JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-15
Hvo der maatte være i Besiddelse af tomme Øl træer mig tilhørende, bedes at lade disse bringe ombord inden Fredag Middag. J. Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-15
Muursteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-15
Ved Grevskabet Christiansholms Teglværk paa Van thore Skov er til Salg heelbrændte Muursteen til 10 Rbd. pr. 1000 Stkr., mellembrændte Steen til 8 Rbd. pr. 1000 Stkr. og halvbrændte Steen til 6 Rbd. pr. 1000 Stkr. Stenene holde følgende Dimensioner: Længde 9 Tommer, Bredde 4 1/2 og Tykkelse 2 Tommer. Naar større Partier afhændes tilstaaes Rabat i Betalingen og Udleveringssedler gives af Undertegnede. Aalholm den 8de August 1842. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-15
Auctioner. J Følge passeret Udlæg, bliver de Kjøbmand C. Fogt tilhørende og med Stedet N 333 her i Byen opførte Bygninger bestaaende af 6 Fag Forhuus og 1 Fag Baghuus, indrettet til Bryggerie og Bagerie, opraabt og bortsolgt til Nedbrydelse ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 29de d. M. Formiddag Kl. 11 1/2 Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 11te August 1842. Hammerich Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghoir. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervedsteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Lollands Falsters Tidende. Byen. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 101102. Torsdagen den 13 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Kammerraad Drewsen: Det har været mig meget paafaldende at høre, at den kongelige Commissarius i et eneste Øieblik har kunne nære den Tanke, at jeg skulde have havt til Hensigt at fornærme ham, eller i denne Henseende har kunne behøve nogen Forsikkring af mig. Jeg er mig fuldkommen bevidst, at jeg ikke i fjerneste Maade har tilsigtet nogen Fornærmelse imod en Mand, forhvem ikke blot jeg og Alle heri Salen nære Agtelse, men som hele vort Folk respecterer, og jeg kan paa ingen Maade fortjene den Jrettesættelse, som synes at ligge i hans Ord. Det har været mig meget krænkende, i den kongelige Commissarii Yttringer, at see en Tilretteviisning, der i alt Fald maatte have været mig givet af Præsidenten, som er den Eneste, der i denne Sal kan kalde til Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Den kgl. Commissarius. Det er mærkeligt, at den Deputerede har kunnet finde en Tilretteviisning i mine Ord. Hans Yttringer gik ud paa, at, siden den kongelige Commissarius havde fremsat, hvad der forhen er passeret, saa maatte han tilføie et Supplement til, hvad det havde behaget den ærede Commissarius at meddeele. Der laae, at mit Referat havde forbigaaet noget Væsentligt, og jeg skulde derfor mene, at jeg har været beføiet til at forvare Sammes Fuldstændighed. Kammerraad Drewsen: Saa nødig jeg end atter tager Ordet, maa jeg dog gjøre opmærksom paa, at, hvad jeg troede at burde tilføie i den kongelige Commissarii Yttringer, var, at i Majoriteten i hiin Comitee, befandt sig tvende af Forsamlingens meest udmærkede Medlemmer. Det er dette Supplement, som jeg tillod mig at gjøre, og som ingenlunde kan ansees for krænkende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Cancellieraad Haastrup. Jeg anbefaler denne Sag til Nedsættelse af en Comitee, fordi dette maaskee dog kunde lede til Mere, end det ved det første løselige Øiekast kunde synes, at man deraf turde vente sig. Maaskee kunde man sige, at de Vedkommende at Bevillingsveien kunde opnaae det Samme, som Andragendet gaaer ud paa at aabne dem en lovlig Adgang til; men der er dog en stor Forskjel mellem disse tvende Veie, idet man ad Bevillingsveien er uvis, hvorimod der ad den anden er fuldkommen Vished om, at kunne gjøre, hvad der for Enhver især er fordeelagtigst. Hvis Afhændelse er tilladt ved Lov, ville saaledes de Paagjældende