JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
De Qvæstioner, som opgaves de studerede Jurister ved den sidst afholdte skriftlige juridiske Examen, vare følgende: 1) In quonam consistit jus naturale ægualitatis. et quomodo a jure personalitatis differt: 2) Quanam fundamento mtitur pacificationis, intelici belle extorte validitas, 3) Hvorledes bør Lovens 622-2 fortolkes, og i hvilket Forhold er dette Lovsted til Lovens 4) Qustem effectum jure romano habebant picta nuda, numque jure patrio istiusmodidantur pacta : 5) Vor man efter almindelig Ret og vor Lovairnings land tillægge eller nægte den paa Livstid, Landsforviste Ret til at tage sine Børn med udaf Landet, og hvorledes bør der skjelnes mellem de Tilfælde, at den Landsforviste lever i Æg i skab eller ikke, 6) Bør, ifølge vor Lovning, Vederlaget for en tilføjet Skade bestemmes efter Skadens Værdie paa den Tid, den blev tilføjet, eller er den Beskadigede berettiget at fordre det bestemt med Hensyn til en senere Tidspunkt? 7) Er Placaten af 2den September 1785 forandret ved Forordningen af 20de Februar 1789. 8) Hvorvidt bør Sigtelseseed tilstedes Sagsøgeren, naar Benægtelseseed enten formedelst Saavolderens Afsindighed eller andre ligesaa gyldige Aarsager ikke kan paalægges: Den første Afdeling af ustuderede Jurister besvarede følgende skriftlige Spørgsmaal: 1) Hvilke Frugter er Eieren, som fordrer sine Ting tilbage, berettiget at fordre erstattede af den troeskyldige Besidder, 2) Hvad forstaaes ved det i vor Lovgivning paa adskillige Steder forekommende Udtryk Berygtet. 3) Hvorvidt kan et Stamhuses Besidder forbinde sin Eftermand ved Contracter angaaende Jordegodset? 4) Jndtil hvilken Tidspunkt kunne Vexel=Renter, fordres, 3) Hvorledes bør den straffes, som har tilføjet en Anden et Saar, som henhørte til de saakaldte dødelige, men hvoraf den Saarede bliver helbredet: 6) Maa den, som urettelig er stevnet til en Ret, som ikke er hans Værneting, altid fremsætte, sin Jndsigelse herimod til den i Lovens 12-27 bestemte Tid, for med Nytte at kunne betjene sig af denne Exception?
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Følgende Qvæstioner opgaves de ustuderede Juristers anden Afdeling: 1) Hvorvidt er den Contrahent, for hvem Løftets Opfyldelse enten paa den Tid, han indgik Contracteen, var physisk umuelig, eller siden blev dette, forpligtet til Erstatning: 2) Hvilke ere efter vor Lovgivning pligtige at tage Tjeneste som Tyende? 3) Have Selv jerbønder Jagtret paa deres indhegnede Eiendom: 4) Kan en Søn gyldigen fraskrive sig Arv efter fin Fader. 5) Bør Kjøbstæd-Jord i Tilfælde af BoeslodsForbrydelse medregnes til Boesloden? 6) Kan den Arrest fornyes, som blev hævet, fordi den ej i rette Tid blev forfulgt? Herr Pastor Thisted er ikke bleven sin Antagonist Herr Pastor Thurab (i sidste Avis stod veden Trykkeil Thurat) Svar skyldig paa hans Tiltale, men har maalt ham Skjeppen dygtigt fuld. Han beraaber sig paa et for Andagtstimerne meget anbefalende Vidnesbyrd af Herr Provst Gutfeldt, og paastaaer, at enten maa Herr Thurah være en Løgner, eller Gulfeldt ikke vide hvad Christendom er. Ved at læse det i et af de kjøbenhavnske Blade, nylig yttrede Ønske, at der maatte blive oprettet en Opdragelses- og Underviisnings=Anstalt for voxne Piger, foreslaaes i det sidste No. af Tilskuerne, som en endnu større Nødvendighed, at oprette en lignende Anstalt til voxne Lapsers Optugtelse; menende, at her kunde vel, formedelst de sig til Optagelse i Jnstitutet Qvalificerendes Mængde, den indbyrdes Underviisning anvendes med Fordeel.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
