JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Ved Grændsebyen Schiffbechi det Holsteenske fandtes nylig om Morgenen forved en Hyrdehytte et nyfødt levende i en Sæk Høe. Natvægteren havde bemærket, at en ChaPigebarn som var indsvøbt i et Stykke fiint Linned og lagt borg igjennem Landsbyen, og omtrent 5 Minuter efter kjørte sevogn samme Nat var kommen jagende af Veien fra Ham ligge saa tilsom tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Med den overst befalende Admiral over de Storbrittaniske Skibe i Østersøen er truffet en Overeensstemmelse, i hvis Følge det er samtykt og vedtaget, at Proviantskibe af indtil 25 Læsters Drægtighed og Brændeskibe indtil 50 Læ.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Kjøbenhavn, saafremt de ikke ere ladede med andre Artiki de danske Provindser, maae frit og ubehindret indseile tilsters Drægtighed, som komme fra nogen Havn eller Sted, ler end Levnetsmidler og Brænde for Kjøbenhavns Forsørgelse, og saafremt de ikke indløbe i nogen anden Havn i Sielland og ey heller løbe ind til Kjøbenhavn, uden at henholde sig til det Storbrittaniske Vagtskib, som er beordret at undersøge alle deslige Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Antallet af Dræbte i Slaget ved Kjøge, angives i offentlige Blade til omtrent 100 blandt disse var Kapitain Qvistgaard. Af Saarede angives 150 at have været indbragte paa Raadstuen i Kjøge hvor der var Forbinds-Anstalter. Kapt. Nørager fik en Hæl afskudt, Lieutenant Wedel fik to Sabelhug i Armen, og Lieutenant Kretschmann og Rist bleve ogsaa haardt qvæstede. De fangne Officerers Tal opgives Bladene saaledes: Generalmajor Oxholm; Majorerne Neergaard, Weismann, Oldeland Kruger, Kjøge, Koppen, Grev Moltke, Baron Wedel Jarlsberg, Post; Kapitainerne Barner Pranger Eggers Osten, Lund, Ritzau, Rønne, Olsen, Fisker, Fielsted, Grev Reventlau, Zimmermann, Suhr, Thank Bagtmann, Bierring, Hemmert, Schmidt og Vedelsparre; Lieutenanter. ne Schaldemose, Brovn, Tidemann, Badstuber Hansen, Mathisen, Arboe, Dorschhæus, Aboe Langemark, Gasman, Stolpe Mincke, Worsøe, Wolff, Petersen, Onum, Seerup, Orup Lamers Ronacker, Suhr, Bierring, Baade Modest, Kozinsky, Bang, Jordan og Friebert, i alt i Generalmajor, 9 Majorer, 19 Kapitainer og 29 Lieutenanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
H. H. Hr. Biskop Dr. Hansen er for nogle Dage siden kommen tilbage fra en Reise i Stiftet, hvis priselige Hensigt var, som Religionens fyndige og varme Tolk, at opflamme de ved Kysterne forsamlede Krigeres Mod til den inderligste Deeltagelse i Fædrelandets Skjebne for, hvor det udfordres, at kjempe som ægte Danske, der vove Altfor Kongens og Landets Sag. De Steder, Hs. Hoværværdighed i denne Anledning havde udseet at holde Talle paa, vare: Kjerteminde Dalby, Ullerslev, Nyborg, Gudme, Svendborg, Landet paa Thorseng Horne, Dreslette og Middelfart. Sikkert vil Himlen ogsaa velsigne denne Jdræt og lade den tjene til at befæste kjek og mandig Følelse i vore raske Strimænds Barm. En dansk Mands uforgribelige Tanker, opvakte i billig Harme over Engellændernes lum skee og voldsomme Overfald mod hans fredelige og neutrale Fædreneland. Længenok har Engelland blæst blind Allarm, opfordret Enropas Magter til et Korstog mod Frankerige, og sagt, at indbilde dem, at deres eget Bedste, deres Uafhængighed og Vedblivelse gjorde saadant uomgjængelig nødvendigt; men nu skulde man dog troe, at Engelland ved sin Opførsel mod Venner saavelsom Fjender har lagt tydelig for Dagen, at