itide kunne peculere derpaa, og de kunne da benytte det gunstige Øieblik, som maatte frembyde sig til at bringe Transactionen i Stand; medens de, naar ikke deres Opmærksomhed ved en Lov er henledet paa Gjenstanden, let kunne undlade itide at tænke derpaa, og saaledes lade Leiligheden, naar den kommer, gaae ubenyttet forbi. Ogsaa ved det Middel, som foreslaaes i det andet Punkt i Andragendet, kan der vistnok udrettes Adskilligt til Selveiendoms Udbredelse, ligesom man tidligere havde tænkt paa at benytte det til at fremme Hoveriets Ophævelse. Naar man iøvrigt spørger, om Selveiendom er fortrinligere end Fæste, da vil jeg ikke negte, at Fæsterens Kaar ofte ere lige saa gode som Selveie rens, og at en Fæstegaard, især naar den er hoverifri, afgiver en større Provenne for Beboerne end en udparcelleret Selveiergaard afgiver; men naar begge ere lige store og gode, har en Selveier langt mere Kraft og Opfordring til at frem drive Eiendommen, end en Fæster. Ja, selv den mindre Selveier har dog den Fordeel fremfor en Fæster, at han besidder flere Resourcer, naar det gaaer tilbage for ham, kan han skaffe sig Penge ved at bortsælge Noget af Eiendommen, ligesom han kan optage Laan paa denne, hvorimod en Fæster, naar det gaaer tilbage for ham, Jntet har at laane paa, og saaledes ikke vil kunne redde sig ud af en Forlegenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Etatsraad Stenfeldt. Her er blot Spørgsmaal om, hvorvidt Sagen egner sig til at være Gjenstand for en Comitees Behandling. Om jeg end ikke forud havde været enig med mig selv om, paa hvilken Maade jeg vilde tage Ordet i denne Sag, saa vilde jeg i den kongl. Commissarii Yttringer have fundet tilstrækkelig Veiledning og Vink til at vælge min Procedure og vogte mig for, at tage af det omventilerede Spørgsmaal Anledning til at indlade mig paa en Kritik af Regjeringens Politik med mere, det egentlige Spørgsmaal uvedkommende. At det er ønskeligt, og baade i Statens og Bondestandens Jnteresse, at Fæste meere og mere forandres til Selveiendom, anseer jeg for indlysende. Den forelagte Proposition indeholder flere Punkter, der gaae ud paa, at aabne Adgang for Vedkommende til dette Gode. Jeg erkjender vel det Betænkelige ved at indrømme Lehns- og Stam og 25 huusbesidderne den foreslaaede Tilladelse, samt at gjøre det til almindelig Lov, at offentlige Stiftelser, tilstaaes Samme. Jmidlertid taler, efter min Overbeviisning, Meget for, at Sædegaardseierne erholde igjen Ret til at afhænde deres Bøndergods, uden at tabe Noget af deres Rettigheder, og jeg stemmer under alle Omstændigheder for, at en Comitee nedsættes, for at det kan tages under nærmere Overveielse, paa hvilken Maade det Tilsigtede hensigtsmæssigen kan opnaaes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Jfølge Efterretninger fra Wyck af 13de August er Fortsættelsen af Hs. Maj. Kongens Reise nu definitivt bestemt saaledes: Den 27de August om Morgenen Kl. 6 fra Før over Bredstedt til Husum, den 29de fra Husum over Friedrichstadt til Tønning; den 30te en Excursion i Landskabet Eiderstadt, den 31te fra Tønning over Lunden til Heide; den 1ste Septbr. fra Heide til Meldorff, den 2den fra Meldorff over Hanerau og Hohenwestedt til Neumünster, den 3die fra Neumünster til Pløen, hvor angaaende Hjemreisen til Kjøbenhavn nærmere allerhøieste Bestemmelse vil blive tagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Hs. Maj. vedbliver daglig at bruge Søbadene og befinder sig særdeles vel. