JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Natten imellem den 30te April og 1ste Maji sidstafvigte er tvende for Jndbrud og stort Tyverie hæftede Mænd, formedelst den over den holdende Vagts Skiødesløshed, undvigt at deres Arrest paa Samsøe, nemlig: 1) Jørgen Sørensen, barnfød i Ørling under Hads Herred i Jylland, 31 Aar gammel, at middelmaadig Høyde, rundt Ansigt, sort slet Haar paa Hovedet, rødblakket Skiæg og Øynebryne, samt temmelig føre Been Var ved Undvigelsen iklædt: en firesøllet stumpet Trøye af Ulden og Linnet med hvid Bund, sorte og grønne Striber, et Par Skindbuxer, en tosøllet Brystdug med Læder Knapper, den venstre Side, hvide uldne Strømper og Træeskoe paa Beenene, samt paa Hovedet en broget ulden Hue. 2) Hans Jensen, barnfød paa Samsøe, 23 Aar gammel, temmelig høy, ved proportioneret, føre og stærke Lemmer, kort bruunt Haar, langagtig og hvid af Ansigt med en spids Næse, som falder lidet brak, lidet tyndt bruunt Skiæg og Øyenbryne=Haar. Var ved Undvigelsen iklædt: en lysegraae Vadmels Samsinge Kofte, en blaastribet femskaftet Trøye med hvide Metal=Knapper udi, en hvidstribet femskaftes Brystdug, med Baand udi høyre Side at binde den med, et Par blaae Vadmels Buxer, og over dem et Par hvide Lærreds Skibs= eller Matros=Buxer; Træskoe, og hvide uldne Strømper paa Benene, samt paa Hovedet en blakket Nathue med rødt Slag omkring, og derpaa en sort laaden Hue af Hunde Skind. Disse Arrestantere, som med en Baad fandt Leilighed at komme fra Samsøe, bleve strax eftersadte, og Baaden funden under Sæbye Mark, en liden Fierdingvei fra Gerstruplund i Jylland, men intet videre Spor til disse Undvigte kunde efter al muelig Eftersøgning opdages. Skulde nogen træffe disse Forbrydere (som ere Hovedmænd for en Tyve=Bande af 6 Personer) vilde de lade dem paagribe og melde det til undertegnede Forvalter over Grevskabet Samsøe, da ikke allene de paagaaende Omkostninger, men endog en billig Douceur skal blive betalt. Ørnslund paa Samsøe pr. Callundborg, den 2den Maji 1787. P. Didrich.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
De, som maatte have noget at fordre efter følgende her paa St. Croix afdøde Personer, nemlig: 1) Advocat Peter Severin Balling, som døde den 31te August 1785. 2) Procurator Andreas Winding, som døde den 23de Septembere. a. 3) Procurator Andreas Togstad, som døde den 7de Oct. c. a. 4) Auditeur og Advocatus regius Frantz Winding Dorhp, som døde den 28de Octobere. a. 5) Controlleur og Under Toldbetient Johan Otto Bagger, som døde den 8de September 1786. Og 6) Copiist Peter Petersen, som døde den 17de Octobere a. indkaldes herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, at melde sig i den almindelige Skifteret her paa St. Croix med saadanne deres formeentlige Fordringer; ligeledes tilkiendegives disse Dødsfald for Arvingerne efter dennem, om de maatte finde for got under Skifternes Behandling at lade møde. Den Almindelige Skifteret paa St. Croix, den 7de Martii 1787. Brown. Evald. Dons.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
