JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
J Følge Efterretninger af 5 Maji holde vore Tropper sig endnu godt i Alexandrien, og lide ingen Mangel paa Levnetsmidler. De krigsfangne Brittiske Officierer, 27 i Tallet i Cairo, behandles yderst vel af Tyrkerne. - Den Vestindiske Jamaicaflaade, paa 170 Seilere, er ankommen. Af Caffe og Sukker sælges kun meget lidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
Det hedder, at Keiseren af Rusland vil i næstkommende Vinter reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
Det ny Varestempel, Patent opvækker stor Sensation blandt Kjøbmændene og Fabricanterne i Wien. J Jndledningen siges, at det sigter til at oplive den indenlandske Jndustrie, men der er ner op den industrieuse Classe, som lider derved. Den rammer ogsaa de Fattige meere end de Rige, fordi Stemplet er lige dyrt for gode og ringe Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
Hovedbetingelserne i den mellem Frankrige og Preussen d. 12 Julii i Tilsit sluttede Fredstractat ere følgende: a) Preussen faaer tilbage 1) den Deel af Hertugdømmet Magdeburg, som ligger paa den høire Bredde af Elben; Mark Priegultz, Uckermark, Mittelmark og Neumark af Brandenburg, paa Korbusser Kredsen i Nederlaust og Hertugdømmet Pommern nær, 2) Øvre, Nedre og Ny Schlesien samt Grevskabet Glatz; 3) den Deel af Netzdistrict, der ligger i Norden af Veien fra Driesen til Schneidemahl og Norden for en Linie, der fører fra Schneidemühl over Waldau til Weichsel, og løber op til Grændserne af Bromberger Kredsen; Pommerellen; Den Nogat; Landet paa den høire Bredde af Weichsel og Nogat, i V. for Gammelpreussen og i N. for Culmerkredsen; Ermeland; endelig Kongeriget Preussen saaledes som det var d. 1 Jan. 1772 med Pladsene Span dan, Stettin, Castrin, Glogan, Breslau, Schweidnitz, Neisse, Brieg, Cosel- og Glatz, og overhovedet alle Pladse, Citadeller, Slotte og Forter i ovennævnte Lande i den Stand, hvori de nu forefindes; 4) Staden og Citadeller Granden; med Landsbyerne Nendorf, Parschken og Schwierkors. d. 1) Kongen af Preussen er kjender Kongen af Neapel og Kongen af Holland, 2) ligeledes Rhinforbundet og Titelen af de Lemmer, som det nu bestaaer af og det i Fremtiden vil bestaae af; 3) denne Tractats Artikler skulle ogsaa gielde for Neapel, Holland og de med Keiser Napoleon allierede Souverainer af Rhinforbundet; 4) Kongen af Preussen erkjender Prinds Hieronymus Napoleon for Konge af Westphalen, 5)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
alle de Hertugdømmer, Markgrevskaber, Førsten dømmer, Grev og Herskaber, og overhovedet alle Districter og Bestanddele af hvilken som helst Districter a. som Kongen ved Krigens Udbrud besad imellem Rhinen og Elben, aftrædes til de Konger, Storhertuger, Hertuger og Førster, som Keiser Napoleon bestemmer; 6) Kongeriget Westphalen skal bestaae af de Lande, Kongen af Preussen aftræder og Keiser Napoleon nu er i Besiddelse af. 7) Kongen af Preussen gjør Afkald paa sine nuværende og tilkommende Rettigheder til alle Districter imellem Elben og Rhinen uden Undtagelse, og til alle Kongen af Sachsens og Huset Anhalts Besiddelser paa den høire Bredde af Elben, 8) alle de Overeenskomster og Forbund, som ere sluttede imellem Preussen og nogen Stat paa den venstre Elbbredde, ere aldeles ophævede og kraftesløse, 9) Kotbusserkreds i Niederlausitz af trædes til Kongen af Sachsen; 10) Kongen af Preussen frasiger sig alle de Provindser af Kongeriget Polen, som siden 1772 have været under Preussisk Herredømme, paa de Undtagelser nær, som allerede have været anførte, han frasiger sig fremdeles Staden Danzig; de Provindser i Polen, som Kongen aftræder, overlades Sachsen under Titel af Hertugdømmet Warschau; 11) for at tilveiebringe en Forbindelse imellem dette Hertugdømme og Kongeriget Sachsen, tillader Kongen, af Preussen samme en fri Militairvei igjennem sine Stater. 12) Seiladsen paa Brombergcanalen, fra Driesen til Weichsel og tilbage, skal være toldfri. 13) Staden Danzig faaer, til ligemed en Omkreds af 3 Mile, sin forrige Indretning og Uafhængighed, under Preussens og Sachsens Beskyttelse. 13) Danzigs Havn, spærres for Engellænderne; 14) alle Preussiske Havne spærres ligeledes for Engellænderne, og ingen Varer afsendes fra samme til Engelland eller dets Colonier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
