Københavns Adresseavis, 1779-07-23
Paa Veyen imellem Kiøbenhavn og Fredensborg er enten i et af Bedestederne glemt en Puntlæders Snuusdaase eller og samme er tabt paa Veyen; Finderen vilde melde sig paa AdresseContoiret, hvorfra Eyermanden anvises. Slutning af Landhuusholdings Selskabets Priis. materier og Premier. 15. Ligesom Selskabet har fundet det nyttigt, at udsette Premie for Kartoffel=Avlen paa Island baade for Agerbrugeren og for dem, som maatte finde Lyst, at hielpe og befordre hans Flid, saa haver Selskabet og holdt det gavnligt i Henseende til Færøerne, for hvilke det udsetter efterfølgende Premier for trende paa hinanden følgende Aar. For den Odelmand eller Kongsbonde, som i Aaret 1779 avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder, af de beste og meelrigeste Pateter eller Kartofler, 16 Kroner. For den, der avler nest største Mængde ikke mindre end 8 Tønder, 12 Kroner. For den nest største Mængde, ikke mindre end 5 Tønder, 8 Kroner. For den følgende, ikke mindre end 2 Tønder, 4 Kroner. Premierne maae æskes inden October Maaned 1780, og Avlen med troværdige Vidnesbyrd, blant hvilke man især ønsker Laugmandens, Landfogedens eller Præsternes, bevises. Ligeledes udsetter Selskabet end videre disse Premier, For den, som paa Færøerne enten ved Overbeviisning om Avlens Nytte, eller ved Uddeeling af Kartofler, eller paa nogen anden Maade virksomst befordrer andres Kartoffel=Avl der, eller Kartoflers Anvendelse i Almuens Huusholdning, 20 Kroner, og for den, som derefter viser nest største Nidkerhed, 10 Kroner. Premien æskes til samme Tid som ovenmelte, og vil med Æskningen, nedsendes tilforladelige Beviis for det angivnes Rigtighed, 16. Selskabet, som har kronet en Afhandling om endeel for Island nyttige Væxter, og besluttet at lade samme, trykt i det islandske Sprog, uddeele der i Landet, har deraf erfaret, at de saa kaldede Kaal=Rødder (Kaalrab, under Jorden) fortjener i Følge paalidelige i Island gjorte Forsøg, at regnes blant de nyttigste Planter for Almen sammesteds efter deres nærværende Omstændigheder. Det udsetter derfor, for at opmuntre Islænderne til denne dem fordeelagtige Avl, følgende Premier, nemlig: For den, som i Aaret 1780, der i Landet avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder af de beste og største Kaal=Rødder 12 Rdlr. For de nest største Mængder, ikke mindre end 8 Tønder, 10 Rdlr. 6 Tønder 8 Rdlr. 4 Tønder 6 Rdlr. 3 Tønder 5 Rdlr. 2 Tønder, 4 Rdlr. Folk af Bondestanden kan konkurrere til alle 6 Premier men de af andre Stænder alene til de 3 første. Troværdige Attester om Sagens Rigtighed, som tillige maatte bevidne, at det alt er af een Mands Avl, maae indsendes inden den 31 Desember 1781. Selskabet agter oftere at udsette disse Premier, og vil desuden med Fornøielse modtage Efterretninger om andre nyttige HaveVæxters Avl og nye Havers Anlæg i Island. 17. Forat opmuntre Bondestanden i Dannemark til Frugttræers Opelskning udsættes følgende Premier. For den største Mængde enten af Svedske= eller Cathrineblommetræer eller og af gode Æble=Pære= og Kirsebærtræer, optrukne efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 500 Stykker, 30 Rdlr. For den nest største Mængde, ikke mindre end 30 Træer, 15 Rd. For neste Mængde, ikke mindre end 20 Træer 10 Rd. For neste, ikke mindre end 10 Træer, 5 Rdlr. Disse Premier udsettes særskilt: 1) for Sielland, Møen og Bornholm, 2) for Nørre=Jylland, 3) for Fyn, Lolland, Falster og de øvrige Øer. De kan alene vindes af Gaard og Huusmænd, saa og af Skoleholdere paa Landet og Skovfogder; men Huusmændene kan imod de andre æske for de halve Mængder. De æskes ikke førend i Oktober, 1786. Synet hvorpaa Attesterne grunder sig, maae tages i Sommeren eller Høsten 1786, naar Frugten er paa Træerne, og Attesterne maae tydeligen bevidne, at Træerne ere i god Vext og frugthærende, samt naar de ere satte og af hvad Sorter de ere. Af de tørrede Blommer maatte indsendes en liden Prøve, da deres Godhed ogsaa vil komme i Betragtning. Naar de øvrige Omstændigheder, ere lige, da vil de Æskende, som selv haver opelsket Træerne enten af Kjernen eller af vilde Stammer, og siden podet eller proppet dem, nyde Fortrin for dem, som have anskafset sig dem andensteds fra, ligesom og Selskabet under Bedømmelsen vil paasee, om slige Frugter tilforn haver været almindelige der i Egnen eller ikke, hvilket alt i Atte sterne maatte oplyses. Selskabet agter oftere at udsette disse og med Tiden flere Premier endog for vilde Træers Opelskning. 