JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-07-17
høverdagen den 22de denne Maaned, Formiddag Kl. 9, lader Eieren af 1 Sophienberg ved Hirschholm ved offentlig Auction bortsælge endeel Malerier i Oliefarve, 23 Fag dobbelte høie Vinduer med klart Glas, endeel enkelte Vinduesrammer, en fritstaaende to Etager høi gevoldet Trappe med Repiser og Gelendere til Nedbrydelse, et stort, virket Gulvtæppe, et Thaarn, uhr med Skive til to Sider, som slaaer Qvarteer og fuld Slag og hvis Klokker ere af Skippunds Vægt, en fiirsædig Kareth med Plet og guulKassemirs indvændigt Betræk og Kudskedækken, en Kariol, en let Postvogn, to stærke Arbeidsvogne, 33 høie dobbelte Døre, 4 dobbelte Gadedøre af Eeg, 4 dobbelte Haugedøre, 21 store Ege Vindueskarmer, endeel PancelPancellister og Dørgerichter, tre Marmor=Caminer, endeel Marmorsliser, svenske Gulvfliser og Sandsteen, endeel Tagsteen, omtrent 4000 dobbelte Muursteen, 13 Stkr. pommersk Krydsbommer a 20 Alen, 6 Stkr. kortfra dito, et Kabinetsbetræk paa Blinddrammer, nogle Aske= og Ahornsplanker, endeel Stukkaturarbeide, endeel brugeligt Jern til Smedearbeide, med videre, hvorover de trykte Fortegnelser fra næstkommende Torsdag ere at bekomme hos Hr. Hofboghandler Becken, Kronprindsensgade No. 30 og paa Hirschholm hos Litteratus Wersel. Det anmærkes, for Lysthavende fra Kiøbenhavn og andre fraliggende Steder, at Auctionsstedet er beliggende ved Stranden, hvor det Kiøbte let kan udskibes for at transporteres til Søes. Hirschholm, den 6te Juli 1818. Kreidal, Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Torsdagen den 27de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver & efter foregaaende Forlig og Udlæg, foretaget og holdet offentlig Auction, hos pr. Jensen paa Ebbekiøbsgaarden ved Fredensborg, over 9 Køer, en Tyr, en Stud, en Qvie og 2 Hopper, hvoraf den ene er i Foel; hvilke herved bekiendtgiøres til Efterretning for de Lysthavende, som ovenmeldte Tid og Sted ville behage at indfinde dem. Esbønderup, den 6te Juli 1815. Lemvig, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Fredagen den 23de Julii, i Middagsstunden, bliver ved Auction her paa E forsen bortsalg : Circa 83 Pd. Camphora eruda, 161 Pd. Corter ciscatilla4400 Pd. - peruv. regius (Konge China). 2345 Pd. - - suicus (bedste China). 900 Pd. Gummi ammoniacum, 3 Flasker Oleum ricine samerikansk Laxeer-Olie), 3 Pd. Ratis ippecinanh (Bræk Rod), 171 - frabarbara, 373 Pl. Sal. mirabile glauberi. 90 Pd. Grana Pardisse, 300 Pd. Radix Gantianæ. 65 Pd. - Angelice. 80 Pd. Faba Amara. 80 Pd Canella Alba 80 Pd. Radiz Callange. 35 Pd. Caspicum. 3 Pd. Olun menthæ piperitz. 300 Pd. Legnum qvassi35 Pd. Piper hilpinicum. 70 pd Cinnammomum. Hvorover de trykte Fortegnelser forinden erholdes hos Mægler Kiöbenhavn, den 6te Juli 1818. Hans Uniouhøverdagen den 29de Juli lader Madam Haste i Asminderød ved offentlig L Auction bortsælge: Meubler, Sengeklæder, Kiøkkentøi og Porcellain, med mere. Sirkestillinge Stubveirmølle i Slagelse Herred med tilhørende Vaaningshuus og Jordlod bestaaende af circa 17 1/8 Td. Land, der ere arvefæstede til Stedet af Stillinge Præstegaard frie Jorder, agter Eieren Selveiergaardmand Lars Clausen ved en Auction som afholdes i hans Boepæl i Stillinge Mandagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 10, om nogenlunde antageligt Bud skeer, at lade bortsælge. Til samme Tid og paa samme Sted forsøges tillige bortsolgt, enten samt let eller hver for sig, 2de Parceller af den