JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
Da jeg tidlig i dette Foraar agter at reise her fra Byen saa anbefaler jeg mig til Enhver, der maatte ønske deres Træer beskaarne, behageligst at henvende dem til mig snarest muligt, Slagelse den 25de Januar 1839. Hinrichsen, Gartner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
En Dreng, som har Lyst til at lære Pottemager=Professionen, kan strax blive antaget hos Pottemager J. L. Schumann i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
En Jomfru, som kan paatage sig at bestyre saavel en landtig som en herskabelig Huusholdning, ønsker sig en Plads til 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behageligst aflægge en Billet mkt. "Orden i Aviserpeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
En Dreng, som ønsker at lære Grovsmed Professionen, kan blive antaget hos Smedemester P. Hansen i Skjelskjøer. 3.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
Mit eiende Huus paa denne Byes Slottensgade, som bestaaer af 7 Fag Forhuus samt 6 a 7 Fag Halvtags Sidehuus tilligemed en stor Frugthave og en Grundtartlod, er at faae tilkjøbs underhaanden, eller i Mangel heraf kan det anførte Huus m.v. faaes i Leie til førstkommende Paaske Flyttetid dette Aar, naar man henvender sig til Undertegnede. Slagelse den 21de Jan. 1839. B. Witters Enke hos Skomagermester Witter. Et Egetræes Chatol med Opsats, et Hjørneskab med Glasdørre, 2 Fløiborde og et Klædeskab anvises tilkjøbs af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
Den Leilighed paa Bredegade, som for nærværende Tid beboes af Frue Weismann, bliver ledig til Paaske Flyttetid 1839.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
Et aldrende Fruentimmer af god Familie ønsker sig anbragt paa en Herregaard, hvor hun kunde lære Meieriebestyrelse; i Mangel heraf en Plads i et Huus, hvor hun kunde gaa med i Huusholdningen. Hun er villig til at foretage Alt, hvad der forefalder i Huset med Hensyn til Syning, Strygning, Vadsk o. s. v., og vil, om det forlanges, tjene uden Løn Herpaa Reflecterende ville behage snarest muligt at indlevere en Billet mkt. Fos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-25
Paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Da Hertugdømmene, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 21 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
25. Karg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Den Vest-Sjællandste Avis. Ar den 28. Panuar. Mandagen No. 15. . af Peter Magnus i Slagelse. Rødigeret, trykt og udgivet Føl Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den nye Marineminister Chaoon var, ifølge Efterretninger, der naae til den 9de Jan., ankommen til Madrid, og havde tiltraadt sit Embede. Minister-Raadet har besluttet at sende Krigsministeren Gen. Alaix til Catalonien, Valencia og Aragonien, for paa selve Stedet at overtyde sig om Hensigtsmæssigheden af de Forholdsregler, som Generalerne van Halen og de Meer have truffet. De Cataloniske Senatorer og Deputerede have af Ministeriet erholdt den Forsikkring, at Englændernes Forslag, at yde Forskud i Penge imod Lettelser i Tolden for Jndførelsen af deres Fabricata, ikke skulle antages uden foreløbig Prøvelse af deres Jndvendinger. Et Grændseblad af 15de beretter, at det afden Christinske Gen. Castanda gjentagne Gange angrebne Fort Ramales er faldet i Sammes Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Portugal. Efterretninger fra Lissabon af 10de Jan, berette, at Cortes's Comiteberetning om Valgene som kun casserer Valgene i Braga, er antagen med stor Majoritet. Jose Caetano De Campos er bleven udvalgt til Præses for Cortes. Debatterne og Adressen, i hvilken begge Partier først ville maale deres Kræfter, begynde først om nogle Dage, dog tales der allerede om en Minister-Forandring. Kornudførslen
