Berlingske Tidende, 1813-01-22
Tre Fierdedele af Bankens Jndtægter henlægges i inddragne Rigsbanksedler til Tilintetgjørelse, naar og saalænge Sedlernes Cours staaer under Pari. Naar Sedlernes Cours derimod er Pari, skal Banken for ovenanførte Beløb af Jndtægterne anskaffe Sølv, som henlægges til dens Fond, for i paakommende Tilfælde at kunne bruges til at forbedre Sedlernes Cours, naar denne skulle fravige Pari. Den øvrige Fierdedeel af Bankens Jndtægter giøres frugtbringende i Følge S. 14. S. 10. Naar Banken engang i sin Tid opnaaer, at dens rede Sølvfond staaer i lige Forhold med Massen af dens cireulerende Sedler, og følgelig ikke meere behøver Jndtægterne af sine da endnu udestaaende Fordringer, skal den anvende sin hele saaledes overskydende Formue til Statsgieldens Afbetaling. Renterne af de Obligationer, som paa denne Maade indløses, skulle i 10 Aar efter Jndfrielsen vedvarende tilsvares af Finantserne, for, i Forening med Bankens fremdeles overskydende Jndtægter, at anvendes til Statsgieldens des hastigere Arbetaling. S. 11. Hæftelserne til Banken skulle tinglyses, og skal til den Ende paa de Steder i Vore Hertugdømmer, hvor endnu ikke haves Pantebøger, sammes Jndførelse muligst paaskyndes. Desuden skal Banken være berettiget til, i ethvert Tilfælde, hvor den maatte finde det ønskeligt eller tilraadeligt, at fordre Udstedelse af en formelig Pante Obligation; ligesom ogsaa paa den anden Side hver Eiendomsbesidder skal være beføiet til at forlange, at Banken for dens paa hans Eiendom hvilende Hæftelse skal modtage formelig Pante=Obligation, med særdeles Hensyn til, at, naar Eiendomsbesidderen indfrier Hæftelsen, bør Banken ikke blot qvitere, men, naar har fordrer det, formeligen cedere Obligationen, saaledes at han selv, eller hvem han lovligen transporterer den til, bliver i Besiddelse af den, med samme reelle Rettigheder, hvormed Banken, førend Jndfrielsen, eiede den. S. 12. Renterne af Bankens Fordringer kunne erlægges i Rigsbanksedler efter Sølvværdie, men hvo som vil afbetale sin hele Gield eller en Deel deraf til Banken, skal erlægge Betalingen i rede Sølvvaluta, og skal Banken være forbunden til uvægerligen at modtage ethvert, endog kun partiel Afdrag, som i de rette, almindelige Betalingsterminer, efter FierdingaardOpsigelse, tilbydes i rede Sølvvaluta, naar Beløbet af et saadant partiels Afdrag ikke er ringere end 100 Rigsbankdaler Sølvværdie. S. 13. Banken, er berettiget til at afhænde sine Fordringer til andre, imod Betaling i Sølv, hvilket Sølv i saa Fald henlægges til Bankens Realisationsfond og anvendes i Overeensstemmelse med 9de 5. De saaledes i Bankens Sted trædende private Creditorer skulle dog hæve deres Renter og Afdrag alene i Bankens Kasse. H. 14. Bankens raanefond maa anvendes til Udlaan paa haandfaaet Pant, saavelsom directe paa faste Eiendomme, og til Discontering af Vexler og Vexel Obligationer. H. 15. Banken maa have til al Jndretninger i de vigtigste Stæder i Kongerigerne og Hertugdømmerne, til hvilken Ende Bankens Bestyrelse skal være bemyndiget til, at udkaste og til Vor allerhøieste Approbation forelægge de fornødne nærmere Forslag. 6. 16. Banken skal modtage Sedler, som i samme maatte indsættes paa Folium, hvorpaa kan til og fraskrives efterhaanden, som den, der har indsat derpaa, anviser til sig selv eller andre. S. 17. Banken skal ikke alene have Tilladelse til at imodtage Midler eller Penge in Dispositum; men den skal endog, da Couranthankens Virksomhed ophører, og naar i sin Tid den danske og norske Speciesbank er ophørt, da alene være det rette offentlige antoriserede Sted, dertil. J. 18. Rigsbanken kan optage Capitaler efter Navne= eller SølvVærdie, eller til hvad Cours den kan overecuskomme med dem, af hvem der laanes, og maa tilstaae Renter for samme indtil 5 Procent