J denne Tid er en nybygt Mølle ved Gaarden Thirs beck lagt i Aske. Jlden opkom om Aftenen sildig, uden at man veed hvorledes, og i en Tid af to Timer var Møllen nedbrændt. Den 12te og 13de dennes har været et saa lavt Vande i Beltet imellem Sjælland og Falster, som man ikke i lang Tid kan erindre Aage til. Mange gamle og store Træestammer ere ved denne Lejlighed, seete langt ude i Søen, som vist have lagt der i mange Tider usynlige. Ageposten fra Sielland er ved dette lave Vand opholdt, da alle Fartøjer stode paa Grund, og det, hvor man ellers kunde seile, var tørt Land.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Det samme har ogsaa været Tilfældet ved Nykjøbing ved sidste Marked, da Vandet var saa lavt, at hverken Folk eller Heste kunde sættes over.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Fra Nyborg meldes nu, at den strandede Færgejagt med megen Umage er indbragt til Broen for at istandsættes.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Søndagen den 17de om Aftenen Kl. 11, saaes sydostlig for Odense en temmelig stærk Jldebrand.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Natten imellem den 15de og 16de havde man sammesteds et stærk Uveir med Storm og Regn, ledsaget af idelige Lynglimt og fjerne Tordendrøn. Ogsaa siden har det i flere Nætter lynet. Endnu i November Maaned har man i Odense seet modne Markjordbær.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Ved den Jldebrand, som nylig fandt Sted i Langæble, i Fyen, var en 2daarig Knøs just ifærd med at redde et Pengeskab, da han i det samme faaer Øie paa sin Moder, som, lammet af Skræk, stod Fare for at indebrænde. Øjeblikkelig slap han Skabet og reddede Moderen Aalborg, den 28de November.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
En Norst Skonner, Capt. Smith, herfra udclareret den 4de Dennes til Drammen med Kornvarer, er total forlist i Christianiafjorden. - En hertil efter Magasinkorn til Holland, fra Sundet afseilet Gribs valder, Carl Johan, er under Havari indkommen til Gothenborg. - Skonneren Den gode Hensigt, Capt. Jacob Hatting af Aarhuus, herfra udclareret den 2den September med Havre til Neapel, er sammesteds ankommen den 24de October, tilligemed nok en anden Aarhuser, Capt. Lunne. - Capt. Pallesen af Aalborg var blot indkommen til Norge for Modvind og ikke under Havarii, og Capt. Kallsen var ikke kommen til Kragerø, men til Kleven, hvilket tjener til Berigtigelse i Aalborg-Artiklen i sidste Avis.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
J Stedet for den ved Døden afgangne Compagnie Chirurg Bech, er Studiosus Chirurgiæ Jørgen Frederik Bruun, bleven ansat som Compagnie-Chirurg ved det 3die Jydske Jnfanteri-Regiment.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Kiøbenhavns Børs, den 22de November. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 246. Amsterdam 2 M. 234. London 2 M. 11 1/2 Rbdlr. at Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligat. (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 a 80. de Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den de Februar 1820) 101 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Reni ter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. -er Norske Rigsbanksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 1/2 s. . - Disconto. 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Døbte. Den 17de November, Tjener Morten Nielsens Datter Ellen Marie; Fadd. Mad. Schünnemann, Jfr. Winkel, Major v. Gruner, Kjøbmændene C. Sødring von Sprechelsen, Johannsen og Duussen, Skomagermester Thomsen. - S. D. Snedkermester M. Møllers Datter, PatreaMarie; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Petersen, Reebslagermester Holst, Garvermester Peterson, Snedkersvend C. Jørgensen. - S. D. Huusmand Chr. Frantzens Søn Johannes; Fadd.: Gaarmand A. Madsens Kone, J. Gregersens Kone, Gaardmændene J. Syndergaard og C. Andersen, Ungkarl K. Gregersen. - Den 22de, Huusmand C. Pedersens Datter Dorothea, Fadd.: Gaardmand J. Sørensen og Kone, Huusmand P. Syndergaard og Kone, Gaardmand J. Syndergaard.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Ægteviede. Den 10de November, Ungkarl Lars Nielsen Brasted og Pigen Anne Catharine Christensdatter. - Den 17de, Ungkarl Morten Nielsen og Enken Anne Olesdatter.