JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1685-07-01
Vien den 6. U gaar det paa en friske Gud give krigen lykke slux bedre, end i fjor, giv sejer maatte smykke Vor Christendomis kors det gaar Neuheusel paa Gid den som Offen ej, stivnæset skulle staa. Der er vor gandske magt, der vil de unge Helte Ret vove styrke paa at bryde hendis belte, Gid det i mangen hals ej ger for store krag, For denne vunden brud vil komme for en dag. Ved Offen om en trent staar Tyrken og tor kure Bag ovnen til en tid, Men hvad om hand vil Lure Til det er højesttid. Hvor gik det udi stor. Bid hand ej komme skal og lede om i for Findis hos Christian Gertsøn Bogh. paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-07-02
IIIII MERCURIUS. Anno 1685. JULII. RIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1685-07-02
Danmark. Bergen 6. Juli. Or Rigets Naade-Sol opglandser vore fielde, Og Naadestraaler ned i staden til os helde, Da frydis hver en Siæl og udi hiertet leer, Saa glad, som fuglen, naar den morgenrøden seer Der skuis i gevær de kikke Norske drenge, Som bryste høit af mod, og om det skulle trænge Tør vende brystet til og fnyse udaf fryd Ved krigs Cartove-knald og trommers bulder-lyd. Hør, Floden, Kiøbmands-skib og Slottet lade høre, Hvor højt de over field kand lykke-ønsker føre, Hør Martis grove lyd fra alle skandser gaar Hans mildhed viser hvad hans vrede hu formaar. Paa Garpe-bryggen og i staden allevegne Sees al den artighed, som Borgere kand egne Det JULII MERCURIUS. Det nok paa skikken seeis, at deris kiøbmands fart End føre mores hiem, som have held og art: Saa artig at de og Balletter kunde dandse. See til det hvide kiøn, hvor neje de og svandse, See Nordlandsdrenge, hvor de og i dandsen gaa See, hvor de give buk med næse ned paa taa. Ja kort den hele stad al erne skulle vove Paa Kongen Naade lyst det Kongen høris love Nu tagis afskeed og Monarken lader staa Ned ad Stavanger kant og lyster hiem at gaa Christiansand den 12 Eg og Stavanger vil stivbørn ei heller være, Vi Landsens Fader og med ære porte ære Med andet som hør til dog staar al landets pragt J det hans Majestet paa lidet giver agt: Larvigen den 18. U voris grand Monark har synet allevegne Al Landsens Leilighed, vil hand og vore egne Naade skue an og fryde voris sind; Paa underdanigst pligt vi ogsaa legge vind Hans Høje Excellens giør dog den beste prøve, Ham æren for os bør hand ene veed at ove Hvad IIIIIMERCURIUS. Hvad Hov-vant hører til Fyrverker-stats og pragt Er alt paa Fyrste-viis her faris ikke sagt. Den Franske Envoje i dag sig lader høre Hvad ærende hand har fra Frankerig at føre, Al lyst er frydelig al velstand sees at lee Mand kand ej sørgeligt i saadan skynding see.
Danske Mercurius, 1685-07-02
Kiøbenhavn den 24. Juli. Uds haand, land, vand og vind gik Kongen smu til gænge. Nordens reise-færd, saa hand var ikke længe, Paa denne lange færd: Hav tak Ohøje Gud, Som hannem førte vel ved dine Engle bud Tak smukke Norgis land for dannished og ære J underdanigst pligt, som du lod flittig bære J alle kanter frem, hvor Kongens reise gik Jeg skrive skal din ros, saa det har held og skik Velkommen tusindfold O Nordens store Første, Saa mænd det hele land begynte sterk at tørste Af længsel efter dig al Rigets Liv og So Tak for du seer igien til Rigets Sommerpol. See Nordens midde, som de Norske drenge bære For hendis Majestet til landets lov og ære Seel Skenken staar i Dyr, Fisk, Fugle, Ertz og For; Som vor Monark hand er begavet med i Nor. Den JULII MERCURIUS Den Fransk Ambassadeur, skal audience høre Paa Rosenborge-Slot, derfore sees hand føre Did ud at tale hvad hans Konge budet har Der sigis, at hand er i viisdom skøn og rar. Paa prægtig Svane-jagt det helle Hoff er ude, Der mangen Spane maa med kneise nakken lude. Tre hundrede omtrent blev toldet af den flok: De maatte lade til at plukke deris rok.
