JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Hvad der vistnok maa tiltale Alle er den Opfordring, vi have læst i de offentlige Blade fra en Comitee, som modtager Bidrag af Haandarbeider, der ville blive afhændede til Fordeel for Asylerne, Velgiørenheds-Selskabet og lignende gode Øiemed. Men ved Haandarbeider have mange vistnok kun tænkt paa Fruentimmer-Arbeider, og her kunne dog vi Alle bidrage, Mænd saa godt som Qvinder, thi Enhver afos har vistnok i sit Eie en eller anden Smaatting, som han med Glæde skiller sig ved til et saa godt Øiemed, og enhver af vore Handlende vil vist gjøre sig en Glæde af at skjenke en eller anden Bagatel af sin Boutiks Jndhold hertil. De Øiemed, hvortil her virkes, ligge os Alle saa nær, at Jndsenderen af disse Linier ikke tvivler om, at mange, som hidtil ikke have tænkt paa, at de ogsaa kunne skjenk Haandarbeider uden at arbeide med Naal og Traad, ville yde deres Skjærv, som vil bidrage til at give et godt Værk en større Udstrækning. O. Honning, Middel mod Nyresteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
(Liverpool Courier.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Følgende Meddelelse vil sikkert være af særdeles Jnteresse for flere af det læsende Publicum, "For omtrent 27 Aar siden, siger en Correspondent, plagedes jeg meget af Nyresteen og befandt mig : Gange i alvorlig Fare, idet smaa Stene havde samlet sig i Uringangen. Jeg traf da sammen enganmed en Herre, som havde været i samme Stilling, og som var bleven befriet for dette farlige Onde blot ved at søde sin Thee halvt med Honning og halvt med Sukker. Jeg prøvede selv Midlet og fandt det fortrinligt. – Efter i 10 Aar at have været fuldkommen befriet for Sygdommen, hørte jeg op med at tage Honningen, men inden et fjerdingaars Forløb havde jeg igjen et voldsomt Anfald af min gamle Plage. Jeg tog da atter fat paa at bruge Honning i min Thee og er nu i en Alder af over 70 Aar uden i de sidstforløbne 17 Aar at have mærket endog det allermindste Symptom til Nyresteen. Jeg har anbefalet Midlet til mangfoldige af mine Bekjendte, og aldrig hørt at det har slaaet feil."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Anledningen til den Omvæltning, der nylig har fundet Sted i Canton Waadt var, som allerede forrige Gang berørtes, denne, at Statsraadet ikke vilde have Jesuitersagen betragtet som et Forbundsanliggende og at denne Beslutning bifaldtes af det store Raad, hvorved begge Cantonens øverste Autoriteter geraadede i en uforsonlig Strid med den offentlige Mening. Da Statsraadet, som har den executive Magt, mærkede Misfornøielsen, og erfarede, at der efter Jndbydelse fra det patriotiske Selskab i Lausanne vilde indfinde sig en stor Mængde fra alle Cantonens Egne, for at underskrive en Protest imod hiin Beslutning, lod det 6 Batailloner indkalde og udstædte paa samme Tid en Proclamation, for at motivere dette Skridt. Jngen af Delene svarede imidlertid til Hensigten, og Statsraadet burde saameget meere have fundet dette Skridt betænkeligt, som der af sammes Minoritet blev nedlagt Protest derimod. Af det indkaldte Mandskab stillede kun Faa sig til Raadets Disposition, de fleste forenede sig med Folket, for at protestere mod Beslutningen og da Statsraadet mærkede dette, aftalkede det frivillig. Nu holdtes et Folkemøde, som indsatte en provisorisk Regjering og da den paafølgende Nat endnu flere fra Landet indfandt sig i Byen, sammentraadte den næste Dag en endnu talrigere Forsamling, der bekræftede den provisoriske Regjering, ophævede det store Raad og traf Foranstaltning til Valget af et nyt. Hele denne Forandring foregik uden Blodsudgydelse, ja uden nogensomhelst Uorden; der viste sig ikke engang Spor af Opposition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Paa flere Steder i Tydskland organiseres nu tydskecatholsk Kirkesamfund efter den af Ronge givne Impuls. Dette er allerede skeet i Breslau, Leipzig og Elberfeldt, medens forberedende Skridt, ere foretagne i Berlin, Hanau og andre Byer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Det hedder, at Rusland har tilbudt den bekjendte Schamyl Bay Overherredømmet over Caucasus under den Betingelse, at han erklærer sig for Vasal af den russiske Krone, forpligter sig til at forebygge Caucasiernes Røvertog paa det russiske Gebeet samt drager Omsorg for, at der stedse er en sikker og uhindret Passage imellem Russernes Besiddelser paa denne og hiin Side af Caucasus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