Videnskabelige, og Konstefterretninger. De Tegninger til det ny Monument til Hæder for Storarmeen, som næst efter de kronede, befandtes fortrinligst, skulle nu ogsaa belønnes. Ellev Konstnere, som have indleveret saadanne Arbeider, faae hver en Gratification af 6, 5 og 4 tusinde Franket. Den 13 d. Maaned, da det lynede stærkt i Berlin, saae man der en Sky, omtrent af 20 Fods Længde og 4 Fods Bredde, trække sig fra Norden til Sønden, og som af og til gav prægtige Lynstraaler fra sig. Den trak sig saa langtsomt, at der medgik 3/4 Time førend den tilbagelagde en Strækning af 100 Fod. Da den præcis Kl. til Elleve kom til Mariekirketaarnet, der ligger mod Østen, forandrede den hastig sin Direction, ilede med hurtig Bevægelse mod Taarnet, dannede en Kredsskive derover, og da den stod lodret, adskiltes den med et eneste Lyn, indhyllede hele Taarnet i Jld og forsvandt aldeles. - Efter hvilken Theorie lader denne Afledning sig nu forklare, da Lynilden dog ikke slog ned i Taarnet, og hvad er Lyn uden Torden, Silvester Sacy har i en Jndberetning til Nationalinstitutet gjendrevet den Mening, at der i Genua findes uhyre Skatte af Orientalske Manuskripter. Han har været der paa Stedet og ikke fundet noget, som kunde være vigtigt for den lærde eller politiske Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
kilderie benhavn give hendes Fierde Aargang. No. 9 tildgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hverkes Enke Løverdagen den 11 Augusti, 1807. Reisen til Hovedstaden i Aaret 1807. (Fortsat.) Paaholdenhed og Gavmildhed. Paa Landeveien mødte jeg to Skabninger, hvis Kaar fatte mig i en meget ubehaglig Stadsstemming. Den ene var en Driver, som i en brændende Hede havde drevet 75 Lam til Kjøbenhavn. Han havde tilbagelagt 14 Mile barfodet, og skulde nu atter gaae ligesaa langt, uden at faae meere for denne besværlige Fodreise, end - to Rigsdaler. Hjemme havde han Kone og som Børn. Den anden var en halv nogen Bondedreng paa otte Aar, hvis Trøie var besat med saa mange couleurte Lapper, at den lignede en reen Harlequinakke. Denne Ulykkelige havde endnu 4 smaae Sødskende, og blev mishandlet af en Stedmoder. Han var ligeledes gaaet barfodet 4 Mile, for i Hovedstaden at søge Arbeide hos en Tobaksspinder, og maatte nu vende tilbage med uforrettet Sag, da ingen vilde modtage ham, fordi han var holonagen. Men i hvor ussel en Forfatning, han end befandt sig, havde han dog valgt Aftenskumringen til sin Hjemrelse, for som han sagde, ikke at blive greben af Politiet Saa ufordeelagtige Forestillinger gjøre endog de ulykkeligste sig om Fattigvæsenet, Man har bebreidet Saltslaan, at han har skildret den menneskelige Elendighed med alt for overdrevne Farver, ja en Tydsk Bogdommes paastod endog, at han havde læster alle Eien digheder paa een Farre og samlet dem i een Hod. Jeg troer ivertimod, at der gives flere Elendigheder, end et eneste Menneske formaaer at skildre, og de synes og kun færre end de virkelig ere, blot fordi vi ikke see dem samlede Men kan det være underledes, naar Lykkens haver ere saa ulige fordeelte, naar en eneste forfører mere i een Dag end til have at leve af i et heele Aar! Jkke vil jeg paastaae, at al Fattigdom vil eller kan ophøre, Verdens første Lovgiver faade allerede Jorden vil aldrig mangle Fattige, men den Rige og Lykkelige burde dog ikke forsætlig bortvende sine Øine fra den menneskelige Elendighed, og ved uværdig Paaholdenhed forøge Summen af det Onde,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Hr. Translateur Reschs Fremfærd imod Digteren Baggesen. Af J. Sotoft, Copiist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Det har til alle Tider og i enhver Nations Litteratur været Tilfældet, at Smaaeaander, der følende deres egen Uformaaenhed til selv