bemeldte Lars Clausen tilhørende saakaldte Baasegaard i Kirkestillinge, hvilke Parceller have et Jordtillæg : hver af circa 21 1/2 Td. Land ufrie Jorder, og vil Bygningerne blive overladte med Parcellerne. Møllen er bekiendt for sin fordeelagtige Beliggenhed. Jorderne ere gode, og endeel af Kiøbesummen vil kunde blive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne for Salget, vilde seenest 12 Dage forinden Auctionen vær til Eftersyn saavel hos Eieren i Kirkestillinge som paa Undertegnedes Contoir i Slagelse. Slagelse, den 7de Juli 1819. Birck, Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
J Følge min Principals, Høivelbaarne Hr. Kammerherre, Staldmester, - Ridder von der Maase, Eier af Øen Anholt, hans Ordre, bliver de paa foranmeldte Øe af den engelske Garnison efterladte Fiellebygninger og Bara qver ved offentlig Auction bortsolgt Mandagen den 7de August førstkommende, Kl. 11 Formiddag. Thi ville de Lysthavende til foranmeldte Tid og Sted, behagelig give Møde. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Kiøbenhavn, den 5te Juli 1818. N. Justesen. Birkefoged paa Anhe
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Paris, den 7de Juli. Ved et Kongel. Decret er Commanden over Nationalgaden i Paris bleven overdraget til Generallieutenant Dessoles under Hs. Kongel. Høihed Monsteurs Befaling. - Da Tropperne marscherede bort gav Garden Exempel paa den bedste Mandstugt. Men de Fordererede larmede, truede, fyrede Kanoner og Geværer af, sønderbrøde tildeels deres Vaaben, og insulterede Nationalgarden, som havde opført sig roesværdig. - Lucian og Joseph Bonaparte ere afreiste til Engelland. Den 8de Juli. De allierede Tropper, som igaar holdt deres i Jndteg igiennem Barrieren de 1 Etoile, marscherede over Ludvig den 13des Plads langs Qugierne, og bleve fordeelte i forskiellige Baraqver. De vare for det meste Preussere. Til samme Tid holdt andre Tropper deres Indtog paa andre Sider. Det engelske Rytteri og Artillerie udmærkede sig i Særdeleshed ved smukke Heste. Nogle engelske Corps vare leirede i de elysæiske Marker. Jaftes blev under preussiske Troppers Bedækning nogle Kanoner plantede paa Broerne. Preusserne have den Deel af Paris inde, som ligger paa den venstre Seinebred. Engellænderne ere i de paa høire Side af denne Strøm liggende Qvarterer. - J det Møde, som igaar Kl. 5 1/2 fandt Sted i Pairernes Kammer, forelæste Præsidenten følgende Kundgiørelse fra den provisoriske Regieringscommission. Hidindtil troede vi, at de allierede Souverainers Hensigter med Hensyn til Valget af den Fyrste, som skal regiere Frankrig, stemmede overeens. Vore Befuldmægtigede gave os ved deres Tilbagekomst samme Forsikkringer. Desuagtet have de forenede Magters Ministre og Generaler erklæret i de Conferentser, som de igaar havde med Commissionens Præsident, at alle Souverainer have forpligtet sig til at sætte Ludvig den 18de igien paa Tronen, og at han iaften eller imorgen til holde sit Indtog i denne Hovedstad. Fremmede Tropper have i dette Øieblik besat Tullerierne, hvor Regieringen har sit Sæde. Da vi under denne Tingenes Stilling blot kunne ønske det Bedste, for Fædrenelandet, og vore Raadslagninger ikke længere ere frie, saa holde vi det for vor Pligt at skilles ad Marschal Prindsen af Eslingen og Præfecten for Seinedepartementtet have faaet det Hverv at vaage over den offentlige Orden, Rolighed og Sikkerhed. Jeg har den Ære a. Paris den 7de Juli. Hertugen af Otranto, Grev Grenier. Quinette, Carnot, Caulaincourt, Hertugen af Vicenza.