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Begravede. Den 11te November, Vognmand B. Geert, sen, 57 Aar 6 Maaneder. - Den 14de, Compagniechirure C. H. Bech, 49 Aar. - Den 16de, Commandeersergeant Frederiksens Søn Johan Ferdinand, 3 Aar 6 Maaneder. -S. D. Commandeersergeant Raabyes Datter Jensine, 2 Aar 2 Maaneder. - Den 18de, Cantor Gregersens Søn Emmanuel Tauber, 2 Aar 9 Maaneder. - Den 22de, Toldbetjent Lorenz Nissen, 46 ethalvt Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Bekjendtgjørelser. At Undertegnede af den høie respective Skolekommission har erholdt Tilladelse at undervise de yngere Børn i Star ning og Læsning; dette bekjendtgjøres herved til behagelEfterretning for de Forældre og Foresatte, der ville betro mig deres Børn. Min Boepæl er paa Syndergade No. 625. H. sal. Lunds.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
At Skiftet i afdøde Kjøbmand og eligeret Borger Michel Mallings Boe i Dag er sluttet; bliver herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Aalborg, den 26de November 1822. Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Fiin Hvedemeel er at faae for billig Priis hos Fred. Kaarsberg. paa Allgaden. Hos Sødring i Bispensgade faaes forskellige Sorter Hør og Hamp af bedste Bonnitet, i mindre og større Partier, til billigste Priser. Een mig tilhørende liden sort Pudel=Hund, sikke fuldvoxen) er sidste Mandag bortløben, for hvis Tilbagebringelse loves en passende Doucer. Carl Aktermann.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Hvor en Kakkelovn, der enten kan bruges som Vindovn, eller Bilægger kan faaes tilleie; derom giver Bogtrykker, Wandall Underretning.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Auctioner. At 3die Auction over Lars Christian Lunds Eiendomne i Beistrup Sogn, som var bestemt til Afholdelse den 16de December næstkommende, formedelst indtrufne Forhindringer først vil vorde afholdt paa selve Eiendommene, Mandagen den 23de næstefter, om Formiddagen Kl. 11, bekjendtgjøres herved til de Lysthavendes behagelige Efterretning. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 25de November 1822. Kjer. const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Da ved 3die Auction ikke skeede noget Bud paa Hovedgaarden Rønnousholm, tilhørende afdøde Proprietær Lychegaards Boe, saa bliver efter vedkommende Panthaveres Begjæring, en 4de Auction afholdet Fredagen den 10de Januar i næstkommende Aar, Formiddag Kl. 10, hvor, om antageligt Bud skeer, den absolut bortsælges. Og anmærkes herves: at denne Gaard med 7 Afbyggerhuse, belingende i Vreilev Sogn, Børglum Herred, Hjøring Amt, staaer ialt for 25 Tdr. 7 Skp. 1 Fok 2 Alb. Hartkorn, og at med samme følger 4 Huse i Guldager, som tilsammen skylde 1 Skp. 1 8 t. 2 Alb., og 2de Huse i Hæstrup, som vegge skylde 4 Skp. 1 Alb. Af disse Pule forrettes Ugedagsarbeide til Gaarden, hvorpaa er nedlagt Vinterlæd af 24 Tdr. Rug, og kan faaes 20 Tdr. Byg og 30 a 40 Tdr. pavre, samt aarlig græsses og forres 100 Køer og Stud, foruden 30 a 40 Faar og de fornødne Heste. Den her hører forresten, saavel med Henyn til Græsning som Kornavl iblandt Landets gode Jordendomme, og ligger ikkun en Miil fra Amtsstaden Hjøring. Conditionerne, hvoriblandt at den kan tiltrædes strax efter gammerslag, og at den Kongelige Casses Prioritet 7245 Rbd. Sølv, kan fremdeles blive staaende imod at betale de fra Juni Termin 1820 resterende Renter ere forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Skifteforvalter. Auctionen afholdes paa Gaarden. Sæbye, den 23de November 1822. Borck.