Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Under St. Poulskirkens Kuppel finder det samme Phænomen Sted paa en end meere forhausende Maade. Stemmen, saa svag den end monne være, gjennemløber hele Kredsen af den indre Hvelving og brækker sig paa et givet Punct, hvor den bliver stærk og let forstaaelig. Kirkernes Jnstrument, Instrumenternes Konge, er Orgelet. Jntet andet Jnstrument kan sammenlignes med dette i Mangfoldighed, Kraft og Omfang. Orgelet er et Barn af Middelalderen, den christelige Musiks Organ; dybt og alvorligt som Troen, uefterlignelig i dets grandiense Effecter. Jeg har seet et Orgelværk i Haarlems Cathedralkikke, mod hvilket alle Englands og Frankrigs Orgelværker kun ere Børneleg. Kirken er større og høiere end Vestminster=Abe diet. De kjæmpemæssige hvide polerede Rør fra øverst til nederst liig svære Sølv=Søiler, opfylde Kirkens hele nederste Fløi. De ere Kæmpens Lunger; de udstrømme Torden, der leder den puritanske Palmodie af 3000 Stemmer. De Udpyntninger (Præludier), som Organisten anbringer mellem Palmerne, ligne Uhyrernes Leeg ved Havbredden, eller Vavernes Brænding naar Orkanen pidsker imod Klipperne. Blæse=Instrumenterne efterligne Menneskenes og Dyrenes, Stemmer. Saaledes er f. Ex. Andens Lyd liig Clarinettens og Obonens, Hanens lig Trompetens. Den mærkværdigste blandt Sangfuglene er Papagøien, da den efterligner den menneskelige Stemme med Talent og Nøiagtighed; dens Toner danne sig i Strubens Baggrund; Lord Kelly havde en Papagøie, der sang god save the King fuldstændig og uden en eneste Feil. Man kunde ogsaa føre en Samtale med den, som: "Kom og giv os en Sang." Det er Søndag og om Søndagen synger jeg ikke. Det gjør intet, lad os faae et lidet Stykke. "Jeg er forkjølet, kan Du ikke høre hvor hæs jeg er, En Dame, det gjorde meget af den berømte Brahams Sang, tog gjerne sin Papagøie med i Logen. Da B. engang var i Selskab hos hende kommer Papogøien ind med de Ord: Braham giv os en Sang. Der blev almindelig Latter, og da man taug vedblev Papagøien: "Naa vil Du ikke Braham saa vil jeg. Og nu begyndte den ganske i Bs. Cadenz, Sangen rule Britania, saa B. af Forhauselse ikke kunde komme til sig selv igjen. Dette er den samme Papagøie Virtuos for hvem Madam Catalani engang, forhauset over hans Talent og Stemmes Omfang, kastede sig - paa Knæ. Naar Fuglenes Sang lider Mangel paa Mangfoldighed, naar Melodierne, som de improvisere, ere ufuldstændige og altid de samme, saa kan derimod sielden det meest fuldkomne Jnstruments Tone sættes i Sammenligning med Qvaliteten, af Fuglens Stemme. Nogle Jnstrumenter, f. Ex. Fløiten, have ogsaa kun 2 Octaver, der begrændser deres Hjelpemidler og deres Magt i en meget snæver Sphære. Clarinetten, et meget skarp og ofte ubehageligt Jnstrument, var dette endnu mere forinden Nøglerne Klapperne) bleve opfundne til dets Lettelse. Bassunen, som Hebræerne og Romerne benyttede ved Triumf og religiøs Høitidelighed, var aldeles gaaet tabt og fundet igjen ved Herculanums Eftergravelser. Mundstykket var af Guld og Legemet af Erts. Kongen af Neapel gjorde Georg den 3die en Foræring med dette Curiositet, og efter dette Mynster lod Georg gjøre de KaabberBassuner, som siden bleve indførte ved alle europæiske Regimenter, og gjøre en saa herlig Effect ved al Militair=Mu fik. Trompeten, som kun faa forstaae at bruge rigtig, er hos Russerne bleven til et Concert-Jnstrument. Da den berømte Baillot var i Moscau, blev han af Fyrst Potemkin ført i et mørk Gallerie, hvor en Trompetconcert skulde opføres. "Sligt har jeg aldrig hørt, sagde B., det er jo en Musik som fra en anden Verden, og jeg har intet Begreb om, ved hvilke Midler saadanne Effecter kunne skabes. Man kom med Fakler og B. saae nu 200 Soldater opstillet, hver en Trompet i Haanden, men Trompeterne af forskjellige Længder, lige fra 20 Fods til een Tommes Længde. Hver Jnstrument havde kun een Tone og 200 udfordredes for at udføre Handels Concert og de 200 Jnstrument=Mennesker havde angivet deres Noder saa godt og holdt saa rigtig Takt, at Udførelsen var saa god, og selv bedre end man havde kunnet vente det af virkelige Musici. Et sædvanligt Orchester vilde neppe for hver Node have afgivet samme Kraft, samme Reenhed og samme Volumen. Chas S. et nyt Billardspil. Reglerne. Saasnart Spillet efter a qui (der gives som i Caroline) er begyndt, da spilles med og paa alle i Baller, alt efter eget Godtbefindende og eftersom man finder, der er Prise til. Dette Spiafviger altsaa fra alle andre deri, at hver Ba kan i Spillet afvexlende bruges som Spillebald; dog, blive Ballerne 1 og 2 gjorte, da skal Spillerne spille an med disse, men de næste Stöd, kunne igjen spilles med og paa alle de andre Baller. Partiet tælles til 100 og hver Bal uden Undtagelse (Caroline i alle Huller) 5 Points. For Carambolage og Forbistod tælles aldeles ikke. Forlöbere tælle, som i Caroline, for ModSpilleren.