JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-08-01
(755) De som maatte have noget at fordre udi afg. ner Henrich Herman Mous Stervboe, indkaherved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns: og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og vise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Va den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (7 1/5) De som maatte have noget at fordre udi Huusholderske Anne Cathrine Thourups So boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi benhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes: lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og be deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under SiDe, som maatte have noget at fordre udi afganGaardskarl Jacob Jacobsens Stervboe, ind des herved med 12 Ugers Varsel at møde udi KiøbenhaHof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og vise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Viden Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres AfRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1/5) De som maatte have noget at fordre udi afganKudsk Rasmus Hansens Stervboe, indfaherved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og be deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den dødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, at iagttage deres Tarv under Stiftet. De, som maatte have noget at fordre udi Tienestepige Cathrine Magrethe Weiles S. boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi benhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og be deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skif 14 1/5) Ved Proclama læst den 16de Junii h. a. i Hol Stads=Retten og den 9de Julii ved Sielle Landsting, ere Creditorerne i afg. Boghandler Niels Christ Lykkes og efterlevende Enkes fælleds Boe, med 12 Ugers Va indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Si Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring. da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. (5245) De som maatte have noget at fordre udi et Confardie Matros Jens Jensens Stervbo indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbet havns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmel- og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Ve sel den Afdødes Arvinger, for at anme¬
Berlingske Tidende, 1794-08-04
St. Johns paa Antigua, den 10de Junii 1794. Sidste Onsdag ankom her Efterretning fra Guadeloupee, at en fransk Krigsescadre var ankommet der med en Mængde Tropper og havde gjordt Landgang ved Point a Pitre, og udøvede der de største Grumheder og Plyndringer. J Folge heraf blev et Skib strax afsendt herfra til Admiral Jervis og General Grev, der, Dagen tilforn vare afseilede herfra til Engelland, men skulde anløbe Sr. Christopher. Saasnart Admiralen og Generalen paa dette sidste Sted havde faaet Efterretningen, indskibede de strax alle de Tropper, som vare der, og seilede directe for at undsætte Gaadeloupe. Ved deres Ankomst til Point a Pitre fandt de Fienden i Besiddelse af Forterne, og deres Skibe varpede op tæt under Kanonerne af Fleur d'Epee, hvor de blive nøye blokerede, og man har al Aarsag at haabe at de inden kort Tid ville blive tagne eller ødelagte. Fiendernes Styrke siges at bestaae af 1 svæFregat, tvende armerede Fløytskibe med fire mindre Skibe og omtrent 900 Mand, som man formoder, ere ved deres Ankomst forøgede med et lige Antal ildesindede Jndvaanere. Skibet Winchelsen, under Commando af Lord Garlos ankom til Englich Harbour i Gaar, og overbragte 2 complette Compagnier af det 21de Regiment. En Mængde Matroser ere allerede oversendte her fra Øen, og omtrent 40 eller 50 ville gaae over i Dag. - Strax efter at den Franske Flaade var gaaet til Ankers ved St. Annis, kom en Officeer i Land, og lod til at være meget forundret over at Øen var taget; han sagde at Eskadren kom fra Rochefort. - Fortet deper blev angrebet strax efter at Maanen var gaaet need, og taget efter en kies Modstand. Mange af de franske Jndbyggere bleve dræbte; de fægtede meget desperat, og omendskiøndt Democraterne fik Tilstød af en Mængde af de farvede Folk, og ildesindede hvide, saa ere vi dog vel underrettede om, at en meget stor Majoritet af Jndvaanerne have viist en stærk Hengivenhed til det brittiske Flag; og dersom de havde været bedre forsynede med Vaaben og Ammunition, saa er der al Grund til at formode, at Democraterne havde blevet drevne tilbage. Deres Forliis har imidlertid været meget betydeligt.