JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
No. 47 indtil 60 ere Arbeider af Architecter. Uden at være indviet i denne Konst seer man med Fornøielse, at saavel de ældre som de yngre Konstnere i dette Fag stedse mere og mer vide at gjøre deres Arbeider interessante for Publicum, deels ved at give gode og udførlige Forklaringer over Planen og Hensigten med deres Bygninger, deels ved at vise os perspectiviske Forestillinger af disse. - Foruden de af Hr. Hetsckudstillede perspectiviske Tegninger, hvoriblandt især det harmoniske Selskabs Sal udmærker sig, har Academiets Elever, F. F. Friis og Schaper, havt den gode Jdee at udarbeide Adskillige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Ved Siden af de i Fortegnelsen nævnte Stykker fandtes endnu udstilt 2de Tegninger af Hr. Theatermaler Cocchi. De udmærke sig ved en god Virkning, men ere, ligesom hans andre her bekiendte Arbeider, for lidet grundede paa rigtigt og grundigt Studium. J en gothisk Sal maa ikke findes et græsk Loft, og lige under 2de Malerier i de bysantinske Kirkemaleriers Smag, skurrer det stærkt at see et Malerie i den nyeste aldeles ugothiske Stiil. Marmorfiguren af den ædle antique Natur, som Hr. Cocchi har anbragt, stemmer aldeles ikke med den gothiske Smag. Lofterne, som er en sikker Prøvesteen for at vise Theatermalerens Styrke i Linieperspectiv, ere ei ganske tilfredsstillende, og hvorvel Storhed er en skjøn Ting, burde dog nok snarere den gothiske Sahl have havt til Underskrivt istedetfor Grande Salle gothique d'audience, Immense Salle &c. Men uagtet alle disse Jndvendinger kan man ikke nægte Hr. Cocchis Arbeider Fortjeneste, og at han opfylder Theatermalerens første Pligt, i det han altid giver sine Arbeider - Virkning og Storhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Efter Jndsendt.) Billigheden tilsiger, at de Selveiere, som have ladet og endnu vedblive at lade bygge Huse med Tillæg af en ubetydelig Jordlod, ja endog Huse med en, faa Alen stor, Kaalhauge til Huusmænd og Jnderster, for at nyde en Deel Gang dage, burde sørge for slige Familiers Udkomme, istedet for at disse nu ere en sand Byrde for Sognebeboerne og fortiden saa meget mere trykkende, som Fattigdommen i de senere Aaringer, saa betydeligen, er tiltaget. Haardt synes det altid at være, at den Flittige skal opoffre det, ved sin Vindskibelighed, Erhvervede, ikke til det Almindeliges, men til Enkeltes Fordeel, saare gavnligt vilde det derfor være, om det blev Enhver, der bygger Huse, paalagt, at tillægge disse en Jordlod af 3, 4 eller flere Tønder Land, efter Jordbundens Beskaffenhed, for derved at sikkre de indtagne Familiers Udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
En dramaturgisk Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Den fortjente Konstner, som med saa meget Held spiller Arv i Holbergs Maskerade, giver os denne Rolle som en jydsk Gaardskarl, og bruger bestandigt astedet for Forfatterens jeg. Herimod kunde i Grunden intet være at erindre. Men da han i 1ste Act 12 Scene siger: "a er født i Christen Copernikovstræde, saa bliver det en aabenbar Modsigelse, da en Jyde ikke kan være født i denne Gade. Det synes overalt som Holberg ved at angive Arvs Fødested hverken har villet at han skulde gives som en jydsk eller sjællandsk Bondekarl – Man tilgive os denne Anmærkning. Den kunde i Henseende til Opførelsen af de Holbergske Skuespil, som, hvad især Costume og Ensemblet angaaer, sjeldent gives i Holbergs Aand, forøges med