JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Svendborg Amt, Ringe Sogn, Rynkebye Bye. 28) En af Poul Jensen Schou udstædt Obligation, store efter Omskrivning 1450 Rbd. Sølv, med Prioritet næstefte: 12000 Rd. D. C. i Debitor Eiendomsgaard, af Ager og Engs Hartkorn 6 Tdr. og Skovskyld 1 Alb., samt i Jnd og Udboe. Ringe Mark: 29) En af Mads Jørgensen udstædt dito, stor efter Omskrivning 500 Rbd. S. V., med 1ste Prioritet i Debitor Eiendomsted, af Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 1 Fdkr., samt i Besætning, Afgrøde, Ind= og Udboe. Høyerups Sogn, Pederstrup Bye, 30) En af Rasmus Hansen udstædt Obligation, stor efter Omskrivning 1384 Rbd. S. V., med Prioritet næstefter 1195 Rd. D. C. i Debitor Eiendomsgaard, af Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., samt i Ind- og Udboe. 51) En af Hans Andersen udstædt dito, stor efter Omskrivning 1600 Rbd. Sølv, med Prioritet næstefter 1195 Rd. D. C. i Debitor Eiendomsted, af Ager og EngsHartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 1/4 Alb., samt i Ind- og Udboe. Kellerup Bye. 32) En af Rasmus Pedersen udstædt Obligation, stor efter Omskrivning 1835 Rbd. S. V., med Prioritet næstefter 1065 Rd. D. C. i Debitors Eiendomsgaard, af Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. - Fdkr. 1 ½ Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Fdrk. 1/5 Alb., samt i Ind- og Udboe. 33) En af Rasmus Hansen udstædt dito, stor efter Omskrivning 1200 Rbd. S. V., med 1ste Prioritet i Debitor Eiendomsgaard, af Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb., samt i Besætning, Jnventarium, Ind- og Udboe. 54) En af Kammerjunker Ove Christen de Schested, Juul til Ravnholt og Reslevgaard udstædt Obligation, stor efter Omskrivning 2750 Rbd. S. V., med 1ste Prioritet i en Debitor tilhørende Kirke, Røsling kaldet, med jus patronatus og Tiender, Landgilde og øvrige Rettighe35) En af Hr. Proprietair F. W. Troyel til Kielgaard udstædt Obligation, stor 24,000 Rbd. rede Sølv, med 1ste Prioritet i Hovedgaarden Kielgaard paa Salling Land i Wiborg Stift med underliggende Bøndergods og Tiender, saavelsom i Gaardens Afgrøde, Besætning og Jnventarium samt Ind- og Udboe m.v., hvad Debitor eier og eiendes vorder. 36) En af Dorthea Catharina Bruun, Enke efter afg. Lettor Peter Emilius Bruun, her af Staden, udstædt Obligation, stor efter Omskrivning 1570 Rbd. Sølv, med 2den Prioritet i Huset nye Matricul No. 205 i Reverentsgaden heri Staden næst efter 9000 Rd. D. C., samt i den deraf gaaende Jnteresse. Konditionerne saavelsom bekræftede Afskrivter af Obligationerne, ere forinden Auctionen til Eftersyn saavel paa Undertegnedes Kontoir i Frederichsberggaden No. 15, 2den Sal, som hos Hr. Prokurator S. Hansen i Odense. Forøvrigt bemærkes det, at Kjøberne paa Forlangende kan vente Udsættelse med Kjøbesummens Betaling indtil næstkommende 11 Juni Termin, under de i Konditionerne anførte Betingelser. Kjøbenhavn den 2 Januar 1823. Ring, Lands Over= samt Hof= og Stadsrets=Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Ifølge Beslutning under Skiftet efter afdøde Ungkarl Christen Andersen, bliver det Boelsted paa Kjertinge Mark, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., som bemeldte Afdøde havde kjøbt af Boelsmand Jacob Hansen, stillet til 3 Auctioner: den 25 Jan., 1ste og 11 Febr. d. A., hver Gang Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner holdes paa nedentegnede Herreders Tingsted paa Odense Raadhuus, og sidste paa selve Stedet. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 2 Jan. 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for Under og Overretten, ere Kreditorerne efter afgangne Ungkarl Christen Andersen, Boelsmand paa Kjertinge Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 2 Jan. 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
