JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
J sexten Aar er nu Stiftelsen fra en Jdee herligen fremvoxet ved skjøn Veldaad; og de mange Ædle som dertil paa allehaande Maader bidroge, modtage hver især Erkjendtligheds Tak i de Ord som en engelsk Digter i et lige Tilfælde brugte: Din Id i Himlen tegnet staaer Med Lueskrift, som ei forgaaer."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Vi slutte denne korte Oversigt med følgende Ord af Professor L. Kruse, af en Choral ved Forestillingen paa det Kongel. Theater 1818. Fra Vuggen til Graven heel fremmed paa Jorden, Os Livet en taagefuld Søreise er: Men Naalen, som henviser stadig mod Norden, Advarer, trods Mørket, mod truende Skjær. Magneten, hvorpaa sig den Blinde fortrøster, Velgiørenheds Glæde - med den seiler Han Med Tryghed paa Livets omtaagede Kyster, Til klart han seer hisset Lyksaligheds Land! Og under Seiladsen let Taagen han glemmer, Naar Brødre ham tænde et Lys for hans Siel Han frydes endog, naar harmoniske Stemmer Oplue hans Bryst til at rumme et Held, Ved Venskab, som jernfast de Hjerter forbinde Som et Lod har samlet. Ved Spøg og ved Flid, Ved haabfulde Drømme: Ved Savn og ved Minder Ej unydt, men stille henrinder hans Tid! I Ædle, som fast gjør os stolt af vor Skjæbne, Stolt føler den Lykke, som J os har skabt! Jer Rundhed forstod os mod Mørket at væbne, Men Tusind gaae værgeløs end og fortabt! Ja stor er vor Bolig og Plads er til flere, Naar I det kun vil - dog tilgiver, Tilgiv Om de som blev frelste endnu ønske mere: De veed hvor det lønner, at frelse et Liv Arbeids-Anstalten ved Blinde Jnstitutet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Saasnart man i Blinde-Jnstitutet havde opnaaet det Maal, at Eleverne vare saaledes dannede som man, ifølge dets Indretning, turde vente sig, bleve de almindeligviis i det 16de Aar konfirmerede. Man indsaae og befrygtede Vanskeligheden i at kunne fra bemeldte Tidspunkt hielpe fattige Blinde til en med deres erholdte Dannelse nogenlunde passende Skjæbne for deres øvrige Dage. De Konfirmerede burde forlade Jnstitutet, for at gjøre Plads til Andre, saa meget mere da Jnstitutet, ifølge dets indskrænkede Kræfter, ikke kunde modtage alle, over 50, til Optagelse i Jnstitutet qvalificerede Blinde, som man talte efter ovennævnte indhentede Tælling. Jkke turde man haabe, at der til alle Tider, naar det maatte behøves, skulde være Familier der kunde modtage den dannede Blinde, som ikke havde Forældre eller Paarørende. Fryg for at paalægge sig selv en trykkende Byrde kunde let afskrække Nogle, ligesom Mangel paa Evne og Leilighed kunde hindre mange velsindede Familier fra at tage sig af den Blinde, der vel ved sit Haandarbeide kunde være til Nytte, men dog aldrig ganske gjøre fyldest for hvad den duelige Seende kunde udrette. Saadanne Hensyn gav Anledning til Yttring. af Ønsket (i Journalen til Fordeel for de Blinde, 3. B. 2 H. 1824) at forbinde en Arbeidsstalt for Blinde med Institutet, saaledes at nar de Blinde i Jnstitutet havde opnaaet den fornødne Duelighed i Haandarbeider, skulde de i Arbeids-Anstalten optages, og der føre et virksomt, gavnende og efter deres Stilling lykkeligt Liv. Jdeen fandt bifald. Paa Jnstitutets bund fandtes Plads til en Bygnings Opførelse. hine Legater, det Meyerske og Qvistske, gave Evne; og i Midten af Aaret 1825 stod en Bygning færdig, og de tolv ældste, og dertil duelige Lærlinger indtraadte nu som Lemmer i