NB. Deson paa Roeskilde adelige Jomfrue Klosters Vegne eller i andre Tilfælde til förstkommende 11te Junii Termin, maatte have noget at afgjöre med Kammerherre, Scheel, Ridder, kan træffe hem i Terminen alle Formiddage fra 7 til 11 Slet i den saa kaldte Gislers Gaard ved Stranden.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Cairo, den 20de Martii. Adskillige Araber, som Jsmael Bey, Hassan Bey og Abdik Pacha havde affærdiget til Capitain Pacha, have overbragt den Efterretning, at Jaga Bey, forhen værende Mameluck hos Hassan Bey, samt Murat Beys Kigja og fornemste Gilding, tilligemed adskillige Landsbye=Øverster, omtrent 400 i Tallet, have forladt Oprørerne, bedet Capitain Pacha om Naade, og vilde inden 8 eller 10 Dage indfinde sig her.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Efter selvsamme Efterretninger befinde Oprørerne sig i en meget sørgelig Forfatning, og nogle troe, at de ville begive sig til Abyssinien; thi dersom de forblive i Over=Egypten, saa maae de nødvendig enten falde Seierherrerne i Hænderne, eller omkomme i de Afrikanske Ørkener.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Capitain Pacha har endnu ikke erklæret sig ihenseende til Indretningen i Egypten. Man formoder, at han, for at holde Beyerne i Tømme, vil ansætte 3 Pachaer, nemlig en i Girge, en i Cairo og en i Alexandrien.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
J Forgaars ankom 2de Courerer, som Capitain Pachas Kiaja, og Capitainen for Fartøierne, der bedække Landtropperne, havde affærdiget til Capitain Pacha. Efterat Kiaja havde slaget de Flygtende, seilede han langs op ad Nilstrømmen, hvor han mødte Jbrahim Bey med 4 Fartøier. Tre af samme borede han i Grund, og Jbrahim Bey havde Møle med at naae Landet, hvor han flygtede paa en Hest, uden Sadel. De øvrige Folk tilligemed Bagagen gik til Grunde. Fire Beyer, som ikke igjen kunde komme til Murat Bey, have forstukket sig, og ville formodentlig ogsaa bede om Benaadning. Murat Bey befinder sig ligeledes i en slet Forfatning, da han af Mangel paa Skibe ikke kan komme over Nilstrømmen, og han desuden hverken har Levnetsmidler eller Ammunition. Man troer, at han enten levende eller død vil falde Capitain Pacha i Hænderne. Paris, den 28de Maji.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Den 25de hujus holdte de forsamlede Stænder i Hs. Majestæt Kongens Overværelse og under Høistsammes Præsidium deres sidste General=Forsamling, og havde derpaa deres Afskeeds=Audience. J bemeldte Forsamling holdte Hs. Majestæt selv en Tale, hvori Høistsamme bevidnede dem sit Velbehag med deres gode Forslage, og lovede, at ville henvende sin alvorligste Opmærksomhed paa sammes Jagttagelse. - Greven af Provence førte Ordet for Adelen; Ærkebiskoppen af Narbonne for Geistligheden; den første Præsident i det her værende Parlement for Magistraterne; Abbed de la Fare, for Kongerigets Provindser, og Forstanderen for det her værende Kiøbmandskab for Borgerstanden. - Civil=Lieutenanten talede ligeledes i Folkets Navn, hvis beklagelige Forfatning han med saa og eftertrykkelige Ord skildrede. - Den første Præsident for Rentekammeret, Hr. Nicolay, viste Nødvendigheden af, at fremlægge Stadsregnskaberne for de ordentlige Retters skarpseende Øine. - Seilbevareren afskildrede Monarchens store Forlængsel efter at see sit Folk lykkeligt; og Erkebiskoppen af Toulouse erklærede, at nye Paalæg vare uomgiengelige nødvendige; men at Hs. Majestæts Tanke var, at lægge samme paa den rigere Classe af sine Undersaattere. Han sagde videre, at der i Kongens og Dronningens Hofholdninger, saavelsom i Grevernes af Provence og Artois, skulde blive gjort Nedsættelser og Jndskrænkninger for 40 Millioner; at man saa meget som mueligt skulde forkorte Tiden, i hvilke Paalæggene skulde vare: at det var Kongen bekiendt, at et Onde snart udbredte sig; men at det var langsomt at afhielpe samme. - J tilkommende Maaned skal der blive holdte 2de Provindsial-Forsamlinger, den ene i Champagne, og den anden i Orleanois.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