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
til England vedbliver, den første Velsignelse af Portugals unge Frihed og af Agerbrugernes Befrielse fra Fendal- og geistlige Byrder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Frankrig. Endskjøndt Roligheden er aldeles gjenoprettet i La Rochelle, synes dog de beklagelige Optrin, som hjemsøgte denne By, at efterlade dybe Spor, der ikke saa snart ville gaae i Glemme. Fængslerne i denne By ere som Følge af Fængslingerne, der saavel fandt Sted i Byen som i Omegnen, overfyldte. Den udsendte Colonne, som forfulgte de Opsætsige fra de omliggende Menigheder, har afvæbnet og fængslet Mange af dem. Hr. Boucher, General Advocat ved Retten i Poitiers, og Gen. Pelleport, befalingsmand for den 11te Militair=Division, ere den 5te d. M. ankomne til La Rochelle. Betydelig Stridskræfter skulle samles i Departementet. Man forsikkrer, at den kongelige Ret har indledet Processen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
England. Det toristiske Hoved-Organ Time af 18de Jan. træder over til Kæmperne imod Kornlovene. Jhvorvel enhver mere betydende Artikel i en Journal ikke i England som i Frankrig er at ansee som Udtryk af et Parties Hoved eller de ham umiddelbart hengivne Personer, saa er dog denne Artikel i Storbritanniens største og indflydelsesrigeste Blad et Tilfælde af ikke ringe Betydning, og beviser, at Agitationen imod Kornlovene er bleven en Magt, som man ikke mere kan modstaae. "For 23 Aar siden begynder Torybladets Manifest imod Grundbesidderne, befandtes denne Journal alt iblandt de stærkeste Modstandere af Kornlovenes trykkende System, og Jntet har siden tildraget sig, for at modbevise vort Angreb, men alle Kjendsgierninger have siden bestyrket det. Landets nærværende Bevægelse til at afhjælpe disse Besværinger er ikke udsprungen af Partie Tilskyndelser; det er en naturlig forstandig Anstrengelse, for at blive en smertelig Byrde qvit. Landeiendoms-Besidderne, som ville opholde denne Folkebeslutnings Fremskriden, miskjende deres egen Jnteresse og endnu mere deres Magt." Tilsidst siger dette sande Manifest imod Høi-Torerne og Squirerne, efterat det har foreslaaet en uforanderlig, ringe Told: "En Falden af Renten troe vi vistnok vil i Begyndelsen være den nærmeste Følge af denne Forholdsregel, men dette modbeviser ikke sammes Retfærdighed; Spørgsmaalet er i Virkeligheden et Rets- og Menneskeligheds Spørgsmaal, hvor alle kunstige Hensyn maae bortfalde." (En egen Tone i et Blad, som kalder sig conservativt, og er vant til at betragte Øens og Continentets Aristokratie som sin trofasteste Forbundsfælle.) - Næsten endnu vigtigere er en Afhandling i et ministerielt Blad, hvori Premier=Ministeren Melbourne forsvares imod den Bebreidelse, ubetinget at have udtalt sig for Kornlovene. Det er vel ingen Tvivl underkastet, at Ministrene selv ville foreslaae en Afskaffelse af Korntolden i Parlamentet. - Kornpriserne stige bestandigt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Tydskland. De Deputeredes Schmitts og Glandrechs Forslag i Storhertugdommet Hessen-Darmstadts andet Kammer, hvorved en Tak-Adresse til Storhertugen i Anledning af de politiske Domfældtes Benaadelse tilsigtedes, henvistes til en Comte, som udtalte sig imod en saadan Adresse, fordi den anseer det svarende til Stændernes Stilling, kun at beslutte formelige Takadresser med Hensyn til saadanne Gjenstande, som paa officiel Vei ere bragte til deres Kundskab; desuden staaer denne Sag ikke ind i Stændernes egentlige Virkekreds. Proponenterne talte herimod; men Commissionen vedblev, understøttet af flere Deputerede, sin Kiendelse. – Den