JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Blandinger. Faa Dage før d. 28de Juli var en fornem Person, ankommen fra Frankerig til Coblenz, hvor han paa et offentlig Gjæstgiversted, under en levende politisk Samtale, yttrede, at Ludvig Philip inden 8 Dage vilde være tilintetgjort. Der anstilles nu i denne Anledning Undersøgelser, om hvilke man haaber, at de ville føre til Oplysning om Mordforsøgets egentlige Ophavsmænd. - Fra Leiren ved Kapsdorf, hvor Kongen af Preussen d. 2den modtog Keiser Nicolaus med militær Festlighed, hører man, at det russiske Keiserpar ikke, som man haabede, kommer til Berlin, men at Keiserinden vil begive sig fra Kalisch tilbage til Petersborg, Keiseren derimod foretage sig en Reise til sit Riges sydlige Provindser. - Hertugen af Cumberland er ankommen til Berlin. - Den berømte Tonekunstner, Paganini, skal i Genua være død af Cholera.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Indenlandske Efterretninger. Den 8de September er Hannoversk Viceconsul Bendixen i Thisted anerkjendt tillige som StorbrittaniskHannoversk Viceconsul i Ringkjøbing og Ribe Amter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Ved Væddeløbene paa Kjøbenhavns Bane vandt Hr. O. Petersens "Herodig" den første Dag 400 Rbd. og sidste Dag 1000 Rbd.; Lieutenant Tornet hjelms Fuldblodshingst "Forfan" vandt 600 Rbd., Hs. Durchl. Hertugen af Slesvig Holsteen S. A. Hingst "Ditpatsch" 200 Rbd. og Nathansens "Augusta" 150 Rbd. os. - Hs. K. H. Prinds Ferdinand var Dommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Torsdagen den 3die blev paa Hovedstadens Theater opført en Sørgefest til Erindring og afdøde Koncertmester Schall. Oehlenschlager havde dertil digtet et forspil: Schalls Minde. Da Dækket rullede op, saae man Gravkapellet i Balletten: "Romen og Gjuliettal; Skuspillere og Skuespillerinder indtraadte fortrædte i Procession og sang Choret af Ballettens Slutningsakt med ny underlagte Ord, der havde Hensyn til den hedengangne Tonekunstner. Derpaa fremtraadte Dr. Ryge, i Kostyme som Munken Lorenzo. Som bekjendt udførte Galleotti i sin Tid denne Rolle i sin Ballet. Forfatteren lod her Billedet af denne Karatteer atter optræde som den med Balletdigterens Aand nøie fortrolige Komponists gamle Ven", for at udtyde den paafølgende Stenerække af Schallske Tonedigtninger. Ledsagede af nogle passende Jndledningsord af Lorenzo udførtes nemlig i Kostyme endeel Scener af Schalls Balletti og Sangkompositioner saasom: Scenen af "Rolf Blaaskjæg", hvor Roli i Drømme martres af sine dræbte Koners Gjenfærd; Speil-Scenen af Bjergbøndernes Børn og Speilet"; den Scene af "Afguden paa Ceylon", hvor de Vilde tilbede Afandsbilledet; Sømandschøret: "Fra Chinas Kyst a." af Chinafarerne" og Marsch og Musik af "Lagertha" med Chorfang og Visen: "Saa glade vi drage det lonende Sværd". Til Slutning forandredes atter Detorationen til Romeos og Julies Gravkapel, hvor man nu i Midten af Scenen, saae en Urne med Schalls Navn i Transparent; Sørgechoret indtraadte igjen, og under Afsyngningen af en Duet til Melodien af Duetten i "Romeo og Gjulietta" og af denne Ballets Slutningschor, blomsterstrøedes af Børn Schalls Anførerplads i Orchesteret, som denne Aften stod tom, beklædt med Sørgeflor og sort Klæde. - Den smukke Jdee, der laa til Grund for Digtet: med Mindeblomster af Tonekonstnerens egne Værker at forherlige Festen til hans Erindring, var af særdeles heldig Virkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Den af Directionen for Tugt=Rasp- og Forbedringshuset nylig efterlyste Livsfange, Hans Hansen, 21 Aar gammel, der ved høi lys Dag er undvegen fra et af Fangetaarnene i Citadellet, har paa en sindrig Maade vidst at undslippe sine Vogtere. Ved at bemærke, at nogle Muurfolk arbeidede ved Taarnet, har han, da alle der vare fraværende, optaget et Bræt i Gulvet og hidset sig ned i Stue Etagen, hvor han forefandt Muret Materialier. Efter tilbørligt at have indsmurt sine Klæder med Kalk, er han gaaet bort har sagt til Drengen, hvem han mødte, og for hvem han tede sig som Handlanger, at han ikke vilde arbeide længer hos Mester N. N., og da Drengen henviste ham til Svenden, til hvem han burde melde saadant, er han gaaet boet, og endog underveis tiltalt den intet anende Skildvagt. (Khp.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