London, den 29de Maji. Saa fornøiet Publicum var blevet over den istandbragte Forligelse imellem Kongen og Kronprindsen, saa forskrækket blev det i Løverdags Aftes, da det fik at vide, at Hs. Kongel. Høihed pludselig var bleven saa stærkt angrebet af en hidsig Feber, at endog hans Læger bleve satte i Frygt. Hele Natten imellem Løverdag og Søndag var Feberen meget heftig; men efter tvende Aareladninger tog den af ; og D. Jebb erklærede Prindsen uden Fare. Hs. Kongel. Høihed skal, som der siges, have paadraget sig denne Sygdom paa et Bal hvor han var bleven meget varm, og drak derpaa en alt for hastig kiølende Drik; men de i forrige Uge havte Sindsbevægelser have formodentlig og gjort sit dertil.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Tilkommende Onsdag begiver Kongen sig i Overhuset, for at ende Parlements=Sessionerne. Dersom Prindsen af Wallis bliver saa frisk til den Tid, skal han tilligemed Hertugen af Comberland geleide Hs. Majestæt i sin Statshabit til bemeldte Huus. - Det heder, at Hr. William Eden ikke skal komme tilbage til Engeland, men reise lige fra Paris til Madrit, hvorhen han er bleven udnævnt til befuldmægtiget Minister.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Den 24de Maji var der i Wellingthon i Sommersetshire, et Jordskjælv med stærk Storm, hvorved Tagene bleve revne af Husene, Skorstenene nedstyrtede, Meublerne i Værelserne nedkastede, de største Træer oprykte med Rødderne og Kareter kastede op i Veyret. Foran Stødet gik en Dundren, liig et Kanonskud.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Et Brev fra Gibraltar melder, at de nye Fæstningsværker ere næsten færdige, og at denne desuden uovervindelige Fæstning nu er i saadan Stand, at den ikke uden ved et Underværk eller Forræderie kan blive indtaget. - Pesten skal endnu bestandig rase saa stærkt paa de barbariske Kyster, at Gibraltar ikke kan blive forsynet med det mindste af Levnetsmidler derfra, og den middellandske Søe er saa fuld af Søerøvere, at Søehandelen sammesteds ligger næsten gandske stille.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Fregatten Caryssort er efter 12 Dages Seilads ankommen fra Portsmouth til Gibraltar og har medbragt General OHara, den Tripolitanske Gesandt, og et stort Antal Officerer, for Garnisonen. General Elliot ventes med det første tilbagetil Engeland med Skibet Mercuri.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Haag, den 2den Junii. Arvestatholderen har sendt en eftertrykkelig Skrivelse til Holland, angaaende Anliggendernes nærværende Forfatning, og tillige hosføiet en trykt Declaration, som begynder med de Ord: "Vi Wilhelm af Guds Naade Prinds af Oranien og Nassau, Arvestatholder, General=Capitain og Admiral over de forenede Nederlande &c. Hs. Durchlauchtighed erklærer deri: "at han af Tilbøielighed til Eftergiven, ted, hidindtil med Taalmodighed og Foragt har anseet alle de Krænkelser af Hs. arvelige Rettigheder, som ere blevne foretage ne af et Partie af faa Regierings= og Statslemmer, der ville sætte igiennem med en nye Regieringsform. Han havde efter forrige Tiders Exempel ventet, at Sagerne skulde tage en gunstig Vending for ham. Hertil var endog for kort Tid siden nogen Udsigt; men efterat man i Provindsen Holland, har ved aftvungne Resolutioner og de retmæssige Regenteres Afsættelse forsikret sig de fleste Stemmer i Statsforsamlingerne, og ved de bevæbnede Genodschaven, ja endog ved Militien fornærmet det Utrechtske Territorium, saa kunde han ikke længere tie; men erklærer sig bereed til, i Forening med