JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Bekjendtgjørelser. En dannet Embedsmands Enke med eller uden Børn, som har noget Vist at leve af, kan til 1ste Mai 1827 i en Kjøbstæd her i Stiftet faae fri Bolig, bestaaende af 2de gode Værelser med Kjøkken samt Hauge, det fornødne Jldebrændsel og en Koe, imod at tage Eieren og hans Karl i Kost for en efter Tiderne passende Betaling. De herpaa Reflecterende behage at henvende dem paa dette Blads Contoir, der anviser Søgeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Auctioner. Jfølge foregaaende Udpantning for resterende kongelige og Byens Skatter, bliver de Uhrmager Enge tilhørende og i denne Byes Tillegade beliggende Steder No. 181 og 182 under et opraabt til Bortsælgelse ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Mandagen den 22de Januar) Mandagen den 5te Februar) 1827. og Mandagen den 19de Februar) De tvende første Auctioner afholdes paa Nakskov Raadstue hver Dags Formiddag Kl. 10 og den sidste Auction i de bortsælgende Steder og Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne ere fra 1ste Auctionsdag til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved, saavel til de Lysthavendes som, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Pante-Creditorernes Efterretning. Nakskov, den 21de Decbr. 1826. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Efter passeret Forlig og Jndførsel bliver den Hans Jørgensen tilhørende Eiegdomsgaard i Tjørnebye, uttersløv Sogn, Lollands Nørreherred, Wiisegaarden kaldet, med underliggende Jorder, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdk., opraabt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 23de Januar) Tirsdagen den 6te Februar 1827. og Onsdagen den 21de Februar) De tvende første Auctioner afholdes paa Herredets Tingsted i Nakskov hver Dags Formiddag Kl. 10 og den sidste Auction i den bortsælgende Eiendom om Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom bortsælges, ere fra 1ste Auctionsdag til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved, saavel til de Lysthavendes som, i Overeensstemmelse med Placaten af 2 April 1817, til Pante-Creditorernes Efterretning. Nakskov, den 21de Decbr. 1826. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Jndkaldelse. Med lovligt Aars og Dags Varsel indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 5te Juli 1822. Arvingerne efter her afdøde Jomfrue Dorthea Maria Giørvel Benzon, at møde eller møde lade for mig som Skifteforvalter, for at legitimere deres Arveret og derefter modtage deres Arvepart. Uagtet det ikke formodes, at den Afdøde har ubekiendte Creditorer, indkaldes dog disse mulige, at møde inden samme Tid for at bevise deres Fordringer. Stubbekjøbing, den 5te Decbr. 1826. Rousing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Hos Undertegnede er tilkjøbs: Nytaars 2. M. vers, Gavspil paa Kort, Dito i Foutteral, Lotterispil, Bønnebøger i mindste Format, indeholdende daglige Morgen og Aftenbønner for Børn, med mere. J. Madsen, Bogbinder i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-26
Ved Tallotteriets 1137 Trækning i Altona udkom: No. 43. 85. 13. 7. 76.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs - Efterretninger. at Plad Tyvende Aargang. Nummer 102. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Udenlandsk. Madrid, den 4de Decbr. Den Urolighed, i hvilken vor Regjering befinder sig, formedelst de portugisiske Overløberes Jndfald i Portugal, er overordentlig. Den sparer Jntet, for at formilde Hr. Lamb, hvis Noter hver Dag blive mere truende, og til den Ende har Krigsministeren udstædt følgende befaling: "Enhver constitutionel Portugiser, som ved Jnfantisternes Jndfald bliver gjort til Krigsfange og kommer paa spansk Grund, skal optages paa det Bedste, og det Gjæstevenskab tilstaaes ham, som man er en Undersaat af en venskabelig Nation skyldig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Angaaende de portugisiske Overløberes Operationer, hersker her de meest forskjellige Rygter. Nogle paastaae de