og Aaret. Skulde Rigsbanksedlernes Cours imod Formodning nogensinde vorde noteret til 4000 Procent eller mere, da skal Banken eudvidere ikke alene være berettiget, men endog forpligtet til, ved rentebærende Obligationer at indløse en Deel af fine i Omløb værende Sedler. J hvilket Forhold Jndløsningen skal skee og hvilken Rente af Obligationerne betales, derom skal Bankens Bestyrelse, naar Tilfældet skulde indtræffe, efter foregaaende Overlæg med Vort Finants=Collegium, indkomme med allerunderdanigst Forestilling til nærmere allerhøieste Bestemmelse. De Sedler, som Banken saaledes ved Obligationer maatte indfrie, skulle alene henlægges til Tilintetgiørelse, eller anvendes til at tilbage kiøbe Bankens Obligationer under et fordeelagtigere Coursforhold. 5. 19 Banken skal til hvert Aars 1ste Febr. og 1ste Aug., og for første Gang den 1ste August 1813, bestemme og bekiendtgiøre den Cours af Rigsbanksedlerne mod virkeligt Sølv, hvorefter i Løbet af det, efter hver af bemeldte Dage, følgende Halvaar alle i Rigsbankdaler Sølvværdie anordnede eller betingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges, og af enhver uvægerligen modtages i Rigsbanksedler. Denne Rigsbankcours skal bestemmes efter Giennemsniaf de i det næstforløbne Halvaar paa Børsen noterede Courser af Rigsbanksedlerne mod Banco, hvoraf 27 3/3 Mark udgjør en Mark fiint Sølv. 5. 20. Bank Coursen skal stedse sættes paa Summer, som gaae op med 20; mindre Forskellighed maa ikke komme i Betragtning, og Giennemsnit af Børs=Coursen maa give det Resultat, at den er i det mindste 37 1/2 Rigsbankdaler slettere end den sidst bestemte Bank=Cours, førend denne kan sættes 25 Rigsbankdalet slettere. Pari imellem Rigsbankdaleren og Banco er efter Myntonden 200, Først naar Børs-Coursens Giennemsnit i et Halvaar er 237 1/2, maa Bank Coursen sættes til 225, og naar hiin længere hen skulde gaae til 262 1/2, bliver denne 250, o. s. v. Bliver Børs=Coursens Giennemsmit igien bedre, f. Ex under 2621, saa gaaer Bank=Coursen tilbage til 225, og naar Børs Coursen er gaaet under 237 1/2, gaaer Bank Coursen til Pari. 21. Dersom det i d. 18 berørte Tilfælde skulde indtræffe, at den bankbestemte Cours af Rigsbanksedlerne blev noteret til 400 Procent eller derover, da ville Vi til Rigsbankens Bedste paabyde en Afgivet af forarbeidet Sølv paa den Maade, som af Os da nøiere vil vorde bestemt. S. 22. Rigsbanken skal bestyres af en Over-Directeur, som beskikkes og afskediges alene af Os og Vore Efterfølgere i Regieringen, fire Directeurer, trende Administrateurer samt to Med Administrateurer, og disses Bestyrelse skal controlleres af trende General Controlleurer, een for hvert af Kongerigerne og een for begge Hertugdommerne. Over-Directeuren, Directeurerne og Administrateurerne udgjøre Bankens Bestyrelse. Alle disse, tilligemed de tre General=Controlleurer, kaldes Bankens forenede Bestyrelse. S. 23. Vi ville allernaadige forunde Bankens Over-Directeur Embedsrang med No. 11 i første Klasse efter Rangforordningen af 12te August 1808, Directeurerne Rang med No. 9. 3die Klasse efter Forordningen af 14de October 1746, og Administrateurerne med No. 3 i 4de Klasse efter sidstbemeldte Forordning. 5 24. Vi have allernaadigst udnævnt de første Direkteurer og Administrateurer; men ved Besættelsen af de siden vakant blivende Poster skal der forholdes paa den Maade, som herefter findes bestemt. 5. 