JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Det vil være vore Læsere i frisk Minde, at den allerhøieste Placat af 23de October 1835 udvidede det oprindeligt kun for Holsten som tysk Forbundstat og for Slesvig som Holsteens Fostbroder gjældende Forbud mod Haandværks svendenes Vandringer til og Ophold i de Lande, hvor Associationer taales, til Danmark, at flere Medlemmer af Stænderforsamlingen i Roeskilde, i Anledning af Hr. Mechanicus, Gamsts Andragende om denne Placats Ophævelse, yttredet sig med Varme imod en saadan Jndskrænkning i Haandværksvendenes Ret til at besøge de Lande, hvor der er meest for dem at lære, men at Forsamlingen alligevel, efter at den kgl. Commissarius havde oplæst en med poetisk Kraft forfattet Skildring af Haandværkerassociationernes Natur og Virkninger, og efter at han havde forsikkret, at bemeldte Placat var aldeles transitorisk og at den betydeligt vilde lettet de danske Haandværkeres Reiser i de tyske Stater, besluttede, ikke at ville indgive nogen Petition i den Anledning. Vi tillade os at bemærke, at Forsamlingen ved denne Beslutning ingenlunde har erklæret, at den billigede det nævnte Forbud, og vi holde os overbeviste om, at den ikke vilde have forsømt, at anvende sin hele Jndflydelse imod det, naar den havde anet, at Forbudet, som de jure, kun gjælder det Lande, hvor Haandværkerassociationer, notorisk taales, de saato vilde blive udvidet til dem, hvor de notorisk ikke, taales. Paa Fastlandet taales slige Foreninger kun i Schweitz, og Belgien; men nu erfare vi af et Privatbrev fra Paris, at den danske Gesandt sammesteds allerede i August 18361 har begyndt at forbyde de danske Haandværkere Opholdet i Frankrig, et Forbud, som ikke kan støtte sig paa noget andet Lovbud end Placaten af 23de Octbr. 1835, men som vi maae betragte som aldeles ulovligt, da det er notorisk, at den franske Storseglbevarer den 25de Februar 1834 for relagde det daværende Deputeretkammer et Lovudkast, som 4 Uger efter antoges fast uforandret af dette Kammer og den 9de April samme Aar af Pairskammeret, og som under Straf af 2 Maaneders til 1 Aars Fængsel samt 50 til 1000 Fr. Bøder for hver Deeltager, forbyder alle af Regjeringen ikke sanctionerede Foreninger, af hvad Art nævnes kan, der tælle over 20 Medlemmer; og det er ikke mindre notorisk, at den franske Regjering gjør en meget udstrakt Brug af denne Lov. Den gjorde, saavel ved sin antireveallutionaire Caracteer, som ved de stormende og langvarige Debatter, der gik forud for dens Antagelse, en saa stor og ralmindelig Sensation, at det fast er ubegribeligt, at en Diplomat allerede et Par Aar efter skulde have glemt den, og hvi holde os overbeviste om, at enhver Haandværker, der muligviis uden Gesandtens Tilladelse har vidst at skaffe sig Opholdskort, vil ved sin Hjemkomst kunne gjøre retlig Paastand paa Borgerskabs Meddelelse, selv inden det i oftmeldte Placat nævnte Aars Forløb, (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Efter Forlydende skulle flere her bosatte, tildeels meget formuende Familier have besluttet, med det første at drage, til Nyholland og nedsætte sig der for bestandigt. En egentlig dansk Coloni i dette med vidunderlig Hurtighed fremblomstrende Land vil dette dog neppe have til Følge, da de Jndivider, hvorom her er Tale, sikkert meget hurtigen ville samalgamere sig med de der fremherskende Englændere. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Efterat Forhørene over Tønders Morder, Worm, ere sluttede, er Sagen imod ham nu anhængiggjort ved Hof og Stadsretten. Actor er Procurator Dahl og Defensor Procurator Lange. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Den uadelige Ven af Hr. Hoppe, som havde gjort et meget unødvendigt Forsøg paa at forsvare denne sin Ven og get meget forulykket Forsøg paa at retfærdiggjøre dennes extraordinaire Embedsansættelse, har fundet for godt, i en noget grædefærdig Bekjendtgjørelse i Dagen, at navngive sig, for at Mistanken om denne uheldige Iver ikke skal falde paa nogen Uskyldig. Hvad vi tidligere ikke have kunnet indsee, det troe vi nu at have fattet, nemlig Hensigten med Betegnelsen af gen uadelig Ven &c., derved har Hr. Stud. jur. Friis rimeligviis villet antyde, at man ikke nødvendigviis behøver at være adelig, for at være en Begunstiget. Hr. Friiss Hensigt har forresten vist været god, hvorfor han ogsaa bør være fri for videre Tiltale. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Som man erfarer, skal Baron Rothschild, der er bekjendt for at besidde en meget human og godgiørende Catracteer, forinden sin Afreise her fra Kjøbenhavn have indhændiget Hr. Pastor Wolff en ikke ubetydelig Sum, deels til Uddeeling blandt Trængende af det mosaiske Troessamfund, deels til dermed at betænke Meiers Minde o. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Stiftelser. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Befordringer og Afgang. Den 21de Decbr. er Told- og Consumtions=Casserer samt Postmester i Rødby, F. Suhr, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Vexel=Cours. Kiøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Hamborg, den 7de Jan. Bordeaux 191. Petersborg, London 2 M. 13 Mk. 5 3/4, k. S. 13 Mk. 7 1/2. Madrid, A. Cadir 45. Lissabon 473. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 35, 85. Kjøbenhavn 202. Species 1 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 3 s. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 7de Januar. Rug, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 48 s., Ærter, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 72 s. Hvede, 5 Rd. 92 s. a 6 R. 52 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 30 sk. a 2 R. 52 s. Bog, Lrad., 3 Rd. 40 s. a 3 R. 56 s. grøns., 1 Rd. 88 s. a 2 R. 8 s. Ditto, Grad. 3 Rd. 28 s. a 3 R. 48 s., Smør, Pd., 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 11 s. havre, 2 Rd. 72 s. a 3 R. - s., Æg, Snesen, i Mk. 14 s. a 2 Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Blandede Efterretninger. Det geheime Statsraad bestaaer for Tiden, foruden Hs. M. Kongen, af Hs. Kgl. H. Prinds Christian Frederik, der, som bekjendt, i denne Tid er fraværende, samt af Hs. Ex. Geh. Statsminister v. Møsting, der i 1831 afgav Finantsministeriet og siden, uden væsentlig Andeel i deel løbende Statsforretninger, blot er forblevet Medlem af Statsraadet; Hs. Ex. Geh. Statsminister og Præsident i det slesv. holst. lauenb. Cancelli, Grev O. J. v. Moltke, der, i længere Tid har været svagelig og nu i flere Maaneder, syg, saa at han ikke har kunne deeltage i Statsforretninger ne; Hs. Ex. Geh. Stats- og Justitsminister, Præsident det danske Cancelli, v. Stemann, en særdeles dygtig, rask og virksom Forretningsmand; Hs. Ex. Geh. Stats- og Finantsminister Grev A. W. v. Moltke til Bregentved, der for ikke længe siden skal have bedet om sin Entledigelse, dog endnu ikke faaet den; Geh. Statsminister Grev v. Rantzau til Brettenburg, uden Departement, for Tiden syg Wiesbaden; og endelig Ministeren for de udenlandske Anliggender, v. Krabbe=Carisius, hvis Helbred ogsaa i nogen Tid har været haardt angreben. Under disse Omstændigheder kan det ikke være noget Paafaldende, om der skulde skee en eller anden ny Ministerialforandring, og det uden at man just derved skulde behøve at slutte sig til noget ganske Overordentligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
