Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-04-26
(Forlangte Jndrykkelse. Mad for Mons, eller hvad en tobenet Kat kanhedde. Det hendte sig engang udi en Bye, (Jeg siger ikke just, at det var Thy Kiær og jeg, vi gjorde der en Handel, Da saadant er vor Vandel, Men da vor Handel var tilendebragt, Og alt fornødent derudi var sagt, Kom til mig en tobenet Kat, Med sine Kløer han mig tog fat, Ja satte Klo udi mit Ansigt - sy Saa slemme Kløer findes knaxt i Thy - Kiær slaae ei mig, jeg derom bad, Og med din Riven være lad, Gaae heller hen udi et Huus, Hvor du kan troe at finde Muus, Og lad ei oftere slig Udaad see, Mod nogen fremmed Mand i E; Thi da du muligt mister din Credit Og derpaa følger gierne en Fallit. Gaae hiem, klip dine Negle! Og lad os andre seile. Læsere af Landoec. Tid. eller af Correspondenten vil den betydelige Frembringelse være i Erindring, som Hr. Drewsen i afvigte Sommer avlede paa en Tønde Land, af det Slags store Kaaltabi, der kaldes Rotabaga. De vare udplantede, en Alen fra hverandre, i Fiirkant, efter Snor, for at kunne, med Hestelugeskuflen holdes nemmest reene. Middelvægten var 3 1/2 Pd. hver Rod, men mange 8, 10 a 12 Pd. Henmod8000 Pd., Rod og Top sammenregnede, avledes paa hver Skieppe Land, efter to Lod Frøe. - Jfølge Møpiins, Geheimeraad Thaers, Thorsengs, Generallieutenant Juuls og Fleeres Meddeelelser regnes 3 1/2 Lpd. heraf ligemed 1 Lpd. got Hør til at fore med. Da en Tønar veier omtrent 2000 Pd. eller 12 1/2 Lpd. en Skippe altsaa 1 1/2 Lpd. eller 25 Pd., er det lidt over 2 Skiepper mod 1 Lpd. Høe. (Et Lpd. tørt Køverhøi skal have veiet 5 Lpd. i sin friske grønne Tilstand, altsaa 5 Pd. grønt Kløver mod 3 1/2 Pd. Kaaliabi). Mod et jevn Læs Høe paa 50 Lpd. regnes omtrent 15 Tdr. eller 3000 Pd. Retabaga, Rod og Top med hinanden. Det avlede paa forbemeldte Tønde Land gierde henmod 62000 Pd., der ved at opførres vare ligesaa gode som 21 Læs Høe a 50 Lpd.; altsaa omtrent paa hver Skieppe Land 2 1/2 Læs. Høe. - Der ere tillige de to Fordeele ved dem, at de aldeles ingen Skade tage af Frosten, og at Kreaturene elske dem i høi Grad, naar de engang har faaet Smag, paa dem. - J Lolland ere der adskillige Huusmænd, der kiende dem og derfor plante en Skieppe Land eller to dermed, helst hvem der fattes Høe. I endeel andre Lande ere de ganske almindelige, saavel til Foder, som i Kiøkkenet, ligesom Kartoflerne. - Ved at forskrive Frøe har Adskillige faaet af et feil Slags. Derfor have Forskjellige her i Stiftet forskrevet fra Hr. Drewsen selv, hvis lille Forraad dog er sluppen for tidlig; men i Aar sætter han flere til Frøe. - Da her i i Stiftet ere ikke Faa, ogsaa i selve Landboemængdens Stand, som got kiende andre Kaalrabi og have lagt Mærke til, at end ikke af Kartofler kan paa lige Piet avles saa meget som af underjords Kaalrabi, og som derfor ønske at kiende dette Slags, hvis Rød skal være større end de sædvanlige, er af det fra Hr. Drewsen forskrevne Frøe Noget Lidet modtaget paa Adressekomtoi et, for at u leveres til Begietende, som ville igjen anvende nogle af de avlende Rødder til Frøe trækning og maastre de meddele fremdeles til de derpaa opmærksomme i deres Kredse. - Jfald nogen Læser heraf skulde ved egen Erfaring kiende efter nogen Sæd, større Frembringelse paa lige Areal, vil Meddelelse derom blive med Taknemlighed modtaget i dette Blad, eller i Correspondenten, hvis Redacteur er Prof. Be trup, i Kiøbenhavn. Frederiksborggade Nr. 138.