25. De første 4 Direkteurer skulle vedblive deres Poster i de første 4 Aar. Efter disses Forløb afgaaer aarligen ven ved Lodkastning i de næstpaafølgende 3 Aar, men efter den Tid hvert Aar den, som har tient fulde 4 Aar. 3 26. Besættelsen af en parant Direkteur, Post skeer ved Valg af Bankens forenede Bestyrelse saaledes : de tvende yngste eller sidstudnævnte Administrateurer have hver een Stemme, de 3 Direkteurer, som forblive i deres Poster, hver een Stemme, og hver af de General Controlleurer een Stemme. Ved Fleerheden af disse 3 Stemmer udnævnes trende, som bringes i Forslag til den vakante Post, af disse trende blandt hvilke den afgaaende Directeur ogsaa kan være, beskikke Vi eller Vore Efterfølgere i Regieringen den, Vi finde for godt. Skulde de 3 Stemmer være deelte, giør Overdirekteurens Stemme Udslag i Valget. 5 27. De trende første Administrateurer skulle vedblive i 6 Aar, men efter den Tid afgaaer een hvert andet Aar paa samme Maade, som i Henseende til Direkteurerne er fastsat. S. 28. Til Besættelsen af den afgaaende Administrateurs Forandring, at, istedet for ved Direkteurvalget de tvende yngste AdministraPlads vælges paa samme Maade, som til en Directeur=Post, ikkun med den teurer have Stemme, skal ved Administrateurvalget ikkun den ældste af de tvende Administrateurer, som ei skulle udtræde, stemme tilligemed de administratturer og Bankens Betiente skal, saavel første Gang, som 4 Direkteurer og trende General=Controlleurer. S. 29. Valget af Med derefter i Fremtiden, skee paa den Maade, at hver af de 4 Direkteuheden af disse 6 Stemmer udgiør Valget. Skulde Stemmerne værer med de 2 ældste Administrateurer have hver sin Stemme. Fleer General-Controlleurer skulle saavel første Gang, som derefter fremde lige deelte, da giør Overdirekteurens Stemme Udslag. 5. 30. De 3 les, udnævnes ved Valg, hver af 5 Valg=Committerede, som Vi til at en særskilt Valg=Committs beskikkes for hvert af Kongerigerne, og en for Valgets Foretagelse ville tillægge Vor befaling og Bemyndigelse; saaledes begge Hertu dommerne, saavel nu første Gang, som herefter hver Gang: Valget efter L. 31 skal fornyes. Den, der ved Fleerheden af en saadan Valg. Committees 5 Medlemmer udvælges til Generalcontrolleur, bliver uden videre af Os allerunderdanigst stadfæstet og beskikket, naar han har Jndfødret, og i øvrigt besidder de Egenskaber, som Lovgivningen i Almindelighed fordrer hos dem, der skulle kunne anbetroes offentlige Bestillinger. Jngen af de Valg=Committerede selv kan vælges til General=Controlleur. 131. De 3 General=Controlleurer, som første Gang vælges, vedblive i de første 3 Aar derefter uden nyt Valg ; i det 4de Aar vælges paa nye General=Controlleuren for Danmark, i det 5te den for Norge og i det 6te Aar den for Hertugdømmerne, og saaledes foretages fremdeles i den følgende Tid hvert Aar et nyt Valg. J. 32. Rigsbankens Overdirekteur, Direkteurer og Administrateurer maae, saalænge de beklæde disse Poster, ikke tillige forestaae noget andet Kongeligt eller offentligt Embede, hvormed Gage eller Løn er lement, som skal indeholde de Bestemmelser i Henseende til Forretningernes forbunden. 33. Vi ville allernaadigst meddele Bankens Bestyrelse et Reg Fordeling imellem Direkteurerne og Administrateurerne, samt Betientenes Pligter, m. v., som for det første ansees nødvendige. Jnden 1 Aar efter Bankens Aabning skal Direktionen forfatte og indsende til Vor Approbation Udkast til et fuldstændigt Reglement og tillige til en Jnstruktion for Administrateurerne og Betientene. Naar Reglementet og Jnstruktionen derefter af Os ere allernaadigst sauctionerede, skulle de tiene til Rettesvor for alle Vedkommende. 334. Efter ethvert Bankaars Slutning skal den forenede Bank=Bestyrelse i høitidelig Deputation til Os Personligen allerunderdanigst overlevere Regnskab over Rigsbankens Status med til øiet Forklaring. Dette Regnskab med Forklaringen skal derefter ved Trykken bringes til offentlig Kundskab, og ville Vi meddele Bank=Bestyrelsen Allerhøieste Dechargefor aflagt Regnskab, naar derved intet findes at erindre. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad, Kiøbenhavn, den 5te Januar 1813. Frederik R. (L. S.) Kaas. Cold. Knulsen. Billon Monrad.