JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Krigsministeren, Hertugen af Bellun er den 14de April atter kommet tilbage til Paris, hvorefter Vicomte Digeon er udnævnt til Statsminister og Medlem af Geheimeraadet. - Den forhenværende østerrigske Gesandt ved Madritter-Hoffet, GrevBrunetti, er ligeledes fra Wien indtruffet til Paris, og begiver sig inden faae Dage til det Franske Hovedqvarteer. Ved den Franske Armee hersker en Jubel uden Ende, formedelst sin ovennævnte første Braveur. General Bourke, der i Særdeleshed han været Dagens Helt, er udnævnt til Commandeur af St. Ludvigs Ordenen; og desforuden 2de andre Officerer til Riddere af denne Orden og 4 til Medlemmer af Æreslegionen. Det hedder i Beretningen at H. K. H. Retfærdighed, Koldblodighed og Tapperhed, ligesom electrisere de Franske Krigere. Jfølge de nyeste til 11te April gaaende Efter retninger, var den Franske Armees Stilling saaledes Den 11 havde Hertugen Natteqvarteer i Tolosa. Avantgarden af første Corps, commanderet af General Val lin var den 11 i Ville-Real, to Dagsmarscher fra Vittoria. Hertugen af Regio holder med det første Corps Villefrance besat. Det andet Corpser opstillet mellem Tolosa og Oyarzun. Den Kongl. Garde understøtter Armeens Bevægelser.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Under 10de April er i Paris udkommet en Kongl. Forordning, saalydende: 1) Enhver Franskmand der tidligere speciel af Os er bleven authoriseret til at træde i Hs. Katholske Majestæts Tjeneste, og saaledes endnu staaer ved de Militair=Corps i Spanien, der skulle agere mod Franske Tropper eller vore Bundsforvante, bliver herved tilbagekaldet, og skal ufortøvet indfinde sig paa vort Kongeriges Gebeet. a) Enhver Franskmand der ikke af Os er bleven authoriseret til at træde i Udenlandstjeneste, men desuagtet ved saadan Corps er staaende, paabydes ligeledes at forlade bemeldte Tjeneste og vende tilbage til Frankrig. 3) Tilbagevendelsen af de der befinde sig i første eller anden Tilfælde af de foregaaende Artikler, skulle lovmæssig vorde constateret (bekjendtgjort.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Enhver Franskmand, der ved Fjendtlighedernes Begyndelse endnu bliver ved det Militair=Corps i Spanien, der agere mod Frankrig eller dets Bundsforvante, skal forfølges efter de forskjellige i villige Edder indeholder Lovbudde. Jmod de man ikke faae fat paa, skulle for holdes som mod contumaces. (De der ere ulydige mod ha Øvrigheds befaling. Overhørige.) 3) Ved nærværende Forordning forandres intet i de Love Forskrifter angaaende Undertrykkelse af Dersertion, Fjenden saavelsom andre militaire Forseelser og Forbr. delser &c.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Det hedder at Marschal Monceys Corps den 18 April vil rykke ind i Spanien, og combinere sine Bevægelser med Baron Eroles, hvilke samlede Ha masser, saaledes blive 40000 Mand stærk, meden den Spanske General Mina kun har 15,000.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Det Engelske Blad Timer, siger i Anledning Hertugen af Angoulemes Proclamation, følgen ej umærkelige Ord: "Sæt, hedder det, at Neapotanerne istedet for den Spanske, havde valgt de Engelske Constitution, var da de onde Følger af vi Lære eller Exempel, en retmæssig Grund til at klære os Krig? Hvis et Folks blotte Exempel i ønsker at være fri og give sig en Constitution, er Forbrydelse der kun kan afbødes med Folkets Blod da ere Spanierne vistnok store Forbrydere.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Angaaende Tilstanden i det indre Spanien, ) meens Forfatning a., skal den Franske Consul den 26de Marts forlod Madrit, have gjort en jo merfuld Beskrivelse; men man kan sige som Krøken fortæller den Geistlige har sagt: det tur maaskee ikke være sandt. Paa hele Veien Madrit til Bajonna, fandt han faae eller ingen Tre per. Den største Deel af Disse der ledsagede K. Ferdinand, ere bestemte mod Jnsurgenterne i i Egn. Endnu inden Consulen forlod Madrit, har Rebeller besat Pardo, og truede derfra Hovedstad, Abisbal gjorde hvad hans Kræfter formaaede, at muntre Jndvaanerne og organisere en militairin Me men Følgerne svarer lidet eller intet til hans Anstre. gelser. Den Franske Armee vil derfouden Modstand rykke ind i Madrit, sammesteds indsætte en Spansk Regjering, der optager sig Administrationen over de erobrede Proviser, og hos hvilken de 3 Continental-Magters i sandte vorde accrediterede. (?)