mange flere. Jsær synes man ikke at behandle de slibrige Steder med den Delicatesse, som Nutidens Anstændighedsfølelse synes at kunne gjøre saa billig Krav paa. Saaledes burde der neppe lægges saamegen Tryk paa de Ord (Maskeraden 3 Act 3 Scene: "Han kan maaskee skille dig ved din om du har nogen." Man forsvare saadanne Smudsigheder nok saa meget; paa Skuepladsen, høre de lige saa lidet hjemme som i hvilket som helst anstændigt Selskab. Det vare saalænge som det vil, saa er deres Bandlysning dog uundgaaelig. Usømmeligheder ere Usømmeligheder hvad enten de kaldes Holbergske eller Grecourtske. Jkke bør man tvivle paa, at den udødelige Digter selv, om han skrev i vore Dage, vilde udelade, eller i det mindste forandre, saadanne Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Jndenlandske Efterretninger. Af det nyeligen færdigt blevne tredie Hefte af Prof. Olufsens statsoeconomiske Oversigt sees, at fra 1736 til 1774 (altsaa 38 Aar), udgjøre alle af Regjeringen anvendte Summer til Haandværkers, Fabrikers og Manufacturers Ophielpning, som Foræring, Forskud, Laan, 800,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Fra 1797-1806 (eller i 10 Aar) har Oeconomie- og Commercecollegiet af Commercefonden og Jndustriefonden anvendt 665,000 Rdl. Kongen umiddelbar gjennem Finantscollegiet 179,000 Rdl. Fra 18031811 inclusive til Maskiner til Uld manufacturer 526, 151 Rd. D. C., 400,000 Rbd. Fra 1807-1812 endvidere 123,000 Rd. D. C., 80,000 Rbd., tilsammen 2, 124,000 Rbd., hvoraf 400,000 Rbd. Laan, som formodes at ville indkomme igien. Det er saaledes i 48 Aar 1,700,000, eller lidt over 35,000 aarligen. Maaskee det blev 40,000 Rbd., naar Tidsrummet 1774 til 1796 (22 Aar) kom til. Noget er vel udeladt, men høiere end mellem 4050,000 Rd. aarligen kan Understøttelsen ikke regnes som egentligt Tab, og ere end mange opmuntrede Anlæg, saasom nogle Porcellainsfabriker, Silkefabriker, Kammerdugfabriker, Uhrfabrik, Fajancefabrik gaaede indsaa ere dog Uld-og Bomuldsmanufacturer tilbage, og en, skjøndt ringe Grad af en vis Fabrik aand eller Tact, som maa have en gavnlig Jndflydelse paa Fabrikvæsenet i et Land, hvor saadant var nyt for 60 til 20 Aar siden. Det er derfor ikke denne Understøttelse, som for nærværende Tid overalt er meget indskrænket, der holder vore Fabriker i Live, allermindst dem, der ingen Understøttelse have, eller nogensinde have havt, og dog tiltage. Det er heller ikke Monopoler, eller for andre trykkende Privilegier, der holde den vedlige. Men det, der holder dem, er Overtydning om, at de svare Regning, og at deres Anlæg hverken har Naturen eller andre modvirkende Omstændigheder aldeles imod sig. Et tomastet, formodentligen engelsk Skib, Maria of . . . kaldet, er Natten fra d. 17de til 18de d. M. strandet paa det Puttgardener Re ved Fehmern. Ombord paa samme fandtes 5 døde Mandspersoner, men hverken Papirer eller Skibsdocumenter angaaende Skib og Ladning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