Danske Mercurius, 1685-07-02
Engeland.
Danske Mercurius, 1685-07-02
Londen den 15. A Monmont paa en blok for øxen maatte bukke. Hvo kand dog andet, end ved saadan jammer sukke, At saadant mægtig blod saa giftig blive kand At det for Lande-fred maa styrte ud, som vand. Ungeren. Lejren for Neuheusel 12 udprusten, bombekast og stykker høris brage. De inden voldene og tapper mod os tage Saa her er veldig hedt og vil der koste hud, At vinde denne møe og meget stalte brud. Det gaar os dog vel ansom Tyrker ikke komme Os alt forsterke paa og os til side homme: Vi vaske derfor paa men luden den er varm, Og prøvis mod og magt i hierte og i arm. Friedis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slots platzen.
Danske Mercurius, 1685-08-01
AUGUSTIMERCURIUS. ANNO1685. AUGUSTI.
Danske Mercurius, 1685-08-01
PRIMUS. Danmark. bort land er kronet med Guds meget rige gode af allehonde Sæd, som staa og ere mode, Saa vi i mængden kand fornøye vore Sind Gid Solog varme maa os hielpe høsten ind Kiøbenhafn 9. Augusti. Som snart Venedig sees vor Stad at giøre mine Med skiønne havner, som skal byen giennem triner See hvor det skiønne verck paa Christiani havn Jndfavner Floden i sin krumme-højet favn. yde Hulvercker, vold og værn sees op af grundent Og sig i halv oval imod Castelet skyde: Ja tal ad aare til, da skal du seeenstad. Nu gaais afarbeid og mand er ved hville glad. Gaar. AUGUSTIMERCURIUS. Gaardøden i proces, skal Martis Sønner følge. hvi trine de saa sagt og kand ey sorgen dølge; Ritmester Marskal, som er udaf Døden fælt, Hans ligger denne pomp, fordi hand var en Helt. Nu gaar Justitzen op til dommens høje fæde Monarken Dommens stol beskues smukt at klæde. Gud klæde kongen med Retfærdighed og Dom Sampt alle Rettens mænd, som sidde runden om Gottenborg den 5.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Sverig. aa jenlig finder mand hans Majestet paa færde landet her oc der sit folkis mod at hærde Ved munstring og hvad meer, som feide hører til Dog boer freden vel, ej andet høris til Hamborg den 5.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Tydskland. de. Tor elliske fortred endnu er ej til ende Saa mænd det skader meer, end mange skulle kien Thi alt vort herskab i den blote næring staar Hvad er vor frihed, naar den intet meer formaarHeydelberg den 1. m Danmarks Majestet med andre Førster vilde 3 Eitale voris Sag, da stod det meer end ilde Med Frankerig og os om vor Chur-Første val: Vi haabe alting dog snart jevnet blive skal. FranAUGUSTIMERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Paris den 4. Frankerig. Hi vide i af Krig, dog er til Krigen rede I hvilket hiørne den igien vil hen ad mede: Det geistlig sværd er skarp, det og mundhugger paa, Saa Reformerede maa stenke udi vraa. Tolon 16. Jul. Egiers smuk udi for blev tvungen af vor flode, Og Tripoli i aar at falde os til fode Og søge os om fred. Det og i lykken staar Hvad vi mod Tunis Stad ad aare vel formaar. Ungeren. Leyeren for Neuheusel 3. Er gaar det skarpere, end vi tør lade merke: Her ere Tyrckerne bag deris volde sterke, Saa vi i tusind tal maa svede meget blod. Gid haab om sejer kon maa styrke voris mod; De Tyrker ængste Gran, vi maa Armaden skille Og komme den til hielp, gid Tyrken ikke spille Med denne skilsmis, saa vi skillis ad, som Faar J denneventet ser vor helelykke staar.
