JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Hans Majestæt Kongen tilraadte i Morges Reisen til Hertugdommene Slesvig og Holsteen. Jgjennem det Kongelige Danske Cancellie er følgende Allerhøieste Anordning angaaende Provindsial=Stænders Jndførelse i Danmark udkommen. "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, a. &c. &c. Gjøre vitterligt: at Vi, for desto fuldkomnere at sætte Os og Vore Efterkommere paa Tronen i Stand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme Vort kjære og trofaste Folks Tarv, og for derved tillige at knytte de Baand desto fastere, som forene Kongehuset med Folket, saa og bidrage til Almeenaandens Oplivelse, have besluttet Os til, i Vort Rige Danmark, ligesom i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen, at indføre raadgivende Provindsial=Stænder. For at forberede en til Vort landsfaderlige Øjemeed svarende Fuldbyrdelse af denne Vor Beslutning, have Vi foreløbigen ladet Sagen gjennemarbeide, og, uagtet den ikke endnu er modnet i den Grad, som behovedes, for at den allerede kunde i alle sine Dele ordnes ved fuldstændig Lov, saa have Vidog fundet det passende, nu at kundgjøre de almindelige Bestemmelser, der skulle tjene til det faste Grundlag for den Indretning, som Vi ville give Provindsial=Stænderne i Vort Rige Danmark J foranførte Henseende ville Vi herved allernaadigst have anordnet, som følge :S. 1. Der skal i Vort Rige Danmark være to Forsamlinger af raadgivende Provindsial=Stænder, een for Sjællands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter samt for Island, og en anden for samtlige fire Stifter i Nørre=Jylland. S. 2. I enhver af disse Forsamlinger indtræder et saadant Antal af deres Medborgere dertil udnævnte Mænd, som Vi nærmere ville fastsætte. Valgrettigheden udøves, under de nærmere Bestemmelser og i den Orden, som Vi ved en særskilt Anordning derfor ville foreskrive, af Grundeierne i Stæderne og paa Landet; hvorhos Vi dog, i Betragtning af den faste Besiddelse, som Vore Love hjemle Gaardfæstere, ogsaa ville give dem Adgang til Deeltagelse i Valgene. Paa lige Maade skal Grundbesiddelse være en nødvendig betingelse for Valgbarheden; og skjøndt Vi i Almindelighed ikke ville udelukke de af Vore Embedsmænd, der tillige ere Grundeiere, fra at tage Sæde i Stændernes Forsamling ger, naar de dertil vælges, saa kan dog ingen Embedsmand, der er forsynet med en af Os underskreven Bestalling eller Ordre eller Confirmation, modtage saadant Valg, uden dertil først at have erhvervet Vor allerhøieste Tilladelse. S. 3. Vi ere derhos findede at udnævne Medlemmer af Universitetet og af Geistligheden til at tage Sæde i ProvindsialStændernes Forsamlinger, og efter Omstændighederne enkelte Andre, som Vi, med Hensyn til deres Stillinger og Egenskaber, maatte finde dertil særdeles egnede.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
J. 4. Forinden Vi udgive nogen Lov, der har Forandring Vore Undersaatters personlige eller Eiendoms=Rettigheder eller i Skatterne og de offentlige Byrder til Gjenstand, ville Vi lade Udkastet til en saadan Lov forelægge for begge Stændernes Forsamlinger, eller, forsaavidt den kun angaaer een eller flere enkelte Provindser, da for de Provindsial=Stænder, hvorunder samme høre, for at Stænderne kunne tage Lovforslaget under Overveielse og derover afgive allerunderdanigst Betænkning. s. 6. Naar Provindsial=Stænderne finde Anledning til at ønske nogen Forandring i Landets almindelige eller de samme vedkommende Provindsers særdeles Love eller Indretninger, eller de maatte finde dem beføiede til at føre nogen Besværing over Maaden, hvorpaa Lovene overholdes eller Indretningerne bestyres, kunne de derom giøre Os Forestilling og Forslag; hvorefter Ve ville tage saadant Andragende under Overveielse og derpaa afgivVor Beslutning. S. 6. Da Vi ansee det gavnligt, at der inddrømmes Provindsial=Stænderne Medvirkning med Hensyn til Communernes Anliggender, saa ville Vi have taget det under Overveielse, hvorledes dette lader sig udføre, og derpaa tage nærmere Bestemmelse i saa Henseende. 