J Anledning af Uroligheder, som nylig have fundet Sted blandt Bønderne i Polen, er en catholsk Geistlig, fra Gouvernementet Lublin, bleven hængt, hvorfor man vel maa formode, at han har taget meget virksom Deel i hine Begivenheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Fra Madrid meldes, at de svenske og danske Krigskibe ere belavede paa at gaae fjendtlig tilværks mod Marocco, hvis Keiseren ikke opfylder deres respective Regjeringers Fordringer. – Sammesteds gjør det megen Opsigt, at en af de Deputerede Quintavilla er bleven attraperet i et Tyveri, idet han nemlig ved et Bal hos General Narvaez vilde stikke noget Sølvtøi i Lommen. J et hemmeligt Møde har Cortes besluttet hans Udelukkelse af Forsamlingen og afslaaet hans Begjæring om at maatte forsvare sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Fra Magdeburg klages over, at Handelen er i Aftagende eller rettere: at den ikke tiltager i samme Grad, som i de rivaliserende Stæder Ster tin og Cöln. Medens nemlig Toldintraderne i Magdeburg i de sidste 20 Aar kun ere stegne fra 1 Million til 1,6000,000 Rbd., ere de i Stettin stegne fra omtrent 450,000 til 2 Millioner og i Cöln fra 350,000 til over 2 1/2 Millioner. (Forlangt indrykket.) Den som tier, samtykker, siger Ordsproget; desaarsag forekommer det mig underligt, at Jngen af Bondestanden finder Anledning til, nøiere at oplyse de af Hr. Bergsøe gjorte, og i et foregaaende 3 af denne Tidende indrykkede, efter min Formening for en Deel feilagtige Beregninger over en Bondegaards Jndtægter og Udgivter. Da jeg gjør mig den Formodning, at enhver god Huusfader holder Bog over hvad der aarlig forbruges i Huusholdningen, vilde det vist ikke mangle paa Jndivider, som med Nøiagtighed ville kunne oplyse det i Henseende til adskillige Puncter feilagtig fremsatte, som f. Ex. naar Hr. B. skriver, at en Tønde Hvede vil være tilstrækkelig i en Huusholdning ved en Gaard paa 6 Tdr. Hartkorn, endvidere 12 Tdr. Rug og 12 Tdr. Byg forslaaer vist kun i faa Huusholdninger. Korn til at opføde og fede Sviin med har han slet ikke tænkt paa. Ligeledes 100 Rbd. til Brændsel. Troer Hr. B. at et Par Favne Brænde ville være tilstrækkelige, eller troer han maaskee for 10 Rbd. at kunne kjøbe 10 Favne Brænde eller derover. Sagen fortjener efter min Formening nøiere at oplyses; og da den fornemmelig er Bondestanden betræffende, er det ikke uden Grund at jeg er saa fri at opfordre til at fremsætte de Erfaringer, som i saa Henseende maatte være gjorte. F. H. Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Dødsfald. Tirsdagen den 25de Februar Kl. 11 1/2 behagede det alvise Forsyn at bortkalde min kjære Søster Asta Møller i hendes 27de Aar efter 15 Maaneders tiltagende Brystsvaghed; hvilket herved med dyb Smerte bekjendtgjøres for fraværende Slægtninge og Venner. Augusta Christensen, født Møller. Efterat have prøvet dette Livs Glæde, dets Urolighed og Smerte, indgik den 23de Februar 1845 til den himmelske Roligheds Havn, vor retskafne og gode Moder, Kirstine Langeland, 76 1/2 Aar gammel, Enke efter Sognepræsten i Vestenskov og Cappel, sal. L. U. Fischer. Hendes sörgende Börn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Da jeg i Vinter har ladet mig undervise i Kjøbenhavn i Forgyldning, saa tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til mine ærede Kunder, saavel her i Byen som i Omegnen, med at forfærdige alle Slags Speil- og Skilderirammer, saavel Antique som Listerammer med eller uden Zirater, tilligemed Gardinzirater