J "Dansk Almeenlæsning har Hr. Prof. Ursin meddeelt en Afhandling om Markederne, ledsaget med nogle bemærkninger. Efterat have viist Krammatkedernes Uhensigtsmæssighed og tildeels Skadelighed, bemærkes derimod, at de Markeder, hvori Landboen, faldholder sine Producter, altsaa Heste og Qvægmarkeder, de, hvor han sælger Huusflids=Producter osv., fortjene al Opmuntring naar blot deres Hovedformaal, at skaffe Landmanden Afsætning, strængt holdes for Øie. Ved at omtale den høiligen misbilligede Bissekramhandel, hedder det, at især synes det sydlige Fyen at være oversvømmet af en Deel holsteenske Kræmmere, der vel snarest kunne tilbyde deres Varer til lave Priser, fordi Landets Beliggenhed begunstiger Smugleriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Til det Kongl. Museum for nordiske Oldsager er indsendt af Hr. Pastor Varming, Cappelan til LeierskovEt Broncesværd med dertilhørende Haandtag, ligeledes af Bronce, samt Fragment af en Paalstav af Bronce, fundne for fire Aar siden i en høi paa den bekjendte Lyrskovshede, men henhøre naturligviis ikke til Slagets Tidsalder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
En Præst i Sjælland er i denne Tid kommen ynkeligt af Dage. Han havde af og til været urigtig i Hovedet, og havde derfor Capellan. Forleden kom han meget echaufferet hjem fra Marken, just som hans Familie sad og drak Thee. J den Tanke, at svale sig, taget han den kogende Theemaskine, og tømmer den over Hovedet paa sig. Lægen kunde ikke redde ham. (Aarh. A.).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Den berømte Pastor, Dr. Harms i Kiel har erholdt allerhøieste Kommissorium paa at holde Prædikenen ved Stænderforsamlingens Aabning i Itzehoe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Efter Forlydende er Generalmajor v. Leschly entlediget fra Overinspectionen over Straffe Anstalterne i Glückstadt, og i hans Sted Major v. Lobedant indtraadt. Den ved Corferenceraad Rønnes Afgang vacant blevne Plads i nævnte Overinspection, er bleven besat ved Overretsraad Nickels. (Neue Ztg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Toldforvalteren i Bramstedt, Kammerjunker Schlanbusch, der var suspenderet fra de med hans Embede forbundne Jncassationer, er nu ved kongl. Resolution aldeles afsat fra sin Post. (Neue Zeit.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Den 2den Septbr. holdtes en stor offentlig Folkeforsamling under aaben Himmel paa Wilhelmineshøye, ved Kiel, for at have en Sammenkomst med Districtets Deputerede. Ved Circulaire vare samtlige Grundeiere, Præster, Skolelærere og Andre som interessere sig for en folkelig Forfatning, indbudne dertil, og en stor Mængde Vælgere samt de fleste Embedsmænd i det 14de holst. Landdistrict, samt mangfoldige Andre fra Kiel og Omegnen havde indfundet sig. Skolelærer Kolls fra Ellerbek aabnede Forsamlingen med en Tale, som især gik ud paa, at han og Meddeputerede ville af bedste Evne stræbe efter at virke for Offentlighed i Finantserne og i Stænderforhandlingerne. Til Slutning opfordrede han sin Stands Medlemmer til at være taknemmelige mod Regieringen fordi den atter har skjænket Bondestanden den politiske Myndighed, hvoraf den vel tidligere havde været i Besiddelse, men som var gaaet tabt for den igjen. Alting gik for sig med Rolighed, Orden og Deeltagelse, som vidner om, at de holsteenske Bønder besidde Dannelse og Caracteer nok til, for at kunne modtage den friiste Forfatning. Efter at Advocat Olshausen fra Kiel i et langt populairt Foredrag havde udbredt sig over flere vigtige Gienstande, afhandlede Forsamlingen adskillige Ting, som, f. Ex. Fattigvæsenet, Næringsfrihed, Afskaffelsen af Beregningen efter Rigsbankpenge, r. Det hele sluttedes med et Festmaaltid paa 300 Couverts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Hovedgaarden Rodsteenseie i Odder Sogn, Aarh. St., er ved Auction kjøbt af