J Collegialtidenden læses nu en General fortegnelse over Ægteviede, Fødte og Døde i hel Danmark, i Kirkeaaret 1818. Efter samme er i dette Tidsløb i Kjøbenhavn ægteviede 77. Par, Fødte 2226 af begge Kjøn (1108 Drenge og 1118 Piger), uægte 726. Døde 2654. Flere Fødte end Døde 398. Ved at sammenligne denne Tabel med den fra Aaret 1817 sees, at de Ægteviedes Tal var 3 mindre end i Fjor, da det var 241 Par færre end 1816, som viser, af Ægteskaberne dog endnu vedblive at aftage noget. J Aaret 1817 døde der 336 flere end Hr. Quitschreiber har ladet bekjendtgjøre at han, efter en Tidlang at have opholdt sig hos General-Lieutenant Grev. v. Ahlefeldt paa Langeland, og der været beskjæftiget af ham, ikke allene i Danmark, men og af adskillige Velynder, i Tydskland var bleven opfordret til at modeller Professor Øehlenschlagers Buste. Da han Vinter kom til Kjøbenhavn, meddeelte han Di teren sit Forsæt, og denne kom ham i Møde med venlig Deeltagelse og Konstfølelse. Han dannede nu hans Büste efter Naturen i Legemsstørrelse, og i antik Stiil, og tog sig derpaa den Frihed at indbyde samtlige Professorer ved Konstacademiet til at afgive deres Dom over hans første Arbeide i Danmarks Hovedstad. Af de Attester, han har ladet kundgjøre sees, at Professorerne Dajon, C.A. Lorenzen, C. W. Eckerteberg og Clemens bevidne, at Værket er af frapperende Lighed, og forfærdiget med Smag og Delicatesse. Hr. Quit schreiber tilbyder denne Buste i fiin Alabaster Gibs for 25 Rbd. og bronzeret for 30 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
(Efter Jversens Avis.) Skrivelse fra det Holsteenske af 20 April. Nu, da Kornpriserne ere saa høie, leve de ringere og fattigere Familier i Stæderne næsten ene af Kartofler. Mange fæste et lidet Stykke Land, opdyrke det, avle derpaa Kartofler og skaffe sig paa denne Maade et Slags Vinterforraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Kludes og Beens Opsamling i adskillige Egne blev aldrig dreven med større Jver af Fattige end nu. Man seer ofte adskillige Folk oprode Jorden, for at søge gamle Been frem. Disse afleveres til Kjøbmændene, som betale 10 til 12 s. S. H. C. for 100 Pd. Kjøbmanden sender samme til Engelland, hvor de skulle blive brugte i Steengods eller Glasfabrikerne. - Af Arbeidsfolk og Tjenestetyende er her stor Overflødighed, og selv fra det Mecklenborgske og Hannoverske vandre her mange omkring. Paa visse Steder, samle der sig paa bestemte Dage Mennesker i Hundredetal, der søge Tjeneste og Arbeide. Ogsaa her har man et Slags Fæstemænd. - J Handel og Skibsfart hersker endnu stedse Stilhed. det Store drives de ikke. Derimod er der igjen kommet noget Liv i den mindre Handel. Stæderne ere mere end nogensinde opfyldte med Kræmmere og Detailhandlere af hvert Slags. Den, som ikke er istand til at anlægge en Boutik, lægger sig efter at gaae omkring i Husene, og falbyde sine Varer. Disse vandrende Kjøbmænd eller Husserere handle med alle Slags Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Landmanden er aldrig forlegen, næsten alle Luxus varer bringes ham i Huset. Skibsfarten drives for det meste med smaa Fartøier, ogsaa seer man ideligere end ellers store Fragtvogne paa Landeveiene. Kort, Drivtigheden i Handel og Skibsfart i det Smaa tiltager øiensynligen. Heraf følger, at Afsætningen i Detailhandelen ikke maa være ubetydelig. Hamborg og Altona synes nu ikke allene at være de to eneste Stæder, hvorfra Kjøbmændene i det Store forskrive deres Varer, men de fleste af Landets Producter bringes ogsaa didhen, for der at afsættes. Til disse Stæder, gaae Pengene hen, og derfra komme de ogsaa tilbage. Paa deres Bestemmelse beroer det, hvilke Mynter der meest circulerer i Hertugdommene. Species, 2/3 og 1/2 og Sølvrigsbankdalere seer man sjeldent i daglig Handel og Vandel. Den store Kjøbmand synes især at holde fast paa grov Courant. J Handelen med Landsproducterne i ovennævnte Stæder er det næsten altid Aftale, at Sælgerne maa lade sig nøie med at en Deel af Beløbet betales 3 til 1/2 i Skillinger. Den øvrige Deel faaer han i 2 1/2 s., 6 s., 10 s. og 12 s. Stykker; han nødes ogsaa hyppigen til at modtage de udenlandske 1/2 Stykker, som man i Almindelighed kun kan give ud for 30 s. til 31 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