de Herrer Stater af Utrecht og Geldern, og de øvrige Provindser, at anvende alle med Hans høie Værdigheder forbundne Kræfter, Magt og Jndflydelse paa at afhielpe saa hastig og kraftig, som mueligt, alle mod Unionen gjorte Indgreb, at imodstaae al uretmæssig Magt, og oprette igien Rolighed og Fortroelighed. Denne eftertrykkelige Missive og Declaration er af alle Lemmerne bleven taget ad referendum, og dennykte Declaration bliver her uddeelt til enhver gratis. Siden den Tid er her det Prindselige Societet bleven i 2 Dage forøget med mere end 4000, og vil overlevere en Adresse i Faveur af Arvestatholderen. Patrioterne frygte for, at her ogsaa skal opkomme Uroeligheder, og lade derfore giøre store Foranstalninger. De committerte Raader have og til den Ende befalet General Kretschmer, at sende en Patroulle af 200 Mand Cavallerie og Jnfanterie omkring i Staden.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 2den Junii. Arvestatholderens standhaftige og resolverte Declaration har været et virkeligt Tordenslag for det Patriotiske Partie, og de kalde samme ikke andet end en Krigserklæring, ja Libellisterne understaae sig endog at kalde dens Jndhold høist impertinent og forhaanende. Da Hs. Durchlandighed ogsaa har sendt en ligesaadan Skrivelse til Generalstaterne, saa have de Deputerte fra 6 Provindser taget Afskrivt deraf. men Provindsen Holland har ikke forlangt nogen. Ulykken er nu steget til den høieste Spidse, og man venten snart, at blodige Optrin skulle bryde ud i Provindsen Utrecht. Fra Geldern gaaer daglig Kanoner, Krudtvogne, Munition, Kanonerere &c., til Amersford, til Staternes Tieneste, og den ene der værende Kirke er gjort til et Krudtmagazin, men hele Torvet staaer fuldt af Kanoner. Staterne af Geldern have tilstaaet deres Tropper et ugentlig Tillæg af 6 Styver, og have allerede føiet Anstalter til at besolde herefter Provindsen Hollands Tropper, som endnu ere i deres Provinds.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Af en Skrivelse fra Amsterdam, den 2den Junii. Jlden, som hidindtil har ulmet under Asken, er nu virkelig udbrudt, og de ulykkelige Optrin, som i en Stad, hvis Jndvaanere ere deelte i tvende Partier, ere uundgaaelige, have desværre havt Sted. Jeg melder Dem her den sande Tildragelse af Ulykken, uden at efterskrive de patriotiske Libellisters elændige og eensidige Sniksnak, hvilke besidde Uforskammenhed nok, til at kalde denne Allarm et Orange=Oprør, endskiønt det har været den patriotiske Pøbel, som har plyndret 24 til 25 Huse.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
J Tirsdags den 29de om Aftenen, var henimod 200 Prindseligsindede Jndbyggere forsamlede i Vertshuset LandsWellvaaren, hvor der laae til Undertegnelse Adressen. "At Arvestatholderen skulde igien indsættes i alle de Værdigheder, og Rettigheder, som han siden 1766 har havt, og alting tilintet giøres, som hidindtil var skeet til hans Skade. For Vertshuset var den patriotiske Pøbel i Mængde forsamlet, gjorde stor Allarm og begik mange Udsvævelser, ja kastede en ung Borger, som er bekiendt for en ivrig Ven af Prindsen, udi Vandet. Til Lykke var han en god Svømmer, og ræddede sig hen til Lands Wohlfahrt. Om Aftenen Kl. 9 blev Allarmen større, og Lands Wohlfahrt blev formelig bestormet af Patrioterne. De prindselig findede Giester gjorde et Udfald med Knipler, Sabler, Knive &c.; men maatte endelig vige for den patriotiske Pøbels Mængde, og tage Flugten til alle Sider. Patrioterne toge derpaa Lands Wohlfahrt i Besiddelse, sloge alting i Stykker, lode Viin og Øll løbe ud