Arbeids-Anstalten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Indenlandske Efterretninger. Det er ikke nok, at Boghvedegryn heri Landet kan males ligesaa got, som i det Slesvigske, ifølge Anmeldelse i No. 1 af dette Blad d. A.; thi fuldkommen gode Boghvedegryn kan ei haves, med mindre Sæden naaer Fuldmoden led og strax udtærskes, forinden der skeer Sammenbrænding, der uopholdelig følger paa Indbøstningen. Efter saadan Behandlingsmaade, som bruges i det Slesvigholstenske, beholde Grynene den Snehvidhed og Velsmag, der ellers maa savnes. Vel er ved ringe Høst, hvor ikkun 4 Fold, eller lidt mere, kan erholdes, Sammen brænding ei saa pludselig at befrygte, men uden kraftfuld og saftrig Stængel avles ogsaa kun smaa slette Gryn, dem Maling ei formaaer at meddele de fornødne Egenskaber. At Siellænderen spiser ligesaa gjerne Boghvedegryn, som Fyndoen og Sønderjyden, maa virkelig drages i Tvivl. Meget mere har man erfaret, at tvertimod Siellænderens vedblivende større Attraa tilByggrød foranlediger Trevenhed og Ulyst til Boghvedens Udbredelse. Man seer den endnu kun paa enkelte Steder indført, skjøndt den for Aarhundreder siden i Hertugdommen har været ovelsket og dens Behandling bragt til Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Efterfølgende Kjendsgierninger, siger Llorente i hans Historie om den spanske Jnquisition, bevise, at vore Dages Jnqvisitorer ikke gave den fanatiske Torquemada noget efter. var nærværende, da Jnquisitionsbygningen i Aaret 1820 efter Cortes's Befaling blev aabnet. Man fandt een og tyve Fanger deri, af hvilke ikke en eneste vidste Stadens Navn, hvori han var, eller hvorfor man havde arresteret ham. En af disse Fanger havde nyligen faaet sin Dom og skulde næste Dag lide sin Straf, at henrettes med Pendulen. Denne frygtelige Dødsmaade med dette Jnstrument bestod i Følgende: Den dømte blev lagt paa Ryggen i en Huling og fastbunden. Over ham svævede Pendulen med en skarp Kniv nedentil, der var saaledes indrettet, at den hvert Øieblik forstørrede sig. Den Ulykkelige saae dette Bøddelinstrument svæve over sig og den dræbende Kniv bestandigen nærme sig ham. Omsider der naaede den Næsetippen og vedblev at sauge indtil han opgav Aanden. Denne Straf anvendte hin hemmelige Ret endnu i Aaret 1820. Besynderlig Hevn. Pater Cotron anfører i sin Historie om Mongolerne et besynderligt Brug, som Fyrstinden Cande gjorde af sit Skyts, da Mogul Akebar beleirede hendes Hovedstad Amanadegar: Da hun nemlig efter 2 Maaneders Beleiring saae sig nødsaget til at give efter for Overmagten, udtænkte hun følgende Middel til at skuffe Seierherren og hevne sig paa ham: Hun lod af alt det Guld og Sølv, hun ejede, støbe Kugler og indgrave i samme Forbandelser over Akebar. Adskillige Feldtslanger bleve ladte med disse Kugler, og man affyrede dem en halv Miil, langt bort over den fiendtlige Lei i de Skove og det Krat, der omgave Staden. Da paa denne Maade alle hendes Rigdomme vare forødte, overgav hun sin Hovedstad til Mognlen. Nogle af disse Guld-og Sølvkugler findes endnu fra Tid til anden i Egnen af Amanadegar og end for kort Tid siden fandt en Bonde en saadan Kugle af Guld, der veiede otte Pund. skrift, der var anbragt derpaa. gjennem Portugal, Jtalien &c. i Aaret 1817, 19. J Canovas Arbeider er megen Ynde, men Virkningen gaaer ofte tabt ved en konstlet Nydelighed og en theatralsk Fremstilling. Alle hans qvindelige Figurer have et affecteret, moderne