JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Den medfulgte Skrivelse var af følgende Jndhold: Naadigste Kronprinds og Herre Tillad i Naade, at en Embedsmands taknemmelige Kone nedlægger for Foden af Fædrenelandets Alter det, der er hendes, og som før har været hende meget kjørt, et lidet Sølv Thee, og Kaffeservice, men som nu, da hun troer, at det kan behøves til en værdigere Brug, har aldeles ingen Værdie for hende, dersom ikke Deres Kongelige Høihed vil naadigst værdige at kalde det en Skjært paa Afteret, til at bidrage et Lidet til at mindske Deres Bekymring for Midler til en ny Flaade. Jeg nærer det glade Haab, at Deres Kongelige Høihed ikke vil forskyde et Offer, som vel er ringe, men som dog aldrig kunde skee meere velmeent. Deres Kongelige Høiheds, naadigste Herres underdanigste. Hedevig Smith.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Scheen d. 6 Nov. I Gaar ankom hertil Skibene Emanuel og Porsgrund kaldede, efter faa Dages Reise, fra Engelland, hjemmehørende i Fjorden. De have været opbragte, men ere blevne frigivne uden nogen Caution, kun paa Grund af, at de i de sidste Tider have ført Ladninger til de Engelske Dokker. Efter Capitainernes Udsigende fortryder det Engelske Ministerium høiligen sin Opførsel mod Dannemark, og ønsker Nationon paa det inderligste Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Skibet Petronelle, ført herfra af Capit. Joh. Blom, bestemt til Bristol, men opbragt til Engelland og senere afgaaet til Bristol med Ladningen, er total forliist paa Downs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Udenlandske Efterretninger. J Madrid er opdaget en Tron-Sammensværgelse. Prindsen af Asturien (Kronprindsen), Vicekongen af Pampelona og flere ere arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Kongen har kundgjort det i en Bekjendtgjørelse, hvori det hedder, at en ubekjendt Haand har aabenbaret ham det uhyre og uventede Anslag, der blev smeddet i hans eget Slot mod hans Person; at hans Liv var hans Efterfølger til Byrde, og at denne har fattet det Anslag, at styrte ham fra Tronen; at han ved at overraske Prindsen i hans Apartement forelagde ham de Efterretninger i Chifre, han havde faaet fra hine Jldesindede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
J Riga ankom d. 11 Novbr. fra St. Petersborg, den befaling: "ikke at tillade noget Skib, hvad Flag, det end maatte føre, at indtage Ladning, og at lægge alle de Skibe, som ikke inden 4 Dage havde clareret og gik til Søes, under Embargo, Dehedder, at der skal foretages en ny - formodentlig Mordbrænder - Expedition, under den berygtede Brand=Capitain Sidney Smiths Anførsel. Den Engelske Regjering har allerede fragtet mange Transportskibe, og S. Smith har havt en lang Conference i Admiralitetet. Man paastaaer, at det Engelske Handelscollegium vil forbyde at Jndførsel af Franske Manufacturvarer og Producter i Engelland. Man kan ikke gjøre sig et bedre Begreb om den nuværende Franske Søhandel end ved at tænke sig de Franske Havnes forskjellige Forfatning. Havnene i det Atlantiske Hav, fra Brest til Bajonne, saavelsom Havnene i Nordsøen, bloqueres mere eller mindre strængt af Engellænderne, der krydse med en anseelig Magt, fornemmelig ved Flietingen, Brest, Mundingen af Loire, Den Air og Girondes Udløb. Deres Hovedøiemed derved er især Flaaderne i Havnene af Rochefort, Brest og Flietzingen, som de ville forhindre i at udløbe. Men de Franske Havnes og Kysters strænge Bevogtning paa de anførte Puncter er overordentlig skadelig for Søhandelen, thi paa Kapere og Kystfarere nær, vover intet Skib at løbe ud. Lykkeligere ere derimod i den Henseende siden en kort Tid Kjøbmændene i Havnene ved Middelhavet; thi siden Begyndelsen af afvigte Foraar, da de Engelske gjor de en Expedition til Constantinopel og siden til Ægypten, have de bortdraget alle deres Krigsfartøier fra Vandene ved Toulon, Genua, Marseille &c. og i det mindste stiltiende givet Slip paa disse Havnes Blocade. Fra den Tid af er Handelen i det sydlige Frankrige kommen i Veiret, og