(Kieler Corresphl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Et ualmindeligt Høivande har under de seneste Stormen, sat Jndbyggerne paa den sydlige Deel af Falster i Skræk Ved Gjedesby er Østersøen trængt saa høit op, at adskillige Beboere af mere lavt liggende Huse flyttede ud, og paal Børs er den næsten gaaet over hele Landet lige op til Gaar denne i Bots By, hvorved al Communication med denne Byg har været hævet i flere Dage. En Tjenestekarl, som den 26de Decbr. vilde forsøge at ride dertil over Ulsløv, blev truffet i en næsten bevidstløs Tilstand paa Byens Fælled, hvortil han med megen Anstrængelse havde arbeidet sig frem, efterat han omtrent midtveis havde maattet overlade Hesten, til sin egen Skjæbne, og selv paa adskillige Steder reddet, sig ved Svømning. Ved Nybro imellem Nysted og Sundby skal Wienervognen, som fører Personposten mellem disse, Stæder, i en af de sidste Stormdage være omblæst. J Lolland ligger Sneen adskillige Steder flere Alen høit.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Den 26de Decbr. indstrandede paa Hvidodde Rev paa Bornholm Briggen, Jmperial, 226 Tons drægtig, Skppr. Spencer, fra Danzig med Hvede, Hørfrø, Joppenbier a. bestemt til Hjemstedet London. Skibet ansaaes for Vrag. I det Jrgenske Varelotteri vandtes 1ste Gevinst paa Nr. 795. Gevinsten var et complet The= og Kaffe=Service af Messing, Bakkerne hvidt lakeret og ægte forgyldt med Blomstermaleri af Prof. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Døde. Afskediget Major N. v. Fogh; Capitain P. P. F. Mourier, 90 A.; J. M. Pheiff, f. Abo, 82 A.; J. Paul, kgl. Capelmuficus, 70 A.; Sophie Amalia Almstrup, 62 A.; Favnesætter, P. Nielsen, 48 A.; Justitsraadinde Westermann, f. Wegener, ds A.; Cathrine Margrethe Lehmann, 62 A.; Mad. Bejer, 83 A.; B. Selmer, f. Jensen; Louise Charlotte Hegelund, 14 A.; B. S. Lysen, f. Michelsen; Chr. M. Hahn, f. Brendstrup, 31 A., Viinhandler H. L. Lund, 52 A.; Pharmaceut J. C. Stroht, A. S. Andrup, 27 A.; Skipper J. Korremann, 59 A.; Alle i Kbhvn. E. A. Wolff, f. Tinn, 29 A., paa Vodroffsgaard i Sjælland. Jfr. C. Tvede, 56 A., paa Næs Jernværk i Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 2den Jan. H. Teunis f. London, best. t. Kiel ball. D. 7de, P. Hermansen f. Kallundborg, best. t. Norg m. Korn. S. M. Sørensen f. Aarh., best. t. Engl. m. Ærter, verer verer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Bekjendtgjørelser. Det blev min tunge Lod den 7de Dr. ved Døden, rorde berøvet min gode, trofaste Hustru, vore smaa Børns kjærlige Moder, Nicoline Erasmine, söd Jörgensen, efter 16 Dage Sygeleie, i hendes Alders 29de Aar. Dybt nedHöiet staaer jeg tilbage, omringet af de spædeJumyndige Smaa, der nu have mistet den omme Moders ufortrödne Omhu og Pleie. Gud give mig Kraft til at bære min sörgelige Skjæbne! Aalborg, den 9de Januar 1837. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Skuespil i Aalborg. Fredagen den 13de Januar, Prolog, fremsiges af Hr. Orlamundt; derefter: Smeden i Neumark, original dramatisk Skildring i 1 Act, til Slutning: Fruentimmerhaderen, Syngestykke i 1 Act af Bouilly, ved N. T. Bruun. Indgangen aabnes Kl. 5. Begyndelsen, skeer præcise Kl. 6. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
At Contoret for 3die jydske Land= og Søkrigscommissariatsdistrict bliver den 14de Januar 1837 henlagt til Aalborg, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Prinsen, Land- og Søkrigscommissair. i bemeldte District.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Kjøbmand=Liig Laugets aarlige Forsamling og Indskrivning holdes den 12te Januar, Klokken 3 Eftermiddag, hos Undertegnede, hvortil Vedkommende indbydes. L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
En Mand, som i flere Aar med Held har underviist Börn af begge Kjön, saavel i de almindelige Skolevidenskaber som de levende Sprog. log som selv har bestyret en Forberedelses-Refalskole til Vedkommendes Tilfredshed, önske at oprette en Lignende i en af Jyllands Kjöbtistæder, dersom et saa tilstrækkeligt Antal Bör anmeldes, at han kan see sig skadeslös. De Vedkommende, som herpaa reflectere, behage : lopgive Stedet og Antallet af Börn i en forsegle Billet, aflagt paa Stiftsbogtrykkeriet, mærket H.S. - hvorefter nærmere Aftale kan skee.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
