Berlingske Tidende, 1797-06-02
Manifestet, som er dateret Hovedqvarteret i Palmanue. anden 3de Maji lyder saaledes: Buonaparte Generalen det for den nalienske Armee. Medens den franske Armee er engaaeret i de trange Paaer af Stegermarit, og har laa langt bag sig Jtalien og de fornemie at Armeens Eiablisse. menter, i hvilke blot et lidet Antal Datailloner vare blev de tilbage, opfører Regieringen i Venedig lig paa følgende Maade og Den benytter sig af Dellig Ugen til at bevæbne. foruden 30 Regimenter Slave . Bønder forg. niserer samme i adskillige Forpler, og sender dem til forsken. ge Egne, som at ophæve Communitionen imellem den tran ste Armee og de Provindser som vare Ryggen paa ange: Fra Venedig gaae overordentlige Commissairer, under Manitioner at alle Slags og et stort Antal Kanoner for at fuldende de forskellige Corps d. Armerts Organisation Man lader paa det faste Gebet af Venedig arrestere alle dem som have taget vel imod og man beviser de største Velgierning. ger og den største Tillid mod demod som man veed at have og rasende Hadinde Franske og i Blandighed de 4 Sammensværgede Verona som Pravedigeren Pigelser; Ma neder siden havde lader arrestere fordi de havde giører udtatil at mørde de Franske a Paa Kanghusene og alle ovente ge Pladser i Venedinansulterer og mishandler mande Franske. og giver dem de fornærmende Mavne greben Kong. mordere og Atheister. De Franske maae brand og hører. Venedig og strax derpaa forbyder man dem at komme inden. igien. Man betaler Folter Paang ingen Detona at gribe til Vaaben, de forskjellige Forvadringer at undersen. re, og at begynde en nye stemansk Vester. Det istkommen den hellige Marensses Løbe, stor de ventianske Officerer, giøre det Ordforog sandt Jtalien er de Franskes Grav. Præsterne prædite fra Præditestolene Korstog imod de Fr. ske - og Præsterne i det Venetianske sige aldrig andet hvad Regieringen vil. Pamahlers, listige Proclamation og andumiske Breve bliver trykte i adskillige Stæder, og gyndt at sætte alle Hoveder aldring og sen Saar, be Trykkefriheden lille er tilladt, og under en Regiering. ligesaameget frygtes som i Studedalskes, forlægge D. trotterne og forfærdige Skribenternanter, uden hvad St. ter vil. Alle degunstiger i Begyndelsen Regieringen troe de Profecter. Det franske Blod finder fra alle Sider, paa Landeveie opsanger man vore Compoler vore Courerer og om staaer i Forbindelse med Armeen. J Pada mod man en Bataillonschef og sande Franskmænd. J Can ligne de Mont blive vore Soldater afvæbnede og mangtrePaa Landeveiene fra Mantua til Legnaad og fra Cassen. Nerang blive over og Franske myrdede og To fra Datailloner som igien vilde stad til Armeen mede ved Kl. en Division af den nen anske samme som vil sætte saa deres Giennemmarch Dilkommer til en haardnattet Kan og veretavre Soldater haner sig Velen, ved at slaae den er leie Kiende paa ingen og J Varaaille kommer det. en anden Kagining og Desengane maae man paa nye staa allevegne ere de Franske mindre talrige; men man og vel at man atteregner de nendtlige Datailloners Stor naar samme kun bestaaer af Lommordere ogsaa anden PaaDagbleve alle Fransk under Ringen med Klotterne mør Verong. Man skaaner hverien de Syge i Dospitaler, eller dring som reg Bedring, og gaae omkring paa Gade at spadsere og man kaster dem i Frid, i hvilken Flød igiennemberede med Dattestik opgiver deres Liv. D. frans bleve myrdede og J Dage beleier den dertianske Armes dag Kasteller eller Slotte i Verona. Den noner, som de havde opplantet antager man fra dem med Be sonetten. Man skader paa Staden og den bevægelige Colnedsom herpaa kommer til slaaer disse Nederdrægtige og K. gandske paa Kinge og