sammes Hensigt ikkun har været og er at forsvare og forstørre sin med Overtrædelse af al Folkeret usurperte Despotismegover Søen og sit Handels-Monspolium. Hvoraf følger, at hele Fastlandet tær Søemagterne maae ansee Engelland som en fælleds Fiende, der ved alle mulige Midler, Rænker, Kabaler og Vold, vil forstørre og berige sig paa alle de øvrige Magters Bekostning, Tab og Undertrykkelse. Uberegnelige ere de Ulykker, som Engelland siden den Franske Revolutions Begyndelse har afstedkommet paa Fastlandet. J disse urimelige af Engellænderne til deres egen private Fordeel ved Penge og Rænker opvakte Krige er nogle Hundrede Tusinde uskyldige Menneskers Blod bleven udste flere endnu bragte til Bettelstaven; mægtige Stater svækkede, og mange Førster skilte ganske ved Lande og Eiendomme. Med Gysen finder hver den som har nogen Følelse for Menneskeligheden, alt dette destoværre beviist og bekræftet ved Nutidens Historie. Men hvorledes have Engellænderne behandlet de Magter, som de have forledet til, at opoffre sig og Undersaatter, og sætte sine Lande paa Spil allene for Engellands Jnteresse, Saa trofast og bestandig som Keiser Alexander har viist sig i sin Alianse med Engelland og Preussen, og forhen med Østerrige saa troles har Engellændernes Forhold været Hvorledes vil man ellers kunne forstaae og forklare deres Harlekingde i Expeditionen mod Konstantinopel og da Kampen i Østpreussen var paa det allersværeste og farligste tom de ei efter Løfte deres Allierede til Hielp, men overlode den til sig selv, og forbleve i en skammelig Uvirtsomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Da Rusland og Preussen efter mange haarde og ødelæggende Feldtslag havde sluttet endelig Fred med Frankerige, saae Curopa med glad Forventning den længe ønskede almindelige Fred imøde især da den Retfærd elskende Keiser Alexander, Engellændernes trofasteste Allerede, tilbød sig som Mægler i Freden mellem dem og Frankerige. Men Fred er ikke Engellændernes Ønske! Jstædet for at indlade sig i Freds=Afhandlinger, have de uformodentlig og uden mindste gyldig Aarsag eller Anledning - som bekjendt - paa en skjændig Maade med en stor Magt til Lands og Vands overfaldet det fredelige og i Venskab med den værende Dannemark. Vist vil enhver brav Dansk, som elsker Kongen, vor ypperlige Kronprinds og sit Fædreneland, med Fornøielse opofre Liv og Blod til mandigt Forsvar i en saa retfærdig Sag, inen skulde Dannemark maatte under ligge for Overmagten, er det vist at formode, at de overmodige Øboere vil derefter vove, ligeledes med Vold og Ran af angribe deres forhen troe Bundsforvandte Rusland og Preussen, og forelægge dem hidindtil blandt civiliserte Stater uhørte Fordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Efter det nu værende Engelske Ministeriums Machiavellistiske Grundsætninger vil i Europa neppe blive en almindelig Fred at opnaae, med mindre Engellænderne først blive tvung, ne til at respertere Folkeretten, og dette vil vist vor Tids store Helt og Statsmand omsider lære dem. Men skulle det er være mueligt, at den Persiske Regent veiledet og understøttet af Franske Officerer og Artinerister, kunde uddrive Engellænderne fra deres ved Rænker og Vold Tid efter anden tilvendte Besiddelser i Jndostan og der Jndiske store Halvøe, især da de undertrykte og mishandlede smaae Potontater vist ville af alle Kræfter hjelpe til naar det blev proklammeret, at Perserne ej kom som Fjender men allene for at befrie Landet for det Engelske Tyranie. Naar