JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Slutningen af den henrettede Dronnings VidneForhør. Som to og tyvende Vidne indstillede sig Johan Fridrich la Tour du Pin, forhen Krigsminister og Deputeret i den første Nationalforsamling. De Spørgsmaale, Præsidenten allerførst gav ham, angik den Kongelige Families Flugt til Metz den 5te October 1789. Derefter faldt ogsaa dette Spørgsmaal: Har Dronningen ikke under Deres Ministerium forlangt den franske Armees Etat af Dem – Jo. - Til Dronningen: Lod De Dem ikke give bemeldte Etat, for at sende Kongen af Ungarn og Bøhmen den? - Det gjordes aldeles ikke nødig, siden han af de offentlige Blade kunde have tilstrækkelig Oplysning om samme. - Hvorfor lod De Dem da bemeldte Etat levere? – Da der gik det Rygte, at Nationalforsamlingen vilde giøre Forandringer ved Armeen, saa ønskede jeg at vide, hvilke Regimenter der skulde ophæves. – Hvor havde De faaet de Penge fra, som Slottet LilleTrianon har kostet at opbygge og meublere? – Der var bestemt en Fond dertil. - Denne Fond maae have været af Betydenhed; thi Lille Trianon har jo kostet uhyre Summer? – Det er meget mueligt, at det har kostet uhyre Summer; man blev efterhaanden vænne til større og større Ødselhed. – Var det ikke paa benævnte Slot, De første Gang lærte at kiende Madame la Motte, Jeg har aldrig seet hende. – Blev hun ikke for Deres Skyld Offeret for den berygtede Halsbaandshistorie? – Det kunde hun jo ikke, da jeg ey kiendte hende. - Har Deikke tvunget Finantsministrene til at give Dem Penge, og har De ikke i Deres Forbittrelse udstødt Trusler imod dem, naar de vægrede sig, – Aldrig. Har De da ikke heller anholdt hos Vergennes om at faae 6 Millioner sendt til Kongen af Ungarn, – Ney. Det tre og tivende Vidne, Franz Matthey, forhen Fangedogter i Templetaarnet, forklarede, at den unge Capet, da Flugten til Varennes skulde gaaet for sig, blev om Aftenen i hans bedste Søvn taget af Sengen og forklædet som Pige. Jobert havde eengang bragt Dronningen tre Medaillons, af hvilke den ene faldt Capets Dot ter af Hænderne, og søndersloges. Dronningen tilstod dette, og sagde, at den Medaillon, som faldt paa Guldet, var Voltaires Portrait. Oliver Garnerin, til sin Tid Secretair i de 24 Mænds Commission, var det fire og tivende Vidne. Jblandt den forrige Skatmester Septeuils Papirer havde man, sagde han, fundet et Document, som beviiste, at Dronningen havde solgt hendes Diamanter, for at skaffe de franske Emigranter Penge. Saa blev der ogsaa i Begyndelsen af Revolutionen sørget for at opkjøbe de til Livets Ophold allernødvendigste Ting, for at foraarsage Mangel, og giøre Folket Revolutionen forhadt. Dronningen erklærede, at hun derom var uvidende. Som fem og tivende Vidne fremstod Dufriche Valaze, forhen Deputeret i Nationalforsamlingen, og paastod, at Planen til Feldttoget var blevet Dronningen meddeelt. Men Dronningen nægtede det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
J det sex og tivende Vidnes, Leboeuss, Udsigende var intet af Betydenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Nu blev det syv og tyvende Vidne, Politie-Administrator Jobert, tilspurgt, om han ikke iblant andre Medailsons havde skaffet Dronningen Voltaires Portrait, Han tilstod det, og lagde til, at han handlede med saadanne Medaillons, og havde over 4000 Stykker hiemme. Præsidenten giorde derpaa Dronningen følgende Spørgsmaale: De bliver altsaa endnu ved at paastaae, at la Fayette og Bailly ey havde nogen Deel i Flugten i Junii Ja. - Men Deres Søns Udsigende Maaned 1791. viiser det Modsatte, – Et Barn paa otte Aar kan man let faae til at sige alt hvad man vil. Men han har ikke blot sagt det eengang, han har igientaget det, og altid sagt det samme, – Jeg erkiender ey hans Udsagn for gyldigt. - Har De ikke ladet Dem male, medens De var i Tempeltaarnet? – Jo; men i Pastel. - Hvem