JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Rygtet sagde i Paris at Admiral Roussin var ankommen til Toulon. Londonner-Blade mene at der slet ikke længere kan være Tale om et selvstændigt tyrkisk Rige i Europa, og at Spørgsmaalet egentlig vil blive, hvo der skal være Portens Efterfølger i disse skjønne Lande; og de faae da det Resultat ud, at Engelland ikke kan have Noget imod, at Rusland bliver det: thi Engelland maa langt hellere see, at Rusland strækker sig ud imod Syden, end imod Østen; Rusland vil have dobbelt Anledning til at holde Venskab med Engelland, naar det har to, saa let saarelige Punkter, som Petersborg i Norden og Constantinopel i Syden; og endelig, jo flere de russiske Søhavne blive i Europa, desto flere blive ogsaa Berøringspunkterne for Handelen imellem denne Magt og Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Den pyrenæiske Halvs. Ministerforandringen har foranlediget et nyt Opløb i Madrid, hvorved det ikke blev ved Støien og Skrigen, men kom til et blodigt Haandgemæng imellem de kongelige Frivillige og Dronningens Tilhængere, som under Raabene, "Leve Don Carlos!" og "leve Dronningen." toge saa alvorlig fat paa hinanden, at der bleve 7 Døde paa Pladsen og 20 bleve saarede. Hele Militæret var derfor under Vaaben, stærke Patrouiller gjennemstreifede Gaderne, og hele Madrid havde Udseende af en belei3 ret Stad. Jøvrigt vidste man ikke, hvad man skulde tænke om Sagerne: man kunde ikke rime det sammen, at paa den ene Side Don Carlos, paa den anden Grev Punnourostro er bleven forviist; ei heller, at paa samme Tid, som Ministeriet er omdannet i carlistisk Aand, ere nogle Dusin carlistiske Officerer bortfjernede og skikkede til Mallorca, hvilket Sidste man saa meget mindre kunde begribe, som Hr. Jeg alvorlig havde fraraadet det. - D. 29de f. M. vare Don Carlos og Don Sebastian ankomne til Lissabon, hvor Alt var øde og sørgeligt. De sidste Efterretninger fra Hæren vare fra d. 24de. D. Miguel var endnu med sin Stab i Braga; Hæren var deelt i tre Divisioner, af hvilke den ene stod nordlig for Oporto, den anden imellem Staden og Kysten, den tredie ved Villanova. Oporto var rigelig forsynet med Levnetsmidler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn. Dagen fra den 3de upril har den glædelige Anmeldelse: at Hs. Majestæt, Dronningens Sundhedstilstand (hvorom Rygtet i nogen Tid havde vakt Bekom ring) bedrer sig fra Dag til Dag, og alle Tilfælde, som kunde ansees betænkelige, ere hævede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Den kongelige danske Generalconsul i Tanger, Hr. Geheimelegationsraad Carstensen, er af H. M. Keiseren af Østerrig bleven udnævnt til Keiserlig Kongl. General Agent i den nævnte Stad. (Kbhv) Ogsaa Kbhvn, har nu den ubehagelige Gjæst La Grivpedhiemsøgt, og vilde man domme efter Alle dem, der troe sig givne i dens Vold, vilde snart intet Huus, ja knap nogen Familie i den hele Stad være fri. Enhver nok saa ubetydelig Forkjølelse, en Smule Hovedpine, Hoste eller Snue, beæres strax med Gjæstens meere fornemme Navn - kort La Grippe er ogsaa her bleven den herskende Modesygdom. La Grippe, eller som den ogsaa kaldes. Jnfluenza, avles ved atmosphærisk Jndvirkning, udbreder sig hurtigt; men medfører ingen Livsfare, naar ikke særdeles ugunstige, overordentlige Tilfælde komme til. Hvad de ydre Phænomener og Somptomer angaae, under hvilke den optræder, saa høre de alle til dem, der ogsaa sædvanlig forekomme ved Catharalfebere. Man antager en høiere og en ringere Grad af denne Spadom. En betydelig Mathed under den høiere Grad lagttages alene som det Tegn, der ikke bemærkes ved de sædvanlige Catharralfebre. Under den ringere Grad af samme viser sig en mild Feber, som bebuder sig ved Kulde og en kan ringe Hede, Smerte i Lemmerne, Tunghed i Hovedet, mild Snue og Uldt Hoste, og som kun holder der Syge faa Dage sengeliggende. Den høiere Grad af Sygdommen fremkalder stærk Hovedpine, Øinene blive røde og fugtige og ere omfindtlige for Lyset. Hosten er qvælende, især i Begyndelsen, da den