J Kontinuation af den under 50 Septbr. d. A. til Kreditorerne udstædte Jndkaldelse, bekjendtgjøres herved: at Skiftet efter afg. Møller Joh. Chr. Trunnerup i WeirupgaardsMølle, Marslev Sogn, nu behandles af Undertegnede, som ifølge Stiftets Ordre af 5 d. M. har overtaget indtil videre Skifte= og Overformynderievæsenet for Weirupgaards Gods. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 23 Decbr. 1822. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Gaardmand Lars Mikkelsen i Wantinge indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at møde ved Skiftet, som foretages paa Brobye gaards Skriverstue den 1 April 1823, om Formiddagen Kl. 10, for at bevise deres Fordringer og betale deres Debet til Boet. Brobyegaard den 31 Decbr. 1822. C. Riber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Videnskabeligt Kataloover Assens og Hindsgauls Amtsbibliothes Skrivter, faaes paa Adressekontoiret for 1 Rbd. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Fra Pressen er udkommet: Stildring af Hovedbegivenhederne i Historien gjennem alle Tidsaldere, en Læsebog i Historien, for Ungdommen af U. C. Mule, Sognepræst til Refsnæs Sjælland, 4de og sidste Deel, der tillige udgjør et Heel for sig og indeholder en udførlig Fremstilling af en Periode, som er riig paa de mærkværdigste Verdensbegivenheder, saasom i Frederik Ildens Regjeringstid, den Nordamerikanske og franske Revolution, Napoleons Historie og Alt derpaa følgende indtil vore Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Til Skriftets Anbefaling tjener, at det alt længe saavel i flere lærde Skoler, som ved Privat-Underviisning er anseet for en fortrinlig brugbar Læsebog i Historien, saa at af de 3 første Deele ogsaa har maattet foranstaltes nye Oplag trykkede. Desaarsag har jeg og, for som Forlægger at lette Anskaffelsen deraf, ansat følgende i Forhold til Tiderne yderst billige Priis, hvorfor enten hele Værket samlet eller enkelte Dele særskilt fra Dato overlades Kjøberne, nemlig : 1ste Deel, indeholdende den ældre Histore (23 1/2 Ark, 1 Rbd. 48 s. S. o. T. 2den Deel, Middelalderens Historie. (25 1/4 Ark) . . . . . . . . . . . . . . . . - 48 - 3die Deel, den nyere Historie indtil Frederik II af Preussen. (24 1/2 Ark . . . . . . . . . . . . . . . . - 48 - - 2de Deel, den nyere Historie fra 1740 indtil 1821 (28 Ark..... . - 72 - Odense den 30 Decbr. 1822. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
En nye norsk moderne Eenspænder=Kane, er af faae tilkjøbs hos Sadelmager Chr. Klug i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
en for sin smukke Egn og skjønne Beliggenhed bekjendt Kjøbstad her i Fyen, er til næste Flyttetid paa meget billige Vilkaar at erholde til Leie en Leilighed, bestaaende af 5 store og 2 mindre gibsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Folkestue, Pulterkammer, Loftsrum, Brændehuus med flere Beqvemmeligheder. Det nærmere anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Jfølge Plakat af 26 October 1792, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel Kredi= og Debitorerne udi afdøde Gaardmand her under Godset, Ole Andersen i Pudselykke, den nes Stervboe; de Førstnævnte for at anmelde og bevise deres Fordringer samt iagttage deres Tarv under Skiftet, og de Sidstnævnte for at betale hvad de til Boet maatte være skyldig Faareveile paa Langeland den 23 Decbr. 1822. J. J. Copmann, kommitteret Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Ved Proklama, som er læst ved Byetinget i Faaborg Fredagen den 22 Novbr. sidstl. og derefter i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn Mandagen den Decbr. d. A., ere alle de, som maatte have noget at fordre i afdøde Kancellieraad Søren Tille man Hempels og hans forlængst bortdøde Hustrue Wendile Wiedemannsfælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for med deres Paastand, og Fordringer at fremkomme, og deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for os undertegnede Executores Testamenti, som efter Testamentet af 6 Septbr. 1820 med Kongelig allernaadigst Konfirmation af 6 October næstefter behandle den Afdødes Boe. Faaborg den 17 Decbr. 