Berlingske Tidende, 1790-11-22
Fortsættelse af Fortegnelse paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholdings Selskab den 28de October sidstleden uddeelte. (See Tillægget No. 93. 67. Sognefogeden og Fæstebonden Jver Nielsen af Øster Snede Bye og Sogn, under forbemeldte Amt, har i Aaret 1787 paa 8 Tdr. Land udsaaet 9 Lpd. Kløver, og derefter i 1788 avlet 27 Læs Høe. J Aaret 1788 har han atter besaaet 3 Tdr. og i 1789 ligeledes 3 Tdr. Land med Kløverfrøe. Ham tilkiendes herfor en Premie af 12 Rdlr., hvortil han er saa meget mere sortient, som han desuden i 1787 har jevnet en gammel Vei, 107 Favne lang, som han i Aarst 1788, efterat han i Forveien havde kiørt 3 Qvt. tyk Jord paa den, har besaaet med Hørfrøe, og avlet 11 Lpd. Hør, samt i Aaret 1789 med Byg, hvorefter han har avlet 10 Traver. Han har end videre sløifet en Banke, og med Jorden deraf opfyldt et Væld, hvorved begge Stæder ere blevne brugbare, saa at han derpaa i 1789 har avlet 4 Læs Boghvede og 3 Læs Høe. 68. J Anledning af de i Premie=Listen for 1788 og 1789 udsatte Premier for Sommerstaldforring har Etatsraad Bartholin Eicheel, Eier af Stamhuset Aastrup paa Roskilde Amt, indberettet til Selskabet sine Forsøg i denne Henseende. Mangel paa tilstrækkelig Græsning om Sommeren til det Antal Kreature, som han ved Hielp af Tienden kunde forre om Vinteren, bevægede ham for 6 til 7 Aar siden at lade hans Qvæg tøire, hvilket havde den Nytte at Græsset fik Tid til at voxe, i Stedet for, at det ved løst Bid blev nedtraadt. Men da han saae, at Græsset vorede hastigere efter Leen, end efter Kreaturets Bid, sluttede han, at Staldforingen endnu vilde være fordeelagtigere. Han begyndte da dermed i Aaret 1787, efterat han i nogle Aar, hvert Aar, havde ladet udlægge en Mark med Kløver, samt sørget for den nødvendige Forraad af Halm til Strøelse. Det første Aar lod han 17 Køer staae paa Stald, hvortil han valgte de ældste og udueligste, paa det at hans Tab ikke skulde blive stort, om Forsøger mislykkedes. Det følgende Aar 1788 forede han paa Stalden 34 Køer, indtil Evretblev opgivet. Hestene stode ligeledes inde, og bleve staldforede med samme Føde, som Køerne fik. J Aaret 1789. staldforede han i Alt 57 Hoveder, som udgjorde den halve Deel af Gaardens Besætning. Den anden halve blev endnu holdt i Tøier. Herved blev Statsraaden sat i Stand til at sammenligne Fordeelen af begge, og see hvilken Maade der tilkom Fortrinet. Han erfarede da: At Staldforningsqvæget gav ligesaa megen Melk og Smør, som Tøierqvæget, skiønt det sidste var større og havde nyeligen kjælvet. Staldforringsqvæget blev og rigeligen foret paa et Areal af 10 Tdr. Land 3 Maaneder, da derimod et lige Antal i Tøier i lige Tid maatte flyttes paa 90 Tdr. Land, skiønt Kløveret paa begge Steder nesten var lige got. Denne betydelige Fordeel ved Staldforingen fremfor ved Tøiringen, har bevæget Stats raaden til den Beslutning, for Eftertiden at foere sit hol Hollænderie paa Stald, naar han faaer gjort de nødvendige Indretninger i Henseende til Huusrom, hvoraf det da bliver en Følge, at al Jorden kan komme til at bære Sæd, eller Kløver, eller Enggræs, i Stedet for at mere end det halve ved den sædvanlige Græsningsmaade maae ligge udyrket og nyde den saa kaldte Hvile. For dette meget vigtige Foretagende, der svækker endeel af de Jndvendinger, som hidtil ere gjorte mod Sommerstaldforringen paa Herregaarde her i Landet, tilkiendes Hr. Etatsraad Bartholin Eichel den første i denne Hensende udsatte Premie af den 3die Guldmedaille. 69. Gaardmand Hans Mortensen i Kiøng paa ØhierregaardsGods, under Wordingborg Amt, begyndte i Sommeren 1788 at staldfore 4 Køer, hvorved han fandt sin Regning saa vel, at han i det følgende Aar 1789 holdte 9 Køer paa Stalden om Sommeren, og for Eftertiden agter han at vedblive den Forringsmaade. Herfor tilkiendes ham den anden udlovede Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rd. Af de for Humleplantning i Danmark og Norge samt Slesvig og Holsteen udsatte Premier, efter Listen for 1788, tilkiendes følgende, nemlig: I Danmark: Siellands Stift: 70. Jørgen Rasmusen, Fæster af Tadse Vandmølle i Tiustrup Sogn, under Gunderslevholms Gods, har i Aaret 1786 paa 3 Skpr. Land plantet 154 Humlekuler af engelsk Art, paa en Hælde, som til andet var næsten ubrugelig, hvorefter han i 1789 har avlet 50 Lpd. Humle. J Haugen, hvor Humlen er plantet, har han desuden avlet en Mængde hvidkaal og Kartofter. For dette Anlæg tilfalder ham den største for Siellands Stift udlovede Premie af 40 Rdlr. 71. Gaardmand Jesper Jensen, i Snesløv, Tørsløv Sogn, paa Corsøer Amt, som i Aarene 1785 og 86 har beplantet 2 Skpr. Land med 160 Humlekuler, hvorpaa i Aaret 1789 er avlet 21 Lpd. 6 Pd. meget god Humle, tilkiendes den anden udlovede Premie af 20 Rdlr. Gaardmand Rasmus Jørgensen i Kyringe Bye, Tostrup Sogn, paa Sorøe Amt, har i Aaret 1786 anlagt 170 Humlekuler, hvorefter han i Aaret 1789 avlede 14 Lpd. 13 Pd. Humle; men da Attesten ikke er overeensstemmende med Selskabets Fordringer, saa har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie. Fyens Stift: 72. Huusmand Jacob Jensen af St. Jørgens Sogn, i Sunds Herred, Nyborg, Amt, har i Aarene 1785 og 86 beplantet 1/2 Skp. Land med 268 Humlekuler, og derpaa i Aaret 1789 har avlet 7 Lpd. 4 Pd. Humle, hvorfor ham tillægges en Premie af 20 Rdlr.