2de gibsede Værelser, Kjøkken og Spisekammer, i Katesundsgade Nr. 164, kunne til første Paaske Flyttetid er holdes i Leie hos Abraham Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Hvor en skikkelig Karl med gode Anbefalinger kan fa Condition anviser Adressecontoiret. Hvor 1500 Rbdlr. r. S. strax kunne faaes til laans imod betryggende Sikkerhed, anviser Precurator Höller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Af de under Stiftsovrighedens umiddelbare Bestyrelværende offentlige Stiftelsers Midler ere til Udlaan 5 Rbd. r. S. imod anordnet Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Heels Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg. Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
J den Tale, Præsidenten i de Deputeredes Kammer, Hr. Dupin, der nu sjette Gang beklæder denne Post, har holdt til Kammeret, forekommer blandt andet Følgende: "I Dag, da jeg sjette Gang tør være stolt af Deres Stemmer, blander bitter Veemod sig i denne Selvfølelse; det fornyede Attentat paa Kongens Liv har vakt denne Veemed. Men, Forsynets forunderlige Tilskikkelser betjene sig ofte af et virkeligt Onde, for deraf at lade det Gode og Bedre fremspire. Vistnok true disse gjentagne Angreb paa vor Konges Person os Alle med skrækkelige Farer, men de tjene tillige til at vise os hos vor Fyrste det høie Mod, den Selvfornægtelse, der stiller det svage Menneske i Baggrunden, for blot at vise os Kongen og man kan neppe andet end finde Kongedømmet, netop ved disse Attentater endnu mere ærefrygtbydende, Dynastiet endnu mere befæstet. Hvorledes kunde det være anderledes, da alle gode Franskmænd, netop ved disse Farer ere blevne opmærksomme paa, at den Konge, der befinder sig i Spidsen for en stærk og høihjertet Nation, selv besidder Siælestyrke og Hjertet paa rettet Sted, (Brave i Centret.) Der henrandt kun faa Øieblikke imellem det, da Attentatet, til hvis Offer han var udkaaret, forsøgtes, og det, i hvilket han viste sig i vor Midte og dog vare vi Vidner til, med hvilken Fasthed, han besteg Tronen og opfyldte sit kgl. Hverv, i sine Ministres Nærværelse at underholde sig med os om Statens Tilstand og dens Jnteresser. Saa lader os da, kjære Medbrodre, efter dette Mønster, om ogsaa vore Hjerter endnu ere piinte af Kummer, troligt opfylde vore Pligter, som Repræsentanter for en stor Nation, der har nedlagt sine Rettigheder og sine Jnteresser i vore Hænder. Besjælet af denne Tanke ville vi gaae over til at prøve de Andragender, som blive os forelagte og med Rolighed og uden at lade os forstyrre i denne vor Stræben, søge at udforske det Sandel og Rette, og dette med en Oprigtighed, som Nationen kan, gjøre Krav paa og derfor venter af os. Vi ere alle giennemtrængte af den Overbeviisning, at den kgl. Magt maa være stærk og at Kongens Sikkerhed ikke kan kraftigt nok garanteres. Vi ville derfor stedse være beredte til at anerkjende og at forsvare Kronens constitutionelle Prærogativer, men vi ville ogsaa tillige thi derpaa regner Frankrig - haandhæve vore egne forfatningsmæssige Rettigheder, uden Anmasseelse, men ogsaa uden Svaghed, med den Værdighed, der ene er istand til at give vor Medvirkning Eftertryk og gjøre den til et mægtigt Støttepunct for Kronen. Kjære Brødre, jeg har seet, hvorledes een og samme Følelse har gjennemhævet denne Forsamling, maatte det da ogsaa blive mig forundt at see den gjennemtrængt af een tog samme Mening. (Vanskeligere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Saaledes synes Kammerets Opposition dennegang kun at skulle yttre sig i een bestemt Retning, nemlig i Aarvaagenhed over de constitutionelle Rettigheder, men det staaer ved hverken i Hr. Dupins eller nogen anden Deputerets Magt at holde de Meningsyttringer, som en eller anden uforudseet Begivenhed, især paa Halvøen, kunde foranledige, i Tømme. s For Øieblikket synes man i det franske Cabinet at være gelmeget tilfreds med den