JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Det var mig ubehageligt at min Hr. Modstander i sit Svar til mig tilføiede en Anke mod en anden Mand, formedelst et Jnserat angaaende et Syn i Stænderhuset. Skjøndt det ikke vedkommer mig, vil jeg dog lade et Par Ord falde derom: thi den Godmodighed som fremlyser af Svaret til mig, viser sig ikke i denne Anke. Forfatteren tillægges, som jeg troer, uden Grund, nædle Bevæggrunde. Jeg mener, at Manden som angribes, gjerne kan besidde den Agtværdighed der tillægges ham, fordi han mangler Aandsgaver; men han maa ikke stille sig paa et Stade, hvor han drager en heel Nations Øine paa sig, naar han ikke vil tabe dens gode Omdømme. Han maa ikke svigte dens Tillid, naar han vil bevare sin Agtelse. Skuffet Tillid og det dermed maaskee følgende aab af allehaande Rettigheder, føder Ærgrelse, og dette igjen Angreb. Man hører denne Ærgrelse ofte hos os; thi ogsaa vor Stænderdeputeret var taus, og derfor opfyldtes maaskee ikke vore retfærdigste og ivrigste Ønsker. Om ogsaa Tonen i det omhandlede Jnserat ikke svarede til vore Ønsker, saa er det dog billigt, at vore Deputeredes Færd underkastes offentlig Bedømmelse, og enten dette Jnserat havde seet Lyset eller ikke, var den samme Dom dog falden i Publicum. Saadanne Bedømmelser ere dog ikke uden Nytte, de tjene idetmindste til at skræmme Stympere fra Stænderhuset, i et Land, hvor Forhandlingerne skee inden lukte Døre. Min Hr. Modstanders Mening, at Afstemningen er Hovedsagen, kan jeg ikke billige. Taleren maa belyse de omhandlede Gjenstande, den Ene fra een, den Anden fra en anden Side, at intet bliver eensidigt behandlet; desuden skylde de Deputerede os Regnskab for deres Færd og Troesbekjendelse, og dette lære vi af deres Foredrag, ikke af deres Stemmegivning. Havde min ærede Antagonist derimod stillet sit Angreb imod Saadanne, der kalde Foredrag af ædle, oplyste og fædrenelandskjærlige Mænd, som ere kaldede til frimodigen, ærligen og uden Forbeholdenhed at give Kongen Raad til Rigets Bedste, Selvklogskab, Næsviished, eller søger at sværte deres ædleste Bestræbelser, da havde Angrebet været anvendt paa rette Sted, med mindre han skulde mene, at slige Spytslikkeres Artikler burde oversees med Foragt. Saadanne Folk høre til den Classe, der vare Napoleons høirøstede Lovprisere, da han var Europas største Magthaver, og de Første, der kastede Skarn paa den store Mand, da han var falden. Min ærede Modstander vil ikke troe jeg er en Bonde men der tager han gandske feil, og jeg undertegner mig atter med megen Agtelse for ham. En virkelig Bonde fra Sønder=Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Forrige Aar strax efter Nytaar, var der i Wrads Herred paa Veien fra Tyvkjær til Holund og endmere fra Hølund til Salthen store Forsømmelser i Henseende til Sneekastningen; hvilket strax efter blev meldt til vedkommende Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Aar fra den 9de til den 12te Februar passeredes de samme Veie frem og tilbage, efterat der i de sidste 10 Dage ikke var falden Snee. Veiene vare imidlertid ikke opkastede. Vel havde der engang tidligere været opkastet; men dette var tilføgen. Jndsenderen vil ikke nægte: at jo Vinteren har været ualmindelig stræng for Landboerne med Sneekastning, han har selv deeltaget deri –men slet ikke at opkaste efter saa stadigt Frostveir uden Snee, som i fornævnte Tid, er vist ulovligt, og ikke foreneligt med et godt Land=Politi. At stole paa at enhver Reisende skal færdes med Slæder eller smaae Heste, som kunne liste sig over Sneedriverne, er paa en Landevei ikke at tilraade. Følgerne vare ogsaa, at Jndsenderens Heste og Vogn, som uden Læs til Aarhuus listede sig over Sneedriverne udenfor Veiene, paa Tilbagetouren med Læs følgende Veien blev siddende fast neppe 1/2 Miil vesten for Salthen Bye, og maatte have Folk til Hjelp fra nærmeste Sted for at udkaste begge Deele. Sneen var haard, og kuns ved et Lykketræf undgik Hestene, formedelst