JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Blandinger. Rustningerne i de engelske Søehavne - saaledes hedder det i en Beretning fra Østersøen - have vakt megen Sensation i St. Petersborg. Man er i spændt Forventning efter at erfare, hvad Hensigt de have, især da engelske Blade omtale dem som et Slags fjendtlig Demonstration mod Rusland. Skjøndt Engelland ellerikke pleier at laborere af phillantropiske Anfægtelser, men tvertimod kun at lade sig lede af reelle, til Nationens Jnteresse svarende Principer, saa udøver dog virkelig Frankrig for Øieblikket en saa mægtig Jndflydelse paa det brittiske Kabinet, at det ikke er utroligt, at dette, endog imod sin egen Jnteresse, kunde lade sig forlede til at blande sig i Fastlandets Anliggender og, henreven af Franskmændenes revolutionaire Svimmel, maaskee end er vilde undsee sig ved at sympathisere med de polske Rebeller At bidrage Alt, hvad der, i Overeensstemmelse med hans Thrones Værdighed og Nationens Ære lader sig forene til at vedligeholde Freden i Europa, har altid været Keiser Nicolais Ønske, og vare hans faderlige Formaninger strax blevne hørte af Polakkerne, skulde Verden, have seet et nyt Beviis paa ædel Ugennyttighed, ligesom i Adrianopel. Selv endnu torde en fredelig Bilæggelse være mulig, men fremmede Paamindelser ville ikke være det passeligste Befordringsmiddel dertil. For nu i Tide at forebygge al Misforstaaelse har det russiske Hof forlangt en Erklæring fra det brittiske angaaende, hvem nærværende Søerustninger skulle gjelde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Den franske Premierminister Hr. Cassimir Perrier har ved en Diner hos Dronningen sidstleden 27de Juni frit og aabent erklæret: at Frankrig og Engelland ere fast bestemte paa, at indgribe med Vaabenmagt i de polske Anliggender, saafremt Rus til De land ikke snart og umiddelbart anerkjender dette Kongeriges Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Man forsikrer, at Frankrige og Engelland skulle have anmodet Preussen og Østerrig om at forene sig med dem for at bringe Rusland til foranmeldte Eftergivelse, men at de have Begge undslaaer sig derfor Da den franske Gesandt i Wien nylig forlangte af Fyrst Metternich et bestemt Svar om Aarsagen til Østerrigs Rustninger, sagde Denne ham, at det var bedst Gesandten spurgte Keiseren selv derom. Næste Dag blev den franske Gesandt stædt til Audients, og efterat Keiseren havde hørt rolig paa hans Foredrag, gav Hs. Maj. følgende Svar: "At Frankrig ruster sig, er Alverden bekjendt, men jeg har dog aldrig spurgt Dem om Aarsagen dertil. Nu vil jeg imidlertid gjøre det: Hvorfor ruster Frankrig sig, Og naar De har besvaret mig dette Spørgsmaal, skal jeg ogsaa sige Dem Aarsagen, til mine Rustninger." Gesandten maatte gaae, og lade sig nøie med den Besked.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Storfyrst Constantin skal have udholdt en 9 Timers Dødskamp førend hans stærke Legemskonstitution bukkede under. Et tydsk Blad anfører, at han døde af den samme Slags Cholera som General Diebitsch. En dansk Reisende, som i Memel har seet den russiske Feltmarskal Paskewitsch, har skrevet hjem til sin Familie i Kjøbenhavn, og beskrevet ham som en gammel Mand af mørkt Udseende. En ung persisk Fyrste med en uhyre Peltshue, og en ung Fyrst Sumarow Jtalinskybefinde sig i hans Følge, som bestod af 5 Vogne, hver med 8 Heste for. Een af Vognene var fyldt med Guld, og Allereskorterede af Soldater med dragne Sabler. Og saa det anføres som et Beviis paa Preussens Partiskhed, at han fik Lov til at passere derigjennem uden at holde nogen Qvarantaine. (En fransk Chirurg har beskrevet den polske Generallissimus som en høi mager Mand, med et philosophisk, tænkende Ansigt.) Paskewitsch er en født Litthauer (og skal altsaa nu slaaes med sine egne Landsmænd, tjente Polen i Krigen 1792, under Poniatowskys Kommande, og siden i Aaret 1794 i Nationalkampen under Kosciusko. Hanvar uformuende, og kunde derfor ikke følge med den polske Legion under Dombrowski, som gik til Jtalien, hvorfore han gik i russisk Tjeneste som Capitain, og svang sig efterhaands op til den høie Post, han nu beklæder. Da den nuværende polske Revolution udbrød, havde Keiseren isinde at betroe ham Kommanden over den russiske Armee, men han frabad sig den, idet han bestemt erklærte, aldrig at ville anføre nogen Hær imod Polen. (Og nu har han dog paataget sig det!