er tør, Snuen er stærk, Smerten i Lemmerne, især i de første Dage, meget heftig; Feberen betydelig; hos unge Personer og Børn vise sig ikke sielden Deelirier, sparsom Urinafgang, Standsning i alle Udtømmelser. Under den mildere Grad indtræder paa den tredie Dag en betydelig Lindring af Feberen ved Sveed, Hosten løsnes, Hovedpinen og Smerten i Lemmerne forminskes burtigt, og i nogle Dage er Reconvalescenzen skredet saa vidt, at Patienten allerede igjen kan overtage lette Forretninger. Under den høiere Grad vedvare Tilfældene, dog med formindsket Feber, indtil den 7de, høist den 9de Dag, og derpaa gaaer Helbredelsen, dog langsommere, for sig. Hidtil kiender man endnu intet Tilfælde, hvor Sygdommen har varet længere, eller havt et værre Udfald. (Af Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Sjællands lærde Biskop, Hs. H. Hr. Dr. og Professor P. E. Müller, har udstedt en Anmeldelse af en ny Udgave af Saronis Grammatici Historia Danica. Forlaget af dette Værk, den danske Middelalders vigtigste literariske Monument, har Eieren af den Gyldendalske Boghandling, (Veile A.,Hr. Sekretair Deichmann, overtaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Vor Oehlenschlagers yndede tragiske Drama: "Tordenskjold er i disse Dage udkommet fra Pressen. Ligeledes er udkommet: "Oehlenschlagers Tragoedier, 6te Deel som indeholder: Tordenskjold og Carl den Store, (Khv.,J Lnyeste Morgenpost" fortælles, som et mærkværdig Exempel paa Skjøthed i Benene, at der for længere Tid siden paa almindeligt Hospital i Kbhvn. var indlagt en Patient, der ved fortsat Brug af Mereur og andre Qvaksalverier aldeles havde ødelagt sin Helbred, og fornemmeligt foranlediget en Skjørhed i Benene, der næsten syntes utrolig. Ved en Bevægelse i Sengen om Natten havde han saaledes knækket Nøglebenet; ved at gaae paa Gaden, det venstre Skinnebeen; ved et Fald med Krykkerne, da han var cureret, det samme Been endnu engang paa samme Sted, og endeligt 3 Tommer over dette Sted, ved at trække en Strømpe paa. Ligeledes knælkedes Underkjæver paa høire Side, da han vilde tygge en Brødskorpe. Uagtet disse mange Beenbrud og Patientens øvrige jammerlige Forfatning, er det dog lykkedes Prof. Thal at gjengive ham sin Helbred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
J Kiel blev 26de Marts en Haandværksvend angre den af de naturlige Kopper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Smeden Meisner i Aarhuus falbyder: en smalsporet Fragtvogn med 6 Hjul, hvorpaa er kjørt 6000 Pd. - smaae Mile i 3 Timer med 4 simple Heste og een Kudsk, hvilken Vægt ellers udgjør 4 Læs, altsaa behøver 8 Heste og 4 Kudske. Vognens Anskaffelse vil omtrent koste saameget som tvende af vore almindelige Arbeidsvogne, hvortil den i alt Fald meget let lader sig omdanne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Under Meddeelt læses i Viborg Samler: "Her i Viborg faaes d. 21de Marts Kl. imellem 9 og 11 et sieldent Naturphænomen. Det viiste sig som en lysende Bue paa den sydlige Himmel; dens høieste Punct over Horizonten, hvorpaa den støttede sig var omtrent 70 Den strakte sig fra Øst til Vest og havde en pragtfuld, forrig, lyseguul Farve; den var af Bredde noget større end en Reanbue. Vi havde den Aften Nyemaane, temmelig stærk Fost og fuldkomment klar Luft. Da denne Bue omtrent Kl. 10 begyndte at svinde, tog dette sin Begyndelse i den østre Ende og forplantede sig mod Vesten paa den mærkelige Maade, at den deelte sig i lutter smaa Stykker, der dreiede sig paa tværs, hvorefter disse særskildte Stykker efterhaanden forsvandt. Kl. 11 var Jntet mere at see. - (Mærkeligt er det, at man i Sverrig i Linkjøbing og Omegn har havt et fuldkomment lignende Natursyn d. 13de Marts.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Veile. Forhenværende Apotheker og nuværende Eier af Gjæstgivergaarden her i Byen, Hr. Lassen, har, efter flere Experimenter, opfundet en Komposition, som, ved at stryges paa Træ, gjør dette skikket til i lang Tid af modstaae Jldens Jndvirkning. Anstillede meget heldige Forfog med denne i Jldebrandstilfælde, især for Bygninger, saa vigtige Opfindelse have foranlediget Brandinspekteuren, Hr. Dalaas, at indberette samme til det Kongl. (Veile Av.