1822. Kanneworff. S. H. Ploug. H. Mogensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2 August dette Aar, der er læst inden Baag Herreds Ret i Assens den 15 Novbr. og inden den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn den 9 Decbr. dette Aar, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Enhver, der maatte formene sig at have noget Krav til eller udi Kammerjunker og Ridder Greve Adolph Rantjaus, til os Undertegnede, som Kongelig allernaadigst beskikkede Administrations- og Realisations=Kommissairer, til Behandling overgivne Boe, paa Brahesborg, det være sig enten som Arving efter forrige Eier af bemeldte Brahesborg, afg. Greve C. A. Rantzau, som Kreditorer til samme, eller som Kreditorer til nuværende Besidder, eller i andre Henseender, til for os, inden forbemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Den Kongelig allernaadigst beskikkede Administrations= og Realisations=Kommission paa Brahesborg pr. Assens den 17 Decbr. 1822. A. D. Wedell. A. J. Fent. A. J. Evers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Ved et imellem Bygmester Claus Pedersen Møller, Fæster af Hattebechs Mølle under Grevskabet Brahesminde, Damsboe Gods, og Hustrue Karen Høst, under 19 Septbr. 1819 oprettet, og den 20 Novbr. samme Aar, Kongelig allernaadigst konfirmeret Testamente, findes det blandt andet under sammes 2den Post fastsat : at i det Tilfælde Manden overlever Konen, da skal han beholde deres hele fælleds Boe som sin Eiendom, uden nogen Skifte og Deling, allene at han, saafremt han selv maatte finde at Øvet kan taale at udrede det, efter hendes Død, udbetaler indtil 100 Rbd. Sølv, samt udleverer hendes Gangklæder til Deeling imellem hendes Arvinger. Og da fornævnte Bygmester Claus Møllers Hustrue, Karen Høst, nu under 8 denne Maaned ved Døden er afgaaet, og Enkemanden har erklæret at ville udrede disse i Testamentet bestemte 100 Rbd. Sølv, og ligeledes udlevere den Afdødes Gang klæder, til Deling imellem hans afdøde Hustrues efterladte Arvinger, samt anmodet Undertegnede, Stedets ordinaire Skifteforvalter, at iværksætte denne Deling; saa bliver samtlige Arveberettigede efter ovennævnte afdøde Karen Høst, hvilke tildeels ere Enkemanden ubekjendte, herved med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldte, til for mig behørig at legitimere deres Arveret i dette Tilfælde, og derefter at give Møde, enten personligen eller ved behørige Befuldmægtigede og Umyndige ved deres Værger, under en Skiftesamling, som holdes paa Stervboestedet, fornævnte Hattebechs Mølle i Jordløse Sogn, den 1 April anstundende Aar 1823, Formiddag Kl. 10, for da at imodtage den Arvedeel dem, i Henhold til Foranførte, lovligen kan tilfalde. Steensgaard pr. Faaborg den 14 Decbr. 1822. R. Trolle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-09
Dritte und lette Bekanntmachung. Alle und jede, welche an die freye Benutung der Bruns nisser Führbrücke einige Vorrechte zu haben vermeinen, werden hiedurch sub poena præclusi et perpetui silentii aufgeforders ihre Ansprüche innerhalb 12 Wochen a dato ultimae publicationis hujus proclamatis in der hiesigen Hausvogten ad protocollum legali modo anzugeben und gehørig zu justificiren. Königl. Hausvogten zu Broacker den 12 Decbr. 1822. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
No. 5. 52 Aargang. Fyens a. Stifts. privilegerede. Kongelig allene. Adresse-Avis og fl. Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 10 Januar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Jndhold. Om Krig og Fred. Frankerig (Charanbrand, Minister=Statsekretair. Spanien (iskallen AmeresForviisning. Jnsurgentkorpsernes Adsplittelse). Storbrittannien (Eskadres Afseiling til Vestindien. Sammensværgelse