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Jfølge Berl. Tid. er Capitain Krossing, i Mandags ved Artilleriets Øvelser bleven farligt saaret i den ene Haand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Under 5te d. M. har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Kammerjunker, Ritmester C. v. Düring, til Postmester i Aarhuus, imod at han stiller den befalede Caution. "Dagen fortæller, at man i flere Egne af Sjælland klager over en foruroligende Ufred paa Marken, idet Høstakke i Nærheden af Veiene jevnlig bortføres; ja nogle Forbrydere have endog nylig aftærsket flere Traver Rug og bortført Rugen, men ladet Halmen ligge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Udenlandske Efterretninger. Posten har idag ingen Efterretning af Vigtighed bragt undtagen om meget alvorlige og truende Uroligheder, som ere udbrudte i den engelske Fabrikstad Manchester og dens Omegn. Arbeiderne i Ashton havde ganske uventet ophørt at arbeide og fordret høiere Løn. Da dette ikke blev dem tilstaaet, droge de ud i Masse til de omliggende Steder, tvang Fabrikherrerne til at lade deres Arbeidere gaae, hvilke de derpaa toge med sig. J et Antal af 30,000 droge de nu ind til Manchester, tvang alle Spindere og Vævere til at lukke deres Fabriker, og sloge paa mange Steder Ruderne ind Andre Voldsomheder havde de ved Beretningens Afgang endnu ikke tilladt sig, men de havde true med at komme paa Børsen, som derfor var besamed væbnet Magt. Man haabede, at Sulten snart vilde bringe dem til at arbeide igjen, men frygtede dog meget for de Ulykker, som de kunde afstedkomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Kjøbenhavns Børscours den 16de August 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 1/2 a 102 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 100 Rbd. i rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 13de August 1842. Hvede, holsteensk, 8 Rbd. 16 s. a 8 Rbd. 48 s.; dito sjællandsk, 5 Rbd. 72 s. a 6 Rbd. 32 s.; dito lollandsk, 5 Rbd. a 5 Rbd. 64 s.; Rug, fra Provindserne, 4 Rbd. 80 s. a 5 Rbd.; Byg 2radet, 3 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 88 s.; Raps 9 Rbd. 40 s. a 9 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Ved Tallotteriets 1542 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 10de til den 17de August 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Discipel Clausen; Skolelærer Thye; Jomfruerne Jørgensen, og Boss. Med Personposten. Cand. Collet; Dhrr. Nielsen og Trojel; Jfr. Søborg; Madam Ludvigsen. Med Dagvognen: Jomfruerne Rauch og Thiesen; Hr. Bodt; Madamerne Jensen og Maale. Udenfor Posterne: Cand theol. Jpsen, Organist Jpsen, Frøkenerne A. og J. Rousing; Forpagter Engberg; Forvalter Thye; Kammerh. Baron Rosenørn Lehn, Proprietair Mackeprang med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Cand. Wassar. Med Dagvognen: Dhrr. Engberg og Wulff, Jomfru Suhr, Madam Fog; Dhrr. Møller, Galthen og Schleppegrell, Jomfru Lund. Udenfor Posterne: Kammerherre Rosenørn Lehn, Kjøbmand Daase; Hr. Homann, Forv. Andersen; Assessor Neergaard; Magister Boisen. Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom den 13de August fra Kjøbenhavn til Gaabense: Jomfru Hahn; Madam Reimer, Kjøbmand Klingenberg; Pastor Jedrosky; Uhrmager Jensen; Stiftsrevisor Hvid; Fru Wolff med 2 Døttre, Jomfru Schmidt; Legationsraad Justitsraad Stampe; Jfr. Trojel og Krøyer; S. Nielsen; Jæger Alleskov. Samme Dag afgik fra Gaabense til Svendborg: Jomfru A. Nielsen, med Søsterdatter; Jomfruerne C. og A. Baagøe og Holm. Til Flensborg, Proprietair Berg. Den 16de August ankom fra Svendborg til Gaabense, Kjøbm Lublin, Pastor Bloch Kjøbmændene Daugstrup og Tidemand; Fabrikant Gindrup; Stiftsprovst Svitzer; Exam. jur. Ernst; Tjener Pedersen; Dhrr. Frederichsen og Rasmussen, Pastor Westengaard med Kone og Datter. Samme Dag afgik til Koster, Frøken Rousing; Hr. Wulff. Til Kjøbenhavn, Kjøbmand Krøyer; Frøken Westrup, Kjøbmand Thomsen; Studenterne Brünniche og Clausen-Bagge; Copiist Nielsen med Kone og 3 Børn; Discipel Hammerich, Emil Levison; Elkan Levison; Gaardmand H. Rasmussen; Justitsraad Blechingberg med Frue og 3 Børn; Skomagersvend Boesen; Skomagermester Knudsen, Studenterne A. og S. Giessing; Skomagersvend Vallentin, Muursvend