J daglige og mindre Pengebetalinger sees næsten intet andet end Skillinger, og de fleste deriblandt ere Mecklenborger, Hamborger og Lübekker Skillinger. Ogsaa gaae i større Betalinger de forseglede 10 Rdlrs. Tuter fra Haand til Haand. Specierne ere sjeldne, og kun med Møje at faae. Den, som nødvendigen behøver dem, maa som oftest betale Opgield. Hvor byrdefuld Transporten af disse smaa Mynter er i det Store og Smaa, og hvor megen Tid der spildes med at tælle dem, indseer Enhver letteligen. Banksedlerne have derfor, naar de finde Credit, et stort Fortrin i Handel og Vandel, og savnes nu hyppigen. Circulationsmidlets Tyngde synes ogsaa at betynge Handelen og Omsætningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Odense, d. 23 April. Den Heibergske Bogauction, med Appendixet, tilendebragtes først i Fredags Aftes. J det Hele blev der temmelig godt betalt, hvortil Bøgernes pyntelige Udvortes ogsaa bidrog endeel Nogle af de betydeligste Værker kjøbtes for offentlig Regning til Nyborg lærde Skoles Bibliothek. Jmidlertid stadfæstede det sig ogsaa paa denne Auction, hvad Man oftere har bemærket, at de større, sieldnere, eller kostbarere Værker som oftest sælges langt under deres Værdie. Saaledes solgtes her Jhres Glossarium for5 Rbd. 8 s.; 3minglis Complanatio Esaiæ, Zürich 1629, indbundet med en anden Foliant for 9 Mk. 4 s.; Vormii Epistole for 10 Mk. 8 s.; Worms lærde Lexicon for 15 Mk.; Thotts Mynt katalog for 4 Mk. 4 s.; Kataloget over den Thott ske Bogsamling, komplet, i 12 Bind for 3 Rbd.;(næsten alle Bøgerne vare Skrivpapirs Exemplarer, og i skjønne Marmorbind); Samlingen af lærde Efterretninger fra 1767 til 1810, i uforrykket Orden, smukt indbundet i 71 Bind, solgtes for 27 Rbd. 3 Mk.; Minerva og Ny=Minerva, ligefra 1785 til 1808, komplet indbundet i 9 smukke Bind, for 30 Rbd. 3 Mk.; Jris, komplet 179196 i 20 nitide Bind, for 12 Rbd.; Universitetssournalen, komplet 1793 1801 og indbundet i Marmorbind, for 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Universitets og Skole-Annalerne, komplet 1806 13 i 14 Bind, for 7 Rbd. o. s. v. - Molleri Cimbria literara kostede 6 Rbd. 4 Mk.; et særdeles nitid indbundet Postpapirs Exemplar af P. A. Heibergs Skuespil, Udg. af 1792, som ikke længer er i Boghandelen, 6 Rbd. 6 Mk.; og Qvartudgaven af Sagen om Visen hver Mand i Byen om Jnd toget taler (Carlsruhe 1790) hvoraf der ikke gives uden et Par Exemplarer til, 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Viborg, d. 21 April. Det saare sieldne og i de sidste 40 Aar ikke indtrufne blide Veirligt i Vaaren, lader Markerne grønnes som i Mai; Rugen staaer frodig og skjøn, og Havren kommer ypperlig. En veldædig Regn, der nu i de sidste 8 a 10 Dage jevnlig er falden, giør, at det i alle Henseender er et mageløst Foraar. Frøerne lode sig høre ved Fjorden i Dimmelugen; her nogle Dage senere. Sommerfugle og Møl lode sig see for nogle Dage siden. - J Dag regner det meget stærkt af Sydost. Bygsæden vil, da Jorden nu ret vorder opblødt, med Føie komme tidlig. Det blide Veir har og gjort Frygten for Fodertrang unyttig. - J Domkirken konfirmeredes sidste Søndag 12 Drenge og 18 Piger og i Søndresogns Kirke 10 Drenge og 12 Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Hertugen af Sachsen Weimar har ladet udgaae et Rescript, hvori det hedder, at den blandt de Studerende herskende Aand siden Løbet af Aaret 1816-17 hist og her har taget en fordærvelig Retning, og da det er umiskjendeligt, at Meget af denne fordærvelige Aand er fra andre Universiteter bragt til Jena, saa er i den Henseende tilstillet Forbundsforsamlingen en Forestilling, om at behandle det tydske Universitetsvæsen som en fælles Sag, men for imidlertid at betrygge alle de hertugelige Universiteter mod de skadelige Følger af fremmed Jndflydelse, skal aldeles ingen Udlænding taales der uden hans Regjerings udtrykkelige Tilladelse til at besøge samme o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
J Manheim er nu nedsat en Commission, der skal undersøge det paa Kotzebue udøvede Mord. Forsædet der, har Overhofretskantsler Frih. v. Hohenhorst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
J Journal des Debats læses følgende: Den franske Krigsminister Gouvion Saint Cyr, har paa Landsforsvars-Commissionens Beretning antaget en af Kongen bifaldt Plan, hvis Formaal er at forskaffe Frankrigs Magt udvortes Agtelse, Det gamle, af den berømte Vauban skabte Forsvarssystem, har imidlertid undergaaet nogle Forandringer, ved Aftrædelsen af den vigtige Plads Landau til Tydskland, og Fæstningen Philippeville og Marienburg til Nederlandenes Kongerige. Luxemburg (Lützelburg), dette Gibralter i Middelpunkten af Europa, er bleven til en tydsk Forbundsfæstning; Preussens Grændser berøre Frankrig ved Mosels Leie og Nederlandene dækkes ved en sandelig, med forfærdelig Hurtighed oprettet Fæstningskjæde. Under disse Omstændigheder er det befundet nødvendigt, at Frankrig tager en Agtelse indgydende Stilling; som en Følge heraf blive alle Pladse af første, anden og tredie Linie efterhaanden satte i en fortræffelig Forsvarstand; Artilleriet og alt Material, som dertil er nødvendigt, maa i Løbet af Foraaret være ankommen der fra det Jndre, og fordeles i de Fæstninger, hvor samme mangle. Det utjenstdygtige grove Skyts omstøbes i Douay, hvor Artillerieregimentet fra Toulouse ventes i denne Ugge, for at afløse Regimentet fra Douay. Paa den anden Side vil der med Jver drives paa Armeens nye Organisation; de forskjellige Legioner Jnfanterie og Cavallerie-Regimenter, som ligge i den 16de Militairdivision, blive dagligen ved et stort Antal Recruter gjorte fuldtallige. Man danner en tredie Bataillon ved hver Legion, og snart vil den fuldstændige Organisation af Reservermeen fuldende det nye Militairsystem. Et stort Antal Officierer paa halv Sold ere paa ny blevne ansatte, og forføje sig til de Corps, som de ere bestemte for. To Jnfanterieregimenter af den Kgl. Garde, der ligge i Valenciennes og Lille i Garnison, blive ligeledes ved frivillig Hverving fuldstændiggjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Reisen til Jægerspris. (Meddeelt.) Tet henrulle du Vogn over stenede Bakker og Dale, Vogt dig, Beskueren ei for meget støde du maae. Engang i Skjødet han laae hos dig, Dana, diende Moder, klynget tæt op til Suged dit frugtbare Bryst, din Barm. Gjerne han vandrede om i din Lund under skyggefulde Bøg, Lytted til Fuglenes Sang, de søde, henrivende Toner, Engang synger han, selv, hvad Livet skue ham lod. Hedenolds ærværStille, hvad hæver sig hist? dige Tempel *) Høit mod Himlen din Top du strækker som din Beboers Aand, Stene omgjærde din Fred, du gjemmer de mødige Been. Hvorfor deeler Skjellet dens