samt alt til dette Fag henhørende, og efter Kjøbenhavns Priser. Nykjøbing den 1ste Marts 1845. Ærbødigst K. Knudsen, Glarmester og Forgylder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Fiin og grov Vask modtages og besørges smukt og billigt hos Madame Jørgensen, boende i det gamle Asyl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Sammesteds modtages fiin og grov Linnedsyening, der ligeledes besørges hurtigt, smukt og til billige Priser. Paa en Herregaard her paa Falster ønskes en Undermeierske samt en Pige, der godt forstaaer sig paa Brygning og Bagning, til 1ste Mai. De, som attraae disse Conditioner, ville møde hos Skipper Stylsvig i Nykjøbing, Mandagen den 10. Marts om Formiddagen, hvor det nærmere erfares, og medbringe fornødne Skudsmaal eller Anbefalinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Efter at være hjemkommen fra Udlandet har jeg etableret mig her i Byen som Sadelmagermester til Underretning for Enhver, som godhedsfuld vil forunde mig deres Arbeide. Reelt og solidt Arbeide skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
En Herre=Sadel, vateret med engelsk Svineskind, og forfærdiget til Mesterstykke, er at faae tilkjøbs. Nysted den 25de Februar 1845. Carl Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
En skikkelig Dreng kan strax, eller i dette Foraar, blive antaget i Malerlære hos Broge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
En Jomfru, som til Fuldkommenhed kan bestyre Alt til Huset henhørende, søger Condition. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Madame D. Friis i store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Et rundklappet Mahognitræes Chatol staaer til Salg hos Snedkermester Ohlenbostell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Tvende duelige Snedkersvende kunne faae Arbeide her i Byen hos Snedkermester Ohlenbostell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
En Dreng, som har Lyst til Smedeprofessionen, kan strax eller til Paaske antages i Lære hos Smedemester Ørsted i Nakskov. Sammesteds kan en duelig Svend strax erholde Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Til førstkommende April Flyttedag kan her i Byen en Leilighed med 3 Værelser, Kjøkken og Spisekammer samt nogle Værelser i anden Etage, og Brændehuus erholdes tilleie, Snedkermester Ohlenbostell anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Nykjøbing. Odder, Ræve, Maar, Katte og Hareskind samt smaa Lammeskind kjøbes til høieste Priis hos P. C. Berg. Forede Sælskinds-Frakker Reisestøvler og Handsker m. m. faaes til billigste Priis hos P. C. Berg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
En Arvefæstegaard paa 4 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn med et Areal af c. 44 Tdr. Land gode Jorder, som alle i de sidste 6 Aar ere mærglede, er underhaanden at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes 1ste April dette Aar. Gaardens Bygninger ere alle nye, Stuehuset af Grundmuur og passende indrettet for en Famile udenfor Bondestanden. Af Kjøbesummen blive 1500 Rbd. at udbetale i 11te Juni Termin næstkommende; det Øvrige kan forblive indestaaende i Eiendommen. Liebhavere behage at henvende sig til Boghandler Thierry i Nakskov, som meddeler nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Af Umyndiges Midler under Kirstineberg Godses Overformynderie kan strax, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans 205 Rbd. 26 s. Sedler og Tegn, naar Vedkommende derom snarest muligt henvender sig til Undertegnede Overformynderibestyrer. Kirnineberg den 26de Februar 1845. Øllgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Auctioner. Da der ved 3die Auction over den Møller Reimers og afdøde Hustrues Bo tilhørende saakaldte Kudskemølle med Tilliggende herved Byen ikke blev gjort noget antageligt Bud, saa bliver denne Eiendom opbuden til Salg ved en 4de Auction, som afholdes i det til Møllen henhørende Vaaningshuus Mandagen den 10de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Saxkjøbing den 23de Febr. 1845. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Bygninger til Salg. At Østofte Præstefalds Enkesæde, bestaaende af et godt teglhængt Stuehuus paa 13 Fag og 2 gode Udhuse, hver paa 6 Fag, i dette Foraar ved offentlig Auction ville blive bortsolgte til Nedbrydelse, bliver herved foreløbig bekjendtgjort. Bygningerne kunne af Liebhavere daglig tages i Øiesyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Førstkommende Onsdag den 5te Marts, Formiddag Kl. 9, afholdes Auction over det Boet efter afdøde Gaardmand Hans Nielsen Skafte og Kone i Sandby tilhørende Løsere bestaaende af Sengeklæder, Sengesteder, Linned, Borde, Stole, Kister, Skabe, Kakkelovne, Kjøkkentøi, Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver m. m. Credit gives til Mikkelsdag d. A. Nakskov den 27de Februar 1845. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Lollands Falsters Tidende. NyRedigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 3. Marts. No 27. Om almindelig Værnepligt. (Af Berl. Tid.)Et Par Ord og Jndførelsen af almindelig Værnepligt er Jndledningen til nogle bemærkninger over denne Gjenstand i Berl. Tid. No. 22 d.,A., som Forfatteren ønsker drøftede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Vi trænge til en ny Udskrivningslovgivning saavel for Land som for Sø-Forsvaret; og vor utrættelige Konge, der allerede har foretaget saa mange og saa store Reformer, er det forbeholdt ogsaa her af skabe noget Nyt og noget Stort, der er gjennemgribende og hensigtssvarende. Men dette vilde ikke kunne opnaaes ved en Lov, som ikke tilfulde tager Hensyn paa de Vanskeligheder, der ere forbundne med at bringe de første og de sidste Stænders Sønner under samme Forhold til Forsvaret; alt med behørige Hensyn til Freden og til Krigen. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Lyststedet Søholm ved Lundehuussøen er i disse Dage kjøbt af det Offentlige for 13,000 Rbd. Sælgeren havde for et Par Aar siden tilforhandlet sig det for 5000 Rbd. Han vilde neppe være bleven af dermed paa en saa profitabel Maade, dersom det Offentlige ikke havde været Liebhaver. Men hvad vil det Offentlige med et Lyststed, "Det vil nu vise sig, som det hedder i "Berlingskes Sprog. Skulde Søholm mod Forventning blive et Lystslot, hvor en yngre Prinds eller Hertug og Sommerophold, da vilde dette blive det niende Lystslot i Sjælland udenfor Kjøbenhavn. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Gammelkjøgegaard er nu ved Kongens Confirmation bleven ophøiet til Stamhuus for Hofjægermester Carlsen og Familie. Derhos er atter 400500 Tønder Hartkorn gaaet fra den daglige borgerlige Handel og Frihed over i den døde Haand, derved er atter et Qvantum Fæstegods, og det i Landets frugtbareste Egn, blevet underkastet den Skjæbne stedse at skulle være Fæstegods og aldrig at kunne eies af uafhængige Selveiere; derved er atter et halvt Tusinde Tønder Hartkorn gaaet ud af den frie Omsætning for at tjene en ukjendt Række af Herrer til et mageligt Underhold. Det er vel saa, at denne Exection er skeet ganske i Overeensstemmelse med vore Lovskrifter, der tilsige enhver Standsperson, som eier en Sædegaard med 400 Tdr. Hartkorn, at erholde samme oprettet til et Stamhuus for et af sine Børn eller Arvinger. Men det maa ikke forglemmes, at dette aristokratiske Lovbud er halvandet hundrede Aar gammelt og skabt af Christian den Femte under Forholde og Begreber, der vare ganske forskjellige fra dem, der nu søge at komme til Myndighed. Dersom der fremdeles skal fortfares med Oprettelsen af Stamhuse, hvem veed da, hvor store Landstrækninger der endnu kunne unddrages den frie Omsætning, hvor meget Bøndergods der da endnu vil blive underkastet evig Fæstepligt, foruden den Femtedeel af hele Landets Hartkorn, der allerede befinder sig under denne Nødvendighed? Hvo veed, hvor meget den forønskede Frihed og Lighed i Landboforholdene forhindres ved, at den ene rige Familie efter den anden faaer Jnteresser fælles