anskaffer. Gaarden, som bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., er beliggende udi en særdeles frugtbar Egn, en Miil fra Weile og 2 Mile fra Colding, hvis Agerjord og Engbund af alle Kiendere kan erfares at være frugtbar og holdt i god Stand foruden andre Herligheder af fornøden Gierselhug og overflødig Tørveskiær, og er intet indestaaende ud Gaarden til den Kongelige Casse; Parcellerne ere beqvemmelig inddeelte af den Kongel. Land=Jnspecteur, og Gaardens Hartkorn derpaa reparterret, hvorom Liebhaberne kan saae alt fornøden Efterretning paa Gaarden; ligeledes og om Conditionerne, som meget føyelig for Kiøber eller Kiøberne, endog i Henseende til Betalingstiden kan ventes indrettede; de ville altsaa behagelig indfinde sig paa Øxviggaard bemeldte Dag og Tid, hvor Auctionen foretages. Colding, den 29de Junii 1786. H. Junghans, Auctions=Directeur.