Danske Mercurius, 1685-08-01
De danske Helte, som med Wyrtenbergis Første Er ogsaa kommen hid og efter Krigen tørste Har ogsaa fundet hvad vor giæstebud formaar Det Førstens pande viis og Rosenkrantis laar. Po AUGUSTI MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Polen. Lemberg den 2. istykke mange tør paa det vi ere seene J klæderne i aar, oc ringe om os meene: Mens vi vil klappe paa, naar Tyrken hand er mat Saa skal hand see vi har Sværdklodden rigtig fat.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Spanien. Lissabon den 25. Julii. Tølv-floden kommer fra Ny Spanien med vare Af Sølf og anden ting, som ere meget rare, til fjorten tæller mand i millioner tal Det Sølf, som Kiøbmænd har i det allene fal Jtalien.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Venedig den 18. Julii. re tusind Saxer har paa mønstring ladet kiende, At de i Krigen veed sig rechts og linchs at vende Foræringer af guld hver efter evne faar Og med det største Skib mod Tyrken overgaar. Udi Dalmatien vi sindig Krigen føre, Og holde Tyrken digt udi sit stive ører Vien og anden stæd saa jevnlig tager ind sind. tis.
Danske Mercurius, 1685-08-01
Morlakkerne er og smukt efter Findis hos Christian Gertsøn paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-08-02
AUGUSTI MERCURIUS. ANNO1685. AUGUSTI. XI. NDUS. S E Danmark.
Danske Mercurius, 1685-08-02
Kiøbenhafn den 21. lt Kongens Krigsfolk, som i byen er at være stet, J dag er ude og vil alle prisen bære Fra Munster-plassen hiem af Rigets Maje en Som vel fornøyet har paa deris konster seet. Ved Kronborg merker mand, at kroned Hjorte prunke, Som prægtig Beiler, der vil ikke være Munke, De synge Amors Bas, hver studser med sin pelts; Men snart for beile færd maa finde sig til felt. Fordi Monarken med Diana haver øje Paa deris kroner og vil plukke deris trøse: Actæon og Amor de nyde dette ad Hver, som maa holde fod er ikke saare glad. Nu AUGUSTIMERCURIUS. Nu gaar ret dandsen an, det andet er, end skære For Hinden capriol, dog nydis her den re, At Rigets Majestet til beile-gildet gaar Det dyre gilde skeer paa Beilens hud og haar. Tak over Himlis Sol, som skyder fra det høje Med naade straaler ned, og vil i naade bøje Din Himmel-Solis glands at fryde voris Høst, Saa hver brød trængende maa der i finde trøst. Derfor skal Himlene fortæle al din ære. Alt det, som aande har din ros skal ofret være, Fordine fodspor har med fedme drypped ned, Saa Bondens ager, eng og hiord er bleven feed. Monarken kom i dag at see, hvor stander hiemme, Og hvor Soldaterne i stranden flittig demme. Men reiser morgen strax til Fridrichsborge-slot Gud giøre alt hans Verk og anslag saare got Paris den 3.
Danske Mercurius, 1685-08-02
Frankerig. Paa vor respect til Søes skal vore Skibe stande, Saa, hvo dem gaar forbi alle fare vande, For dem skal stryge Seil, hvor nødigt de end vil, Og tor slig ære vel anrette nogle spil.
Danske Mercurius, 1685-08-02
En rap Snap-Lumme-tyv med sine tyve-næve Behændig listed har i sine tykke kiæve En vad af perler, som hand fra en Damme tog som sødne erter sloOg i sit tyve-liv, Af AUGUSTI MERCURIUS. Det maaltid falt for dyrt, hvad var her ved at giøre: Ved piller maatte mand de tyve-koster føre Af Skruppert ud igien. Mand gaf ham en purgatz, Saa Dammen fik u-skad sin perfumeret statz.