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Generalrigscommissair Schuchards Servboe, blive følgende dette Boe i Forening med Generalkrigscommissair Martussens Opbudsboe tilhørende Eiendomme i Dronninglunds Sogn, under Jerslev Herred i Hjøring Amt, nemlig: 1) den saataldte Dronninglunds Storskov, hvis Arial er circ. 2380 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf circa 1600 Tdr. Land ere bevoxede med Bøge=, Ege og Elle skov. 2) Noget Bønder gods, staaende for circa 41 Tdr. Hartkorn og 3) Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienderne, af circa 164 Tdr. Hartkorn i bemeldte Sogn, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa mit Contoir heri Byen, og den sidste i Piallerup. Kroe, beliggende paa Landeveien imellem Aalborg og Sæbye. 1ste Gang Tirsdagen den 7de Januar, 2den Gang Onsdagen den 22de f. M. og 18 23. 3die Gang Fredagen den 7de Februar, ( hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditionerne hvorefter fornævnte Eiendomme bortsælges, kunne erholdes hos undertegnede Cancell. Boeck i Sæbye, hos Skovrider Bodilsen paa Dronninglund, hos Pr. Procurator Juul i Aalborg, hos Hr. Landsover=, samt Hof og Stadsrets Procurator Jespersen i Kbhvn., hos Hr. Overauditor Bye og Herredsfoged Storfleth i Ebeltoft, samt hos Skiftecommissionen i Generalkrigscommissair Sc uchardts Stervboe i Viborg, ligesom desuden ved Auctionerne bekjendtgjøres. Sæbye, den 16de Rovember 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-11-28
Rettelse. J sidste Avis stod paa 3die Colonne, 1ste Spalte, 4de Linie fra oven: Mogens Frederik Anthon Foer Schubeler; læs: Mogens Frederik Anthon Jver Schubeter.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Nyeste Postefter General Mina har i Catalonien frataget Troens bæren under Eroles Staden Balaguer, som hidtil sikkrede den Forbindelsen med Arragonien, men som nu er afbrudt. Han gaaer i det Hele meget lang, samt frem, med stedse saaledes at han ei behøver at gaae tilbage igjen. Eroles og Consonter have nu intet Mere end Seo de Urgel, Puncerda og nogle faa Strækninger heelt under Grændsefjeldet. - General Carlos O Donne, har overtaget Commanden i Navarra. - Den oprørste Præst Merino er paagreben og sidder i god Forvaring. En overhaands stor Mængde Præster og Munke udvandre trivilligt til Frankrig, andre af dem blive jøgede bort. - General Morillo er indbragt til Madrid og verbeholden ankommen der. - Til det imellem HerOuprard i Paris og Regentskabet i Catalonien af sluttede Laan har bemeldte Udlaaner ikke været istand til at faae en eneste Actie tegnet. Ovard er reist til Verona. - Saavidt som man kan skjønne af det Efterretninger, der fra Verona komme især til Bankorhusene, seer det temmeligt fredeligt ud, og Statspapierne holde sig nu igjen skikkeligt jevne Tyrkernes Orlogsfløde, som sagdes at være paa Hjemveien til Dardanellerne, lader dog til først at ville gjøre et Besøg paa Samos. - Paa ØenPuertorico i Vestindien have endeel Lykkeridde te, sidst kommende fra Den S. Barthelemi, gjort Landgang og proclammeret en Republik under Rav net Bouquay. Formanden for dette Log er en Fransk mand, som kalder sig Louis Guillaume d'Andrez; Kjøbenhavn, den 25de November. gelige Østerrigste Clarge Kassairer, Grev v. Kufstein, af Keiseren er bleven rappelleret, og til hans Efterfølger af Hs. Keiserlige Kongelige Majestæt er udnævnt Baron v. Langenau, der hertil er ankommet, har det behaget Hs. Majestæt Onsdagen den 20de dennes, at modtage Grev v. Kufstein for at beafskedige sig, og tillige at forestille sin Eftermand, hvorefter begge fornævnte ChargeCaffai er gjorde Hs. Majestæt Dronningen deres Opvartning.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Jfølge de Hamborgske Avisers Fortælling skal dermed de resterende Skatter og Afgifter være en betydelig Formildelse iværk, med Hensyn til de for Landmanden saa ugunstige Konjuncturer.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
J Politivennen spørges: om Jordspaakastelsen, paa et Hospital ikke bør ce i Liigfølgets Overværelse Begravelsesdagen, eller om det er nok, at man under en Haandfuld Sand paa Liget, naar dette er lagt i Kisten?
