JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Det er desværre alt for sandt, at Franskmændene have besat hele Rhinegnen fra Hundsrück over Kreutznach til Bingen, Mainz, Oppenheim, Frankenthal, Worms, Speyer a. med Skandser, Grave, Blokhuse, Redouter, der ere forsynede med et talrigt Artillerie og tilstrækkeligt Mandskab. – J Zweybrücken er der af den franske Kirke gjort et Magazin, og af Tugthuset et Lazareth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Frankfurt, den 26 Februarii. Den regierende Hertug af Würtemberg har i forrige Uge, som den Schwabiske Kredses Feldtmarechal, holdet Revue over de ved Rastadt, Kehl &c. &c. liggende 6 Regimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
J Tirsdags kom den regierende Hertug af Brunsvig med Generalerne Kalkreuth og Manstein til Ginsheim, for at recognoscere Kysten. Franskmændene paa hiin Side traadde vel under Gevær, men fyrede ikke. Ved den nu ved Russelsheim anlagte Broe er Communicationen imellem Tropperne paa denne og hiin Side Maynstrømmen bragt i Stand igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Staden Aschersleben, hvor Hertugen af Sachsen Weimars Preussiske Curasseer Regiment pleyer ligge i Garnison, har, som et Beviis paa sin Agtelse for samme, tilbudet det et Antal Skjorter, endskiøndt den vel vidste, at det ikke fattedes det fornødne Linned. Regimentet har imidlertid dog med megen Taknemmelighed modtaget Tilbudet, hvorved hver Underofficeer faaer 2 og hver Gemeen 1 Skjorte meere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Amsterdam, den 26 Februarii. Fra Ostende skal der være gjort den Engelske Regiering det Forslag, at ansee Havnen sammesteds som en Friehavn, saalænge Krigen varer. Hidtil har de Osten der Paketbaades Fart været meget usikker, da hele tre undertiden have maattet blive liggende, for at afgaae under en Convoy.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Det hedder, at Franskmændene have bekiendtgjort, at de ville tilstaae enhver Skipper, som løber ind i deres Havne, det Halve af Ladningen: et hidtil ganske uhørt Løvte. – Rygtet, at der over hele Frankerige skulde udskrives et Krigstyr af 10 Procent af enhvers Formue, er vel, i det ringeste nu for Tiden, ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Cassel, den 27 Februarii. J Forgaars passerede Arveprindsen af Brunsvig med sin Gemalinde herigiennem til Frankfurt, og Greven af Artois i Gaar paa sin Reyse til Petersburg. Brabanterne skal have anmodet Hofferne i Haag og London om at garantere deres gamle Constitution, for derved at kunne rive sig ganske løs fra Franskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Kiøbenhavn, den 11 Martii. Den 6te Martii er Toldcontrolleur Ferdinand August Charisius allernaadigst udnævnt til Told- og Consumtions-Jnspectør i Arendal. General=Skibsmaaler Joachim Ebbel til Told og Consumtions-Casserer sammesteds, og Hans Leierdahl Rose til Told og Kryds Betient, i Arendals Told-District.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
J Tallotteriets 501 Trækning i Wandsbeck, den 7 Mar til, udkom følgende Nummere: Udi afvigte Uge fra den 2 Martii til den 9 Martii, ere i den Kongelige Residence Stad copulerede 16 Par. Fødte Drenge 28, Piger 35, tilsammen fødte 63. Døde Mænd 23, Qvinder 12, Drenge 6, Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Apoplexie 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 11. Druknet 1. Forraadnelses Feber 5. Jnflammation 1. Kopper 1. Krampe 1. Kræft 1. Slag 4. Stik flod 1. Svindsoet 1. Tænder 3. Tærende Syge 3, Uangivne Svagheder 8 Vattersoet 2. Tilsammen døde 47. Altsaa 16 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Vinden. Varme. 4 Martii. N. V. Uvis. Kulde. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Sev Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luther Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-11