en Holstener, Hr. Hagemann, for 50,400 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Ledige Embeder. Det personelle Capellanie hos Sognepræsten for Svankke og St. Jos Menigheder paa Bornholm. Capellanen skal bestyre Embedet paa eget An og Tilsvar, imod at nyde i aarlig Løn af Sognepræsten 150 Rbd. Sølv, foruden fri Kost, Logis, Lys, Varme og Vask i Præstens Huus, samt tri Befordring naar han paa Sognepræstens og sit Embedes Vegne skal foretage Reiser. Skovridertjenesten i Ahrensbock Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Befordringer og Afgang. Den 2 September, et Sognepræst for Ulsøe og Braabye Menigheder i Kjæl land, C. D. Fasting, beskikket til Sognepræst for Besser, og Onsberg Menigheder paa Samsøe; Sognepræst for Feuling og Holsted Menigheder i Ribe Stift, L. Eiler, til tillige at være Provst for Gjørding, Andst, Malt og Slaugs Herreder i samme Stift; den 4, personel Capellan for Kundbye Menighed i Sjælland, N. S. Bogb til Sognepræst for Skamstrup og Frydendahl Menigheder, i Sjælland; dimitteret Major B. C. H. v. Rutzhørn i Fredericia til Branddirecteur i forrige Roeskilde Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Kjøbenhavns Børs=Cours, d. 11te Septbr. Species 205 solgtes til 12 Mk. 4 trefjerdedeel s. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Norske Speciesedler 181.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Ribe. Døbt i Cathrine Kirke den 13de Sept.: Gid Søren Mortensens Søn, Niels Sørensen i Tveed. Fadderne: Gad. Søren Pedersens Hustrue i Harrebye, Pigen C. M. Michelsdatter i Tveed, Pigen M. C. Buch i Ribe, Aftægtsmand N. Nielsen fra Hedegaard i Hjortlund, Skolelærer A. Boysen i Tveed og Ungkarl A. Madsen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Begravet paa Cathrine Kirkegaard den 14de Sept. Sagiører Hostrups Søn, død strax efter Fødselen. Avkkes. En Enetage, og en Toetage-Kakkeloven er at faae tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Placat. Løverdagen den 26de Septbr. næstkommende Formiddag Kl. 11, bliver paa Ride Raadstue attet afholdt Licitation over Opførelsen af en nye Broe paa Landeveien over Roager efter Tønder, samt 3de i Birket værende brostfældige Broers Reparation. Conditioner og Overslag, hvorefter Arbeidet skal udføres, erfares ved Auctionen og ligger forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Ribe, den 14de Septbr. 1835 Tranberg. At Gaardmand Jens Jacobsen Schougaard, Lindknud Sogn er ved Amtets Resolution af 21de August 1835 erklæret umyndig formedelst Sindsvaghed og undertegnede hans beskikkede Værge bekjendtgjøres herved. Jørgenshauge paa Gierndrup Mart d. 10de August Hagen Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Efter Begjæring af Gaardmand Gyde Hansen, bliver den ham tilhørende Gaard, Grønberg kaldet i Linne balle Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 3 F. 1 Alb., Skovskyld 2 F. 1 Alb. med indkjøbte Kongen og Kirke Tiender, stillet til Bortsalg og om nogenlunde antageligt Bud skeer absolut bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Mandagen den 26de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Naar Auctionen over Gaarden er tilende forauctioneres samme Dag endeel Jndboe og Besætning, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende at foranbeskrevne Eiendom forinden Auctionen underhaanden kan faaes tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Eieren. Herredskontoiret i Weile den 4de Septbr. 1835. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Mandagen den 5te Octbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver paa Gaarden Røllund i Giesten Sogn, i Anledning af den forrige Eiers Bortflytning, ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Vogne, Plouge, Seletøier, Heste, Køer, Faar, Sviin, Brygger og MeierieRedskaber, saasom Kar, Kiedler, Ballier, Spande, Siebotter m. m., saaog en Deel Meubler, saasom Stole, Borde, Speile, Solger og Sengesteder, samt Sengeklæder, Linned, Kister, Kaabber og Jernfang med meget Mere. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding d. 9de Septbr. 