dette blevudført vilde jo Kilden til Engellændernes Rigdon, Overmod og Vold blive stoppet! Og hvorfor skulde det ikke kunne lyttes, Europas store helt er udentvivl i Stand, til at bestemme den Persiske Regent til dette Foretagende. Per sten grændser umiddelbar til Jndstan mod Østen tilforn have Perserne indtaget den store Meguls Rige; det er i frisk Minde hvorledes en Franskmand for faa Aar siden satte deEngelske Ostindiske Kompagnie i Frygt og Fare for dets Besiddelser i Ostindien, indtil det fik ham ved sædvanlige Rænker derfra uddreven, og Omkostningernes Erstatning kunne erholdes i Engellændernes uhyre Eiendomme i Ostindien. Til Slutningen ønskes, at hele Fastlandets Løsen maae være: Delenda eft Carthage, c. Britterne maae enten tæmmes eller ødelægges!! Skrevet i Fyen i Begyndelsen af September Maaned 1807.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Odense Bye=Nyt. Fra den 24 til 28 September. Døbte: Organist P. Forsoms Søn, Jacob Fadd. Frue Vispinde Hansen, Frue Ritmesterinde Bruun, Hr. Amtmand v. Bentzen, Kammerjunker v. Scholten, Cancellieraad Falbe, Rector Heiberg. Tømmersvend P. Hansens Datter Kirsten, Fadd. Dorthe Marie Andersdatter, Maren Madsdatter Bager H. Hansen, Vertshuusholder A. Thomsen Kanalopsynsmand R. Rasmussen. Rugbrødbager H. Michelsens Datter, Anne, Fadd. Madamerne Heilmann og Brodersen, Slotsforvalter Holm, Prokurator Heilmann, Kjøbmand Andersen, Skrædermester Hunderup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Begravede. Kongl. Landinspekteur Knud Nielsen i Hunderup, 73 Aar. Jens Hansens Datters Datter uden for Vesterport, Anne Henrichsdatter, 6 1/2 Aar. Anne Cathrine Andersdatter, 30 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Avertissements. Ved et imellem nu afdøde Fæstemøller og Hestehandler Henrich Wædele og sammes Hustrue Kirstine Wædele af Rug gaards Mølle under 7 Januari 1807 oprettede og den 13de de efter allernaadigst confirmeret Testamente er bestemt, at den Længstlevende skal udbetale som Arv eller Kiendelse til den Førstdødes Arvinger 50 Rd. til Stedets Skifteforvalter. Saa, da hans efterladte Enke til mig som Husbonde og Skifteforvalter har betalt ovennævnte Halvtredsindstyve Rigsdaler, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel afdøde Henrich Wæ deles samtlige retmæssige Arvinger at indfinde sig her paa Rug gaard, for, efter foregaaende lovlig Legitimation, at imodtage den Anpart enhver af dem kan tilkomme, alt mod behørig Aftald og Qvittering. Ruggaard i Ruggaards Amt i Fyen den 29de August 1807. S. A. Amager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Hovedgaarden Nedergaards Avling og Hollænderie, F. med eller foruden Den Siøe paa Langeland, er under Haanden at faae i Forpagtning paa 8te Aar fra 1ste Mai 1808 regnet, naar en Liebhaver melder sig inden 12te November d. A. hos Forvalter Kastrup paa bemeldte Nedergaard, hvor Conditionerne ere til Eftersyn og Gaardens Jorder forevises. - Til Efterretning meldes: at med Forpagtningen følger Hoverie, og som Jnventarium fornødent Sædetorn af alle Slags, omtrent 200 Tdr. og endeel Kløverfrøe, ligesaa en sielden god Besætning af henved 200 Qvægs Høveder 30 a 40 Stk. Faar, en 50 Stk. unge og gl. Sviin, fornødne Mejerie-Redskaber, og deslige. - Det maae og staae den Forpagtende frit for enten at stille Caution for Contractens Opfyldelse, eller betale som Prænumeration 1/2 Aars Afgivt. Efter Ordre. Kastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Den 12te September døde, af Alderdoms Svaghed, min inderlig elskede Fader, Krigsraad Jacob Wedel til Kiersgaard og Holsegaard i sit 77de Aars Alder. Med rørt Hjerte, bekjendtgjør jeg dette for fraværende Slægtninge og Venner forvisset om deres oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg. A. Wedel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-29