Danske Mercurius, 1685-08-02
Engeland.
Danske Mercurius, 1685-08-02
Londen den 2.
Danske Mercurius, 1685-08-02
Vor Kongis regiment har fundet stadigt fæste, Og skal vel intet meer af landets u-roe resteTiret og naade alt u-krudet demper ned, Saa mand slet intet meer af sligt til syne veed. Tydskland. Triumph Veneder hart i Morea antaster Den Stad Corone selv maa Sejerkronen kaste For deris fødder ned, for den ved Stormen gik deris vælde, saa de meget bytte fik. End meer victori-sang, de Christne Sejer vunde Ved Gran, saa Tyrkerne de tudede, som hunde Der vankeed bytte, priis og Staden reddet blev. Nest Gud, mand denne Sejr til Lothring-Førsten Ved echo svaris fra Neuheusels stolte volde. (skrev. der er og vunden Stad, og mange bleve kolde dette varme bad. Vi millioner Skat Storme-hat. til løn og bytte fik hver i sin Den AUGUSTI MERCURIUS. Den Hertug udaf Croj til denne Stormen raade, Vi ved Caprara og til ynske-maalet naade, Saa en Neuheusel meer skal stande os i tvil: Den med et blodigt grib blev snappet i en til. Nok meere Seir, hør hvad Esseck har at sige: Grev Lesle Sejer-raab der ogsaa høris skrige: Der nogne tusinde er jagede paa flugt, Og Staden lykkelig til os fra Tyrken plukt. jeg kunde vel end meer om Sejer-Kranse tale; Men, at ei meenis skal, jeg skulle vilde prale Af lykken alt for høit, da vil jeg blive tads, Til Posten gaar igien, og holde noget paas: Da høris vel, maa skee, at de Veneders flode Al Tyrkens Sejle-magt har slaget ned for fode, Og hvad i Ungeren paa ny er atter gjort, et slag, maa skee, paa ny er faldet meget stort. Polakkerne end og tør lade rygtet stande, At de har Tarterne paa flugt af deris lande: 10000 Svertinger tør ryggen haveventHver udmygst takke Gud, som Sejeren har sent. Findis hos Christian Gertsøn paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-09-01
SEn NB. MERCURIUS. ANNO1685. SEPTEMBER IXIUS SEUNDUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Kiøbenhavn den 15 Sept. stumper dagens lys og nætter blive kolde, Hvor for mand lader af i Aar at bygge volde haver mere ud. De trette Folk nu gaa At ratte sig til Vaars i Bondens kakkel-praa. Men dydig Søn er til, er Fader og i live Saa vit som ryktets lys kand leve-straaler give. Den unge Eblin faar i dag sit Doctor-Navn, Og er sin Faders liv endnu i Kiøbenhavn.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Den trygge Fridrikshavn, Castellet her ved volde Faar Hopmand, som en Helt, i varetægt at holde: Vi den nu Commendant og veldig Oberst seer, Som nys var General og Mester i varteer. Hans formand Bylov skal den rare Rensborg raade Og commandere vel. Saa byttis Kongens Naade, Til SETEMBR. MERCURIUS. Til Kongens gode Mænd, saa stundum, stundum Dog efter dydens vegt, der vejis naader paa. (saa Fortunen legger ud mod Vesterled at sette Den Ulv og Anthonet vil og saa kaasen rette Mod Øster: alle tre vil helse Jnders land: Gud dennem føre vel paa deris fare-vand Fortunen Meier skal til de Vest-Jnder lede Men Biørn Søn Østerleds med Emmerik skal mede Hvor Oberstleutenant von Calnein ogsaa gaar At see, som Commissar, hvor i Ost-Jnden staar.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Glykstad 17. Sept. Onarken byder paa i sine tydske Lande En ydmygst Takke-Fest, for Tyrken paa sin pande Fik senist store knep ud af den tydske magt. Tak store Gud, som har paa Christendommen vagt.