Ryg, Det er formeget til Een. Men see hvor det lyser fra Hulen, er Aanden derinde, Let dog bedrages man kan, Lyset jeg selv jo har tændt. Frydet har du mit Syn og Mindet opvakt i Sjælen, Længe bevares det skal, du herligt ophøiede Sted, Beskeden Frederikssund sig nede i Dalen udbreder, Kjærligt taget i Favn af Jssefjords kraftfulde Arm, Venligt Grønt og Smaaetræer tarveligt Husene dække, Sølverhvid Bølgernes Top kysser dens solbrændte Fod. Og hisset herlige Lund, du Sjølunds delige Krone, Jægerspris's spraglede Høi, Bakken grønfarvede Tind, Fortroligt skuer du ned og lønner Jndbyggernes Flid. *) Gravhøien paa Grændseskjellet mellem Rørbeck og Ude-Sundbyes Marker. Dog naar du samler din Top, bukkes dit det lige Hoved, Hælder det venligen hen mod den mandige Bøg Blad, Da du snaksomme Skov ikke letfærdig maae røbe Navne, som jeg skrev paa det blaamalede Træ Medens jeg iler afsted at maale hvor høit og hvormeget Den unge friske Granlund er voxet siden ifjor, Pletten seer jeg endnu, af Støvet kun løseligt skjulet, Som engang kongeligt Blod farved til Rigernes Sorg. Vældigt Fortidsminderne Hjærtet formaae at henrive, Fædrelands Genius min Aand omtryller og standse mit Fjed. Stolt kneiser her nu det Minde, som fyrstelig Dyder opreiste J Marmoret, Absalon, Vendernes djærve Betvinger, Slavernes vældige Skræk, Waldemars trofaste Ven, Danmarks Støtte og Fryd, mangfoldigt i Livet dit Kald var, Mangfoldigt ogsaa Du bør hædres efter din Død; Dog hvad siger jeg, Død, uvisnelig lever den Krands jo, Som er omvunden din Stav, med altid, evindeligt Grønt; Sværdet end henlagt er, blot i pergamenerne Gevandt, Saa at Enhver det kan see, saa at Enhver det kan arve, Som i Gierning og Aand sig kun tilegne det kan
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 April. Cours. Hamb. 2 M. 216 1/4, a vista 219. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. Spec. 221. - Specier solgtes fra 13 Rbmk. 4 s. til 13 Rbmk. 4 1/2 s. Obligat. 73 1/4. Committees. Norske Rasbks. 16 3/4 a 17 Rbdl. D. for 100 Rbdl. N. Svenske Sedler 57 a 58 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ade 1000 Sextende Aargang. No. 36. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forinden, i Følge Kongel. allernaadigs Kaabede, med BrevposteneTirsdagen den 4 Mai 1819. Den indbyrdes Undervisning Efterat det Kongelige Danske Cancellie havde taget det Forsøg, Hans Majestæt Kongen allernaadigst har befalet at skulle gjøres med den indbyrdes Undervisning, ved Hr. Divisions-Adjutant, Ridder Abrahamson, i Øiesyn, indgik Collegiet til Hans Majestæt med en allerunderdanigst Jndberetning derom og med Forslag til Nedsættelsen af en Commission, der kunde udarbeide en Plan, hvorefter denne nye Lære, maade kunde indføres i hele Danmark. Dog undtog Cancelliet i sin Jndstilling Kjøbenhavn, for hvilken Stad allene Directionen for Borger og Almueskolerne arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-04
Det behagede Hans Majestæt derpaa allernaadigst, aldeles at bifalde Cancelliets Jndstilling og Forslag, og i Følge heraf, under 28 April, at udstede et allerhøieste Commissorium, hvorved: Biskoppen over Sjællands Stift og Orden Biskop F. Münter, Storkors af Dannebrogen. og Dannebrogsmand, Dr. og Prof. Theol.; Etatsraad C. L. Lassen, Deputeret i det Kongel. Danske Cancellie, Biskoppen over Lollands-Falsters Stift, P. O. Bøysen, Commandeur af Dannebrogen; Amtsprovst P. H. Mønster, Ridder af Dannebrogen, Divisions-Adjutant J.N. B. Abrahamson, Ridder