tilsomt rykke frem, andre at de ere slaaede af de constitutionelle Tropper og drevne tilbage over Grændsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Lissabon, den 3die Decbr. J Forgaars var almindelig Haandkysning ved Hoffet, i Anledning af Dronning Donna Marie den 2dens Formæling med Jnfanten Don Miguel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Paris, den 15de Decbr. Quotidienne forkynder, at Lissabon den 12te Decbr. er bleven indtaget af de fra Spanien indtrængte portugisiske Flygtninger, og Aaistarque forsikkrer, at Spanien ufortøvet vil erklære England Krig, naar det sidstes Tropper ankomme paa portugisisk Grund. Samme Blad melder ogsaa, at Ministeren for de udenlandske Anliggender har erklæret, at inden kort Tid vil engelske Tropper ankomme og at de allerede ville været der, dersom ikke Hr. Canning havde ønsket at meddele Parlementet denne Forholdsregel, førend han greb til den. Efter Rygtet er der givet Befaling til alle militaire Divisioner paa Grændsen af Spanien, at lade samtlige desponible Tropper afgaae til Fredagen den 29 December 1826. Bajonne for at de derfra ufortøvet kunne rykke ind i Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Den 12te d. M. aabnede Hs. Maj. Kongen Kamrenes Møde med en Tale. J denne tilkjendegav han, hvorledes hans Bestræbelser, i Forbindelse med Rigets Bundtforvandtes, skulde gaae ud paa at standse de i forskjellige Deele af Halvøen udbrudte Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Blandt de Forhandlinger, der vil blive Gjenstand for Kamrenes Virksomhed, nævnes denne Gang et Udkast om Pressefrihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
London, 15de Decbr. Hr. Canning udtrykkede sig i Gaar Aftes, i Anledning af det nye kongelige Budskab, saaledes: "Da Ministerne anbefale Forholdsregler, som kunne foranledige en Krig, saa vare de forpligtede til for Kammeret at forklare de Bevæggrunde, hvorfor de handlede saaledes. Jngen kan mere ønske Fred og mere indsee dens Vigtighed for Europa end jeg, men der gives Tilfælde, hvor man ikke kan handle anderledes end England nu handler, naar Nationalæren er krænket og Tro og Love staae paa Spil. Af alle de Alliancer, som England har sluttet, er ingen saa gammel, ingen saa fast og ingen saa knyttet til vor Histories glimrende Perioder som den mellem Storbrittanien, og Portugal. Vor Allieredes Frihed er truet, følgelig lærer Troskab os hvad vi have at gjøre. J dette Øieblik marschere Tropperne allerede til Portugal." Hr. Canning sluttede med den Erklæring: at han ønskede at undgaae Krig, fordi han frygtede den, ikke for Englands Skyld, som besidder en umaalelig Magt, men for de skrækkelige Følger, som den kunde have for Europa. "Jeg vil," sagde han, "hellere taale Alt, end begynde Krig, naar vor Nationalære, naar Nationens Troskab bliver ubeklikket. Vi gaae til Portugal, ikke for der at herske, ikke for der at dictere Love, men for der at opplante Englands Banner, at ingen fremmed Magt skal trænge sig derind." Times tilføier, at Portugal forsvaredes bedst naar Fienden angrebes directe. Med 10,000 Mand og 1 Million Pd. vil nu udrettes ligesaa meget, som siden med 100,000 Mand og 100 Millioner. Af Hr. Cannings og Grev Bathursts motiverede Takaddresse til Kongen kan man desuden skjønne, at en alvorlig og afgjørende Krig imod Spanien er besluttet. Over Madrid hedder det ogsaa under 3die dennes, at 50 engelske Transportskibe allerede den Tid vare ankomne til Gibraltar, for der at indtage Tropper, som skulle overlades til den portugisiske Regjerings Raadighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Triest, den 5te December. Efter Beretninger fra Smyrna af 3die f. M. krydsede den græske Flaade, 30 Seilere stærk, imellem Samos og Mytilene, og den tyrkiske imellem Scio, Jpsara og Mytilene, uden at den ene søgte den anden. Man var i Smyrna af den Mening, at den saa længe udeblivende ægyptiske Flaade ventede paa en bedre Aarstid for at kunne gjøre Overfarten med mindre Fare. – Paschaen af Ægypten lader opkjøbe meget Tømmer, hvormed han vil bygge en ny Stad paa Deelta, ved Nilens Udløb. – Det er, som det synes, ikke lykkedes den østerrigske Admiral at erholde den forlangte Erstatning af den græske Regjering, som skal have forlagt sit Sæde til Salomine eller Argos.