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Handelstidenden anbefaler eengang igjen med Varme et nyt Kaffejurrogat, der almindeligen bruges i Sverrig, nemlig en Bælgfrugt, som af Linne kaldes attragalus bacticus (bætisk Dra gant) og er saa overordentlig frugtbar, at en Tyster efter 3/3 Lod har avlet 40 Pd. eller 2100 Fold. Sverrigs Konge lod Frørt komme fra Sicitien, Spanien, Laurien og Barbariet, og uddeelte det til sine Undersaatter. Udfaldet skal have været højst belønnende. Tønder Guld blive tilbage i Landet til andre Fornødenheder, uden at regne hvad Sundheden muligen vinder derved.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Den Dekonomiske Korrespondent har følgende Anviisning til at støbe Lys, som brænde klart og ere drøie, meddeelt af Een, som selv dermed har anstillet Forsøg: "Man tager f. Ex 8 Pd. Kalle, som stiæres smaat, kommer dertil en halv man sig lagt for, at ikke Greverne blive sorte. Naar det nu er smeltet, aftrykkes det gjennem en Lærreds klud, derpaa gydes atter ligesaameget Vand til, og til dette føjes 1 Lod Salpeter, 1 Lod Salmiak og 2 Lod brændt Allun. Det lader man indkoge med Vandet, indtil man ei seer Blærer og det er aldeles. glat, eller indtil i Midten af en Dalers Størrelse, det skulde være klart. Da lader man det blive koldt, afstraber det Urene fra Bunden, og lader det atter smelte. Vægerne i Lysene gjøres af halv Bomulds og linned Garn, og forinden de stikkes i Formen, blive de bestrøgne med smeltet Tælle, hvori er noget Kamper og Katharineollie hvorpaa de hænges i Formen til Lysestøbning. Diss Lys løbe ikke, og brænde engang saalænge som andre Lys af samme, Tykkelse og Længde. Det samme Blad anpriser følgende Maade at borttage Fedt, Viin= og Blækpletter af Klæde og igjen at give Tøjet sin rette Farve: 1) Alle Fodt pletter udvaskes med Sæbe og varm Brændeviin. Naar det er tørt, befugtes det med kaustist Amonial (piritus aalis ammomaci), derpaa gnides med et Stykke Tøj af samme Farve, Stykket er, og derpaa udvaskes det med reent Vand. 2) Er det en Tjære, plet, saa smører man Smør derpaa, og giør som i No. 1 er omtalt. 3) Er det Pletter af Viin, Syre, Urin m. v. som borttager Farven, saa vædes Stedet, allene med Salminakspiritus, afrives med et Stykke af Tøjets Farve, og udvaskes med reen Vand. 4) En det Blækpletter, saa bestryges det med Citronsaft, eller opløst Viinsteen, da bliver Pletten guul; derefter bliver det behandlet med Ammoniak, som i No. 1 omtalt. 5) Gives paa Linned Pletter af Frugt eller rød Viin, bestryges Stedet med reen Bomolie, og det bliver liggende til det skal vaskes. Bliver det da vasket med Sæbe og bygget med Aske, saa forsvinde Pletterne.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Jfølge den officielle Bekjendtgjørelse fra den administrerende Direction for Fattigcolonien Frederiksgave, ere nu 20 Colonisthuse færdige. Bygte i lige i Linie og i lige Afstand fra hverandre, danne disse Boliger i to, 1500 Skridt lange Rækker, en 20 Fod bred Gade, og yde ved deres eensformige Udvortes i et behageligt Syn. Ogsaa Colonicinspeciørens Huus! er færdigt, og anbefaler sig ikke mindre end Coloni sternes Boliger ved en hensigtsmæssig Jndretning.