JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Den Velædle Madame, MARIANE REENBER. Fra Födselens Timeden 1. Aug. 1732. Til det sidste Minut den 17. Febr. 1773. Hun nedstammede, Baade paa Fædrene og Mødrene Side, Fra de ældgamle gode Slægter, Der bleve ærede i deres Dage, Hiis Narne endnu leve I et velsignet Minde. Hun indtraaede efter GUds Raad I et kierligt Ægteskab 1759. Med den retsindige Herrens Iiener, Hr. Ulrici Aporti Jern, Residerende Capellan til Budolphi Kirke i Aalborg, Som efterlod Hende i dybeste Sorg og Bekymring, Da Eld tog ham til sig den 22. Nov. 1761. En eeneste Sön fulgte derefter Faderen den 25. Maji 1764 Med begge blev Hun samlet i Graven den 25. Febr. 1773. Hun, som igiennem alle Omvexlinger af Glæde og Sotrig. I et længselfuldt Haab, Stedse lod sig lede ved Uds Raad, Naaede omsider Maalet, Da Gud førte hende paa den rette Ve Til Freds og Trygheds Boliger, Hvor hun nu ikke ydermeere ihukommer Sin Enkestands Forsmædelse, Men nyder en fuldkommen uforanderlig Glæde Dödelige! Vær overbeviist om, At Gud ikke forlader sine Hellige, Det skal gaae disse paa det sidste Wel.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Helsingfors den 5 Februar. Den 2 hujus gik her igiennem 3 Hollandske Matroser til Helsingøer, som med en stor tremasted Galeothe, ført af G. Jansen, og bestemt fra Hamborg til Gothenborg med Rug, var strandet paa Winge, ikke langt fra sidst nævnte Stad. Af Skib og Gods er intet blevet bierget, og af Eqvipagen, som bestod af 11 Mand, ere ikkun disse 3 Matroser komne derfra.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
London den 5 Februar. Den imellem Lord Townshend, forhen værende Stadtholder, i Jrland, og Lord Bellammont, Peer af Jrland, paa nogen Tid værende Tvistighed er med Pistoler afgjort i en Duell, hvori den sidste skal være bleven farlig saaret i Underlivet. Skulde Lord Bellammont døe af sin Vunde, torde det vel ved Rigets Peers Tribunal koste Lord Townshend 30000 Pd. Sterl. Jmidlertid, har denne Tvekamp gjort saa stor en Opsigt, at man paa alle Maader er betænkt at forekomme sligt et Onde i Tiden. Til den Ende skal der være gjort det Forslag, at, efterdi dog alle Æresager have deres Udspring fra et Lands øverste Majestæt, og denne allene er og boer i Kongens Majestæt, der skulde anlæg Kongen; at altsaa alle Stridigheder, som angaae Æren, skal ges en Ret for Æresager, som umiddelbar skal paadømmes af bringes ind for Kongen, og at Parterne, hvoraf den ene endelig har Ret, og den anden Uret, skal, efter Sagens Beskaffenhed, lade sig nøye med Kongens Kiendelse; hvilke, som derefter duellere, skal i alle Selskaber holdes for infam, og ansees som en Person, der ikke besidder ringeste Character, der tilkommer en ærekiær Mand.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Den 12 Februar. Den lærde Comoedieskriver Colman og hinanden til Cambringe, men nu vare Uvenner, mødte hinanden en Geistlig, navnlig Kendrick, hvilke forhen have studeret med uforvarende den 6. om Aftenen. Den Geistlige raabte ham ande? (Kendrick er en stor stærk Mand, men Colman ikkun liden ved Navn, Colman, denne stoed stille, og spurte, hvad han vil af Statur.) Den Geistlige forlangte Satisfaction for en sig af Colman formeent tilføyet Tort, og bad ham trække ud. Denne svarede, at han ikke vidste sig at have fornærmet ham, var det ken kunde eller vilde trække Kaarde imod en Mand, der ikke bar saa, vilde han give ham al tilbørlig Satisfaction; men han hver lede meget ilde med ham; imidlertid kom en Skrædersvend til Gevær. Herpaa slog den Geistlige Colman i Gulvet, og hand gaaende og toeg Colmans Partie, samme kiendte Colman, saasom han arbeidede for ham. Colman, som kom derfra med et var blaae Øyne, har ladet den Geistlige indstævne for Retten Paris den 12. Februar.