af Dannebrogen, tillægges Befaling, at sammentræde, snarest skee kan, i en Commission, for at udarbeide deels Reglementet for den nye Læremaade, deels Plan for Maaden, paa hvilken man efterhaanden kan lade alle Almueskoler i Danmark blive underviste i den nye Læremethode, og deels endeligen at bringe den i Forening med Skoleanordningen. Man haaber, at Commissionen vil kunne begynde sine Forhandlinger midt i indeværende Maaned. Herluf Trolle. Syng Danmark om den giæve Mand Syng høit til Herlufs Ære! Thi Jngen i det hele Land. Bør mere kjær dig være; J Krig og Fred han var din Zir, Rubinen i din Krone; Han støtted med sit Høvdingspir, Hver Piller til din Trone. Da Gother trued Herthas Lund, Saa gjorded han sit Belte, Og stod i Farens mørke Stund, Foran blandt dine Helte. Hans Kugler ramte Fienders Hær, De faldt i tætte Klynger; Hans gode gamle danske Sværd, Som Lynet dem nedslynger. Ved Gullands skovomkranske Kyst Han seer en Jyttehader, Og æsker ham til blodig Dyst J lange Snekkerader. Og trodser selv en Makeløs Med sine Tordensluser, Og vifter bort dens Flag og Gjø Mens Havet rædsomt bruser. Den flyver op i Røg og DampOg spredes om paa Havet; Paa Herluf Trolles Heltekam, Var Gothen ei belavet. Han drives om paa Snekkens Vrag, Og hviner i sin Vaande; Han skjelver for det røde Flag Saalænge han kan aande. Med Seier drager Herluf hjem Til Fredriks Kongesæde, Og træder saa for Tronen frem Med himmelsalig Glæde. Til Ridder Kongen selv ham slaae, Som Løn for det, han gjorde; Han med oprigtig Hu tilstaar, Jeg gjorde hvad jeg borde."Men end er Banen ei fuldende, Sig Fienden atter reiser, Med Dannevælden ubekiendt, Han end hovmodig kneiser. Men Herluf Trolle er den Mand, Som ei i Freden sover, At frelse Danmarks feire Land, Som Dannemand, han lover. Han tømrer sig til Heltefærd En ny og hurtig Snekke, Og haaber med sit gamle Sværd De Gothers Mod at knække.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-04
Fra Bankestokken løber snel Hans Skib i Bølgefavnen, Og kneiser derpaa lig et Field, Med Straaleguld paa Stavnen. Paa Tømmerpladsen staaer han glad Og venter her med Længsel. Den Time, han i Helterad, Kan aabne Lynets Fængsel. Der tømres end her nok saa rask Paa Skibe uden Mage, Hvor Gothens haarde Pandebrask Skal bringes til at knage. Hr. Herluf skynder hvad han kan Paa kjekke danske Drenge, Der paa den blanke Sølverstrand, Skal Danmarks Fiender brænge. De Gutter svinge Hatten høit, Og raabe Trolle leve! De Svenske snart skal føle drøit, At de vor Fiende bleve! Hvi, Mester Hemming spørger mild Som seer ham Skibe lave, Hvi vil J atter styrte til De røde Bølgegrave, Har J ei vovet Liv og Blod J meer end Aar og Dage? Nyd Frugten af Jert Heltemod J Favnen af Jer Mage!"J taler som en Fredens Mand Min lærde Ven og Mester; Men viid at Fienden Danmarks Land Om føje Dage gjæster. Skal end jeg miste dette Liv, Et andet hist mig vinker, Naar faldet er det svage Siv, En Himmelkrone blinker." Hvi hedde vi da Herremænd, Og bære Ridder Kjæder, Og spænde om den brede Lænd Et Sværd, som æsker Hæder, Hvi gives Adelsfortrin os Og Ære fremfor Andre, Mon vi fortjene nogen Ros Fordi vi smykked vandret." Ei sik vi vores Adelsbrev At smaae blot det Søde, Vor Arvelod det ogsaa blev For Fødeland at bløde. Naar Kongen trænger til vor Arm, Da er det Tid at vise, At man ei Stiernen paa vor Barm, Men kun vor Daad, bør prise." Nu drog han ud paa salten Sø Med Fredriks Orlogsflaade, Og meied Fiender bort som Hø Til Danmark Held og Baade.