af Fadene, og slæbede 10 Personer, som endnu befandt sig i Huset, hvoriblant et Fruentimmer, med sig bort som Fanger. Denne Seyer var Signal for den patriotiske Pøbel til de meest uhørte Udsvævelser. Kniplingshandler Arends Huus, hvor Adressen til Arvestatholderen ligeledes laae til Undertegnelse, blev paa en forskrækkelig Maade ødelagt; og ligeledes gik det med Boghandler Arends Huus, hvorfra den prindse lige Haager Tidende bliver udgivet. Borgemester Rendorp og Beels Huse havde den samme bedrøvelige Skiæbne, og Borgmester Dedels skulde ligeledes have havt den, dersom det ikke lykkeligen var bleven reddet af Borgerne.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Ved denne Allarms Udbrud blev man og paa Kattenburg, hvor saa mange Prindseligsindede boe, uroelig. Disse anfaldt, for at hævne sig, nogle af de der værende Patrioters Huse, og trak Broen op, hvorved Communicationen med den øvrige Deel af Staden blev forhindret. Allarmen varede den hele Nat. Adskillige Borgercompagnier trække de op, for at skaffe Roe paa Kattenburg, men kunde ikke komme over, fordi Broen var optrukket. Den 30te om Morgenen Kl. 8 begyndte Borgerste at skyde med Kanoner paa Kattenburger Broen, hvorpaa Kattenburgerne ligeledes svarede med Kanoner, men maatte til Slutning vige. Broen blev derpaa nedladt, Borger=Compagnierne marcherede over, bemægtigede sig Vertshuset, Het omvollmaakte Schip, dreve Kattenburgerne frem for sig, og toge 11 af dem til Fanger. Ved denne Kanonade er en patriotisk Kanoncer dræbt, og adskillige Kattenburgere dræbte og saarede.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Den 30te om Eftermiddagen begyndte Patrioterne igien at plyndre, og ødelagde adskillige prinseligsindede Boghandleres og Verters Huse. Om Natten imellem den 30te og 31te vilde Patrioterne igien plyndre, og havde allerede begyndt paa 3 eller 4 Huse; men Borgercompagnierne forhindrede det. Siden den Tid potroulleres der starkt Dag og Nat, saa at den udvortes Rolighed er nu igien bleven temmelig oprettet.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Christiansand, den 29de Maji. Et Fransk Kiøbmands=Skib, ladet med Rug og Kornvahre, og adresseret til Hr. Raadmand Moe, er ankommen hertil. Samme er det første Franske Skib, som har bragt Kornvahre hid, for mod samme at indkiøbe Norske Vahre. Rugen skal være bedre end den Østersøiske, og af billig Priis mod den fra andre Stæder, saa man kan giøre sig Haab om, at denne Begyndelse kan give Anledning til efteres Komme og at Kornpriserne derved kunde falde; men NB. Udførselen fra Frankerig maae allene skee med Franske Skibe, hviket er patriotisk og occonomisk.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Aalborg, den 31te Maji. For nogen Tid siden ankom med et Engelske Skib til Langesund nogle og 40 Mand Norske Folk, som havde været Besætning paa de 2de Norske Skibe, Friderica & Lovisa, og Confidentia, hver paa 200 Commerce=Læster, tilhørende Handelshuset Zachariasen, og begge med Trælast=Ladning bestemte til Engeland. De gik begge paa eengang fra Langesund først i April d. A.; men da Considentia kom i Søen, gik Siden deraf reent ud, hvorover dens Besætning flygtede paa Friderica & Lovisa. Jkkun kort derefter skal dette Skib være stødt paa den hollandske Kyst, bleven læk og mistet Cahyten, saa at dets Mandskab tilligemed de andre maatte flygte derfra, og blevne optagne i Søen af en ankommen seilende Engelskmand, som bragte dem til Langesund. Saaledes skal Skibet Friderica & Lovisa have drevet i Søen her og der omtrent i 3 Uger, indtil det endelig med en Sydvest Storm strandede paa Toft=Strand i Thisted Told=District, hvor det paa Revlen blev istykkerslaget, og Lasten drev i Land, thi alle Formodninger tilsige, at det bemeldte ved Toft strandede Skib eller Vrag har været Friderica & Lovisa; men om noget af Considentia Ladning er imellem det der indstrandede, kan ikke endnu bestemmes; saa meget er vist, at der i samme Tid er inddreven Tømmer=Last fra Ryssensteens Forstrand af, lige til Asdahl Forstrand.