Deputerede i det 2det Kammer, Grosserer Kertell fra Mainz, har foreslaaet, ikke blot at tilbagevise de af Holland nu gjorte Forslag, hvorved det vilde slutte sig til det Tydske Toldforbund, men ogsaa at anvende alle til dets Raadighed staaende Midler, for at en saadan Forening ikke skal komme i Stand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Belgien. J alle Grene af Militairvæsenet hersker bestandigt den største Livlighed. Man sender Syge=Vogne til Grændserne, og bestandigt seer man Tropper af alle Vaabenarter drage igjennem Briis sel til Nordbrabant. – En Artikel i det sidste Amsterdanske Handelsblad, dateret fra London den 19de melder, at Grev Sebastiani endnu ikke har undertegnet Conferents-Protocollen, og at Hr. de Merodes Forslag er bleven overgivet Conferentsen ved Frankrig. Flere Efterretninger samstemme i, at de Belgiske Forestillinger af Conferentsen ere overgivne til Holland. Videre skal Conferentsen have fattet den Beslutning, at befale begge Partierne at trække deres Tropper tre Mile tilbage fra Fæstningernes Rayon Jtalien. Paa det Bal, som den Russiske Gesandt v. Potemkin gav Storfyrst Thronfølgeren af Rusland den 7de Jan. i Rom, var hele Roms fashionable Verden forsamlet. Prindsen, som dandsede meget, udførte Mazurken med stor Færdighed. Paven, der paa alle Maader søger at gjøre den høie Gjest hans derværende Ophold behageligt, vilde for hans Skyld foranstalte det imposante Skuespil af Kuppel=Oplysningen paa St. Peters-Kirken; men dette blev, ligesom andre Feste i det Frie, igjen opgivet formedelst det ustadige Veirlig. Derfor vilde han den 10de Januar give Prindsen en Dejenner i Pavillonen i Vaticanets Have – en Udmærkelse fra Pavens Side, som vist er bleven faa Monarker, der besøgte Rom, til Deel. Prindsens Afreise skal være fastsat til den 17de. Han vil kun blive 2 Uger i Neapel og Omegn og derpaa vende tilbage til Rom: om han vil tilbringe Carnevalet der, afhænger af forventede Efterretninger fra St. Petersborg. For Prindsesse Marie af Orleans, som døde den 2den Jan. i Pisa, skulde den 11te Jan, holdes den ved det Franske Gesandtskab i Rom foranstaltede høitidelige Sjælemesse, hvortil den høie Geistlighed, det diplomatiske Corps og Stadens første Personer vare indbudne. - Biskoppen af Algier fandt den høitideligste Modtagelse i Rom og prædikede oftere der foren talrig Forsamling. Ved hans Afreise skienkede Hans Hellighed ham et gyldent Bæger tilligemed nogle Reliquier for den nye Cathedral i Algier, som skulde indvies til den hellige Philip. Hans Hellighed ledsagede disse Reliquier med en naadig Skrivelse, som forsikkrer Prælaten om, at den skjønneste Gave, som Rom kan byde den Afrikanske Kirke, er han selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Jndenlandske Efterretninger Kjøbenhavn. "Dagen" giver en Afskrift af Thorvaldsens Brev til Formændene i Comiteen for hans Museum, dateret den 6te de, hvilket vi med Fornøielse optage: "Som jeg hører, har Hs. Majestæt nu skriftligen gjentaget, hvad han for 8 Dage siden var saa naadig at meddele mig, nemlig at han skienker til Locale for mine Kunstsager den Bygning som ligger bag ved Christiansborg Slotskirke, bestaaende af to Sidefløie og eet Endepartie. Jeg modtog min Konges Tilbud med Glæde og Taknemmelighed, og hvad jeg saaledes sagde til Hs. Majestæt og til Kunstacademiets høie Præses, Hs. kongelige Høihed Prinds Christian, saavelsom til alle mine Venner, som derom have talt med mig, det beder jeg Dem, mine Herrer, at De ufortøvet ville, paa mine Vegne, foredrage saavel for deres gode Colleger i Comiteen, som for den ærede Magistrat og Stadens deputerede Borgere. Jeg miskjender sandeligen ikke den Jver og gode Villie, som besjæler nogle af mine Velyndere, i det de