JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Monitenrens Anmærkninger: 3) Det franske Kabinet veed bedre end Nogen anden, at Østerrig, langt fra at fraraade Krig tvertimod opmuntrede dertil, og at det selv havde nye Sønderlemmelser af Stater til Hensigt for at berige sig. 4) Denne Troskab kom altsaa i Aar ikke længer i Betragtning, da Forbindelsen var over eet Aar gammel og stadfæstet ved en nye og nøiere Alliance, Vare desuden Omstændighederne nu anderledes for Østerrig end 1806 og 1807, da der ogsaa kjæmpedes blodige Kampe nær dets Grændser, hvorfor det nu meere skulde deeltage deri, Hvilken Logik 5) Var Østerrig vel underrettet, saa maatte det vide, at Frankrigs Stemning efter Slaget ved Moskaa var meget moderat og fredelig, og at der fra dets Side Jntet den Gang lodes uforsøgt for at gienbringe Freden. 6) 1812 gjør Østerrig fælles Sag med Frankrig for - som det siger - at forhindre Krig med Rusland; 1813 ruster det sig for Rusland og Preussen, for - som det siger at indgyde os Kierlighed til Fred, Hvad meere havde det da villet giøre, naar det havde villet opmuntre dem til Krig? Man pleier dog ikke at slukke en Brand ved at lægge Ved til den. Men Lidenskaber og Ærgierrighed ere Raadgivere, med hvem Viisdom og Forstand intet have at skaffe. 7) Frankrig havde ikke forlangt Vaabenstilstandens Forlængelse, da Underhandlinger ogsaa kunde fortsættes under Fiendtligheder; men Østerrig foreslog det, for at faae Tid til at fuldstændiggiøre sine Rustninger. - Var da Wienerkabinettet overtydet om, at Frankrig ikke vilde bringe de Offere, som kunde tilbageføre Freden i Europa, Har det for Øieblikket af Krigens nye Udbrud afgivet noget Ultimatum, eller tilkiendegivet, hvad det vilde. Det erklærede Krig fordi det vilde Krig; det erklærede den uden at forsikre sig om den kunde undgaaes, og med en Overilenhed, hvori Viisdommens Raadslutninger vanskelig ere at erkiende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
(Af samme Blade. Meget har Sachsen lidt i denne Krig, dog ulige meere Trediveaarskrigen. Da mistede det næsten en Trediedeel, henved 1 Million, af sine Jndbyggere. Hertil kom Tabet af 80 Millioner i rede Penge og de mange ruinerede Landsbyer, hvis Minde endnu 537 øde Marker vedligeholde. Den Skad som Meissen leed, vurderedes til 4000,000 Rd. Dresdens til 100,000. J Aarene 1631234 raste Pesten saa stærkt, at kun hver 15de Huusvært blev i Live. Pirna blev 3 Gange plyndret, Staden Neustadt over 40 Gange. Leipzig blev 7 Gange beleiret og 6 Gange erobret. Hungersnøden var stegen saa høit, at Man fortærede de af Jndvaanerne ihielslagne og udenfor Porten henslængte Hunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statsr., Dagen f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Helsingøer, den 16de November. Den 13de blev en Miniaturmaler Staalhammer, som ellers sagde sig at være Baron, ført over til Sverrig. - Den 14de hidkom fra Helsingborg 3 danske Skippere, en Student og 2 Bogtrykkersvende. - Fra Nykiøbing i Odsherred, ankom til Havnen en Jagt med Byg. - Samme Dag kunne man herfra see at udfor Landskrone havde en stor Kiøbmandsflaade samlet sig. - Nogle danske Kapere have i afvigte Nat taget nogle Fartøier ud af Konpoien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
En Kaper her af Byen bragte en engelsk Briig hid lastet med Uldsække; af Besætningen var ikkun Kapitainen om Bord, det øvrige Mandskab var flygtet fra Borde, En Kaperfører Matten fra Kiøbenhavn bragde en svensk Galease hid lastet med Brændeviin og noget Rug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Skipperen paa Galeasen havde formedelst Modværge, faaet et slemt Sabelhug over Ansigtet. - Nogle flere Priser af samme Convoi skulle være tagne og bragt op- En Patriot har her bekiendtgjort at han ved Forsøg har fundet, at Solbærblade give et smagfuldt Røgtobak i Blanding med andet Tobak. De grønne Blade ere de bedste, og naar de ere tørrede paa en varm Kakkelovn, knuses de, dog ikke for smaa, med Fingrene og blandes da med anden Tobak. - Den 19de. J Forgaars bragte en af vore Kapere en svensk Slup hid, lastet med Planker, Bræder, Jern m.v., den var taget ud af Convoien ved Malmøe samme Nat som den forommældte Brig og Galease, og ført til Vebek, men formedelst Modvind seilede man herned med den og lagde den ved Lappen hos de andre. Jgaar Nat seilede de alle 3 til Kiøbenhavn. Nogle smaae Fartøier nord fra gik igaar og i Dag saa og Skipper Lund fra Havnen til Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
