Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-03
Den engelske Regiering i Hannover har offentlig maattet betage Landets Jndbyggere den udspredte Meening, at de ved en saakaldet Landstorm skulde sætte sig imod Franzosernes Jnvasion. Alle Infanteriebatailloner i det Hannoverske forøges fra 400 til 900 Rd. og staae allerede ved Grændserne for at giøre de Franskes Jndmarschering saa vanskelig som mueligt. Det hedder at den venstre Fløaf Mortiers Armee skal trænge fremigjennem Vestphalen til Fyrstendommerne Calenberg, Grubenhagen og Staden, Hannover; at Centrummet skal besætte det Osnabrückskeden høire Fløi gaae over Emsfloden, for at gaae imod Hertugdommene Bremmen, Verden og Lüneburg og besætte Jndgangen til Elben og Wesern. J Berlin troer man, at, omendskiønt Kongen af Preussen overlader Hannover til sig selv, han dog vil dække det øvrige nordlige Tydskland, fortrinlig Bremen og Hamborg og Floderne Elben og Wesern, ligesom man og fornyer Rygtet om enpreussisk Kordon under General Blücher. J Jtalien er det nu forelsbig tilkiendegivet Hoffet i Neavel, at 20000 Md. franske Tropper skulle rykke ind i det Neapolitanske og man taler derhos om, at Vicepræsidenten Melzi skal have Overkom manden over alle franske og italienske Tropper i Jtalien Den engelske Kanalflaade under Admiral Cornmallis holder allerede Havnen ved Brest blokeret med 14 Linieskibe og 3 Fregatter. Lord Keith afgaaer med det første til Nordsøen; Sir Jammes Saumare og Sidney Smith krydse med deres Flotiller langs med de franske Kyster. Alle de engelske Krigskibe provianteres paa 8 Maaneder, for at de ikke skulle behøve at vende tilbage til Havnene, ifald de udkommanderedes til fierne Stationer. Til AdmiralDuckworth er afsendt Ordre til ufortøvet at giøre et Angreb paa Martinique. Ligeledes er der baade over Har og Land sendt befaling til Jndien til igien at tage Pondicheri i Besiddelse. Den 20 Mai afseilede Lord Nelson til Middelhavet og var saa begierlig efter at komme afsted, at han ansaae een Dag, der gik over hans Regning som et heelt Aarhundrede. J Jrland sættes Alt bedste Forsvaarstand, da Engellænderne med Grund formode at Franzoserne især have dette Land i Sigte. J af skillige Egne af Engelland oprettes flyvende Leire, der saa at sige skulle flyve fra et Sted til et Andet, for at passe paa de Franske, ifald det skulde lykkes dem at giøre Landgang. Ved de engelske Havne sættes Fængslerne istand til Krigsfangerne, hvilket ogsaa skeer med Fangeskibene. Alle Batterierne langs med Kysten ved Esser besættes med Kanoner. Den hollandske Gesandt i London reiser nu og saa hiem. Han fik endnu den 24 en Koureer fra Paris med nye Fredsforslag, men som heller ikke bleve antagne. Den franske Regiering har nu, ligesom den Engelske, ladet Statskorresvondene en imellem Frankerig og Engelland trykke. I denne Korrespondence besværer Forstekonsulen sig over det Tøilesløse i de engelske Blade, i sær i dem, der skrives i London paa Fransk. Engelland svarer, at Pressefriheden hører til den engelske Forfatning, som hverken Kongen eller Ministrene tør antaste derimod staaer Retten aaben for den første Konsul; slige Udfald i Aviserne skede ikke efter Ministrenes Ordre, derimod var Moniteuren et officielt Blad, der ikke heller spaa rede Hs. brittiske Majestæt Det interessanteste Brev er Nr. 38, efter den engelske Udgave, i hvilket Lord Whitworth fortæller en Andients hos Bonaparte paa 2 Timer. Bonaparte taler deri næsten allene og fortællet at det havde været ham let at tage Egypien i de senere Tider, naar han havde villet. I Tilfælde af Krig var en Landgang paa Engelland det Eneste han kunde forsøge, men kunde man vel tænke at han, efterat have opnaaet en saadan Høide, skiøttede om at sætte sit Liv og sin Hæder paa Spil ved et saa farligt Foretagende, naar Nødvendigheden just ikke tvang ham dertil. Han talde Meget i den Materie, men søgte aldrig at maskere Faren derved, Jmidlertid forsikrede han, som sidstmeldt, at han i Tilfælde af Krig vilde giøre Forsøg derpaa. Frankerig kunde sammenbringe en Magt af 480000 Rd., der vilde være parat til de meest fortvivlede Foretagender, hvorimod Engelland rigtig nok havde en Flaade, der gjorde det til Havets Behersker, og som han ikke kunde opnaae i de første 10 Aar. Naar saadanne to Lande, lagde han til, levede i god Forstaaelse med hinanden, kunde de regiere Ver. den; men ved deres Tvedragt kunde de ogsaa styrte den. Parlamentsdebatterne over det engelske Krigs budskab gik for sig den 22, hvorved Pitt ogsaa havde Sæde og Stemme. Der var en saadan Trængen af Folk at de Fleste af Tilhørerne kom derfra med blodige Pander Mange fik Arme og Been brækkede og der blev et sammer ligt Skraal og Skrig. Mange talede for og Nogle i mod Krigen. Debatterne i Underhuset havde nær gaaer forloren for Verden, da Rapporteurerne, som Avisudgiverne holde der ved slige Leiligheder ikke kunde komme ind. Jmidlertid har man siden faaet Alting at vide desangaaende. Pitt talde af Hiertens Fylde for Krigen og For med ligesaa megen Varmelderimod, hvilket opbragte Wind ham overmaade meget, da han forsikrede, at det brave og trofaste Folks Jver saa let kunde kiølnes, ved at høre et saa kraftigt Forsvar for Bonaparte i Underhuset. Pitte talde ikke et Ord om Ministrenes Forhold, men appellere. de blot til Parlamentet og Landet og opfordrede Alle til Energie og Enighed.