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Maynz, den 20de Julii. I Gaar Aftes kom Posten igien fra Mannheim over Worms hertil, med den Beretning, at denne Vei nu igien er gandske sikker og aaben. Den preussiske Hovedarmer staaer nu ved Gelheim leiret i en fortræffelig Stilling, som Feltmarskal Møllendorf ikke uden et ulykkeligt Slag vil forlade. Skulde Møllendorf og Hohenlohe blive nødte til at forlade deres Stilling, saa besatte de den ved Oppenheim og langs Selz. Det vil nu snart vise sig, om de Franskes Anslag er stillet paa Trier, Maynz, Mannheim eller Breisgau. Herfra flygte allerede mange, og fra Frankfurt endnu flere. Denne Stad, kom i Besynderlighed i Knibe, dersom de Franske satte over Rhinen. Men nu træder igjen dens Beskytter op, som allerede engang var dens og Tydsklands Befrier. Landgreven af Hessencassel har i en Hast ladet alle sine Undersaatter, som fra Vuggen af ere tydske Krigere, inddele i Landregimenter. Blot Grevskabet Hanau leverer paa denne Maade 9000 Mand. Ved Bergen lader han afstikke en Leir for 40000 Mand, som skulle dække hans Land og Staden Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Paris, den 21de Julii. De vedvarende gunstige Beretninger fra Armeerne beskieftige Conventen daglig. Men alle af Armeerne tilstede fordeele kunne ikke berolige Velfærdscommissionen i Henseende, til det Partie, som her reiser sig mod den, hvorfor man i nogle Dage har talt ganske lydelig om, at den vilde forlange et Anklagedecret mod adskillige Conventsdeputerte, med hvilke endog Bureaucheferne af Sikkerhedscommissionen skulle være i Forstaaelse, hvilket alt inden kort Tid vil give sig tilkiende. Barrere selv sagde i Gaar i Conventen, at de politiske Urolige heders sædvanlige Symptomer begyndte igien at yttre sig, og at derfor en uafbrudt Opmærksomhed nu især var nødvendige For at skaffe mange Misfornøiede bort fra Paris, decretert. Conventen paa hans Forslag : "At alle Borgere, som havde unddraget sig fra Fuldførelsen af Befalingen om at arresteres, og alle suspenderte offentlige Betiente skulde inden 3 Dage forlade Paris, og inden 20 Dage igjen indfinde i deres Hjemstavn, under Straf af, at blive anseete og behandlede som Emigrerte.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Det er ogsaa forekommet Velfærdscommissionen betænkeligt, at usædvanlig mange Deputerte af Folkeselskaber og constituerte Magter ere i en kort Tid ankomne hertil, og den har sendt dem alle tilbage til deres Hiem, og besluttet, at gaale i Fødselen ethvert endog kun tilsyneladende Forsøg mod sin Magt. - Endskiøndt ogsaa Robespierre havde i Jacebinerklubben talt mod Gademaaltiderne, vovede dog Arcissectionen endnu samme Aften, da der allerede var talt formelig derimod i Conventen, at holde et saadant Maaltid, indfandt sig ikke heller efter den dertil skeedte Jndkaldelse af Politiebetienten, og da en Deel af den bevæbnede Magt lod ste see, blev den omringet af Folket og maatte danse med samme. Følgen deraf var, at 61 Personer af Arcissectionen bleve Natten derefter arresterte. – J Forgaars blev den formedelst sin meget store Formue bekiendte 80 Aars gamle Magon de la Balue, fød i St. Malo, med sin hele Familie og 14 andre Personer, henrettet, fordi han, som man beskyldte ham for, havde aabnet en Conto=Currente sine Bøger for de smigrerte Prindser. Den hidtilværende Com mes af Revolutionstribunaler Legris, som blev herrettet med ham, var beskyldt for at have været 5 Gange emigrert, for at tilføre Greven af Artois og Prindsen af Conde de Penge, som Mazon udbetalte dem. Magon de la Balue, hvis hele Formue nu er confiscert, blev holdt for en af de rigeste Mand i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