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Det er et almindeligt Rygte, at den dethroniserede franske Kongefamilie vil med det første gjøre et alvorligt Forsøg til Fordeel for Thronarvingen, den ung Hertug af Bordeaux. Hiinsides Pyrenæerne samler der sig en Emigrant=Legion under Bourmonts Kommando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Da Kongen af Frankrig nylig paa sin Reise var i Strasborg, raabte en Student ved Revsen: Friheden leve!" Hvorpaa Kongen vendte sig om og sagde: "O ja, Dog Kongen ogsaa, om De tillader!" Hvorpaa Studenten beskjæmmet udraabte med Beggeistring: Høit leve Kongen. Donna Maria de Pineda, som den 2den Jun blev henrettet i Granada, for at have broderet paa en trefarvet Fane, var neppe 27 Aar gammel, overordentlig smuk, gift med en Capitain. Hendes Smerte, Taarer og Skrig i det Øieblik, man rev hendes Barn ud af hendes Arme for at lade hende bestige Skaffottet, skal have været saa gjennemtrængende, at de maatte røre en Tiger - men derfor ingenlunde en spansk Bøddel, J Rom ere 4 Korsikanere blevne dømte til Galeierne, en Neapolitaner og en Dansker til Forviisning. Hele deres Forbrydelse bestod i, at de paa Roms Gader havde raabt: "Leve Ludvig Philip!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Kongen af Engelland vilde nylig overrasket sin Dronning ved en af hendes Concerter, med at høre Paganini, og tilbød ham 50 Guineer for at spille en Timestid i St. James. Men Kunstneren vilde ikke spille under 250 Guineer (omtrent 2500 Rbd.) Kongen fandt denne Priis ublu, og Sagen blev derved Der fortælles endvidere, at Paganini skal i London, have mistet sit Hjerte, der skal være bleven erobret af en ung Sangerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Ved et Circulaire af 27de Juni fra den franske Regjering er anordnet, at ikke blot russiske, men ogsaa preussiske, hollandske og danske Skibe skulle underkastes Qvarantaine. Kjøbenhavn og Helsingøer, ere udtrykkeligt nævnte som mistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Silke= og Klædehandler Bloch med Kone, Børn og Tjenestepige, Jomfrue Lerche, Skolelærer Lange, Hestehandler Freiesleben, Exam. juris Aagaard, Jomfruerne C. Malmgreen og Emmerich, Cand. juris Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Bekjendtgjørelser. At min kjære gode Mand, Frederik Christian Funch, Oberstlieutenant udi jydske lette Dragon-Regiment, efter 16 Dages Sygeleie, ved en rolig og stille Død igaar Middags omskiftede Tiden med Evigheden, bekjendtgjøres herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Al Condolence frabedes. Randers, den 13de Juli 1831. Ane Marie sal. Funch
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Dhrr. udenbyes Boende, som have tegnet sig for aarlige Bidrag til Aarhuus Stiftsbibliothek, anmodes om behagelig at indbetale samme til Kassereren, Agent Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Ved de d. A. foretagne Stutteriebesigtelser præsenteredes for Stutteriecommissionen. J Skanderborg; 12 Hingster over 4 Aar, hvoraf 3 erholdt Præmie og 2 brændtes med G. – 16 treaarige Foler, faldne efter Kongl. Hingster af indbrændte Hopper, hvoraf 2 Hingst= og 4 Hoppefoler brændtes med L. S. og erholdt hver en Præmie af 200 Rbd. r. S. - 60 Hopper, hvoraf 18 indbrændtes. J Randers: 22 Hingster over 4 Aar, hvoraf 3 erholdt Præmie, og 1, faldet efter den Kongl. Hingst Dandy Din mond, blev brændt med G. – 15 treaarige Foler, faldne efter Kongl. Hingster af indbrændte Hopper, hvoraf 4 Hoppefoler brændtes med L. S. og erholdt 20 Rbd. r. S. i Præmie. - 220 Hopper, hvoraf 54 indbrændtes. J Kold: 11 Hingster over 4 Aar, hvoraf 3 erholdt Præmie og 1 brændtes med G. – 4 treaarige Foler, faldne efter Kongl. Hingster af indbrændte Hopper, hvoraf i Hingst- og 