1835. Kralund. om J Følge Ribe Amts Resolution af 25de f. M. bliver den Niels Jensens umyndiggjorte Enke Else Christensdatter tilhørende Gaard paa Seest Mark af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved een eeneste Auction, som holdes i selve Gaarden Fredagen d. 2den Octbr. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. Det bemærkes, at denne Gaard, hvortil hører et betydeligt Areal gode Jorder, samt en Deel Skov, og en Tørvemose og hvis Bygninger for Størstedelen ere nye og grundmurede, kun ligger een fjerdedeel Miil fra Kolding. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding d. 9de Septbr. 1835. Kralund. pt. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Placat. Efter Dom og Udlægshavernes Reqvisition bliver det Henrik Henningsen tilhørende Sted paa Wester Gjesten Mark, i Gjesten Sogn, Andst Herred, Ribe Amt af Ager og Engs Hartkorn 4 Skpr. 1 Fkr., stillet til Bortsalg ved trende Auctioner: Torsdagen d. 8de Octbr. næstkommende) hver Dags 22de ) Formiddag og Fredagen d. 6te Novbr. Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og tredie Auction i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret i Colding d. 10de Sepbr. 1835. Kralund. p. t. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Proclama. Jfølge Proclama, som er læst ved den Kongelige LandsOverret i Viborg den 20 Juli d. A. og ved Lemvigs Byetingsret den 1ste d. M., bliver herved Creditorerne i undvegen Kjøbmand af Lemvig, Ludvig Benedicetus Bjørns Fallitboe med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Lemvig, den 4 Septbr. 1832. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
J Stervboet efter afdøde Madamme Cathrine Frandsen, af Hemmeth Præstegaard, bliver til Skifte Protocollen, fremlagt Repartition, her paa Contoiret,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-15
Mandagen den 12te October førstkommende Formiddag Kl. 9. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 7de Septbr. 1835. Hertz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Kongelig. allernaadigst ) privilegerer. Nibe. tists AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 75. Fredagen den 18de September. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Portugal. Hr. Mendizahal ankom d. 26de f. M. til Lissabon, hvor han strax blev modtagen af Silva Carvalho og derefter, i alle Ministrenes Nærværelse, forestillet Dronningen, som egenhændig prydede ham med Taarn- og Sværd=Ordenens Storkors. Under sit Ophold i Lissabon bilagde han en Tvistighed mellem Dronningen og Enkekeiserinden og udjevnede de Vanskeligheder, som endnu stillede sig i Veien for et portugisisk Hjælpecorps's Afsendelse, i det han, paa den spanske Regjerings Vegne, borgede for Omkostningerne ved Expeditionen. Dette Hjælpecorps udgjør 6000 Md. under Hertugen af Terceiras Commando. Hr. Mendizahal indskibede sig d. 31te til Cadix. Det havde vakt en Deel Opsigt i Lissabon, at 1 Admital og 77 andre Søofficerer af forskjellige Grader, pludselig vare, formedelst miguelistisk Sindelag, blevne afskedigede, og 3 Admitaler og 39 andre Officeter pensionerede formedelst Alderdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Frankerig. J Mødet den 9de blev Presseloven antagen af Pairskammeret med en Majoritet af 101 Stemmer imod 20; den ventedes nu med det Første bekjendtgjort i Bulletin des Loix, hvorved den erholder fuldbyrdende Kraft. J Forventning heraf have allerede 4 offentlige Tidender taget Afsked med Publicum, og endnu flere, især Provindsialblade, vilde følge disses Exempel. Skjønt saaledes det Haab, man begyndte at sætte til Pairskammeret, er skuffet, saa manglede det dog ikke der paa alvorlig Modstand, som endog fremkaldte Scener, det i dette Kammer høre til Sieldenhederne. Marquis de Dreux Breze var den første Taler, som optraadte mod Loven og gjorde det, som han selv erklærede, "med den høieste Smærte og høieste Bitterhed". Han inddrømmede, at Franke tig, i Henseende til Almeenaand og Moralitet, befandt sig i den jammerligste Tilstand: at Religionen var ringeagtet; at Statsmagten var given til Priis for Foragt og Haan; at Oprør herskede overalt; at