J Conventen, hvor Collot Herhøis har prosider siden i Forgaars, lod Barrere den 18de oplæse lange Beretninger fra Rhin= og Mosel Armeen under Generalerne Michand, Taxonier, Argour, Sibault, Sisce, Destanges og St. Lye=Gerard med Tilnavn Vieur, som den 12te og 13de have gjort Angreb paa de fiendtlige Posteringer ved Rhinen. Det væsentlige af disse Beretninger kommer overeens deri, "Af den hele bageste Side af de vogesiske Bierge eller Wasgaues fra Landstuhl til Neustadt, samt Speyer og det berømte Platz berg i det Zenbrückske, hvor 9 Kanoner ere tagne fra Kien den, ere igjen besatte af Republikens Tropper, at 1200 Fiender ere drøbte og 1800 saarede, og at Fien en ved dette almindelige Angreb har mistet en Landstrækning af 20 franske Mile, samt er bleven forfulgt paa Sletten langs med Rhinen, at Sæden i Belgien og Plat bliver indhøstet af Franskmændene, og at alt Korn fra disse 2 store Forraadekamte for Fienderne bliver ført til det Indre af Frankrig, at Preusterne ogsaa have forladt Kayserslautern, efterat de i Telpstadt, hvor de mistede 8 Kanoner, havde gjort heftig Modstand. De Franske havde ved Artillerie=Oberste Forrers Forhovenhed mistet 3 Kanoner, hvilke han vilde føre forlangt frem. Obersten selv og den duelige General Labrissie kom derved i fiendtlig Fangenskab." Fra Sambre=Maas og NordArmeen blev berettet : "At de stedse trængde dybere ind i Belgien, og havde besat den fordeelagtige Post ved Eisenberg Abbedset Florial, og Stæderne Loven og Macher. Da de gik mod Mecheln havde det gjort dem et Øyeblik Hindring af sætte over Tanalen, saasom Broens Forfærdigelse varede for længe for de Frievillige, hvorfor en Deel af sammesprang Vandet, svømmede over paa den anden Side og trængde for rende ind i Mecheln, hvor endnu Magasiner bleve erebrede og 200 Fanger af den forrige Garnison i Landreen bleve de friede; at Prindsen af Coburg siden den Tid har trukket sig endnu længer tilbage fra Tirlement til Landen, at man i Landrech har, foruden 91 Kanoner, som havde efterladt der, endnu fundet 26 fiendtlige; (den sangne Garnisons Jahner: Landen bleve førte frem for Skranken, at Staden og Slettet Namme ogsaa er bleven besat af Franskmænden (Søvns lerne til Staden bleve af verte Conventen, at 200 Mand og en Capitain, som Prindsen af Coburg havde efterladt sammesteds, havde overgivet Staden med 40 Kanoner og meget Munition.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
London, den 22de Julii. Vor Kiøbmandsstaade fra Jamaita er lykkelig indløbet i vore Havne, og har medbragt et stort Forraad af Sukker, Kaffe &c. - J Hoftidenden for i Tirsdags er bleven bekiendtgjort, at Ørst Corfica har den 14de Junii forenet sig med Engeland, og Hr. Gilbert Elliet har den 19de, i Hs. Storbrittanniske Majestæts Navn, modtaget den forficanske Krone, og aflagt Eed paa, at ville handhære Corsernes Frihed efter Lovene og Grundforfatningerne. J Forgaars Eftermiddag er paa et Tømmerverft i Enden af denne Stad, ved en Tiærekiedel, som kogte over, opkommet en skrækkelig Jldebrand, som strax angreb det ostindiske Compagnies Salpeter=Magasin. Det var ikke at tænke paa at slukke den, saasom Salpeteret brændte som et ildsprudende Bierg. At 1200 Huse i denne Egn regner man, at kun 570 ere blevne staaende. - E. Sk. Man vil forsikre, at Gre Spencer og Hr. Brenville ere reiste til Mastricht, som der at handle om vigtige Sager med den hollandske Minister for de udenlandske Anliggender, saasom Republiken Holland har giørt vigtige Forslage, hvis Opfyldelse den forlanger, som et Middel til Fredens Tilveiebringelse. Man forsikeer ogsaa, at Keiseren og Kongen af Preussen har gjort vort Hof Forslage, som vilde giøre en vigtig Forandring i Europars politiske Aspecter, dersom Engeland skulde biefade dem. De skalle angaae Keiserens Skadesløsholdelse, dersom han ganske skulde forlade Nederlandene, og trække sin Armee til Rhinen, for at forsvare Tydskland mod Franskmændene.