18. Selskabet ønsker, at enhver Landmand med Tiden kunde blive forsynet med en god Frugt Have, og da et flittigt Anlæg af Frugt=Træe=Skoler meget vilde befordre denne Hensigt; saa udsettes følgende Premier: For den største, efter Bekjentgiørelsen af dette, anlagde Træe=Skole, bestaaende af ikke mindre end 300 nyttige Frugttræer af gode Sorter, den mindre Guld=Medallieller 500 Rdlr. For den nest største, paa ikke mindre end 200 Træer, 20 Rdlr. For den nest største, paa ikke mindre end 100 Træer, 10 Rdlr. Disse Premier, som Selskabet agter oftere at udsette, kan æskes inden October Maaneds Udgang 1783, men de kan ikke vindes, med min dre Attesterne tydelig forklarer, naar Anlægget er skeet, samt beviser, at de, hvorfor Premie æskes, alle ved Synet, som maa tages i Sommeren 1783, ere i god Grøde, samt store nok til at udplantes af Skolen. Det maatte ogsaa oplyses, om Træerne ere podede eller ikke, da Ses skabet vil give de podede Fortrin, naar det bevises, at de ere af gode Sorter, men for de upodede kan ikke vindes Premie, uden de ere optrukne af Kjerner eller Frøe, Fordet første udsettes bemeldte Premier for alle danske Kjøbstæder, Kjøbenhavn og dens Forstæder undtagne. Dog udsættes de paa lige Vilkaar for Kjøbenhavn og dens Territorium, samt for Frederichsberg tillige, imod at vindes for dobbelte Mængder. Tre Premier af lige Værdie, udsættes paa samme Vilkaar for alle norske Kjøbsteder, og for dem, som boer i Nærheden af dem, for følgende Mængder, nemlig: 200, 150 og 100 Træer. De Landmænd i Norge, som boer over 6 Mile fra Kjøbstæderne og Søen, kan efalene konkurrere til den ovenmelte største Premie; men for dem udsettes følgende særskilte Premier, for mindre Mængder og i øvrigt paa lige Vilkaar, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 100 Træer. 15 Rdlr. for ikke mindre end 70, og 10 Rdlr. for ikke mindre end 40, og kan disse vindes stiftsviis. Dersom fleres Æskninger skulde være lige, da vil den nyde Fortrin, som ved Anlægget har havt de største Vanskeligheder at overvinde, hvorfor saadant i Attesterne maatte forklares, ligesom og hvilke Egne ved ethvert saadant Anlæg kunde ventes forsonede. 19. Da Selskabet haver erfaret, at Faare=Ar lens Udbredelse i adskillige Henseender er meere passende og vigtigere for Norge, i Almindelighed betragtet, end for Dannemark, saa udsætter det i Forhold derefter følgende Premier for denne vigtige Avl. For den, som med trovfærdige Attester, efter Selskabets Forskrift, beviser at have tillagt den talrigste og beste Hjord med fineste Uld, af afrikansk, spansk eller engelsk Art, samt tillige omstændedelig og med Nøjagtighed indberetter Behandlings=Maaden, hvorledes han har drevet hans Faare=Avl i Henseende til Formerelse, Føde, Malkning, Klipning og Huus nings=Maade, samt øvrige Behandling og Pleie i alle Aarets Tider. 2) For Norge; For den beste og talrigste saaledes beskafne Hjord, med hosøjed Underretning, ikke mindre end 100 Stykker (Lammene uberegnede, den mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For 60 Stykker. paa samme Vilkaar 30 Rdlr. 40 Stykker 20 Rdlr. 20 Stykker 10 Rdlr. 10 Stykker 5 Rdlr. 2) For Dannemark, samt for Slesvig og Holsteen for sig udsettes ligeledes og paa anførste Vilkaar for 100 Stykker Faar, 40 Rdlr. 50 Stykker 20 Rdlr. 24 Stykker 10 Rdlr. Folk af Bondestanden i Dannemark, Slesvig og Holsteen kan æske Premie mod andre med halve Mængder. Til Prøve maatte fra vedkommende Steder indsendes et Skind med Ulden paa, forsynet med den attesterendes Segl. Attesterne og Hjordens Virkelighed og Jndberetningernes Rigtighed maae være særdeles paalidelige og forsynede med samme Segl, som Prøve=Skindet, og Premien maae æskes inden October Maaneds Udgang Aar 1779. Den som eengang har vundet Premie herfor, kan ikke oftere vinde den, med mindre han tilstrekkeligen beviser, at han siden ei alene har forøget, men og tillige kjendeligen forbedret sin Faare=Avl. 20. Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviist om, at det ville være særdeles nyttigt, om de norske ubeboede Udøer bleve brugte til vilde Faars Avling; saa udsettes følgende Premier: For den talrigste og beste Hjord af vilde Faar, af engelsk, spansk eller africansk Art, levende Vinter og Som med paa de norske ubeboede Udøer, ikke mindre end 30 Stykker, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Forden nest beste Hjord, ikke mindre end 20 Stykker, den større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den beste dernest, ikke mindre end 15 Stkr.; den mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Disse Præmier kan ikke æskes uden for saadanne Øers Besættelse, som ikke forhen har været brugte til deslige fine Faars Avling. Med Attesterne og Prøverne forholdes ligesom ved forrige Nummer er foreskrevet, og Premien æskes inden October Maaneds Udgang. 