ønske et andet Locale, end dette, som jeg er fuldkommen tilfreds med, men det skulde smerte mig, om der derved skulde gives Anledning til den allermindste Yttring til Hs. Majestæt eller til det Offentlige, hensigtende til at forandre hiin kongl. Beslutning." – "Mit Ønske for mine Kunstsager er nærved at opnaaes. Fundamentet er, ved denne kongl. Gave, nu lagt; Udførelsen kan, ved de af mine Landsmænd og Medborgere allerede ydede velvillige betydelige Bidrag, som jeg erkjendtligen paaskjønner, og ved det Tilskud, som der kan ventes fra denne Stads Øvrighed, der allerede har givet mig umiskjendelige Prøver paa dens Hengivenhed, ikke længe udeblive. "Min Alder, min Kunst og mit Helbred fordrer Ro og Fred, og disse mig vigtige Goder vil ingen, som har mig kjær, forstyrre. (Berl. Av) Roeskilde. Nr. 109-120 af Stænd. Tid. Anden Række indeholde først Slutningen af den under Nr. 41 anførte Sag. Derpaa følger Nr. 12 11) Sagen ang. Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, indeholdende adskillige Bestemmelser ang. Amtstue-Oppebørseler og de Oppebørseler i Kjøbstæderne, der ere af samme Slags som de, der paa Landet vedkomme Amtstuerne m.v. Ogsaa i denne Sag har deels miteen, som bestod af samme Medlemmer som i den forhen omtalte Sag, deels enkelte Deputerede foreslaaet endeel Forandringer, som bleve antagne af Forsamlingen. - Endelig Begyndelsen af Nr. 43)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Sagen betræffende Extract af Udkastanordningen angaaende det under det Danske Cancellie henhørende Kasse- og Regnskabsvæsen, med Undtagelse af det, som angaaer Brandforsikkringen, men med Tilføining af den Rigtighed, som for adskillige med Retspleien og Skiftevæsenet forbundne Jndtægter bliver at aflægge til Rentekammeret. Denne Sag har været behandlet af samme Comite som de to foregaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Kirkekjøbet i nye Sorø Amt paa 1838 Aars Afgrøde er bestemt saaledes: Rug pr. Tønde. . . Sølv 1 Rbd. - Mk. 8 s. Byg pr. Tønde. . . – 3 Havre pr. Tønde . . - 2 - - - 9 1/2 - Ærter pr. Tønde . . Boghvedegryn pr. Tønde - 7 - 1 - 8 1/2 – Kjøbenhavns Børs-Cours d. 25de Januar 1839. Hamb. 2 M. - a vista 1994 pCt. norske Laan af 1828 ved Species 200. Hambro & Søn 101 a 10 1/2 Bank-Disconto 4 pCt. Rbd. r. S. Norske Speciesedl pr. 100 Sp. 4 pCt. do. af 1834 ved do. 4 Rbd. Sedl. 101 a 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Kgl. Obl. uden Renter pCt. do. af 1834 ved do. 94 1/2 a 95 Rbd. Sedl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. Sølv. Nationb.-Obl. (af Laanet d. 13 pCt. dansk engelske Obligat. Febr. 1820) 101 1/2 a - Rbd. 72 1/4 a 72 3/4 Pd. St. r. S. Asiatiske Comp. Actier . . – 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- - Rbd. Sedler. Obl., Renten pr. 6te Januar, Nationalbank=Actier 78 1/2 a 79 103 1/2 a 104 Rbd. r. Sølv. Rbd. r. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Kjøbenhavns Torvepriser den 19de Januar 1839. Rug, Td. - 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Ogsaa denne Sag betegnes i Stænd. Tid Nr. 120. S. 1910 med Nr. 41. Hvede, Td. . . 9 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 10 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2r., Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg, 6-r., Td. 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 4 s. Havre, Td., 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter, Td. . . 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Flesk, grøns. Lp. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 2 s. - Rbd. 1 Mk. 5 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 10 s. - - Rbd. 1 Mk. 12 s. Gjær, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 6 s. a - Rbd. 1 Mk. 8 sk. Siel. Smør, Fd. 10 Rbd. 3 Mk. - s. a 11 Rbd. 8 Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Om Forandringer ved det danske Myntsystem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