man gjør der allerede igjen Speculationer, der i det mindste ere store i Sammenligning med dem, der gjordes for 4 Aar siden. Selv til Levante, hvor efter det Tyrkiske Ministeriums Foranstaltning i Fremtiden kun Franske Fabricata tør indføres, befragtes Skibe, men som sædvanlig iagttage stor Forsigtighed, for ikke at falde Engellænderne i Hænderne ved Malta og Sicilien. J øvrigt gjør Regjeringen Alt hvad der staaer i dens Magt, for at ophielpe den Levantiske Handel. Ved de nylig føiede Foranstaltninger, at der i hver Havn er udnævnt en Verifications-Commentair, for at undersøge de til Levante bestemte Varer, vil Regjeringen udvirke, at kun udsøgte Varer komme til Levante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Et Schweizer Blad har under Dr. Gal Ophold i Zürich udtrykt sig paa følgende Maade: Hr. Dr. Gall holder nu offentlige Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Hans anatomiske Tilhørere beundre her hans mehaphysiske Jndsigter og hans methavhysiske Tilhørere hans angtoniske Jndsigter, Den Lumpenhed, som i denne Tid styrer de Engelske Avisskriveres Pen, overgaaer næsten al Forestilling. I Garette de la grand Bretagne - som skrives af en leiet og nederdrægtig Emigrant siges under d. 4 Aug., da man i London erfarede den imellem Frankrige og Rusland sluttede Fred, veddede man 5 Guineer mod 100 paa, at Keiser Alexander inden en Maaneds Forløb ikke vilde være mere i Live.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Hvad skal man vel tænke om en Regjering, der ikke allene taaler, men endog lønner saadanne Skurke, for ved dem at drive sine nedrige Hensigter igjennem J Lyon har en vis Thiloir gjort d. 22 Sept. et Forsøg med en Machine, formedelst hvilken han med de største Skibe kan seile imod Strømmen. J 50 Minuter gik han over 600 Fod opad, hvilket er saa meget mere beundringsværdigt, som man ikke kan udrette saa meget med Heste, og endskjønt der gik noget itu deraf, hvis Reparation udfordrer Tid. Han kalder sin Machine Dykker-Flaaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Den under Navn af Stilling bekjendte Sværmer Dr. Jung, som man næsten kunde kalde Tydsklands Hauge, har udgivet et periodisk Skrivt, under Titel af: der christliche Menschenfreund, hvori han reent ud paastaaer, at den yngste Dag vil indtræffe i Aaret 1836. Og denne Mand er Professor i Statslæren ved Universitetet i Heidelberg. Her er altsaa ikke Ordsproget, en Prophet gjelder ingensteds mindre end i sit eget Fædreneland anvendeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Det Keiserl. Russiske Videnskabsacademie har efter den lærde Grev Potockis Forslag, besluttet, at sende et af sine Medlemmer, i historisk og antiquarisk Hensigt til Persien. Expeditionen er over draget til Hofr. Klaproth, som allerede i Aug. har tiltraadt sin Reise, Klaproth har været i China med det sidste Russiske Gesandtskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Paa Seglhuset i Augsburg befandt sig i en Tid af 200 Aar en Ørn af Bronce, der veiede 2, 100 Pund og var meget smukt bearbeidet af den berømte Architect Elias Zoll, som har bygt det derværende prægtige Raadhuus. Den er nu bleven nedtagen og ført til Paris, hvor den skal pryde et offentlige Monument.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Den Beresiniske Canal i Rusland er nu bleven færdig. Den forbinder Dueper med Dung, og formedelst samme det sorte Hav med det Baltiske¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Ryeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Skilderie af Kjøbenhavn. der hersker Femte Aargang. No. 15. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hoeckes Enke Tirsdagen den 1 December, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Hvor meget kunne vi af vor Seller tilregne os selvEn Præken holden i Admiral Gambiers Capel paa Skibet Prince af Wales, Søndagen efter Kjøbenhavns Capitulation. Ben. Hendelige, vise, uforanderlige, Britanniens Guds Due, hvis Øie allevegne seer den Onde og den Gode; du, som har kronet vore Vaaben med Seier og nedstyrtet vor stormægtigste, høimodigste Konges Fiender i Støvet af hans Fødder, Du, som har lagt din Velsignelse i vore Bomber, Grangter og Raquetter; du, ved hvis Bistand vi i mindre end tre Dage have sat Kirker, Fattighuse og Hospitaler i Brand; du, ved hvis Naade og Miskundhed vi have myrdet saa mange hundrede Oldinger, Qvinder og Diende, barmhiertige Fader, skue fra din himmelske Trone ned til dine andægtige, trofaste og taknemmelige Tjenere, der paa denne høitidelige Dag takke dig med rørt Hjerte for din store Godhed. Velsign Georg, hans hele Huus og hans troe Raadgivere: Gambier, Catheart, Canning, Castlereagh, Percewal, Wellesley, Popham og Dunbar. Giv hans tappre Søe og Landkrigere Mod og Styrke til at sætte Stæder i Brand og bortføre Flaader, Indgyd alle andre Stater en blind Tillid til hans Betfærdighed Gor ham til Havets Enehersker og Fastlandets Svøbe, Bessel hans vise Raad med ny Kraft til at udtænke ny Expeditioner, der kunne forherlige Storbritanniens Ære, til at stifte Sammenrottelser, der kunne styrte vore Fiender, til at tænde Krigsluen i fredelige Stater, til at væbne Sønnen mod Faderen, Nationer mod Nationer, Vi have havt umiskjendelige Beviser paa din store Naade i Dannerkongens luende Hovedstad, og de Saaredes Hvinen og Jammerskrig. Uden din Bistand havde vore Bomber og Raquetter kun været af svag Virkning. Vi takke dig her paa denne hellige Dag for din store Hjelp og Naade. O, maatte dog vor Taksigelse være dig til Velbehag. Amen! TertHan gjøre sine Engle til Storm og sine Tjenere til flammende Jld. Psalm. 104, 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Da vi sidste Gang vare forsamlede her, mine andægtige Tilhørere, bade vi alle enstemmigen, at Himmelen maatte skienke vore Vaaben Lykke og Seier. Vi ere blevne bønhørte. Hvilke Nætter have vi ikke oplevet Hvo af eder, mine andægtige Tilhørere, har ikke glædet sig ved de velsignede Virkninger af vore Bomber og Raquetter. Hvo af os har ikke med sammenfoldede Hænder seet det høie, stolte Taarn i Luer, Hvo har ikke med glad Hjerte istemt sin Jubel, da dets trefolde Krone faldt, Men lader os for Alting ikke være hoffærdige, Lader os ikke forfængeligen troe, at det ene har været vort Værk, Lader os betænke, at vi kun ere svage Dødelige, som uden høiere Bistand, aldrig vilde kunne udrette noget: Vel kunne vi ikke negte, at vort vise Statsraad, vore store og vidtberømte Høvdinger, vore tappre Sør og Landtropper have udrettet forfærdelig meget; vel have vi seet de herligste Virkninger af vore kostbare Bomber og havt Aarsag til at beundre vor store Congreves eminente Genie; vel have vil alle fra Generaler og Admiraler, lige indtil Bombardereren og Stykknegten taget den ødelagde Kongestad i Øiesyn, og personlig overtydet os om vore Hænders Gjerninger; men lader os tillige ydmygst bekjende for Herren, at vi uden Forsynets Bistand, som vor Admiral har sagt, ikke havde udrettet saa meget, at det flod i dets Magt at tilintetgjøre Virkningerne af vore Raquetter, om de end i Lugt og Virkning nok saa meget havde lignet Tordenfaldet eller Lynstraalen Lader os huske paa Mændene i den gloende Ovn - paa Daniel i Løvekulen. Med Føie siger vor Text, han gjør sine Engle til Storm og sine Tjenere til flammende Jld. Vi kunne i det høieste kun betragte os som Guds Tjenere, og det vilde være en Forargelse at troe, at det er vor Viisdom, Capperhed og Duelighed, som vi ene have at takke for denne vor Seier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J denne Andagten helligede Time ville vi søge at besvare, m. A. T., det Spørgsmaal: hvor meget kunne vi af vor Seier tilregne os selv 2 Jnden vi gaae videre maa vi undersøge for Sags Retfærdighed, thi Uretfærdigheds Gods hjelper ingen Det er en Almeen sætning i Religion og Moral: "at man er sig selv nærmest. Fra denne hos alle Nationer og til alle Tider hyldede Grundsætning udspringe alle øvrige Moralprinciper ligesom fra en eneste Kilde. Vel siger Skriften: "on skal elske din Næste som dig selv, men det er kun de samme Ord under en anden Form. Det