var Maleren. – Coestier, som er Pohlsk af Fødsel, men har opholdt sig over 20 Aar i Paris. Af det otte og tyvende Vidne, Frans Moyle, hørdes intet Nyt eller af Vigtighed. Som ni og tyvende Vidne blev fremkaldet Madame Chaumette, som i sex Aar havde tient Dronningen som Under=Kammerpige Præsidenten gjorde hende nogle Spørgsmaale om det, som den 10de August 1792 var foregaaet paa Slottet. Men da hun i sine Svar sagde sig selv imod, saa blev hun arresteret. Det tredivte, een og tredivte, og to og tredivte Vidne vare Vincent, Beugnot og Politie-Administrateuren Dan ge. Sidstmeldte nægtede, at han nogensinde havde taget den unge Capet i sine Arme. - Hvad er Deres Tanker, om den Anklagede 3. - Er hun skyldig, saa maae hun dømmes. – Anseer De hende for Patriot, – Ney. - Troer De, at hun under den republicanske Forfatning, Ney. 6 s Monsr. Boss, Mk. pr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Politie-Administrator Michonis var det tre og tredivte Vidne, og tilstod, at han eengang havde ført en fremmed Person, som han havde truffet i Selskab, og som saa gierne ønskede at see hende, til Dronningen. Men han havde forglemt at erkyndige sig om bemeldte Persons Navn. Ved det fire og fem og tredivte Vidnes Udsigende var intet Mærkeligt. Det sex og tredidte Vidne var Bernier, som i 15 Aar havde været Hofmedicus, især hos de Kongelige Børn. Ham havde Hebert bebreydet, at han imod Dronningen, endog efterat hun var kommet i Templetaarnet, havde viist den samme krydende Ærbødighed, som brugtes i forrige Tider. Bernier svarede, at han ey havde gaaet videre, end Anstændigheden det fordrede. De tre næstfølgende Vidners, Maleren Boges, Jourdheuils, og Fontaines Udsigender vare ubetydelige, og næsten blot Gientagelse af det foregaaende. Endeligen fremstod det fyrgetivende og sidste Vidne, Krigs-Bureau-Secretairen Gointre, og beskyldte Dronningen for at have besat adskillige Vacancer i den forrige Livgarde. – Præsidenten spurgde Dronningen: Havde De ikke, da De ægtede Ludvig Capet, lagt en Plan til at forene Lotthringen med Østerrige? – Ney. - De giver Dem jo Navn efter Østerrigsk Lotthringen? – Ja, siden man skal kalde sig efter sit Fødeland. - Har De ikke, strax efter Blodbadet i Nancy, tilskrevet Bouille, og ønsket ham til Lykke, fordi han sammesteds havde ladet 7 til 8000 Patrioter massacrere, Jeg har aldrig skrevet ham til. - Har De ikke søgt at udforske den i Departementerne, Districterne og Municipaliteterne herskende Tænkemaade? – Ney. - Hvorfor har De, i Stedet for at opdrage Deres Børn i Revolutionens Grundsætninger, bibragt dem lutter Vildfarelser, Hvorfor begegnede De f. Ex. Deres Søn med en Agtelse, af hvilken man maatte slutte, at De troede, De endnu skulde see ham som Konge, - Han var alt for ung til, at jeg skulde tale med ham om sligt. Jeg lod ham sidde for Bordenden, og gav ham selv alt hvad han behøvede. - har De ellers noget at sige til Deres Forsvar, – J Gaar kiendte jeg ikke Vidnerne. Jeg vidste ikke, hvorfor man vilde beskylde mig. Men ingen af dem har fremført noget bestemt Factum imod mig. Jeg slutter med at anmærke, at jeg var blot Ludvig den Sextendes Gemalinde, og at jeg vel altsaa maatte rette mig efter hans Villie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Livorno, den 22 October. Efter sikkre fra Tripolis indløbne Beretninger er der foregaaet en fuldkommen Revolution i Regieringen sammesteds. Den gamle Bey har med største Nød kunne redde sig og sine Tilhængere med Flugten. Hans Søn har med Magt og paa den gruesomste Maade bemægtiget sig Regieringen; og de fremmede Consuler søgte ved Presenter at udvirke Fredens Vedligeholdelse imellem deres Hoffer og den nye Bey.