En Baad heraf Byen kom fra Randers til Havnen, med Smør og Ost, og Skipper Knudsen fra Kiøbenhavn med Steenkalk. - Den 21de. En fiendtlig Convoi, som havde lettet ved Malmø, passerede Sundet igaar Eftermiddags Klokken 22. Den bestod af 195 Koffardieskibe under bedækning af en svensk Fregat, 5 svenske Galleier og 4 engelske Kutterbrigger. Roflotillen var gaaet nord efter til Lappegrunden, for, om muelig, at virke imod dem; men formedelst tiltagende Kuling og stærk Søgang kunde intet udrettes. Fra Kronborg blev kastet endeel Bomber paa Convoien, der, som sædvanligt, holdt sig tet ind under svensk Kyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
En Gallei og en Kutterbrig, som kom langt agter ud, ankrede paa Landskrone Rhed; ligeledes kom et Linieskib agter ud, som ankrede hos Skibene ved Raa Kiøbenhavn, den 22de November. Den 8de d. Maaned blev et Detaschement af Auxiliaircorpset under Oberstlieutenant Riecks befaling, bestaaende af 1ste Bataillon af fyenske Jnfanterieregiment og 80 Mand Cavallerie, under Major og Ridder Høegh Guldberg, beordret at marschere fra Weissenhirsch til GrossenZecher, hvor Capitain Steffens havde Ordre at hente endeel oekonomiske Korteer. Denne Expedition blev lykkeligen udført, og endskiønt Detaschementet i nogen Tid var engageret med Fienden, havde det ei videre Tab end en Dragon let blesseret og en Hest saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Ved Auxiliarcorpsets nyelige Opbrud fra Rabeborg, og Omegnen have den 3die og 4de Bataillon holsteenske Jnfanterie Regiment, samt trepundige Piecer af Batteriet Gönner, som paa den Tid udgjorde Garnisonen, i Rakeborg, viist sig som uforsagte og brave Soldater, i at modstaae Fienden, som vilde hindre dem, skiønt forgieves, fra at afbrænde Broen. Disse Tropper bleve paa deres Post indtil om Aftenen Kl. 5, da alt var udført.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Jstedetfor den ved Døden afgangne Generalmajor v. Dorien er Oberst B. O. v. Hegemann, af Livregimentet Ryttere, under 26de October sidstleden udnævnt til Chef for det holsteenske Rytterregiment. - Under 3die November har Hs. Majestæt befalet, at et let Kavallerie=Korps under Navn af det siellandske Hussarkorps skal strax oprettes og henhøre under det danske Anxiliaircorps. Dette Korps skal bestaae af 1 Chef, 1 Secondritmester, 1 Premierlieutenant, 2 Secondlieutenanter, 1 Vagtmester, 1 Qvarteermester, 14 Korporaler, 3 Trompeter, 200 Husaret samt 1 Kuussmed, 2 Fanesmede og 1 Sadelmager. De Officerer. som ansættes ved dette Korps, forbeholdes deres Anciennitet i de Regimenter, de nu staae, men hvorfra de ved Ansættelse i Korpset udtræde. Den karakteriserede Ritmester C. D. v. Reck, Ridder, af det jydske Regiment lette Dragoner, er udnævnt til Secondritmester samt Kommandør for bemeldte Hussarkorps, hvorimod Chefsposten indtil videre bliver ubesat. Kommandanten i Kiøbenhavns Fæstning, Generallieutenant Greve af Baudissen, Storkors af Dannebrog, er under 13 d. M. udnævnt til Gouvernør over Fæstningen Kiøbenhavn og Christianshavn, med Behold af det Tillæg, han hidtil har havt som Kommandant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Nylig læstes i Skilderiet et Stykke under Overskrivt Gud hielpe det med de Syge, med endeel bemærkninger over Apothekernes tilsyneladende uhyre Fordeelee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Herimod har Apotheker Arends i Roeskilde nu i et