forudsætter langt fra ikke, at man skal elske sig selv mindre end sin Næste, og kan man vel have en nærmere Næste end sig selv, Kongen, vor allernaadigste Herre, har i de sidst henvundne femten Aar, bestandig handlet efter denne Grundsætning. J en Række af Aarhundrede har han altid levet i den bedste Forstaaelse med Dannemark, men da de seneste Tractater have gjort Frankrige saa mægtigt, da han havde hørt fortælle, at Frankrige maaskee kunne faae i Sinde at bemægtige sig den Danske Flaade; da han tillige indsaae, at denne Krigsflaade kunde især i denne Tid være ham yderst gavnlig, saa har han af Nidkierhed for at opfylde hiint Bud, sendt os til Sjælland, for at fordre den Danske Flaade paa den allervenskabeligste Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Inden, og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger, En Baad med nogle Favne Bøgebrænde, hentet fra Esserums Skove, solgte samme i Gaar i Nyhavn for 15 Rdlr. Favnen. Paa Stedet skal Favnen kunne kjøbes for 6 Rdlr. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Det Engelske Blad the Star leverer nu en heel Lovtale over Marquis Wellesley, hvori det hedder: "at man har hans Genie at takke for Expeditionen mod Kjøbenhavn; at hans Adfærd i Ostindien ikke allene bør være fri for Dadel, men endog er beundringsværdig; at han allerede for længe siden havde været udnævnt til Kongens Præmierminister, dersom han ikke havde havt Bagvaskere, og at Ministerne i alle vigtige Sager raadføre sig med ham. Den Danske Læser vil det ikke være ukjert at læse nogle Træk af denne Statsmands Opførsel i Ostindien, som tillige viser hvilke afskyelige Mennesker det Engeske Cabinet har betroet det skjønne Ærinde, at frarane Dannemark sin Flaade. Strax efterat den gamle Nabob af Carnatik i Aaret 1800 var død, indbød Wellesley den Afdødes Søn, et ungt Menneske paa 16 Aar, under Venskabs Maske, til et Besøg. Den unge Første indfandt sig, og Wellesley erklærede nu, at han maatte nedlægge Regjeringen, eftersom man havde opdaget, at hans Fader havde staaet i strafværdig Brevvexling med Tippo Saib. Den unge Prinds, bestyrtet ved denne ligesaa fripostige Anmodning, som nedrige Beskyldning, svarede, at han ikke indsaae nogen Grund, hvorfor han skulde nedlægge Regjeringen, og erklærede Beskyldningen mod sin Fader reent ud for falsk. Men hvad har Wellesley at gjøre? Han lader Prindsen kaste i Fængsel, bemægtiger sig paa det Engelsk-Ostindiske Compagnies Vegne hans Lande og Eiendomme, og efter at han havde ladet ham vansmægte tretten Maaneder i Fængsel, sendte han det Budskab til London, at Prindsen var død. At han ikke døde nogen naturlig Død er meget rimeligt. For nogle Aar siden opstod i Parlamentet den ædle Lansdown, fremstillede hele Sagen i sit hele afskyelige Lys, og fordrede Hevn over dette Umenneske. Men endnu er Sagen ikke afgjort. - Hiin ulykkelige 6 September var denne Wellesley her i Staden, for at udvexle Capitulationen. Anmelderen saae ham ved denne Leilighed. Det er en Mand paa nogle og 40 Aar med et skummelt, magert Ansigt, hvis Træk fuldkommen vidne om, at han er en Mand, der godt kan bruges til slige Forretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Den Elephant, som i Sommer har været at see paa Vesterbro og opholdt sig der under hele Beleiringen, er nu ankommen til Odensee. Men den har havt det Uheld at faae sit ene Been beskadiget af en Bombe Hr. Munthe Morgenstjerne udgiver nu i Christiania et periodisk Skrivt, under Titel af: Politik og Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Stubbekiøbing d. 28 Nov. Man har Grund til at formode, at adskillige Skippere med det første afgaae herfra til Kiøbenhavn med Brænde, i det mindste vil det sikkert skee inden Juul. Mangelen paa adskillige Urtekramvarer, Salt, Sæbe og andre til Huusholdning nødvendige Ting er dog nu for en stor Deel bleven afhjulpen, da flere Kjøbmænd og Landmænd have bragt disse Fornødenheder hid fra Kjøbenhavn over Land, imod igjen at overlade Kjøbenhavnerne Hvede, Smør &c. - Posterne afgaae og ankomme endnu