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Danske Kancellie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Ledigt Embede. Vridsted og Flye Sognekald i Viborg Stift, 200 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Kjøbenhavns Børs Cours d. 12te April. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Norske Speciesedler 153 a 153 enhalv Rbd. AVIIISSkMETS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Placat. Mandagen den 13 Mai næstkommende Formiddag Kl. 9 bliver i Gaardmand Morten Termansens Gaard i Nørfardrup ved offentlig Auction bortsolgt de til bemeldte Gaard henhørende Jorder der staae for Hartkorn 8 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdk 1 entrediedeel Alb. saaledes som samme nu ere afsatte i Parceller, hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Underretning. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Ribe den 17 April 1833. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Ved Døden er den 6te April sidstleden afgaaet EnkeProvstinde Anne Kirstine Petersen af Balle i Bræsten Sogn og hendes Boe taget under Skifterettens Forsegling. Ved at bekjendtgiøre saadant til Efterretning for den Afdødes fraværende Arvinger, tilføies derhos, at Aabning og Registreringsforretning vil blive afholdt i Boet Løverdag den 11te Maj førstkommende Formiddag Kl. 10. Herredscontoiret i Weile den 12te April 1833. Hersleb,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skipper Søren Winthersen af Fanøe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og bevise deres Fordringer. - Tillige bekjendtgjøres for alle Vedkommende at en Samling i Boet afholdes paa Øens Tinghuus Mandagen den 3 Juni førstkommende Formiddag Kl. 10. Fanøe Birks Skifteret den 6 April 1833. Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jep Anthoni Hansen og efterlevende Hustru Anne Anthonisdatter af Sønderhoe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og bevise deres Fordringer. Tillige bekjendtgjøres for alle Vedkommende, at en Samling i Boet afholdes paa Øens Tinghuus Tirsdagen den 28 Mai førstkommende Formiddagen Kl. 10. Fanøe Birks Skifteret den 6 April 1833. Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Laust Svens sen og efterlevende Hustru Anne Jensdatter af Fan. ve indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og bevise deres Fordringer. - Tillige bekjendtgjøres for alle Vedkommende, at en Samling i Boet afholdes paa Øens Tinghuus Onsdagen den 5 Juni færstkommende Formiddagen Kl. 10. Fanøe Birks Skifteret den 6 April 1833. Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Onsdag den 8de Mai d. A. om Formiddagen Kl. 10 bortsælges ved offentlig Auction den Gaardmand Peter Jensen Dysse i Brenstrup hans Concursboe tilhørende Fæstegaard samt dertil hørende Parceller bestaaende tilsammen af circa 100 Tønder Qvantitet. Auctionsconditionerne kan i Forveien indspiceres i Justitiariatet. De Lysthavende behage at indfinde sig, med behørig Caution forsynet, til benævnte Tid i Concursgaarden. Haderslef udi Gramm og Nübbel Justitiariat, d. 4de Schrader. April 1833.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-16
Prøver af moderne Tapeter ere til Ud C. G. valg, hos Chr. Gjørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