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 57 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Kiøbenhavns Tysk No. Aar latinsk, nien. Juul.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Post-Tidender. sal. at Fredagen, den 15 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Lissabon, den 6 Februarii. J Forgaars indløb med Paketbaaden fra Falmouth Efterretning om Ludvig den Sextendes Henrettelse. Den giorde et ubeskriveligt Jndtryk, Søendrustningerne vedvare, især sørges der for at beskytte vore Havne og Kyster imod alt Angreb. Generalfeldtmarechalen, Hertugen af Alafoens, har bekiendtgjort den Ordre, at alle Regimenternes Oberster og Commandeurer skulde complettere deres Corps og holde dem marchfærdige. Efter samme Ordre blive ogsaa alle Permitterte indkaldte. Fra Provindsen Alentejo er der virkelig allerede 5 Infanterie og 3 Cavallerie=Regimenter paa Marchen herhid, og kunne hver Dag ventes. Fra Santaren ventes et Cavallerie-Regiment; og disse Tropper ville med vores Garnison i alt udgiøre 12 Regimenter Infanterie og 6 Regimenter Cavallerie, af hvilke 5 til 6000 Mand skulle campere ved Cascaes. – Siden i Fredags er her blevet hværvet saa stærkt, at man allerede har faaet 4000 Recruter samlet. J Naboestæderne og Flækkerne gaaer det ligedan. Alle disse Anstalter, men især Kongen af Frankeriges Død, har saaledes opbragt Nationen, at ingen Franskmand tør lade sig see paa Gaderne. Breda, den 25 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Den 23de blev denne Stad ved en fransk Trompeter opfordret til at overgive sig, men han fik Afslag. Om Eftermiddagen kastede Franskmændene nogle Bomber indi Staden, hvorved en Grenadeer ved Hovedvagten blev blesseret, og adskillige Huse beskadigede. Bombardementet var hæftigt, og varede i nogle Timer. Den følgende Morgen begyndtes atter med lige Hæftighed, og Garnisonen forsvarede tappert. Over 150 Bomber ere indkastede i Staden, og meere end 60 Huse ere ruinerte. Det var en Lykke, at den antændte Jld ey udbredede sig videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Henimod Middag blev Staden paa nye opfordret, under Trusel af at skydes i Brand, og at lade Garnisonen springe over Klingen. Derpaa blev der sendt en Major til den franske General, som først i Dag Morges kom tilbage; hvorefter man erfarede, at Capitulationen var sluttet, at Garnisonen skulde udmarchere med alle Ærestegn, hver Bataillon med 2 Feldtstykker, og have Frihed til at forblive i Statens Tieneste. J Følge denne Capitulation afmarcherede i Middags den Oranien Nassauske Bataillon og en Deel af den Dammske Bataillon med klingende Spil og flyvende Faner. I deres Sted indmarcherede om Eftermiddagen omtrent 450 Mand fransk Jnfanterie og nogle Curasserere. - Lykkeligviis have kun faa Mennesker sat Livet til ved denne Affaire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
London, den 26 Februarii. Admiral Gardener skulde i Gaar gaae til Seyls fra Spithead med 3 Linieskibe og 3 Fregatter til Vestindien. Admiral Howe lader nu sit Flag vaye fra Skibet Charlotte, som fører 110 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
J Gaar Morges afmarcherede de til Holland bestemte tre Batailloner af vores Fodgarde fra St. James Parken til Greenwich, for endnu samme Dags Eftermiddag at indskibes. Kongen og den Kongelige Familie, Prindsen af Wallis, Hertugen af Clarence og mange Lords vare paa Paradepladsen, og Kongen fulgte Hertugen af York lige til Greenwich, hvorfra han med en Krigsfregat afgaaer til Holland. Denne Afmarch har kostet mange Taarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Et af vore Krigskibe har til Plymouth opbragt det franske Coffardieskib Etoile, som var ladt med Jndigo og Riis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Efter Sigende har nu 6 Jnfanterie og 2 Cavallerie Regimenter, samt et Detachement af det Kongelige Artillerie, faaet Ordre at gaae til Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Wien, den 27 Februarii. For desbedre at kunne beskytte de østerrigske Søekyster, er der nu til Triest og Fiume afsendt en Transport svært Artillerie. – Efter sikkre Beretninger bestaaer den Russiske Flaade, som udrustes i Cronstad og Riga, af 25 Linieskibe og et forholdsmæssigt Antal Fregatter; og skal den være bestemt til at forenes med den Engelske Flaade, men ogsaa tillige at afholde Porten fra at modtage og erkiende den forventende Hr. Semonville og hans Jnsinuationer, da Keyserinden i sidste Fald vil sende sin Flaade til Archipelagus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Alle Breve fra Tyrkiet forsikkre, at man der ruster sig af al Magt, og at der ey allene i Portens europæiske Provindser samle sig betydelige Hobe, men at Søemagten ogsaa bliver sat i bedre Stand. Jmidlertid synes man fra Keyserl. Kongl. Side ey at frygte for noget fra den Kant, siden alle Feldtregimenter, som havde deres Cantons i Nærheden af Grændsen, marchere til Rhinen, og blot de saa kaldte Grændseregimenter blive tilbage. Choczim er endnu i vore Hænder. – Saavel til Rhinen som til Jtalien gaaer der endnu stedse uhyre Transporter af Skyds og Munition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Efter Anmodning har Keyseren overladt det Pavelige Hof endeel svært Skyds, som allerede er paa Veyen til Romagna.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Efter Breve fra Keyserl. Kongel. Officerer, hvis Regimenter ere foreenede med den Sardiniske Armee, skal denne Armee ikke være i den Stand, man formodede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