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Dublin). Portugal (Forhandlinger i Dronningens Sag). De græske tyrkiske Anliggender (Vedvarende Gjæring i Konstantinopel). Monarkernes Hjemreise fra Kongressen. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Den Londonner Koureer mener endnu stedse, at Fastlandsmagterne hverken ville eller kunne erkjende den nærværende Tilstand i Spanien, uden at udsætte sig for den Mistanke, at Grunden til deres Politik imod Neapel og Piemont ikke var Legitimiteten og Tronens Rettigheder, men den tilfældige Omstændighed: at det var en 1 letterere Sag at qvæle Revolutionen i hine Lande. Solen vedbliver sin Overbeviisning, at det ikke vil komme til nogen Krig imellem Frankerig og Spanien, da Kongen af Frankerig ved Afskeds-Audientsen forsikrede Hertugen af Wellington, at han vilde gjøre Alt for at bevare Freden. Af Hertugens Tilbagekomst slutter Times sig til det samme, da de Pariser Ultrablade, hvis det havde været et Krigstegn, vist ikke havde tøvet med at blæse Allarm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Jøvrigt vil Man af den spanske Ambassadeur i London, Hr. Jabats Yttringer udlede, at Cortes i Madrid ikke ere tillinds at gjøre mindste Forandring enten i deres Fremgangsmaade eller endnu mindre i Forfatningen. Som en Følge af det paa ny oplivede Fredshaab, begynder Man i Bayonne atter at handle paa Spanien, og at drive Fiskeriet, som hidtil var standset. J nogen Kontrast hermed, staaer dog 12 Ladningers Ankomst endnu for nylig med Krigsmunition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Siden Hertugen af Wellingtons Tilbagekomst til London, holdes hyppige Sammenkomster imellem ham, Hr. Canning og Lord Liverpool. Endnu den 27 Decbr. vare de spanske Fonds stegne fra 54 1/2 til 54 3/8. Det skal være Lord Sommerset, som Hertugen af Wellington har skikket til Madrid, og da han er en god Ven af General Alava, som gjelder meget i Cortes, saa haaber Man ved Engellands Mægling den gode Forstaaelse gjenoprettet imellem Frankerig og Spanien. Alliantstraktaten imellem Spanien og Portugal ansees nu ogsaa i Engelland for ganske afgjort, og foruden det, at samme vidner om, at begge Nationer føle Nødvendigheden af at forene sig til Frihedens Forsvar, er Engelland dobbelt interesseret derved, da dets gamle Allieredes, Portugals Forsvar er nøie knyttet til Spaniens, som dets Bolværk. Med disse Betragtninger staaer endnu følgende Udladelse af Koureren i Forbindelse, til Gjendrivelse af Rygtet om, at Lord Strangford skulde have Ordre at forlange Grækenlands Uafhængighed erkjendt af Porten: Vi troe, at vor Regjering er tilstrækkelig underrettet om Ruslands Planer, ikke blot hvad det østlige Europa, men ogsaa hvad et længere bortliggende: Land (Jndien?) angaaer, og tvivle ikke om, at den vil opbyde de tjenligste Midler for at tilintetgjøre disse Planer. Dog troe Vi ingenlunde, at en alt fortidlig Understøttelse af Grækernes Sag, torde være det virksomste af disse Midler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Allerede i Monitøren af 29 Decbr. anmeldes Vicomte v. Chateaubriands Udnævnelse til Minister=Statssekretair ved det udenlandske Departement, og hans Forgængers, Montmoreneys til Statsminister og Medlem af Geheimeraadet. Heri finder den franske Koureer saagodt som ingen Forandring, da Nuancerne imellem bemeldte to Statsmænd ere yderst umærkelige. Stjernen, holder ogsaa Hertugen af Montmoreney de varmeste Lovtaler, og regner ham iblandt det sieldne Antal Statsmænd, hvis Hæder ikke ophører med deres Ansættelse. Han har adlet Diplomatiken, idet han gav den samme, aabne Karakteer, som han selv besidder. Hans Udtrædelse af Ministeriet, i hvis Spidse alle Monarkiets Venner saae, ham med Glæde, gjør ham Ære; han savnes af sine forrige Kolleger, som vidste at skatte hans Karakteers Adel, og han savnes af Frankerig. Journal des Debats bestræber sig paa sin Side for at godtgjøre, at det nærværende Ministerium er lige saa ægte royalistisk stemt som det forrige, og at en Forandring i den Betydning, som de Ultras heller havde ønsket den, vilde have sat Ministeriet i Opposition med alle Europas Kabinetter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Kamrenes Aabning er nu fastsat til den 28 d. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Spanien. De nyeste Efterretninger fra Madrid naae endnu kun tilden 23 Decbr. og melde blot, at Underhandlingerne imellem Regjeringen og de fremmede Gesandter vare i fuld Virksomhed. Fiskalen ved det øverste Krigs= og Marine Tribunal, Hr. Arneres, er nu bleven forviist til de Boleariske Øer. Jmellem de Grunde, hvorefter Kongen har nægtet Dekretet om Konspiranternes Arrestmaade sin Sanction, anføres, at saa overbeviist han end er om, at der maa handles med Eftertryk imod Oprørerne, for at befæste Grundloven, der alt har slaaet Rødder i de fleste Spanieres Hjerter, saa finder Høisamme, at der saavel ved Konstitutionen som Tillægs=Loven af 11 Septbr. 1820 er sørget tilstrækkelig for Oprørernes Hæftelse, til at der meere skulde behøves Undtagelses=Love, imod dem end andre Forbrydere. Ved hiint Lov=Udkast vilde derimod den inddividuelle Frihed nedbrydes; thi ved at kunne holde Personer 30 Dage fængslede før Undersøgelsen, fik Regjeringens Agenter en større Magt end Kongen selv, der kun kan dekrettere en Spaniers Hæftelse i 18 Timer. "Maaskee, hedder det til Slutning, er dette første Gang, at den fuldbyrdende Magt har nægtet at sanktionere en Lov, som aabenbar gaaer ud paa at udvide dens Rettigheder, ligesom det vel og er første Gang, at et lovgivende Korps, i Tillid til Regjeringen, ikke frygtede for at indrømme den Forrettigheder, der ere større end den kan forlange, og saaledes var det forbeholdet den spanske Nation, i sin politiske Gjenfødelses skjønne Epoke at give Verden et Exempel paa den lykkelige Harmonie, der hersker imellem dens konstitutionelle Magtgrene, som det værdigste Skuespil, et frit Folk kunde frembyde og den sikreste Borgen for, at dets Friheder ere befæstede paa en uryggelig Grundvold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Den overordentlige Snee, som første Gang i 7 Aar er faldet ved Pyrenæerne, har for Øieblikket ophævet al Postforbindelse imellem Spanien og Frankerig, ligesom den da og faaer Skyld for, at Regentskabet ingen Efterretninger mere faaer fra Staden Urgel, og skal have opløst alle Jnsurgentkorps, saaledes, at Cheferne indtil den 1 Marts skulle afvente nye Befalinger i Perpignan, Toulouse, Pau og Bayonne. Den 18 f. M. ventedes Mina med 700 Md. atter til Pucerda. Efterretningen om at General Roten holdtes blokeret i Berga bliver nu ogsaa gjenkaldet. Derimod er Jnsurgentgeneralen Fleyres, som havde Kommanden over Misas, Mallevilles og Mosen Antons Divisioner, nu ogsaa ankommen til Perpignan, og Lemmerne af den Apostoliske Junta i Navarra (hvorimellem en Hr. Urin) ligesaa til Bayonne. I Urgel er Biskoppens Huus undtaget fra det almindelige Seqvester, fordi han har reddet endeel Menneskers Liv, som Jnsurgenterne vilde have ombragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Storbrittannien. Den 24 Decbr. er Linieskibet Gloucester paa 74 Kanoner med 4 andre Krigskibe afseilet fra Plymouth til Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
J Dublin er nu opdaget en Sammensværgelse hvis Hensigt var at myrde Vicekongen, og 6 af det Skyldige fængslede. Retten har ikke villet modtage den tilbudne Kaution for de to Personer, som kastede efter Lord=Lieutenanten i Skuespilhuset, og et Medlem af Magistraten selv, Sheriffen Thorpe, er høilig kompromitteret som deelagtig i disse Sektakler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Portugal. Sammenhængen med Dronningens Landsforviisning er egentlig følgende: Allerede den 22 Novbr. lod Kongen hende ved 3 Ministre opfordre til at aflægge Eed paa Konstitutionen; men Svaret lød: at Hs. Majestæt ikke vilde aflægge den, da hun overhovedet havde forsvoret aldrig at sværge, iøvrigt havde hun hverken fattet denne Beslutning af Had til Cortes eller af Stolthed; hun kjendte meget vel, hvad Straf Loven dikerede for denne Vægring, og var villig til at underkaste sig samme. Da Terminen for Edens