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Aachen, den 24de Julii. Den hele østerrigske Armee har allerede trukket sig tilbage over Maas, og Prindsen af Lsburgs Hover qvarteer er nu i Sittart i det Jülichske, saasom den hele Armee trækker sig til Cain, for der at passere Rhinen. - J Fæstningen Luxemburhave 15000 Mand Keiserlige kastet sig ind, og alle Fremmede have faaet Ordre, at begive sig bort derfra. J Koblenzeralle Churforsens Effecter blevne, indpakkede og bragte til Vands til Overtydskland.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Mannheim, den 24de Julii. De ved Vorms staaende Preussere have i Gaar forladt denne Egn, og trække sig ligesom den hele preussiske Armee rærmere mod Maynz. Man forsikkrer, at de Franske giøre Beggelser ved Hundstrucken, og at disse have bevæger den reenssiske Armee til at forlade deres hidtil harte Position. Denne Formodning synes at være saa meget mere grundet, da man har sikker Efterretning, at de Franske, som stode Biergene ved Neustadt, ere for største Delen marcherte imod Lautern. J Neustadt skulle slet ingen franske Tropper meer lige, og kun Tid efter anden komme Patroniller derhen. Schifferstadt, Nenhofen og den hele Position bag Rehbach ere derimod endnu stærkt besatte af de Franske. J Forgaar et alt Feltskyttet og Reservartilleriet, som de Keiserlige enden havde her og i Rhinskandsen, bleven ført mod Heidelberg. En Deel af den keiserlige Armee camperer imidlertid endnu bestandig i vort Naboelaug. - En fransk Krigscommissair, der først om Natten til den 20de hujus flygtede fra den franske Armee, paastaaer efter sin ihændehavende Liste, at der i Begyndelsen af denne Maaned have staaet langs Qnrich ikkun 20000 Mand, Besætningen fra Landan med iberegnet; at der ved denne Tid er ankommen sammestæds 12000, som bleve trukne fra Metz, Diedenhofen, Long og ac., og at dette Corps d'Armee følgeligen var i det høieste 32000 Mand stærkt. Efterretningerne fra Zieybrücken og Lantern milde, at af de 2 Colonner, som den 12te og 13de Julii trak sig til Trippstadt og Landstahl, var ingen stærkere end 15000 Mand; altsaa strede paa denne Dag fra Hom borg indtil Germers hem overhovedet kun 60000 Mand. Nok et andet Corps skal staae ved Saar og Mossel, men om det endog skulde være 25 til 30000 Mand stærkt, saa bestod den hele franske Magt imellem Rhinen og Mosel, førend Attakerne skeede paa Posterne i Edes heim og Trippstadt, dog idet høieste kun af 90000, og ovenmeldte Krigscommissair paastaaer, at de Franske havde for disse Poster mistet ikke 4000, men 9000 Mand. - J dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at Prindsen af Hohenlohe har slaget de Franske.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Haag, den 26de Julii. Forrige Tirsdag kom her en keiserlig Officeer med den Efterretning til Administrationen, at Prindsen af Coburg er i Mastricht gaaet over Maat, og altsaa har forladt Brabant og vore Brændser. J Mastricht selv har han ladet efter sig ( datailloner, og Armeen synes at marchere til Luxemburg. Afrigte Mandag kom Hr. Grenville uformodenlig hertil fra London, for at bibringe den herværende Administration det engelske Cabinets foreløbende Bekymring, for, at Holland, havde at frygte for en Rettrade af Østerrigerne, hvilket alt ferrrel den følgende Dag blev stadfæstet. - Da Stæderne Antwerven og Nienportere blevne forladte af Engelænderne, en Namat med Caradellet paa samme Tid af Øverrigerne; vede Franske nuved at tage samme i Besiddelse fuldende enigen at Nederlandene Løremborg, Limborg og Selden undtagne. Man venter dog, at de to arste af disse Provindser ogsaa skulde blive borttagne af de Franske, saasom ter paa den ene Side giøres alle Anstalter til at blokere Mastrich, saa det østerrigske Generalgovernement, som befandt sig i Roremende, har paa den anden Side baarnet sig til Dusseldorf. Da Erfaring har lært, at det lottig Land Erobring bestandig har været forenet med Nederlandenes, saa maae man og her vente de Franske, og Fyrstbiskoppen har allerede med sit hele Hof begivet sig til Aachen.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Berlin, den 29de Julii. Den 18de har Generalmajor von Smuther formelig staaet den med 2000 Polakkere paa Høiene af Demnito posterte pohiske General Karmoweky, hvorved 1 Handelse og 3 Kanoner ere blevne erobrede, og 62 Mand giørte til Fanger.