Schiøtz; Overkrigscommissair Høegh Guldberg; Snedkersvend Nordsted; Cand. Petræus med Brodersøn; Madam Sønderup; Handskemager Møller; Madan PlokrossStudenterne A. og W. Rostrup; Madam Voltelen med 2 Børn; Urtekræmmer Ancker med Kone, 3 Børn og Pige Student Boberg. Til Aarhuus: Hr. C. Hansen. (Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Vi tor antage som almindeligt bekjendt, at Ret til at oplæse Bekjendtgjørelser ved Kirkestævne engang udelukkende tilhørte Degnene, og fra dem gik over til Kirkesangerne. Senere Bestemmelser have vel indskrænket denne Ret noget, men ingenlunde, som det synes man i Almindelighed antager, berøvet Kirkesangerne og tillagt Sognefogderne den. Tvertimod begunstige de i denne Henseende gjældende Love Kirkesangerne fremfor Sognefogderne; hvilket og er, efter vor Mening, saavel meest billigt, da den her omtalte Ret stedse har tilhørt Kirkesangerne, som og ere forpligtede til at oplæse Alt, hvorfor Jntet betales, – som passende. Sognefogdernes Ret til at oplæse Noget ved Kirkestævne er desuden, dersom vi ikke have misforstaaet Bestemmelserne, (vide Fogtmanns Reskriptsamling, omarbeidet af Kolderup Rosenvinge, pag. 14, 2den Deel) kun betinget. Private Bekjendtgjørelser tør de kun oplæse ved Gadestævne; idetmindste maae de ikke bekjendtgjøre dem ved Kirkestævne, uden først at have foreviist deres nærmeste Øvrighed dem, og af denne erholdt Tilladelse dertil. Og dette er jo en Besværlighed, som Sognefogderne vist ikke ville paatage sig, ligesom det og i de fleste Tilfælde, da Bekjendtgjørelserne tilstilles dem alt for sildigt, for dem vilde være umuligt. Hvad der altsaa bliver utvivlsomt, er, ifølge oven citerede Bestemmelser, og vi kjende ingen senere, at Kirkesangerne have ligesaa fuldkommen Ret til at oplæse Bekjendtgjørelser ved Kirkestævne, som Sognefogderne, og ere maaskee endog, vi driste os ikke til at sige det med Bestemthed, hvad private Bekjendtgjørelser, angaae, eneberettigede. Vi tillade os derfor, da denne Ret in praxi ganske og aldeles, og, som vi formene, urigtigen er gaaet over i Sognefogdernes Hænder, at henlede Publicums Opmærksomhed herpaa, i hvis Jnteresse det og forekommer os ligesaameget at være, at lade Bekjendtgjørelser oplæse ved Kirkesangerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
AVERTISSEMENTS. Bog- og Papiirhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
At den i No 85 af denne Tidende foreløbig bekjendtgjorte Handel nu er aabnet, og at min Boglade er forsynet med et passende Udvalg, saavel Kundskabs= som Morskabsskrivter, tilligemed en Mængde forskjellige smukt indbundne Bøger (med og uden billeder) for Børn og Ungdommen efter Enhvers Alder og Stilling, samt større og ordinaire Skolebøger, Psalmebøger, Skrivebøger, Forskrivter, Atlas og enkelte Landkort a. A., hvorover et Catalog forefindes i Bogladen. Endvidere er jeg forsynet med over 30 Sorter Skrive og Postpapiir, en Deel couleurt Papiir, flere Slags Pap- og Pakpapirer, Maculatur, Tegnevelin, linieret Nodepapiir m. m. samt en Deel til Papiirhandelen henhørende Artikler, saasom sort og rødt Blæk, flere Slags Fjeder= og Staalpenne, fine og ordinaire Oblater og Lak, Papiirsare, Penneknive, Pennalhuse, Skrivetøier, Farvelader, Tegnebestikker, Tudsk, Sortkridt, Blyanter, Viskelæder, Regnetavler m. m. Subscription og Bestillinger paa Bøger, Musicalier &c. modtages. Stubbekjøbing den 16de August 1842. Ærbødigst Ravn. J. P. F. Thierry's, Bog, Papir- og Kunst=Handel i Nakskov, er stedse forsynet med den danske og tydske Litteraturs nyeste Frembringelser, saavelsom ældre videnskabelige og æsthetiske Skrifter i forskjellige Sprog, Kobberværker, Musicalier a., alleslags Skolebøger, Atlas og Landkort, Forskrifter og Fortegninger; hvilket Alt sælges til Forlæggernes Priser her og i Udlandet. Hvad der ikke strax haves kan forskrives paa den korteste Tid, uden