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Uagtet den stærke Kuld, som man her har havt i nogle Dage, steeg i Torsdags en Engelsk Herre udaf sin Kareth paa den saakaldede Konge=Broe, og fra Broen sprang ud i Floden, som allerede var belagt med nogen Iis. Folk, som gik over Broen, og meente, at han vilde drukne sig, gav et stort Skrig fra sig, hvorudover der kom en Mængde Folk tilløbende; men man saae strax, at han svømmede. Efter en halv Times Forløb kom han igien op, steeg i sin Kareth og kjørte sin Vey.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Stokholm den 12. Februar. Pøbelen har faaet et nyt Skuespil, nemlig en Bondepige, som stiller sig an, ligesom hun var henrykt. Hun har udvalgt Natten til sine Forestillinger, og forholder sig dermed saaledes : Først lader hun, som hun sover, derpaa vaagnet hun op ligesom i en Slags Forrykkelse, og begynder at præke over et bibelst Sprog, hvilket varer i 4 til 5 Timer, og blander deriblandt adskillige Ud timelige Spaadomme. Foredraget skal næsten altid være et og ces det samme. Hun gaaer fra et Huus til andet, og det fattes hende ikke paa Tilhørere, ligesom hun og ey heller byder Tryk imod at tage sin Betaling for Umagen. Man holder allerede for, at der stikker et Bedragerie under, og at Politiet nok vil føye Anstalt til at dæmpe dette Sværmerie.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Warschau den 13. Febr. I Gaar er Fyrst Biskoppen af Krakau, Soltyk, som har været i Russisk Fangenskab, ankommen hertil, ledsaget af en anseelig Deel Herskaber, som vare kjørte ud for at tage imod ham saa og under et stort Glædes Raab af en stor Mængde Folk, som havde forsamlet sig ved hans Pallads. Biskoppen af Kiow, Zaluski, Under=Feldherren Rzewnski og hans Søn, Staroste Doluski, som ligeledes have været fangne i Rusland, forloed Biskoppen af Krakan den 10 i Grodno, saa at de og med det første ventes hertil. - Senatus Consilium, som begyndtes den 8, bliver nok i disse Dage endt. Alle Ting afhandles der med saa stor en Taushed, at man ikkun af det forventende Resultat kan med nogen Tilforladelighed slutte sig til Forhandlingerne.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Den 17 Februar. Det i forrige Uge holdte Senatus Consilium er i Mandags sluttet, og Resultatet publiceret. J Følge samme er Rigsdagen, som forhen mældt, fastsat paa den 19. April. Jblandt andre Punkter, som Resultat indeholder, skal og denne være, at de, som have holdt med de Confordererede, skal indstævnes til Rigsdagen, for der at dømmes efter deres Forseelsers Beskaffenhed. Lukawski skal ogsaa indstævnes, for at examineres, og derefter dømmes, hvorfor nogle frygte for, at han vil udlægge dem som Medvidere, og altsaa maae de og vente en ubehagelig Dom.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Achen den 15 Februar.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