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Rom, den 2den Decbr. Vores Diario indeholder følgende: Jfølge Hs. Maj. Kongen af Frankrigs Jntervention, havde Barbareskerne lovet at respectere det pavelige Flag; desuagtet havde dog den algierske Eskadre den 18de August taget to smaae pavelige Skibe og opbragt dem til Algier. Den derværende franske Consul tog Mandskabet paa samme under sin Beskyttelse. Saasnart Hans allerchristeligste Majestæt var bleven underrettet om det Forefaldne, sendte Allerhøistsamme ufortøvet en Fregat og en Goelet til Algier, for at forlange begge Skibes Løsladelse, som ogsaa fandt Sted den 29de October. Senere Efterretninger forsikkre, at de tillige ville erholde Skadeserstatning, og at det pavelige Flag for Fremtiden vil nyde fuldkommen Sikkerhed for Barbareskerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Den hellige Fader har ladet over 700 Jndvaanere fra Tivoli, som ved Anios Oversvømmelse vare blevne Brødløse, komme til Rom, hvor de blive underholdte paa hans Bekostning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Berlin, den 15de Decbr. J Gaar Morges var Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge saa uheldig ved et Fald, i det han vilde passeret en Trappe paa Veien til sit Arbeidsværelse, at brække sit ene Been noget ovenfor Anklen. Efterretningerne indtil den 19de ere dog i denne Anledning meget beroligende, da det hedder, at Hans Majestæt skal befinde sig temmelig vel og Fodens Hævelse være ubetydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Petersborg, den 9de Decbr. J disse Dage fandt en Duel Sted imellem en Cornet og en Husar=Major, i hvilken den Sidste blev dræbt. Krigsretten dømte Cornetten til Tabet af sin Adel og til Forviisning til Siberien. Hs. Maj. Keiseren har dog, i Betragtning af hans Ungdom, benaadet ham i Henseende til sidste Punct og ladet ham ansætte som Gemeen ved et afsondret caucasisk Troppecorps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Carlscrone, den 30te Novbr. En usædvanlig og uformodet Jndkomst har endeel Fiskere ved Kysten af Medelstads Herred i Aar erholdt ved den rige Fangst af Lax, som de nu dagligen gjøre ved nogle i Havet beliggende Grunde. Laxefiskeriet i Mørrum Aar har desuagtet været meget lønnende, og Vandmangel i bemeldte Aae kan følgelig ikke ansees som Aarsag til fornævnte Laxefangst, hvilken rimeligviis alene derfor ikke for er indtruffen, fordi man hidtil ikke har været opmærksom paa denne Fisk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Adskilligt. Fra Paris hedder det: at en blandt Galeiflaverne i Rochefort stiftet Sammensværgelse er bleven opdaget. Som Beviis paa hvad ufrie Mennesker kan udrette, naar de opflammes af Tanken om Friheden, tjener: at disse Slaver havde fra deres Fængsel gravet en Udgang under Jorden og forsynet sig med Klæder og fornødent Værktøi. Da de opdagedes ventede de kun paa en mørk Nat for at fri dem fra det Slaveaag, der naturligviis var bleven dem forhadt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Lord Cochranes Gemalinde er nu ankommen til Marseille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Efter en Tælling, som den 27de Novbr. blev foretaget i Norge, beløb Antallet af Jndvaanerne i hele Riget sig til 1,050,132. J Aaret 1815 beløb det sig kun til 85,431.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Natten for den 27de f. M. sporede man i Triest en heftig Jordrystelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