5. 7. Provindsial=Stænderne træde sammen, naar Vi indkalde dem. Dette vil skee hvert andet Aar; men naar dertil maatte være Anledning, ville Vi desuden foranstalte overordentlige Samlinger af Stænderne. Hvorlænge Forsamlingen maa vedvare, ville Vi hver Gang bestemme med Hensyn til Omstændighederne, og derefter ville Vi lade Forsamlingens Opløsning for kynde for samme. s. 8. Saavel angaaende Antallet af de Mænd, der skulle udnævnes til Medlemmer i hver af Provindsial=Forsamlingerne, som om Antallets Fordeling paa de forskjellige Districter, saa og omde nærmere betingelser for Valgrettigheden og Valgbarheden, samt Fremgangsmaaden ved Valgene og i Stændernes Forsamlinger ville Vi meddele de fornødne nærmere Bestemmelser. Men for inden noget endeligt Udkast til disse yderligere Lovbestemmelser forelægges Os, ville Vi lade nogle oplyste Mænd fra forskjellige Dele af Riget sammenkalde, for at tage de Gjenstande, som saa Henseende blive dem forelagte, under Overveielse, og derover meddele deres paa Sag= og Localkundskab grundede Mening, Saafremt der i Tiden skulde findes Anledning til nogen Forandring i disse yderligere Bestemmelser, vil saadan Forandring dog ikke blive iværksat, forinden Vi, i Overeensstemmelse med §. 6, derom have indhentet Stændernes Betænkninger. Givet a. &c.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Jgjennem det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie er den 28de Mai udkommet følgende Anordning angaaende ProvindsialStænders Jndførelse i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark a. &c.; Gjøre vitterligt: Ligesom Vi, med Hensyn til den af Os for Hertugdommet Holsteen skeete Tiltrædelse til det tydske Forbund, allerede forhen have besluttet at indføre i dette Hertugdom en med Tider og Forhold passende stændisk Forfatning. saaledes ville Vi ogsaa have Vort Hertugdom Slesvig tildeel en saadan Forfatning, og derved give samtlige Vore troe Undersaatter i begge Hertugdømmer et nyt og varigt Beviis paa Vor urokkelige Tillid, samt Vor udeelte Hyldest og Kjærlighed. De, til saadan Forfatnings hensigtsmæssigste Indførelse fornødne, for Hertugdommet Holsteen trufne Indledninger og Forberedelser, paa hvilke Vi landsfaderlig have været betænkt, skulle derfor udvides til Hertugdommet Slesvig. I Særdeleshed skal i begge Hertugdømmerne Administrationen adskilles fra Justitsvæsenet, og med Hensyn hertil oprettes en fælleds Over-Appellations=Ret, hvilken tillige skal være den øverste Instants for Hertugdommet Lauenborg. Samtidigen med disse nye Indretninger skulle Stænderne træde i Virksomhed, for at der ved en passende Deeltagelse i Forvaltningen kan hos Vore troe Undersaatter end mere oplives Sands og Nidkjærhed for det almeene Vel, samt at den paalideligste Kundskab om Midlerne til at fremme dette Vel kan forskaffes Os- og derved det Baand, som forener Vort Kongelige Huus med Vort Folk, knyttes end fastere. For at grundfæste Stændernes Forhold, ville Vi allernaadigst have anordnet Følgende: S. 1. Først skal der i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen, indføres Provindsial=Stænder, hvilke, i hvert af disse Hertugdømmer særskilt, forsamles som raadgivende Stænder, med fuldkommen lige Rettigheder og Pligter.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Fra den 21de til den 27de Mai ere 234 Kornladning passerede gjennem Øresund; af disse vare 73 bestemte til Britiske, 48 til Hollandske og 69 til Danske, Norske og Svenske Havne: 14 til Bremmen, 5 til Hamborg, 4 til Leer, 1 til Enden, 1 til Antverpen; de øvrige Nittens Bestemmelse var ubekjendt. Fra den 28de Maj til den 4de Juni ere her i Hovedstaden, anmeldte at vært: ægteviede 18 Par, Fødte 44 Drenge 45 Piger, tilsammen 89 Døde 45 Voxne og 28 Børn, til ammen 68. Ere altsaa 21 flere Fødte end Døde. I hiin Uge døde af Alderdoms Svaghed 12; af Brystsyge 11; af Krampe 10; af Vattersot 4.