De nu gjeldende danske Sølv-Myntsorter kunne alle med Undtagelse af Rigsorterne, hvis Tal herefter ved Bankens Foranstaltning vil svinde betydelig godt føie sig efter denne Regning; f. Ex. 1 Sp. er 3 Specmk. -Skill. Penninge 1 Rbdlr. 1/2 - - 1 - 8 - - - 32 Rigsbksk. : Denne Forandring kunde især let blive iværksat, hvis Regjeringen ved en Overeenskomst med Staden Hamborg kunde bringe det dertil, at den her omtalte Regningsmaade, som jo egentlig har hjemme i Hamborg, ogsaa der blev autoriseret som ene gjeldende Ja selv uden dette vilde den maaskee snart blive herskende i denne Bye, naar den med Fasthed blev overholdt i Holsten. Skillingens Jnddeeling i 12 Penninge, som rigtignok næsten er gaaet af Brug hos os, vil dog formodentlig ikke foraarsage store Vanskeligheder, da den er de Fleste bekjendt fra Regnebøgerne, og Jnddeelingen i 12 Dele ei alene er meget beqvem, men og hyppig anvendt i Maal, Vægt og Tælling. Til Penninge kunde maaskee de nugieldende Rigsbanktegn for 3 Skilling ommyntes, naar de engang blive indkaldte. Mindre end alle disse Forandringer vilde det udenTvivl være at anbefale at indføre en ny Jnddeelingsmaade af Penge-Eenheden, som af Forskjellige har været foreslaaet. De mangfoldige Mennesker i Landet, som ikkun mechanisk have lært at regne, vilde derved komme i stor Forlegenhed. Endog en simpel Addition eller Subtraction vilde de ikke kunne udføre, end sige en Division. Hvorledes skulde man vente, at en Bonde eller Haandværksmand, som var vant til at gjøre en Rbdlr. til Mark ved at multiplicere med 6, og en Mark til Skillinger ved at multiplicere med 16, skulde finde paa istedenfor disse Tal at bruge f. Ex. 5 og 12 De Fleste vilde vel see sig nødte til at lade Andre regne for sig, og saaledes næsten ikke have Nytte af hvad de havde lært. Selv iblandt Handelsmænd ere der ikke faa, som have lært Regningen paa en ligesaa mechanisk Maade, og som ikke vilde kunne komme til Rette med den nye Regnings maade uden paany at tage Underviisning. Ja endog for dem, som grundig have lært Regnekunsten, vilde det vare længe, inden de med samme Lethed kunde regne efter den nye Maade, som efter den gamle. – Hertil kommer endnu, at naar man i Reguladetri vilde anvende den saa tidsvarende Methode, at tage i Part, maatte man udstudere eller lære nye Fremgangsmaader, og at der desuden ere faa Tal, hvorved Parttagningen er saa beqvem som ved 6 og 16. Endnu kan anmærkes, at mange, især i Hoved regning, anvendelige Regler, som f. Ex. at Lispundet koster ligesaa mange Mark som Pundet Skilling o. d., vilde blive ubrugbare. Der er desuden kun lidet Haab om, at Nabostaterne vilde antage en saadan fra Ny af indført Deelingsmaade, og de hidtilværende Uleiligheder vilde derfori større eller mindre Grad vedblive.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
AVERTISSEMENTS. Ved Forestillingen, som den 2den denne Maaned, paa det herværende Theater, blev givet til Bedste for trængende Familier i Slagelse, indkom .. . . . 138 Rbd. - Mk. 7 s. Derfra gaaer: 1) Betalt Hr. Kjøbmand Kjærulffs Enke. Leie af Localet 3 Rbd. - Mk. - s. 2) Theatrets Istandsættelse. 3) Belysning m.m. 10 – 3 – 3 – 4) Theatrets Reengjørelse samt det fornødne Bud . 6 - - - : - 5) Musik ved Forestillingen . . - 4 - - - - - 29 - - - 7 J Behold: 109 – - - - - Hvilke 109 Rbd. ere, efter Berraadslagning med Dhrr. Justitsraad Birch, Pastor Salicatti og Pastor Benzon, tilstaaede og uddeelte, deels ved Brænde og deels i Contanter, til 34 Familier. Slagelse den 24de Januar 1839. Schiørt C. Hagen. Orelius. Nyeligen er udkommet i Kjøbenhavn:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Den danske Børneven, en Læsebog for Borger- og Almue-Skoler, udarbeidet af P. Hjort, Lector ved Sorøe Akademie. Med et Kaart over den danske Stat Faaes i Sorøe hos Fr. Holm, for 1 Rbd. 16 s. indb., hvor ogsaa Exemplarer med illum, Kaart kunne erholdes a 1 Rbd. 20 s. indb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