disses Taalighed og Karlens Forsigtighed, at tage Skade. Det Offentlige vil vel neppe erstatte en Skade, som foranlediges ved slige Tilfælde, og at procedere mod det Offentlige, er som bekjendt, en kostbar Procedure. Paa den hele Veilængde fra Ringkjøbing til Aarhuus var Strækningen igjennem Wrads Herred, navnligen mellem Lille=Høelund og Rye Mølle, det eneste Stykke, som ei var opkastet. Ved samme Leilighed vil jeg omtale, at Veien fra Tyvkjær til Lille=Høelund, i mange Aar var yderst slet. Efter flere Klagemaal, blev der for 2 Aar, siden paabegyndt at opkastes enkelte Vei=Parter, men meget slet de fleste Steder, saa at man maatte see at komme uden om. Nogle flere Steder opkastedes paa samme Maade sidste Sommer; men ogsaa slet. Nogle Steder ere endnu uopkastede, det Hele slet Vei- Foraar og Efteraar, skjøndt en mindre Landevei, og just den Vei, som forbinder det østlige og vestlige Jylland. d. 16de Februar 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Hvad forlanges der af en Landsbyskolemester, Spørgsmaalet er simpelt; dog er det ikke saa let at besvare, som de Fleste udentvivl mene. Man vil sige af en Landsbyskolemester fordres et christeligt Sindelag, et for hans Birkekreds passende Forraad af Kundskaber, og Evne til at bibringe Ungdommen dem. Dermed vil man troe Spørgsmaalet besvaret og Sagen afgjort. Men man feiler! Der er endnu en Qvalification, som fordres; dog er den ikke nogen conditio sine qua non, thi man seer, at Dispensation derfra vorder ansøgt og given.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Vi vilde gjerne overlade vore Læsere at gjætte, hvori denne Qvalification kan bestaae; men vi ere forvissede om, at selv den meest udmærkede Divinationsgave vil strande paa dette blinde Skjær, og vi ville derfor ligesaa gjerne strax rykke frem dermed. Der fordres . . . nu - der fordres at en Landsbyskolemester skal have . . . to Been Beviis. Christen Bertelsen af Hveisel Præstegaard, Nørvang Herred, ønskede, at optages som Elev paa Lyngbye Skolelærerseminarium; men han havde kun et Been. – Hvad var herved at gjøres Sagen var vanskelig, og grebes den ikke ved den rette Hank, kunde den let vorde endnu meere forviklet. Med det ene Been kunde det stakkels Mennske ikke, mir nichts, dir nichts, gaae ind i Seminariet; dertil hører i Regelen to Been. Man maatte altsaa liste sig frem af Naadens Vei; Man maatte gaae frem supplicando. Og see, det gik Uagtet Sagens eiendommelige Vanskelighed og intrikat Natur, er det dog lykkedes, at faae den klaret paa en tilfredsstillende Maade. Ved Cancelliskrivelse til Direct for Lyngbye Skolelærerseminarium er det bevilget, at bemeldte Christen Bertelsen maa optages som Elev paa Seminariet, uagtet han kun har eet Been. . . . .*) Ansøgningen gjaldt ogsaa venia ætatis, der ligeledes blev bevilget. Jnds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Gylling Præstekald. Der er, for ikke længe siden, i denne Avis gjort opmærksom paa det ikke blot Uhensigtsmæssige, men ligefrem Fordærvelige i, at der til de geistlige Embeder er knyttet en betydelig Avlsbedrift. Der er just for Øieblikket, i Nærheden, et Exempel forhaanden, som gjør dette fuldkommen indlysende. J Hadsherred er nemlig Gylling Præstekald vakant; mange Præster, som sætte Priis paa at være gode Bønder, ville søge det, medens deri mod Andre, der helst ville være gode Præster, holde sig tilbage. Saadanne Geistlige, som Sjelesorgen ligger ret paa Hjerte, ville grue for et Embed, der henviser dem til Dyrkningen af 150 Tønder Land, medens Andre, som lade Sjelene blive hvad de kunne, ville betragte disse samme 156 Td. Land god Jord som Juvelen i Kaldet. Hvorledes da en Menighed, som denne, er faren, behøver neppe at udvikles. Vi ville kun henpege paa Umuligheden i, at forene et saa omfattende Avlsvæsen med en sand præstelig Virksomhed. Præsten i Gylling har saa stor en Jordbedrift, som fem Bønder tilsammentagne, og skal han passe den, maa han forsømme