Væsen, og alle hans mandlige ere Statister. Thorvaldsens Arbeider hue mig bedre. J hans Udkast er noget Frisk og Eiendommeligt, ledet af den reneste Smag. Hans Statuers gen. Gamle, medens de kappes med dem om Ran denne Tid stor Opsigt ved sit udmærkede Spil paa - Mundharpe. Han har ladet sig høre i London og Paris, og vundet særdeles bifald. Ved det franske Hof spillede han i Carl den Tiendes Nærværelse paa sexten Mundharper af forEn Tydsk, ved Navn Eulenstein, gjør i store Fortrin er, at de intet have laant af de Englænderen H. Matthew siger i sin Reise(Morgenblatt.)Hr. Manouchy har seet den, og læst den Ind skjellig Størrelse og Tone, som han skiftede med, og anbragte een eller to af samme ved Munden, ligesom Tonarten udkrævede det. Han har allerede spillet paa fire Mundharper paa eengang, og udfører paa dette eller ringeagtede ste Virtusitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
noc des spectales for 1827, 900 Skuespillere, Skuespillerinder, Sangere og Sangerinder, Dansere og Danserinder - omtrent et heelt Regiment. Tallet af Skuespillere osv. i Frankriges I Paris og dets Distrikt ere, efter Alma Jnstrument de vanskeligste Musikstykker med stør øvrige Provindser skal være ikke fuldt dobbelt saa huse rumme tilsammen 13,918 Personer. stort. J Paris kunne de forskjellige Skuespil Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Hamburg 2 M. værker. siden blev færdig i Paris, er paa Plafonderne ke Frisøren. kommet paa det Jndfald, at forfærdige rosenrøDen sindrige Haarfrifør Jordan i Paris er de Papillotter, paa hvilke der staaer smaae Anekdoter, som Damerne først læse og derpaa ræk Den store Børsahl, som først for kort Til og Væggene prydet med adskillige Basreliefer af større eller mindre Høide og Brede; det mindste er af 12 Fods Brede og 8 til 9 Fods Høide. Farven er graa. Da Sahlen er 60 Fod høi, saa tage de sig ud ligesom de kunde være af Marmor. Men det er de Herrer Meyniers og Adels Pensel, der har frembragt disse Mester
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Kjøbenhavns Børs, den 6 Marts 1827. a vista 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 a 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 171 172 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 115 1/2 116 Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. 41 Rbd. Sedl. 73 73 1/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Actier . . . . . . 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90 1/2 91 Rbd. r. S. 103 1/2 104 i Banco. i Banco. i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 68 168 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Den virksomme Olding Christian Henrik Jversen er død den 1ste Marts i Odense i sit 79de Aar, efter henved et halvt Aars tiltagende Alderdoms Svaghed og Afkræftelse. Han var født 6te August 1784 i Kjøbenhavn, hvor hans Fader var Kantor ved Fruekirken. Efterat han i nogle Aar havde været udenlands, og var kommen tilbage til Fædrelandet, fik man 1776 det første literariske Produkt fra hans Haand, nemlig: Samling af Fortællinger trykt i bemeldte Aar. 1780 begyndte han den under hans Navn bekiendte "Fyens Stiftsavis og Avertissements-Tidende", som han til sin Død, altsaa 47 Aar, var Udgiver af. Han begyndte i samme Aar Hæfteskriftet: "Almeennyttige Samlinger, hvoraf til 1799 40 Bind udkom, og i det følgende Aar 1781 "Danmarks literaire Progresser", hvoraf til 1789 fire Bind udkom. 