giør og til Kangens hvoridig adskillige venctioniske Caneraler, god og og Den fra Consuls Hans i Kante, Dalmatien bliver sluttet i Dra Et penetiansk Stidtagen enesterrigsk London under sin Ben telse, og atskaber mange Kanoner paa den franske FregarDreng Repudiske Sted. Jtaliens Dele er det fører tilleg saa Kangner og har kunge Mand : een tiget skadte desandt Havnen og der eier Senat, Betaling. Da den unge og agte Langer. Lieutenant deelle Stid glen angadet af Kortets Sands og Admir Galleien og var kunet Pilland borte fra begge drian. han sin Kampaa at give signede Stadsrummer stiver lene midt under en Karteskaag og paa Fordætter, og en Tale, garformelde sige Mander men bliver ude. paa Stadensdanne Mandgad nøier saa Skan og forsalgral Chalved paa høite befandt sig venetig Soldater, som med Prer brædte mange Franske, dersøgte de sig ved at svømme. En Styrmand som ved mange. at var blevengaaret spaa og overalt blødende, et saalet. ved Hielp af et Stykte Træe, at komme til Land ved lettet i Havnen; men Commandanten selv hugger med en den ene Haand af ham Formedelst disse anførte Besværinger, og videre amborved den 2de Krigel i den agte Afdeling af Depubliken. tigtseng og formedelst paadrivende Danstændigheden serdrer Generalen en Thei den franske Minister ved Repuen Venedig til at begive sig bort fra benævnte Sandgaden. den venetianske Republige forskiellige Kantere Landar og paa det faste Land at Venedig at bogle saanden. er bort derfra betaler de forskellige Divennegenerale handle Republiken Venedigs Tropper sendtlig og ander paa det faste Land at lade nedgive den hellige Maren. løde. Enhver skal i Morgen ved Parolen laae nærmer strur, i Henseende til de videre militaire Operationer. Bilonaparte. Da dette Manifest var bleven oplæst i gode Raade stede der saman er dagt Stille som var halgen at Prebedrøvelse over de Franske der havde et Livet tilladestianske. Der blev paabudet, at Divertages Budskade trykte og de Gremplarer meddeles hver Medlem af landet. Dumelard havde iforveien holdt en Tale, hver viste, hvilken streng Pavn Vauctionernes Forbrydelser. fordrede. Directoriet tilkommer det at foreslaae Fre et formelig Krig mod Vauctionerne. Man har landia, siger Redacteuren for i Dag, der samme Mod tillade Følgerne Trode som til at begaae Forbrydelse. S. eet i Venedig, som med Ret var derumret over de Følger adets Forbrydelser vilde have sagte Middel til at unddre og de Franskes Havn, og deres egne Undersaatteres For frelse. Dagen erklærede i en overordentlig Forsamling den nærværende Regiering var Folket til Byrde, og at den et Got mere kunne skifte. Han har derfor indbudet alle natorer til frivilligen at nedlægge deres Poster, og overleet dem til en Commission, som med General Buonaparte, matte skulde blive udnævnt. Dette Forslaglen antage. en Stemmesterhed af 32 mod J. Medlemmerne a lille Raad ere arresterte. Den hele franske italienske Armer besætter nu det veuction. Fedet. Disse seierrige Legioner af de frygteligste Armeer tona behøver ikke megen Anstrængelse for at tilintetgiør, vendigt og forhadt Aristoerate Vor Generale Viisdom. Færdighed i at tage Beslutninger gende Bergen for at de navn skal blive ligesaa prominoksomheder alle reelser, kunde værke sammes Retfærdighed. J Dag veed man gede at det venctianske Gouvernement har sendt nogle putationer til General Buonaparte med forskellige ind det Paniativer som af ham ere blevne forkastede, . den en Senget herpaa havde besluttet at ophæve Meuermenter, at oprette en Jnterims Regiering til den enten Religheds Vedligeholdelse, og bede den franske Genera. toel, at indføre en anden Regieringsform til føltets Vel Vien, den 20de Maji.