Forbrydelser og Selvmord stege i et frygteligt Forhold, og at hadefulde og hengiertige Anslag næredes allevegne. Men han vilde, at man først skulde søge den rette Grund til al denne Ulykke, førend man tænkte paa ved Lovforslag at raade Bød derpaa. Og da han nu fandt Grunden til den moralske Uorden for en stor Deel deri, at Regjeringen i Theorien holdede Folkesouverainitetens Princip, men i Praxis nærmede sig meere og mere Absolutismen, og at Lovgivningen gik ud fra modsigende Grundideer, i det den tilkjendte Fortidens Jnsurrection Belønninger, medens den fordømte Nutidens; da han fremdeles erklærede, at man, hvis man vilde gjenoprette den moralske Orden, maatte begynde med atter at gjøre d. 21de Januar, den Dag, paa hvilken en Konge besteg Skafottet, til en National Sørgefest, maatte behandle Julidagene som Ulykkes, ikke som Glædes Dage; ja da han teentud erklærede, at det, at festligholde Julidagene, var at festligholde Mindet om det grueligste Anarchi, saa blev Taleren, afbrudt af der. Guizot, Flahault og Montalivet, som forlangte, at han skulde kaldes til Orden, fordi han talede fornærmelig mod den Revolution, som havde givet den bestaaende Regjering Tilværelse. Dette skeete ogsaa; men Dreur Brez erklærede, at, hvorvel det gjorde ham ondt at have betjent sig af et saadant Udtryk, kunde han dog ikke tage det tilbage, og bemærkede derpaa, at Regjeringen ved Presseloven, søgte at sætte raa Kraft istedetfor statsmæssig Orden, og at Forbudet mod at yttre sig med Frihed og Regjeringens Forhold stod i den meest skjærende Modsætning til Folkesouverainiteten; men tog man Folkesouverainitetens Princip bort, blev der af hele Julirevolutionen Jntet tilbage, uden en stor Løgn. Lovforslaget blev endvidere angrebet af Grev Montalembert, Dubouchage og fornemmelig, i et høist glimrende Foredrag, af Villemain, medens det derimod blev forsvaret af Hertugen af Cogny, Grev St. Aulaire og Hertugen af Montedello. - Ved Forhørerne over Fieschi bliver det stedse mere sandsynligt, at han har været et Redskab i Andres Hænder; men det har endnu ikke villet lykkes at bringe ham til at give videre Oplysning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Storbrittannien og Jrland. D. 10de sluttede Kongen i egen Person Parlamentet. Af den kongelige Tale, som intet særdeles Mærkeligt indeholdt, udhæve vi blot, at hans Majestæt, ved at omtale de med Danmark, Sverrig og Sardinien paany afsluttede Conventioner til Slavehandelens Forhindring, yttrede, at Underhandlinger vare aabnede med andre, baade europæiske og sydamerikanske Stater, hvorfor han haabede, at denne Handel vilde om kort Tid ved de civiliserede Nationers forenede Bestræbelser blive undertrykt og udryddet. Londonnerbladene bekjendtgjøre nu den af Hr. Hume aflagte Commissionsberetning om Orangelogerne. Man seet deraf, at Orangemændennes Forbindelser strække sig over hele Riget, over Colonierne og over hele Hæren; at Medlemmerne have visse Tegn, hvorpaa de kjende hinanden; at Alle, paa Matroset og Soldater nær, give aarlige Pengebidrag, forat fremme Jnstitutionens Øiemed; at det foregivne Øiemed et at sikkre den engelske Kirke dens Overvægt, men at Ordenen tillige aabenbart har en politisk Charakteer; at Orangemændenes Antal alene i London beløber sig til 40,000, i Jrland til 220,000; at Geistligheden er meget indviklet i denne Sag, og at biskoppen af Salisbury er Ordenens Lord=Prælat o. s. v. Anledning af, at nogle underordnede Embedsmænd i Jrland ere afsatte, fordi de beviislig vare Medlemmer af en Otangeloge, spørge de ministerielle Blade, om den samme Forholdsregel vil blive anvendt paa Hertugerne af Cumberland og Gordon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Helvetien. Bladet "det unge Schweitz, giver nogle Oplysninger om, hvorledes de østerrigske Tropper forøges i Lombardiet ved den schweitzerske og piemoniesiske Grændse, og anslaaer i det Hele deres Tal til 40,000 Md. Samme Blad berører Muligheden, af, at Forhandlingerne i Kalisch og Toplitz kunne føre til et Brud med Frankerig, men mener tillige, at Schweitz vil Jntet have at befrygte, naar det