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Marschal Ney har forladt Paris, for, som man troer, at begive sig til America. Marschal Soult er afreist til sit Landgods i St. Amand. Marschal Macdonald er gaaet ind under Nationalgarden, som Grenadeer.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Fyrst Blücher vil boe i Forstaden St. Germain, og Hertugen af Wellington paa Chaussøe d'Autin. Jgaar tiltalede Kongen, omgivet af Marschallerne Hertugerne af Tarent, Bellund og Ragusa, Hertugen af Feltre og General Mai sen, de Detaschementer af Nationalgaden, som gik til Paris, paa følgende Maade: "Mine Venner, jeg bringer Eder Eders GeneralHoberster tilbage; jeg begiver mig selv igien til Eder. Betænker hvil ten Glæde en Fader maa have ved paa ny at befinde sig blandt sine Børn. Jeg takker Eder for Eders Sindelag. Vender tilbage til Paris, og siger Eders Medborgere, hvad jeg føler for dem. Snart vil jeg være hos mit Folk i Paris, som jeg 2den Gang bringer Fred og Held. Den herværende Stemning er skiult Forbittrelse; denne Gang har Jngen hilset de inddragende Allierede med: "Fienden leve!" Saa almindelig endog Napoleon Bonapartes Regiment er forhadt blandt de bedre Borgere, saa qvæler dog den nærværende Følelse af den liidte Ydmygelse enhver anden Følelse, og derved have Jacobinerne igien fundet en Støtte i Nationen. Hovederne for Partiet have maaskee endog smigret sig med at kunne bevæge Kongen til at giøre fælleds Sag med dem imod de Allierede. Har Davoust ikke endog skrivtlig opfordret ham til at komme fordi Armeen trængte til sin Konge: Denne Armee, som nu trækker sig tilbage bag Loire, befinder sig i en besynderlig Stilling; man veed ikke hvem den tilhører; Emühl, Carnot, efter Nogle endog Bonaparte, opholde sig ved den ; dog dersom den ikke snart bliver adspredt, kunde den let voxe betydelig, og blive Foreningspunkten for alle Partier imod de fremmede Hære. For Kongen er det magt paaliggende, at det ikke kommer saavidt. De Allierede synes ikke at bekymre sig mere om det Jndre; men forfølge blot deres Fordeele. Frankrig føler nu tilfulde Krigens Besværligheder. J Egnen af Paris seer det tildeels skrækkeligt ud; de fleste Landsbyer ere forladte, Husene tomme, Dørre og Vinduer indslagne, den enkelte Reisende finder hverken Levnetsmidler eller Herberg, Ministrene selv maatte ved Arbourville leire sig paa Græsset, og det under fri Himmel fortære deres Maaltid. - Jgaar holdt den allierede Armee sit Indtog i Frankrigs Hovedstad. Tropperne bleve indqvarterede i Borgernes Huse. Det høieste Antal Soldater, som bleve lagte i eet Huus, var 30 Mand, og det mindste Antal 8. Udenfor ethvert af disse Huse blev sat en Skildvagt. Det af Pariserne yttrede Ønske, at Tropperne som forrige Gang maatte blive lagte ind i Casernerne, blev med stor Ret afslaaet Da Efterretningen om den franske Armees Nederlag og Bonapartes Tilbagekomst til Paris blev bekiendt i Marseille, grebe Jndvaanerne til Vaaben. Besætningen blev overvundet og flygtede til Toulon. Bonapartisterne bleve plyndrede og myrdede.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
