JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Ankomne Skibe. Skipper H. Pens fra Amsterdam med Støkgods. H. Claussøn fra Sælland med Kornvahre. C. Hemeson fra Jrland med Baglast. P. Greve fra Amsterdam med Støk gods. U. Mortensen fra Østersøen med Kornvahre. N. Jørgensen fra Østersøen med Kornvahre. J. Fleitscher fra Jrland med Baglast. W. Fischer, C. Flint, W. Patton, alle fra Jrland med Baglast. P. Pettersen, fra Østersøen med Liin og Hamp. Ud Udgaaende Skibe. Skipper James. Stuvart til Jrland med Bord. B. Huusfogd til Flensborg med Kaaber og Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Seilfærdige Skippere. der Andreas Moursund til Jrland med
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Bekiendtgiørelse. Skulde en Svensk Person, ved Navn, Erie Christiansson, som, for 18 Aar siden, er kommen herover, fra Sundswall, opholde sig her, eller i Nærheden, om Byen, averteres Ham herved, at indfinde sig, paa Raadstuen, jo før jo heller: da Magistraten har noget vigtigt, til hans Velfærs Fremme, at bekiendtgiøre Ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Vel har jeg udi de næst forrige Aaringer tilkiendegivet: at naar fra Artilleriets Exercice Plads, paa Kongs-Haugen blev skudt efter Skiven, det forekommende i samme Tiid maatte holde sig fra Skyde=Linien. Men dette uagtet er ofte forefalden, at unge Mennesker i Særdeleshed dumdristig har opholdt sig bag Skyde=Bakken, blant Skoug=Krattet, i og ved Skyde=Limen, for at bortsnappe de varblivende Canon-Kugler. Disse eller andre, advares nu herved, for dette og paafølgende Aaringer, at de staaer sin egen Fare for Sku denne, og som Tyve ansees, der borttager og tilegner sig Canon-Kuglerne. Bemelte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Exercitie begynder den 7de Augustii næstkommende, og vedvarer For= og Eftermiddag til den 29de dito. Et Qvarteer førend der skydes med Skarpt, affyres et Vaer=Skud, hvorefter ingen maae befinde sig i Skyde=Linien, saa længe over 3 Mand for den halve Dag sees paa Skyde=Batteriet. Tronhiem den 18de Julii 1770. M. K. Skipper Lars Kruuse agter sidst i tilkommende Uge med sit førende Skib at afseigle herfra til Amsterdam; De, som maatte have Kaaber at afsende med ham til samme Sted, ville derfore behage jo før jo hellere at adressere sig til Skipperen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Proclamata. Eftersom Samfrenderne i Følge den erholdte Høy=Kongel. Tilladelse og de af dem antagne Skifte-Forvaltere i afgangne Byefoged Lars Langes Sterboe ikke efter deres udgivne Proclamation har fuldført deres Skifte Forretning, ey heller efter Hustruens seenere paafulgte Dødsfald, Auction over Løsøre undtagen, hverken har continueret Skiftet, mindre overdraget det til vedkommende Øvrighed at forrette; Saa siden jeg som nærværende Skifte-Forvalter i Christianssund efter Arvingernes Reqvisition og Øvrighedens tillagde Ordre har antaget Skiftet under Behandling, indkaldes herved til den Ende saavel Arvinger, som Credi= og Debitorer efter bemeldte Byefoged Lange og Hustrue at møde i Monsr. Frederich Re deling Rosses iboende Huus paa Nordlandet her i Byen et Fierding Aar fra Dato af, da Skifte=Sessionen er berammet og enhver efter Loven skal nyde hvad Ret er. Christians sund den 27de Junii 1770. J. K. Christie. Den Geystlige Skifte=Ræt i Tronhiem lader herved