1 Hoppefole erholdt 20 Rbd. r. S. Præmie og brændtes med L. S. - 140 Hopper, hvoraf 50 indbrændtes. I Hjørring: 21 Hingster over 4 Aar, hvoraf 3 tildeeltes Præmie og 2 brændtes med G. Den Hingst som erholdt 1ste Præmie er faldet efter den Kongl. Hingst Bukken, og den ene af de med 6 mærkede Hingster efter den Kongl. Hingst Hamlet. - 20 treaarige Foler, faldne efter Kongl. Hingster af indbrændte Hopper, hvoraf 3 Hingste- og 5 Hoppefoler tildeeltes Præmie af 20 Rbd. r. S. og brændtes med L. S. - 154 Hopper, hvoraf 79 indbrændtes. Med Vished er bragt i Erfaring, at efter nedenstaaende Kongl. Hingster er i indeværende Aar i det mindste faldet efterstaaende Antal Føl Efter Apollo, af 5 indbrændte Hopper, 29 FølPretender, af 35 indbr. H. 26 FølSchiold, af 77 Hopper, 52 Føl Ravnen, 45 Føl Elles, af 58 H. 43 Føl Candidat, 21 Føl Sir Ritschard, af 23 H. 12 Føl Hamlet, 42 Føl Fra Horsens Tolested er hidsendt circa 425 Alen Bomuldstøier. 180 Alen Sirtser og Cattuner. 139 Alen Merinos og Bombasin. 49 Alen Lüster=Merinos. 9 Alen Beavertæn. 4 Par Bomuldstrømper. 4 Alen Manchester. 8 Alen Klæde. 30 Alen Bomulds Vestetøier, og 424 Stkr. Bomulds Tørklæder. hvilke Varer bortsælges ved offentlig Auction i Aarhuus Raadhuus Tirsdagen den 19de Juli. Auctionen paa begyndes om Formiddagen Kl. 9 præcise. Aarhuus Toldsted, den 14de Juli 1831. Jfølge Sundheds-Committeens Begjæring bliver paa denne Byes Raadstue førstkommende Tirsdag den 19de dennes om Formiddagen Kl. 11 afholdt Licitation over Anskaffelsen af: 9 Sengesteder. 25 Ham Madratser og 25 dito Puder. 25 uldne Tæpper. 50 Par Blaargarns Lagner. 25 Spøttebakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
25 Spøttekopper. 25 smaae Borde. 10 Stikbækkener. 4 Natskriin. 6 Jernhager, og nogle Stole, m. m. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te Juli 1831. L. Nellemann, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Fredagen den 22de Juli Kl. 11 Formiddag bliver, efter Begjæring af Directionen for Selskabet Polyhymnia, afholdt Licitation over Opførelsen af en Tilbygning ved Selskabets Locale samt adskillige Forandringer i Sidehuset. Licitationen holdes i Selskabets Conversations-Stue, og Conditionerne m.v. ere forinden til Eftersyn hos Procurator Jngerslew. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 15de Juli 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgang, ne Kobbersmed Hans H. Svantemann, foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No 865 paa Guldsmedgade heri Byen. 1ste Gang Torsdagen den 21de Juli 1831. 2den dito den 28de 3die - dito den 4de August hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og 2den Auction. afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stervbostedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de August 1831. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Mandagen den 18de d. M. om Formiddagen Kl. 10, foretages offentlig Licitation paa Aarhuus Raadhuus over Opførelsen af 5 nye Steenkister paa Veiene i Wilhelmsborg Birk. Conditionerne ere forinden at erholde til Eftersyn hos Undertegnede. Wilhelm borg Birkecontoir, den 8de Juli Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Tirsdagen den 19de Juli førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Weilbye Mark ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel uhøstet Korn, bestaaende af Rug, Byg og Havre, samt endeel Engafgrøde. Auctionen begynder ved Aarhuus Leed. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 9de Juli 1831. Jngerslev, const. Jølge Reqvisition, grundet paa foregaaende Forlig og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 3die August) dito den 17de - dito den 31te hver Dags Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortsalg Anders Rasmussens iboende og eiende Sted paa Flenssted Mark, Laasbye Sogn, Gjern Herred, Skanderborg Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. og Skovskyld 2 Alb. med sammes Anpart Konge-Korn og Qvægtiende. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir heri Byen, men 3die Auction paa selve Stedet. Naar den faste Eiendom er bortsolgt forauctioneres endvidere Debitors Løsøre og Besætning. Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekjendtgjørelse skeer i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for alle Vedkommende, in specie de secundaire Panthavere. Skanderborg, den 11te Juli 1831. Blichfeldt. Det Jens Jensen Hjulmands Stervboe tilhørende Huus i Albek, bestaaende af 10 Fag med Grund og Haugeplads, som forhen har været eiet af Anders Josephsen og dennes Enke, bliver stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auct. Torsdagen den 11te August Kl. 10 Formidd., 2den - dito den 25de paa Randers Raadhuus. 3die Auct. Fredagen den 9de Septbr. Kl. 3 Eftermidd., i selve Huset, der attraaes solgt. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 13de Juli 1831. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver afholdt 3de Auctioner over de Kjøbmand Christian Hennings tilhørende Agere, nemlig No. 1, 2, 3, 4 og 5 i Østervang, med tilhørende 6 Blokker, og No. 41 i Vestervang. Auctionerne afholdes paa Raadstuen saaledes: 1ste Auction den 22de August, 2den dito den 5te Spetbr. og 3die dito den 19de dito førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 14de Juli 1831. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Ved Proclama, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere Creditorerne i Kjøbmand Christen Kjeldsens Fallitboe her i Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Pl. 2den Juni 1819, at anmelde og legitimere deres Krav for os, som Skifteforvaltere i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet den 1ste August, 5te Septbr. og 3die October førstkommende, paa Randers Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 11te Juli 1831. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Ved Proclama, som vil vorde læst ved Rander Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere Creditorerne i afdøde Enkemadame Birgithe Udbyes, f. Esmarchs, og forhen afdøde Mands fælleds Bo her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Pl. 2den Juni 1819, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for os, som Skifteforvaltere i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet den 1ste August, 5te Septbr. og 3die October førstkommende, paa Randers Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 11te Juli 1831. S. Poulsen. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Et Partie smukke Galanterie Varer, endeel gode & fine Røgtobakker, fiine Cigarer, extra god Cau de Cologne; pletterede & laqverede Varer, dito Beslag til Kjøre, & Ridetøi, Speile i alle Størrelser, med Bronce Zirater, Toilet og Barbeer=Speile, Speilglas i flere Størrelser, Wiener & Pariser Taffeluhre, a. ere nylig arriverede. Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
En betydelig Deel Nürnberger, Varer ere nylig hjemkomne, og udsælges disse, saavel en gros som en detail, til særdeles billige Prise Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Østersøisk Rug, kan faaes hos Niels Schibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
En Huuslærerplads, som helst strax eller til 1ste November kan tiltrædes, anvises af Seminarist Grabow, logerende hos Hr. Skolelærer Petersen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
En Enke søger Condition til førstkommende November, hos en simpel Familie, i en Kjøbstad, eller paa Landet, for at informere Pigebørn i Læsning, Linnedsyening, Navnesyening, Tegning, Brodering, Bobinetssyening, &c. Hun vil tillige gaae tilhaunde i Huset naar forlanges, – eller og hos en Familie af den større Klasse. for at sye, gjøre Opvartning for dem selv og deres Børn. Man behager at henvende sig til den Søgende, hos Broch til Biellerup Ladegaard ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Paa en Herregaard i Fyen bliver til 1ste Novbr. en meget fordeelagtig Tjeneste at erholde for en Huusholderske, som kan paatage sig, foruden Bestyrelsen af en Landhuusholdning, at kaage og bage. De som maatte attraae denne Plads, ville snarest muelig melde sig skriftlig eller mundtlig hos Mad. Møller paa Glorup pr. Nyborg, hvor det nærmere erfares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