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Blandede Efterretninger. Sverrig. Efter Forlydende vil en Øvelsesleie fra 10de Juni finde Sted paa Ladugardshede og vedvare i 24 De 90 Svenske Skibe have i forrige Aar besøgt Alexandt Havn i Ægypten, og alle faaet særdeles fordeelagtige tourfragter. Grækerne have ikke foruroliget et eneste af: Skibe.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Biskop Almquist har hos Rigstænderne andraget paa rettelsen af et technologisk Jnstitut. (Technologi, Kunst Kronprindsens Forlovede, Prindsessen af Leuchtens bliver af en protestantisk Præst underviist i den lut Confession.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Fra Khinegnene erfarer man at Kornpriserne, som en lige af Krigens Udbrud mellem Spanien og Frankrig, ere, ere stegne; ogsaa Priserne paa forrige Aars Viinaal hæver betydelig.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Hs. Majestæt Keiseren af Rusland er atter vendt tilbage sin Hovedstad, da han formedelst Wolchowflodens stærke gang, ikke formaaede at fortsætte sin Reise til Grev Arecktlejews Landsæde. Den 3die April behagede det Høistsamjegen Person, at staae Fadder til den Franske Misters Grev Ferronnas nyefødte Datter.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Siden forrige Vinter har en Røverbande huseret skrække i Lithauens forskjellige Provindser. Ved Politiets kraf e Foranstaltninger, er imidlertid disse Afskum nu adspredte.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Fra Blinde-Jnstitutet i Breslau, udkom i forrige Aar Blinde, der havde bragt det saa vidt i Haandarbeider, de fremtidigen selv kunne fortjene Brødet; siden 4 Aar iøvrigt fra denne Anstalt udgaaet 36 blinde Pleiebørn.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Fædrelandet. J Slutningen af Maj, siger man, vil den Konge ge Familie tiltræde Sin Reise til Holsteen, og være dage igjen i Hovedstaden i August.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Geheime-Conferentsraad og Overforstmester Chripher Hartvig v. Linstow, Storkors af Dannebrom. er ved Døden afgaaet paa Hirschholm i en Alaf 82 Aar og 6 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Fra Stockholm er i disse Dage ankommen til Kjø havn Hornist Schunke, som agter med det først give en offentlig Concert. Han reiser fra Kbhavn til ydskland, og skal behandle sit Instrument med udærket Smag og Færdighed.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Bededagen den 25 d. M., om Aftenen Kl. 7, agde Mad. C. Frydendal, i Anledning af sin Afskegelse fra Scenen, for sidste Gang at give en Concertkrinitatis Kirke. Hvad hun som Sangerinde i henved getyve Aar har været for os, erindres endnu af le dem, der have hørt hende, med sød Vemod kan tør dristigen paastaae, at ingen af vore San finder har været af Naturen saa rigeligen udrustet. Sangen, som hun. Jsær havde hendes Stemme i sjeldneste Omfang, og der er næsten ingen Tvivl i, at dersom Konsten havde staaet hende ligesaa aftigen hi som Naturen, havde hun været een af de ørste Sangerinder i Europa. Med den inderligste aknemmelighed for al den Glæde, hun har skjænket meld, som Barn, Yngling og Mand, ønsker han hendes Livs Aften maatte vorde ligge saa skjøn. om hendes henrykkende Sang engang var det for da mange Tusinde af hendes Landsmænd og Landshændinder. Ryge, Frydendahl, Lindgreen og flere af de Kgl. Skuespillere og Skuespillerinder ville i Aar give kommerforestillinger paa Kbhavns Theater. (Vi faaer nok altsaa neppe den Fornøielse at see vort samle Selskab her i Sommer.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Aalborg, den 26de April. Det ved Ribe i Onsdags holdte Marked, skal have været meget ringe, der vare mange Sælgere, men kun faa Kjøbere. En god stærk Arbejdshest, solgtes for 15 a 16 Rbd.; Smør kostede 12 s. Pundet; Æg 10 s. Snesen.