Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-02-05
Spørgsmaalet og Rente=Reductionen er vel ikke egentligen politisk, men inddirecte torde denne Materie dog let blive omarbeidet til en politisk, og det af den meest kildne Art, idet Ministeriets Existence synes at ville blive afhængig af dette Spørgsmaals Besvarelse, og det hed i denne Anledning ogsaa allerede i Paris, at Hr. Thiers havde ved sin Bekymring for, ved denne Leilighed at falde med Doctringrerne, seet sig foranlediget til, underhaanden at see sig om efter nye Medhjælpere for et Ministerium, hvorved da som ved alle Ministerforandringer, især nævnes Dhrr. Mole, Passy og Sauzet. Det forstaaer sig da tillige af sig selv, at i dette Tilfælde maatte Hr. Humann betragtes som den egentlige Grundpille for det saaledes paatænkte Cabinet. Jmidlertid er han nu foreløbigen flyttet ud af Finantsministerens Hotel. Hr. Humann var bleven valgt, til en af de 36 Commissarier, som iblandt de Deputerede skulle undersøge Budgettet for 1837, men han har frabedet sig Valget, da han ansaae det for upassende, at udøve nogen Control over det Budget, han selv som Finantsminister har udkastet. Denne Committee er iøvrigt saaledes sammensat, at 23 Medlemmer, (Hr. Humann indbefattet), ere for, og 13 imod Reductions=Forslaget. Et ikke ubetydeligt Antal af temmeligen afgjorte Oppositions=Deputerede ere denne Gang komne i Budget-Committeen. J et af Bureauerne holdt Hr. Humann et Foredrag over ReductionsSpørgsmaalet, der varede over en Time, og hvori forekom følgende interessante Yttringer, der kaste meget Lys over Forholdene i Frankerig: "Jeg vilde have anseet mig for vanæret, dersom jeg ikke ganske aabent havde fremlagt vorfinantsielle Tilstand, og istedet derfor havde søgt at tilstøre vort Budgets bestandige Dificiter. For Aaret 1833 skulde 167 Millioner overordentlige Udgifter dækkes, som ikke kunde bestrides ved de sædvanlige Jndtægter; for 1834 38, Millioner, og for 183521 Millioner. Da nu ikke længere noget overordentligt Hjælpemiddel staaer til vor Disposition, idet de disponible Statskove ere solgte, og da det er at forudsee, at for 1837 omtrent 17 Millioner overordentlige Udgifter skulle dækkes, saa maa den nødvendige Besparelse enten tilveiebringes ved Rente=Reductionen, eller der maa skrides til nye Paalæg. Dette Sidste vilde medføre en Formindskelse i de Skatteydendes Jndtægt, imedens hiint kun vilde formindske Rentenerernes Jndtægt. Men Retfærdighed byder Staten, at den hellere maa afkorte deres Jndkomster, hvem den betaler formeget, end at betyngede Øvrige med Byrder, for at kunne spille den Rundhaandede imod Hine. Dertil kommer endnu, at Rentenererne og Capitalisterne netop trække deres Profit af de for Staten onde Tider, saa at man maa benytte de gode Dage, for at formilde de Skatteydendes Lod. Desuden have Capitalisterne kjøbt 5 pCts. Obligationer endog for 52 Fr. 50. Cent., og i Gjennemsnit for 73 Fr. 50 Cent., saa at de trække meer end 6 pCt. Rente af deres paa disse Obligationer anvendte Penge. Men nu staaer vor Credit paa et høit Punct af Fasthed, følgeligen maa denne Tilstand benyttes som særdeles skikket for Reductionen. Overhovedet har der viist sig en mærkelig Forandring i vore Sæder: Sparsomhed er bleven en almindeligen yndet Jdee; man søger at lægge Capitaler op, istedetfor at man ellers især var betænkt paa at depensere dem. En Følge deraf er, at Rentefoden i Almindelighed er mærkeligen sjunken. J de fleste øvrige Stater sysselsætter man sig med en Nedsættelse af Statsgjældens Rentefod; i mange har man allerede iværksat den; Frankerig maa saaledes ikke blive tilbage og betale hine Creditorer 5 pCt., imedens Østerrig i Gjennemsnit kun betaler 4, og Preussen kun 3 pCt. Under saadanne Omstændigheder ansaae jeg det for min Pligt, at gjøre mine forrige Colleger, Ministrene, Meddelelser angaaende Nødvendigheden af en Reduction. Man forlangte af mig et Project tilligemed Motiverne, og allerede for 2 Maaneder siden meddeelte jeg Hertugen af Broglie dette, hvilket han beholdt i 14 Dage. - Hr. Humann udviklede nu denne Plan, og forsikkrede, at Hertugen havde dengang ikke yttret sig saa bestemt, som siden i Kammeret, imod Reductionen; thi var dette skeet, da vilde han (Humann) alt dengang være udtraadt af Ministeriet. Jblandt de øvrige Ministre havde mange reent ud erklæret sig for Planen. Endeligen mindede han om, hvor nødvendigt det er, at Staten ved hiin Besparelse erholder frie Hænder, for at fremme og understøtte en Række af vigtige offentlige Arbeider, fremfor Alt Canaler og Jernbaner. Hans Foredrag, optoges med meget bifald. - Endnu fra et andet Synspunct betragtet, synes dette Spørgsmaal at erholde politisk Betydenhed. Den engelske Regjering skal nemlig have gjort Hertugen af Broglie opmærksom paa, at det under de stedfindende vigtige Underhandlinger imellem disse tvende Hoffer og Rusland, vilde ikke være raadeligt at indlade sig paa en saa vovet Finantsoperation, som denne Rente=Reduction, og dette angives fra flere Sider som Motivet til den paafaldende Tilbageholdenhed, hvormed Hertugen af Broglie paa det Bestemteste erklærede, at Reductionen, saa god og hensigtsmæssig den i og for sig kunde være, umuligen kunde foretages under de nærværende Omstændigheder, af Grunde, som han vægrede sig ved at angive.