aller Kongelig naadigst. privilegerede. CitsAlder Adresse og Avis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar, og Hertugdømmene. No. 32. Fredagen den 19de April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Frankerig. Den mod Tribunen anlagte Sag kom d. 8de atter paa Bane i de Deputeredes Kammer og var baade denne og de to følgende Dage udelukkende Gienstanden for Forhandlingerne, hvilket har givet Anledning til den bemærkning, at Kammeret, hvem det næsten stedse har manglet paa Tid til at udarbeide de Love, som i Chartet ere lovede, og som Nationens materielle og intelettuelle Jnteresser bydende kræve, dog har god Leilighed til at beskjæftige sig med sit eget dyrebare Jeg. Den første Dag vare Debatterne, om end levende, dog anstændige. For Commissionens Andragende talede Petit, Pataille, Remusat, Lemercier og Dumont; imod samme hævede sig Larochefaucault, Salverte, Laurence, Thouvenel, Bertrand og Lafavette. Sidstnævnte greb, som en Modstander af enhver Art af Vilkaarlighed, Leiligheden til med det Samme at dolere over at man endnu bestandig holdt en neapolitansk Prindsesse (Hertuginden af Berry) i Fangenskab. "Troe J hende, skyldig." sagde han blandt Andet, "saa stiller hende for Retten; men ansee J hende ikke for skyldig, saa holder op med at legge Arrestforvarere. Oppositionens Forslag at afvise Commissionens Andragende og gaae over til Dagens Orden, blev forkastet. Den anden Dag vare Debatterne heftige, bittre, skrigende, skjældende, larmende og stormende, og Nationens Repræsentanter fremstillede et kun lidet opbyggeligt Skuespil. Commissionsforslagets Modstandere, for hvilke Jolivet, Berryer, Odilon Barrot, Lafapette, Dupont, Charamaule, Garnie-Pages, Tracy- og Flere vare Ordførere, udrettede imidlertid Jntet ved deres Bestræbelser. Hr. Jolivets Andragende, at Kammeret skulde afvise Sagen og gaae over til Dagens Orden, da dets Værdighed ingenlunde kunde compromitteres ved den saggivne Avissartikel, og da Nationens Tarv gjorde Fordring paa dets Tid, blev forkastet. Hr. Charamaules Forslag at henvise Sagen til Domstolene, blev ligeledes forkastet, og Commissionsforslagets første 8 hvorefter den Anklagede skulde citeres for Kammeret, blev antagen. Derefter debatteredes om Dagen, paa hvilken Hr. Lionne skulde møde for Kammeret, og denne blev bestemt til Tirsdagen d. 16de. Endelig handledes der om hans Forsvarere, og her satte Odilon Barot og Mauguin igjennem, at man tilstedte ham at bruge de Forsvarere, han selv ønskede, nemlig hans Venner, Marast, Tribunens Hovedredacteur, og Cavaignac, et bekjendt Medlem af Folkevenner-Selskabet. Paa denne Dag forspildte Hr. Dupin sin hele Credit hos Oppositionen, og tabte ved den Maade, hvorpaa han ledede Debatterne, den Berømmelse for Apartiskhed, hvormed hans Præsidentskab hidtil har været hædret. Han maatte endog døie to Gange selv at blive kaldt til Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
D. 10de debatteredes om det til Domfældelsen fornødne Antal af Stemmer. Commissionen erklærede absolut Stemmefleerhed for tilstrækkelig: Hr. Merilhou proponerede derimod den ved Jurierne brugelige Fremgangsmaade, hvorefter 3/8 Deel af Stemmerne udfordres til at erklære den Anklagede for skyldig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Det kom atter i denne Anledning til heftige Optrin; imidlertid blev Merilhous Forslag forkastet og den absolute Stemmefleerhed antagen. - Udenrigsministeren begav sig d. 10de tidlig om Morgenen til Ministerpræsidenten og umiddelbart derefter til Kongen. Man vilde vide, at Grev Pozzo di Borgo Dagen forud havde indgivet en Note, i hvilken han erklærede, at den russiske Regjering vilde forlange af Forbundsdagen, at den skulde holde Forbundshæren beredt til at undertrykke de indre Gjæringer i Tydskland. Denne Meddelelse skulde heftig have allarmeret den franske Regjering og bevæget den til at give General Guilleminot befaling til at begive sig til Frankfurt, for at protestere imod denne Beslutning. Dette ansees imidlertid for upaalideligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Tyrkiet. Journal de St. Petersbourg af 7de April indeholder en vidtløftig Artikel om Ruslands nærværende Forhold til Porten, hvorved Adskilligt i de tidligere Efterretninger bliver berigtiget. Man seer nemlig heraf, at da General Murawieff d. 6te Febr. var kommen tilbage fra Alexandrien, og Potten samme Dag havde modtaget Efterretningen om, at Jbrahim havde standset sin Marsch ved Kutahia, blev det allerede d. 8de afgjort ved Underhandlinger imellem den russiske Gesandt, Hr. v. Butenieff, og Reis-Effendi, at den russiske Flaade, som