J Lissabon er man i Færd med at anordne et stort Antal Lærere, som skal undervise Ungdommen saavel i heele Kongeriget som i de Kongel. Lande paa hin Side Havet, i Læsen, Skrivning og Regnen, i det Latinske og Græske Sprog, i Veltalenheden, i Logik og Metaphysik. Disse Lærere skal udgjøre 837. Til sammes Underholding skal der i Kongeriget lægges Afgifter paa Stokfisk, Salt m.v. og paa de Azoriske Øer i Besiddelserne af Asien, Africa og Amerika, paa Viin, Kiød m.m.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Gothenborg den 17 Februar. Den 13 hujus døde her Groshandler Lorens Grill. Han var ikke allene en habil Kiøbmand og en retskaffen Mand, men end- og en sand Menneskeven, som havde stor Deel i alt det Gode, 20de. som her paa nogle Aar er skeet, og ham har i Særdeleshed det her værende Fattighuus at takke for dets Stiftelse.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Neder=Elven den 19. Februar. J Riga er den i Skriven og Træk=Tegning berømte Konstner, Johann Max, la Roche Noblot, ved en Kanefart drukned paa Duna Floden tilligemed Vognmanden og Hestene. Hans Legem blev først optaget af Vandet en Times Tid derefter, og hans Bryst var fuldt af blaae Pletter, hvilke meenes at være blevne slagne af Hestene.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Amsterdam den 20 Februar. En Skrivelse fra Mogador af 31. Decembr. sidst beretter, at dertil var ankommen en Expresser fra den Hollandske Consul Hr. Rosignol, med den Efterretning, at Freden imellem Generalstaterne og Keiseren af Marocco paa nye igien var bleven slutted. Frankfurt den 20. Februar. Jhvor meget de i Bayren forsamlede Confordererede have smigret sig med, at en eller anden Magt skulde offentlig og med Eftertryk understøtte dem, saa lidet see de endnu hidindtil deres Haab opfyldt, og det seer ey heller ud til, at det skulde skee, allerhelst de nu værende Conjuncturer i Polen ere saaledes beskafne, at intet uden en af de blodigste Krige, som nogen Tid har været i Europa, og maaskee ikke den engang, kan hielpe dem. Man troer derfor endnu stedse, at de vil søge at giøre betingelserne paa deres Tilbagereise til Polen, saa got som de kan, efterdi det dog tilsidst maae feyle dem paa Understøttelse, og de ved denne deres Haardnakkenhed ikkun vil forlænge deres og deres Fædrenelands Ulykke. Kort Udtog af en Beskrivelse over Staden Danzig.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
(af den Colnske Franske Tidende No. 14.) Staden Sdansk, Danzock, Danzig, en gammel Dansk Colonie, var i Midten af det 100de Aarhundrede den eeneste anseelige Stad, som den Gang var til i Preussen og Polsk Pommern. Dens Grund Eiendom strakte sig til Havbredden, og Staden, blev den Gang holdt for en Søeplads; altsaa over 200 Aar forend Abbediet Oliva blev stiftet; under hvis Navn Hs. Preussiske Majestæt reclammerer Souverainiteten over Danzigs Havn. Da Stadens Beliggenhed havde gjort samme til en nødvendig Stapelstad for alle fra Polen kommende Vahre, saa blev den Tid efter anden til en Mesterinde for Skibsfarten i de nær omliggende Egne, og det er endnu i Minde, at Kong Bogislaus den Tredie af Polen, da han i Aaret 1125 havde et Søetog for imod de Danske, gjorde alle sine Tilrustninger i Havnen ved 2 Rbd. Danzig, hvilken han formodentlig havde taget fra de Wendisk dette Polske Herredømme varede ikke længe. Man finder faa Fyrster, som den Gang havde Herredømmet der i Egnen; men i Familien, hvilken antog Christendommen, og i Aaret 1170. Aar derefter en Fyrste, navnlig Subslaus, som var den første Sdansk, et Slot Gransk, og den formedelst sin Handling og i Danzig. En Titel af 1209. viser os en Fyrstelig Slægt af stiftede Abbediet Oliva, efterat han selv havde taget sin Residen. Told berømmelige Stad Danzig, og alt dette til en Tid, da Adbediet Oliva neppe var opstaaet af sit Intet.