Meget god Sæde=Hvede og Sæde=Rug er at bekomme hos Forpagteren paa Christiansdahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Krigstildragelser i Danmark. Posten, som afvigte Nat er ankommen her til Odense fra Holsteen, har tillige medbragt Kjøbenhavnske Breve fra de 4 sidste Postdage, som naae indtil Løverdagen den 26 September. Følgende er det Væsentligste af de med samme indløbne Nyheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Fra den 14 Septb. er det tilladt nogle Engelske Kommissarier, samt Officerer baade af Land= og Søeetaten forsynede med Passer fra deres Chefer, at passere ind og udaf Staden imellem Reveillen og Tappenstreg, i hvilken Anledning Politiet har alvorlig advaret Alle og Enhver at afholde sig fra al Fornærmelse imod slige Personer. Det fjendtlige Mandskab, som er sat til at tiltakle vor Flaade arbeidede saa ivrigt, at man troede de kunde være færdige inden Septembers Udgang. Allene fra den 14 til den 17de bleve 12 Linieskibe udhalede gjennem Bommen til den fjendtlige Flaade. Ogsaa endeel af de mindre Skibe ere udhalede De tre paa Stabel paa Nyholm staaende Linieskibe hugge Voldsmændene i Stykker. Onsdagen den 23de saae man ogsaa endeel udanske Mænd sætte sig i fuldt Arbeide med at sønderhugge det i Doggen staaende Orlogskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Den 17 September fik Landeværnet Tilladelse at gaae hjem fra Kjøbenhavn. Det er ogsaa paalagt anden Afdeling af Kjøbenhavns Borgerlige Jnfanterie at aflevere sine Vaaben til vedkommende Kapitainer. Hr. Kammerherre og Overhofmarskal Hauch har bekjendtgjort følgende Brev, som han har modtaget fra den kommanderende General: "Jeg føler mig pligtig herved at bevidne Deres Høivelbaa grenhed, som Chef for hans Kgl. Høihed Kronprindsens Livkorps, saa vel som de samtlige Officerer og Medlemmer af samme, min fuldkomneste Tilfredshed med dette udmærkede Korpses Tjeneste under Krigen. Den Jver og Kjækhed, som Korpset ved saa mange Leiligheder udviste og hvortil jeg oft var Øienvidne, skal saa længe jeg lever erindres af mig med den varmeste Taknemmelighed. Hovedqvarteret i Kiøbenhavn den 14de September 1807. Peymann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Oekonomie og Kommerce=Kollegiet har ligeledes meddeel Magistraten i Kjøbenhavn, at Farten til de Norske Havne er bleven tilstædet Proviantskibe fra alle danske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Admiral Gambier har nu ogsaa samtykt i, at et Antal at indtil 150 Fartøier maae frit og uhindret afgaae fra Kjøbenhavn til Provindserne, naar de forevise et Pas fra Generalmajor Peymann, contrasigneret af en Brittisk Kapitain. Slige Skibe, der afgaae for at bringe Levnetsmidler og Brænde, kunne medtage fra Kjøbenhavn Steenkul, Salt, Stykgods og af Vestindiske Vare indtil 1000 Pd. Sukker eller Kaffe og desuden 1 til 2 Fade Rom eller Tobak. Senere har den Engelske Admiral samtykt i, at endnu 100 Pas udgives, saaledes nemlig, at af disse forbeholdes den halve Deel for Skibe i Danske Havne, der ville føre Provisioner til Kjøbenhavn eller Norge, og at derimod den anden halve Deel meddeles Skibe, som afgaae for at hente Brænde eller