vedligeholder en oprigtig og bevæbnet Neutralitet. Den nye Züricher Tidende bemærket herved, at Forholdene i Udlandet give flere Vink om Nødvendigheden af, at Schweitz ufortøvet sætter sig i fuldkommen Forsvarsstand, eftersom der nu er større Sandsynlighed, end nogensinde, for at en almindelig europæisk Krig, vil udbryde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Tyrkiet. Den tyrkiske Flaades Ankomst til den albaniste Kyst havde, ifølge de sidste Efterretninger over Triest, nedstemt Jnsurgenternes Overmod og bragt dem til at slutte en Vaabenstilstand med Paschaen, hvilken skulde vedvare, indtil Deputerede, som skulde afsendes til Constantinopel, vare komne tilbage med Svar fra Sultanen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Blandinger. De preussiske Tropper ventedes først d. 12te til Kallich; d. 12de skulde det holdes stor Gudstjeneste, d. 14de stor Parade, de tre følgende Dage militære Øvelser, og d. 18de skulde Alt igjen være forbi. Keiseren havde til Kongen af Preussens Modtagelse ladet opføre et Huus, som med Hensyn baade til dets ydre Udseende og dets indre Indretning havde en skuffende Lighed med det Pallads, som hans Majestæt beboer i Berlin. - Joseph Bonaparte er i Familieanliggender, reist til Nordamerika, men har før sin Afreise yttret det Haab, snart igjen at see Engellands gjæstfrie Jordbund. - En engelsk Præst skal have opfundet en Dampmaskine, som kan anskaffes for 1/6 af hvad en sædvanlig Dampmaskine af lige Kraft koster, og hvis Anvendelse udkræver kun 1885 af de sædvanlige Brændselsomkostninger. - Capitain Back, der, som bekjendt, blev sendt til Polategnene, for at opsøge den allerede for 2 Aar siden hjemkomne Capitain Ros, er kommen tilbage til Liverpool og har paa hele Expeditionen kun mistet 1 Mand. - J Nordamerika have i flere Egne sørgelige, tildeels oprørende, Optrin fundet Sted, fremkaldte ved de ulige Meninger om Slavernes Emancipation. I Havanna er et Negeroprør paa det Grusomste blevet undertrykt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Indenlandske Efterretninger. Kancelliet har, paa Besværing af en Landeiendoms besidder over, at Fattigkommissionen havde ansat ham høire i Bidrag end Andre, paa Grund af det betydelige Areal Jord, der hører til hans Gaards fri Hartkorn, fremfor det Areal, der ligger til de andre Gaarde i Sognet, resolveret, at Kommissionen har været ubeføiet dertil, da Lovgivningen allene vil, at Hartkornet, som saadant, skal tages i Betragtning ved Bestemmelsen af Fattigbidraget, uden Hensyn til Udstrækningen af det tilliggende Areal eller dets Beskaffenhed. Den 13de September kom vor Landsmand, Hofhauer, efter Tilendebringelsen af den Confrontation, til hvilken han blev udleveret, tilbage til Kbhvn, fra Berlin. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Conferentsraad Schlegel er for nylig atter bleven heftig angreben af et epileptisk Tilfælde, og er endnu langtfra at være uden Fare; han vil saaledes sandsynligviis ikke komme til at repræsentere Universitet ved Stænderforsamlingen i Roeskilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
Fra 5te til 12de Sept. ere i Kbhn. 11 Personer, døde af Kopper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-18
I Kbhvsposten yttrer en Anonym om Trykkefriheds Selskabets Folkeblad, at det paa ingen Maade tilfredsstiller de Forventninger, man har gjort sig om det. I et dansk Folkeblad" mener Jndsenderen, "var man berettiget til at vente en langt størte Mængde af originale Artikler, end de der findes: det politiske Liv er nylig vakt i vor Fædreland, men med det er der ogsaa vakt Jnteresse for en stor Mangfoldighed af Gienstande: mange af disse sees fra et skjæbt Standpunkt, mange skimtes blot, hvor ønskeligt var det ikke, om man vilde berigtige det Skjæve, om man vilde opklare det Dunkle. Folket er modtageligt for Lærdom, og Læselysten er vakt, denne næres lettelig, naar man behandler Gjenstande, der ere grebne af Folkets Midte. Men at stor ske Hexe=Processer, eller othaheitiske Parlamentstaler ere de Emner, der egne sig for et dansk Folkeblad - det tvivler Jndsenderen paa.