J det Würzburgske ere Kornpriserne for kort siden betydelig stegne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Engelske Blade fortælle nu, at de saakaldte danske og nederlandske Hjælpetropper, som deeltoge i det Slag, hvori Ashanteerne lede et fuldkomment Nederlag, ikke bestod i Jndivider af disse Nationer, men blot af Negere, der hørte under deres Establissementers Beskyttelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Reis-Effendi har nylig officielt erklæret, at Porten aldrig oftere vil lade en Græker bestyre noget offentligt Embede, og at den derfor staaer i Begreb med at oprette et tyrkisk fransk Jnstitut, i hvilket tyrkiske Drenge skulle lære europæiske Sprog, for, ligesom i det østerrigsk-orientalske Academie, der her skal tjene til Mynster, at dannes til Tolke og Stats-Embedsmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Jndenlandsk. Kammerherre, Generalkrigscommissair i Danmark og Ridder af Dannebrogen, Carl Vilhem v. Heinen, døde i Odense den 22de dennes. Denne virksomme Embedsmand opnaaede en Alder af 63 Aar og bortkaldtes meget pludseligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Den 13de dennes døde i Paris den berømte Malte Conrad Bruun. Han var født 1775 i Thye, i Jydland, hvor hans Fader, Adolph Christian Bruun, var Proprietair. Han blev 1790 Student, og lagde sig ved Kjøbenhavns Universitet efter Theologie og de skjønne Videnskaber. J Tidsskrivterne Minerva, Samleren, Jris og Hebe, Tilskueren, Nordia o. fl., leverede han en Mængde deels poetiske, deels prosaiske Bidrag, og udgav ogsaa adskillige Smaaskrivter; men ved sin Frihedsaand tildrog han sig en fiskalsk Action efter en anden, indtil han i Aaret 1800 ved Høiesteretsdom af 19de December blev Landsforviist. Fra den Tid af var han boesat i Paris, og erhvervede sig et høit hædret Navn som Skribent, især i det georaphiske Fag. Han nævnes ogsaa som Medarbeider ved Tidsskrivtet Journ, d. Debats. Han døde af et apoplectisk Tilfælde. Sygdommen i Sønderherred paa Langeland har i den senere Tid bortrevet mange Mennesker. jydske Efterretninger" ønsker en Jndsender, at derfor Aalborg maatte blive oprettet et ordentligt Nat politie, som vist neppe Nogen vilde vægre sig ved at yde Bidrag til, naar derved opnaaedes Sikkerhed for Liv og Formue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
J Landsbyerne omkring Aalborg skiftes Bønderne til at gaae Vagt hele Natten igjennem, af Frygt for Jndbrud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Endeel unge Tyveknægte, bestaaende af Lære- og Skoledrenge, ere i denne Tid paagrebne i Altona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Dette smukke Selskab, som ogsaa havde Cammerater i Hamborg, drev deres Haandtering med at afbryde og sælge Metal- og Jern-Zirater af Husene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Det danske Missions-Selskabs ufortrødne Virken for Oplysningens Fremme blandt Grønlands Beboere har allerede draget de bedste Følger efter sig. Ved Missionairen Hr. Kragh, som opholder sig i Grønland, er en indfødt haabefuld Yngling, Withus Frederik Steen holdt, oplært til at undervise sine Landsmænd. Denne Steenholdt, der kun er 18 Aar gammel, er endog kommen saavidt, at han har tilskrevet Missions-Selskabet et dansk Brev, hvori han, iblandt andet, fortæller, at Præsten Kragh har lært ham saavel at skrive Grønlandsk som Dansk og at kjende den sande Gud og Frelserens hellige Lære til Menneskets Sallighed. Paa egne og Landsmænds Vegne takker han Missions-Selskabets Medlemmer, fordi de elsker dem, de aldrig har seet, og ender med: at ville de gode Herrer understøtte ham, indtil han kan blive Lærer for sine Landsmænd, takker han meget. Til endmere Opbyggelse ved Gudstjenesten i Grønland, har Beboerne faaet et Orgel, som de modtog forrige Aar, paa hvilket bemeldte Steenholt nu spiller, efter at han, af en Handels-Assistent Jacobsen, har faaet den i saa Henseende fornødne Underviisning. For denne Organisttjeneste er, for den forløbne Tid, tilstaaet Steenholdt 4 Rbd. og fra 14de Mai d. A. og derefter, 2 Pd. haardt Brød for hver Søn- og Helligdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Jndsendt. Det synes, som om Jndsenderen af det i Stiftsavisen No. 97 d. A. optagne Spørgsmaal: "om en Toldembedsmand, der paastaaer at være bleven tiltalt med fornærmelige Udladelser af en Skipper, er beføiet til at affordre denne en vilkaarlig Mulct o. s. v.", peger hen paa en virkelig Tildragelse. Jndsenderen af dette vil dog ikke troe, at der blandt Danmark mange Told embedsmænd findes en eneste Person, der har saa liden Agt for Lovene og Sands for den Værdighed, med hvilken han bør administrere det ham anfortroede Embede, at han kunne gjøre sig skyldig i en saadan Overilelse, som Spørgsmaalet omtaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