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Aarhuus. den 2 Martii. Embede ordinerede 7 Candidater, nemlig: Hr. Jacob Hasselbalch Biskop Doctor Bildsøe her i Domkirken til det hellige Præste Fredagen den 26. Februar, sidstafvigte bleve af S. T.) Hr. ter Struve Alsing til Sognepræst for Lomborg og Rom, Hr. som Sognepræst til Knebel og Roelsøe her i Stiftet. Hr. Pe Niels Thorup som Sognepræst til Guldagger, Hr. Berthed, Egvad, Hr. Hans Allerup Steenberg som Capellan pro Persona Capellan pro Persona og succederende Sognepræst til Lonborre og Friis som ordineret Degn paa Romøe, Hr. Peder Giødvad som til Gauerslund og Hr. Offer Bang som Capellan pro Person, til Deiberg og Herning under Riber Stift. Paa Ordinations len, saa kunde dog hans ziirlige Tale og behagelige Gaver ikke besværede ham saavel under Ordinationen, som paa PrædikestoDagen prædikede Hr. Friis. Endskiønt en kiendelig Sygdom, de Davids Hengivenhed under Guds mægtige Forsyn, forestil gangs Ordene, tagne af Psal. 27. v. 11. havde viist den beden andet end skaffe ham almindeligt bifald. Efterat han af Jndderligen ledede den dydige, og lyksaliggjorde den lydige Abraham. lede han af Texten 1. Mos. 12. v. 124. Guds Forsyn, som un holdt en Opmuntring til at erkiende de hidtil havte Prøver af Tilegnelsen skeede paa ham selv og de øvrige Ordmatis, og inde Guds underlige Forsyn som en Forsikkring om sammes naadige hvilket og ved Ordinations Talen var blevet eftertrykkeligen fore Bistand og Beskiermelse i det dem anbetroede vigtige Embede, ten, Joh. Aabenh. 1. Cap. 16. Han havde syv Stierner i sin stillet og lagt dem paa Hierte, da Hans Høiærværdighed af Texhøyre Haand, forestillede vor Frelseres naadige Omsorg for retskafne Lærere i Kirken, og videre viiste: 1) Det rette Kiendetegn paa slige Lærere, nemlig at disse tilbørligen skinne som Stierner paa Kirkens Himmel, i sær at de alere selv oplyste om alle saliggiørende Sandheder; b) herved i Stand til at lyseret Levnet. 2) Frelserens naadige Omsorg for samme Lærere, for deres Tilhørere ved grundig Lærdom og ved et beligholdt Stiernerne fast i sin høyre Haand, hvormed i Særdeleshed, som betegnes ved den Talemaade, at han havde eller C. 2. v. 11 skafne Lærere. Anvendelsen bestoed i den Formaning og Trøst, gives tilkiende, at Christus af styrer, b) styrker og c) værger retsom Ordinandi bleve tilsidst erindrede om at tage heraf.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Aalborg den 4 Martii. Paa førstkommende Søndag blive brage Vaaner her i Byen saaledes til Høymesse forsynede: Frue Kirke Hr. Clausen. Budolphi Kirke Hr. Milling.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen Rdl. M. .
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Den 1. Martii blev Hr. Wandall tilsendt med Hosskrift: 1 Jesu Navn gives Til Hielpe=Cassen. Den 2 Tilsendt 1 Ducat med Hosskrift: Gud Samme Dags Aften ligeledes tilsendt giv os Fred i vore Dage Den 3 Befandtes ved Cassens Aabning en Bancoseddel paa Rok i Papiir 1 Ducat med Hosskrift: Givet i su Navn, Nok i Bancoseddel paa Desuden i løse Penge er 22 2 12 skyldigst; De ædelmodige Givere være og blive velsignede af den For disse anseelige Gaver takkes paa de Fattiges Vegne aller Allerhøyeste, som vederlægger enhver, hvad Got han giør ; - - Giører eders Gierninger for denne Tid, saa skal Herren give eder eders Løn i sin Tid. - førstkommende Tisdag den 9 hujus og ligeledes Dagen derefter den Huusarme og Nødlidende skeer saaledes, til de af Budolphi Sogn, NB. Uddeelingen af Hielpe Cassen for Februarii Maaned til middagen fra Kl. 7 til 9, saa vilde enhver til samme Tid enten 10. hujus til de af Frue Sogn. Da Uddeelingen skeer og Forter deres bekiendte trængende Omstændigheder og skikkelige Forhold selv eller ved deres visse Bud møde, for at imodtage, hvad dem, ef skal vorde tildeelt. Wandall,