foruden det udstædde og for vedkommende Rætter publicerede Proclama indkalde ey allene Arvinger, hvoriblant i sær Hr. Andreas Bonsach, som skal have været Præst i Dannemark, og som ikke vides, hvad enten han lever eller er død, om han har været gift og har Afkom eller ikke; Saa og Fridederich Bonsach, som skal fra Kiøbenhavn være seiglende paa lange Reiser, en Søn af Hr. Matthias Bonsach, forhen Præst til Boenæs i Senien, eller hans Arvinger, samt de øvrige af Arvingene, som opholder sig i Nordland, fra hvilke ey eller nogen Efterretning haves, indkaldes, men endog Debi- og Creditorer efter den her i Byen afdøde Madame Anna Bonsach. Sal. Hr. Hannings Efterleverske, at møde inden den Tiid Loven foreskriver; Arvingene at legitimere deres Arve=Ræt, Debitorene at betale deres Gield, og Creditorene. tørene at indkomme med deres Fordringer; og samme bevise saaledes, som Loven befaler, at skal skee efter en Død, da enhver skal nye de hvad Ræt er. Tronhiem den 13 Julii Jacob Thode sentor.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Til Kiøbs. Gode nye Mandfolk Sadler af adskillige Sorter er til Kiøbs at bekomme for billige Priiser hos Mr. Peder Torrild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Friske Pommerantzer, som nyelig ere hiemkomne, ere til Kiøbs at bekomme hos Sr. Matthias Schive.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Til Leye. Hos Mæster=Skræder Mr. Preus, Huuset neden for Hr. Told-Forvalter Middelfart, er en Stue og en Sahl med eller uden Meubler til Leye at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Bøger. Hr. Andreas Olaus Hammer. har i Anledning af, at man i det Danske Sprog mangler en Natur-Lærre, en Videnskab, der dog er saa nyttig, ikke allene for den Lærde, men og for Kunstneren og Landmanden, foretaget sig at oversætte den til Paris 1767.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
trykte Physiqve experimentale, par M. Si gand de Lafond, Demonstrateur de Physiqve experimentale & Mattre de Mathematiqves, hvilken Bog indeholder tydeligen og i Korthed de nyeste og fornemste til denne Videnskab henhørende Forsøg, og de derpaa sig grundende Lærdomme, hvorfor den med Berømmelse er bleven anmeldet i inden og uden landske lærde Tidender. For at giøre denne Bog destommeere brugbar og tydelig, agter Oversætteren at forøge den paa adskillige Steder, med Anmærkninger og Tillæg i Besynderlighed til Slutningen med et nogenledes udførligt Tillæg over Luft=Hændelserne (Meteora);men som dette Verk fornemmelig formedelst de mange Kobberstykker vil medtage betydelige Omkostninger, kan Oversætteren ikke fuldføre samme, ikke heller bestemme Antallet af de Exemplarer, der skal trykkes, førend han ved Subscribenteres Antal bliver forud forvisset. om at holdes skadesløs, da begge Tommer skal blive overladte til de Herrer Subscribentere, hvis Navne udi den sidste Tome blive anførte, for 2 Rdlr. paa Tryk=Papiir og 2 Rdlr. 48 Skilling paa Skriv=Papiir, hvoraf den halve Deel betales ved den første Tomes Annammelse og den anden halve Deel, naar den sidste leveres; og har allerede de regierende Majesteter Kongen og Dronningen, tilligemed den øvrige Høy=Kongelige Familie allernaadigst behaget derpaa at subscribere. Subscribtion tages her i Tronhiem hos Sr. Johan von der Lippe Parelius, Amanuensis hos Hans Høyærværdighed Hr. Biskop Gunnerus og paa Adresse-Contoiret hos Commerce=Secreterer Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-20
Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: Et Juridisk Collegium for saavidt Danske og Norske Lovs 11te og 5te Bog betreffer, geleydet med de til denne Tiid udkomne Kongel. Forordninger og Rescripter, bestaaende af 4 Parter. Pars 1ma indeholder 7 Capit. Cap. 1) om Sagsøgeren og Sagvolderen, 2) Om Procuratores, 3) Om Hiemmel. 4) Om Dommere. 5) Om Dommeres Assistenter. 6) Om Skrivere. 7) Om Værne-Ting. Pars 2da Cap. 1) om Stevnemaal. 2) Om Arrest. 3) Om Exceptioner, 4) Om Beviser i Rettergang, samt Dom. 5) Om Appel. 6) Om Exsecution. Pars 3tia Cap. 1) Om Jagten, 2) Om Fiskerie, 3) Om Bergværker, deres Optagelse og Rydning, 4) Om Occupatio; Hertil hører: (a) om Hitte Gods, (b. Vrag, (e) om occupatio Rerum hostilium. 5) Om Accession. 6) De modo acqvirend, Civili, (a) om Hævd, (b) om Arv. 7) Om Testamenter, Gave og Bebrevelse, 8) OmSkifte og Deeling, 9) Om Skifte-Forvalter. nes Pligter. 10) Om Traditione. Pars 4taCap. 1) om Contracter, 2) Om Vexel=Contract, 3) Om Gave, hvorunder handles om Laan, 4) Om Leye. 5) Om betroet Gods. 6) Om Pant, Bodmerie og Biil-Breve. 7) Om Borgen og Forløvte, sælges nu i Tronhiem paa Adresse=Contoiret, i Kiøbenhavn paa Expeditions-Contoiret og i Christiania hos Sr. Schwach, for 3 Ort Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Anmærkninger over Dyrenes slette Medfart, tilligemed en Fabel uddraget af Hendavesta. Donette Folk nu omstunder paa C staaer, at have den største Medlidenhed med alle Slags Dyr, en Fremmed vilde indbilde sig, at de ikke ere i Stand til at giøre en Myg Skade, naar den stikker dem. De synes saa ømme og medlidende, at man skulde tage dem for gode Venner af den heele Skabning, for Forsvarere af den ringeste Jnsekt eller krydende Dyr, som er under Himmelen. Og imidlertid, vilde J troe mig, jeg har seet de samme Mennesker, som vil ansees for medlidende, at opæde 6 adskillige Dyr, tillavede af deres Kokke. Olen forunderlig Stridighed! De har Medynk, og dog spise de det, som de bær Medlidenhed med. Løven broler forat indtage Skræk i sit Rob; Tigger dyret lader ogsaa høre et fælt Skrig for at forskrække sit Rov. Der er ikke noget Kreatur, undtagen Mennesket og Katten, som beviser sin ulykkelige Fange Kiærlighed og Godhed. Mennesket kom til Verden for at leve i Uskyldighed og Eenfoldighed; men det har vanslægtet fra Naturen, det kom til Verden for at deele Himmelens Gaver; men det har gjort sig til en ene Behærsker deraf, det komtil til Verden for at regiere over Dyrene; men det er blevet deres Tyren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
For at en Epirureer har proppet sig fuld en Dag med Mad, skal man lægge den anden Dag paa den gruesom me Pine-Bænk 20 Dyr, for at opvække hans Appetit udi et andet straffældig Giæstebud. O. J eenfoldige og hæderlige Ofterlandske Braminer!
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
J, uskyldige Venner af alt det, som er fød, som J, til at blive lykkelige, aldrig har søgt en Fornøyelse i de andre Kreaturenes Elændigheder. har aldrig lagt Jer efter den blodige Kunst af en sindrig Skarpsindighed; J har aldrig brugt nogen Uordentlighed udi et lastværdigt Giæstebud. Hvor ere ikke eders Begreb uendelig tydeligere og fuldstændigere, end vores!