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Sverrig. Stokholm 17. Or Tyrke-slaget, som de Kejserlige vunde J siste tørning saa de tvungne blev i grunde Skee store Himmel-tak og ydis glæde tegn, Alting er ellers tys i voris land og egn. Blant vending ellers og forandringer til hove Har Hr. von Lindenskilt sin Kongis gunst at love; Ti hand for nylig til Hof-Canceller er gjort, Og andre fleere seis at stævne op til stort. EngeSETEMBR. MERCURIUS. Gugeland. Londen 15. Er hundret, der en snees, der til der fem og flere, Maa sig for Monmouths sag fra denne verden Saa øxe, blok og reb, snart neppe er til fals: (kere, Saa slaar uretten jevnt sin Herre feld paa hals.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Paris 12 Tholde det mand har er andens halv at vinde, Ar leve vel i fred vi have nok i sinde; Dog høde vi til slag, at andre ej skal slaa Om Tyrken tager fred, paa sit hver passe maa At reformered folk haarhændede os finde Seer mange saare vredt og verre bær i sinde; Men her at tale fra ia, eller ogsaa til Slet intet frugter, Gud! hand frugten give vil.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Tyskland. Regensborg 24 Er kand ej bedre staa, end vel paa voris side: Skults fik Eperies, og Tyrken vil ej bide: Nu staar, om Cascav og vil udi cassen gaa Paa nippet vil det snart med hende og saa staa. Den SETEMBR. MERCURIUS Den daglig lykke vil ej nogen stunder give At gaa udi qvarter og der i vinter blive; Ti meer vil gierne meer, jeg holder det og ret At jage veldig paa, naar saatten vel er sæt.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Berlin 26. Jn brand i Brandenborg har Amor ladet tænde gav Princessen den ret virkelig i hænde, Saa der ved virket blev et Lys i voris land Vor Printz har og en Printz, det fryder alle (mand.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Spanien. Mvi skal kokkis med Frantzosen, eller ikke, Ei vidis ret endnu, men svart paa tovet vrikke, Jnaar det slipper løst. Ret sønderlige tegn Dog ikke ere her i voris hele egn.
Danske Mercurius, 1685-09-01
Jtalien. Venedig 11. Lting gaar hændig fort, Heidukkerne ej dukke For dem maa Tyrkerne med meget bytte bukke, De fire dagis fart i Græken nylig var, Og meget bytte hiem i lejren hældig bar. Findis hos Christian Gertsøn Bogh, paa Slotsplatzen,
Danske Mercurius, 1685-10-01
OcTOBR. MERCURIUS. ANNO168S. CTOBER.
Danske Mercurius, 1685-10-01
PRIMUS. Te g meente hver en Vert den beste vilde hede Om end hans gæster ved hans plejning ere lede, Men artigt. En har stevnt, fordi hand kaltis god Saa var det gode navn hans store vedermod. God karl blev Verten dog, ej andet var at dømme For manden var jo god, dog mueligt maatte drømme, At hand for ærlig blev Men drøm er Phantasi Og fromheds titelstaais af Retten gierne bi Danmark.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Kiøbenhavn den 5 Octobr. Slesvig Fyrstendom og de Holstener-grunde, Der Rigernis Monark paa farten ud at stunde: Gud vær hans støde-stav i hvor hand vandrer fremOg føre, hannem snart frisk, glad og sikker hiem Vor Rigis Dronning med udi geleide førte Til Skioldenes at see hvad Skiold i skiolden førte, Saa. 10. MExculusSaa tog hun afsked og til Giorslev stande lod, Hvorfra hun sætte hid i dag sin naade-fod; Det Dannebroge-kors med baand og Ridder-ære Skal Mejerkronis dyd i Frankerige bære. Saa dannis Kongen er, fordi den Dannemand Vel røgter Kongens verv i Frankerigis land. Sund luft, god lande fred, med daglig brød og føde Fra Herrens runde haand hver anden flittig møde, Rigerne omkring, Guds gunst er daglig ny Nyt er ei mere nu fra voris land og by Sverrig.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Stokholm 24. Sept. Or Rigis Admiral Grev-Steenbuk ud af ælde Er fort-død paa sin seng, og vil det svarlig gielde Om dette Ære-navn at vinde i sin skiold Den faar det, som til søes mest freidig er og holdEn Kongelige Printz er atter fød til Hove. Saa vi den store Gud maa priseligen love, Som tager hen og gir dog rigelig igen Og viser, at hand er vor Konge-stammis ven Tyskland.