Forhøielse i Prisen for Bestilleren. Trykte ugentlige Fortegnelser over Litteraturens nyeste Frembringelser udleveres gratis. Ogsaa er jeg forsynet med diverse Sorter nye Skrive, Post-, Tegne- og couleurte Glands Papirer, Guld- og Sølv=Borter af forskjellig Bredde, Alt til de billigste Priser, saaog øvrige til Skrivning og Tegning henhørende Materialier, saasom diverse Sorter Staalpenne, præparerede Penne, Blyants- og Rødkridtspenne, Lak, Blæk, Oblater, Sortkridt, Sortkridtspenne, Penneknive, elegante Skrive-Etuer, Skrivemapper, Brev tasker, Notatbøger, Brevpressere, Farvelader, Pensler, Tegnebestik a. &c., fine Briller, saavel i Staal som Horn-Jndfatning; endvidere et Udvalg af smaa Kunstgjenstande, hvoriblandt en stor Deel passende til Børne-Præsenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Da jeg bestræber mig for at mit Establissement vil kunne tilfredsstille et æret Publicums billige Fordringer, tillader jeg mig herved at anbefale Samme til velvillig Afbenyttelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Forandrede Markeder i Middelfart. Ifølge Kongel. Reskript af 26 Marsi sidstleden, vorder heri Byen i dette Ar og for Eftertiden et Lammemarked med Föde- og Fedevarer afholdt i November og October Kram marked rykket tilbage til 15 September. Hvilket til almindelig Efterretning kundgjøres. Middelfart Byfogderi den 21 April 1842. En Belønning af 20 Rbd. udloves endvidere foruden de af Stiftamtet allerede udlovede 10 Rbd., til den, der meddeler en saadan Oplysning angaaende det fra Personposten Natten imellem den 7de og 8de d. M. bortstiaalne Reisegods, at Gjerningsmanden til dette Tyveri derved opdages. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 17de August 1842. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Efter min Bestemmelse er jeg nu kommen her til Byen, og giver Underviisning paa Fortepiano og Guitar for 1 Mk. Timen, saavel ude som i mit Logis hos Petra Lindholm. Madam Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Dampskibet. Dronning Caroline Amalie Capt. P. Jordt, afgaaer indtil den 29de August: Mandag, Aften Kl. 11, fra Flensborg, til Kjøbenhavn; Onsdag, Morgen Kl. 6, fra Kjøbenhavn til Aarhuus: Fredag, Morgen Kl. 4, fra Aarhuus til Kjøbenhavn; Løverdag, Morgen Kl. 5, fra Kjøbenhavn til Flensborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Fra den 29de August vil Afgangstiden blive forandret, og Skibet. afgaae saaledes: Mandag, Middag Kl. 12, fra Flensborg til Kjøbenhavn; Onsdag, Aften Kl. 6, fra Kjøbenhavn til Aarshuus: Torsdag, Aften Kl. 5, fra Aarhuus til Kjøbenhavn; Løverdag, Morgen Kl. 5, fra Kjøbenhavn til Flensborg. De Paa Routen mellem Flensborg og Kjøbenhavn vil Skibet som forhen anløbe Brunsnis, Svendborg, Lohals, Gaabense, Kallehave og Koster. Nærmere Underretning meddeles i Flensborg af P. E. Thode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Det bemærkes, at Dampskibet, endskjøndt Afgangstiden fra Flensborg fra den 29de August forandres, desuagtet vil anløbe Gaabense paa de samme Dage og til samme Klokkeslet som hidtil, eftersom det fra den nævnte Dato vil overnatte ved Svendborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Skipper Chr. Hansen afseiler til Rostock førstkommende Søndag den 21de den Enes og medtager Gods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkiø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i - J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Nysted. H. P. Ditzel i Vor- H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Damp Chocolade, indpakket i Æsker og Vignetter, prydet med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til Fabrikpriser 48 s., 64 s. og 1 Rbd. hos P. H. Berg i Nykjøbing og M. Røepstorff i Nakskov. Cement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