Levnetsmidler. For at forebygge, at bemeldte Passer ikke benyttes til andre Reiser, men at disse Skibe uden Ophold komme tilbage, for at aabne andre Skibe Adgang til Passers Erholdelse for lignende Reiser, maae enhver Skipper ved Revers forpligte sig, under Straf af 200 Rd., som i Overtrædelsestilfælde skal hæfte paa Skibet, efter indtaget Ladning ufortøvet at retournere til Staden. Passernes Udlevering skeer fra Kommercekollegiet. Der kan ligeledes faaes Passer for Skibe, der ville bringe Glas, Tagsteen, Kalk, Muursteen og Huusbygningstømmer til Hovedstaden. Provisionskibe, som afgaae fra andre Havne i Provindserne direkte til Kjøbenhavn, behøve ingen Pas. For de til Norge afgaaende Handelskibe har den Engelske Admiral ikke endnu tilstaaet nogen Frihed, at tage Retour af Handelsvare fra Norge til Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Det fjendtlige Skyts som blev brugt til at bombardere og kanonere Kjøbenhavn, og hvoraf Mortererne allene udgjorde 76, føres nu igjen ombord. J Torværds Have paa Nørrebroe stod et Batterie paa 10 Mørsere, et dito bag Ladegaarden af samme Størrelse. Jmellem det sidste og Blaagaard, ved Ravnsborg tværs over Nørrebroe, ved Enden af St. Jørgens Søe, bag Skydebanen, ved gl. Pesthuus, paa Salpeterfabriken uden Østerport og ved Rolighed sammesteds tæt bag Klassens Have havdes ogsaa svære Morter, og Kanonbatterier. Det store Gravningsarbeide Fjenden har havt, viser en Forsigtighed, som ikke behøvedes større, om Kjøbenhavn havde havt 20000 regulære Tropper indenfor Voldene, og leder til den som det synes naturlige Slutning, at saa forsigtig en Fjende neppe vilde have vovet en Storm. - De allerfleste fjendtlige Morterere, vare 100 Pundige og paa nogle af dem stod malet,2800 Vard, der er 4200 Alen, som deres største Kastevidde. Deres Blokke ere meget lette og beqvemt indrettede. Af Alt det Ødelæggelses Værktøy Engellænderne indkastede, viste Brandpile sig mindst virksomme. De præsentere sig got i Luften og kunne virkelig tænde, hvis der ikke er nogen ved Haanden, der gider havt den Umage at kaste Vand paa dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Mandskabet paa den Engelske Brig, som i Søefægtningen den 31 Aug. sprang i Luften (S. 470) skal have været over 200. De Engelske have selv sagt, at ved Udfaldet samme Dag var een af deres høieste Officerer saaret i Armen og en Kapitain afskudt Benet. Den 2 Septb blev fra Kronborg Fæstning skudt paa en Engelsk Brig fra Liverpool med Salt, der blev truffet af alle og især af det 3die der i Vandgangen gik heel igjennem Skibet, saa det strax maatte sætte paa Grund. Mandskabet blev forvaret og Ladningen udlosset, saavidt den var ubedærvet. Under 4 Septb. blev af Kommandanten, Generalmajor Stricker, udstædt en tydsk Proklamation til de i Sielland lendede fremmede Tropper, især Hannoveranerne, hvori blev givet dem at betænke at de for længe siden vare fritagne for deres Pligter og Troskab imod Engellands troløse og blodtørstige Regjering, i hvis Hænder de allene vare Redskaber til at undertrykke et uskyldigt Folk, og at de Danske hvis de vilde slaae sig til deres Partie, vare beredte til, at optage dem med aabne Armee, og efter Krigens Ende føre dem tilbage til deres Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Efter at 2 Krudtførseler, hver omtrent paa 250 Vogne, vare fra Frederiks værk lykkelig indførte til Kjøbenhavn. afgik om Morgenen Kl. 4 den 17de August den 3die Transport, som bestod af 800 Vogne under Bedækning af det frivillige Korps. Samme Dags Eftermiddag Kl. 6 var den alt i Kjøbenhavns Herløw, hvor 20 Vogne bleve afskaarne. Resten blev deels kastet i Kronborg, dees bragt tilbage til Værket, hvor Fjenden alt stod om Aftenen den 18de. Major Tscherning har bekjendtgjort, at intet Fabrikat af noget Slags Navne er afleveret i den Engelske Leir, og at nu som før bestandig er arbeidet for Hs. Kongelig Høyhed Kronptindsens Regning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