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
J adskiller hvert Element med største Røyagtighed: en Kilde, hvilken J have ikke endnu rørt, er for eder en nye Overdaadighed; en Forandring af Lufter et nyt Giæstebud, men dette er alt for fint til at fattes af en vesterlig Jndbildnings Kraft.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Omendskiønt Europeerne ikke troer Siælenes Forflyttelse, saa har imidlertid en af deres Lærere vildet paastaae, at Dyrenes Legemer ere Diæblenes og de onde Aanders Boliger, som ere nødsagede at blive udi det Fængsel, indtil at Opstandelsen forkynder deres ævige Dom, men de ere først og fornemmelig dømte til at lide paa Jorden alle de Ulykker og Plager, som Menneskeet eller deres indbyrdes Galskab kan aarsage dem. Jfald det saa er, da kan det som oftest hænde, at naar man dræber et Svin, eller at man koger Krebs levende, man lagde paa Pine Bænkene nogle gamle Venner, eller nogle Blodsforvante, og bærer dem paa samme Bord, hvorved de tilforn var saa vel imodtagne. Kabul, siger Zendavesta, var fød ved Strand-Bredden af Floden, Madra; han var meget riig, og efterdi Lykken stod ham bi, saa levede han prægtig og overdaadig: han hadede de gode Braminer og foragtede hans hellige Religion; hver Dag var hans Bord dækket med Kiød af 100 adskillige Dyr, og hans Kokker havde 100 adskillige Maader at lave dem til paa, forat skaffe Appetit. Uagtet hans prægtige Rætter, saa blev han dog ikke gammel; han døde af en Ufordøyelse, som han fik af denne Umaadelighed. Hans Siæl blev optagen, for at stilles for et udvalgt Stads Raad, af de Dyrs Siæle, som hans Vellyst havde opoffret, og som burde da være hans Dommere. Han stod og skal for denne skarpe Rætt, frøgtede for hvert Lem, som han havde øvet grusomt Tyran imod han gjorde sig megen Umage for at bevæge det, men forgiæves. Erindrer han ikke, skreeg Vild=Svinet vred og forbittret, hvad Slags Død jeg maatte udstaae, aldeles ikke for at stille hans Hunger, men for at føye hans Forfængelighed? Hans Jægere har strax fanget mig, og mit Kiød blev neppe agtet værdigt, at sees engang paa hans Bord. Dersom man vil troe mig, han skal forsone sin Forseelse i Svine-Gestalt, som han lignede i sit hele Liv og Levnet. Jeg er snarere af de Tanker, siger Raads-Herren, Lammet, at han lider i min Gestalt, da kunde man lade ham prøve 5 til 6 Forflyttelser i en Maaned. Dersom min Stemme, giæl. giælder noget i Sælskabet, skreeg Kalven, saa vil man holde det for det beste, at sende ham tilbage i min Skikrelse: man aarelod mig hver Dag til den Ende at gjøre mit Kiød hvidt, og endelig blev jeg slagtet uden Barmhiertighed. Vilde ikke det være bædre siger Hønen, at gjøre en Fugl af ham; man skulde da qvæle ham udi hans Blod, som det er hende mig. Det store Antal overveyede disse Domme og Kabul var paa Vey at faae sin Dom, da Oxen reiste sig op Jeg er underrettet om, siger denne Raads-Herre, at den Skielm har efterladt sin Kone svanger; ved den Kundskab, som jeg har om det tilkommende, seer jeg forud, at hun skal føde en Søn, og at den Søn vil blive svag og sygelig; med et Ord, at han vil blive en Plage for sig selv og alle dem, som vil omgaaes ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Hvad tænker J, mine Medbrødre, om vi dømme Faderen til at besiæle sin Søn, for at lade ham forsøgt derved alle de Ulykker, som hans Ud maadelighed vilde overvælde hans Afkom med? Hele Hoffet samtykte i den ne sindrige Straf, og Kabul blev ned kast til Jorden; Hans Siæl opholdt sig i hans Søns Legeme 30 Aar, belæsset uden Ophør med Elændigheder, Sorg og Sygdomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