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Helsingøer, den 8de Junii. Den 5te hujus var Vinden V. N. V. med klar Luft og stille Veir, og ankom samme Dag 30 Skibe. Den 6te var Vinden N. V., og den 7de V. N. V., og ankom disse 2de Dage 103 Skibe. J Dag er Vinden N. V., og ved Postens Afgang vare 10 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Kiøbenhavn, den 8de Junii. Den 7de Junii nedlagde Hr. Professor Riisbrigh, efter en holdt Talo, sit i et Aar førte Rectorat, og overdrog det til Hr. Doctor og Professor Horneman.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Onsdagen den 6te Junii gav Hr. Cancellie=Secretair Bradt sin Skive og Sølv=Premier til det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab og danske Broderskab, som for beste Skud tilfaldt: Hr. Blikkenslager Løser den første Premie, en Chalot-Skee; Hr. Juvelerer Mørch den anden, Se Theeskeer med Tang; og Hr. Løser ligeledes den tredie, 2de smaa Medailler.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
J Tirsdags lagde Kutteren, The Defence, under Capitain Fischers Commando ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Da 11te Junii Termin nu er snart for Haanden, at Liv renterne af de i Aarene 1747 og 1757 allernaadigst oprettede Livrente=Societeter blive udbetalte; Saa ville vedkommende Jnteressentere behage deres forfaldne Livrenter Mandagen den 11te Junii førstkommende fra Klokken 9 til 1 om Formiddagen og saaledes de efterfølgende Sognedage, Loverdagen allene undtagen; men i det længste inden Maanedens Udgang, at lade i General Postamtet afhente, og de Fraværrende deres Commissionairer med fornøden Fuldmagt forsyne. General=Postamtet, den 9de Junii 1787. Den 5te og 6te hujus kom Capit. John Peirse fra Rode Jsland i Nord=Amerika med Rom, Riis og Tobak; Skibene, Haabet, Capit. H. Heimbugel, fra Malta og St. Peter med Salt; Patrioten af Trunhiem, Capit. D. Kruse, og Jnger Lovisa af Helsingøer, Capit. C. Lorentzen, fra Cette med Viin, Brændeviin og Stykgods; Delphin af Flensborg, Capit. M. Biehn, fra Marseille med Viin, Brændeviin, Frugter og Stykgods; Huggerten, Frue Juliane, Capit. H. Ommel, fra Finmarken med Fisk, Skind og Tran; og 4 Finne=Skuder med Tømmer, Bræder, Lægter og Trævahre, Brikkerne, Catharina, Capit. SimonSeirøe; Fortuna, Capitain T. Lund, og Gerdrut Catharina, Capit. J. Hansen, gik til Jsland med Cargaison og Provisioner. I Dag kom Capit. D. Boysen fra Bajonnamed Viin og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Vacancer: Sognekaldet til Hobroe og til Annexet Schiellerup i Aarhuus Stift, 200 Rdlr.; Byeskriver-Embedet i Allinge, Herredsskriveriet i Nørre=Herred og Birkeskriver-Embedet til Hammerhuus Birk paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Død. Slagelse den 4de Junii Hr. Commerceraad Willian, Hammond, 80 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Vexel=Cours, den 5te Junii. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 90 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 1/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 136 1/4 14 Dages Sigt 137. 1/4 Dito i Courant 2 Maan. Dato 132 1/2 a 32. 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 133 1/4 33. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 139. 14 Dages Sigt 140 1/2.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