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 27de Mai er Conferentsraad C. Brun, Storkors af Dannebrogen, udnævnt til Geheimeconferentsraad, med Rang i første Klasse No. 13, de Deputerede i Rentekammeret og for Finantserne, Statsraaderne T. Kongslev, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand og J. H. Meyer, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Conferentsraader; dimitteret Ritmester W. F. v. Beichmann, Ridder af Dannebrogen, til Justitsraad; dimitteret Major G. M. Klaumann til Branddirecteur i Ringkjøbing Amts søndre og østre District. Den 1ste Juni, Statsraad og Formand for Grosserer Societetet i Kjøbenhavn, C. Erichsen, Ridder af Dannebrogen, til Conferemsraad.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Bekiendtgiørelse. Veddekiørselerne, til hvilke jeg i Februar Maaned d. A. har ladet indbyde Subscription, vilde for i Aar finde Sted i Nærheden af Viborg By, i Forbindelse med Præmie=Uddeelingen for Huusdyr af udmærket Form og Race, og det saaledes, at Mandagen den 1ste August næstkommende, Formiddag Kl. 10, er bestemt til Veddekiørselerne, og Tirsdagen den 2den August, samme Tid, til Bedømmelse af de foreviste Huusdyr og Uddelingen af Præmierne for de fortrinligste deraf. Vedtægterne som fastsættes, saavel for Veddekiørselerne, som Præmie=Uddeelingen, skulle nærmere blive offentliggjorte ved Trykken, og herved bekiendtgiøres derfor kun Følgende: Præmierne for Veddekiørselerne ere: 1ste Præmie 300 Rbd. rede Sølv. 2den - 200 - - 3die - 100 - Endvidere vil der tilligemed den 1ste Præmie kunne vindes en Belønning af 100 Rbd. rede Sølv, under de i Vedtægterne anførte Omstændigheder; altsaa i Alt 400 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
For Huusdyr af udmærket Form og Race udsættes følgende Præmier: For den bedste Hingst: 150 Rbd., har den ved Veddekiørse lerne deeltaget i første Præmie, erholder den, foruden de anførte 150 Rbd. rede Sølv, en Opmuntrings Belønning paa 100 Rbd. rede Sølv. Saaledes kan en fortrinlig god Hingst herved forskaffe sin Eier 650 Rbd. rede Sølv. For den næstbedste Hingst . . . 100 Rbd. rede Sølv. - den bedste Hoppe . . . . . 100 - - - har denne ved Veddekiørselerne vundet, som ovenfor anført, første Præmie, faaer den desforuden en Belønning af 80 Rbd. rede Sølv. For den næstbedste Hoppe . . . 80 - -- den bedste Tyr . . . . . . . 50 - - -- den næstbedste Tyr . . . . . 40 - - - den bedste Ko . . . . . . 40 - - -- den næstbedste Ko . . . . . 30 - - -- den bedste Væder . . . . . . 20 - - -- den næstbedste Væder . . . . 15 - det bedste Faar . . . . . 20 - -- det næstbedste Faar . . . . . 15 - - -- den bedste Orne . . . . . . 15 - - -- den næstbedste Orne . . . . . 10 - - -- den bedste So . . . . . . . 15 - - -- den næstbedste So . . . . . 10 -De Herrer Subscribentere, og de, som have paataget sig at indsamle Subscription, ombedes at indsende de for indeværende Aar 1831 lovede Bidrag til Hr. Kammerherre og Oberst v. Haxthausen, Deputeret i Kongelige General-Commissariats=Collegium, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, der har havt den Godhed at paatage sig at være Selskabets Casserer, og paa mine Vegne at meddele behørig Qvittering. Hauch, Overkammerherre og Overstaldmester.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Dampskibet Prindsesse Vilhelmine ankom i Fredags den 3die Juni fra Lübeck, med følgende Passagerer: Expeditions-Secretair Kjerulff, Parti culiers Hagen, Fischer og Eichel; Apotheker Baagøe, Hofsangerinde Jfr. Finke, Hoffanger Wurda, Komd. Barroch og Weiss, Conditor SchukaniMad. Marcus, Børstenbinder Pseiffer, Conditorsvend Semaden, Muur, svend Berning, Søemand Kæder.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
