Berlingske Tidende, 1795-10-26
London, den 16te October. Om vor Coffardieflaade, som var afseilet fra Middelhavet, til Engeland, have vi bidrøvelige Efterretninger. Et i Gaar fra Portsmouth indløbet Brev melder derom følgende: "J Morges ankom til Spithead Skibet Jnstina fra Middelhavet. Dette Skib, som er en meget hurtig Seiler, afgifra Gibraltar med den sammesteds forsamlede Flaade, hvis Convoy, under Admiral Linzie, bestod af følgende Krigsskibe: Bedford, Forti ude ogle Tenseur, hver paa 74 Kanoner, Argo paa 44. Juno og Lutine, hver paa 32, og Tiliphone paa 12 Kanoner. Den 7de traf denne Convoy, tilligemed den talrige Toffardieflaade, en fransk Eskadre af 6 Lini skibe og mange Fregatter, 25 Mile fra Cap St. Vincent. Saasnart Admiralen fik Øie paa samme, gav han Skibene Signal til at begive sig bort; men Fienden seillede hurtig til, begyndte Actionen, og afsendte tillige sine Fregatter for at forhindre, at Coffardieflaaden ikke skulde undkomme. Et af Fiendens forreste Skibe bortskiød 1 Mast paa Linieskibet le Censeur, og beskadiget Tougværket. Fregatten Leutine buxerede derpaa Censeur, men maatte eftet 10 Minutter forlade det da fler fiendtlig Skibe nærmede sig. Det franske Skib opgav herpaa den videre Action med Censeur, overlod de andre Skibesamme, og gjorde Jagt paa de 2de andre brittiske Linieskibe, Bedford og Fortitude, hvilke ogsaa bleve bragte til Fegtning, i det endnu 8 franske Krigsskibe sellede til. Commanden en paa det til Spithead ankomne Skib Justina troer, at det har næsten været umueligt, at de brittiske Krigskibe undtagen maaske Bedford have kunnet undgaae. Han er og bange for, at desidste Toffardieskibe ere blevne tagne af de franske Fregatter." - Et andet Bret fra benævnte Skib Justina melder desuden: at adskillige brittiske Skibe allerede, ved dets Afgang fra Flaaden, hardt strøget Seil; at Censeur havde mistet næsten alle fine Master at ogsaa det franske Skib, som først angreb Teisent hard mistet 2 Master, og at de franske Fregatter vare beskjæftigede med at opbringe Koffardieskibene. - Et 3die Brev fra Portsmouth føier endnu til: at den hele brittiske Convoy er bleven taget; men dette er et blot Rygte, som behøver Sekræftelse. - Forresten troer man, at ommeldte franske Eskader er den samme, som for nogen Tid siden udløb under Borgeren Richeryls Commando fra Toulon til en hemmelig Expedition og afseilede fra Carthagena hvor den var indløben, for videre at gaae mod vor Flaade - J Gaar blev en Expresser afsendt fra Admira itetet til Jlle Dieu med den Ordre, at vore der værende 4 Regimenter skulde ufortøvet komme tilbage hertil. - Fælgende er et Udtog af et Brev fra Simonsbay ved det gode Haabs Forbierg den 7de Juli 1795. "Vi ligge for Anker under et hollandsk Fort, og vente hvert Øjeblik, at man skal skyde paa os. Hollænderne synes at være meget resolverte, og man har berettet ot, at de have 10000 Mand ved Haanden, og vente endnu forstærkning. De have drevet alt deres Hornquæg dybt ind i Landet, og ville ikke forsyn os med friske Levnetsmidler; men da vi daglig vente vore Tropper fra St. Helena, saa haabe vi med disse og med Matroserne paa Flaaden at kunne giøre en Landgang. - Fra Madrid meldes, at Chevalier d'Allarte nu er bleven beskikket til Hs. catholske Majestæts Gesandt ved den franske Republik. Han skulde for længe siden have forladt Basel, dersom han ikke havde været beskiæftiget med en Freds=Negotiation fra Hoffet i Nrapel.