1782 stiftede han et typographisk Selskab, hvilket ligesom et lignende, stiftet af A. Kall i Kjøbenhavn, er indgaaet, da det under forandrede Omstændigheder blev mindre nødvendigt end det ved Oprettelsen var, og det nu vilde være. Hans skjønne Landeiendom "Tolderlund ved Odense Kanal var ham et Yndlingsted, med en vakker Skov og interessante Anlæg, som Venner og Reisende med Glæde mindes, (Om ham see ellers Litr. Lexic.) Hans Enke og to Døttre begræde den Ædles Bortgang. Bogtrykkeriet og Avisen fortsættes af Enken, ifølge det hende forundte Kongelige Privilegium af 10de Aug. 1792, med Bistand i Redaktionen af sin Svigersøn Hr. Adjunct Hanck. Aalborg, den 1ste Marts. Ved det voldsomt indtrufne Tøveir i Mandags Aftes voxte Vandet pludseligen til saadan en Høide i den ellers høist ubetydelige Aae eller Bæk ved Ridemandsmølle, at det ei kunde holdes i Mølledammen, men maatte slaaes løs. Derfra styrtede det med frygtelig Vælde og medførende mæglige Jismasser mod den nedenfor beliggende Papiirmølle Godthaab, sønderknuste i et Nu dens Grundvolde, og næppe fik Folkene Tid at redde sig derudaf før hele Bygningen styrtede sammen ud i Aaen og Hjulene med det hele Maskinværk, Inventarium m.v. var øieblikkeligen aldeles sønderslaaet og ødelagt. Vaaningshuuset og Udhusene bleve staaende. Eieren Hr. Perzel havde først for faa Aar siden kjøbt denne Eiendom og afbetalt Noget paa Kjøbesummen, men skyldte endnu Meget; derimod havde han anvendt store Bekostninger paa Værkets Forbedring og sat Fabrikken i en betydelig udvidet Drift. Ved saaledes ikke allene i et Øieblik at miste hvad han eiede, men og for et heelt Aar at være sat ud af Virksomhed, er denne dristige retskafne Mand og hans Familie meget at beklage, og da ingen Assuranse opretter ham det paa denne Maade lidte Tab, vil han, uden Understøttelse, vanskeligen komme paa Fode igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
(Godthaabs Fabrik anlagdes 1799 for et Aal 168 Actier a 125 Rd. Cour.) Strømmen i Binderup Aae ved Nibe den ved Binderup Mølle paa Veien imellem Nibe og Aalborg ifjor af Kampesteen fra Ny af opførte Steenbro, og viste derved at vor Tids Vandbygning, uagtet alle afhjemlede Synsforretninger og Oversyn, dog ei komme op imod Oldtidens Vandbygninger, af hvilke nogle have modstaaet Tidens Ødelæggelser i ligesaamange Aarhundreder, som denne har bestaaet i Uger. Samfærren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
naturaliserede Kundskaber, Kunster og Videnskaber, efter Egnens Beskaffenhed og Folkets Kulturgrad, at have gjort Fremskridt, det er derfor meget paafaldende, at her i Landet - hvorden udmærkede Jordbund, tilligemed den be Hvert Sted paa Jorden finder Reisende selen imellem Aalborg og Nibe er derved afskaaVed samme hæftige Tøbrud borttog ogsaa borgsk Jnteressentskabs Regning med et Fond af til Hovedstaden og Landets mangfoldige Kjøbstæder, deels ved Søfart til nære trængende Riger, ere tillokkende – forbedret Agerbrug og Førstvæsen m. m. have været aldeles ubekiendte, indtil ved Grevskabet Bregentved og Efterlignere i sidste Halvdeel af det forrige Aarhundrede, qvemme Leilighed til Varers Afhændelse, deels gjortes Begyndelse. Da man ei kan søge nærmeste Aarsag til Forsømmelsen og Afsavnet i saa Henseende udi Mangel paa Folkets Aandsevner: saa maa der opledes et andet Spor. Formeentlig have fordum ikke Lærde og Professionister seet sig om i Udlandet, og disse to Klasser - hos hvilke, men