Viborger Samler, 1840-04-04
Randers, 2den April. Jgaar Morges i Dagbrækningen, imellem Kl. 4 og 5, løde Vægterpiberne og Brandraabet her i Gaderne, hvorpaa Jndvaanerne, som sædvanligt, strax vare paafærde og ved Brandstedet; men lykkeligviis ligesaa hurtigt kunde vende tilbage derfra, da Jlden, der hidrørte fra en i Hr. Bundtmager Schleus's Vaskerhuus uforsigtig opmuret Grubekjedel, allerede var bleven dæmpet. Naboens Tjenestepige, der havde sit Soveværelse lige op til hiint Vaskerhuus, var den Første, der gjorde Allarm, da hun vaagnede ved den Røg og Qvalm, der trængte ind til hende. (Rd. Av.) Den 1ste April 1340 (saa beretter Historien) blev Grev Geert den Kullede – Gerhard den Femte af Holsteen og Stormarn - ved Daggry overfalden og dræbt her i Randers af den jydske Herremand, Ridder Niels Cbbesen til Nørreriis og Brattingsborg. Det er altsaa netop i disse Dage 500 Aar siden, at denne mærkelige Begivenhed her tildrog sig; men hverken Historien eller paalidelige Frasagn give nogen tilfredsstillende nærmere Oplysning om hvor og hvorledes Samme er tilgaaet. Nørreriis har, efter al Rimelighed, ligget tre, halvfjerde Miil sønden for Randers, i Sabro Herred, paa det Sted, hvor der endnu, ved Enden af Skoven tæt norden for Ristrup, findes en Stump af et Voldsted, med en derpaa staaende fleerhundredaarig Eeg: Alt smukt indhegnet ved Grevskabet Frisenborgs nuværende Besidders, Kammerherre de FrysesOmhu. Brattingsborg, hvor Ebbesen antages meest at have opholdt sig, laa derimod omtrent 4 Miil nordvest for Randers, i Kleitrup Sø, paa Grændsen imellem Rinds og Onsild Herreder, og sammesteds sees ligeledes endnu et Voldsted i Søen, hvor Borgen har staaet. Paa hvad Sted, Geerts Drab skeete her i Randers, veed Jngen. Saanet nævner rigtignok Gaarden No. 4 (tilhørende Kbmd. 2 Holm) paa Byens Storegade; men uden at noget Beviis derfor kan anføres. Maaskee er Man ledet paa Formodningen herom, fordi denne Gaard, ligesom den er een af de anseeligste, ogsaa synes at være een af de ældste i Byen, og derhos ligger i Nærheden af Sønderbro, hvilken sidste Omstændighed Man maaskee har antaget lettede Ebbesen og hans Mænd deres, ved Broens Afkastelse dækkede, Tilbagetog. Jmidlertid er det nok temmelig sandsynligt, at det for 500 Aar siden slet ingen Bro endnu existerede over den, paa dette Sted meget brede Gudenaa; ligesom der ogsaa i Kæmpevisen tales om, at Grev Geert laa med sin Hær norden for Randers "Strande, hvilket Udtryk hentyder paa et Sund. Rimelige synes derimod de af Hr. Justitsraad Neckelmann opkastede Hypotheser: at Drabet er skeet paa Slottet Randelsborg; at dette har ligget omtrent hvor nuværende Hospitalskirkegaard er (Man opgrov ogsaa her, for omtrent en halv Snees Aar siden, en af raae Kampesteen, muret, mægtig Grundvold); at Overfaldet er skeet vesterfra, og at det har været en Bro over Oustmøllebæk, ved Landsbyen Hornbek, som Ebbesen har afkastet, for at standse Grevens Folk i Forfølgelsen. Men selv og Retmæssigheden af Ebbesens Daad og Bevæggrund til Samme ere Historiegrandskerne jo endnu ikke enige; og det tør maaskee derfor ansees rigtigst, at Man undgaaer at oprippe noget gammelt Saar ved Æresstøtter eller Jubelfester i denne Anledning. Som et sjeldent Exempel paa personligt Mod, vil Ebbesens Overfald paa hans Fiende, midt i dennes 4 til 5,000 Mand stærke Hær, altid fortjene at opbevares i Historiens Aarbøger. – J det af Pastor Briem til Konsted og Raasted i disse Dage udgivne dramatiske Digt: "Ridder Niels Ebbesen, et Optrin fra Tronfølgetvisten i Danmark 1340, siger den ærede Forfatter derfor ogsaa til Slutning: "Hans Berømmelse for Mod og Aandsnærværelse vil aldrig falme.