sin egentlige Embedsgierning, det ligger for Dagen. J Gylling Præstemark faaes 17 Tdr. Hvede, 11 Tdr. Rug, 17 Tdr. Byg, 17 Tdr. Bælgsæd, 35 Tdr. Havre, 9 Tdr. Raps. Der kan om Vinteren holdes 70 Høveder. Kort, det er en lille Herregaardsavling. Men Menigheden vil ingen Herremand have; den vil have en Præst. Man tillader sig derfor, at foreslaae, om der ikke, under nuværende Vacance, kunde være Anledning for Stiftsøvrigheden til at indstille, at de to Trediedele af Gylling Præstekalds Jorder vorde solgte eller bortfæstede, naturligviis til Jndtægt for Embedet. Der vil endda være Nok for Præsten at drive, uden at overdrive. Det her Foreslagne er ikke uden Exempel. Saaledes er der af Stillinge Præstegaardmark i Sjælland, der udgjør 157 Tdr. Land, med kgl. Approbation bortfæstet et Areal af 87 Tdr. Land mod 129 Tdr. Byg efter Capitelstaxten. Justitsraad With. En Vignette. Han er Jurist, men ei Juristeriet, Han Dommer er, men ei Bureankratiet, Han svor en Eed, men ei dens døde Form Han har sit Hjerte og sin Tunge viet, Hans Tale har besvoret mangen Storm, Thi ubevidst det gode Lune smitter, Og om han end i Folder dybt har lagt Sit Ansigt, for med Alvors hele Magt At faae Forsamlingen sin Mening sagt, Ham Commus stedse over Skuldren titter! Paa Hjertet bær han Dannishedens Segl; Med Andagt sees de jydske Bønder lytte, For ei en Stavelse at høre feil, Naar With og Kirk i Viborg Hænder knytte, For Herremænd og Brændviinsmænd at flytte, Thi With seer vredt op til de røde Tegl, Men meget venligt ned til straatakt Hytte. Han ønsker de Fortrykte Ret og Skjøll, Hvortil dem Veien altfor tid er spærret; Derfor ham troe de jydske Plovmænd vel, Kun ei de Hellige i Bjerge=Herred, Ved Tallotteriets 1516 Trækning i Khvn. udkom: No. 59. 84. 50. 42. 53.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 21de Februar opføres: Den hjemkomne Nabod, eller: Uden Retsind ingen Sindero, Lystspil i 3 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Mandagen den 22de Februar (sidste Forestilling) opføres: Kjærlighed i Hjørnehuset, eller Jntriquen i Pavillonen, nyt Lystspil i 2 Acter. Derefter: Den reisende Student, Vaudeville i 2 Acter. Og til Slutning: Emilies Hjertebanken. Vaudeville=Monolog af Prof. Heiberg. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
At Restancelisten over 1ste Qvartals Communeafgifter til Kæmnerkassen for indeværende Aar, til mig er indleveret, forsynet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, og at denne uopholdelig vil vorde iværksat hos de Restancehavere, der ikke inden 14 Dage fra Dato have indbetalt deres Restancer til Kæmneren, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at de som tilkomme Jndqvarterings-Godtgjørelse for sidste Halvaar 1840, kan erholde samme liqvideret i Skatter og Overskuddet contant udbetalt. Aarhuus Byfogedcontoir, den 13de Februar 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Christen Laursen og hans ligeledes afdøde Hustrue, Ane Kirstine Sørensdatter af Woerladegaard Bye og Sogn, Thyrsting Herred, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819. indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 13de Februar 1841. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Fiin Varinas=Kanaster No. 1 & 2, Petit=Kanaster, Tobak og Cigarer. Oronocco=Kanaster, Thorvaldsens Kanaster, hollandsk Bolle=Kanaster, Portocarrero, Portorico og flere andre Sorter gode Røgtobakker, samt fine Havanna-Cigarer, Cabannos, Lafama, Woodville, Domingo, Maryland og Virgin=Cigarer kan faaes billige hos J. F. W. Røse. Fiin Varings=Kanaster i Ruller No. 1, 2 og 3, Melange=Tobak i Foustager, Pariser- og amerikansk Rapee, sælges til de billigste Priser hos J. F. W. Nøie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Christiansfeldter Formelys kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Charente-Cognac. Jamaica Rom, Batavia, Arrat, gammel Portviin 4 Madeira paa Bouteiller, sælges billig af Aarhuus, den 18de