i Særdeleshed hos hin, længe har været iagttaget Fremskridt ligemed de første Nationers Videnskabsmænds - have vist ikke forgiæves efterstræbt Uddannelse og Berigelse i Næringerne; ligesaavel have og vores første Stormænd og Hærførere, men fornemmelig vore uforlignelige Søhelte, saaledes banet sig Veien til Hæder og Ære. Men Landmanden og Andre, saavel i Sjællands som øvrige Stifter i Danmark, have stedse været meget indtagne mod alt Fremmed og aldrig har kunnet forliges med Tydskerne, som i Landvæsenet og øvrige Danmarks Eiendommeligheder havde tilbudet Veiledning til Forbedring. Saaledes har Selvhed og urigtig Egennytte berøvet os det Nyttigste og Bedste. De høist skadelige Vedtægter og Fordomme have berøvet os hele Aarhundreders For ædlings Udbytte. Vi have meest i Dorskhed, fulgt Fædres og Forfædres Maade, med al Uvillie for Oplysning og Jdealisering; hverken bekymret os om Columella, eller hans Efterfølgere udenlands, og ikke agtet paa theoretiske og praktiske Mænds offentliggjorte Grundsætninger og Opdagelser til videre Fremskridning; saasom endnu Almeenheden overalt næsten foragter, eller tilsidesætter Læremesteres Advarsel og Veiledning i alle Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Blandede Efterretninger. Den 17 Febr. døde Henrik Pestalogsi Brug i det sveiserske Kanton Aargau. "Denne bekiendte Mand, et af de ædleste Mennesker, Ungdommens Ven, var, hedder det i en Skrivelse fra Brugg, to Dage forud bragt herind fra sit Landsted ved Birr, for her at være under den omhyggeligste lægevidenskabelige Pleie, men heftige Feberkramper, som havde angrebet ham gjorde snart Ende paa hans daadfulde Liv 19 Kl. 11 bleve hans jordiske Levninger bragte i Graven. Han var født den 12 Jan. 1746 i rich, hvor hans Fader var Læge. Udrustet med de ypperste Aands- og Hjertets Egenskaber trofrede han sig fra Førstningen af til Theologien; men efter et mislykket Forsøg paa at rædike, til Lovkyndigheden. En haard Sygdom, rudtaget ved umaadelig Studering, bragte ham tra. Han kjøbte sig nu en Eiendom ved Bur, lærte ved nærmere Anskuelse at kjende Folkets Trang fra Moralitetens Synspunkter, og foranledigedes derved til at begynde i Aaret 1775 sin pædagogiske Virksomhed. Hans Anskuelse var. Det er ej Erhværvelse af visse Færdigheder i Regning, Skrivning, Læsning o. s. v. men Barnets Aandskrafts Øvelse paa disse Gjenstande, der er Hensigten med Elementar-Underviisningen. Jo mere denne Anskuelse var i Strid med det, som da gjaldt for Undervisningens Naal og Væsen, desto større var den Miskjentilse, den Misforstaaelse, Fjendtlighed og Forsøgelse, han maatte prøve. Hans overvættes tene, fra hver Mistro fri Hjerte; hans uimodstaaelige Begeistring for Folkets sædelige og aandige Ophøielse, satte ham blot for mange Forholds Indflydelser og Afvexlinger, som stedse afholdt den Ædle fra Maalet og Hvilen, og hvis følger formeredes ved, blandt Mere, de politiske Storme, der traf hans Fædreneland. Det Solbik, der frydede ham i de Udmærkelser og Understøttelser, fremmede Monarker i den sidste Befrielseskrigs Løb viste ham, blev snart fordunklet ved ny smærtelige Erfaringer. Hans Værk: "Meine Lebeensschicksale" er en sørgelig Erindring om hans Levedages sildigere Uroligheder. J den rolige Grav blev ham endeligen givet hvad Vennen Lavater ved en Afsked til ønskede ham, men forhen uopnaaet: "Gud skienke Dig Held, og krone Din Alder med No." Afhans Skrifter er: "Lienhard und