Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-10-08
Udenlandsk. Nederlandene. Efterretningerne fra Brussel ere denne Gang meget modsigende, saa meget er imidlertid vist, at Jndvaanerne have gjort en saa fortvivlet Modstand, at Prinds Frederich efter flere Dages Kamp har været nødsaget til at drage sig tilbage med sine Tropper, efter at en Deel af Staden er gaaet op i Flammer. Endnu den 24de Septbr. om Middagen heed det: "Prinds Frederich af Nederlandene har i Gaar indtaget Brussel med væbnet Haand. Kanonaden begyndte om Morgenen, Kl. 5 og varede i 12 Timer. Kl. 11 havde Tropperne bemægtiget sig Schaerbeckerporten, i Nærheden af den botaniske Have. Rebellerne havde nedrevet begge Hjørnehuse, som høre til Made line Gaden, og gjort Barricader deraf, derfor vedvarer Kanonilden." Fra Gent skrives under 25de Septbr.: Brussel frembyder alle en Borgerkrigs Rædsler, den er endnu ikke gandske underkastet, men Tropperne maae tilkjøbe sig ethvert Skridt med Blod og Ødelæggelse. Pobelen har jaget de fleste rige Beboere ud af deres Huse og forvandlet dem til Blokhuse. Den pragtfulde Königstrasse ligger næsten i Ruiner, og er endnu ikke indtaget; Folket kjæmper med et saa fortvivlet Mod, at Pallads for Pallads maae nedskydes, for at bemægtige sig en Gade. Fra Antverpen skrives under 26de September og Aftenen Kl. 9: "J Gaar Eftermiddag har Bombardementet paa den smukke Stad Brussel taget sin Begyndelse, og først i Eftermiddag er det ophørt, saavel den 25de som 26de faaes flere Deele af Staden at staae i lys Lue, og hele Horizonten synes at staae i en Jld; der blev gjensidig kjæmpet med en saadan Forbittrelse, at selv Kanonererne forlode deres Stykker, og trængte med Sabelen i Haanden ind i Husene, og lode der Alle springe over Klingen. Den 25de om Formiddagen Kl. 11, forlangte Chefen for Borgergaden, Baron Hooghorst, at underhandle, for at be raadslaae om Midler til Rolighedens Gjenoprettelse, hvorpaa Jlden igjen ophørte nogle Timer; men fortsattes derpaa igjen med fornyet Kraft, Fra Vilvorden meldes, at den 26de Kl. 10 ophør, te Bombardementet og Kanoneringen i Brussel da der atter skulle parlamenteres: en anseet Geistlig var ankommen fra Brussel til Schaerbeck til Prindsen, var falden ham til Fode og bedet ham at indstille Ødelæggelsen. Efter at han længe hemmelig havde talet med H. K. H., vendte han tilbage, men da Skydningen fortsattes, maae han vel ikke have funden Gehør. Fra Antverpen tilføies igjen under 27de Septbr. Kl. 8 1/2 om Aftenen: Endelig er det lykkes at bevæge Prinds Frederich til at standse med Skydningen, og Fiendtlighederne ere indstillede indtil et Svar fra H. M. Kongen i Haag indløber. Samme Blad tilføier: "Medens man i Haag bebatterer alvorlig og langsom om man i Throntalen skal bruge det Udtryk Utilfredse eller Rebeller, lade disse Utilfredse eller Rebeller sig ihjelslaae i Brussel, og en frygtelig Borgerkrig vedbliver at rase i en Deel af Belgien. Saaledes gik Orientens Herredømme under; medens man stred med hinanden om Theologien, besteeg Fjenden, Murene. Denne Artikkel i et Blad som udgives i den roligblevne Deel af Belgien, viser ikke nogen god Stemning. Selv fra Haag skrives der under 25de September: "Man har ogsaa her, ikke kundet afholde sig fra den