at frembringe noget Konstværk - have ved Angreb mod store og berømte Mænd, troet at vinde en Slags Celebritet, for hvilken ethvert Menneske med sand Æresfølelse burde gyse. – Man leer sædvanlig af den Daare, der, saaledes offentlig fremstaaer som den gode Smags Repræsentant, men man burde ynke ham. Omsider gaaer dog et saadant Menneske i sig selv, og Angrens Qvaler martre ham. Ganske anderledes derimod forholder det sig med den, der, af videnskabelig Drivt, besjelet med Jver for sin Videnskab eller Konst staaer frem, og med Grunde, men ikke som Nutidens Skriblere med Skjeldsord og Grovheder, overbeviser sin Modstander hvor han har feilet. Enhver, der nogenledes er bekjendt med den Tydske Litteratur, veed, med hvilken Kraft og Bestemthed August Wilhelm og Friedrich Schlegel, Tieck og flere have arbeidet mod Smagens Forfald i Poesten; men, medens de nedreve andres Værker, fremkom de med deres egne, som bare Præg af Genie og erkjendtes for de største Mesterstykker. Naar saadanne Mænd fremtræde og opkaste sig til Smagens Dommere, da tilgiver man dem gjerne en og anden Overilelse, i Betragtning af deres eget store Værd som Skribenter, og ikkun slige Mænd kunne vente, i det de ved deres polemiske Skrivter tiltrække sig Publicums Opmærksomhed, at vorde agtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Det er sikkert et Beviis paa den menneskelige Aands Fremskriden til høiere Fuldkommenhed, at det Sædvanlige ikke længere taales og agtes, og at man i alle Videnskaber, fornemmelig i Filososen og Poesten svinger sig op til en høiere Standpunct, hvor Aandens friere Virken ikke begrændses af Slavisk Efterligning. De nyere Æstherikere, have viist, at det, man fordum gav os for den høieste Poeste, i Grunden ikke er andet end den simpleste Hverdags Prosa, hyllet i Digtekonstens Slør. Digteren skal ikke beskrive sin Gjenstand, han skal idealisere den til den høieste Potens, han skal, som Blenschlæger saa rigtig siger, amalgamere det givne med sin egen Jndividualitet, og paa denne Maade frembringe noget hidtil Useet." Digteren er saa at sige Naturens Organ; han skal udtale sine indre Harmonier og fremstille dem i et Konstens Værk, og, som Schiller saare rigtigen anmærker, magisk trække Hjerterne op til sig, men ikke fra sin Høide stige ned til Folket; dersom han forener disse Egenskaber med en plastisk Jndbildningskraft, da først kan han dristig træde ind i Digternes indviede Helligdomme, og udaande hvad der mystisk dølger sig i hans Hjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Man veed, at Baggesens litteraire Bane tog sin Begyndelse paa en Tid, hvor man endnu ikke nede, at Poesten vilde svinge sig op til den Høide, paa hvilken vi nu see den. Men hvo kan negte, at Baggesen fra Begyndelsen af udmærkede sig fordeelagtigen frem for alle de andre, der den Gang tillagdes Digternavnet? Hvo kan negte, at Baggesens Digte ere Fostere af sand Begeistring, Opflammes ikke vor hele Siel til brændende Andagt, naar vi læse hans Hymner, Udtrykket af de meest religiøse Følelser, Den Anskuelse, Baggesen giver os i sine Digte, er ikke Tidsalderens, er ikke overeensstemmende med den Tendens, man fordrer af ethvert Konstproduct, og dog er denne Anskuelse høist poetisk, da den ikke gaaer ud fra noget Endeligt, men derimod indbefatter Naturen i sin Uendelighed. Saaledes er denne Digters Elskovssange, til Seline det meest petrarkiske, vi have i vort Sprog, Udtrykket af de reneste Følelser, og det elskværdigste Fantasiespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Denne Gratiernes Digter, har i den senere Tid været Gienstanden for nogle Skribleres uforskammede Smørerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Jblandt denne Digters mangfoldige Antagonister, er dog ingen fremstaaet med mere Fripostighed, end en vis Translator Resch. Da Baggesens Gienganger udkom, opvakte dette Skrive en mere, end almindelig Sensation, da adskillige af vore fortjente Mænd der haardt bleve medtagne. De taug, enten i den Bevidsthed, at have fortjent Baggesens Revselse, eller af andre