1781. 21. Den skjønne Fremgang Selskabet lover sig af sine Opmuntringer for Bie=Avlen i begge Rigerne, men især i Dannemark, gjør at det fremdeles udsetter følgende Premier, For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet: 1) For ethvert Stift af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for neste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 15 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader. Folk af Bondestanden, samt Degne og Skoleholdere paa Landet, kan alene vinde disse Premier for bemelte Mængder; men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, konkurrere, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre, regnes to lige mod et, som de haver hjemme. 2) For Norge, J Almindelighed paa somme Vilkaar som foran er meldt: 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. ffor ikke mindre end 20 Biestader. 10 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader. Folk af Bonde standen kan vinde disse Premier i Strid med andre for 15 10, 5 og 3 Stader. I de fornødne tilforladelige Attester, der maae være nøie indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for jeneste Aar er avlet, samt og Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vil blive tagne i Betragtning. Premien æskes inden September Maaneds Udgang 1780, dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Junii Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, skiønt Æskningen ikke behøver at indsendes førend ved September, Maaneds Udgang. De som eengang herfor haver faaet Premie eller Gratisikkasion, kanikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage. 22. For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og om saltet Sild, saltet alene med St. Hybes Salt; imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn; For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fjerdinger, Selskabets større Guld Medalje eller 100 Rdlr. For den neste, ikke mindre end 60 Fjerdinger, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For nest derefter, ikke mindre end 30 Fjerdinger, Selskabets større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde=Saltnings= og Nedlegnings=Maade meddeles følgende: "1. Holland salter og nedlegger alene i nye tætte Ege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre, Baand, efter Træets Størrelse vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, er alene beste, af cedsorne Vragere vraget, spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love for udne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 3 De tilladte Salter bruges baade for sig alene, og blandede En af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Sted tiden skal sendes til. 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, for den kjendes tjenlig til Saltning. De tomme eller saa kaldede Jomfru=Sild, ilde udseende, ravn= og melk syge, ildeelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og ret gode, hvilke alene saltes og nedlegges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden ganes og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages inden Borde, 6. Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maae nedlægges til Udskibning end fulde, hele og friske Sild, og skal Silden, heder det, nedlægges med største Flid, tæt næt, ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand; og skal der ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandeelag, for at treffe lige Lag, Tæthed og Nøjagtighed i Lægningen. 8 Saaledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke een Tønde; men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under cedsorne Vrageres Opsigt, igjen aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af cedsorne Saltere saltes, og paa bemelte Maade for alles Øine paa nye nedlægges, 9. Bunden skal efter Nedlægning nedtrædes med Fod, og Træet lættes, for det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nat over efter Om saltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og slet, og faaer det endnu eengang Lage, før det bortføres fra Salte=Stedet. 11. Jntet Træe maae udføres, før Silden haver ligget ti Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12. Man gjør Forskiel paa Merkerne efter Jakobi, den 25 Julii, efter Bartholomæl, den 24 Augt; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kjende Fangsten og Sildens Godhed. 13. Fjorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre 10 efter Ompakning, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøiere, end om Bord, kan lagttages. Al Fangst til Saltning maae skee imellem den 7de Julii og 1ste Januarii, og uden for de hillandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøie paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden geledes af bemelte tilforladelige Beviser inden 1ste Desember 1779. Den eller de, som eengang have vundet den 1ste og 2den Premie, kan ikke æske Premie til Erholdelse deraf oftere. 23. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøi strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste Desember, nestkommende, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsen. des fem Fjerdinger. Attesterne maae ei alene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøi, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er siskeet ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøiets Størrelse og Beskaffenhed, samt og hvor, og hvor langt fra Kysten, Fangsten er skeet 24. Som man har erfaret, at der ofte ikke lagt tages den forsynligste Omgangsmaade i Henseende til de smaae Hummere, som med de større fanges ved de norske Humme=Fiskerier; men mange af disse, som kunde spares fra Ødeleggelse, uden at blive nogen til Nytte omkommer, saa at baade Hummerne og andre Fiske tillige, som gjerne søger Hummernes Ravn derved merkeligen formindskes: saa udsætter Selskabet, for at afværge saa meget mueligt dette Onde, følgende Premier, For den Fisker, som i den Tid Hummerfangsten varer, nemlig fra et Aars Efteraar til Slutningen af paa følgende Aars Foraar, af de fangede smaae Hummere igien udsætter de fleeste levende og ubeskadigede, nemlig For den største Mængde smaae Hummere saaledes udsatte, ikke mindre end 300 Stykker, 4 Rdlr. For den neste, ikke mindre end 200 Stykker, 3 Rdlr. For den derefter, ikke mindre end 100 Stykker, 1 Rdlr. Premierne udsættes havnevis, og kan følgelig æskes særskilt for enhver norsk Havn, hvor Hummerfangsten drives, og hvorfra Hummere udføres til fremmede eller indenrigske Stæder. Med Æskningerne maae følge troeværdige Attester fra Kommissionærerne for Hummersiskeriemme eller andre nærværende gode Mænd paa Stedet, som bevidner Rigtigheden af det, hvorfor Premie æskes, nemlig: at de haver seet eller veed med stor Formodning, at det Antal Hummere, hvorfor Premie fordres, er levende igjen udsat. Æskningerne maae være indsendte til Selskabet inden September Maaneds Udgang 1780. 25. Da det er bekjendt, at Holland aarligen gjør anseelige Leveranser til Dannemark af JeneverBrændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaa vel som Fremmede maae kunde destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde; saa udsetter Selskabet. For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Koler lig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste Desember i dette Aar fremsendes til Selskabet, sin større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den nest beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Med Proverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske eller norske Produkteer. 25. Da man har merket, at Spinderier, tjenlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden;men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang, saa udsettes følgende Premier for alle smaae Kjøbstæder, For den Kjøbmand eller anden, i Kjøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger eller vedligeholder de største Spinderier (de være tilforn anlagte og begyndte eller ikke), og deraf erhverver det meste og beste spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1779. For den største Mængde, ikke mindre end 4000 Pund, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For neste Mængde ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. For neste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden den 1ste October 1779. J samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden, der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekjentgiørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maae følge Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slags Spind finere og grøvere, som i det Spinderie er udbragt, tillige med det hele Spinderies Hænder efter Kjøn og Alder, eenne regnet til Ungdom under tretten Aar, Midalder derfra til fyrretive Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hans Majestæts Riger, og Lande. Garnet maae være hasvet paa de i Kiøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper, to Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af ti Knek, hvert Knekitil fyrretive Traade: uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden mod Finhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har