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Jnspectørens Huus har en Længde af henved 75 Fod, en Brede af 40 Fod, og hver Colonistbolig en Længde af 36 Fod og en Brede af 25 1/2 Fod. Men af det Bygninger, som efter Planen skulle opføres, mang ler endnu Skolehuset, med hvis Bygning der skal begyndes næste Foraar. 12 Huse ere allerede beboede af Jnspectøren, Skolelæreren og 10 Colonistfaat milier, hvis Tal i det Hele udgjør 55. I dette Øjeblik er der af de tilliggende Jorder opdyrket 41 Tønder 27 Qvadratroder Land, og 10 Tønder 169 Qvadratroder ere vel bearbeidede, gjødede og besaaede de med Rug, der overalt staaer i frodigste Fremværts Desuden skulde i afvigte Efteraar endnu oppløies omtrent 26 Tdr., og paa lave Mosejorder 10 Tdr. optages til Græsning, hvormed der allerede er gjort Begyndelse. De 90 Køer, som ejedes, ere ved Salg formindskede til 24, der ere faaledes fordeelte, at hver Familie har faaet 2 Køer. Aarsagen dertil vare de stigende Foderpriser og Frygten for at Giødninen ikke skulde kunne opveje det undværlige Hornqvægs Underhold. Faarekjorden, som har leveret 500 Pd. god Uld, har man beholdt, og den bestaaer nu af 226 Stykker. Markarbeidet forrettes ved 10 Heste. Den nuværende Colonicinspectør er Her Nissen fra Heide, en duelig og erfaren Landmand. Til Skolelærer og Opsynsmand over Jndustriestolen. er valgt Herr F. Althoff, en prøvet og duelig Mand, hvis Kone underviser i qvindeligt Haandarbeide. Jndtil Skolehusets Fuldendelse er et af Colonisthusene indrømmet til en Bolig for Læreren, og et andet til Skoleunderviisningen J det sidste underviser en i Uldmanufactur erfaren Colonist de Øvrige i at spinde Uld, for med Tiden at finde i Uld manufactur en Bifortjeneste, hvortil een af Actionærerne har foræret de fornødne Redskaber. Af den hidtil vundne Uld er nogle 100 Alen Klæde forfærdigede, som er bestemt til Colonisters Beklædning. Paa Colonien ere 2 Børn fødte og 1 Colonist død.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Efter H. D. Landgreve Carl v Hessens Ønske har det Schlesw. Holst. Bibelselskabs Forvaltningscommittee foræret Colonien 42 Bibler.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
J Randers Avis læses følgende: Den unge Pige. (Efter Gellert.) Den Vei til Ægtestanden, Forvolder ofte Brud i Panden, Og giør, at Een og Anden Gaaer ganske fra Forstanden. - Den gaaer - det kan min Læser tro - i Saa sjeldent lige - Og hvad gaaer lige.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Fra Syd til NordPaa denne chicaneuse Jord, Fra Himmellandet. Til Sahrasandet! Nei, skjært det gaaer, som Veien for Fra Hør, Oarme unge Mand. Da han sig givte vilde, Og det er Ting, som ei bør skee for silde. han derfor meget klogeligt En prøvet Ven og Broder, Anmoder, For sig at gjøre Sligt, Og for sig frie til Alsons Datter, Hvis Ynde, Dyd, Forstand han taust og henrykt skatte Endskjøndt nu Manden strax ei Dattren bort vil love, Saa dog han dette Forslag godt mon hove, Og ret derover hjerteglad. Tilbord han meget løflig Vennen bad; Forresten var han taus, som Graven - men hans Datte Ret saarligt Sammenhængen fatter: "Hvad?" tænkte hun "hvorfor