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Gaardsalg. Torsdagen den 24de April blev Bagermester P. Lunds Sted med Hauge og Kjærlod i Nørresundbye, ved 4de offentlig Auction bortsolgt til Herr Cancellieraad og Herredsfoged Spies, for 200 Rbd. Sedler, foruden Skatter og andre Afgivter, der beløbe sig til omtrent 300 Rbd. Sedler. Følgende Documenter, Huussalg betræffende, ere den 14de og 21de April læste ved Aalborg Byetingsret: Kjøbecontract, mellem Herr Kammerraad, Herredsfoged Haasum, som befuldmægtiget af Enkemadame Lund i Randers og Jens Peter Boss heraf Byen, om Stedet No. 540 paa Brebegade. (Kjøbesumma 450 Rbd. Sølv.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Kobbersmedmester Dreyers Skjøde til Farver Nitsche, paa Huset No. 524 paa Slotsgade. (Kjøbesumma 700 Rbd. Sedler.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Viinhandler Møllers Enkes Skjøde til Bagermester Knudsen paa 4 Fag af Huset No. 216 i Doctorens Gyde, (Kjøbesumma 200 Rbd. Sedler.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Kjøbenhavns Børs, den 22de April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1822) 76 a 76 1/2. Nationalbank-Obligationer af (Laanet den 2den Februar 1820) 101 1/2 Rbd. rede Sølv (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 59 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Ved Tallotteriets 1206 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 20 85. 10. 53. 58.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Prædikanterne: Paa 4de Søndag efter Paaske til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Pastor Henneberg, Aftensang Herr Pastor Blichfeld. Til Høimesse i Frue Kirke Herr Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Bekjendtgjørelser. At vores eneste elskede Søn Frants Hondr. Kruuse, af sidste Tirsdag Aften ved en hastig Død, har omskiftet Tiden med Evigheden, i sit Alders 29de Aar; bekjendtgjøres herved med inderlig Bedrøvelse for Familie og Venner. Aalborg, den 24de April 1823. Kjerstine Kruuse, Jørgen M. Kruuse. fød Bierum.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
At jeg er fløttet fra Herr Bødkermester Dockedahls paa Nørregade, og nu boer hos Herr Kjøbmand Jacobsen paa Hjørnet af Nørre- og Bredegade, hvor jeg ligesom forhen forfærdiger alle Slags Haararbejde, skulle jeg ikke und de lade herved at bekjendtgjøre. Aalborg, den 19de April 1823. Marie Kaastrup. lences Herr Stiftsbefalingsmandens Approbation, bestemt saaledes: Daglønnen for en Svend af som. Profession. til 4 Rbmk. Tegn, og Mesterlønnen for en Svend . . . . . 1 tilsammen til 5 Rbmk. Tegn. hvilket herved til Efterretning for Byens Jndvaanere kundgjøres. Aalborg Raadstue, den 18de April 1823. Magistraten. Til Græsning.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
For nogle Køer og Rideheste, kan i Sommer faaes godt Græsning, naar Vedkommende, som ønsker det, melder sig hos Aarslew paa Weigaard.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Hos Kjøbmand David Jacobsen paa Bredegade faaes godt lybsk Peberrod tilkjøbs, saavel punde, som halvlispundviis for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Hvor en god nye Violin er at faae tilkjøbs, derom, giver Bogtrykker Wandall Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Proclama. Ved Proclama som læses ved den Kongelige Landsoverret i i Wiborg, og ved Wenneberg Herredsret, ere Creditorerne i Proprietair Hans Henrich Degner til Fuglsig, hans til Skifterettens Behandling overgivne Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved tillige offentlig kundgjøres, samt at en Samling i bemeldte Boe, foretages paa Raadstuen her i Byen, Fredagen den 16de Maj førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvorved dets Vedkommende, og i Særdeleshed Panthaverne ville behage at møde, for at tage de fornødne Beslutninger, blandt andet i Henseende til Auctionsconditionernes Affattelse. Hjøring, den 16de April 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Da Jomfrue Johanne Hæbildstrup, som sidst boede i Nørre-Sundbye, ved Døden er afgaaet, og hendes Boe af mig som Skifteforvalter er taget under Behandling, bliver hendes Creditorer herved indkaldet, med 6 og 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer. Ligeledes bliver hendes ubekjendte Arvinger herved med lovligt Varsel indkaldte til at godtgjøre deres Arveret og iagttage deres Tarv. Aalborg Birketingscontoir, den 14de April 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Da Selveiergaardmand Ole Pedersen Teilbrænder af Tvalm i Ydbye Sogn, Refs Herred, under Thisted, Amt, har gjort Opbud, og hans Boe er af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling, til Deling imellem hans Creditorer; saa indkaldes herved Alle og Enhver, som i nogen Maade maatte formene sig at have nogen Krav paa bemeldte Ole Pedersen Teilbrænder eller hans Boe, med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 2den Juni 1819. til, under deres Rets Fortabelse, for mig at anmelde og bevise deres havende Krav. Hassing-Refs Herredernes Contoir paa Westervigkloster, den 10de April 1823. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Auctioner. Ifølge Begjering, bliver Gaarden Nørre-Gundestrup i Skræm Sogn, Østerhanherred, Hjøring Amt, af Hartkorn, 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fk. 2 Alb., som sidst har været beboet, af Niels Pedersen Huusbye, stillet til 4de Auctisom holdes paa selve Gaarden Onsdagen den 4de Juni før kommende om Formiddagen Kl. 11. - Lysthavende indbyde. og til Disses Underretning meldes: at Eiendommene nøiatig ere beskrevne i Statstidenden No. 16, 17 og 18 dette AaHanherredernes Contoir paa Aagaard, den 21de April 182. Kjær, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Ifølge Begjering af Skifteretten i afg. Herr Justitsraa Birkedommer Hansens Boe, vorder de bemeldte Sterboe tilhørende, i Frederikshavn beliggende, faste Eiendomme, paa Tingstedet sammesteds, stillede til 3de offentlig Auctioner, saaledes: den 28de Maj, ) førstkommende, den 11te Juni, ) Kl. 3 Eftermiddag.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
den 25de f. M., Bemeldte Eiendomme bestaaer i en Gaard paa Storgaden, indrettet paa det smagfuldeste til Beboelse for een eller Mellemstands=Familier, og er assureret for 6460 Rbd. Sølv tvende bemeldte Gaard tilliggende Hauger, hvoraf den E kan bruges særskilt til Byggeplads til Gaden, og en Jor lod i Byens nordre Mark, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. Gaarden kan tiltrædes til 1ste November A., og Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyhos Undertegnede. Det bemærkes: at et Sidehuus af Bygningen, assureret for 1230 Rbd. Sølv, i disse Dage er af brændt, og at Brandhjelpen bliver til Kjøberens Disposition Bye- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 24. Westenholz. April 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Den af Ole Pedersen Teilbrænder - som ha opgivet hans Boe til Skifterettens Behandling - hidtil eje og beboede Gaard "Simonsgaard kaldet" i Ydbye Sogn Refs Herred, Thisted Amt, stilles til 3de offentlige Auction, som afholdes: 1ste Gang Fredagen den 30te Maj, 2den Gang: 13de Juni, ) 1823. - - 28de f. M., ) og 3die Gang hver Dags Formiddag Kl. 10. Gaardens Eiendomme ha Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med fornøde Eng og Hede, ligesom Agerjorden er deels feed og deel muldne. Da der haves Bevilling til Udstykning af Eiendommene i en Hoverparcel paa 5 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, og 5 mindre Parceller, hver paa imellem 4 Skpr. 1 Fdk. og 3 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, saa prøves de deels samlede og deels separat bortsolgte, med den deri nedlæggende Sæd. De 2de første Auctioner holdes her paa Contoiret og den 3die hvorved Eiendommen bliver absolut bortsolgt, selve Gaarden; dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Hassing-Refs Herredernes Contoir paa Vestervigkloster den 10de April 1823. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Jfølge Begjering, bliver Hovedgaarden Kokkedahl m. underliggende Bøndergods, Vindmøller, Torslev SogKirke med dens Korn- og Qvægtiende, og samme Sogn halve Konge, Korn- og Qvægtiende, stillet til 5te Auction som holdes paa selve Gaarden, Tirsdagen den 3die Jur førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Lysthavende indbydes, og til disses Underretning bemærkes : at Eiendommen nøiagtig ere beskrevne i Statstidende No. 82, 83 og 84 for 1822. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 21de April 182. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
som forsendes. overalt i Danmark. Rediteret, trykt og udgivet a Mandagen de
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
Efterretninger fra Udlandet. Spansk-Franske og PurtugisiskeAnliggender.