Aflæggelse udløb med den 4 Decbr., forsamlede Kongen sit Statsraad, og lod Dronningen gjøre gjentagen Forestilling; men hun vedblev sin Væggring, med Tilføiende: at hun ønskede at afgaae tilsøes til Cadix, men befandt sig saa syg, at hun ikke kunde tiltræde Reisen omVinteren, hvorfor hun bad om at begive sig til Ramalhaomed begge sine Døttre. Fleerheden af Statsraadet erklærede nu, at Sagen maatte afgjøres ved Retten, hvorimod de tvende Medlemmer Moura og Braamcamp holdt for, at da Loven talte tydeligt nok, behøvedes her ingen Mellemkomst af nogen Domstoel, hvilket da ogsaa var Ministrenes Mening, som beraabte sig paa, at Dronningen, deels som kompetent til Regentskabet og deels som Besidder af Nationalgodser, var pligtig at aflægge Eden, og her ikke handledes om Lovenes Anvendelse paa nogen utilladelig Handling, der hørte for Retten; men paa en Handling, som stod i Dronningens frie Raadighed. Jfølge disse Artstykker var det at Hr. Acursio das Neves fremkom med sin sidstmeldte Motion i Kongressen. De græst tyrkiske Anliggender. Halet Effendis og Churschid Paschas tragiske Endeligt har bekræftet sig, og den Førstes Hoved alt været udstilt til Skue paa Seraillet. Dog skaanede Man Sultanen for at see det, som Beviis paa, at der ogsaa findes et Slags Levemaade imellem Barbarer. Paa Døds tavlen læstes disse Ord: "Dette er Forbryderen Halet Effendis Hoved, som paa det skjændigste havde misbrug, den ham af Staten viste uindskrænkede Tillid. Efter Forlydende havde han sat sig til Modværge ved BostandchiBaschis Ankomst; men naturligviis til ingen Nytte. Dermed er Spændingen imidlertid ikke forbi, og daglig hører Man og Afsættelser og Henrettelser. Den nye Storvezir skal herken kunne læse eller skrive, og er kun et blindt Redskab i Janitskarernes Hænder. Som en Følge af denne Tilstand holde de fremmede Gesandtskaber sig meget indgetogen i Pera, uden noget Samqvem med Porten. Flere Paschaer, som ere beordrede til Konstantinopel, have plantet Oprørsfanen. En Kapidschi=Baschi, som var afsendt for at slaae Hovedet af Anføreren i Prevesa, Bekir Giocador, blev modtaget med Kanonskud, og hele Epirus befinder sig i en anarkisk Tilstand. Wechabiternes Hær, som var paa Marschen imod Mecca, skal dog ved Paschaen af Ægyptens Trudsler, have ladet sig bevæge til at vende om igjen. Forsøget af det ved Korinth staaende tyrkiske Korps paa at sætte sig i Forbindelse med Napoli di Romania i Novbr. Maaned, kostede det 900 Dræbte og 1200 Saarede. Grækerne anførtes her af Kolokothron. De tapre græske Søehelte bleve, efter det lykkelige Tog ved Tenedos, ved Gjenkomsten til Plara modtagne med overordentlig Jubel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Den ældste af Ephorerne satte en Laurbærkrone paa den uforfærdede Kanaris Hoved den Samme som forbrændte sin Haand ved at antænde Branderne, og i andre Beretninger kaldes Muiaulis), sigende derhos: "det taknemmelige Fædreland ærer Overvinderen af to fjendtlige Admiraler. Da den brittiske Kapitain Hamilton ønskede at vide Beskaffenheden af de græske Brandere, hvormed slige Underværker udrettedes, svarede Parioten: "Vi bære Os slet ikke anderledes af dermed end I; men at det lykkes Os, tilskrive Vi en skjulkt Hemmelighed her (pegende paa Hjertet), nemlig Kjærlighed til Frihed. Udenfor Strædet ved Dardanellerne sværmer en stor Mængde græske Skibe, og Man venter snart at høre et nyt Vovestykke af dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
Monarkernes Hjemreise fra Kongressen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-10
J Venedig, hvor det østerrigske Keiserpar var ankommen den 15 Decbr., tog Keiseren, ledsaget af et talrigt Følge i prægtig udzirede Gondoler, næste Dag Hs. Maj. Keiser Alexander imøde til Fusina, med hvem han derefter under Kanonernes Torden vendte tilbage til Venedig, hvor de høie Monarker forbleve til den 21de, og imidlertid daglig tog Stadens Mærkværdigheder i Øiesyn, samt flere Gange beærede Theatret med Deres Nærværelse.