Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-28
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 16de August. (Ved overordentlig Leilighed.) Officielle Efterretninger fra Armeerne Spanien. – Sydarmeen. J et opfanget Brev læser man, at Lord Wellington, efter de Beretninger, han i Alvuherra havde faaet om den franske Armees Marsch, havde kaldet et Krigsraad sammen, for at raadslaae, hvilket Partie der skulde tages. De spanske Generaler, som bivaanede dette Krigsraad, saae sig af alle Kræfter imod den engelske Generals Forslag, at forlade Spanien og at gaae tilbage over Guadiang. "Vi have, sagde de, i to Maaneder, beleiret Badajoz, vi have allerede eengang ophævet Beleiringen; Brechen er practicabel, og efter nogle Dages Forløb ere vi Herrer af denne Plads. Dens Besiddelse er os saameget vigtigere, som Badajoz er een af Spaniens stærkeste Fæstninger, og Nøgelen til Gurbiang. Alt Beleiringsskydset, saavelsom alle den franske Armees Pontons, ere samlede der. Resultater af den Bataille, vi levere, vil blive, at vi vinde Seier, og at denne saa vigtige Plads falder i vore Hænder. Cadix har nu været beleiret i et heelt Aar de Franske have der bygget en betydelig Klotil; de have mere end 400 Canoner af stort Calibrei Batterierne; de Beleiringsarbeider, de have faaet færdige, ere overmaade vigtige, altsaa vil Resultatet af Slaget, vi levere, ogsaa befrie Cadix. Armeen fra Murcia er i fuld Bevægelse, og allerede under Grenadas Mure. Resultatet af Slaget, vil sætte os i Stand til at forene os med denne tappre Armee. Den franske Armee fra Arragonien beleirer Tarragona. Paa denne Pladses Skjæbne beroer Cataloniens og Valencias. Resultatet af Slaget, som vi levere, og som vi maae vinde, vil strax blive til Fordeel for disse Provindser. Som Seierherrer ere vi tillige Herrer over Estremadura, Andalusien, Cordova, Jarn og Grenada. Ved at bemægtige os Badajoz, befrie vi Cadix. De Franske, nødte til at trække sig tilbage gjennem Sjerra Morena, ville fra alle Kanter blive harcellerte, Madrid vil staae Fare, man maa lade de nærmeste Tropper fra Arragonien marschere, og derved ville ogsaa Tarragona, Catalonien, og Valencia befries. Aldrig er der kommet større Resultater ud af nogen Bataille. Tabe vi derimod Slaget saa have vi endda Tid nok til at gaae over Guadiana, og give os under Elvas- og de Portallegriske Høies Beskyttelse. Den franske Portugalsormeens Cavallerie er ikke nær i Stand, igjen, og Transportvæsenet kan ei endnu være ret organiseret. Fienden kan altsaa for September ikke foretage noget, og inden den Tid ere vi i Stand, til at forsvare de Lissabonske Linier, eller og tage vor Tilflugt til Elvas Canoner. Som Seiervindere erholde vi ubeskrivelige Fordeele. Tabe vi, saa er Uheldet ti endda saa stort. Vor Armee er ligesaa talrig som den franske. Har denne mere Cavallerie end vi, saa have vi mere Feldt-Artillerie. Portugalsormeens Kiøretøis slette Tilstand har kun tilladt den at faae en liden Deel af sin Park med sig. Denne Tidspunct er den afgjørende. Seire vi, saa kan Halvden reddes Gaar vi derimod tilbage over Guadiana og rømme Spanien, enten dette nu skeer som en Følge af det tabte Slag eller som følgen af nærværende Krigsraads Be raadslagninger, saa vil Resultatet i begge Tilfælde biter det samme: Spanien, tredie Gang forladt, vil nemlig blive modløst, Badajoz paa ny provianteret; Armeen fra Murcia ødelagt og adspredet; Tarragona taget; Catalonien undertvunget; Valencia have samme Skjæbne som Tarragona, og de engelske Armeer, som have været unyttige Tilskuere ved alle vore Armeers Nederlage, ogsaa blive unyttige Tilskuere ved alle vore vigtigste Pladses og Provindsers Erobring." – Da nu disse Grunde ei fandt Bifald i Krigsraadet, og de engelske Generaler havde fattet den Beslutning, igjen at gaae over Guadiana, saa gik Spanierne misfornøiede fra dem. - Den 30te Junii viste Blake sig for Fortet Niebla, hvor, som bekjendt, tre Angreb bleve afslaade af Oberst Fritshertz, og Spaniernes Stormstiger omkastede. Jblandt de Saarede var General Zay. - Paa den første Efterretning, som den franske Gouverneur i Sevilla fik om Blakes Marsch, rykkede han strax i Feldten. Den 5te Julii tog han 3 Compagnier fra ham ved Calanos. Samme Dag holdt Fienden det for raadeligst at indskibe sig, og den Sevillaske Division gjorde ogsaa her et betydeligt Antal til Fanger, som ikke hurtig nok naaede deres Bestemmelse. Over 2000 Mand af Blakes Bande vare deserterte, forat gaae tilbage til deres Hjem. - D. 6te afseilede han med Levningerne af Corpset til Cadix.