En Leilighed bestaaende af 4 smukke gibsede og malede Værelser med Kjøkken, Spisekammer, Fadebur og Pigekammer, Alt i 2den Etage, samt med Brændehuus og Kjælder, er til Michaeli Fløttetid at erholde tilleie paa en af Byens reelleste Gader, naar man derom melder sig hos Procurator Jngerslew. En Leilighed med 4 Værelser, Kjøkken, og Spisekammer &c. i Gaarden No. 256 paa Badstuegade, er til Fløttetiden ledig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
En bedre Rankens Paraply er ved en Feiltagelse bleven ombyttet med en slettere. Hiin kan af Eiermanden erholdes hos Overlærer Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-16
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
No 1. den 19 Juli. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Aarhuus. Da Tils
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Nyheder fra Udlandet. Cholera morbus. Den er med overordentlig Heftighed udbrudt i den russiske Leir, rundtom Staden Pultusk, og da de Døde blive nedgravne i store Kuler nærved Leiren, saa er hele Omegnen forpestet af dens Uddunstninger. "Vil man redde Europa - skriver en anseet Mand fra den russiske Grændse - saa maa Preussen holde den strængeste Qvarantaine, thi næsten hele Rusland er forpestet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Dien, den 6te Juli. Cholerasoctens Fremskridt volde her alvorlige Bekymringer i enhver Familiekreds, idet desværre, uagtet alle de af vor Regjering trufne Forholdsregler, den Frygt ikke kan undertrykkes, at den ogsaa vil kunne bane sig en Vei hertil. J Dag ankomne Breve fra Pesth (Ungarns Hovedstad) vare røgede og gjennemstukne, og Staden selv er cerneret. J Forgaars ledsagede Hs. K. H. Erkehertug, Palatinus sin Familie hertil, og begav sig igjen tilbage. J det ulykkelige Tilfælde, at Cholera skulde komme hertil, vil Hoffet og det diplomatiske Korps begive sig til Salzburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Berlin, den 12te Juli. Nye Cholera Udbrud meldes fra Gallizien, nemlig: (her nævnes en heel Deel Stæder i forsk. Kredse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Ogsaa i de nedre Kredse udbreder den sig stærkt imod Norden. J Olasyce er den udbrudt paany. J Priemyslerkredsen griber den om sig til alle Kanter. Mod Vesten er den udbrudt i Lanzut, hvor 14 Civile og 12 Militaire strax vare døde deraf. Jfølge offic. Beretn. fr. Gallizien vare allerede over 15000 Mennesker henrevne deraf. Den har viist sig i Laucken og Budweitsichen, to preussiske Landsbyer ved den polske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
J Warschau er den atter i Tiltagende. J Ungarn har den udbredt sig til flere Provindser. Fra 5te til de er 224774 Juli var der i Danzig kun død 36 Personer. Det hele Antal som hidtil var død der af Cholera beløb sig til 466. Jfølge Beretninger fra Libau er Antallet paa dem som der krepere af Cholera meget ubetydeligt. (Altsaa grasserer den der dog!) J Riga var der indtil den 4de Juli død 1993 Personer, og i Krakau indtil den 3de Juli allerede over 500 Jøder. Dr. Leos lovpriste Lægemiddel synes ikke at ville fyldestgjøre de store Forventninger man i det første Øieblik havde gjort sig derom; i Gallizien er Acidum Halleri i Salepaskogning endnu hidtil det virksomste Middel. Hvor nødvendigt det er, at der tages alvorlige Forholdsregler mod Choleras Udbredelse, erfares af dens Historie i Rige. "Deels Øvrighedens utilgivelige Skjødesløshed - hedder det i en Privatskrivelse - deels Kjød mændenes ustyrlige Vindesyge, fremskyndte Sygdommens Forplantelse. Efter at den ved den russiske Armee var ført ned, fra det Jndre af Riget, indtil en Afstand af 12 Mile fra Riga, bevirkede dog Kjøbmændene, uagtet alle Lægers og enhver Fornuftigs Advarsel, at 500 Struser, eller Flodskibe, ladede med Korn og besatte med henved 8000 forpestede eller smittede Struseførere, løb derind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