De som i anstundende 11te Juni Termin d. A. have Renter af betale til det Jselin Rosenfeldske Fideicommis, ville behage dermed at henvende sig til Cancellie-Secretair Thaning i hans Boepæl paa Store Kiøbmagergade Nr. 6, hver Søgnedags Eftermiddag fra Kl. 3 til 5.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Administrationen for det Jsesin Rosenfeldske Fideicommis.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Kjøbenhavns Torvepriser, den 3die Juni 1831. Rug. Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. . Byg Bradet, Td. 5 Rbd. 1 Mk. 2 s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Byg Gradet, Td. 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 2 s. Havre, Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Td. - Rbd. - Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - . Grøns Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Smør, Pundet Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Æg. Snesen = Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Sjellandsk Smør, pr. Tønde 54 Rbd. - Mk. - s. i 62 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Kjøbenhavns Havnepriser, den 4de Juni 1831. Holsteensk Hvede, 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. 8 sk. Østersøisk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Siellandsk dito, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Lollandsk dito, 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Rug, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Dansk dito, 2 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. 2 s. Østersøisk dito, 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 4 Mk. 2 s. Byg 2radet, 5 Rbd. - Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg Gradet, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. 2 s. Havre, 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 2 s. Ærter, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. : Fyensk dito, 40 Rbd. - Mk. - s. a 24 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 54 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. - Mk. a 11 Rbd. - Mk. pr. Favn, Avenriss En EN.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
De Jnteressenter i det 84de Kongelige Kiøbenhavnske Klasse, T lotterie, der endnu ikke have fornyet deres Lodsedler til 3de Klasse, ville behageligen erindre sig Planens Forskrift, ifølge hvilken Fornyelsestiden til foranførste Klasse her i Staden er udløben den 20de Juni førstkommende. Nye Lodsedler kunne bekommes hos alle authoriserede Collecteurer for 12 Rbd. Stykket.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Det Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries Jnspectorat, der 4de Juni 1831. C. von Heinen.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Til behagelig Underretning bekiendtgjøres, at Prisen paa mit raffI nerede Salt er nedsat til 4 Rigsbankdaler Sedler Tönden, hvortil det i hele Tönder og större Partier fra Fabriken udsælges. Kiöbenhavn, den 3die Juni 1831. C. Rönnenkamp, Andbetaling af Hæving, LønWemilictofte Kloster. I ninger, Pensioner og Refentioner til 11te Juni d. A. fra denne Stiftelse, skeer i Kiøbenhavn 1 Philosophgangen No. 256, 1ste Sal, den 20de og 21de Juni, hver Dags Formiddag fra Kl. 9 til 12, imod Meddelelse af sædvanlige Qvitteringer og Leveattest med Fuldmagt for Fraværende, men efter den Tid udbetales i min Boepæl herved Klosteret, naar ermeldte Qvitteringer m.v. i portofrie Breve forud tilstilles mig. Vemmeloste pr. Ringsted, den 31te Mai 1831. L. N. Møller.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Jaa Klæde=Fabrikken i Nestved modtages daglig Uld i Forarbeidning i P Klæde, Kassemir, Flonel og Multum efter forlangende Couleur. Priserne ere i Forhold til Uldens Fiinhed eller Klædets Bredde. Uld modtages ogsaa til Ombytning for Klæde af undertegnede. Nestved, den 1ste Juni 1831. Stollenwærch. Humhed, Ondskab eller Egennytte har, ved opdigtet og sammenskrabet nedrig Løgn, beskyldt mig for, at forfærdigede falske Banksedler; men at jeg, efter foregaaende Undersøgelse, af Amtets høieste Øvrig hed er frikiendt, skylder jeg mig selv herved at offentliggiøre. Peder Hansen, Gaardmand og Sognefoged i Udesundbye ved Frederiksund.