høieste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt Skotterokke=Garn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Kunsten vel, da et meget større Arbeid gjøres i en kortere Tid, end ved andre Rokke, saa dog, da Manufakturerne har mindst Mangel paa Skotterokke=Spind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, ei heller om Spindet er af kæmmet eller kardet Uld. 27. For de trende Stiftelser, Christians=Pleiehuus, det almindelige Hospital, og det under Hr. Pastor LorcksOpsigt staaende Opfostringshuus for fattige Pigebørn paa Christianshavn, udsetter Selskabet efterskrevne Premier; For beste og fineste Linnet=Spind i største Mængde, 20 Rdlr. For nest beste og fineste i nest største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig: For det neste derefter i Godhed og Mængde 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelsevis saaledes, at en Stiftelse er vinder meer end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf alene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Forefatte, hvorved dog er at merke, at det Spind, som Selskabet belønner, maae altsammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priis=Arbeidet, ikke mindre end 2 Pund, maae være indleveret inden 1ste November indeværende Aar, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant Priis Spind der i dette Aar er forfærdiget, enten af een og samme Haand eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger. Videre udsetter Selskabet for de her i Kjøbenhavn ny anlagde Fri=Skoler følgende Premier, der ligeledes skal vindes skoleviis, nemlig: En Premie paa 200 Rdlr. for det beste og fineste linned Spind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for det nest beste og fineste, ligeledes linned Spind, i nest største Mængde. En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uld=Spind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig: En Premie paa 5 Rdlr for nest beste, ligeledes Uld=Spind, i nest største Mængde. Fjerdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og komme det Barn tilgode, der haver forfærdiget det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeeles til de beste og dueligste Spindersker eller Spindere i samme Skole, i Forhold til deres udviste Flid og Kunst, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspektører. Prøver af ethvert Priis=Spind, i det mindste af to Pund Garn, maae forevises, og paalidelige Attester medfølge, hvormeget af disse Spind af lige Godhed er spunden af een og samme Haand. Den Skole, der vinder en Premie for eet Slags Spind, være sig enten ulden eller linnet, skal derfor ikke udelukkes fra at kunde tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet har erfaret, at nogle af de indsendte Prøver Spind haver været spundne til en større Finhed end Hørren har været heglet, hvorved Spindet har tabt i sin Styrke, saa agter Selskabet derfor for fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Hegle mesterens Attest følger derved, at Spindet ei er udbragt højere end i Forhold til Hørrens Finhed. Til videre Opmuntring for fiint Spind, vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linnet=Spind, ei under tolv Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som konkurerer, kun imellem sig selv bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priis=Spindet maae være indleveret inden November Maaneds Udgang dette Aar. 28. Det er be kjent, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder, i Jylland haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele og tilveiebragt sig megen Berømmelse ved deres flittige Strømpe=Strikken eller Binden, det første i Henseende til Uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei alene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provinser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange Vinter=Aftener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsetter Selskabet følgende Premmer for linnede Strømpers Strikning, nemlig: Forden Huusfader eller Huusmoder blant Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie=Listes Bekjentgiørelse beviisligen forarbeider de beste og fleste linnede Mands=Strømper, finere end nu sædvanlige og af dobbelt (ikke enkelt) Garn, ikke mindre end et Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For nest beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. For neste Sort, ligeledes, 6 Rdlr. Forneste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer=Strømper paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af dobbelt Garn, ikke mindre end et Dosin, 8 Rdlr. For nest beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For neste Sort derpaa, 4 Rdlr. For neste derefter, 2 Rdlr. For beste Børne=Strømper, af forskjellige Størrelser, finere end nu sædvanligen og af dobbelt Garn ikke mindre end et Dosin, 6 Rdlr. For nest beste Sort, 4 Rdlr. For nest paa følgende 3 Rdlr. For neste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere, kan konkurrere for samme Mængde som Bønder. Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig: to Dosin eller 24. Par. Premierne udsettes særskilt: 1) for Nørre=Jylland, 2) for Sønder=Jylland eller det Slesvigske. 3) for Sielland og Fyn under et. Til enhver Sirkel regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling. Den første Premie for hver Sort Strømper eller de trende høieste Premier for hver Æsknings=Egne udsettes atter for hver især dobbelt, nemlig: for Mandfolk og Fruentimmer hver for sig; dog i Sammenligning: saa denne Premie ikke af Mandkjønnet i samme Egn kan vindes, naar Qvindekjønnet sammesteds overgaaer det i finere Arbeide ved Strømper af samme Sort. Men naar høieste Premie derimod tillige kan vindes for Mandfolk Strikning forhøies den med 2 Rdlr., efterdi Selskabet især ønsker at opmuntre dette Kjøns Lyst i ledige Timer til ommelte Flid. De øvrige Premier vindes vel i Samæskning af begge Kjøn efter enhvers Fortjeneste mod hinanden; dog med den Forskiel, at naar Premie tilkjendes for Mandfolks Strikning, tillægger Selskabet. det endnu 1 Rdlr. til Forhøielse. Jnden Oktøber Maaneds Udgang 1779 maatte Æskningerne være indløbne. Med samme maae følge et Par Strømper, franko af det Slags som Premie æskes for, og troeværdige Attester af Stedets Præst, og Egnens Strømpe=Handler, eller andre bekjendte Kyndige i Mangel af dem, som gotgjøre, at den Mængde, hvorfor Premie fordres, virkeligen var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af een Familie eller eet Huus; at det er skeet af Mandfolk eller Fruentimmer, eller begge tillige; at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige, at Arbeidet er gjort i Aften=Timer eller paa anden beleilig Tid, uden at være Agerdyrkningen til Hinder, uden hvilke Omstændigheders nøiagtige Anførsel Attesterne ikke vil komme i nogen Betragtning. Heraf indsees altsaa, at een og samme Familie kan vinde flere end een Premie, nemlig, baade for Mandfolk= og Fruentimmer Flid, ligesom for Strømper af ulige Sorter. Dersom nogen Proprietær eller anden anseelig Mand, paa Landet maatte vise sig saa ædelmodig at see Selskabets Hensigter heri opfyldte, enten ved gode Raad eller ved Opmuntringer eller anden berømmelig Omgang med de res Underhavende til Befordring af denne Flid; saa vil Selskabet gjøre sig en merkelig Fornøielse af at belønne saadant med Medaljer efter enhvers Fortjeneste, naar det derom underrettes. Samme tilsiger Selskabet og den eller de Kjøbmænd i Kjøbstæderne, som paa en merkelig Maade gjør det let for Almuen, at den til beleilige Tider i smaae Mængder og for billige Priser, kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs (indenlandsk, især naar den er god, eller fremmed) som man til de fine Strømper finder at være fornøden. Disse Premier udsettes og for Aaret 1780, ligesom Selskabet oftere vil igientage disse samtlige Premier, og naar det seer at det nytter, med Tiden udsette dem for Uldstrikningen efter Omstændighederne, samt ogsaa, om det skulde gjøres nødig, strekke dem til Norge. 29. For den største Mængde af de beste Houers gjorte her i Landet, i Herding og Dannelse, lig de engelske, tjenlige til Plantasie=Bøng for Kolonierne i Vestindien. For den største Mængde, ikke mindre end ti Dosta, Selskabets mindre Guld=Medalje, eller 500 Rdlr. Forde nest beste, ligeledes ikke mindre end ti Dosin, 25 Rdlr. Ved Forfærdigelsen maae lagttages: 1) At Herdingen, er saaledes tempereret, at Honerne hverken springer eller lægger sig, naar de i Arbeidet treffer paa en steenig Grund. 2) At endeel af det forlangte Priis=Arbeide er af adskillig Størrelse, til Voxnes saavelsom Halvvoxnes Brug. 3) At det indsendte er stemplet med Fabrikens eller Mesterens hele Navn, Tilnavnet i fulde Bogstaver, 4) At Priis=Arbeidet fremsendes uden Anstrygning. 