AVERTISSEMENTS. Pairs-Covnaar for Norske Blaafarver, som sælges til 100 Pund Dansk Vægt, netto mod Betaling i Dansk Courant: F. F. F. C. a 3362 - s.F. F. C. - a 23 - -F. C. . . a 18 - -M. C. . . - 13- 16 - O. C. . . a 11 48 -F.E. . . a 21 - 48 -M. E. . . - 18 - 48 - O. E. . . a 14 - - Oplaget af disse Farver er i Bragnæs, hvor man addresse rer sig til Blaafarveverkets Commissionair, Nicolai Jürgens, og i Kiöbenhavn, hvor man addresserer sig til Cancellie-Secretair D. E. Bradt. Kiöberne besörge selv Farverne afhentede fra Magazinerne. Betalingen skeer enten i Contant eller gode Vexler paa et Kiöbenhavns Handelshuus til een af fornævnte Commissionairer. Af disse Farve-Sorter kan saavel her, som i Drammen, 2 retninger om lærde Sager. faaes Prøve af 1/2 Lods Vægt, forseglede med Blaafarve. verkets Segl. Skulle nogen ville ordinere Farver af andre end de her benævnte Sorter, da tiener til Efterretning :at ved det Kongelige Norske Blaafarveverk tilberedes Farver af ethvert opgivende Mønster, naar en tilstrækkelig Qvantitet i behørig Tid beordres. Kiöbenhavn 1787. I Greve C. D. F. af Reventlow, med uforgribelig prosaisk Præste=Poem om Landboe=Sagen til Rentekammer=Chefen Hr. Tilgivt, meest i Hensyn paa Præsternes Jndkomst, og især Tienden, udi Rabeners Smag, af Morten Hammer, Præst til Helsinge og Walbye, med Motto: Æsopi Lam her frit tør bræge, Hos os fik Ulven aldrig Ret. Fire og et halvt Ark i Octav, stor Format; faaes hos Hr. Agent Gyldendal, Hr. Hegelund, Hr. Pelt og Hr. Rothee paa Børsen, samt Hr. Hammer paa Regentsen, første Gang Nr. 3, for 18 s. paa Tryk= og 24 s. paa Postpapiir, hæftet 4 s. mere. Offentlige Forelæsninger over den gamle Historie, holdte i St. Croix i Vestindien af O. Tønsberg, udgives i Trykken. Prisen er som sædvanlig for Arket 2 s. paa Trykpapiir og 3 s. paa Skrivpapiir. De, som have Lyst til at læse samme, ville behage at lade deres Navne tegne hos Hr. Agent Gyldendal. Silkegaden inden denne Maaneds Udgang, da ellers ikke flere Exemplarer, uden Subscription, trykkes, end de, som allene ere bestemte for Vestindien.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Fra Pressen er udkommen i det tydske Sprog, Kurzes chemisches Handbuch von N. Tychsen, Lector der Chemie, som faaes hos Forfatteren paa Østergade No. 47. for 4 Mk. paa Tryk og 5 Mk. paa Skrivpapiir. Ligeledes faaes endnu sammesteds hans danske chemiske Haandbog i 3 Bind for 15 Mk.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Et nyt forbedret Oplag af den Danske Styrmands=Bog eller & Skatkammer, hvori Tabellerne ere fortsatte og for en lang Fremtid bestandige, er fra Pressen færdig, og kan bekommes hos Forfatteren, Professor og Navigations-Directeur, C. C. Lous, paa Hiørnet af Hummer= og Ulkegaden Nr. 350, Saa kan og paa samme Sted bekommes den Danske Marin Calender med nye beregnede Tabeller for de følgende Aar 1783. og 89.
Berlingske Tidende, 1787-06-08
Samling af Klub=Sange, af Abrahamson, C. Andersen, Baggesen, Bast, Evald, L. Knudsen, M. P. Kruuse, O. Malling, Obelitz, B. Prahl, Pram, Rahbeck, Riber, Storm, A. Stub, Thaarup, Tode, Tostrup, P. M. og P. K. Trojel, Wessel, Wibe, Zetliz, og nogle unævnte. Samlet af et Selskab i Dreyers Klub, er i ProftsForlag nyelig udkommen og sælges i hans Boghandling paa Børsen, indheftet for 4 Mk. 8 s.