Berlingske Tidende, 1831-06-06
Auctioner. J følge vedkommende Skifterets Reqvisition, blive de afdøde Snedkermeste tilhørende 2de Huse i denne Byes Østergade, stillede til 3de offentlige AucErnst Hermann Johansens og efterlevende Enkes fælleds Boe, tioner, som afholdes den 20de Juni, den 4de og 18de Juli dette Aar, Kl. 10 Formiddag, paa Raadstuen heri Byen. et Halvtagshuus af samme Materialier, og hører til samme, foruden Gaards Det ene Huus bestaaer af 13 Fag Egebindingsværk med Tegltag, samt og Haugeplads, Brugsretten af 3 Tdr. Land, og Græsningsret paa Byens Fælled til 1 1/2 Hoved. tag, og 2 Fag Baghuus med Straatag, og hører dertil, foruden Gaard Det andet Huus bestaar af: 3 Fag Forhuus, Egebindingsværk med Tegl og Haugeplads, Brugsretten af 3 Tdr. Land, samt Græsningsret paa Byens Fælled til 2 Hoveder. Hvilket herved bekiendtgiøres saavel til Lysthavendes, som og, ifølge Placaten af 22de April 1817, til Panthavernes Efterretning. Conditionerne ere at Dage før første Auction til Eftersyn hos Hr. Secretair Bagger paa Raahaugegaard. Rødbye, den 30te Mai 1831. 3bsen.
Berlingske Tidende, 1831-06-07
Udenlandske Efterretninger. Amerika.
Berlingske Tidende, 1831-06-07
I Brasilien ere Forholdene ikke de glædeligste, hvilket skjønnes af en Proclamation, som Keiseren den 22de Februar udstædte til Jndvaanerne i Minas=Geraes og til Brasilianerne overhovedet, Heri siger Hans Majestæt: "Der existerer et anarchisk Partie, som, under de i Frankrige forefaldne, og ene ved dette Lands Forhold fremkaldte Begivenheders Ægide, søger at blænde Folket med Jnvectiver mod Keiserens hellige og uforkrænkelige Person, for at afstedkomme Rædselscener i Brasilien og derved fremme deres private Fordele, ligesom de Revolutionaire overhovedet aldrig have det almeene Vel til Formaal; dette Partie opfordrer Folket til Conforderationer, uagtet enhver Forandring af Constitutioner i dennes væsentlige Bestanddele er forbuden og sat ved Siden af Meeneed; Keiseren taler nu ikke som Keiser, men som den inderligste Ven til sit Folk; det lade sig ikke besvære ved fordærvelige Lærdomme, men holde tilligemed ham fast ved Constitutionen og have Tillid til ham, ligesom han har Tillid til sit Folk! - Som bekjendt, har Congressen besluttet alle de tydske Troppers Afskedigelse; dette erklæres for en aabenbar Uretfærdighed mod disse brave Krigere, der have gjort saa meget for Brasilien og endnu maaskee kunne vorde nødvendige til Keiserens Forsvar; man havde allerede begyndt at iværksætte denne Beslutning. - - Fra Columbien gaae Efterretningerne til den 5te April. Efter Bolivars Død, hvis sidste Opfordring til Eendrægtighed lød som en Røst i Ørkenen, ødelægger Borgerkrig den unge Republik. Caridagena blokeres strængt af de saakaldte Liberale under GeneralLuqve, der har rebelleret mod Regjeringen i Bogota; tre fjerde Dele af Jndvaanerne have forladt Byen og desuagtet herskede en saadan Mangel paa Levnetsmidler, at Byen maatte overgive sig dersom den ikke snart fik Undsætning. Oprørerne havde bemægtiget sig alle Kanonbaadene i Havnene; to brittiske Krigskibe vare komne dertil, for at beskytte de derværende Englændere, Ogsaa Santa Martha var i en lignende Tilstand, alle Forretninger vare standsede. Fra Bogota haves Breve af 14de Marts, Urdaneta skal have slaaet Oprørerne i Syden under Flores, Obando holdt sig endnu, ifølge andre Beretninger skal han, ledsaget af Chagres og Lopez, have begivet sig til Carthagena. -
Berlingske Tidende, 1831-06-07
Jmellem Peru og Bolivia er Krig udbrudt angaaende Provindsen Arequipa, af hvilken den sidste Stat gjerne vilde sætte sig i Besiddelse, formedelst den vigtige Havn Arica. Glædeligere lyde Efterretningerne fra Mexico af 7de April; 66,000 Dollars ere ankomne derfra til London til Dividendernes Betaling. En Conducta var ankommen til Veracruz med 937, 336 Dollars Con lanter og 298,960 Doll. Guldstænger og Barrer. Acapulto har overgivet sig til Contralregjeringen og den sidste Oprører Høvding, General Alvarez, erklæret sig villig til Underkastelse.