Febr. 1841. Joh. F. Kuur. Throuhjems Spegesild, i Fjerdinger, hele & halve Ottinger, kan erholdes hos Fure=Planker i flere Dimensioner som ere tørre, kan Joh. F. Kuur. erholdes hos Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Gammel Jamaica Rom, holl. Genever, Tenneriff, Graves, Medde, gammel og ung Viin, faaes aftappet paa Flasker, billig hos J. C. Hasselhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Hos Undertegnede bekommes i større og mindre Vægt til billig Priis blegede Formelys 6, 8, 10 Stkr. pr. Pd., og Spalt-Lys 14 Stkr. pr. Pd., samt Brunsviger Humle & klar Liim. J. L. Hasselbalch. Et Partie dobbeltsigtede Newcastler-Kul, ere at faae Nogle Favne tør Bøgebrænde, kan faaes hos J. L. Hasselbalch. Godt 5 C. C. Bands Hør, sælges billig af M. H. Ring. Mejerie- og gode Bønder-Oste, kan faaes hos Al. 5. Ring. Christiania Anchiovis, til. H. Nine. sælges til 12 Rbs. Snesen; i Hundrede og Dunkeviis, endnu billigere hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Engelsk Strikkegarn. hvid i alle Nummere, saa og flere Slags farvede, faaes billig hos A. W. Stigaard. Ægte Varinas=Kanaster i Ruller, a 5 Mk. Pundet, A. W. Stigaard. udmærket god Melange Tobak i Foustager paa 4 Pund, a 9 Mk. pr. Foustage; flere gode Sorter Portorico, Maryland og Virgin, fine Cigarer og Snuustobakker, faaes billig hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Nøg, Skraae- og Snuus Tobakker, samt Cigarer i fine og middelfine Sorter, faaes hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Karkaster kjøbes fremdeles til høieste Priser uden Hensyn til om samme ere frosne. Brødrene J. P. B. & A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Paa Hovedgaarden Benzon ved Grenaae kan en duelig Gartner eller Havekarl strax faae Condition. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
En ung Pige af god Opdragelse, som tillige er over i alle Slags Haandarbeider, ønsker sig anbragt paa Landet for at lære Huusholdningen, helst i Nærheden af Aarhuus. Billetter, mærket: S., bedes aflagt paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
For en duelig Huusholderske er en Plads ledig til 1ste Mai d. A. paa en Herregaard. Man melde sig snarest muligt paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
En Embedsmands Enke ønsker sin femtenaarige Datter antaget hos en honet Familie, helst paa Landet, hvor hun under Huusmoderens Veiledning kunde deeltage i Alt for hende passende Huusgierning. Man behager at aflægge en Billet, mærket: E., hos Hr. Sabroe paa det store Torv i Aarhuus. Endvidere har jeg idag havt den Glæde at modtage til Guldbryllupsparret 2 Rbd. og 1 Rbd. som jeg tilligemed de forhen modtagne 2 har overbragt det. De gamle Folk have bedt mig hjerteligst takke deres Velgjørere. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
No 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Mandagen den 2 Februar De Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist. Uyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Fra Constantinopel er til flere af Europas Hovedstæder udspredt det Rygte, at der i førstnævnte Stad skal være udbrudt en stor Revolution, og Sultanen myrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Reisende fra London have bragt det Rygte til Hamborg, at den engelske Flaade har faaet Ordre til paa første Vink at løbe ud, man sagde, formedelst Differencer med Nordamerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Det neapolitanske Hof fører i denne Tid en meget hyppig Koureervexling med den franske Regjering, og man vil vide, at Kongen af Neapel, af Had til England, agter at indgaae en nøie Alliantse med Frankrig for det Tilfælde, at de øvrige Magter skulde slutte en Coalition imod det. Den ved Storm adspredte franske Flaade havde lidt megen Skade. Corvetten "Marne" var gaaet under og 57 Md. af Besætningen havde mistet Livet. Desuden vare 28 Transportskibe strandede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Fra Paris meldes, at skjøndt de ministerielle Blade benægte, at en Ministerkrisis finder Sted, vedligeholdt Rygterne sig alligevel, og man talte saagar om Hr. Thiers's Gjenindtrædelse i Kabinettet. Den engelske Kronprindsesses Daab blev den 16de ds. fuldbyrdet med stor Høitidelighed. Hun blev kaldet: Victoria Adelaide Marie Louise, og hendes Faddere vare: Enkedronningen, Hertuginderne af Kent og Gloucester, Kongen af Belgien, Hertugen af Susser og den regjerende Hertug af Sachsen-Coburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