7 Søndag efter Trinitatis prædiker, formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Angell. Frue=K. Mr. Thams. Mr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Dødsfald. Madame Hess fød Brun, død i hendes Alders 77 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Jndpasserede. Hr. Exercitie-Major Muller fra Christiania.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Udpasserede. Hr. Cancellie-Raad Schanche med Jomfr. Datter og Søn til Christiania. Hr. Agent Lys holm og Hr. Capitain Krog til Røraas. Hr. Wittrup med sin Søster til Jnderøen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Ankomne Skibe. Skipper D. Rønne fra Kiøbenhavn med Støkgods. J. Walker, F. Øuwart, J. Serjant, W. Watson, R. Barns, A. Hemelton, J. Bowmand, alle fra Jrland med Baglast. C. Lind og G. Hoe fra Amsterdam med Støk gods. H. H. Wulf fra Flensburg med Kornpahre. J. Knudt fra Østersøen med Kornvahre. W. Thomsøn fra Østersøen med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Skipper Andreas Moursund til Jrland med Bord. S. Thode til Christiansund baglasted. C. Hemingson til Jrland med Bord. M. Bockholt til Amsterdam med Kaaber. N. Thønnissøn til Hamborg med Fisk. J. Fleitscher og W. Fischer til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Bekiendtgiørelse. Skulde en Svensk Person, ved Navn, Eric Christiansson, som, for 18 Aar siden, er kommen herover, fra Sundswall, opholde sig her, eller i Nærheden, om Byen, averteres Ham herved, at indfinde sig, paa Raadstuen, jo før jo heller: da Magistraten har noget vigtigt, til hans Velfærs Fremme, at bekiendtgiøre Ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Vel har jeg udi de næst forrige Aaringer tilkiendegivet: at naar fra Artilleriets Exercice Plads, paa Kongs-Haugen blev skudt efter Skiven, det forekommende i samme Tiid maatte holde sig fra Skyde=Linien. Men dette uagtet er ofte forefalden, at unge Mennesker i Særdeleshed dumdristig har opholdt sig bag Skyde=Bakken, blant Skoug=Krattet, i og ved Skyde-Linien, for at bortsnappe de varblivende Canon-Kugler. Disse eller andre, advares. vares nu herved, for dette og paafølgende Aaringer, at de staaer sin egen Fare for Sku denne, og som Tyve ansees, der borttager og tilegner sig Canon-Kuglerne. Bemelte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Exercitie begynder den 7de Augustii næstkommende, og vedvarer For= og Eftermiddag til den 29de dito. Et Qvarteer førend der skydes med Skarpt, affyres et Vaer-Skud, hvorefter ingen maae befinde sig i Skyde=Linien, saa længe over 3 Mand for den halve Dag sees paa Skyde=Batteriet. Tronhiem den 18de Julii 1770. M. K.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Proclama. Den Geystlige Skifte=Ræt i Tronhiem, lader herved foruden det udstædde og for vedkommende Rætter publicerede Proclama indkalde ey allene Arvinger, hvoriblant i sær Hr. Andreas Bonsach, som skal have været Præst i Dannemark, og som ikke vides, hvad enten han lever eller er død, om han har været gift og har Afkom eller ikke; Saa og Fridederich Bonsach, som skal fra Kiøbenhavn være seiglende paa lange Reiser, en Søn af Hr. Matthias Bonsach, forhen Præst til Boenæs i Sennen, eller hans Arvinger, samt de øvrige af Arvingene, som opholder sig i Nordland fra hvilke ey eller nogen Efterretning haves. indkaldes, men endog Debi- og Creditorer er ter den her i Byen afdøde Madame Anna Bonsach Sal. Hr. Hannings Efterleverske, at møde inden den Tiid Loven foreskriver; Arvingene at legitimere deres Arve-Ræt, Debitorene at betale deres Gield, og Creditorene at indkomme med deres Fordringer, og samme bevise saaledes, som Loven befaler, at skal skee efter en Død, da enhver skal nyde hvad Ræt er. Tronhiem den 13 Julii Jacob Thode senior.