J Toldforordningen 1ste Febr. 1797, §. 91, befales det: "Skjelder nogen en Betient, eller tiltaler ham paa anden Maade med grove Ord i hans Embedsforretninger, eller i Anledning af samme, da skal han derfor bøde 20 Rdlr. til Stedets Fattige." Naar man nu desuden veed, at ingen maa tage sig selv Ret, men enhver skal tale og deele sig til Rette, falder der jo ganske af sig selv, at i omspurgte Tilfælde er Told embedsmanden blot berettiget til at indgive Rapport til vedkommende Authoritet, der skal foranledige Sagen undersøgt pro et contra, og derefter paadømt. Skulde nogen Toldembedsmand understaae sig at handle herimod, maatte han formeentlig ansees som kongelig Mandaters modtvillige Overtræder; thi at ville jus er langt fra at udøve jus, naar Handlingen, der skulle stemple den tilsyneladende Embedsiver, afflerer denne og stiller Manden blot, indsees lettelig. Gestner. Du som med Hyrdefløiten i din Haand Besang Naturen i sin Skjønheds Fylde, Hvis luttrede og blide Digteraand, Saa mangen ædel Følelse vi skylde, O Gestner, Tak for hvert et Øieblik Du lod Naturen til mit Hjerte tale, Naar i de lyse blomsterklædte DaleMed dig jeg blandt de fromme Hyrder gik. Hist er en Bakke smilende og grøn, Hvor udsigt over Egnen sødt fortryller, Der satte jeg mig ofte hen i Løn Og læste dine delige Jdyller, Naar Solen da gik ned bag fjerne Lund, Og Fuglen fang og Rosen stod bedugget, Da har jeg mangen Gang til Himlen sukket: O sang jeg halv saa født som Gesner kun, J Himmellundene, hvor Lysets Væld Sig mellem Evighedens Blomster slynger Hos Overhyrden, nu din blide SjælEn høi Natur i andre Toner synger; Men Mindekrandsen dufter helligt end, Som hænger i de fredelige Skove, Hvor Bækken toner Geszner med sin Vove, Jmens Hyrdinderne omdandse den. Besiæl mig med din ædle Simpelhed! Besiæl hver følende og aandrig Digter, Der stræber til sit store Øiemed, At han som du Naturen aldrig svigter. Hvis nogensinde Nyhed frister mig Min Luth med Nutids Sangtrompet at bytte, Da vil jeg til din Fløites Toner lytte, og, Gestner, jeg mig atter selv blier lig M. F. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 27de December. Hamb. 2 M. - , a vista 225. Species 228, Specier solgtes til 13 Mk. 11 s. Bank-Disconto 5 Procent. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 a 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 Rbs. Tegn. - 4 Proc. kongel. Obligationer (uden Renter) 82 1/2 a 83 3/4 Rbd. Sedl. Dito Dito 74 1/2 i Banco. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 114 1/2 a 115 Rbd. Sedler. - 4 Procents uopsigelige Rigsbank-Obligationer, Renter pr. 6te Januar 90 1/2 a 91 Rbd. r. S. 6 Proc. norsk Laan, ved Hambro & Søn 103 1/2 a 104 i Banco. 4 Proc. Dito nye 92 1/2 a 93 Rbd. r. S. - Asiatiske Actier Rbd. Sedler. - 3 Proc. nye danske Obligationer 59 a 59 1/2 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Bekjendtgjørelser. En dannet Embedsmands Enke med eller uden Børn, som har noget Vist at leve af, kan til 1ste Mai 1827 i en Kjøbstæd her i Stiftet faae fri Bolig, bestaaende af 2de gode Værelser med Kjøkken samt Hauge, det fornødne Jldebrændsel og en Koe, imod at tage Eieren og hans Karl i Kost for en efter Tiderne passende Betaling. De herpaa Reflecterende behage at henvende dem paa dette Blads Contoir, der anviser Søgeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Auctioner. Jfølge foregaaende Udpantning for resterende kongelige og Byens Skatter, bliver de Uhrmager Engel tilhørende og i denne Byes Tillegade beliggende Steder No. 181 og 182 under et opraabt til Bortsælgelse ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Mandagen den 22de Januar) Mandagen den 5te Februar 1827. og Mandagen den 19de Februar) De tvende første Auctioner afholdes paa Nakskov Raadstue hver Dags Formiddag Kl. 10 og den sidste Auction i de bortsælgende Steder og Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne ere fra 1ste Auctionsdag til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved, saavel til de Lysthavendes som, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Pante-Creditorernes Efterretning. Nakskov, den 21de Decbr. 