J allakiet skal i denne Tid være opdaget en vidtforgrenet Sammensværgelse, hvis Plan havde været: at myrde Fyrsten, indsætte et Directorium og proclamere en wallakkisk Republik under Navn af Ny=Romanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Det tydske Forbunds Beslutning: at holde sig beredt paa Krig, retfærdiggjøres fuldkomment (hedder det fra Frankfurt) ved de nyeste Beretninger fra Paris. Franskmændene ville ikke vide af nogen Afvæbning at sige, og derfore kan Frankrige ikke fortænke Tydskland i, at det nu ogsaa ruster sig. "Med stor Spænding gaaer man derfor Foraaret imøde!" Som man hører, bereder Huset Rothschild, sig til at gjøre svære Pengendtællinger til det tydske Forbund, der skal bruge dem til Forbundfæstningernes Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Dronningen af Sverrigs Broder, Marius Clary, Mareschal de Camp, er død i Paris. Aaret 1806 havde han, 16 Aar gammel, gjort Felttoget med i Tydskland som simpel Dragon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 18de Februar. Man vil vide, at Hs. M. Kongen agter næste Sommer at besøge Hertugdømmerne, og i Rendsborg vil bivaane Troppernes Maneuvrer. (A. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Hs. Majestæt Kongen har ved Herredsfogden, i Løve Herred ladet tilkjendegive Sin allernaadigste Tilfredshed og Tak for den om undersaatlig Tillid, og Hengivenhed vidnende Adresse, som endeel Beboer i Løve, Arts og Skippinge Herreder allerunderdanigst indsendte under 18de December f. A. En lignende Adresse er senere indsendt til Hs. Majestæt fra Beboere andre Steder fra i Arts og Skippinge Herreder, samt fra Tudse Herred. Begge Adresser talte 1240 Underskrifter. (S. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Ligesom Valget af Christian Winther til vor tilk. Kronprindsesses Lærer i det danske Sprog maa ansees for heldigt, saaledes er det ogsaa glædeligt, at Regjeringen erkjender Vigtigheden af, at Landets tilk. Dronning bliver Landets Sprog mægtig, thi med Kundskaben. til vort herlige Modersmaal vil Kjærlighed til det snart følge, og med Kjærlighed til Sproget staaer Kjærlighed, til Folket i nøie Forbindelse. (L. F. St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Under 10de d. M. har Kongen bifaldet, at Affattelsen af difinitive Normalreglementer for Universitetet, Sorø Akademi og det lærde Skolevæsen maa udsættes, indtil Bestemmelse er taget om disse Jnstituters fremtidige Virksomhed, indbyrdes Forhold og dertil svarende Organisation i videnskabelig og oekonomisk Henseende. Derimod ere Budgetter for disse Stiftelser med de i Forbindelse med samme staaende videnskabelige Anstalter for Aaret 1841 approberede. Af disse Budgetter optage vi foreløbigen, at Udgifterne for Universitetet ere opførte med circa 81,000 Rbd., for Sorø Akademi med circa 100,000 Rbd., og for det lærde Skolevæsen med c. 129,000 Rbd. (Dan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Efterat der under 11te d. M. er beordret nedsat en Commission til at afgive Betænkning over Stændernes Andragender og en Forandring i Henseende til Overbestyrelsen af Kirke- og Underviisningsvæsenet, har Kongen under 12te f. M. resolveret, at Nedsættelsen af en af Universitets-Directionen tidligere foreslaaet Commission til at undersøge og afgive Betænkning om de Forbedringer og Forandringer, som maatte ansees nødvendige og gavnlige ved det høiere Underviisningsvæsen, udsættes, indtil