- Hertugen af Wellington marscherede den 7de d. ind i Paris med et Corps ; et andet engelsk Armeecorps har befat Montmartre. Det første preussiske Armeecorps er ligeledes marscheret ind i Paris, og det tredie skulde holdt sit Indtog næste Dag. Det fierde preussiske Armeecorps staaer i St. Cloud, og et engelsk Corps ved St. Dennis.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Berlin, den 15de Juli. Som bekiendt har Marschal Davoust under 30te Juni tilsendt Fyrst Blücher en Skrivelse, hvori han beder Hs. Durchl. at standse Fiendtlighederne, og ikke rykke længere frem mod Paris, efterdi Aarsagen til Krigen var ophørt ved Napoleon Bonapartes Tronafstaaelse.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Den østerrigske General Frimont havde allerede sluttet en Vaabenstilstand med Suchet, derfor haabede han, at en saadan ogsaa kunde komme i Stand med den preussisk, engelske Armee. - Herpaa gav Hs. Durchl. Feltmarschal Fyrst Blücher følgende Svar: Det er falsk, at alle Aarsagerne til Krigen ere ophørte mellem de allierede Magter og Frankrig, fordi Napoleon har frasagt sig Tronen; han har kun frasagt sig den betingelsesviis, nemlig til Gunst for sin Søn, og de allierede Magters Beslutning udelukker ikke alene Napoleon, men ogsaa alle Medlemmerne af hans Familie fra Tronen. - Om General Frimont har troet sig berettiget til at slutte en Vaadenstilstand med den imod ham staaende fiendtlige General, saa er dette ingen Bevæggrund for os til at giøre det samme. Vi forfølge vor Seier, og Gud har dertil givet os Kraft og Villie. - See De til Hr. General, hvad De foretaget Dem, og styrt ikke atter en Stad i Fordærvelse; thi De veed hvad den forbittrede Soldat vilde tillade sig. hvis Hovedstaden blev taget med Storm. Vil De betynge Dem med Parises Forbandelser ligesom med Hamburg. - Vi ville rykke indi Paris forat tage de Retsindede i Beskyttelse mod den Plyndring, som truer dem fra Pøbelens Side. Kun i Paris kan en tilforladelig, Vaabenstilstand have Sted. De vil, Hr. Marschal, ikke miskiende dette vort Forhold til deres Nation. - Jeg giør Dem, Hr. Marschal iøvrigt opmærksom paa, at det, naar De vil underhandle med os, er besynderligt, at De imod Folkeretten tilbageholder vore med Breve og Hverv afsendte Officerer. I den conventionelle Høfligheds sædvanlige Formler har jeg den Ære at kalde mig, Hr. Marschal, Givet i mit Hovedqvarteer, den 1ste Juli 1815. Deres tienstvillige. Blücher.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Naney, den 9de Juli. Man veed nu ganske tilforladelig, at Hs. Majestæt Keiser Alexander har erklæret, at han bestemt af den franske Nation forlanger Napoleon Bonapartes Udlevering, og at 200,000 Mand russiske Tropper skulle blive i Frankrig indtil denne ufravigelige Betingelse er opfyldt. - Adskillige Landsbyer i Lothringen, hvori man fandt myrdede i Soldater af den allierede Armee, ere blevne afbrændte.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Manheim, den 8de Juli. Kronprindsen af Würtembergs Armeecorps, som nylig var brudt op fra Egnen af Strasburg mod Naney, vender, ifølge de nyeste Efterretninger, igien tilbage.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Det ved Strasburg staaende Storhertugel. badenske Armeecorps skal afløses af 18 østerrigske Batailloner og 22 Escadroner, og marschere til det Jndre af Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