Gertrud" 1781, 4 Bind. (Oversat paa Dansk af Prof. Nyerup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Ueber Gesengebung und Kindermord "Die Nachforschungen uder den Gang der Natur in der Entwickelung des Menschengeschlechts 1791) - Wie Gertrud ihre Kinder lehrt 1801. og flere, skjønne, talende, og varige Minder om hans Aands og Hjertes Egenskaber. (H. C. 35.) Om Pestallozzi, og hans i sin Tid berømte vædagogiske Jnstitut i Burgdorff, henvise vi til de Efterretninger, to Danske, Hr. Provst Chr. L. Strøm og Hr. Torlitz have givet. C. Liter. Lex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Hamburg 2 M. ingen Tyv at opdage. fra. Han anmelder Sagen for Vedkommende og bemærker derhos, at Skuddet endnu var for den anden Dør, og at ingen imidlertid kunde være undvegen fra Kirken. Politiet undersøger Alting paa det nøieste, lader om Natten holde Vagt i Kirken, men der var intet Spor til Tyven. Onsdagen derpaa lader man rykke 24 Soldater derind, for at anstille Undersøgelse, og næste Dag endog 100, men al Eftersøgen var forgjeves og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Kjøbenhavns Børs, den 9 Marts 1827. a vista 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 171 172 Rbd. Sedl. 51 - Rbs. Tegn. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 73, 75 1/2 i Banco, Nationalbank Obligationer. 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 115 1/2 116 Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 92 93 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye. . . . . ved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco i Banco. 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Actier . . . . . . i Sedler. 58 1/2 - L. Sterl. neskeglæder", ombedes, efter den paa dem Jndbydelsesplanerne paa Bogen: "Men givne Anviisning, tilbagesendte saasnart mulig for Bestemmelsen af Oplagets Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 21. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Marts 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Oversættelse af Professor Kortes Forsøg, til at udfinde det størst muelige Qvantum af Alkohol, som kan udbringes af en bestemt Vægt Brændevinsbrændingsmaterial. (M. A. 18 B. 1. S. 26.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
J Grækernes og Romernes meest blomstrende Tid var Selvroes stærk i Gang, hos Statsmænd saavel som hos Skribenter; og Selvroes maatte være vel overdreven, om den skulde blive anstødelig for andre, eller lastes af en Fjende Gloriæ cupiditas var deres store Drivefjer til overordentlig Flid og til ædle Handlinger. Man gjorde tydelig Forskiel mellem den og immoderate ambitio. Deres Bestræbelser efter Æres Embeder, som skiftede aarlig, deres Taler, som skulde opvække forsamlede Medborgeres Agtsomhed, de utaknemmelige Anklagelser, som Alderdommens største Mænd tit vare udsatte for, alt dette forvoldte, at ingen fortænkte den anden en retfærdig Selvroes. Foruden at vores Sæder ere andre, saa understøtter ogsaa hos os Religionen Mishag i Selvroes. Horaz siger: Sed satis est orare Jovem, qvi donat & auserDet vitam, det opes, æguum mi animum ipte parabo. En Christen siger: Der Fleis, den du vereet, ist dieser Fleis den eigen. Wer gab der Muth und Lust, so glüklich in zu zeigen? og foreskriver den christelige Moral ikke, al man aldrig bør tale om noget Godt, man kar udrettet til andre Menneskers Tjeneste. Der at de Leiligheder, da det bliver Pligt. En