ubekjendte Grunde, ingen af dem fremstod imod Baggesen. Skriblerhoben derimod tog nu deraf Anledning til at overvælde Baggesen med de usleste Grovheder. Resch, som efter eget Udsagn i Bladet Dagen, havde levet i et beskedent Skjul, for at dyrke Musen, debuteerte nu ogsaa, som Forfatter, med en Piece, betitlet: Baggesen og hans Gjenganger, hvori dog intet Spor fandtes, at han i Løndom havde dyrket Musen, thi den vilde vist have lært ham saa megen Beskedenhed, at han ikke skulde sige offentlig om sig selv. Jeg føler Musens Kald, og om min Tinding vist en Krands hun slette skal. Hvad Begreb skal man gjøre sig om en saadan Skribent? Kan man vel andet end tillægge ham Arrogans og Ubeskedenhed, sande Beviser for, at hans Forstand Evne ikke er tilbørligen udvikler, er sligt et Menneske fordrister sig offentlig at træde fremmod en Mand af Aand og Vid, behandler ham som om han var den usleste Stymper; fortjener en saadan Adfærd ikke alle Godes Foragt Dog, var det Alt blevet derved, kunde man have tilgivet Resch; men det følgende skal vise, hvorledes dette Menneske fremturede i sin Uferskammenhed. Dog maa jeg først forklare mig om et og andet til disse Blade henhørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Naar jeg i det Foregaaende har roest Bagge, sen og viist, som jeg haaber tilstrækkelig, at denne Digters Poester virkelig ere det de skulle være saa troe dog ingen, at jeg i et og alt bifalder Baggesen. Han har sin hele Bane igjennem viist sig inconseqvent, og ene dette bør lægges ham til Last, Enhver fuldendt Konstner og ethvert konst dannet Menneske bør i sin Yttren og i sit Konstværk vise Bestemthed. Ligesom man vilde laste den Filosof, der i Dag troede dette, i Morgen er andet, ikke af Princip, men af blot Ubestemthed og Uenighed med sig selv; saaledes bør man ogsaa dadle den Digter, der viser sig ubestemt i Udøvelsen af sin Konst. Vel kunde man af Baggesens Værker uddrage Prøver af Digte i den gamle, den nye, den nyere og den nyeste Smag; men slig Ubestemthed er meere eller mindre utilgivelig, efter som Konstneren viser sig mere eller mindre som Konstner. Anskuelsen af Objecter er hos Baggesen i et og samme Digt ikke altid een og den samme, i den blot poetiske Anskuelse ligger Baggesens Jn consequence. Viser sig end Baggesen her paa en for ham, ufordeelagtig Maade, saa fordunkles denne aldeles, naar man seer hen til den betydelige Høide, hvorpaa han staaer som Digter. Den paatiske Diction, som man egentlig kunde kalde Ste len i et poetisk Konstværk, er hos Baggesen høist fortræffelig og yndig. Hvad der maaskee billigen kunde ivres imod Digterens Stivhed i den udvortes Form, som sjelden findes i Geniets Værker, træffer meere hans ældre end yngre Arbeider. Dis teren maa med Lethed bevæge sig i sin Sphære, Ligesom den blotte Versisikateur møisommelig tæller enhver af Sprogets Stavelser, for ikke at syn de imod Skansionen, saaledes svæver Geniet le hen over disse Baand, ja sønderbryder dem stundom. En dristig Vending, et sublimt Billed, selv uregelmæssigt fremsat, fortryller mere end et tørt, men regelmæssigt Digt i sin stive og ubøielige Form. Her er ikke Stedet at udvikle denne J de nøiere, maaskee Forfatteren snart kommer tilbage til disse Undersøgelser, ved en anden Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Baggesens Antagonister have fra denne Side angrebet ham, og troer at gjøre noget Stort, ved at anvise ham Plads iblandt Dagens Rimere, anmodet ham, ikke at frembringe noget selv, men afgive sig med Oversættelser, hvorved han dog, efter hine Skribleres Mening, endnu kunde erhverve sig nogen Fortjeneste. Saaledes tænker Hr. Resch, paa hvem vi nu atter komme tilbage. Hans Pjece, Baggesen og hans Gienganger, var sjunken i en Glemsel, som dette usle Product fortjente, hvilket ikke lidet smertede dens Forfatter. Han rugede nu over en anden Plan, for endnu et Par Dage at skaffe sig en Slags Udødelighed. Under Titel af: Museum Nr. 11 fremtraadte han paa nye imod Baggesen, og da dette Museum vrimler af de forkeerteste Anskuelser, saa ville vi (Fortsættes. træde det noget nærmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Som Deeltagere af Selskabet for Oplysning og Humanitet have fremdeles tegnet sig 16. Abrahamson, S. J. Bogholder. 