Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Toldintraderne i Hertugdømmene have i de første 4 Maaneder af d. A. betydeligt oversteget Jntraderne i samme Tidsrum af f. A., naar de saaledes tiltage, kunne vi ogsaa nære det grundede Haab, at en eller anden Lettelse vil blive givet de Skatteydende, og de Afgifter bortfalde, som ere meest trykkende. (B. T.,(Forlangt indrykket.) Aarsagen, hvorfor vi ei for have besvaret "819, er at vi ventede Cancelliets Svar paa vor Klage. Hvad Misundelse og Brødnid angaaer, da finde vi os slet ikke trufne derved, da det langtfra kan være Egennytte, der styrer vore Handlinger, eftersom vi have tilbudet vor Hjelp for intet; men vistnok maa sig ikke have læst alle Aviser denne Sag angaaende. Vi henholde os kun til Ordsproget: "Skomager bliv ved din Læst, og naar Gjortteren bliver ved sit Støberi, have vi en videre med ham at skaffe, thi da han opskar Kirkens Klokker, taug vi dertil, fordi det var i hans Profession, hvor lidet Gavn end Kirken havde deraf; thi Klokkerne mistede mere af deres Lyd, og hvor blev det afskaarne Metal af, der blev skaaret ud af den dybe Aabning, istedetfor der burde med en Uhriedersaug være sauget en smal Ridse. Han har derved ogsaa beviist Ukyndighed i eget Fag, saa det enten maa kunne henregnes til Egennytte eller Dumhed. For dette Arbeide havde, efter Sigende, Kirken en Udgift af 20 Rd., og kunde have været udført for 3 Specier. Vel er det sandt, at Gjørtleren er valgt til Repræsentant; men havde endeel at Borgerne vidst, at hans Kundskaber ei vare mere udviklede, end de virkeligen ere, og hans Hensigter ikke renere, da maatte de istemme med Oberst Broch, at den Valgtes Medborgere, hvis de havde kjendt Omstændighederne, vistnok næppe havde valgt ham til denne hæderlige Post. Hvorledes Gjorteren ogsaa seer paa Byens Bedste kan dette tjene til Exempel: at han paa egen Haand, uden Forespørgsel hos Vedkommende, har givet Tilladelse til, at der maatte graves Sadder paa Byens Jorder, uden at der findes anført nogen Godtgjørelse derfor i Byens Regnskaber, ligesaalidet som man værdigede en Klage derover nogen Opmærksomhed; kan denne Handling kaldes Oeconomie? Som den redelige Mand skulde han, Gjortleren, ogsaa have sørget for Byens Fordeel. Hr. 819 ønskede, at vi morbeholden vilde forelægge de Kjendsgierninger, hvorved vi kunde retfærdiggjøre os for vore beskyldninger imod bemeldte Gjørtler. Hvorledes handlede han som Opsynsførende ved Reparationerne ved St. Cathrine Kirke, Domkirken, Hospitalet og ved Opførelsen af et Huus paa 2de Fag ved Amtets og Byens Sygehuus, der ere Beviser nok paa, hvor ukyndig han er i Bygningsvæsenet. Den Fornuftige, selv Hr. 819, kan ikke med Sandhed sige vor Klage er uden Aarsag; for det første er Enhver befalet at bevise sin Duelighed, før han kan blive Mester og maa drive borgerlig Næring, og yderst krænkende er det for den duelige og ærekjære Mester at være underordnet en Ukyndig, dernæst at tænke sig han bliver tilkiendt mere i Daglen end selve Mesteren. Gjørtleren kan ligesaalidet som nogen Anden, der ei har lært Professioner Bygningsvæsenet angaaende, paasee Arbeidets Fremme, men meget mere forsinke det ved sin idelige Spørgen, og hvad Arbeidets Udførelse angaaer, da vil der ved de forhen anførte Bygninger findes tilstrækkelige Beviser paa Gjortlerens Uduelighed. Vi tage os den Dristighed at spørge Gjortlerens Talsmand Hr. 819, ligesommes P.ll. tidligere spurgte H. H. Hr. Stiftamtmanden: "Hvem skal erstatte Skaden?", men svaret udeblev. Spørgsmaalet er vist let besvaret; thi naar Arbeidet bliver godt udført, faaer Gjørtleren Roes, men bliver det daarligt, da lægges det Mesterne til Last og maa omgjøres paany kan Kassen ikke tilstrække, da kommer et Paalæg paa Borgerne. Kan Hr. 819 med Rette synes vor Klage er ugrundet, Jngen uden den Egennyttige vilde fortænke os i, at vi have modsat os hans Opsyn ved Kirken, da vi tilligemed enhver forstandig Mand indseer, hvad følgen vil blive; men naar kyndige, duelige og upartiske Mænd udnævnes, ville vi opgive de Steder i ommeldte Bygninger, hvilke kunne bevise, hvor smaa og indsluttede Gjørtterens Begreber ere i Bygnings væsenet. Ribe er vistnok det første Sted i hele Landet, hvor saadan Fremfærd har fundet Sted. Sluttelig ville vi dog bemærke, at det ei er vor Hensigt at føre nogen Avisfeide, hvilket næppe anstaaer en sand Borger, og mindst mod en Uværdig. Forøvrigt henholde vi os til vor forhen nedlagte Paastand, at Gjortleren stedse vil blive nævnet som en Ukyndig i Bygnings faaet, saalænge han ei beviser det Modsatte, hvilket han, hvis han er en Mand, der er sin Post voxen, vist ei vil tøve længere med, da han derved vil overbevise Mange, at deres Tanker om ham vare falske. Ribe den 25de Mai 1840. P. Ussing. L. Sørensen. N. Ontzen Dhrr. Ussing, Sørensen og Outzen bleve i Tillæget til d. Av. No. 38 opfordrede til at fremkomme med Beviser for Hr. Gjørtler Berndoms af dem saaofte omtalte Udulighed. Da saadanne Beviser muligen nu findes i ovenstaaende Artikel, saa anseer jeg Sagen for sluttet fra hines Side, for flere lignende Artikler har Ribe Avis idetmindste ingen Plads. Emil Hyphoff.