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Man siger, at Greven af Provence ventes herhid, forat gaae til Skibs til Toulon, og der lade sig udraabe som Regent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Paris, den 1 November. Brissots og de øvrige 20 anklagede Convent-Deputeredes Proces fik just det blodige Udfald, som man efter Anklagernes og Dommernes Forbittrelse maatte vente. De bleve alle 21 i Forgaars Aftes Kl. 10 dømte til at døe, og i Gaar under Folkets sædvanlige Frydeskrig henrettede paa Revolutionspladsen. Disse vare: Brissot, Vergniaux, Valaze, Fauchet, Sillery, Carra, Duperret, Gardien, Duprat, Ducos, Fonfrede, Lasource, Beauvais, Duchatel, Vigee, Mainville, Lacaze, Le hardi, Boileau, Antiboul og Gensonne. Valaze dræbte sig for Revolutionstribunalet med en Dolk, som han havde skiult i en Rulle Papiir, men han blev, ligesom de andre, kiørt paa en Karre til Retterstædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Marechal Luckner og den forrige Commandant i Strassburg, Montigny, ere fra det Luxemburgske Palais henbragte til Abbediefængselet. – J Toulouse er Exministeren Narbonnes Fader død i sit Fængsel. Hans confisquerte Formue beløber sig over en Million.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
London, den 1 November. Det skal nu være besluttet at formeere vore Jnfanterieregimenter, af hvilke hvert hidtil neppe var 600 Mand stærkt, til 1000 Mand pr. Regiment, som foruden de 14000 Mand, der nu hværves til Friecompagnier, vil udgiøre mere end 30000 Mand. – Fra Portsmouth er det virkeligen over Hals og Hoved afsendt 7000 Mand til Ostende. Men skulde de finde denne Plads uden Fare, skulle de strax tilbagesendes, for at bruges til deres første Bestem J Spa melse, nemlig til General Greys Expedition. nien hværves paa nye 60000 Mand til Krigens Fortsættelse imod Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Kiøbenhavn, den 15 November. Førstkommende Søndag den 17 November bliver anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Hertug af Würtemberg Studtgardt, som bæres i 8te Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
J samme Anledning har Hs. Majestæt Allernaadigst udnævnt til Geheimeraader: Hr. Kammerherre Baron von Bülau, Minister ved det Sachsiske Hof, Hr. Kammerherre Greve Ferdinand von Ahlefeldt, Hof-Marechal; Hr. Conferentsraad Carstens, Canzler i Slesvig, Hr. Greve von Mønster. Til Riddere af Dannebroge, Hr. Kammerherre Greve Henrich von Reus; Hr. Kammerherre de la Calmette, Oberfalkenermester; Hr. Kammerherre v. Gersdorf, Amtmand i Jylland; Hr. Kammerherre von Brackel, opvartende Kammerherre hos Hs. Majestæt Kongen; Hr. Kammerherre Staldmester von Hauch; Hr. Generalmajor von Lützou; Hr. Kammerherre von Pentz, Amtmand i Jylland; Hr. Conferentsraad Classen; Til Kammerherrer; Hr. Kammerjunker von der Lübe, hos Hendes Majestæt Dronningen; Hr. Kammerjunker Grev Hendrich von Reventlou, ved Liv-Regimentet Ryttere; Hr. Major von Staffeldt, Chef for det Norske Jæger Corps, Hr. Baron von Pechelin, Amtmand i Segeberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
J Tallotteriets 694de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Kr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christian Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent, Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldt tes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Kiøbenhavns Aar No. amhuus. sin addender. som ummuMan en 18 November. Heraf udgiv
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Livorno, den 24 October. J Gaar ankom to Engelske Cuttere efter tre Dages Reyse fra Toulon, og bragte den Efterretning, at Convent Generalen Carteaux havde i Nærheden af Staden, vildet formere en Leyr og anbringe adskillige fordeelagtige Posteringer; men at Engelskmændene, Spanierne, Sardinerne og Neapolitanerne havde gjort et saa lykkeligt Udfald, at Fienden efter en ligesaa blodig som haardnakket Træfning var bleven drevet tilbage, med et Forliis af 5000 Mand og 14 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