med Feudalvæsenet og Majoratsherrerne, Og hvo kan forudsige, hvilken Jndflydelse en Forøgelse af Majoraterne kan have paa hele Statens Vel, naar Landbostriden antager en endnu skarpere Characteer, Saa vist som Landbostriden bliver alvorligere, saavist bliver det meere paatrængende at vide, hvilke Foranstaltninger der skal gribes. Et af de simpleste Midler synes nu vel at være det, at standse med Oprettelsen af Lehn og tilstoppe den Adgang, Christianden 5te i sine Bestræbelser, for at danne en absolutistisk Adel, aabnede til at erigere Stamhuse. Men det lader dog ikke til, at Regjeringen endnu har bestemt sig, i alt Fald synes Kjendsgierningerne fra Christian den Otiendes Tid - Baronierne Zeuthen og Adlersborg og nu Stamhuset Gammelkjøgegaard – at tyde paa, at den har Betænkeligheder ved at fravige Christianden 5tes Principer. Da den roeskildske Stænderforsamling eller i alt Fald dens aristokratiske Majoritet ikke kunde faae det i sit Hoved at petitionere om en Ophævelse af den lovbestemte Adgang til Stamhuses Oprettelse, er det i og for sig heller ikke saa forunderligt, at Regjeringen, der dog ikke vel kan tænkes at være meere demokratisk end Stænderforsamlingen, ikke vil uden særlig Opfordring. afvige fra de nedarvede Principer. Alligevel vilde det være en beklagelig Skjæbne, om det skulde falde alle de Rangspersoner, der eie Sædegaarde med 400 Tønder Hartkorn, ind at erigere dem til Stamhuse, der siden uryggeligen skal staae. Den nye Stamhuusbesidder, Hofjægermester Carlsen, er iøvrig selv Medlem af den roeskildske Stænderforsamling, skjøndt hidtil meest Figurant paa den røde Bænk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
J Anledning af det Passerede anbefale vi atter saavel dem, der oprette Stamhuse, som dem, der ere for Stamhuses Jkke-Oprettelse, Læsningen af Dr. Estrups Skrift om den danske Majorater."(Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Om de svenskedanske Underhandlinger med Marocco, hedder det i et Brev fra Paris af 13de dennes, erfarer man, at de, endskjøndt begyndte for 10 Maaneder siden, ikke ere komne videre endnu. Keiseren havde vel forsynet Pascha BusilhambenAli med Fuldmagter til at underhandle, men i overen Maaned havde denne befuldmægtigede nu opholdt sig uvirksom i Larache under det (fortræffelige) Paaskud, at Veiene til Tanger vare altfor slette til at han før Marts kunde tænke paa Reisen derhen Under disse Omstændigheder havde den forenede Escadre da truet med fjendtlige Forholdsregler. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Fredagen den 28de Febr. forestod Hr. Hof kunstdreier Schwartz Foreviisningen i Jndustriforeningen. Der blev foreviist fra Hr. Mechanicus J. P. Hansen, en transportabel Operationsstol, construeret af Hr. Professor Stein, fra Hr. Naalemager Hjort, nogle Prøver af indfattet Arbeide i Bijouterisaget; fra Maskintræskjæreriet Phønix. Prøver af guillocherede Lister; fra Hr. Antiqvitetshandler Henriques, nogle forskjellige Nipssager med ægte Stene i Rococostiil samt et sjeldent Albanesergevær med Sølv- og Coralindlægning og nogle tyrkiske Geværer med damascerede Løb og Sølv- og Guldindlægning; fra Hr. Antiqvitetshandler Petersen: et stort chinesisk Teppe med Guldtryk, et Staal Kaarde-Greb med ophøiede og forgyldte Zirater, samt nogle franske Fineer med couleurt Decoupeurarbeide; fra Kleinsmedsvend J C. Clausen hos Kleinsmedmester Lange, en Port laas, forfærdiget til Svendestykke. En lille Model af et, i England udtænkt, nyt Princip til at forplante Kraften ved den atmospæriske Jernbane, blev foreviist og forklaret. Kl. 8 gav Hr. J. Hellmann en kort Oversigt over den svenske Jn(Berl. Tid.) dustries Omfang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Fra Helsingør hedder det i Byens Avis af 26de d.: Ved Stormen igaar Nat blev Sund-Jsen nordfra presset ind mod Kronborg Pynt, og skruede sig sammesteds op i Dynger, høiere end Fæstnings volden, hvorved 2de Baade bleve endeel beskadigede. Forøvrigt er Jislaget imellem Helsingør