- De erobrede franske Provindser blive inddeelte i forskellige Gouvernementer, og administrerede i de Allieredes og de tydske Fyrsters Navn. Det er billigt at disse paa enhver Maade blive holdte skadesløse for al den Elendighed, Frankrig har bragt over dem og deres Undersaatter. De skulle ogsaa have Deel i de Contributioner, som skulle hæves i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Overthinen, den 10de Juli. Jgaar gjorde General Rapp med en betydelig Magt fra Straf burg et Udfald til Over= og Mellem Hausbergen mod den østerrigske Division Majuchelli; men blev efter en blodig Kamp trængt tilbagetil Strasburg.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Brussel, den 13de Juli. Vor Arveprinds er igaar afreist til Paris. Antallet af de i Paris indrykkede allierede Tropper beløber sig til 120,000 Mand; men en stor Deel opholdt sig ikke i Staden, men fulgte efter Levningerne af den franske Armee, som trække sig bag Man regner at 600,000 Mand siden Felttogets Aabning ere komme igjennem Charlerøi og Omegnen. Blandt de i en Vogn, der tilhørte Bonaparte, fundne Gienstande var ogsaa en rigt gallonneret Kiole, en Kaarde af massivt Guld og Marie Louises Maleri.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
- Som man forsikkrer har Commandanten i Conds ladet Oberst Gordon, som Ludvig den 18de havde sendt til ham som Parlementair, skyde paa Glaciet.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Haag, den 15de Juli. Jfølge et Kongel. Deeret erholder Prindsen af Oranien, til Belønning for hans ved Quatre Bras udviste Tapperhed Sontsdyk til et Patrimonialgods, og et Slot skal der bygges ham til Ære. - Som bekiendt var, endog efterat Conventionen var sluttet, det Rygte bleven udspredt, at det i Paris var kommen til blodige Optrin Aarsagen dertil var sandsynligen følgende: Hertugen af Wellingtor havde sendt Obersterne Stavely og Torrens som Parlementairer, ledsagede af en Trompeter, til Paris. Nogle Oprørere skiøde fra Vinduerne paa dem, dræbte Trompeteren og saarede en af Obersterne i Skulderen.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
- General Leval, Commandant i Dünckirchen, har den 6te d. er. klæret sig for Ludvig den 18de. Stæderne Gravelines og Vinordergen have ligeledes plantet den hvide Fane.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
- Bonapartes forrige Adjutant Cambaceres og General Dumouli ere bragte til Fæstningen Corverden.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
London, den 11te Juli. Den provisorske Regiering i Paris skal endnu til sidste Øieblik hav været af den falske Mening, at Østerig og Rusland gjerne havde see at Napoleon den 2den var bleven udraabt til Keiser af Frankrig. Jacobinerne ere meget utilfredse med de offentlige Anliggenders nærværende Vending, ikke af Hengivenhed for Bonapartes Sag, men ford de ere overbeviste om, at deres Jndflydelse vil være forbi. - Vi haabe, at Hertugen af Wellingtons Jndflydelse vil bringe det saavidt, at ogsaa de sidste Spoer af Jacobinismen blive udslettede, de oprørske Soldater afvæbnede, og alle Kunstværker igien tilbagegivne til deres forrige retmæssige Eiere, forat betage de overvundne franske Soldater de Trophæer, af hvis Besiddelse de pralede saameget. Man er her af den Mening, at Bonaparte endnu befinder sig ved Armeen bag Loire.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
- Mellem de royalistiske Generaler i Vende og Bonapartes Generaler er sluttet en Convention. De i Paris udkommende Journaleforsikkre, at Venderne have gjort dette efter Kongens befaling. Den franske Armee, som var i Paris, har taget sin Retning til Orleans.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Stockholm, den 10de Juli. Hs. Kongel. Majestæts Tale til Norges Storthing fremsagt den 5te Juli 1815 af Rigsstatholderen Hs. Excellence Hr. Grev v. Essen. Gode Herrer og norske Mænd, Præsident og samtlige Medlemmer af Norges Storthing!