De her boende franske Kiøbmænd maae frasværge sig al Tilbøyelighed til de jacobinske Grundsætninger, eller rømme Landet. De af franske Emissarier her og i andre Tostanske Stæder oprettede Kornmagaziner blive nu, efter den Engelske Gesandts Forlangende, solgte, og ingen Udførsel til Frankerige bliver herefter tilladt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Stockholm, den 1 November. Fra Regieringen har Øvrigheden i alle Kiøbstæder faaer Ordre til at nøye at give Agt paa alle Ubekiendte og Fremmede, at indberette det Usædvanlige, der maatte findes i deres Forhold, og overhovedet at iagttage en med nærværende Tidspunct passende Forsigtighed Nogle i Upsala yttrede Uroeligheder ere ved Justitstanglerens Reyse derhen blevne qvalte i Fødselen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
De brandlidte Jndvaanere i Gothenborg ere blevne forskaante for adskillige Afgivter, og Jndførselen af Bygningsmaterialier er fritaget for al Afgivt i sex Aar. Nu værende Canzler ved Universitetet i Greifsvalde, Greve Ruuth, har udvirket et nyt Professorat for Statistiken og Kammeralvidenskaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Det samtlige svenske Cavallerie faaer nu igien trekantede Hatte, som de nu næsten i tyve Aar ey have baaret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Vor unge Konges i Dag indfaldende Fødselsdag, da han træder ind i sit sextende Aar, blev celebreret med det nye Skuespilhuses Jndvielse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Wien, den 2 November. De tre Cavallerie-Regimenter Modena, Lobkowitz, og Loveneur have nu ogsaa faaet Ordre at marchere fra Gallizien den til franske Grændse, hvor der for nærværende Tid staaer 260000 Mand af vore Tropper imod Franskmændenne. J de sidste 10 Maaneder er der allene af Munderingssager og Skjorter sendt 87000 Centner herfra til Armeen ved Rhiinstrømmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Det var egentlig Prindsen af Conde, som gav vort Hof den første Underretning om Dronningen af Frankeriges gruesomme Henrettelse. Keyseren var just paa Jagt, da denne skrækkelige Tidende indløb. Jagten blev strax hævet. Hs. Keyserlige Majestæt har i et egenhændigt Brev meddeelt Fyrste Kaunitz denne skrækkelige Tildragelse, over hvilken Fyrsten brast i Graad. – J Gaar blev Hofsorgen for den forevigede Dronning anlagt 46 Dage. Mylord Porchester er i disse Dage hidkommet over Dresden fra London, og er, som forlydes, sendt i et meget vigtigt Ærinde fra sit Hof Frankfurt, den 5 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Man har her tilforladelige Breve, i hvilke berettes at Landaus Beleyring er ophævet, eller rettere, at Bombardementet er ophørt. Som Aarsag dertil angives, at Hertugen af Brunsvig har med den største Deel af sin Armee maattet trække sig til Egnen omkring bitsch, Zwey brücken og Saarbrücken, for at tilbagedrive de der i stor Mængde forsamlede Franskmænd, som atter true med at oversvømme det tydske Rige og tage Vinterqvarteer der. – Ogsaa den Hanauer Avis af 5te November melder om det Landanske Bombardements Ophævelse. – Allene i Gaar drucken skal Franskmændene have fordret en Contribution af en Million.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Kiøbenhavn, den 18 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Meteorologiske Observationer. Therm. Pinden. Barom. S. O. 27. 8. 6. 8 1/4 Varme. 11 Novbr. N. V. S. O. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Udi afvigte Uge, fra den 2 Novbr. til den 16de dito, ere i denne Kongel. Residence-Stad copulerede 30 Par. Fødte Drenge 35, Piger 23, tilsammen fødte 58. Døde Mænd 8, Qvinder 16, Drenge 5, Piger 14, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 5. Forraadnelses=Feber 4. Gicht 1. Kopper 7. Obstruction 1. Ormefeber 1. Slag 6. Slagen til døde 1. Tænder 2. Tærendesyge 4. Uangivne Svagheder 2. Vattersoet 1. Tilsammen døde 43. Altsaa 15 flere fødte end gode Forsøg til Femte Christians Fra Pressen er udkommet: Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etats Dette Forsøg faaes tilkiøbs raad Høyer, af N. D. Riegels. hos de Herrer Boghandlere Agent, Gyldendal, Buch, Poul samt hos enhver af bemeldsen og i det Høyffnerske Contoir, tes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Bibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil der 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andte dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Op Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift, Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tviner i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Sielens aandelige Lyst-Fange, udi hvilken en Gildelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa- og over de 7 Kong Davids Poenitene=Psalmer, prydet med 8 Kodderstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud, elskende og andægtige Siele vil i denne sandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korser, udi Gyd Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Nyst-Mad, eller Forældre og Børne-Confect, det eren opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 10 s. re ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling. 4 Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, de tragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-18
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Kiøbenhavns Aar. an, min Post-Tidender. Fredagen, den 22 November. erladevet ugentlig ude Sukker, og van Søster. Slutningen af det hemmelige Forhør over Dronningen af Frankerige. Vel er det sandt, at de fremmede Magter ey have erklæret Krigen; men det er Dem dog vel ikke ubekjendt, at Krigserklæringen er skeet ved en frihedqvælende Factions Rænker, hvis Anfører snart vil faae den retfærdige Straf, der er fortient, – Jeg veed ikke, hvem man behager at tale om, men det veed jeg, at den lovgivende Forsamling har meere end eengang fordret Krigserklæringen, og at min Gemal har betrædet sit Conseils eensstemmige Meening. – Har De ikke staaet i Connexion med de forrige franske Prindser, siden de forlode Frankerige, saa og med andre Emigranter, og har De ske conspireret med disse imod Staten, – Jeg har aldrig staaet i Connexion med nogen udenlands værende Fransk. Hvad mine Brødre angaaer, saa er det vel mueligt, at jeg kan have sendt dem eet eller to ubetydelige Breve. Med Vished veed jeg det ikke; men jeg erindrer tet del, at jeg adskillige Gange har vægret mig ved at imodtage Breve Har De ikke den 15de October 1789 sagt, at De glædede Dem meget over den 1ste October, denne fra Gardens og det Flandernske Regiments Giæstebud saa mærkværdige Dag, paa hvilken begge disse Regimenter lagde deres Hengivenhed for Tronen og deres Had til Nationen for Dagen, traadde Nationalcocarden un Jeg tre det Fødder, og anlagde den hvide Cocarde, indrer ikke, at jeg har yttret noget saadant. Vel er det mueligt, jeg har ladet mig forstaae med, at jeg var blevet rørt af disse tvende Regimenters Forsoningsfest. J ovrigt behøvede Garden ikke at være beruset, for at tilkiendegive deres Agtelse og Hengivenhed for de Personer, i hvis Tieneste de havde staaet. Og dersom Optrine med Cocarderne virkeligen har fundet Sted, saa har hverken jeg eller min Gemal været vidende derom; thi i saa Fald vilde vi misbilliget et saadant Foretagende. Overalt er det ikke troeligt, at disse os hengivne Folk skulde have villet forandre eller med Fødderne træde paa en Co Hvilke Ønsker carde, som Kongen dengang selv bar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Lissabon, den 15. October. Man vil her forsikkre, at Algier har erklæret alle de Magter Kriig, som ikke agere fiendtligen imod Frankerige. Men da derom ey endnu haves noget Officielt, saa maa nærmere Bekræftelse derpaa oppebies.