17 Delbanco, M., Prøveprocurator. 18. Mülertz, A. F., Candidat. 19. Stegemann, C., Præst. 20. Wadskiær, L., Capitain 21. Weinreich, A. D., Blytækkermester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Paa en allerunderdanigst Ansøgning om allernaadigst Understøttelse til ovennævnte Selskab, har H. K. H. Kronprindsen, under 24 Julii naadigst behaget at lade svare følgende: "at Hs. Majestæt Kongen og det Kongelige Huus sædvanlig ikke deeltage i eller yde Bidrag til noget Selskab, forinden det fuldelig er organiseret og dets Virkekreds ved antagne Love bestemt. Saa almeennyttigt det for ovennævnte Selskab angivne Hoved formaal end erkjendes at være, kan De dog ei vente at Deres Ansøgning kommer i Betragtning førend Selskabet er organiseret og dets Love, give Sikkerhed for paa hvad Maade det agter at virke til det foresatte Øiemeds Opnaaelse. Forslagets Forfattet har anseet det passende at tilkjendegive Selskabets Yndere og Befordrere Hs. Kongelige Høiheds naadigste Beslutning, som giver Haab om at Selskabet vil kunne gjøre sig Regning paa Kongelig Understøttelse, naar det, ved forenede Medborgeres og Medborgerindes Stræben realiseret, kan see sine Functioner ved hensigtsmæssige Love bestemte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Inden= og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Om otte Dage agter Hr. Studiosus Colding, atter at lade tre Luftmachiner opgaae. En af dem bliver forsynet med en Faldskjerm, i hvilken den Canin, som allerede en Gang har gjort en Luftreise, skal lade sig dale. Den tredie Ballon skal sprænges i en vis Høide med Lyn og Tordenskrald. H. D. Hertugen af Augustenborg forlader Alsen d. 4 Aug., for at vende tilbage til Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
J Staden Flensborg har en snild Tyv frataget Stadscassereren Cassen, hvori der fandtes over 6000 Rdlr. To koldforvaltere, Hr. Esmar Ei Rendsborg, og Hr. Caspersen i Kiel, ere d. 31te f. M. af H. M. blevne udnævnte til virkelige Justitsraader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Den 28de d. M. ankom Prindsessen af Oranien til Kiel J Frederits har man alt for noget siden aflagt den Skik, at ombære Tavlen i Kirken midt under Prædiken, hvilket nu, som mere passende, først skeer naar denne er endt Læreren i Søndagsskolen i Aalborg for Haandværker, Hr. J. Reich, har nu offentlig tilbagekaldt sin Jndbydelse til en lignende Underviisningsanstalt for Tjenestepiger, da Udførelsen af hans Plan er funden anstødelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
J Odensee, hvor man nu sjelden hører anden Musik end den fatale Auctions Tromme, der lyder hver Dag flere Gange, og hvis Lyd, desværre sjelden forkynder en Byes Velstand, har man i afvigte Markedstid havt den Glæde, at høre et Selskab af 5 Musici fra Bøhmen, der tracterede deres Blæse, Jnstrumenter, særdeles godt, og man maatte ønske dem engagerede til Ochestret i næste Vinter, ifald, som man haaber, Odensee faaer den Fornøielse at see sit Nationaltheater aabnet igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Efter en Indberetning fra Vactinations=Commissionen sees, at der i Aaret 1806 er vaccineret 23,465, og at den hele Sum af Vaccinerede beløber sig nu til 75,586. Fra det offentlige Vactinationsinstitut i Kjøbenhavn ere i forrige Aar, afsendte 578 Portioner Vaccinationsmaterie og Vaccineskorpe, nemlig til Dannemark 281 Glasse, til Norge 150, til Jsland 34, til Færøerne 16, til Grønland 24, til Hertugdømmene 33, til St. Croix 12, til Guinea 12, til Sverrig 12, og til Java 4. J Sjællands Stift ere vaccinerede 3722, i Fyens St. 4546, i Lollands St. 377, i Jylland 6344, i Norge 7474.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Moniteuren har atter gjort sig skyldig i en pudseerlig Oversættelsesseil. Ved at anmelde Urolighederne mellem Marinerne og Matroserne i Kjøbenhavn, siger den: at adskillige Matroser bleve end- og angrebne og saarede i Boutiquerne, og at de Handlendes Sikkerhed derved blev forstyrret. (plusters matelots furent encore attaques & blesdes jusques dans les boutiques, & la sutete des marehands qui les tiennes se trouve compromide). Man indseer let, at Ordet Nyboder er bleven misforstaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