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
Greven af Abisbal, der viser sig den Spanske Constitution saa ivrig hengiven, og hvorpaa Alles Dine ere vogtede, er ifølge Efterretninger fra Madrit, den 28de Marts afreist til Sevilla, uden at man veed hvo der med Hensyn til hans Militair= og Civil-Functioner skal træde i hans Sted. Endnu tør Afreisen, har han i Aviserne ladet indrykke et Circulair til samtlige Familiefædre hvis Sønner ere, ansatte ved de forskjellige Troescorps, og hvori de opfordres at tilbagekalde deres Ynglinge og ei mere lade dem fegte under Chefer der kun drives af Fanatismus og Ærgjerrighed. En Trudsel er tillige tilføiet: at naar de ej vende tilbage vil Nationens frygkeligste Hevn forfølge dem. J Asturien skal Rolig, heden nu atter fuldkommen være tilbagebragt. Bladet Universal indeholder under 2den April følgende: Vi ere befuldmægtigede at melde, at den i Dag ankomne Coureer fra Lissabon har bragt Efterretning, at Hs. Maist. Kongen af Portugal har sauctioneret Cortes Forslag, angaaende en særdeles Convention mellem det Spanske og Purtugisiske Ministerium, sigtende til Forfølgelse af begge Nationers Jnsurgenstere. Enhver Artikkel i denne Convention, hviler paa den strængeste Raciprocitet. (Fælleds Tarv. Den vigtigste er denne, hvori stipuleres, at saavel de Spanske som Purtugisiske Tropper, tillades at overskride Grændserne af deres respective Territorium, saa ofte Rebellernes Forfølgelse maatte foranledige saadant.
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
Angaaende Spaniens Kongefamilie, eller om de, for nogle Postdage siden ommeldte Forhandlingers Fremme i Sevilla melde de nyeste Efterretninger in set. Eftersom den Franske Armee har overskredet Grændsen og Krigen allerede er begyndt, saa kunde vi ogsaa kun derfra og fra England vente os Begivenhederne kundgjorte. Hvorvel man nu maae antage, at hver fortæller Sagen paa sin Viis, og at saaledes ikke alle de blide Udsigter den Franske Armee, s stroer sig at have for Øie, ere virkelige, saa synes det dog unægtelig, at Spanien denne Gang lettere, vil kunne erobres af Hertugen af Angouleme, end i hine Dage af den herskesyge Napoleon. Nu er Tilstanden gandske anderledes. Til hine Tider udgjorde Nationen et sammenhængende Heelt; deres Nationalmod, deres Hevngierrighed oppustedes af Munke og Præster; der tabtes flere Franske Krigere, ved Snigmord end i aaben Mark, Napoleon maatte have Øje andre Steder end paa Spanien allene, og alt dette foranledigede at skjøndt Joseph var Konge i Madrit, var han derfor ikke Konge i Spanien. Nu derimod sønderslides Landet af forskjellige Partier. Royalister og Constitutionelle, troer hver paa sin Side, at have Nationens Lykke til Formaal og berede sandsynlig kun dens Ødelæggelse. Byde de Constitutionelle modig Trods, ledsager Krigslykken deres Foretagender og den Franske Hær vorder slaaet, hvad vil da vorde Følgen: - Sandsynlig gribe de Allieerte til Vaaben og med Jld og Sværd ødelægge de Spanien for tillige at ødelægge dets farlige og fordærvelige Grundsætninger. Vinder den Franske Armee Seier og Ferdinand indsættes i sine Rettigheder. hvad vorder da Følgen: - Da vil Spanien endnu i mange Aar komme til at sukke under Byrden af de Skatter, det til det Franske Felttogs Bekostning vil vorde tilpligtet at erlægge, og mange af dets vigtigste Familier ville vorde ødelagt, og mulig komme til at bløde under Bøddeløren.