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Generalmajor von Günther er bleven benaader med den røde Densorden.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Kiøbenhavn, den 4de August. Hans Kongel. Majestæt har under 11te Julii d. A. efter Ansøgning i Naade entlediget Justitsraad Johan Christian August Reinhard, som Committeret i General=Land=Oconomie og Commerce=Collegio, og som Bogholder og Correspondance-Thef for det Schlesvig=Holsteenske Brandforsikrings=Contoir sammesteds. Samme Dag er den i benævnte Contoir hidtil værende Revisor og Fuldmægtig Lorenz, Bertelsen allernaadigst udnævnt til Bogholder og Torrespondance-Chef, og Copiist Hans Jürgensen til Revisor og Fuldmægtig i benævnte Contoir. Fremdeles har det behaget Hs. Majestet under samme Dato allernaadigst at udnævne Justitsraad Johan Christian August Reinhard til Etatsraad. Den 2den hujus lagde Katteren forsvar og Loggeren Lerken ud paa Reden; den første commanderes af Capitainlieut. Kofoed og den sidste af Lieutenant Gerner. Samme Dag og Dagen derpaa fik den sidst udlagde Escadre Soldater ombord.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Fra den 29de Julii til i Dag ere indkomne og udgaarde: Capit. P. Bessom, C. Benlen, O. Rich og J. Ober fra Nordamerica med Sukker, Kaffe og Riis; Capit. J. Grimes fra Bourdeaux med Viin; Capit. M. J. Alerander fra Calais med Ballast; Capit. M. Thomsen til Jsland med Provisioner; Capit. C. S. Bruun fra Bourdeaux med Viin; Capit. C. P. Rønne til Bilbao med Hvede; Capit. J. C. Møller til ibidem med Talg; Capit. A. Petersen til Jsland, med Provisioner. Barom. Therm. i Vinde. 28 Julii. i 27 10. 6 15 1/2 Varme. 29 - - 123 o. 2. 15 3/4 - - V. N. V. V. S. V. 1 August. 127. 11. C. i 17 - - V. S. V. 2 - - i 27. 10. 8, 16 3/4 - - i S. S. O. 3 - - 27. 11. 6. 18 1/2 - - S. B. Species=Coursen den 4de August. Cours af Danne Bank=Sedler imod Specier 29 pr. Cento. Danske og norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Til Efterretning for Interessenterne i den Danske og Norske Species-Banke bekiendtgjöres herved i Overeensstemmelse med Octroyens 405 : At en Generalforsamling er bestemt at holdes Torsdagen den 16 October, om Eftermiddagen Kl. 4, for 1) i Overeensstemmelse med Brovens 42 §. at vælge 3de nye Representantere, i Steden for mig Justitsraad Thulstrup, mig Conferentsraad C. Colbiørnsen og mig Grosserer Calistrop, som efter foretagen Lodkastning fratræde Representantskabet. 2) At giennemgaae og antage det forfattede Udkast til en Convention for Banken.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
I Representantforsamlingen for den Danske og Norske Species-Banke den 1ste August 1794. Thulstrup Brock Wilken. Colbiørnsen Colistrop. Christensen. Tetens. Zinn. Saale. Kilsted. Falbe. Dems.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Avn Tissair. Et Selskab af bestemte Patrioter og virksomme Stats=Borgere, agter ved Trykken at udgive en sandfærdig og omstændelig Beretning, om de Storbrittaniske Forrettelser og Grovheder, som under nærværende Krig mellem Frankrig og England, ere udviste mod Danske, Norske og Holsteenske Skibs=Capitainer og deres medhavende lovlige Ladninger.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Denne til Dagens Historie nødvendige Samling skal udgives paa Dansk, transk, Tydsk og Engelsk, og skal sælges til en meget ringe Priis, paa det den kan komme til den almindelige Mands Kundskab her og udenlands. Man anmoder herved hver nidkier Medborger i begge Rigerne som besidder Documenter og Beviisligheder om disse Tilfælde, at vilde vise sig saa patriotisk, at meddele dem enten in Originali eller i bekraftede Gienparter, og at sende dem jo før jo heller til mig Undertegnede, som er anmodet om, paa Selskabets Vegne, at modtage samme. Man fo sikker, at ikke et Blad skal forkommes, ligesom ikke heller noget skal udelades af Jndholden. Kiøbenhavn, den 31te Julii 1794. Joh. F. Schulz, Hoftogtrykker, boende i Høibroestræde No. 64. A Society of determined Patriots and actire Citiens has resolved to publisha faith ful and circumstancial Nar ration of britisk Imjuries and