5) Priserne, som Mesteren eller Fabriken kan forfærdige dem ligesaa gode for i Mængde, maatte tillige skriftligen meldes, og en troværdig Attest medfølge, at Arbeidet er forfærdiget her i Landet. Premien maae æskes indtil Oktober, Maaneds Udgang 1779, ved Prøvers Jndlevering og det hele Qvantums Foreviisning, naar Selskabet det forlanger. De som eengang haver vundet Premie kan ikke oftere til Samæskning indfinde sig. 30, For norske Træe Kar beviislig gjorte af danske eller norske Undersaatter, samt medførte til Sal i Kjøbenhavn, udsetter Selskabet. følgende Premier, For den største Mængde og beste Sort, ikke mindre end 1000 Rdlrs Verdie 50 Rdlr. eller Selskabets mindre Guld=Medalje. For den nest beste og største Mængde, ei mindre end 500 Rdlrs. Verdie, Selskabets større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Verdien maae bevidnes fra vedkommende Øvrighed paa det Sted, hvorfra Udforselen skeer. Premien æskes indtil Oktober Maaneds Udgang 1779. Troværdige Beviis, at Karrene, hvorfor Premie fordres, ere gjorte af kongelige Undersaatter, maae tillige medfølge, og indsendes inden October bemelte Aar. Selskabet udsetter samme Premie for Aaret 1780. 31. At Sælhundenes Mængde omkring de danske Strandbredde, især imellem Øerne, er Fiskeriet; til merkelig Afbræk, er noksom bekjent, ligesom at deres virksomste Ødeleggelse kunde blive Fiskerierne og de Fi skende til betydelig Fordeel. For derfor, saa vidt Selskabet mueligt, at befordre dette sidste, udsettes følgende Premier, For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab beviisliggjør for Selskabet, paa en eller anden Maade, med Garn, Harpuner eller andre Jnstrumenter at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen om Vinte teren, at regne fra denne Premie=Listes Bekjentgjørelse til Medium November 1779, udsetter Selskabet følgende Premier, For et Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Sælhunde, eller 100 smaae og unge Dito, Selskabets mindre Guld = Medalje eller 500 Rigsdaler. For den neste Mængde ikke mindre end 40 store eller 70 smaa, Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den nest største Mængde, ikke mindre end 25 Stykker store eller 40 smaa, Selskabets mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae medfølge, Premie=Læstningen, at den angivne Mængde er fanget af Vedkommende efter Premie=Materiens Forskrift, og ikke af andre de Premiræskende overladt, for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver veed at benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falder af Sælhunden, deels ved at vinde den største Mængde Tran mueligt i Forhold til Sælhundenes Antal, Størrelse og Egenskab; til hvilken Ende enhver, som æsker bemelte Premier, desuden maae angive og beviisliggjøre, hvad Tran han haver vundet, eller hvad Skind han enten haver, vel bevarede, i Behold eller afsat, samt hvorledes og for hvilke Priser begge Deele ere solgte, hvortil desuden vil føres af hvad forskellig Art Sælhundene ere, da nogle, skiønt deres Størrelse er lige, giver ulige Mængde af Tran, paa hvilke samtlige Omstændigheder Selskabet vil see ved Premie=Tilkjendelsen. De Proprietærer, Forpagtere, Jagt= og Strand=Betjente, eller andre, som understøtter og bidrager til, at ovenmelte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortjen ster eller ved Belønninger i Medaljer, erklære sin Opmerksomhed. Premie=Æskningen med tilhørende Beviser og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende, indsendes til Selskabet, til Midten af November Maaned 1779, eller i det seeneste inden samme Maaneds Udgang. 32. Som man og haver erfaret, at Grønlænderne ikke saa nøie paapasser deres egen Fordeel ved at lægge sig efter den fordem saa meget vigtigere Sælhunde=Fangst, som samme er en af deres visseste og meest fornødne Næringsveie, saa udsetter Selskabet følgende Premier, For den indfødte Grønlænder, som med egne Garn fanger de fleste Sælhunde, ikke mindre end 12 Stykker, 6 Rdlr.; for neste Mængde, ikke mindre end 8 Stykker, 4 Rdlr.; for den nest derefter ikke mindre end 5 Stykker, 2 Rdlr.; og for den nest derpaa, ikke under 3 Stykker, 1 Rdlr. Selskabet vil ved Premie=Tilkjendelsen tillige tage i Betragtning den Leilighed, som i Henseende til lokalle Omstændigheder ved Kolonierne maatte giøre Fangsten lettere eller vanskeligere, ligesom den Fangendes Evne og Vilkaar, samt Fliden og Vindskibeligheden han har anvendt i Forhold derefter, hvilket derfor maatte anføres i de Attester, som fra Kjøbmændene, Præster eller andre troværdige, Personer der paa Stederne indsendes til Selskabet om den heele Fangst inden November Maaneds Udgang 1779. Premierne udsettes fra dette Aar at regne for trende paa hinanden følgende Aaringer, og maae det tillige være de, som første gang æsker Premien, nemlig i dette Aar 1779, tilladt under et at beregne deres Fangst baade for Aaret 1778 (efter forrige Aars Liste, og for det iværende. 