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Vien den 93. Allerhiørner her er idel fryd og glæde For lykken med os sees i alle tog at træde, Saa. 10. MERCurtus Saa Tyrken Tekkeli og alden bryog brask snart i grunde til at falde udi mask.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Hr. Carlstadt General for nylig gik at røve Langt ind i Tyrkens land sit market der at prøve, Saa Liccaland det fant Timangen gaard og slot Til aske bleven er: Det tog var saare got End Onoth, Tochai og atskillig pladser mere Ober-Ungeren begynde sig at kere Til Kejserlig Pardon, saa snart det hele land Veed ej for Tekkeli at holde mere stand: Hvorfore Tekkeli indstændig lader bede Om naade og, at maa en Unger-Første hede, Hans løfte der imod udlover store ting, Maa naade-Fanen kun til hannem giøre sving. De Tyrkers Sultan selv til Hove lader bydeAlleilighed til fred og lover sig at yde til Riget udigien forinden første vaar hvad de har vundet ind i hundret fulde aar. Mens; men hand er paa ne, da havis vel i tanke Ham noget meere mør og smidig vel at banke, til hand gir bedre kiøb, gid føret maatte staa Da vilde vi ret til Constantinopel gaa Polen.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Javavor den 7. i nogen Tartar-hund tør røre her sin tunge, Men skelver udaf frygt i lever og i lunge, OcTOBR. MERCURIUS. Ti vor Armade staar hinside Dnister-flod, Og Tyrken holder for de Keiserlige fod.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Frankerig. Menden tvungen tro er skreven kun paa tunge, Og slig Bekiendelse kun talis udaf lunge Dog skal i vore land Guds lærdom være een Det Reformerede er bleven største meen, Der høris jammer-skrig udi det hele Rige, Helst for de ikke maa til andre orter vige, Og vil det gielde, naar det kommer til Paris Hvor største redsel er for dette qviste-riis.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Engeland.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Vinchester den 23 Sept. Raa disse koster er ej andet nyt at skrive, Ce En vi ved retten slaa og ud af Landet drive Den uroes bermee, som Rebellerne har spilt Og meenis vi der fra vil snarlig blive skilt.
Danske Mercurius, 1685-10-01
Jtalien. Venedig 5. kand til lands og vans ej nok om lykken tale, vor ved de Tyrker er i største nød og qvale. Hand ængstis her og der. Gud stat os færner beAt hand maa søbe ud det hand har brokked i Findis hos Christian Gertsøn Bogh, paa Slotsplaten,
Danske Mercurius, 1685-10-02
CTOBR. MERCURIUS. ANNOI68S. OTOBER. ERCURIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Kiøbenhavn den 25 Octobr. Ak Gud vor lede-lys, som lod dig det behage, Saa vel vor Gran-Monark at føre hiem tilbage. Fra Holster-lande hid, og som din øje-steen Bevare ham fra stød, uleilighed og meen. Den vakker Kongens Mand, den Vyrtenberger Første Med flere Danske, som for mandigt vare tørste, Og derfor ginge ud at ledske dem med blod Tyrke-gilde, hvor det allerfejest stod: De kommen er igien med Helte mod og ære Som de fra Unger-land med Dydens merker bære, Pris være dem og hver, som vove Helte-færd, For dyd at ove vel og hærde mod og sverd. Den Kantzler Lilli-Kron fra de Holsteener-lande Til voris Konge-Hof hid ind har ladet stande Hans OcTOBR. MERCURIus Hans ærinde det vel hans embed hører paa Vel muligt at hand snart vil atter fra os gaa Vor Enke-Dronnings død (højpriselige minde Har længe voris spil og læge ladet binde Ved græde-floden op; men alle Helgens fang For Gud giør lyst igien til strengeleg og klang. Det Reformeret folk i dag en Kirke vie Gid lykke der ved biel Til tienesten for Gud, i Høimessen lyder Tydsk og aftensangen Fransk Stor frihed ellers er for hver, som bliver Dansk.