J Frederiksund har man havt et Besøg af 6 Engelske Husarer og en Underofficeer, hvis Opførsel var temmelig brutal. De toge endeel Vare og drak en Deel Viin, uden at betale, slog Ole Smith over Skulderen med Sabe. len, ja satte ham en Pistol for Brystet. Hos Major Schrøders reed en Husar ind i den smukke Forstue, gik ind- og forskrækkede Fruentimmerne meget, ved at forlange 10 Rd., Gulduhre o. s. v. men lod sig omsider nøie med 4 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Efter Slaget ved Kjøge ankom ogsaa streifende Fjender til Valløe Slot. De kom igjennem Dyrehaven og bemægtigede sig strax i Havestuen en Kurv med Prindsessens Dakketøi. De toge derpaa Kammerherre Brakkels Uhre og vilde ligeledes have taget Frue Kammerherinde Normands, men hun havde den Aaandsnærværelse at sige: "Fy, anstaar det en retskaffen Soldat at fornedre sig til at plyndre? Disse Ord, fremsagte med Værdighed, gjorde at Personen, trak sin Haand med Undseelse tilbage. Videre fordrede de med Trusel Penge af Doctoren. Men alt blev igien ved forebragt Klage tilbageleveret. Overalt har de hanoveranske Officerers Justits en almindelig Lov. For at hæmme de Uordener, som ved Streifepartiers eller enkelte Militæres utilladelige Forhold have fundet Sted paa Landet i Sielland, ere samtlige Amtmænd, Grever og Baroner i Sielland, under 12 f. M. fra det danske Cancellie i Kjøbenhavn blevne tilskrevne, at ville ved Oprettelsen af et ridende Politi eller paa andre Maader træffe alle de Foranstaltninger, som Omstændighederne tillode, til at standse disse Uordener, samt offentlig bekjendtgjøre, at slige Uordener aldeles stride imod den en Chef kommanderende Engelske Generals Villie, og at følgelig enhver Engelsk Militær, som under Udøvelsen af Voldsomheder bliver paagreben og bragt til nærmeste Engelske Vagt, kan vente at blive tilbørligen straffet. Og i Kontuniation hermed ere de under 15de næstefter endvidere tilmeldte, at den Engelske General en Chef Lord Catchart har forlangt, at samtlige vedkommende Øvrigheder, maatte anvises at sætte sig i Korrespondence og Kommunikation med den nærmestkommanderende Officeer af de Engelske Tropper paa det at de kunne gjensidigen staae hinanden hii god Ordens Vedligeholdelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Den 5te September, ankom 2 smaae Russiske Fregatter fra Nordsøen og lagte sig ved Helsingborg. Den 21de kom atter 3 Russiske Orlogskibe og 3 Fregatter fra Anchangel bestemte til Østersøen. De have alle megen og fuld Besætning af Mandskab, men ikke af Kanoner og laae tilligemed Fregatten endnu den 23de paa Helsingørs Redh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Fra den 20 til 23 vare 95 Skibe, deriblandt 44 Engelske, expederede ved Øresunds Toldkammer. Man vil, at Admiral Gambier endog har givet de Engelske Ordre at clarere her. Den Engelske Konsul er kommen tilbage og fortsætter sin Forretning som forhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Jfølge Beretning fra Sverrig af 26 Aug. var det forbudet Lodserne at gaae