den førstnævnte Commission har tilendebragt sine Forhandlinger. Disse Forbedringer, hvis Overveielse og mulige Jværksættelse saaledes vil henstaae i nogen Tid ere i Særdeleshed: Henlæggelsen af Examen artium fra Universitetet til Skolerne, Forøgelse af Universitetslærernes og Universitetssagenes Antal, samt af de videnskabelige Apparater, Forandring i Klasseinddeelingen i de lærde Skoler, nærmere Bestemmelse af Sorø Academies Virksomhed, og en nærmere Regulering af de videnskabelige Fonds occonomiske Bestyrelse m.v. (Dagen.) Jaften bliver i Anledning af Hs. Kongl. Høihed, Prindsesse Julianes Fødselsdag Bal hos Hs. Kongl. Høihed Prinds Ferdinand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
– J et norsk Blad skal nylig have været fortalt, at den danske Regjering havde hos den norske forlangt en norsk Borger udleveret paa Grund af nogle Yttringer, nemlig om den danske Presses fortrykte Tilstand, med mere Andet, som bemeldte norske Borger, der er født dansk, havde udladt sig med i et Sel stab i Stockholm, i hvilket en ved den danske Legation ansat Person var tilstede. "Kjøbenhavnsposten tager den danske Regjering i Forsvar imod denne Bestyldning, da en slig Fremgangsmaade staaer i altfor aabenbar Modstrid til de Grundsætninger, den danske Regjering i saa Henseende selv har lagt for Dagen, ved endnu for faa Aar siden at nægte en noget lignende Udlevering af en preussisk Undersaat, der nu er bosiddende her i Landet som practiserende Læge, og som reclameredes paa Grund af at han var mistænkt for at høre til forbudne tydske Studenterforbindelser. Desuden maatte den danske Regjering vel vide, at en saadan Reclamation, som en Selvfølge af de norske Love, i ethvert Tilfælde vilde være forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Ved Høiesterets høitidelige Aabning den 4de Marts foretages Sagen: Helsingøers Færgelaug, contra: Handelshuset Fiedler & Comp. som ansvarlige Rhedere for Dampskibet Dronning Maria, betræffende Citanternes Paastand, at Jndst, have gjort Jndgreb i Færgelaugets Rettighed ved paa bemeldte Dampskib at overfore Passagerer fra Helsingøer til Helsingborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Ved Landsover- samt Hof- og Stadsretsdom ere de Jndst, frifundne for Citanternes Tiltale. (Brl. Td.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
- Kjøbenhavnerne have nu Leilighed til at gjøre sig bekjendt med hvorledes en Jernbane seer ud, hvor hvorom de Fleste naturligviis kun have en dunkel Forestilling. Jndustriforeningen har nemlig efter Secretair Hjorths Anviisning ladet forfærdige en Model af en Jernbane, hvorover Hr. Hjorth nu holder oplysende Foredrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Ogsaa Professor David har nu (i Folkebladet") udtalt sig angaaende Finantsregnskabet, og han er kommen til det Resultat, hvortil enhver upartisk og kyndig Dommer maa komme, nemlig: at imedens man maa glæde sig over de tiltagne Jndtægter, maaman dog beklage, at de forventede Besparelser ikke allerede ere indførte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
Ved Professor Prumes Concert i Løverdags i det kongelige Ridehuus har Tilskuernes Antal omtrent været 3300, nemlig 2700 paa Gulvet og 600 paa Galleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-22
– Afg. Agent Wever, der nylig døde i en Alder af 86 Aar, har efterladt sig en Formue af c. 400,000 allene i Obligationer. Størstedelen deraf at han legeret bort, navnlig skal den reformeerte Kirke have faaet en betydelig Sum. Som Hovedarving nævnes Grosserer Garbrecht, der i mange Aar havde været paa Wewers Contoir. Den Afd. var Pebersvend og havde næret en stor Aversion mod Ægteskab. (L. F. Av.)Man fortæller, at Professor Prume forleden blev indbuden tilaften hos en fremmed Minister, med Betydning, at han endeligen maatte medtage sin Violin. "Jeg beklager – svarte Kunstneren – at jeg ikke kan have den Ære, hvad min Violin angaaer, da souperer den aldrig. (Md.