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 21de Juli. Hamburg, 615 Procent. 2 Mk. Dato. 625 - a vista Amsterdam, 575 - 3 Md. Dato. London, 23 1/2 R. f. 2 Md. Sigt. Species 615.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Kiøbenhavn, den 21de Juli. Mandagen den 21de Juli, om Eftermiddagen Kl. 6, bliver Cour hos Hs. Kongl. H. Hertuginden af Augustenborg for Damer og Kavallerer paa Frederiksberg Slot.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
En overordentlig Coureer, indtruffen den 19de om Aftenen hos den Kongel. franske Gesandt, Marqvis de Bonnay, fra Paris, hvorfra han var affærdiget den 10de dennes, har hidbragt den behagelige Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen af Frankrig vendte tilbagetil sin Hovedstad den 8de og blev modtaget der med, om muligt, end større Glædesbeviisninger, end da han forrige Gang holdt sit Indtog der i Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Det af Hs. allerchristeligste Majestæt udnævnte Ministerium bestaaer af: Fyrst Talleyrand, Præsident i Ministrenes Conseil, samt Statsminister og Statssecretair for Departementet for de udenlandske Sager; Varen Louis, Statsminister og Statssecretair for Finantsdepartementet;
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Hertugen af Otrantes, Statsminister og Statssecretair for Politiedepartementet:
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Baron Pasquier, Statsminister og Statssecretair for Justits departementet Seglbevarer;
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Feltmarschal Gouvion St. Cyr, Statsminister og Statssecretair for Krigsdepartementet;
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Hertugen af Richelien, Statsminister og Statssecretair for det Kongelige Huus. Greve de Jaucourt, Statsminister og Statssecretair for Marinedepartementet.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Ministeriet for det Indre er foreløbigen betroet til Baron Pasquier, Justitsminister.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Kongen har ved at udnævne disse Hs. Majestæts Ministre udtrykt sig saaledes :" Da Vi ville give Vort Kongeriges Regiering en Eenheds- og indbyrdes Forrindelses=Karakteet, som foranlediger Vore Undersaatte til at sætte fuldkommen Tillid til samme, saa have Vi befalet " m. m. Privatrreve melde, at Bonaparte har søgt at indskibe sig til America, men at man ventede i Paris, at han vilde blive anholdt enten forinden han kunde naae en Havn, eller ogsaa paa Søen ved de engelske Krydsere.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
De Kongel. Regalier, som skulle bruges ved forestaaende höie Kronnings- og Salvingsfest paa Frederiksborg-Slot den 31te d. M., blive forinden offentligen at see paa Rosenborg. Slat förstkommende Mandag, Tiralag og Onsdag, den 24de, 25de og 26de d. M. om Formiddagen fra Kl. 10 til 1. Indgangen er igiennem den store Slotsport og Slotsgaarden, op ad Trappen til Riddersalen; Udgangen fra Salen er ned ad den lille Trappe, som fører til den grønne Broe i Rosenborg, hauge. Indgang i Slottet tilstædes ikke uden velklædte Folk, og ingen har Tilladelse at opholde sig i Salen, men enhver er forbunden at blive gaaende og at forlade Salen efter cen Omgang om Bordet, hvorpaa Regalierne staae, Hauch, Overhofmarschal. At Jngen tillades, forinden Deres Majestæters Kronningsfest er forbi, at see Frederiksborg=Slot eller Kirke, saadant bliver, efter Hans Excellence Hr. Overhofmarschal Hauchs Befaling, herved offentlig bekiendtgjort. A. Giede, Slotsforvalter paa Frideriksborg=Slot.