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Paris, den 8 November. Med den forrige Hertug af Orleans, siden Egalite og tilsidst Philip Orleans kaldet, har man giort meget fort Proces. Hans Dictatur faldt ganske bort, derimod blev Skafottet ham til Deel. J Forgaars Morges ved 4 Slet blev han ført for Revolutionstribunalet. Der blev kuns afhørt et eneste Vidne imod ham, og efter nogle Timers Forløb var Retten tilstrækkelig overtydet om hans Brøde. Allerede Klokken 2 om Eftermiddagen faldt hans Dødsdom, og 3 Timer derefter, omtrent ved 5 Slet, blev han, under det tilstrømmende Folks Forbandelser, bragt paa en Karre til Skafottet, hvor han med større Standhaftighed, end man havde tiltroet hans bekiendte Caracter, endte sit Liv under Guillotinen. Til Selskab havde han 1) en Smedesvend, ved Navn Anton Bronsee, som havde gaaet Fienderne tilhaande ved Jndmarchen paa Republikens Grund; 2) Megleren Gondier, som, for at foraarsage Mangel, havde paa eengang opkjøbt 50 Brød, og desuden var Medlem af to Klubber, som ansees for contrarevolutionistiske, og 3) Jean le Page, en Kurvemager, som i sin Tale havde taget Royalisternes Partie, hvilke alle tre sadde hos ham paa Karren, og tilligemed ham bleve henrettede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Et af vore Blade forkynder Orleans's Død paa følgende Maade: "Selskabet er blevet skilt ved et Uhyre. Revolutionstribunalet har afskaaret Ens med Nederdrægtig heder og Forbrydelser befudlede Levetraad Philip Orleans er dømt fra Livet. – Og saaledes endte da den første Prinds af Bloddet, der endnu for 5 Aar siden ansaaes for den rigeste Particulier i Europa, i sit 47de Aar sin Løbebane paa Skafortet, som Offeret for en af ham selv forplantet, eller rettere forværret og forgiftet, Revolution. Leddiggang, Fraadserie, og andre Laster bragte ham, endnu som Hertug af Chartres, til den høyeste Grad af Udsvævelser og Daarskaber, noget Menneske kan forfalde til; og da han efter sin Faders Død antog Titel af Hertug af Orleans, var han allerede den Anstværdigste i sin Tid. Hos Hoffet og Ministrene var hans Agtelse og Credit ganske faldet, og det var egentlig Aarsagen, hvorfor han i Parlementet erklærede sig imod Hoffet. Da han i Aaret 1787 i den bekiendte Kongelige Session i det Parisiske Parlement tiltalede Kongen meget dristigen, blev han ved et Lettre de Cachet forviist til Rainey og Villers Cotterets, hvor hans Had og Forbittrelse imod Hoffet, de 3 Maaneder, han opholdt sig der, naaede sin største Høyde Wien, den 9 November. Man længes her ret inderlig efter at høre, at Fortlouis, kandau eller Strassburg ere erobrede; thi uden at have faaet een af disse Fæstninger, vil der ey kunne tages Vinterqvarteer i Elsass, følgelig ville ogsaa de Weissenburgske Liniers Erobring være til liden Nytte, da det nye Feldttog, i Tilfælde af en nødvendig Tilbagemarch, maa aabnes med et nyt Angreb imod bemeldte Linier. Hidtil har vort Hof ladet sig nøye med at advare Porten for de franske Jacobinere; men nu har Baron Her dert faaet ordentligen i Commission, i Forening med den Russiske, Preussiske og Engelske Gesandt, at forestille Porten, hvor farlig den hos Descorches etablerte Klub kunde blive for Portens Statsforfatning, hvor nødvendig altsaa denne Klubs Ophævelse er, og hvor nyttigt det desuden vilde være for Porten, med en anseelig Magt at bidrage til det nærværende franske Anarchies Undertrykkelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-22
Paa Spanske og Reapolitanske Transportskibe skal 4 Croat-Batailloner nu bringes fra Fiume til Toulon. De 10000 franske Krigsfanger, som ventes herhid, skulle indqvarteres i de ophævede Klostere og ledige Kaserner Wienerisch Neustadt, Buckersdorff &c. og der nøye bevogtes.