Berlingske Tidende, 1831-06-07
- J det engelske Vestindien, paa Barbaades og Antiqua var Roligheden i Begyndelsen af April nogenlunde gjenoprettet blandt Slaverne; dog giøres kraftige Forholdsregler nødvendige for Fremtiden.
Berlingske Tidende, 1831-06-07
Haag, den 26de Mai. Det saakaldte Harlemske Hav, existerer først siden det sextende Aarhundrede. Det er Resultatet af en stor Oversvømmelse, under hvilken endeel Landsbyer bleve opslugte af Bølgerne. Oceanet truer endnu uophørligen med nye Frembrud. For ikke fuldt to Aarhundrede siden laae Kirkerne i Landsbyerne Alsmeer og Leyumdiden 1700 Alen fra det Harlemske Hav. Nu er strastanden kun 400 Alen, og begge Kirker vilde for længe siden være bortskyllede, dersom ikke Digerne beskyttede dem. Vandet trænger daglig voldsommere frem og Digernes Vedligeholdelse vorder derved daglig kostbarere; nu koster denne aarlig 30,000 boll. Gylden, og man har beregnet, at den Sum, som blot disse Diger, siden de bleve anlagte, have kostet Stater, beløber sig til sex Millioner, 640 Gylden. Ved ofte og nøiagtigen at lodde, har man erfaret, at Søens Dybde, efter et Middeltal, ikke overstiger 18 Fod, og at Grunden bestaaer af et ypperligt Jordsmon, der er sammensat af ulige Lag Tørv, Plantejord og Leer, og udtørret vilde være særdeles skikket til Agerland og Græsgange. Hr. van Stappert har forelagt Regjeringen en Plan til Søens Udtørring, under den Betingelse, at Søen overlades ham til Eiendom. Til Udtørringen har han opfundet forskjellige Maskiner. Kommer dette kæmpemæssige Foretagende i Stand, hvortil et Actieselskab med en Kapital af for Millioner holl. Gylden (inddeelt i 12,000 Actier) oprettes, saa vil hele Nordholland faae et ganske andet Udseende.
Berlingske Tidende, 1831-06-07
Brussel, den 30te Mai. Finantsministeren Hr. de Brouckere har indgivet sin Resignation. - J Forgaars blev et Brev fra Lord Ponsonby til Ministeren for det udenlandske Departement Hr. Lebeau (forhenværende Bogtrykker) oplæst for den forsamlede Congress. Lord P. erklærer deri, at de fem forenede store Ragter ville udvirke Storhertugdom met Luxemborgs Afstaaelse til Belgien, for tusinde Delen af hvad det vilde koste Belgien at forsvare det i Tilfælde af Kri men at Limborg og Hollandsk Flandern maa vedblive være Hollandsk Eiendom. Da hele Landet eenstemmigen har i sluttet, ikke at opgive noget af disse to Punkter, saa kan til dette Anliggende betragtes som endnu aldeles uafgjort. Et fra slag blev forelagt Congressen, at forskaffe sig Hollands Afstalsaf samtlige omtvistede Punkter imod en pecuniær Erstatning. Lord Ponsonbys Udladelser om Prinds Leopolds Tilbøielighe til at antage den belgiske Krone ere temmelig tvetydige; et Folag at erklære Prindsens Udvælgelse for ugyldigt, i det Tilfæle, at han samtykker en Afstaaelse af nogensomhelst Deel af det telgiske Territorium, skal gjøres til Gjenstand for en Discussion i Comgressen.
Berlingske Tidende, 1831-06-07
London, den 37de Aal. Vor Regjerings fredelige Grundsætninger indgade hver Dag større Tillid til de offentlige Fonds, der vedblive at stige. -Man har meer end nogensinde det Haab, at Prinds Leopold af Sachsen-Koburg vil modtage den Belgiske Throne, hvormed det hele Belgiske Anliggende vil vorde ordnet.