bemærkning, at Brussels fortvivlelsesfulde Forsvar, Skridt for Skridt, er i Analogie med Saragossas. Under alle Omstændigheder, giver det et Beviis paa, at det ikke er nogle vilde Demagogers Oprørslyst som sætter det belgiske Folk i Bevægelse; men at det er bittert Alvor med deres Besværinger over os, saameget mere er, om ikke at haabe, saa dog at ønske, at dette endelig maa indsees, og at man ikke ved Kabalisterie og Skrigen efter Hævn vil fordærve, hvad Kongen, som vi haabe, snart ved Overlæg og Forsigtighed vil have igjenoprettet. At imidlertid den rasende Kamp i Brussel har været meget ødelæggende for Staden, og har kostet nogle Tusinde Livet, kan erfares af Alt, saaledes meldes fra Vilvorden: "Vi befinde os her i den meest skrækkelige Tilstand, efter en Kanontorden, der næsten har bedøvet os, indtræffe hertil en overordentlig Mængde Saarede, og spørger man efter denne eller hiin, er det sædvanlige Svar han er vel død!" forrige Nat ankom et Tog af 30 Vogne med Blesserede, en heel Deel af de kongelige Overofficerer ere faldne og saarede, Generallieutenant Constant de Rebeque, Generalmajor Schurmann og flere ere saarede, Major Cramer af det ridende Artillerie er dræbt, og Rebellerne eller Jnsurgenterne have gjort Oberst Goumoins af Generalstaben, Major van Borsselen og Capitain Uchelen til Fange. Rebellerne blive anførte af den bekjendte General Minas forrige Adjutant Dom Juan van Halen og af en forhenværende fransk Stabsofficeer Mellinet. De sidste Efterretninger man har fra Haag, af 27de Sept., melde at de kongelige Tropper igjen havde maattet forlade Brussel, og Hovedqvarteret er i Diegem. Jnsurgenterne ere Herrer af Staden, under en provisorisk Regjering; og en til Hamburg ankommen, fra Antverpen den 28de Septb. afgaaet Estafette, bekræfter den Efterretning, at de kgl. Tropper om Morgenen samme Dag vare blevne nødsagede til at forlade Brussel, hvor Tilstanden. var den frygteligste; hertil kommer, at brugge og Ostende ogsaa befinde sig i Opstand, og af de kgl. Tropper vare en heel Bataillon gaaet over til Jnsurgenterne; imidlertid er General Cort Heiligers med 12 Batailloner Jnfanterie og 2 Cavallerie Regimenter afsendt for at forskaffe Prinds Frederich hurtig Hjelp. - 4000 Md. kongel. Tropper med 12 Kanoner vare paa samme Tid rykkede mod Løven, som man angreb Brussel; men i Tiraillering vare Borgerne Tropperne paa alle Puncter overlegne; en Reisende, som gik til Fods fra Brussel til Løwen, traf d. 23 om Morg. 2000 Md. Jnfanterie, med 4 Kanoner, der rykkede mod Ly wen. Næste Dag, Fredag Morgen, saae den Reisende flere Vogne med Qvæstede, der kom fra Løwen og Tirlemont. Bønderne, som kjørte dem, sagde at de mod Løwen rykkende Tropper vare en Miil Vei fra Lowen i en Skov blev an faldne af en heel Deel Løwener, Tirlemonter og Landmænd, og aldeles adspredt, hvorved tusinde Soldater vare blevne paa Stedet; dette bekræftede ogsaa de Saarede selv. Lütticherne fandt i Fæstningen Chartreuse, som de bemægtigede sig, 39 Kanoner, 5 Mørsere og 2 Haubitser, samt for 500,000 Franks i Munition. Den belgiske Landmilitz ordner sig til Kamp for sine Landsmænd. J Mastricht, Maisseyl og Wenlo have flere Fægtninger funden Sted mellem Borgerne og Garnisonerne, i første Stad have Borgerne faaet Overhaand.