De i Løbet af forrige Aar af samme Forfatter udgivne: Psalmer og Bønner, til Brug saavel ved Underviisning som ved huuslig Andagt. faaes paa samme Sted for 48 s. heftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Førstkommende Torsdag, den 31te dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Auction over den bemeldte Kjøbstad tilhørende, og paa Byens Bjergbyegade beliggende Bygge- og Haugeplads til Bebyggelse. Auctionsconditionerne ligge fra den 20de d. M. til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse, den 24de Januar 1839. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-28
Onsdagen den 13de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt offentlig Auction over Passagepengenes Oppebørsel ved Bommen Nr. 14 paa Hovedlandeveien imellem Kjøbenhavn og Korsøer for Tidsrummet fra 1ste Mai 1839 til 1ste Mai 1844. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. B. Bentsen. Korsøer den 24de Januar 1839. Følgende Stervboet efter Marie L. F. Taarning og efterlevende Mand Jørgen Andersen tilhørende Arvefæsteiendomme, Holbeks Amt, Skippinge Herred og Bregninge Sogn under Grevskabet Lerchenborg beliggende, nemlig: Kaltredgaard af ufrit Hartkorn Ager og Eng 25 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med circa 200 Tdr. Land Ager og 100 Tdr. Land Engbund, hvorpaa aarlig høstes 2 a 300 Læs Høe, i hvis Jorder er nedlagt 40 Tdr. Vintersæd og 2 Tdr. Land besaaet med Raps, alt i god Grøde, endvidere udsaaes sædvanlig mirent 78 Tdr. Vaarsæd, og lægges 150 Tdr. Kartofler, der holdes en Besætning af 30 Fæehøveder og 400 Stkr. spanske Faar. Bregningegaard i Bregninge Bye af ufrit Hartkorn Ager og Eng 17 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb., med et Areal af circa 175 Tdr. Land Agerjord og 40 Tdr. Land Eng, hvormed staaer i Drift en Fæstegaards Jord af 7 Tdr. 5 Skpr. - Fdkr. 1 3/4 Alb. Hartkorn. med et Areal af 67 Tdr. Land, samt Møllesøes Engen, der afgiver 16 Læs Høe og 12 Hoveders Græsning, samt fortrinlig Rørskjæring. Til Gaarden hostes aarlig 80 Læs Høe. J Jorderne er nedlagt 26 Tdr. Rug og 6 Tdr. Land besaaet med Raps, fortrinlig Væxt, af Vaarsæd kan aarlig udsaaes 80 Tdr. og lægges 209 Tdr. Kartofler En Besætning af 50 Stkr. Qvæghøveder og 50 Stkr. Faar holdes. Begge Gaarde have Tørveskiær i Overflødighed, gode Have samt endeel Pligtarbeide af Huse med tilhørende Tærskemaskiner, Mølle og Kjærneværk, bortsælges (særskilte hver især Kaltredgaard først og Bregningegaard sidst) ved 3de Auctioner, som efter Auctions-Directeurens Bestemmelse afholdes: 1ste Auction Løverdagen den 2den Februar d. A. 16de f. M. 2den 2den Marts. og 3die De 2de første i Wærsløv Tinghuus om Formiddagen Kl. 11 og 12, sidste Auction paa Kaltredgaard Eftermiddag Kl. 2 og 4. Auctionsconditionerne henligge til Eftersyn nogle Dage forinden første Auction, paa Post- og Gjæstgivergaardene i Roeskilde, Slagelse, Wordingborg og Odense, hos Politieassistent, Procurator Nielsen i Aarhuus, i Gardergaarden i Kjøbenhavn hos Gjæstgiver Andersen, paa Kallundborg Amtstue, samt der paa Contoiret. Eiendommen paavises af nærværende Eier. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, saavel til Efterretning for Panthaverne som de Lysthavende. Grevskabet Lerchenborgs Skifteret paa Birchendegaard pr. Kallundborg, den 19de Januar 1839. Frimodt.