1826. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Efter passeret Forlig og Jndførsel bliver den Hans Jørgensen tilhørende Eiegdomsgaard i Tjørnebye, Uttersløv Sogn, Lollands Nørreherred, Wiisegaarden kaldet, med underliggende Jorder, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdk., opraabt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 23de Januar) Tirsdagen den 6te Februar) 1827. og Onsdagen den 21de Februar) De tvende første Auctioner afholdes paa Herredets Tingsted i Nakskov hver Dags Formiddag Kl. 10 og den sidste Auction i den bortsælgende Eiendom om Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom bortsælges, ere fra 1ste Auctionsdag til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved, saavel til de Lysthavendes som, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Pante-Creditorernes Efterretning. Nakskov, den 21de Decbr. 1826. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Mioler, under Grevskabet HardenbergReventlovs vestre Districts Overformynderie, kan, mod lovbefalet Sikkerhed, strax erholdes til Laans: 131 Rbdlr. 50 Skill. Sedler og Tegn, naar man herom henvender sig til Undertegnede. Halsted, den 23de December 1826. Dous.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-12-29
Tilkjøbs. 3) Hos Undertegnede er tilkjøbs: Nytaars M. vers, Gavspil paa Kort, Dito i Foutteral, Lotterispil, Bønnebøger i mindste Format, indeholdende daglige Morgen og Aftenbønner for Børn, med mere. J. Madsen, Bogbinder i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-01-02
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. paa Stad. Eenogtyvende Aargang. Nummer 1. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten. Tirsdagen den 2 Januar 1827.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-01-02
Nyeaarsmorgen=Qvad. Gud, Du som styrer Himmelen og Jorden Med Fadergodhed i en evig Orden, Dig juble Skabningens talløse Hære Lov, Priis og Ære! Velsign vor Jdræt, at vi Dig kun tjene, Velsign vor Flid, da vorder Brød af Stene, Velsign, og Gud! Enhver som Dig paakalder, Hver Stand og Alder! Lad i Dit Tempel Ordet kraftigt trives, At Hjerterne af Troe paa Dig oplives, Gjør Naadens Lys saa klart, at selv den Blinde Maae Veien finde. Velsign, o Gud! Din høie Kirkes Tjener, At Fromhed han med Jndsigt fast forener, At han tilbeder ikke med de Mange Den gamle Slange. Sign Konger og de Mægtige paa Jorden, Knuus Tyranie og Stolthed med Din Torden, Lad Ordet minde Fyrsterne paa Tronen Om Tornekronen. Naar Skarer sig for Kampens Blodhelt bøie, Da send Din stærke Cherub fra det Høie, At Morderen maae skjule sig forfærdet For Flammesværdet. Styrk dem, som skal for Brødres Velfærd vaage, Naar Søvnen tynger deres Øielaage, Da byd dem ved Samvittighedens Stemme, Sig ei at glemme. Naar Guldets Klang og Verdens Gunst dem lede, Vær Du, o Herre, naadig da tilstede, At de, som daarligen sig fra Dig vende, Din Magt maae kjende. Gud Herre, Du som ved Din Søn forkynder Tilgivelse for hver en ussel Synder, Lad ei Din Naade ham forgiæves kalde, Lad Synden falde, Helten fra Golgatha sit Banner svinger, Jgiennem Himlene Basunen klinger, Høit jubler Skabningen, i Mørkets Huler Sig Døden skjuler. Hvert Væsen sig ved Herrens Naade trøster, Selv Nattens Fyrste sine Lænker ryster, Han skuer haabende dybt i det Fjerne Mod Frelsens Stjerne. O Gud, som styrer Himmelen og Jorden Med Fadergodhed i en evig Orden, Alt hvad der lever gjennem Evigheder Dit Navn tilbeder. M. F. Hansen.