Føielighed, med hvilken Cortes i Masoldrid beklippe deres democratiske Constitution. Kronens absoellute Veto og dens Bemyndigelse til, efter Behag at opløse te Kammeret og indkalde et andet, ere Forandringer, der allerede ere gaaede igjennem. Denne uventede Føielighed hos Spaniens National-Repræsentanter giver da National, Leilighed ditil, paa sin satitiske Viis, at foreslaae de franske Ministre, ogsaa at forelægge de franske Kamre det Lovforslag, som tinylig gik igjennem i Spanien, at nemlig en Ministers moeralske Overbeviisning maa være Nok til at deportere en 1 Borger. At den bliver antaget - mener National. - kan man jo være vis paa og da er det jo umiskjendeligt, sat det maa være velgjørende for Ministrenes Ro, og følge delig indvirke heldigt paa Statens Vel, naar de saaledes uden Videre kunne skille sig ved ethvert Jndivid, hvis Nærværelse i Paris falder dem besværlig. Vilde det ikke være en sand Velgierning, naar f. Ex. Hr. Thiers, ved en saadan Lovetkunde foranlediges til at fuldende sin florentinske Historie i Palladset Pitti eller i en eller anden Villa i Alpe=Departealmenterne at skrive Betragtninger over politiske Venskabsforelbindelsers Ubestandighed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Et vedholdende Sneefog har i det henrundne Aars sidste uge foraarsaget en Spærring af Communicationen, som deri Landet er yderst sielden. Beretningerne derom maae tjene til at fylde Spalterne i Bladene, der, af Mangel paa apolitiske Efterretninger, ellers vilde staae tomme. J Brighalton Gazette fortælles om et Ulykkestilfælde, som en Sneetilavine havde foraarsaget. Paa en steil Klippe ved Lewes havde Sneen i 3 Dage, fra den 24de til den 26de, opdynget sig i saadan Masse, at den, da det paafølgende Tøveir bragte den til at glide, styrtede ned med saadan Magt, nlat den kastede Alt overende foran sig og udstrakte sine Ødelæggelser hen paa den anden Side af Floden, der løber nedenunder Klippen. Lavinen begravede ialt 10 Boliger un melder sine Masser. Der blev strax føiet Anstalt til at udgrave de Mennesker, den havde tilhyllet og det lykkedes de dertil ansatte 150 Arbeidere at redde Fleres Liv, men Mange vare allerede qvalte. 8 Mænd og Koner tilsatte Livet ved denne Ulykke, 2 Drengebørn brækkede Benene og 1 Kone og 3 Børn slap med svære Contutioner. Nogen Mangel paa Forsigtighed og, at man ikke har villet høre en gammel Mands Advarsler, der allerede eengang forhen havde oplevet et lignende Sneeskred, synes at have været Aarsagen til, at Ulykken rammede saamange. Paa Havet have de sidste Storme anrettet frygtelige Ødelæggelser. Jfølge Breve fra Yarmouth af 29de Decbr. vare den og ved Lowestofte strandede 50 Skibe, og 3 fremmede ved Witteron. Ved Sheernet var Kysten bedækket med Skibsvrag. (Ved Aldbro er ilanddreven nogle Skibspapirer, lydende paa Frau Fennigina, Capt. Pronk, best til England, og dat. Flensborg d. 5te Debr.) Lloyds Assurandeurerne ere i Bestyrtning; alle Præmierne ere idet mindste fordobblede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Et Dampskib, som d. 23de afgik til Antverpen hvor det ogsaa er indtruffet), har betalt 25 pCt. Assurance. For Seilskibe, som kunde være i Nærheden af Kysterne blev endog betalt, 40 til 50 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Blandede Efterretninger. Under 9de Decbr. 1836 har Kongen, paa Generalpostdirectionens nedlagte Forestilling, udfærdiget en Resolution, ifølge hvilken Taxten for Pakkeposterne fra 1ste Februar 1837. bliver ikke ubetydeligen nedsat. En Reisende betaler derefter i Fragt for Milen i Danmark 20 Rbs. Sølv og i Hertugdommerne 22 2/5 sk. Sølvmynt, Drikkepenge til Postillonen paa hver Station 13 s. Sølvmynt, Jndskrivningsgebyhr i Danmark 12 s. Tegn og i Hertugdommerne 13 s. Sølvmynt; for Transporten over Storedelt 51 s. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