Insults, hich, during the present War beteen France and England, have beenmanifested to Commanders of Merchands Ships and theilawsul Cargoes belonging to Danes, Norwegians andHolsteiners. - This Publication, being indispensable for the Histori of the Moment, skal be written in Danith, French, German & Englith, and vill be fold at a ver moderate Price, that the Contents thereof may be Known to al Men here and abroed, without Exception. - Who mer in these Kingdoms, possesses Documents & Prooss relatif to the fald notorious Facts, are friendly requested as zealous & patriotic fellow Subjects, the sooner the better, to communicate the Originals, ortrue Copiestere, of to the Underwritten, uho has promised to them in the abooe mentioned Purpose. - The Owners may depend upon, that not one single Leafshal be lost, nora sylable leftout. Copenhagen the 31 Julii 1794. J. F. Schulte, royal court Printher, velling in the Høibroe Street Nr. 64.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
At det har behaget Gud ved en salig Død den 28de Juli. bortkalde min elskelige Moder Frue Apollenig Gryner, sal. Capit. Jssems, i hendes Alders 73 Aar, bekiendtgiøre herved Slægt og Venner. Overbeviist om disses Deeltagelse i min Sorg frabedes af Friftlig Bevidnelse deraf. Nordrup ved Slagelse, den 31te Julii 1794. A. sal Hettinge.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Den 1ste August behagede det Gud at bortkalde min kien Mand Justitsraad og Post=Kasserer Georg Zorgahvilket herved bekiendtgiøres for samtlige Slægt og Venner: hvis Deeltagelse udi denne min store Sorg jeg er forvisse om, og frabeder mig alt skriftlig Forsikring herom. Den efterladte Enke. Den 20de Juli døde efter 6 Dages Svaghed min Svige moder, Frue Mette Magrethe sal. Styhrs fød Wildt hagen, Enke efter sal. Krigsraad Sthyr, Sorenskriveover Nummedal og Sandsvær, i sit Alders 75 Aar og 2 Maaneder. Dette bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, og frabedes al skriftlig Condolence. Kongsberg, den 22de Julii 1794. E. Bøye.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
At det har behaget Livets og Dødens Herre i Dag Kl. 9. Slet Formiddag, at bortkalde til et bedre Liv Jomfru Else Cathrine Trane, i sit Alders 73 Aar, det har jeg ikke villet undlade, efter nu brugtlig Maade, herved at bekiendtgiøre hendes fraværende Slægt og Venner. Horsens, den 1ste August 1794. H. Benzen.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Nylig er udkommen fra Pressen, Noget til Eftertanke for i enhver Kiøbenhavns Jndvaaner, fra den Ringeste til den Høieste, i Anledning af Tømmersvendenes Fordring, faaes til Kiøbs hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34 for 4 s. Hammerherre Suhms nye Samlinger til den Danske 6 N storie, 3die Binds, 4de Hefte, hvormed 3die Bind lut tes, har nu forladt Pressen og indeholder: 1) Excerpter af Portoppidans Collectaner til Fortsættelsen af hans Annales EcolesuDanice. I1) Om=Klosters Jnventarium 1554. 111) Tillæg. til foregaaende Jnventarium. 18) Kong Christianstes Breve, og befalinger til Niels Erichsen (Rosencrantz eller Gyldenstierne. V) C. Brands egenhændige Antegnelser, henhørende til Griffenfeldts Historie. Vi) Danmarcho Pines Historie, forfattet 1644. VII) Bibliotheca Danico. VIII) Udkast til en Jnstrux for Bibliothecarius ved det Kiøbenhavnske Universitets Bibliothek. Dette hefte koster ligesom de forrige 40 sk. - De nu udkomne 3de Bind koste tilsammen 5 Rdlr. og faaes hos Hofbog, handler S. Poulsen, Antonistræde Nr. 324 og 325. Goctor og Borgemester G. L. Badens Jnaugural-Disputatz: Citra cifferentiarum præcipnarum at nobilissimarumjuris Romani et Germanico Danici qvaad aniversom doctrinam de cir atqve tutela, er at bekomme hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal og Proft & Comp., for 2 Mk. 8 s. Trykp. og 3 Mk. Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1794-08-04
Nogle store og smaae Capitaler forlanges til Laans strax Vi eller 111te December Termin førstkommende, imod sikkert Pant i Siellandske Jordegodser eller andre gode sikre Eiendomme, hvorom handles med Johnsen ved gamme Strand No. 259.