En Ungersk Adelsmand, Hr. von Horwath, har tilbudet sig at levere 100 Mand Infanterie, og forsyne disse med alt Fornødne, saalænge Krigen varer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Herzogenbusch, den 28 Februarii. Garnisonen fra Breda er underveys herhid. J Wal dyck, ikke langt herfra, ligger der 2000 Franskmænd, som have et godt Øye til Heusden, for at giøre sig til Mester over Maaskysten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Aldenhofen, den 1 Martii. Vore Tropper vare i afvigte Nat ikke saasnart passeret Ruhrfloden, førend de angreb Franskmændene saavel i Egnen ved Duren som ved Julich, og forog og forfulgte dem som Fierdingmil. Man regner Fiendens Forliis til 2000 Mand. Allene Fangernes Antal beløber sig over 600; 12 Kanoner og 13 Munitionsvogne faldt i Seyervindernes Hænder. J Spidsen for Avantgarden angreb Erkehertug Carl om Eftermiddagen nogle Batterier, som alle bleve erobrede, og derved 9 Kanoner gjorte til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Østerrigernes Forliis bestaaer kun i 10 Døde og 40 Saarede. Saa utroeligt dette end maatte synes, er det dog sandt. Den tappre Oberst ved de la Tourske Dragoner, Baron von Pfortzheims, og Capitain Meesmachers Død beklages meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Haag, den 2 Martii. Fæstningen Breda er af den der commanderende General, Greve Byland, paa en uhørt Maade, og tvertimod de Jnstructioner, han fra Arvestatholderen havde, ved Capitulation overgivet til Franskmændene. Greven havde allerede, førend Fæstningen blev angrebet, paadraget sig en stor Mistanke om Utroeskab; men man lod det komme derpaa an. Nu bliver Mistanken endnu stærkere, da han beskyldes for at have overgivet Fæstningen, uden at have været nødt dertil. Garnisonen vilde i Førstningen ikke beqvemme sig til at udmarchere, endskiønt den efter Capitulationspuncterne kunde giøre det med alle Honneurs. Den vilde forsvare Staden, og værge sig til den sidste Mand. Man maatte altsaa bruge List, og bringe Soldaterne til at troe, at Overgivelsen skede efter Arvestatholderens Ordre. Bylland er kaldet herhid, forat kræves til Regnskab; og Folket her i Staden er overmaade forbittret paa ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
J Fæstningen Breda har General Dumourier forefundet en Mængde Kanoner og Krigsmunition, som kom ham meget vel tilpas, da han i de første tre Uger ey kunde faaet sit eget Artillerie. Han beskyder nu Fæstningerne Heusden, Gertrudenberg og Willemstadt med Hollands eget Skyds. – Vel ere Franskmændene ved bemeldte Fæstninger adskillige Gange blevet tilbagedrevne; men man kan frygte for alting, og have Aarsag til at troe, at Sagerne her ville faae en meget slet Gang, dersom der ikke kommer hastig Hielp. Hertugen af York skal være ankommet med nogle tusinde Engelskmænd; men det vil langt fra ey være tilstrækkeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Ved Nymwegen trækkes i største Hast et Observations corps sammen af vore egne Tropper, som skal commanderes af Prinds Friedrich af Oranien. - Ved Postens Afgang ankommer en Coureer fra Gertrudenberg med den Efterretning, at Gouverneuren sammesteds har afslaaet Franskmændenes tre Opfordringer, og vil hellere lade sig begrave under Stadens Ruiner, end overgive sig. Besætningen bestaar af 1300 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Cøln, den 4 Martii. J Forgaars bragte en herigiennem til Wien passeret Coureer den vigtige Tidende, at de Keyserlige Tropper under Prindsen af Coburg og Greve Clairfait have den 1ste hujus tilfægtet sig en betydelig Seyer over Franskmændene ved Düren og Aldenhofen. Strax derefter erfarede man, at Østerrigernes Hovedqvarteer siden i Forgaars har været i Aachen, efterat Franskmændene med stort Forliis vare udjagede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
