Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-28
- Vore Forfædres Huusholdning i de ældste Aarhundrede befordrede hine Tiders Velstand, lette Priser og Livets Beqvemmeligheder. De indskrænkede deres Begierligheder, allene til deres Landsprodukter; de behøvede derfor gode Jndavlinger, eller gode Jndtægter af alle Slags Naturprodukter, og saa rede Penge. Og denne Pengemangel var det at tilskrive, at Jordegodser i denne Tidsalder overlodes til Brugelighed imod 10 pro Cent, eller, hvilke er det samme, at 1 Gyldens Jndtægt blev betalt og kjøbt med 10 Gyldens Værdie. J saadanne Tider svingede Kornprisen, sig ofte i faa Maaneder fra det ringeste til det høieste, som f. Ex, i Aaret 1491 fra 4 til 60 Groschen. J Aaret 1605 blev den dobbelte Afgivt af Drikkevare forhøiet til 40 Groschen for hvert Fad, og Paalægget paa Viinen til 5 Gr. af Spanden; og i Aaret 1615 blev en overordentlig Kammerafgivt lagt paa alle inden= og udenlandske Vare, i Særdeleshed paa den, som forsendtes til Leipzig, i Henseende til hvilke der formedelst de Leipzigske Vare blev truffet en billigere, Accord. Aaret 1624 blev der paa alle udestaaende Capitaler, i ligemaade Viin og Øl., ved Landskylden lagt Skat. Og rer, 2de Nær Aar 1628 paafulgde den sidste almindelige Grundskat af samtlige skatskyldige og i Undersaatternes Eic værende Jorder, som hverken vare Lehngodser, eller horde til geistlige Stiftelser, eller for Resten vare frie for Skat. Og dette Paalæg tiener for nærværende Tid til en Rettesnor, og er paa alle følgende Landdage paa saadan Maade bleven vedtaget og confirmeret, at endog Grundenes Verdie ved Kiøb slutningerne i visse Maader derefter bedømmes. Endnu i Aaret 1628 opkom Kiødskatten, da der maatte betales 1 Penge af Pundet, og 1641 blev Landaceisen til Lettelse i Krigscontrihutions Afgivterne, indført. J Anledning af dette Paalæg, som besværede Handelen, gjorde Hansestæderne eftertrykkelige Forestillinger, og der blev i Aaret 1658, i Henseende til de fremmede Kiøbmænd, som besøgte Leipziger, Messerne, truffet en billig Forening, hvorved Hansestædernes Besværinger bleve afhiulpne. Vel vilde Churfyrsten, Johan Georg den Første, imodtage et Æqvivalent af 60000 Daler i Stedet for Landaccisen, hvortil Stederne vare villige, men Ridderskabet satte sig derimod, og denne Afgivt, som i visse Maader aldeles ikke var Handelen gunstig, vedblev. Jmidlertid er dog dens Forfatning, efter det første Begreb, ganske ligefrem og ukunstlet; en eneste Sætning til 3 Penge af Dalere er dens hele Tarif, og ved Undersøgelsen selv ere ikke flere end 3 Generalrealer. Men da der i den følgende Tid uden Tvivl indsnege sig alle Slags Misbrug ved samme, og de contribuerende bleve ofte meget vilkaarligen behandlede, saa blev, til disse Uordeners Afskaffelse, 1717 en egen Commission nedsat, for at undersøge samme. Man kunde den Tid ikke treffe nogen Udkomme i Sagen; Besværinger over Feilene ved Landaccisen kom 1764. atter i Bevægelse, og da Hs. nu regierende Churfyrstelige Durchlauchtighed besteg Thronen, saa var denne Sag een af de første Gienstande, hvorpaa Høistsamme rettede sin Opmerksomhed. Efterat de skadelige Paalæg, som under Ader 20 A ministrationen vare blevne paalagte, vare ophævede, blev Revisionen af Land= og General=Accis=Told= og Skytsafgivterne overdraget en særdeles Commission. Denne Commission beskæftigede sig med denne overdragne Forretning indtil Aaret 1773, arbeidede ogsaa imod alle Forhindringer, og var allerede kommen vidt dermed, da i Aaret 1773 i November Maaned, den almindelige Hovedcasse blev oprettet, og iblandt andre ogsaa Generalaccisen, Told= og Skytsafgivterne inddragne til sammes Cognition. Og fra dette høie Collegium kan man altsaa i upaatvivlet god Udsigt forvente en lykkelig Ende paa dette Arbeide. Disse vare de forskiellige Perioder af Landaccisen i Saxen. Angaaende derimod hvorledes den almindelige Consumtionsaaceise er opkommen, maa vi anføre følgende: J Begyndelsen af dette Aarhundrede, da Saxen endnu stedse følede Saarene af den 30te Aars Krig, da den havde opbragt store Summer, for at erlange den Polske Throne, og ved de svenske Udpresninger i Aarene 1705 og 1706 mistet ikke mindre end 23 Millioner, og Kiernen af sit unge Mandskab, var samme aldeles sat ud af Stand til, at kunne tilveiebringe Stadens Fornødenheder, efter den hidtil værende Indretningsmaade med Skatternes Paalæg og Hævelse. (Fortsættelsen følger.)