J 3 Uger hørtes endnu intet til Cholera, fordi de Døde bleve kastede i Floden, indtil endelig Folk bleve angrebne af den paa Gaden og døde nogle Timer derefter. Og dog - hvilken Skjændsel! - bleve alle Gader aabne; Jngen blev advaret; Skibe løb ud og ind i Havnen; Bønderne kom ind til Byen, og førte Smitteen med sig rundt omkring paa Landet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Polen. Fra Warschau haves følgende Efterretning, som dog ikke er officiel: Medens Russerne vare med deres Hovedstyrke sakke efter General Gjelgud, havde General Debinski angrebet Willna fra den nordre Side, og efter en morderisk Kamp bemægleget sig denne Stad. Jfølge samme Beretning skal General Gjelgud i en med Russerne forefalden Træfning have mistet begge sine Been ved en Kanonkugle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
(Jfølge den preussiske Statstidende var der rigtignok den 4de og og 5te Juli hørt en stærk Kanonade paa den litthauiske Grændse, og der meentes almindeligt, at det var Gielgud og Russerne som vare komne sammen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Preussiske Grændse. J Heydekruger Kredsen er død endeel Menneskeer efter Nydelsen af Salt, som var indsmuglet fra Neustadt, og da det blev undersøgt befandtes samme at være blandet med Arsenik. Man har nu opdaget, at en Grevinde R. som handler med disse Artikler en gros, har forgiftet det for Russerne. Diebitsch's Testamente. Den afdøde Feltherre har efterladt sig et Testament, hvori han angiver sin Formue til 500,000 Rd. preussisk. Halvdelen aff denne Sum har han, da han selv ikke efterlader sig Livsarvinger og hans Kone er død, testamenteret sin Broder Arnold Diebitsch, der er Hattefabrikant i Stettin, og den anden Halvpart til sin Søster, der befinder sig i et Kloster nærved Königsberg. Sit Diamantkors af Wladimirordenen har han testamenteret den franske Udenlands minister General Sebastiani.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Frankrige. Man vil have opdaget, at Hertuginden af Berrys hemmelighedsfulde Reise virkelig skal have havt til Hensigt, fra Piemont af, i Spidsen for et Regentskabekonseil, at gjøre et Forsøg mod Frankrige i hendes Søns Henrik Navn, medens Bourmont skulde virke paa den anden Side af Pyrenæerne. Men ved kraftige Forestillinger skal den franske Regjering have bevirket, at hun maa ufortøvet reise tilbage igjen til Engelland. Kardinal Rohan var allerede optraadt i Rom som Henrik den Femtes Ambassadeur. Vist er det, at der i Engelland er bleven møntet for 50,000 Pd. St. Sølv Femfrankstykker med Hertugen af Bordeaux Bille de, og Omskrivt: Henri V, Roi de France. Den siges, at den dethroniserede Kongefamilies Forhold skal nøie undersøges, og hvis Mistanken findes grundet, vil Carl X blive bortviist fra Engelland. – J Paris fortrænger det ene Krigsrygte det andet, og man ventede hvert Øieblik at høre Krigerklæringer mod Rusland og Østerrige. Begge disse Magters Gesandter i Paris have hyppige Sammenkomster, og afsende hver Dag en Koureer til deres Hoffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Fædrelandet. Khvn. den 16de Juli. J Torsdags ankom der en kgl. svensk Orlogsskonnert her paa Rheden med AdmiraCronstedt ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Jgaar Eftermiddags ankom hertil det imellem Lybek og Petersborg gaaende Dampskib Nicolai den Første, og ankrede i Renden. Det har et Antal af 67 Passagerer ombord, blandt hvilke dog ei findes nogen Syg, og det medbringer intet Fragtgods. Passagerer, ne have anholdt hos den herværende Qvarantainedirection om at maatte holde Qvarantaine her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Hofbygmester Koch er afreist til Christiansøe at foranstalte og paaskynde det Fornødne i Anledning af den Renselses Qvarantaine=Anstalt som der skal indrettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
Man regner at forrige Søndag, da Hs. Maj. Kongen besøgte Dyrehaven, befandt sig der omtrent 50,000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-19
J et hertil ankommet Brev fra St. Petersborg, meldes, at Keiseren af Rusland har gjort sit Testamen(Dagen.)