Beholder Fader denne Herre ved sit Bord? "Hvad mon han vil Hvi skjules det for mig? "For Intet vist saa dydt han ikke bukker sig; "Mon ikke og for mig den gode Mand der kommen være kan Jmidlertid nu Vennen haaber, Hvor ikke haaber, han er gal! At Druens Saft og føde Draaber, Den Gamles Hjerte aabne skal, Men nei, Sjeur Bakkus herEn Stymper er. "Min Herre!" brød den Gamle tørt og roligt udi "At nu min Datter vorder Brud, "Det aldrig jeg tillader, "Som om og kjerlig Fader : Nei, end bun fryde sig i Ungdoms Vaar, hun end er alt for unge hun først er fjorten Aar Hvad!" raabte hun, som i det samme Af Døren traadte ind: Papa sig skamme, "Mig saa. At lyve paa "O Fader, De i Tanker gaaer, Er jeg først fjorten Aar, "Reil neil jeg Dem forsikkre vil, At jeg er fjorten Aar, og fire Uger til Himmerland, den 30te November.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Hvorledes Sildsalteriet i de sidste Aar aftaget her i Egnen, kan man skjønne deraf, at i Aaret 1817 blev fra Liimfjorden udført satte Sild til fremmede Steder 36538 Tønder og til i denlandske Steder 25622 Tønder, tilsammen 62. Tønder. 1818 til fremmede 35644 og til indenlanSteder 16207, tilsammen 51851 Tønder. 1819 til fremmede 26971 og til indenlandske Steder 19855, tilsammen 46826 Tønder. 1820 til fremmede 23723. og til indenlandske Steder 20647, tilsammen 44370 Tønder. 1821 til fremmede 15672 og til indenlandste Steder 26779, tilsammen 42451 Tønder. J disse som Aar tilsammen er altsaa udført til fremmede 138548 og til indenlandske Steder 109110, tilsammen 247651 Tønder, som giver et Middeltal af 27709 1/2 Tønder til fremmede Steder og Aaret, 21822. til indenlandske, tilsammen 49531 1/2 Tønder. Vil man nu antage 5 Rbd. for Værdien af hver Tønde, Vaarfild og Høstsild overhovedet, saa bliver den aarligen udførte Silds Værdi efter Middeltal 247658 Rbd., men at dette er meget for lavt tareret for disse som Aar tilsammen, er unægteligt, thi endnu 1819.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
paa denne Aarstid kostede en Læst Sild i Aalborg 200 og i Nibe 192 Rbd. Foruden denne ikke ubetydelige Mængde saltet Sild udføres ogsaa hvert Foraar og Efteraar en stor Mængde Baadladninger fersk Sild, af Hornbekkere, Helsingørere, Svenske og Andre, hvorved rigtigtnok Prisen holdes nogenlunde oppe, uden hvilket Fiskerierne ikke vilde kunne bestaae, men den mangfoldige Rørelse, som Salterierne medføre, mistes herved aldeles. - Foruden dette Opkjøb af fersk Sild kunde anføres andre Aarsager til Salteriernes Formin skelse, saasom manglende Afsætning udenlands, deels foranlediget ved store Tilførseler af Norsk Sild, deels ved forhøiede Toldafgifter, f. Ex. i Preussen, deels og ved den yderst lette Priis allevegne paa Kjød, Flesk og andre Madvarer. Ved de i flere Aar stedse mere og meere dalende Priser ere mange af Fiskerne og Salterne blevne aldeles forarmede og kunne nu enten slet ikke eller kuns vagt drive deres Næringsvei. Maaskee og de forskellige Udgifter ved Vragning, Tønders Justering a., som vare forholdsmæssigen ubetydelige da en Læst Sild kostede nogle hundrede Rigsbankdaler, kunne være følelige nok, naar den kuns koster nogle Snese.