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Dødsfald. Den 27. Februar, i Aarhuus Mad. Eleonora Maria Hildebrandt, afgn. øverste Capellan ved Domkirken, Hr. Bagge Eilerts Enke, gl. 43. Aar. Den 20 Febr. Sal. Morten Jensens Enke udi Hasseriis, Anne Nielsdotter udi sit 71 Aar. Den 25, her i Byen Jomfr. Friderica Maria Bockelmand gl. 68 Aar. Den 3 hujus sal. Hr. Byefoged Meyers Enke gl. 93 Aar. Den 2 Martii er ved Døden afgaaen Hr. Morten Nyboe, Sognepræst for Kollerup og Skræm Meenigheder i 22 Aar, og Provst i vester Hanherred i 12 Aar, i hans Alders 52 Aar.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Bekiendtgiørelse. Nisse og vigtige Sandheder til Nytte og Brug for NB. I dem, som skal gaae til Confirmation, for at fornye deres Daabes Pagt, og bekræftes i deres Daabes Naade, andet og forbedret Oplag, sælges her i Bogtrykkeriet indbunden stk. a 8 s. Inderskrevne de Fattiges Forstandere i Mygdal og Bierbye Sogner i I Horns Herred i Wensyssel, lade herved bekiendtgiøre at have før vedbørlig Anstalt for de Fattiges Underholdning i bemældte Sogne, saade ikke have fornødent at søge deres Brod der uden for, og altsaa kan, fremmede Betlere udi fornævnte Sogne for Eftertiden ei vente nogen Almisse. Odden og Bierbye Præstegaard den 19 Februar. 1773. C. Rougtved. J. A. Winther.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Hermed bekiendtgiøres, at Jesper Christensen i Hiøring er antaget til at befordre Post=Brevene med videre fra Hiøring til Aalborg hver Fredag, imod sædvanlig Betaling, enten Brevviis, eller efter den Accord som med bemældte Post-Befordrer kan treffes, hvilken Forandring med Postbudet tager Begyndelse fra næstkommende Paaske; Thi maatte det behage Vedkommende, saavel her paa Stedet, som i omliggende Egn og ellers andre, hvilke af denne Post paa Touren til eller fra Aalborg agte at benytte sig, fra ovenmældte Tid at adressere sig til bemældte Jesper Christensen, og med ham at forsende deres Breve, samt Paqver og deslige, da jeg haaber, at enhver med vis og sikker Befordring kan blive tient Hiøring den 20 Febr. 1773. O. Worm.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Jaa Buurholt ere Studene, 62 Stkr. i Tallet, endnu solgte, hvilket " mældes, for at dæmpe det anderledes udspredte Rygte. E vet borte, hvor det igien kan levere, loves en Douceur af Stokken Et lidet smalt Spanskrør med sølv Beslag er for nogen Tid siden ble Værdie, og afleveres i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Jen offentlige Passions Musiqve holdes hver Fredag Aften i Faste a. c. paa Compagnie=Huuset præcise Klok. 6 ; enhver, som behager at anhøre samme, og ey vil opholde sig ved Indgangen, kan hos Organisten Sr. Hartvich faae Biletter a 1 Mk. 8 s., samt Orden til Musiqven, hvert Exemplar 4 s. J.G. Møller.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Ja det er spargeret, at Sr. Seier von Spræckelsen har kjøbt Hr. Greve Holck paa Wraae, hans der havende Staldstude 100 Stkr. saa tilkiendegives, at honbemældte Hr. Greve Holck endnu haver usolgt ved en af sine Gaarde, Ellinggaard, 54 Stkr. gode Staldstude, hvilke tiener vedkommende Øxenhandler til Efterretning. Wraae den 3 Martii 1773. De, AnhaFredagen de Avertissement. saa Vester Ladegaard ved Aalborg er god Sæde=Havre at faae til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Jaa Visborggaard kan faaes til Kiøbs 56 skr. gode Fodestude, og der er ingen Qvægsygdom i den Egn.