33. Da man ligeledes veed, at Grønlænderne ikke ere saa paapassende i Henseende til at anskaffe sig den fornødne Vinter=Forraad imod muelig Mangel, som det vel var at ønske, at de maatte være, saa udsetter Selskabet følgende Premier, For den indfødte Grønlænder, eller grønlandske Familie, som enten haver viist sig meest vindskibelig i at fange de saa kaldede Angmarset eller Lodder (smaae Fisk, til eget Huusbehov, eller som af egen Fangst haver forskaffet sig i Forhold til egen Fornødenhed, den største Mængde af tørrede Helleflyndere, samt tørred Kjød til Vinterføde, enten i Henseende til een eller fleere af disse Fornødenheder tillige, For den største Mængde heraf, 5 Rdlr. For nest følgende, 4 Rdlr. For neste derefter, 3 Rdlr. For neste derpaa, 2 Rdlr. For neste endnu, 1 Rdlr. Fisken vil beregnes efter Tal, og de øvrige Sorter efter Vægten. For det heele, hvorfor Premie æskes, maae medfølge troværdige Attester, ligesom for nest forrige Premier, og vil de lokaale Omstændigheder, og enhvers Evne, Flid og Vindskibelighed ved det heele komme i nøieste Overveielse ved Tilkjendelsen af Premierne. Premierne æskes i Aar 1779 paa samme Maade som nest forrige, og giøres Regningerne ligeledes i første Fald for forrige Aar medberegnet, og udset tes for 3de Aar. For begge Priismaterier erlægger Selskabet Betalingen, ligesom Premierne vindes, til den kongelige Direction for den grønlandske Handel i Penge, hvilke den igjen i Handelsvare lader Vedkommende udbetale. 34. Da det øverflødige Vand paa mange Steder i Ferøe gjør største Skade især paa Engene, hvorved ei alene sammes naturlige Produkter forringes, men endog Faarene, som ere Landets Styrke og Rigdom, lider meget, ja tildeels af en saa kaldet Vatersoet bort døer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bød paa dette store Onde, alene ved at aflede Vandet ved tilstrekkelige Grøfter, saa udsettes følgende Premier, For den Odels eller Kongs=Bonde i Ferøe, som fra denne Listes Bekjentgjørelse indtil Efterhøsten 1780. graver de fleste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne og tjenlige Afledning fra Agre, Enge eller Myrer, For den største Mængde 30 Kroner. For den neste 16 Kroner. For den neste 12 Kroner. For den følgende 8 Kroner. Og endelig for den nest følgende 4 Kroner. Udi Attesterne, som maatte være nøjagtige og paalidelige og sendes med Høst=Skibene 1780, ventes fuldstændig Efterretning ei alene og Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, samt om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar flere Lodsejere, hvis Navne og Antal i Attesterne tydeligen maae meldes, med forenede Kræfter arbeider herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og tilsammen een Premie, som da bliver at deele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet. En 35. For den Bye i Aastrup Sogn under Carls felts Gods paa Falster, hvis Rug=Sæd hidindtil merkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vikker, sen Art meget skadeligt og der i Landet mere og meere overhaand tagende Ukrud, og som herefter saaledes lægger Vind paa at udrydde samme, deels ved at anskaffe sig reen Sæde=Rug, deels ved at udlage dette Ukrud af Agrene, ifald det enten skulde have indsneget sig i SædeKornet, eller ligge forborgen i Gjødningen eller Jorden, at der i den heele Byes Rug=Mark ikke findes nogen Polsk Vikke, paa den Tid de blomstrer, nemlig i Julii 6) Disse Premier udsettes af Herr Etatsraad Wilhelm August Hansen. Maaned 1779, udsettes en Premie af 20 Rdlr. Forat kunde nyde Deel i denne Premie maatte hver Mand i Byen i det mindste have faaet 2 Tønder Rug. Premien æskes inden 1 November 1779. () 36. For den Gaard, eller Huusmand i Lister Provstie i Norge, som indeværende Aar avler, og til at kunde spindes, tilbereder den største Mængde Liin eller Hør, udsettes en Premie af 20 Rdlr. Prøver af Hørren, ikke mindre end 4 Pund, maae indsendes til Selskabet inden 31 December 1779, og da Hørrens Godhed fornemmelig ved PremieTildømmelsen vil komme i Betragtning, saa maae den, som indsendes til Prøve alene være vel brudt, men ikke heglet; ligesom Premie=Æskningen maae være geleidet af troeværdige Attester, der bevidner saa vel Mængden af den avlede Hør, som Prøvens Overeensstemmelse med den øvrige Avl. Huusmænd kan konkurrere med den halve Deel mod Gaardmænd. (a) 37. For den Bonde eller Bondebye i Dannemark, som først foreviser Selskabet. Prøver af velbrændte Steen, efter den af Hr. Pastor Dyssel til Selskabet indsendte Afhandling om Teglbrænderie, hvilken og af Selskabet bliver uddeelt, et Sølv Beger af 8 til 10 Rdlrs Verdie. Attest om Jndretningens Overeensstemmelse med bemelte Forslag, samt om Prøvernes Rigtighed, maae meddeles af Præsten paa Stedet eller andre troværdige Kyndige. Prøver og Attester maatte indsendes inden Udgangen af Aaret 1779. Efter Selskabets Order. C. Martfelt,