meget uordentligt og aldrig paa de bestemte Dage. J Almindelighed faae vi vore Breve med Estafetter. Det her under Blocaden oprettede Feldtlazaret lader til at blive permanent; i det mindste saalænge Krigen, varer. Dette Lazaret, der har daglig Tilsyn af en Over, og en Underlæge, bestaaer, foruden afFeldtapotheket, af 6 rummelige Sygestuer, en Lig stue, et Værelse til Proviant og et meget stort Kjøkken. De Syge nyde her det bedste Tilsyn og den bedste Pleie, de kunne ønske sig. Maden koges og tillaves paa Lazarettet, og 4 militaire Sygevægtere, under en Overjægers Opsyn, ere ansatte til at opvarte de Syge. De Sygdomme, som have været hyppigst, ere Koldfeber og Gigt, uundgaaelige Følger af det raa og fugtige Efteraars veirligt. Af den Mængde Syge, vi have havt paa Lazarettet, er dog hidtil kun død een af Brystinge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J Christiania er, i Følge Kongel. Befaling af 14 Sept., sammentraadt en Prise=Ret for Aggershuus Stift, der bestaaer af Hr. Capitain F. L. Lassen og Hr. Politiemester Wulfsberg. Politiemester Wulfsberg har nu udlovet en Belønning af 50 Rdlr. for den, der kan opdage den af Christiania Politiearrest undvigte Tyv Erik Lindberg og den med ham bortrømte J. M. Thorsdatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Hr. Provst Lukkes i Kolvereid har under 7 Sept. tilskrevet Biskop Bugge et Brev, hvori han klager over, at d. 1ste f. M. hans Præstegaards øvre Hovedbygning er bleven lagt i Aske ved en Skomagers Uforsigtighed, som uden hans Vidende kogte Beeg i Kjøkkenet. Næsten hele Provstens Bohave er brændt. Fire af har Born og syg af hans Tiender ere i alle Hensender nog ne. Han anraaber sine Embedsorødres omme Deeltagelse, og Biskoppen, som er beredvillig til at modtage ædelmodige Giveres Understøttelse, har ladet det hele Brev indrykke i Trondhjemsavisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
En Gjestgiver J. S. Overgaard paa nordre af Lovisen fore FeCivisse
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Nummedahlseidet har beføiet til offentlig at tage til Gjenmæle mod et i endeel af Nordlandere og Trondhjem udspredt Rygte, at hans hele Huus skulde være opfyldt med en smitsom og farlig venerisk Sygdom, der afskrækker Reisende fra at tage ind til ham, og Kiøbere fra at handle med ham om Trælast. Han har nu ladet sit Huus og sine Folk besigte af tre Læger, og ved samme Leilighed ladet een af Lægerne bevidne, at det Tilfælde, hans ene Kind, der en Tid har været hoven, paa ingen Maade kan ansees for venerisk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J Følge Privatbreve fra Norge for Capit. Jessen, som hidtil har ligget i en Norsk Havn med et Linieskib, nu forladt samme. Han skal i Forveien have sammenkaldt Mandskabet paa Skibet og erklæret det: at han uforfærdet vil møde ethvert Engelsk Skib, som han muengen kunde støde paa, og opbyde alle sine Kræfter, for at hevne de Fornærmelser, som de Engelske have tilføiet. den Danske Flaade og andre Danske Skibe. Han føiede til, at det Skib, som han nu commanderede, skulde i intet Tilfælde kunne tages, ligesaa lidet som dets Mandskab skal kunne gjøres til Krigsfanger, var det end af en overlegen Magt, at han havde besluttet, i yderste Nødsfald at tænde Jld paa Krudkamret og hellere at lade Skibet flyve i Luften end overgive det til Fienden; at det var enhver, der ikke besjeledes af samme Mod til at dele fælles Skjebne med ham, tilladt, at forlade Skibet og vende tilbage. Capitain Jessen havde den Fornøielse, at see hele Mandskabet brænde af Begjerlighed efter at tage Hevn paa de fiendtlige Skibe. Alle svore som een Mand, at ville deele Fare, Lykke og Ulykke med deres Chef. Saaledes besjeler endnu Hvidtfeldts Aand vore raske Sømænd, Ogsaa de to andre Krigskibe, der hidtil laae i Norske Havne, skulle ligeledes være afseilede der fra, og baade Cheferne og Mandskabet ere besjelede af det Mod og den Fædrenelandskjerlighed, der altid har været et Hovedtræk i Danske og Norske Søkrigeres Caracteer. Vi ville meget snart kunne vente Efterretninger fra disse Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Adskillige Engelske Coffardieskibe skulle i disse være komne fra Østersøen og have lagt sig for en er ved Gothenborg. Nogle skulle kun have halv Ladning inde og andre befinde sig i en slet Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Den af J. M. ankom Hr. Fr. Geheimeraad og Statsminister Grev Bernstorff med Gemalinde her til Hovedstaden, og agte at forblive der Vinteren over.