J Litsenbroderpenge paa Afgangs- og Ankomststedet betales i Kjøbenhavn 16, Kolding, Odense og Aalborg 12, paa alle øvrige Stationer i Danmark 10 s. Tegn, i Altona, Hamborg og Lübeck 26 s., paa alle øvrige Stationer i Hertug dommerne 13 s. Sølvmynt. Grundieglerne for Taxten for Varer og Pakker ere for det første Pund for de første 6 Miil pr. Miil 1 Rbs., over 6 til 12 Miil for det første Pd. 1 Rbs. mere, dog med 1/2 Afslag og for det større Miletal 1/2 Rbs. pr. Pd. mere, dog uden Afslag. For Bøger, trykte Sager og Musikalier er Taxten for 1 Pd. indtil 6 Miil 4 Rbs., for 2 Pd. 5 Rbs., for 3 Pd. 6 Rbs., for større Vægt pr. Pd. 1/2 Rbs., over 6 til 12 Miil resp. 5, 6, 7 og 1 Rbs., over 18 til 24 Miil resp. 9,10, 11 og 2 Rbs., o. s. fr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Ved Landsoverretten i Viborg ere, blandt andre, den 2den Januar, afsagte følgende Domme: Kjøbmand Ettrup i Nykjøbing er tildømt at betale Consul Heinemann i Aalborg 320 Rbd. 4 s. efter Conto Courant, og 40 Rbd. i Sags Omkostninger. Ved Nykjøbing Bytingsret var Citanten tilkjendt 163 Rbd. 2 Mk. 7 s. - Kjøbmand Ettrup er tilpligtet at betale Forvalter Arrøe paa Hegnet for 20 Tdr. Rug 66 Rbd. 4 Mk. samt 25 Rbd. i Omkostninger. Kjøbmand Ettrup er tilpligtet at betale Proprietair Qvistgaard til Jungetgaard for 40 Tdr. Rug 183 Rbd. 2 Mk. og 30 Rbd. i Sags=Omkostninger. - Sagen, som var indfanket af Proprietair Kyllesbek til Hals Ladegaard, og hvorunder han ved Kjær og Hvetbo Herreders Ret var dømt til lat betale til Skolelærer Jespersen 10 Rbd., 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg i Skoleløn, i Følge Prindsesse Sophie Hedevigs Fundats, blev afviist.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
I Dagen yttrer en Jndsender sig ganske imod hvad der paa den senere Tid er skrevet om Sparekasser og deres Capitalers Indragen i Skatskassen. Alle danske Sparekasser tilsammen, siger han, have ikke 2 Millioner Rbd., i Statskassen, og den kjøbenhavnske, som er den betydeligste, ikke een Million; den opdynger ikke Tusinder, end sige Millioner; thi dens Udbetalinger ere omtrent ligesaa store, som de nye Jndskud, der gjøres dertil. Paastanden, at Spare kasserne fradrage Næringsveiene Capitaler, er net Opkog af gammel Provinds=Snak, som fornuftige Folk skulde skamme sig ved at repetere. Hvilket Landbrug, hvilken Jndustri green, hvilken Kjøbmand naar man ikke dertil vil henregnes Sælgekoner, skulde fremhjælpes ved disse Smaasummer paa 30, 40 til 100 a 200 Rbd. o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Den Gyldendalske Boghandling indbyder til Subscription, paa et Værk, der vil udkomme fra Landsoverrets=Assessor Algreen-Ussings Haand, og blive deels et fuldstændigt, Register til den Fogtmannske Rescriptsamling, deels et selvstændigt Skrift under Titel: "Kortfattet Repertorium over samtlige Rescripter, Resolutioner og Collegialbreve i den Fogtmannske Rescriptsamling for Aarene 1660 til 1830." Betalingen for Arket, der bliver af stor Format og med fiin, Tryk, vil ikke overstige 10 s. Værket vil udgaae i Hæfter, paa 16 til 20 Ark; det Hele formodes at kunne blive Ze Bind, hvert paa 3 til 4 Hæfter, og færdigt i Løbet af 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Under Rubriken, Klapjagt har Preetzer=Ugebladet et Jnserat, i hvilket det, blandt Andet, hedder: "Skulde vor, Konge vel billige, at i et holstensk Amt i forrige Efteraar 400 Personer, tildeels fattige Jndsiddere med elendige Klæder og maadeligt Fodtøi, bleve tilsagte, under 1/2 Rd.s Mulct, at møde paa een Dag, for at bidrage til skadelige Rovdyrs Udryddelse? Disse ere nu, Gudskeelov, formindskede i den Grad, at der dengang kun nedlagdes 5 Ræve og 2 Harer. Nu nylig havde 2 Forstmænd, 20 frivillige Skytters og 180 til 90 Klapperes forenede Anstrængelser kun 2 Harer, og 1 Rævs Død tilfølge. - Naar holstenske Bønder og Jndsiddere presses til slig unyttig Forretning, skulde det ikke være Kongen mishageligt?" &c. &c.