allerede havde lettet ved Sebastopol, skulde løbe ind i Bugten ved Burgas, for faa ledes stedse at være i Beredskab til i paakommende Tilfælde at komme Hovedstaden til Hjælp. Admiral Roussin, som først ankom d. 17de havde altsaa aldeles ingen Jndflydelse paa denne 8 Dage tidligere tagne Beslutning. Flaaden ankom imidlertid den 20de, men vilde, ikke paa Admiral Roussins Forlangende, men iføgle den tidligere Overeenskomst, igjen have forladt Bosporus, dersom ikke Jbrahims nye betænkelige Bevægelser i Lilleasien og Mehemed Alis fortsatte Rustninger havde truet Porten med nye Fraer. Efterretningerne herom havde foraarsaget Porten levende Bekymring og ladet den erkjende Vigtigheden af den russiske Flaades Nærværelse; ligesom de og havde bevæget Keiser Nikolaus til at træffe de videre Foranstaltninger til det tyrkiske Riges Beskyttelse, som allerede ere bekjendte. Den Forpligtelse, som den franske Gesandt har overtaget sig, at sikkre Sulianen Freden, bliver omtalt i den samme Artikel, som Noget, hvis heldige Udfald Rusland maa ønske, da det stemmer ganske overeens med de Hensigter, hvilke Murawieff blev sendt til Alexandria og den russiske Flaade til Constantinopel. Paa denne Maade maae da de tidligere Beretninger om det spændte Forhold, som de orientalske Anliggender havde frembragt mellem Rusland og Fankerig, have været upaalidelige, og en stor Deel af det Forviklede i disse Forhold bliver derved klaret; Hiin Artikel slutter med den Efterretning, at Keiseren af Rusland har overdraget sin Minister i Constantinopel at afgive den bestemte Erklæring, at den til Sultanens Hjælp ankomne Flaade og de i samme Øiemed afsendte Tropper skulle blive i den af dem indtagne Stilling, indtil det Øieblik, da Jbrahim har rømt Lilleasien og er gaaet tilbage over Taurus, og Paschaen af Ægypten har indvilliget i de af Porten foreslagne Fredsbetingelser. - Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 24de Marts, var det franske Krigsskib med Adm. Roussins Adjutant, Hr. Olivier, som havde overbragt til Mehemed Ali de af Admiralen opstillede Fredsbetingelser, kommet tilbage med den Efterretning som tilforn er meddeelt fra Alexandrien, at Mehemed har nægtet at underkaste sig disse Betingelser. Med det samme Skib ankom Reis-Effendis Cabinetssecretær, som havde ledsaget Halil Pascha. Sultanen modtog ham strax efter Ankomsten og havde ham hos sig langt ud paa Natten; den næste Morgen, tidlig forsamlede Divanet sig og var endnu samlet, da Coureren afgik Kl. 1 om Eftermiddagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Den pyrenæiske Halvs. J Madrid var d. 1ste April, Alt roligt; men i Saragossa vare Uroligheder udbrudte, som bleve iværksatte af de kongelige Frivillige i Staden, i Forening med dem i Omegnen. De havde derefter under Larm og Skrig trukket sig tilbage til Landsbymenighederne i Nabolaget; alle de Frivilliges Afvæbning var bleven besluttet; Tropper vare udsendte, for at forfølge dem, og man haabede, at Roligheden ikke meer vilde blive forstyrret. - Bladet Albion meddeler under 6te April directe Efterretninger fra Adm. Sartorius. D. Pedro havde, ifølge disse afslaaet Admiralens Fordringer om Sold til sine Officerer og sit Mandskab, om Garanti for Pensioner til de Dræbtes og Saaredes Familier m.m. Admiralen besluttede da at udføre sin Trussel, at gaae til Engelland og sælge Flaaden. Forat forebygge dette, erklærede D. Pedro Sartorius for en Forræder og sendte en Corvette, som skulde følge Flaaden til Engelland, for at anklage ham, hans Officerer og Mandskab for Forræderi; men Admiralen havde sendt to Krigsskibe, for at tage Corvetten. Andre Efterretninger taleom, at en Udsoning havde fundet Sted, at Sartorius, havde faaet Penge og betalt Mandskabet, og at han ventedes med alle sine Skibe til Oporto. Endnu senere Efterretninger fortælle, at han agtede sig af Taj og til, for at maale sig med D. Miguels Flaade. Af de samme Kilder erfarer man, at D. Pedros Hær beløber sig til 22,000 Pd., at D. Miguels var sammensmæltet fra 40,000 til 25,000 Md., at Oporto var forsynet med Levnetsmidler, at Stemningen i Lissabon var meget slet, at 3000 Politisoldater gjennemstreifede Staden i alle Retninger, at henved 15,000 Mennesker fyldte Fængslerne, og at selv i Lissabon, bleve Skibe afladede til Oporto.