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Efterat det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie havde med Hensyn til Medicinal-Politiet nedlagt for Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst Forestilling, angaaende et Jndførselsforbud af brændte Kaffesurrogater, har Allerhøistsamme under 23de f. M. allernaadigst resolveret saaledes: Vi ville have Jndførselen af brændte Rødder, Bønner og overhoved alle Kaffesurrogater fra Udlandet til Hertugdommene Slesvig og Holsteen forbudet. Denge allerhøieste Befaling, og at i Overtrædelsestilfælde den S. 177, i Toldspeordningen af 8de Juli 1803 bestemte Confiscationsstraf findes Sted, sekiendgiøres herved til Enhvers Efterretning: Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 15de, Juli 1915. Schlstedt. Oldenburg. Stoud. Schleyer. Thaarup. Toft. Knuth. Thonning. Møller. (L. S.) Lange, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Den ondartede Sygdom, som efter den herfra under 19de f. M. skeete Bekiendtgiørelse har yttret sig imellem Hundene, er efter de derom indhentede Oplysninger endnu ikke ophørt, og de Virkninger, som en saadan syg Hunds Bid har frembragt hos Mennesker, have derhos været af et meget betænkeligt Udseende; ligesom og Sygdommen i Hundedagenes Varme kunde befrygtes at tage en alvorligere Vending. Paa Grund heraf og i Medhold af Placaten af 6te Marts 1789 finder jeg mig derfor i den Nødvendighed at advare Kiøbenhavns og Forstædernes Jndvaanere om, ikke at lade deres Hunde løbe løse paa Gaderne, men holde disse inde, og saavidt muligt under nøie Tilsyn; thi i Tilfælde at saadanne extraordinaire Foranstaltninger herfra blive trufne, at den i Placaten af 19de f. M. ommeldte Opfangning af paa Gaderne løsgaaende Hunde, ei indskrænkes blot til den i Placaten ommeldte Tid fra 4 til 7 om Morgenen, men foretages paa enhver anden Tid af Dagen, som dertil maatte findes passende og bestemmes, maa Enhver tilskrive sig de i Placaten af 23de Juni 1813 benævnte Følger som fordem flyde af at lade deres Hunde gaae løse paa Gaderne.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
Kiøbenhavns Politikammer, den 18de Juli 1815. A. Kierust. Suivant les renseignements, quion a pris, la maladie des chiens, dont om a deja fait mention le 19 du mois passe, naa pas encore cesse, et les effets, qula produit la mersure drunchien attaus de cette maladie, om paru bien dangeraux. Comme on pourreit craindre, que la maladie naugmentat par lachalour de la canicule, je suis oblige de prevenir les habitans de Copenhague et ceur des faurbourgs conformement at placard du 6 Mars 1789de ne point laisser courir leurs chiens dans les rues, mais de les garder signeusement à la maison. Par consquent chacun simputera les suites mentionnees, dans le placard du 25 Juin 1815, en cas quion fat oblige de prendre des mesures extraordinaires pour faire enlever leschiens a toute heure de la journee. Direction de la police de Copenhague, le 18 Juillet 1815. A. Kierulst.
Berlingske Tidende, 1815-07-21
J Forbindelse med min Bekiendtgjørelse af 18de dennes, bringen jeg herved endvidere til offentlig Kundskab: at, da Hans Majestæt har behaget under 19de denne Maaned at forandre den i Placaten af 25de Juni 1813 indeholdende Bestemmelse om Tiden af Dagen, paa hvilken løse Hunde i Kiøbenhavn og dens Forstæder skulle optages, derhen, at saadan Optagning, naar Hunde Sygdom yttret sig, der lader befrygte Fare for det Offentlige, maa efter Politiets Foranstaltning iværksættes til ubestemte Tider af Dagen, vil under nærværende Omstændigheder forbemældte kongelige Resolution blive sat i Udøvelse. Kiøbenhavns Politiekammer, den 20de Juli 1815. A. Kieruff. Suirant le placard du 18 Juillet je previens les habiteus de Copenhague et ceur des faurbourgs, que ra Majeste a bienvouluchanger le placard du 25 Juin 1815, pour cequiconcer. nelesheures d'enlevement des chiensqui courent dansles rues, var unne ordonnande du 19 luillet, qui permet à la police de faire enlever les chiens i des henres non særkes, en cas que la maldie des chiem devint dangereuse pour le paplie - er que les circonstandes actuelles exigent Pexecution de la dito erdannande du Ro Direction de la Police de Copenhaque, le 20 Juillet 1815 A. Kierult.