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Skulde nogen have noget at fordre efter min sal. Søster, NB. 6. Madame Mariane Reenberg, afgn. sal. Hr. Ulrich Adolph. Jæger, forhen residerende Capellan til Budolphi Kirke, hans efterladte Enke, som her i Aalborg sidstafvigte 17. Febr. ved Døden er afgaaen, da blive de nu herved af mig som hendes Broder og eeneste Arving 3 Gange efter hinanden indkaldede udi de Aalborgske allene privilegerede til Velærværdige Hr. Johan Wandall, residerende Capellan til BudolJydske Efterretninger, for at anmælde deres Krav inden 6 Uger fra Dato phi Kirke i Aalborg, som jeg paa mine Vegne haver committeret til at imodtage og afgiøre al lovlig og beviislig Fordring, efter hvilken Tids Forløb intet Krav eller Fordring vorder enten accepteret eller honoreret; Jligemaade ville og de, som maatte findes at være min salige Søster, noget skyldige, afgiøre samme til forestaaende Snapsting med mig selv eller hvem, jeg dertil giver Fuldmagt. Og i øvrigt vilde alle Vedkommende behage at holde sig denne Jndkaldelse efterrettelig. Aalborg den 23. Februarii 1773. Morten Reenberg. Sognepræst for Giødvad og Balle Meenigheder i Aarhuus Stift.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Jen 24. Januar, sidst er paa en skielmsk Maade undvigt en af Mel gaards Godses tilhørende Reserva Mandskab, der var en Dreng navnlig Marcus Andersen, som var taget her til Gaarden, for at han i denne Vinter kunde have Leylighed at lære sin Christendom, for et andet Aar at have kommet til Confirmation; ligesom og, at ingen af Godsets Bønder, formedelst hans adskillige Steder begyndte tyvagtige Forhold, vilde have ham hos sig, men undslog sig for at imodtage ham, og det formeentes, at han her destobedre kunde være under Disciplin, som og Drengen vel selv tænkte, og for paa frie Foed at ove sit begyndte Haandverk, har han vel echaveret, som han og tvende Gange tilforn havde pro vet i forrige Meilgaard Eyers Tid; Denne Dreng Marcus Andersen, er af en 16 Aars Alder, ganske liden af Statur, sort slet Haar, og stammer meget, naar man giver sig i Snak med ham, Pegefingeren paa den venstre Haand er næsten afskaaren paa ham af en Hakkelsekniv, saa har er god at kiende; hvem som nu forekommer bemældte skarnagtige og ondskabsfulde Dreng, de vilde være saa resonabel at anholde ham, og mig General=Auditeur Kallage til Meilgaard pr. Aarhuus tilmælde, da jeg uopholdelig skal lade ham afhente, betale paagaaende Omkostninger og en Douceur af 10 Rdlr. om forlanges, skiønt han ikke kan være mit Gods til nogen Nytte, saa ønskede jeg dog at see Provincen forskaaned for sligt Ukrud der ved at have fri Fart tilvoxer daglig i slette Øvelser. Meilgaard den 25. Febr. 1773. Christian Kallage.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Foruden den forhen skeede Bekiendtgiørelse ved Birketinget lader Høy og velbaarne Herskabet til Lerkenfeldt, Mølgaard og Hessel 3 Gang i de Aalborgske Aviser bekiendtgiøre, at forrige Ladefoged ved Lerkenfeldt. Jep Laussen er ved Døden afgaaen den 27. Decembr. a. p. hvis Efterladenskab strax er tagen under lovlig Forseigling, og allerede ved Auction samt Credi= og Dibitorer er udsat til 12. Uges Dagen den 19. April bortsolgt. Stervboets videre lovlige Behandling imellem hans Børn Tid indkaldes Stervboets Debi= og Creditorer, de første at betale sin 1773. at foretages og sluttes her paa Lerkenfeldt, forinden og til samme dre, da enhver kan vente sig den Ret, som Loven allernaadigst foreskriver. Gield, de sidste at fremlægge legitime Beviser, om de noget have at for Paa Herskabet Høyvelbaarne Frue General majorinde v. Lüttichaus Vegne som Fuldmægtig J Nyegaard.