J Gaar ankom her en stor Deel blesserte Franskmænd paa meere end 80 Vogne, Krigsfangerne fulgte strax bag efter. - Efter Breve fra Overrhinen ere de Keyserlige Tropper passeret Rhinen, altsaa vil Maynzes Skiebne nu snart være afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Amsterdam, den 5 Martii. Vi ere nu, Gud være lovet, roeligere i Hensigt til Franskmændene. Ved Willemstadt og Gertrudenberg, ere de blevne tappert affærdigede, og man kan nu med Vished haabe, at de som snarest ogsaa maa trække sig fra Moerdyck, især siden de imellem Julich og Duren have faaet saa dygtige Hug af Greve Clairfait. J denne mærkværdige Træfning er der blevet 2100 Franskmænd paa Valpladsen, 600 ere gjorte til Fanger, og deres Krigscasse samt i alt 25 Kanoner tagne til Bytte. Man har ogsaa Efterretning, at de have forladt Ruxemonde, Brevene fra Venloo og Aachen melde dette. - Formodentlig vil Greve Clairfait nu forene sig med Besætningen i Mastricht, og derefter søge at trænge sig ind i Brabant, hvor Gæringen, især i Brüssel, skal være meget stor, og hvorhen der fra Antwerpen er sendt 1500 Mand, for at tvinge Borgerskabet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
J Breda have Franskmændenne allerede fordret en Contribution af 200000 Gylden; men føre sig forresten vel op. De der indrykkede og i Naboelauget liggende Tropper ere barføddede og halv nøgne. - Den forrige Commandant i Breda sidder i god Forvaring i Haag. Baade Hr. von Boetzeler, Commandant i Willemstadt, og Commandanten i Gertruidenberg, holde sig meget kjækt. - Paa Schelden og Maas Strømmen er der nu over 300 bevæbnede Fahrtøyer, som tilsammen føre henved 1000 Kanoner, og altsaa ville være tilstrækkelige til at forbyde Franskmændene at giøre Landgang; hvilket desuden vil falde dem vanske ligt, siden de fattes Fartøyer dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Brunsvig, den 7 Martii. Seyer, Seyer, er Løsenet. Allerede i Gaar bragte en Stafette fra Frankfurt den glædelige Tidende, at Mastricht virkelig er reddet. En anden Stafette directe fra Mastricht, fra vores General von Warnstedt, bragte os i Nat Bekræftelse derpaa. Efterat Staden fra den 24de Februarii til den 3 Martii havde været bombarderet af Franskmændene, og henved 5000 Bomber vare indkastede, kom Prindsen af Coburg den lykkelig til Hielp. Vore kjække Brunsvigere giorde med det samme et Udfald, ødelagde alle de fiendtlige Værker, erobrede endeel Kanoner, og giorde mange til Fanger. – Formodentlig have Franskmændene ogsaa maattet forlade Aachen og Ruremonde, siden Stafetterne have saa uhindret passeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Hannover, den 8 Martii. J Nat ankom her en Stafette med den Beretning, at Franskmændene havde ved Mastricht liidt et stort Nederlag. Prindsen af Coburg var faldet dem i Ryggen, og de Beleyrede havde i et Udfald angrebet dem fortil, Kort: Mastricht er igien frie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Kiøbenhavn, den 15 Martii. Førstkommende Onsdag den 20 Martii Klokken 6 1/2 Slet. bliver Ball vare en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer, enhver som agter at bivaane dette Ball en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juel, boende i store Kongens Gade No. 43 anden Sahl, da billetterne med enhvers Navn paategnet kan afhentes i den saa kaldede Procurator Stue, samme Dags Formiddag fra Klokken 9 til 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Under Dato Christiansborg Slot den 30 Januarii er udgaaet en Forordning, angaaende de Kongelige Skatters Oppebørsel, Jnddrivelse og Aflevering, samt de Boger, som derover bør holdes, og de Regnskaber, som skulle aflægges ved de under Rentekammeret staaende Oppebørselsbetiente i Kongeriget Danmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Den 28 November 1792 er Planteren paa St. Croix, Adam Søbøcker, udnævnt til at være Vice-Stadthauptmand paa St. Croix, med Caracteer og Rang som Capitain af Jnfanteriet. Den 13 Februarii 1793 er Procurator Carsten Lytkien beskikket til Told-Procureur i Bergens Bye og Stift. Den 6 Martii er Tolderen, Kammerjunker August Frederich von Brockdorff, udnævnt til Told og Consumtions-Jnspecteur i Molde, og Oberrets Procurator Ole Christian Bull til Told- og Consumtions-Casserer sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-15