fra Fabriquen ved Rönne paa Bornholm bekommes i 1 1/4 og 1/4 Tde. a 5 Rbd. 3 Mk. pr. 7de, i Kjöbenhavn hos N. F. Bonnesen, Kultorvet No 133, hos hvem tillige trykte Anviisninger til Cementens hensigtsmæssigste Brug, kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Auctioner. J Følge passeret Udlæg, bliver de Kjøbmand C. Fogh tilhørende og med Stedet N 333 her i Byen opførte Bygninger bestaaende af 6 Fag Forhuus og 4 Fag Baghuus, indrettet til Bryggerie og Bagerie, opraabt og bortsolgt til Nedbrydelse ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 29de d. M. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 11te August 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Muurmester her i Byen Johan Christerns til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 13de August 1842. Fasting. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer eret Over, Bagbr. Thieren i Nakskov, Kammer, Suhr i Rodby, Passerede teur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Falsters Lollands Og givende. stift. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 20 August. Løverdagen den No 103.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-20
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Fortsættelse af Discussionen i Anledning af Andragendet: om Frihed til at afhænde Bøndergods. Capitain Buchwald. Da det odsherredske Gods er blevet nævnt af en foregaaende Taler, anseer jeg det, da jeg er Repræsentant for dette District, som min Pligt at erklære, at der til mig aldeles ingen Petition er indløben fra Beboerne paa bemeldte Gods, om at erholde Arvefæste. Jkke engang nogen Hentydning til en saadan Petition har jeg hørt; jeg har ydermere, før jeg mødte her i Forsamlingen, talt med flere af Bønderne og spurgt dem, om de ikke ønskede at indgive en Petition i den anførte Retning; men jeg fandt Meningerne deelte, da Mange troede, at det, siden Godset nu var blevet et kongeligt Domaine, var fordeelagtigere at vedblive at være simple Fæstere, idet de paa denne Maade havde Sikkerhed for, at Gaarden altid vilde blive i Familien, medens der derimod i Egnen havdes flere Exempler paa, at Arvefæste gaarde vare blevne efter Eierens Død solgte, og saaledes ikke conserverede i Slægten. Jeg kjender endog en gammel Enke, som har Fæste fra 1770, og som er berettiget til at erholde Arvefæste; jeg har ofte forestillet hendes Søn, at det var rigtigst at tage Arvefæste; men han har ikke villet erkjende dette, da han siger, at nu veed han, hvad han skal give i Jndfæstning, naar han engang faaer Gaarden, hvorimod han, hvis der tages Arvefæste paa Gaarden, vilde, naar Moderen døde, komme til at give sine Sødskende saa Meget, at han muligen ikke kunde blive ved Gaarden: Anskuelser, jeg iøvrigt ikke vil gjøre til mine. - Jeg har kun fremført disse bemærkninger, for dermed at give et Beviis paa, at Bønderne nære den Overbeviisning, at Christian den 8de er gjennemtrængt af den samme Bondevenlighed – for at bruge en foregaaende Talers Udtryk – som Frederik den 6te, Jeg stemmer for en Comitees Nedsættelse af den Grund, at jeg anseer det for rigtigt, at det tillades Lehns- og Stamhuusbesiddere at bortsælge af deres Bøndergodser, indtil Gielden dermed maa blive afbetalt, idet jeg nemlig antager, at det har været Erigenternes Hensigt, at deres Efterkommere skulde have Godserne gjeldfrie. Grev Ahlefeldt. Den kongl. Commissarius, har tidligere viist det Uretfærdige i en Tilladelse for Lehns- og Stamhuusbesiddere til at bortsælge deres Bøndergods, og jeg maa for mit Vedkommende ganske deele hans Mening. Heller ikke finder jeg i det Hele Fæstebondens Stilling saa uheldig, som Mange paastaae. Selveiendom befordrer Udstykning i mange smaa Parceller, og dette har til Følge, at Selveiersognene ofte befinde sig i en meget mislig Forfatning, hvorved jeg navnligen sigter til visse Egne i Fyen, fornemmeligen Wissenberg Sogn, som bestaaer af Selveiere, og hører til de allerfattigste Sogne.