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Grosserer Soeletet har underdanigst ansøgt H. K. H. Kronprindsen om, at de af vore Capere hidtil opbragte Engelske Skibe endnu ikke maatte blive condemnerede, efterdi Fienden endnu ikke har condemneret vore til Engelske Havne opbragte Coffardieskibe, og at Caperne indtil videre maatte faae Forstrækning af den Kongelige Casse. Mandskabet af nogle Capere har hidtil virkelig faaet noget i Forskud paa de Priser, det have gjort. Denne Ansøgning maa nu falde bort, da Engelland har erklæret Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J Curhaven er ankommen en Engelsk Paquet baad, under Parlamentairflag, som havde vor tilbagekaldte Charge d'Affaires Hr. Rist om Bord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Det hedder nu atter, at den Engelske Regjering vil anordne en almindelig Fastlands Blocade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Rendsborg, d. 28 Nov. D. H. Prindsesserne Juliane Sophie og Lovise Charlotte ankom her i Forgaars. De toge ind i Dørffs Gjestgivergaard og havde en Æresagt. De spiste til Middag hos Hs. Maj. Kongen, og fortsatte i Gaar tilligemed deres Følge deres Reise til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Angaaende den i offentlige Blade anførte Efterretning, at H. M. vil blive her Vinteren over, vides intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Under 27 Man, er for Hertugdommerne udkommen en Placat, hvorved befales, at alt Forraad af Svovl, skal angives for Øvrigheden. - Under 28de Nov. er ligeledes udkommen for Hertugdommene et Cancellie-Patent, hvorved Caper-Reglem. af 14 Sept. 1807 nærmere bestemmes i Henseende til de Skibe, som passere Øresundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Man vil paastaae, at den nylig afsendte Present Fregat er opbragt til Gothenborg, I Gaar prøvedes paa Amager de Caronader, der have været bestemte til Skibet Christian d. 3de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
I Christiansands Adresse Contoirs Efterretninger læses følgende: Den 11te Septbr. havde vi den haarde Skjebne at see 3de engelske Røverskibe ankomme og ankre i Flekkerøe Havn, for ikke at blive personligen erobret, og for at forekomme, at min Broder og jeg ikke skulde blive brage ombord som Lodser og bekjendte Mænd, tog vi den Resolution ved deres Ankomst at forlade vore Huse. Strax efter deres Ankomst sattes Slupper ud fra Skibene, hvormed de reiste til Castellet og til vore Huse, brækkede alle Dørre, Kister og Skabe i Huset. stykker, røvede og stial Senge- og Gangklæder, Linned, Sukker, Thee, Smaacreature, Provisioner, Kobber, Messing, Geværer, Octanter, Søekort, Skibsredskaber, Seil, Tougværk og Baade &c. &c. Dette Røverie vedblev Natten saavel som Dagen fra den Dag de indkom i Flekkerøe til den 18de de bortseilede. – Vort halve Boe er saaledes bortranet af disse Røvere, Flekkerøe, d. 19 Sept. 1807. A. Kielland. J. Kielland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J Continuation af Anmeldelserne af 27de November og patriotiske Tilbud og Opoffrelser, som skee til Søe Etaten, anmeldes følgende siden skeete, Hr. Kammerherre Morgenstjerne til Gammelgaard tilbudet det Eeg og Ask, som findes i hans Skove, tjenlig til en Canon-Chaluppe, uden Betaling, ifald en maae bygges ved Nakskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Hr. Baron C. U. D. von Eggers offereret uden Betaling 14 Eeger, som ere udseete paa Godset Criseby.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Fransk Bager Casper Martin Müller indleveret en Sølv Theemaskine.