og Helsingborg fast, og Passagen paa samme meget levende, saa at Gaderne her vrimle af vore svenske Gjenboer, man anslaaer deres Antal til over 500; ogsaa et Par Kaner ere ankomne hertil fra Sverrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Det müllerorlamundtske Selskab har begyndt sine Forestillinger i Flensborg med meget bifald; efter den første Forestilling fremkaldtes samtlige Spillende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Udnævnelse. Forhenværende personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for Horslunde og Nordlunde Menigheder paa Lolland, J. V. Lund, til personel Capellan hos Sognepræsten for Aastrup Menighed paa Falster, Professor J. H. Smidth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Blandinger. Man bliver i Norge lidt efter lidt meere fortrolig med de Kongeliges Nærværelse, skjøndt den første Begjærlighed efter at see dem og opfatte et Billede af de kjære Gjæster endnu langtfra er tilfredsstillet. Hvor de vise sig offentlig, og dette skeer næsten dagligt paa Kjøretoure, omringes Vognen af en hilsende Folkemasse, og hver Morgen tidlig, naar Kongen og Dronningen foretage deres sædvanlig Spadseregang i Palaihaven, er Jerngitteret foran denne tæt garneret med betragtende Hoveder. Forgangen Dag da det rygtedes, at de Kongelige første Gang skulde i Theatret, vare Adgangene til billet contoirerne ligefra Natten for Forestillingsdagen beleirede af Kjøbere. Denne Sammenstimlen ved hvert Skridt, som de Kongelige foretage, synes vel undertiden at maatte falde dem besværlig, men den umiskjendelige Glæde, som Folket ved slige Møder lægger for Dagen i dets naturlige Higen efter saa ofte som muligt at fryde sig ved Beskuelsen af sin elskelige Kongefamilie, maa vel for denne opveie al Besværlighed. Prindserne spadsere ofte ud i Byen og dens Omegn civilt klædte og uden Følge. Man fortæller, at denne Sædvane skal have givet Anledning til følgende ret moersomme Historie: "Kronprindsen kom en Dag ganske alene og klædt som andre Folk op til Slottet og forlangte at blive indladt for at see de færdige Værelser. Den naive Opsynsmand forsømte imidlertid ikke sin Jnstrux. Haar De billet, spurgte han barsk. Hans kgl. Høihed maatte tilstaae, at han ikke var forsynet med noget Indgangs tegn, men yttrede beskedent, at han var Kronprindsen, og at han vel som saadan uden videre Omstændigheder kunde tillades at besee sin tilkommende Bolig. Men den for Slottets Herligheder vogtende Cerberus lod sig ikke imponere ved dette Svar. Kronprindsen, gjentog han haanligt – Troer J ikke jeg veed hvordan en Kronprinds seer ud? Vil J indbilde mig, at Kronprindsen kommer herop ganske alene, klædt som andre Folk, Nei, jeg lader mig ikke narre saa let jeg. Vær saa god og viis Billet, ellers kommer De ikke ind. Hs. kgl. Høihed maatte give tabt for denne Tjenesteiver, og vendte smillende om. Nede i Slotsveien mødte han sine yngre Brødre og spurgte dem, om de ikke agtede sig op at besee det Jndre af Slottet, han kom nu netop derfra og fandt det værdt at see. De unge Prindser fulgte hans Opfordring, gik op til Slottets Portal, og forlangte Jndladelse. Nu gjentog, sig den forrige Scene med Vogteren, kun at hans Jndignation dennegang var endnu stærkere. "Nu gik det for vidt, meente han. Nylig var der een, der havde den Frækhed at udgive sig for Kronprindsen, og saa vilde Alverden være Prindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
De kgl. Brødre maatte begive sig hjem med uforrettet Sag, men kanskee meere amuserede ved denne Forhindring, end om de virkeligt havde faaet Slottets halvfærdige Værelser at see.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Beltpassage. At Jsen mellem Gaabense og Vordingborg nu er fast og sikker, baade for Gaaende og Kjørende, det bringes herved til offentlig Kundskab. Arnkiel. Gaabense den 3die Marts 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
NB. Den af Hr. Arnkiel omtalte tidligere Annonce angaaende Red. Overfarten, er ikke modtagen.