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Auctioner. Onsdagen den 15 Augusti førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver afg. Mathias Frederich Wibergs Huus og Brygge, staaende paa Kirkelandet i Christianssunds Bye, imellem Toldboden og Mad. Prosches Gaard, ved 3die og sidste Gangs Auction opbuden og omtageligt Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt. Samme Dag Klokken 3 Slet Eftermiddag bortselges ved 3die Gang Auction afg. Byefoged Lars Langes forhen eiende Vaaneegaard og vedstaaende Brygge, beliggende paa Jnd landet her i Byen. De Lysthavende behager derfore formelte Tider udi Sterboe-Huusene at indfinde sig, hvor samme Auctioner holdes. Christianssund den 14de Julii 1770. J. K. Christie. Til Kiøbs. Til vedkommende Liebhaberes Efterretning averteres herved fra Adresse=Contoiret, at hos Frue Cancellie-Raadinde afg. Hinrich Lys holms er tilkiøbs at bekomme: Beste Mossel, og Rhinske Viiner, aftappet paa Buttellier, hvor enhver efter Behag med een eller fleere, til billigste Priiser, kan blive betient. 5 Fag gode Stue Blye=Vinduer og 6 par Loft ditto med Tilbehør af Karmer, Beklædning inden og uden, Luger, Skruer og saa videre, ligesom samme forefindes udi min iboende Gaard, kan faaes tilkiøbs for billig Priis og at leveres Kiøberen paa en Maaneds Tiid. Just Hansen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Hos Sr. Johan Widers Thoning er at bekomme: Sort, rødt, hvidt Velvedelieur af bæste Sorter, sort og blaagraat Ticksæt, hvidt Engelsk Lærret, Bomulds Sertser, Engelske Par Bordkniver, alt til diverse Priiser. Ligesaa er hos samme at bekomme nogle faa Fustagier af dette Aars Maymaaned Smør, som nu i denne Uge er indført.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Gode nye Mandfolk Sadler af adskillige Sorter er til Kiøbs at bekomme for billige Priiser hos Mr. Peder Torrild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-07-27
Til Leye. Hos Mæster=Skræder Mr. Preus, Huuset neden for Hr. Told-Forvalter Middelfart, er en Stue og en Sahl med eller, uden Meubler til Leye at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-08-03
Sammenblandede Tanker. detsindighed er Menneskenes HovedCharacteer. De lade sig ey undervise af andres Exempler, men vil gjerne have egen Erfaring: Denne Erfaring kommer dem gemeenligt dyrt at staae. Naar de selv haver forsøgt: at det Onde haver onde følger, bliver de omsider (men oftest for sildig, vise. S. Ærgierrighed er den ypperligste Affect, naar den paa den rette Maade bliver anvendt; men den maae anvendes paa saadanne Gierninger, som tilveyebringe os den sande Ære. Vore Pligters Opfyldelse er den sande Ære, enten Skiæbnen har sadt os høyt eller ladt. S. Den Rysgierrighed: at vilde forud vide vor Skiæbne, er en lastværdig Tilbøyelighed; thi det er, at ville granske i Raturens Hemmeligheder, som viiselig er os dulgte. Vidste vi vor Skjæbne forud; vilde den tilkommende Lykke være os mindre behagelig; det vi vilde forvente den med Uroe og Længsel, og den tilkommende Ulykke være os ligesaa grusom i dens Forventning, som i sig selv. Men naar vi er fornøyet med det nærværende, tør vi ikke frygte det tilkommende, og da det tilkommende er os skiult, har vi ingen Aarsag at frygte. S. At S. At aflegge sine Daarligheder, siger Horatz, er den første Trappe Trin til