ombord paa de Engelske Skibe og 400 Artillerister vare beordrede til Carlscrones Fæstning, der saavelsom alle Svenske Havne sættes i Forsvarsstand, da Rygtet siger, at den Svenske Flaade, der nu skal være aldeles tiltaklet, ogsaa er bleven forlangt udleveret af Engelland som Depositum. Midlertid melde Breve fra Skaane af 17 Septbr., at bemeldte Flaade, bestaaende af 9 Linieskibe, 3 Fregatter og 40 Førselskibe, er den 16 afseilet til Rugen for at hente Resten af de Svenske Tropper, som man meget længes efter at see vel hjemme igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Fredagen den 28 September hørtes overalt paa Ærrøe, Land fra Morgenstund til hen paa Formiddagen en stærk vedholdende Kanonade. Vinden var O. N. Ost og det var ikke ganske stille. Det synes altsaa ikke rimeligt at den har havt Sted i store Belt eller ved de Holsteenske Kyster; men snarere ved Kjøbenhavn eller Kjøgekanten, da den var meget tydelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Torsdagen den 24 Septbr. blev paa Hindsholm atter taget 3 Engelskmænd af Kystmilien. Dagen efter bleve de bragte til Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Norske Breve, som ere ankomne til Aalborg, melde, at de Engelske Krigskibe igjen har forladt Flekkerøe, efter at have faaet en Barkasse med Folk skudt i Sænk og lidt endeel mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Jfølge Skipper=Beretning er Bornholm ogsaa besat af 12000 Md. Engelske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
J Citadellet laae den 21 Septb. 2000 Md. Engelske og paa Holmen 4000. Efter de seneste Beretninger ligge i Ringsted 2300 og i Nestved 500 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Indenlandske Efterretninger. Jfølge en Kongl. dansk Resolution af 24 Aug. er ansat en Regieringskommission for Norge med udstrakt Fuldmagt, der har Sæde i Kristiania. Den bestaaer af Prinds Kristian af Augustenborg, Stiftamtmand Moltke og Etatsraad Falsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Fra Kolding er under 31 August udstædt en Kongelig Rappel og Generalpardon for Alle af den Kongelige Land og Søe-Etat, som befinde sig udenfor Landet og ufortøvet vende tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Under samme Datum blev allerede igjennem det danske Kancellie i Kjøbenhavn udfærdiget en Kongel. befaling til Direktionen for Kjøbenhavns Fattigvæsen, om at Konserenceraad Malling og 2de andre Fattigvæsens Direktøren skulle sammentræde i en særskilt Kommission, der skal brage Omsorg for, at de Familier, hvis Forsørgere uden at nyde Løn som Militære gjøre Tjeneste til Residentsstadens Forsvar, kunne vorde betryggede mod Trang paa Livets første Nødvendigheder. De fornødne Pengesummer lover Hs. Majestæt at lade Kommissionen anvise igjennem Finantskollegiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Kongen har ligeledes under 17de September udstædt befaling til Dhrr. Etatsraad og Cancellie-Deputered Cold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-02
Etatsraad og Politiemester Haagen og Justitsraad og Viceborgemester Bech, om at sammentræde i en Kommission, for at modtage og anvende de til de Brandlidte i Kiøbenhavn indkommende milde Gaver. Kopiisten i Kjøbenhavns Raadstues 2det Sekretariats Kontoir, Jens Søetoft, er tillige befalet at fore Kommissionens Protokol, Korrespondence og Regnskab. Kommissionen holdes hver Sognedage Eftermiddag fra Kl. 5 til 6 paa Magistratens Forsamlingssal i det Kongelige Generalpostamts Gaard.