Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-05
Ved Udbyhøi (Jndløbet til Randers Fjord) er i Stormen den 19de de, om Aftenen, strandet tvende Jagter, som, liggende for Udgang, om Eftermiddagen Kl. 2 begge havde lettet fra Høien, og vare Kl. 5 komne til Ankers paa Rheden; men da Stormen satte paa, sprang deres Ankertouge. Den ene Jagt, ført af Skipper Nissen fra Flensborg, og ladet med endeel Hørfrø, ligger oppe paa Lootsoldermandens Eng, og baade Skib og Ladning staae til Redning; den anden, Skipper. R. Rude af Kjerteminde, bestemt til Hjemstedet med Brænde, er sønderslaaet. Folkene maatte tilbringe, en frygtelig Nat paa Vraget. (Efter Forlydende skal ogsaa en Aalborger Jagt eller Slup være strandet den 18de ved Jndseilingen i Randers Fjord.) Omtrent 3/4 Miil østen for Randers, imellem Tjærby og Uggelhusene, strandede ogsaa i hiin Storm en Veile=Skipper, O. S. Beck, fra Hjemstedet bestemt med Rug til Randers (egentlig til Bruunshaab). Han ligger nu oppe paa Engene, hvorfra Skibet, efterat være losset, igjen vil kunne udsættes. (Rand. A.)Er Folkebladet et udbredt Blad, Et Par Ord i denne Anledning.)Med Hensyn til Abonnentantal, kan det vel være. Bladets Nr. 29 af 1ste Aarg. viser nemlig, at Medlemmernes Antal er 1839 og Subscribenternes 125; men relativ til enkelte Klasser i Samfundet, er det det visseligen ikke. Medens Selskabet. for Trykkefrihedens rette Brug, f. Ex. tæller 579 Medlemmer af civile Embedsmænd, 118 af Geistlige, 292 af Grosserere og Kjøbmænd, 268 af Candidater og Studenter, tæller det af Danmark talrigste Stand, Bondestanden, for hvilken Bladet ogsaa skrives, kun - 23 Medlemmer. Det danske Folkeblad, hvis Hovedformaal er at udbrede saadanne Kundskaber, som kunne tjene til at oplyse Folket, og danne dets Domme over Gjenstande, der ere vigtige for Alle, kort, at udbrede Almeenoplysning, dette Blad holdes og læses endnu kun i det Høieste af 30 til 40 danske Bønder, efterat det har været udgivet i et Tidsløb af omtrent 3/4 Aar. Jeg antager ikke at Grundene dertil ere enten at de behandlede Æmner, eller Maaden paa hvilke de behandles, ikke interesserer Almuen, eller at Betalingen for Bladet er ubillig: thi naar 3 eller 4 forene sig om at holde det, kan Udgiften ikke blive afskrækkende selv for den mindre Formuende; jeg vil for Øieblikket snarere antage, at Grundene dertil er Mangel paa Kjendskab til Bladet; thi det kjendes neppe af Navn af nogen af Bondestanden i min Omegn, og saavidt min Kundskab strækker sig. Og hvad nytter det da, at der skrives for Folket, naar dette ligefuldt bliver ukjendt med hvad der skrives, hvad nytter det at Betalingen er billig, naar det ikke engang for hiin Klasse af Samfundet er bekjendt, at Oplysningens Sæd er at erholde til saa billige Priser? – Det har ikke kunnet undgaae Opmærksomheden, at det ærede Selskab for Trykkefrihedens rette Brug, har været saa særdeles omhyggelig for Udbredelsen af de af samme udgivne Folkeskrifter, Baat det endogsaa har været paatænkt, dertil at afbenytte Smaahandlere, Kludekræmmere, Hønse kræmmere o. A., som drage Landet rundt for at indkjøbe eller indtuske Bøndernes Handelsartikler, (s. bemeldte Bl. Nr. 29). Derimod har jeg ikke bemærket en lignende Omsorg for Udbredelsen af Folkebladet, men vil man Hensigten, maa man jo ogsaa ville Midlet, var end Udgivelsen af et særskilt for sig bestaaende Blad, – man give det nu hvad Benævnelse man vil den hensigtsmæssigste Maade til Oplysningens Fremme ogsaa blandt Almuen. Jmidlertid er dette efter min ringe Formening ikke Tilfældet. Det Nye og Uvante finder sjeldent eller i det Mindste kun langsomt Jndpas hos denne Klasse af vore Medborgere, og netop af denne Grund falde Bønderne ikke letteligen paa, eller ere synderlig tilbøielige til at holde Dagblade, der i det Udvortes saavel som det Jndvortes ere dem fremmede. Jeg siger af denne Grund, og ikke af Mangel paa Læse= og Lærelyst; denne findes almindeligere end man troer, men den trænger til en for Bondens Evner og borgerlige Stilling passende Næring, som sikkerligen med Fornøielse og Erkjendtlighed vil blive modtaget og letteligen finde Adgang til hans Hoved og Hjerte, naar den bibringes ham ad velbekjendte Veie, paa hvilke han er vant til at vorde tilført en Deel af hans øvrige Kundskabs=Forraad. Og mener jeg da, at de Mænd, der have paataget sig det hæderlige Hverv, ved Pressen at befordre gavnlige Kundskabers Udbredelse, at de Selskaber, der have constitueret sig i dette Øiemed, og ere i Besiddelse af pecuniaire Resourcer til dets Fremme, fornemmeligen skulde benytte Provindsial-Avertissements-Tidenderne, ved at levere Bidrag til Dhrr. Redacteurer af samme, der, selv oplyste og fædrelandsksindede Mænd, sikkerligen med Fornøielse vilde optage dem i deres Blade, eller være at formaae til, i Forbindelse med disse, at lade udgaae Følge= eller Tillægsblade, i al Fald mod en moderat Godtgjørelse. Disse Blade holdes nu af forskjellige Grunde allerede engang af et stort Antal Bønder i hvert Amt og hvert Stift, og de vilde læses med dobbelt Jnteresse, og sandsynligen vinde en endnu større Udbredelse, naar de, foruden politiske, udenlandske og indenlandske Nyheder, Blandinger o. s. v., tillige berigedes med Bidrag, der tjene til at oplyse Folket, understøtte det ilien. Gode og modarbeide det Slette. Fra en Mand paa Landet.