Viisdom; thi, Daarlighed maae først udrøddes, førend Viisdommen, kan indplantes. Daarlighed er som et Ukrud, der giæler Sæden af Viisdommen, den befænger Sindet og udbreder sig meer og meer, naar den først finder Indgang. Vil du derfor være klog: saa imiteer Urtegaardsmanden, der rykker den op førend den fæster for dybe Nødder. S. Man bør ikke misunde nogen sin Lykke, de Værdige, ikke, fordi de er det værdige. De Uværdige, ikke, fordi de kunde blive det værdige, eller fordi det meget meere tiener dem til Straf, end til en Velgierning. S. Menneskets Sind kan billigen lignes ved et Thermometer; thi ligesom samme stiger ved Varmen og falder ved Kulden; saa stiger Sindet og ved Blodets Hidsighed til Vrede, og ved Bloddets Uempfindtlighed falder til Kulde. Men ligesom hverken for stor Heede eller for stor Kulde i Naturen er behagelig, men allene en Temperatur og Blanding af begge: altsaa bør vi ogsaa stræbe i disse tvende : derligheder at gaae en Mellembey, og ey at lade os opirre til Vrede, hvorvi ey Aarsag, eller kuns en indbildt Aarsag, kan have og ey at dæmpe, vore Følelser, og lade see for stor Uempfindlighed og Kaaldsindighed, hvor virkelige Fornærmelser skeer; da begge Ere for den menne Dele ey er nogen skelige Natur, omendskiønt et Slags Philosopher ved det sidste har gjort sig navnkundige. C. Saalænge et Menneske haver Ønsker tilovers, saalænge er han ey fornøyet, og saalænge han ey er fornøyet, kan han ey kaldes lykkelig. Jo fleere Onsker et Menneske har, jo fleere Hindringer har han i Veyen. for at blive lykkelig, og da disse Onsker sielden, ja fast aldrig, bliver opfyldte; saa bliver han ogsaa aldrig lykkelig. Det eneste Middel derfor, at blive lykkelig eller fornøyet, er: at udrødde sine Ønsker: at give sig tilfreds med det nærværende, og at bruge det paa den beste Maade. S. Fornuften har mange Grader.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-08-03
Naar vi regner den i en meget høi Grad, er faa Mennesker fornuftige. Naar vi tager den i den mindste Grad, kan man endog kalde Dyrene fornuftige. Men alt hvad man kan sige i denne Fald, er at Dyrene udbiiser den liden Gran af Fornuft, de besidder, men mange Mennesker skiotter, ikke om, at vise eller bruge den, saasom de maaskee ey holder den af nogen Værd. Phillanthropus. En Fabel. En Hare, der kom springende i fuld Careen, mødte en Uld paa Veyen. Ulven spurgte, hvor Reysen skulde gielde, Haren svarede: til et Skiul i Skoven, thi min Fiende, Humlen, er mig paa en Fierding Vey nær i Hælene. Bie, sagde Ulden, jeg skal være dit Forsvar. Hvor kommer det du er saa forsagt og frygtsom, og førend Faren lader sig tilsyne, søger Flugten? Er det ey Skam for dit heele Kiøn, Det kommer, svarede Haren, fordi jeg holder Sikkerhed for det beste Middel imod Fare. Du veed jeg er en Hare, og at Naturen har ladet, det det fattes Harene paa Hierte, men derimod gibet dem en Gesvindighed i Fødderne, som vi ogsaa vel veed at betiene os af. For en Uld, som duer, skikker det sig at bruge sine Tænder til Forsvar, som jeg mine Fødder, og det uden at lastes. Morale. Jngen bør lastes for Naturens Feyl En Hare er ey skabt med et Løbe Hierte. Sindets Egenskaber er og givne. De kan vel, som en Plante, beskiæres; men Roden bliver stændig staaende tilbage.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-08-03
8 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Provst Bang. Frue-K. Mr. Bruun. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-08-03
Dødsfald. Madame Lehman fød Bie, Sr. Jørgen. Lehmans Kiæreste, død her i Byen i hendes Alders 63 Aar.