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. Fredagen den 12te April blev den mosaiske Menigheds nye Synagoge høitideligen indviet. Høitideligheden aabnedes Kl. 10 enh. med den, brugelige herbraiske Bøn: Ma thou; Jnstrumentalmusiken blev ved denne Leilighed, som under heele Høitideliheden, udført af det kal. Kapel, Vokalmusiken af Dillettanter af den mosaiske Troe. Efter Bønnen blev afsjungen den 84de Plalme, under hvis sidste Vers Præsten Hr. Dr. Wolff ber traadte Prædikestolen, og holdt i det tydske Sprog, Jndvielses-Prædikenen, over Pl. 34, 2 - 7. Efter Prædiken blev afsjungen paa Hebraisk den 24de Palme som Jndvielses=Hymne. Paa det 6te Vers (Chor) af denne Psalme fulgte en Pause, under hvilken Thorarullerne, de paa Pergamment skrevne Moses=Bøger, bleve hentede i høitidelig Procession. Det hellige Skab aabnedes i det samme Øieblik Forfangeren degyndte det 7de Vers. Ved Slutningen af Plalmen blev en Thora leveret Forsangeren, som da istemte en Hymne, hvis enkelte Stropher bleve gjentagne og afløste med tilsvarende, af Choret og Menigheden, og imedens Menigheden sang Slutningen af samme, bleve Thorgerne, indsat i samme. Præsten holdt Jndvielsesbønnen, og sluttede med følgende Ord: "So, 2 Gott, verde Dirgeweith und durch Dich gesegnet dieses Haus, dases ewiglich sei von Dir, denn mas Du Herr segnest, das ist gesegnet ewiglich. Erhøre, Herr, og Gott Zebaoth, dies Gebet. Amen." Handlingen sluttedes med den hebraiske Sang: "Du Verdens Drot, Din store Magt, hvornæst Velsignelsen lystes over Forsamlingen. - Den hele Jndvielses=Handling har ganske Præget af den Værdighed og Høitidelighed, som stemme med den religiøse Gienstand for samme. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Den 15de April afbrændte Theatret paa Nørrebroe aldeles. Jlden opkom allerede Kl. 4 om Morgenen, men en tyk Taage gjorde det umuligt, at blive den vaer paa Taarnene for længe efter. Efter den Hurtighed at dømme, hvormed Jlden samtidigen var udbrudt paa flere Steder, er der ikke liden Sandsynlighed for, at den har været paasat; hvilken Formodning ogsaa tidligere indtrufne Omstændigheder, som syntes at tyde paa Forsøg af lignende Art, tjene til at bestyrke. (Berl T. og Khv.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Den renkske Klædefabrik i Neumünster beskjæftiger nu igjen dagligt 220 Personer. En af de unge Renter, der under en Englænders Veiledning har dannet sig til Mekanicus, er som oftest selv istand til, med den største Fuldkommenhed at eftergiøre alle nye opfundne Maskiner, uden at man behøver at forskrive dem fra Udlandet. (Sk. Av.)"Kirkeligt Nyt fra Skanderborg." Under denne Overskrift læses i den nordiske Kirketiende No. 7 et Stykke om den guldbergske Plalmebogs Afskaffelse i Skanderborg, hvori der blandt Mere anføres, at der den 24de Jan. var fra Sognepræsten bleven udstædt en Circulaire, hvorpaa Menigheden skulde tegne sig for denne Forandring; men at de, som ikke eiede Huus og Gaard skulde ingen Stemme have i denne Sag. "Man skulde dog ikke troe, tilføies der: "at det kunde komme saavidt, at kun Huus og Gaardelere maatte have Stemme i en Menigheds Sag. Smaahandler Peder Christensen Nørhvam i Horsens, eder var mistænkt for at have stiaalet den Postfører Mansa i Aaret 1825 frakomne Pengefoustage) er frikjendt for Actors Tiltale i denne Sag, og det Offentlige tilpligtet at udrede saavel Arrest, som Sogsmaals-Omkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Hr Frelsen, som nylig har solgt Ussinggaard ved Horsens, agter sig efter Forlydende til Grækenland, hvor han før har opholdt sig, og for hvilket Land han bær stor Forkjærlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-19
Ved Tallotteriets 1247 Trækning i Altona udkom: No. 28. 29. 70. 65. 21. (Forlangt indrykket.)