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Den geistlige Skifte=Ret i Aalborg giør herved bekiendt, at NB. - Madame Anne Kirstine Æreboe, afg. Christen Kragh, den afgaaen sidstafvigte 23. Januarii, og da hendes efterladte Stervboe, forhen Degn i Sundbye, hans efterladte Enke, er her i Aalborg ved Døer strax taget under lovlig Skifte=Behandling, saa bliver nu herved i de Aalborgske allene privilegerede Jydske Efterretninger samtlige Debi= og Creditorer udi bemældte Stervboe 3de Gange indkaldede, at mælde sig maatte være skyldige, og de sidste deres lovlig Krav at indgive og legitiinden den i Loven foreskrevne Tid, de første at betale, hvad de til Boet mere. Og da Boet ikke tillader noget ordentligt Proclama at udstedde, terrettelig, og som der atter bliver foretaget og holdet Skifte=Samling, saa vilde enhver Vedkommende behage at holde sig denne Jndkaldelse ef i dette Stervboe Mandagen den 15. Martii førstkommende, om Eftermiddagen Klok. 2, saa ville derfore de, som maatte have noget at erindre og anmælde ved Skiftet, til bestemte Tid dermed indfinde sig. Aalborg den 23 Februarii 1773.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Niels Thygesen agter næstkommende 13. Martii Klokken 2 om Eftermiddagen paa Madame sal. Peder Qvistes Viinkielder ved offentlig Auction at lade bortsælge 44 Kister Pomersk Viindueglas, som hos hans nem forinden kan tages i Øyesyn. Til Liebhaberes behagelige Efterretning giøres herved bekiendt, at paa - Faurschougaard under Grevskabet Frysenborg ere 108 Stykr. svære og seede Staldstude usolgte. Ligeledes sammesteds at faae til Kiøbs 10 Stykr. unge Køer og Qvier, som alle have igiennemgaaed den almindelig grasserende Qvægsygdom, og ere med Kalve, samt kan kiøbes, enten paa Condition at blive overfødte paa Faurschou indtil 1. Maji, eller og paa Sælgerens Hassard for ermældte Qvægsyge udi 6 Uger.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Formedelst det er spargeret, Sæbyegaards Stude skulde være solgte, et bekiendtgiøres herved, at de ved benævnte Gaard opstaldede 100 stkr. ere endnu usolgte, og i en god Stand. seiebhabere af Øxenhandelen averteres herved, at paa Brak N. S. T schou i Hanherred er til Kiøbs 66 Stkr., store stærke og ved staldede Stude, samt 40 Stkr., særdeles gode Fødestude, og til end yderligere Underretning tilkiendegives, at de alle have giennemgaaet og overstaaet den paa Qvæget grasserende Svaghed. Wilhelm Feltbereders Enkes tilhørende Sted i Hiøring (med NB. 2 tilligende Toft paa en Tønde Sædeland, der er beliggende paa et meget beqvemt Sted, nær ved Kirken og Torvet, bestaaende af Rollingshuus, Lade &c., saa og en nye Feltbereder=Stampe, item Steen Aar=Brond, med videre, alt i beboelig, brugbar og god Stand, bliver stillet til Auction Tisdagen den 30 Martii førstkommende Kl. 10 Formiddag i Hiørings Tingstue, og om fornøyeligt Bud skeer, bortsolgt efter de da bekiendtgiørende Conditioner, og skulde nogen Liebhaber forinden finde for godt at tilkiøbe sig samme Sted og Eiendom underhaanden, kan derom med bemældte Enkes undertegnede Laugværge accorderes. Hiøring den 18 Februarii 1773. E. Høeg.
Jyske Efterretninger, 1773-03-05
Jaa Odden Hovedgaard i Wensyssel i Horns Herred staae endnu usolg 4 te 52 Stkr. Staldstude.