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
J et Skrift, for kort siden udkommet i London, under Titel: "Grundaarsagerne til den Spanske rekommer følgende Udtrykke nernes Feighed, tilintetgjorde den store Plan, af en Tripel-Revolution i Jtalien, Spanien og Frankrig, og saaledes standsede den Spanske Constitution, (som Herr Chateaubriand *) udtrykker sig) mellem en Carbonaro og en Østerrigsk Corporal. Efterat nu Alt i Jtalien var tabt, besluttede man efter forskjellige Cortes-Medlemmers Raad at lade Spanien være Skuepladsen for den fremtidige Stordaad. Herhen ilte nu alle Flygtninge fra Jtalien og Frankrig og de der vare forviste til America, bleve anmodede om at vende tilbage, for at deeltage i det store Angreb mod den Franske Regjering. Foranlediget heraf, vovede Generalerne Lallemand, Lefevre Des nouettes i, sig atter ud paa det det Atlantiske Havi det behagelige Haab, atter at kunne revolutionaire deres Fædreneland. Desnauettes, paa hvis Tallenter og Jndflydelse Carbonarerne i Særdeleshed gjorde Regning, druknede paa de Jrlandske Kyster; Lallemand derimod ankom lykkelig, og til ham sluttede sig nu Duvergier, Gauchais, Grandmenil, L'Avocat, Monnier, Felix Cossin fra Nantes, Mathien, Chauvet og forskjellige Andre, der ved Flugt fra Frankrig vare undslupne Guillotinen, og som samt lige afseilede med Briggen Fanny fra England til Corunna. (Disse her Nævnte, med flere Franske der ere blevne Forræddere mod Fædrelandet, og opholde sig i St. Sebastian, skulle nu ifølge Efterretninger fra den Franske Armee, atter have forladt dette Sted og paa ny indskibet sig.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
Den 9de April har Hertugen af Angouleme indstilleret den nye provisoriske Junta, i hvis Spidse befinder sig General Eguia. Erkebiskoppen af Toulouse, lader anstille fyrgetyve Dages Bønner, for de Franske Vaabens Held.
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
J det Portugisiske Cortes skal for nyelig være antaget et Lovforslag, i hvis følge, ethvert Districder erklærer sig mod det constitutionelle System, uden dertil ved Militairmagt at være tvunget, skulle erklæres udenfor Lovene. Fra Lissabon meldes under 26de f. M. at Amarantes Foretagender, griber mere og meere om sig, og det heed, han havde hyppige Conferentzer med flere til ham afsendte constitutionelle Generaler. (Hans i Tydske Blade anmeldte ulykkelige Skjebne, omtales nu ikke meere, og maae vel ansees for aldeles falsk.) - Fra London hører man, at Paketbaaden der afgaaer til den Portugisiske Hovedstad, nu fremtidigen paa deres Fart vil lægge an ved Vigo, og saaledes befordre Correspondenter med Spanien. a) Chateaubriand - en meget yndet Fransk Skribent. Han emigrerede i Revolutionstiden, og har skrevet "Atalla- og flere skjønne Ting.
Jyske Efterretninger, 1823-04-28
Blandede Efterretninget. Tyrkiet. Jndløbne Breve til Semlin fra Salonicht af 13de Marts, melde den vigtige Efterretning, at Grækerne have besat Havbugten ved Øen Tasso, saavelsom tidligere, Bjerget Atho og derved staaer i Ryggen af Salonich. Øen Tasso er høist vigtig for det store Arsenal i Constantinopel, som derfra erholder sit Skibstømmer. - Fra Seres (i Marcedonien, under 17de Marts hedder det videre: Vi leve siden den 13de Dennes, da Efterretningen indtraf at Grækerne vare landede paa 6 forskjellige Steder af Salonichi, i Skræk og Angst. Beyen lod strax Erkebiskoppen med alle Primaten tage fast, og erklærede dem, at de med deres Hoveder maatte indestaae for Ordens og Roligheds Vedligeholdelse i de omliggende Byer. Herpaa svarede Erkebiskoppen, at han ved turde indestaae for Seres Jndbyggere, men derimod ikke for dem der boede længere mod Havet. En slig Erklæring formaaede ej at redde den ulykkelige Olding. - J Stæderne, rundt omkring fordrede man nu Gidsler der bleve bragte hertil. Jmidlertid er Gierningen blandt Musselmændene stedse tiltaget, endog saaledes, at de ere komne i indbyrdes Haandgemæng, under hvilket Tilfælde mange Christne have taget Flugten og reddet Liv og Formue.