J Høiesterets forløbne første Session ere 165. Sager tilendebragte eller afgjorte og af Ordenens staae ikke flere tilbage end 20, hvilke alle ere udsatte til næste October Session.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Skibet Kronprindsen, Capit. H. G. Trock, bestemt herfra til Batavia og andre Steder i Ostindien, medtager i Contanter og Varer 294,400 Rd. og dets Casque samt Udredning koster Compagniet 120,000 Rdlr. (ialt 414,400 Rdlr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Udenlandske Efterretninger. Paris d. 21 Julii. Det hedder, at Keiser Napoleon vil lade de Russiske Krigsfanger i Frankrige klæde, egnepere og bevæbne inden de vende tilbage til deres Fædreneland, og at Freden med Rusland ikke skal bekjendtgjøres førend den er forelagt Senatet. Ratificationen er bleven udvexlet d. 9 Julii i Tilsit. To Timer derefter begav Keiser Napoleon, prydet med St. Andreasordenen, sig til Keiser Alexander, som, bærende Æreslegionens Storkors, modtog ham i Spidsen for sin Garde. Den Franske Keiser lod sig forestille den Russiske Soldat, som havde udmærket sig meest, og forærede ham Æreslegionens Storkors. Begge Keisere bleve sammen i 3 Timer, og rede derpaa til Bredden af Riemen, hver Keiser Napoleon, blev staaende indtil Keiser Alexander havde naaet den anden Bredde. Om Eftermiddagen Kl. 3 kom Kongen af Preussen til den Franske Keiser, og var hos ham en halv Time. Derpaa reiste Keiseren til Konigsberg. Disse tre Monark, have opholdt sig 20 Dage i Tilsit. - Den 8de havde Keiser Alexander ladet 10 Bakschirer komme over Niemen, hvilke efter deres Lands Skik, opførte en Concert for den Franske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Den 22 f. M. er Keiser Napoleon reist fra Dresden til Paris. - Førsten af Neuschatel (Berthier) ankom d. 25 f. M. til Berlin, Kongen og Dronningen af Preussen er d. 14de d. M. ankommen til Memel; Prindsen af Ponte Corvo er d. 28de reist til Bremen og Hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Den Franske Consul i Hamborg reiser til Danzig, for der at besørge en Forretning for sin Solverain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
Wien, d. 18 Julii. Der tales nu om en ny Recrutering. Men man troer dog med saa meget større Sund, at Staten vil beholde Fred, som Keiseren, der i denne Tid nyder Landlivets Ro Baden, nylig svarede en Minister, der vilde indhente hans Betænkning: "gjør hvad J vil, men gjør det kun godt, et Svar, som Men arken ikke vilde givet, dersom han ikke vidste, at de udvortes Anliggender ere beroligende og de indvortes i gode Hænder. Man kunde ogsaa være ganske rolig, dersom Financerne vare bedre, men alle Hjelpe Operationerne ere desværre kun Palligtimidler, der møde uformodede Vanskeligheder. Af den Natur er det ny Stempel patent. En Klædefabrik her paa Stedet vilde, dersom den strængeligen skulde efterleve samme, allene have 20,000 Fl. Udgivter til Laage af Pap, som Staten ikke nyder noget af. J Statsraadet selv indseer man, at denne ny Skat ikke kan være af nogen Varighed. Vor Jndustrie, og især de Østerrigske Spindemachiner, har vundet meget ved det Franske Decret, som udelukker Engelske Varer fra Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-01
De høie Priser paa det Engelske Spind kom dem til Nytte, og lærte os at forbedre den Feil, de første Entrepreneurer havde begaaet, ved at anbringe Spindemachinerne i Pragtbygninger. En nylig oprettet Fabrik befinder sig i en sædvanlig Mølle paa Landet, og leverer alligevel det fineste Spind, man hidtil har havt her. - J Hosbun meubleres i Hast 36 Værelser; her tales om en dobbelt Formæling, og man nævner vor Kronprinds og en anden høi Person.