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Engeland.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Londen den 9. And kand ei slagter i slagte-tiden regne Med soe her nok er sag, mand slagter allevegne Rebeller her og der, mens her er raad paa salt: Huusholdingen der ved bestyrkis, om det galt. Gesanter af Chur-Pfals, Holland og Trier vare Med fleer til Hovens og Audience bare Fra Kongen, Dronninger, og Danske Printz Georg Hvorpaa de snarlig gaa, hver til sin Prins og borg. hverrig.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Stokholm den 12. Orsiste unge Printz, Prinz Friderich lar byde Al Verden gode nat; Saa maa vi Herren de Sin Gave udigien, de ymper komme fast; Men voxe og gaa ud i samme til og hast. Dog Oc Obr. MERCurius Dog er her altid haab, men Ranken den vil bære, Ei alle grene kand saa lige grønne være, Guds naade straaler dog skal virke saa i nord At Ranken grene gir om Davids ære-Bord.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Paris den 19. Jlalle kroge er opfylte udaf Munke, Til had og vrede sterk, som ild i landet funke Mod reformeret folk den Skærs-ild brænder fast, Gud hielpe sine hver som lider nød og brast.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Polen. Lejren ved Budtan den 1. Mfører mukket, for mand sadlet noget længe, Blev ridtet ende dog før Tyrken gik til senge: At de osse dem i sovn vi komme ret tilpas Og gaf dem søvne maal med Dødens time-glas: De Tyrker udi fleng med Tartar vare mange. Tresnese tusind mand løb, falt og blev til fange, J dag det tolvte aar slog vi og Tyrkens lejr October første dag gaf begge disse sejr. Men tro, de stod ekiet og vare haarde Hunde, De hafde noget nær os slaget udi grunde, Om ikke stridens Gud vor Banner hafde ført, Og sigte sverdet selv i vore hænder rørt.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Tyskland. Vien den 20. Kults og Caprara hart paa Ungers Cascappine Men staden giør igien til blodig værge mine, Octobr. MERCurius For der er al den trøst som Tekkeli hand har Gaar den i vinter bort, saa er vel sagen klar. Grav Berka reiser til Jtalien om penge, for mand begynder alt tilskillinger at trænge, De Klerke har en tet og ikke bondløs pung, Men den saa punger ud og dogserlige tung.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Genua den 4. Jtalien. Orlykke hun er tynd, hvad sverd i fiord lod spare Har uvær, slud og flod nu sat i største fare Og skylte middel bort til Milioner talt: saa og i Pavia tolv mil i landet falt.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Venedig den 7. Ajnoter ere tro, vi snart har landet inde, Fordi vi daglig fleer og fleere Stæder vinde: Og Bassen slagen er med nogle tusind Mand, Saa alle ting er vel til baade land og vand.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Det bierg Vesuvius vil atter til at skyde Jld, stene aske, røg og frem i luften bryde Med sit saalpeter svovl, som af et lufte rør Paa jordens varme bug, hvor vind i livet kiør.
Danske Mercurius, 1685-10-02
Amsterdam den 23. Holland. flygtig Franske ind i landet sammen stimle Og om i stæderne, som myre-hobe vrimle; Vigiøre dennem got af alt det mand formaar, At nød ej blive skal ved hylden verre saar. Findis hos Christian Gertsøn Bogh: paa Slotsplatzen,
Danske Mercurius, 1685-11-01
NOven.R MERCURIUS ANNO1685. NOVEMBER. RCURIII.
Danske Mercurius, 1685-11-01
PRIMUS. Danmark.