Apostel opregner selv sine Arbeider og Farer, og befordrede just derved Religionen. En falsk og forstilt Ydmyghed strider derimod stedse mod Christendommens Aand. Man har for længe siden bemærket, at visse Skribenter, der tale meest om deres ringe Kræfter og svage Forsøg, blive meest vrede, naar Nogen toer dem paa deres Ord, og holder Forsøget for svagt. Offentlige Bebreidelser for Selvroes er stedse en langt større Forgaaelse end Selvroes som ei var ugrundet; thi den overdrevne, og den opdigtede kan ikke engang her komme i Betragtning og fortjener andre Navne. En Fader, en Ven handler vel, naar han siger: Du har gjort noget Rosværdigt, det er fandt, men tag dig vare, ros dig ikke selv derfor. Gjør du det til saa vil du ikke meget elskes og æres i Verden, dit Hjerte kan ogsaa let blive befængt med Hovmod. J. H. Schlegel 1779. Pope har sagt, at onde Kritiker stifte meget ondt i Verden, og at Skylden er deres, at der findes kuns alt for faa gode Skribenter: Tis hard 80 say, if greater want of skill Appear in writing or in judging ill: But of the two, lens dangroug is thloffence To tire our patience, than misulead our sense Essay on Criticims.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Efter den Danske Oversættelse ved Hrr. Schiermann, som findes i Forsøg t. Sk. og N. Videnskaber. IV Stykke Pg. 147. Det tungt at sige er, om Dumhed røber sig Meer ved at skrive slet, end dømme vrangelig. Men mindre Skade gjør det Skrift, hvor vi kun kjeddes, End det, hvor vor Forstand paa vrange Veie ledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen d. 11te Marts blev en Aftenunderholdning givet paa det Kongl. Hoftheater til Fordeel for Bombebøssen. Det var ved Selskabet Euterpe besørget, og understøttedes af nogle af det Kongl. Kapels Medlemmer, og under Anførsel af Dhrr. Hof=Organist og Syngemester Zink og Repetitør Funk. Vi berette iøvrigt blot at Søllings Minde blev hædret ved en Prolog eller et Digt af Hr. Garbrecht, (forhen i Dagen, fremsagt af Hr. Dr. Ryge; og ved en Epilog, af Hr. Prof. Oehlenschlager, fremsagt af Kongl. Skuespiller Nielsen. Efter denne Epilogs Slutnings Opfordring: Nu lider ej længere den Aldrende Nød, Lunt sidder i Læ han for Vinde! Men Sølling, som reiste Jer Hytten er død; I Gubber velsigner hans Minde." blev af Matroser synget (til Zinklars Melodi); Vi signe Dit Minde, vor Fader og Ven! Med Hjerterne rørt vi Dig signe. Gid hver Dig - som faree af Bølgerne hen J dygtige Munterhed ligne!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
En anden Kunstnydelse var ogsaa samme Aften paa et andet Sted Veldædigheden ofret. Der blev nemlig i et Selskab opført et Skuespil til Jndtægt for det Kongl. Jnstitut for Blinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Af Beretningen om Jnstitutet for Metal arbeidere for f. A. sees, at det sidstafvigte Aars 11 Marts var 20 Aar siden Jnstitutet blev stiftet, og at 674 Personer i den Tid have nydt Underviisning i samme, nemlig: 541 Metalarbeidere, 5 andre Professionister og 82 Liebhabere, hvoriblandt siden 1824, 24 Personer have i forskjellige Grader viist meest Fremgang i Dreining, Gravering, Drivning eller Siselering, og 12 Personer i Tegning. Jnstitutets Jndtægt til de løbende Udgivter har været f. A. 492 Rbd. og Udgivten 379 Rbd. 16 s., altsaa givet et Overskud af 112 Rbd. 80 sk., til Jnstitutets Fond, som nu er 10,200 Rbd. Sølv, i Kongelige Obligationer og 40 Rbd. 5 s. i Repræsentativer.