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 57 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Kiøbenhavns No. Aar. anlansiunis. til siunis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Post-Tidender. min stillistianstille. Mandagen, den 18 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Constantinopel, den 25 Januarii. Den 20de havde vi her et mærkværdigt Optrin. Man plantede nemlig et Friehedstræe med stor Høytidelighed udenfor den franske Ministers Hotel. De krigførende Magters Ministre havde vel ved deres Forestillinger søgt at bringe Porten til at forbyde saadant; men da Optoget foregik i Forstaden Pera, har Porten ey villet have noget derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Den forrige franske Gesandt, Greven af ChriseulGouffier, er nu reyst til Lands herfra, siden Skibet hvorpaa han var gaaet ombord, kom formedelst Modvind her tilbage. Porten har godtgjort ham 10000 Piastre i Reyseomkostninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Rom, den 13 Februarii. Først i denne Maaned saae man i Nærheden af Terracina to franske Krigskibe, som vare afgaaede fra Neapolis, Vagttaarnet i Terracina saluterede strax disse Skibe, men de heysede Engelske Flag, og besvarede ikke Saluten. Strax blev der slaaet Generalmarch, og de Pavelige Tropper traadde i Gevær. Man saluterede nok engang, men fik ligeledes intet Svar. Nu blev Larmblusset paa Taarnet tændt, der blev ringet med Stormklokkerne, og i ringere end 6 Timer indfandt der sig 15000 velbevæbnede Landfolk, med det faste Forsæt, at modtage Franskmændene alvorligen, ifald de vilde forsøge nogen Landgang. Men disse fandt det raadeligst at pakke sig; og Folket gik derefter, raabende: "Religionen, Paven leve!" hver til sit Hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Paris, den 25 Februari. Endskiøndt Rygtet om de imellem Frankerige og Engeland aabnede Negotiationer have bragt de offentlige Fonds i London til at stige nogle Procent, saa kan dog forsikkres, at dette Rygte er grundfalskt. Fra vor Side ere alle Underhandlinger ey allene afbrudte, men Contrapartiets Operationer ere, i det mindste for nogen Tid, aldeles tilintetgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Efter indløbne Beretninger fra Middelhavet er Expeditionen imod de Pavelige Stater i fuld Gang. Henved 14000 Mand ere indskibede i Nizza, og man vil snart høre noget om deres Ankomst til Civitavechia. Gæringen her i Staden er nu meget frygtelig. Den dyre Tid paa de nødvendigste Ting giver Anledningen dertil. Folket truer de riige Familier, som de have mistænkt for at opkiøbe alting, for at drive Priiserne i Veyret, endskiøndt de tildeels ere der uskyldige, da Folket som oftest selv tvinger Bagerne til at sælge sig Brødet, for igien at udhøkre det, og derved fortiene sig nogle Skillinger. Conventet bliver ved denne og andre Leyligheder mere og meere forhadt. Før gav man Hoffet, enten det fortiente det eller ikke, Skyld for alting; men nu falder al Misfornøyelsen tilbage paa Conventet. Man siger, at den berygtede Jourdan er her i Paris, og vil tage Krigstieneste. Andre troe, hans Ærinde er, at bringe Exministeren Rolland af Dage. Maratisternes Hovedproject gaaer nu fornemmeligen ud paa at skaffe Buzot, Brissot, samt Deputationen fra Gironde og Barbaroux, paa een eller anden Maade af Veien. Bliver denne deres Plan ikke udført, saa er det allene Aarsagen, at de imellem sig selv ere uenige, og at Robertspierre er i høyeste Grad jaloux over Marat for den Overvægt, han har faaet baade i Forsamlingen og i Klubben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
Krigsministeren har anmeldt, at vore sydlige Tropper giøre god Fremgang. Efter General Birons indsendte Rapport havde 2000 Østerrigere og Piemontesere foreenet sig ved Sospello, for at bemægtige sig Forposterne ved Nizza. Da Generalen i Tide fik Nys derom, detacherede han henved 800 Mand under Generalerne Dagoberts og Brunets Anførsel, for at angribe Fienden i Sospello. Begges Tapperhed og kloge Stilling bødede paa Troppernes ringe Antal, og de fik efter en haardnakket Træfning drevet Fienden tilbage Henved 50 Mand bleve dræbte, og 300 Østerrigere gjorte til Fanger, hvoriblant Majoren Strasoldo, en Fætter til Generalen af samme Navn, og adskillige andre Officerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-18
London, den 1 Martii. J Gaar Nat fik Prindsen af Wallis Efterretning, at de afsendte 3 Garde-Batailloner lykkeligen vare ankomne til Holland.