Stykke, betitlet: "Gud hielpe Apothekerne, som de bedømmes, viist, at Apothekerne ikke have deres Fortieneste med saa liden Umage og Haard, som det for Uindviede kan synes, og med alle deres Qvantiteters Udsalg ikke kunne tiene saa meget i et heelt Aar, som en klog Spekulant ofte i een Formiddag. - Overalt er det en underlig Ting i vore Dage med den Misundelse, der sædvanlig yttres imod Folk, som kunne slaae sig igjennem ved egen Hielp. Det er næsten, som vilde Enhver have Alt for sig. Naar En kun har solgt sine gang Produkter i dyne Domme, gjør han sig ingen Betænkning over, paa det almindelige Vels Vegne forstaaer, sig, at skraale høit ved alle Leiligheder over, at Næsten ogsaa vil leve og have sine Frembringelser eller sin sure Møie betalt. Saa kiært har Man sit eget lille Jeg!! Ved Auctionen i Nyested den 16de November vare Priserne følgende: 1 Tønde Salt fra 68 til 74 Rbdlr. 1 Tønde Tiære fra 49 Rbd. til 49 Rbd. 4 Mk. 1 Tylt 7 Alens Bræder 33 Rbd. 1 Tylt Halvbræder - 1 1/2 Rbd. pr. Stykke. 1 Favn Birkebrænde 25 Rbd. 25000 Laasesom 98 Rbdlr. - Galeasen blev kjøbt at Hr. Kiøbmand Strange i Nyekiøbing paa Falster for 5150 Rbd. N. V. Af alt skal svares 16 P. C. Kongecaperen, der strandede mellem Vixø og Guldborg (see forrige Avis), var bemandet med 14 Mand, af hvilken Officeren og 11 Mand tilsatte Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Den i Aaret 1810 oprettede og fra Kiøbenhavn om Onsdagen til Colding og igien tilbage afgaaende anden ugentlig Pakkepost indgaaer; derimod har H. M. paa Gen. Postdirectionens allerunderd. Forslag allernaadigst bifaldet: at der istedet for denne saaledes ophævede Pakkepost, maae til Forsøg paa 2de Maaneder afsendes hver Onsdag herfra paa Routten til Colding og igien tilbage en Extrapost der kan medtage Reisende og det at disse medhavende Reisegods, dog saaledes, at der i det mindste til Befordring med denne Extrapost maae til Skadesløsholdelse for Postkassen melde sig 3 Reisende til en og samme Station, som hver for sig skulle betale Fragten med 80 Rbs. N. V. pr. Wiil foruden de anordnede Comptoirgebyrer, hvilken Betaling de ligeledes skal erlægge i Corfør for Overfarten derfra til Nyborg. hvis de kunne blive overførte med Postvæsenets egne Fartøier, og beregnes Veilængden over Beltet i saa Tilfælde som for 8 Miil, hvorimod de hvis det maatte være nødvendig til dens Overtarelse at fragte et af Færgeløbets Fartøier hver for sig skulle betale en lige Andeel af hvad Fragten for et saadant Fartøi maatte andrage. -J Overeensstemmelse med denne allerhøieste Bestemmelse afgaaer ingen Pakkepost herfra til Colding Onsdagen den 1ste December næstkommende; men i samme Sted, afsendes derimod den anmeldte Extrapost hvis det ifølge foranførste bestemte Antal Reisende dertil maatte anmelde sig. - Til at følge med denne Post kunne de Reisende lade sig indskrive hver Tirsdag Formiddag fra 10 til 12 paa det herværende Postcomptoir for udgaaende Pakkeposter, ligesom de og samme Dage fra 12 til 1 vil kunde erholde Underretning om der har meldt sig et saadant Antal Reisende at der vil kunne afsendes Post, som i saa Fald er bestemt at skulle afgaae herfra Onsdag Kl. 9 Slet Formiddag. - Generalpostdirectionen vil i øvrigt naar noget Qvantitet Gods af Betydenhed maatte forlanges afsendt, foranstalte samme fremført med en herfra afsendende Extrapost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Ribe. Et Selskab af Byens Haandværkstand holdt i Søndagsaftes et Maaltid hvor Hestekiød udgjorde Hovedretten, og flere Familer her i Byen have i denne Uge spiist dette Slags Kiød tillavet paa forstiellige Maader. Til Beviis, at Fordommen mod Heskekiøbs Spiisning nu ogsaa hos Almuen i Jylland efterhaanden forsvinder, tiener følgende: efter Aftale med et Par andre Mænd slagtede Vidsted Rabech i Borris Sogn i Ringkiøbing Amt, forleden Dag en gammel Hoppe, der vel ikke var feed, men heller ikke ganske mager. Den blev først skudt for Panden og derpaa med Kniven stukket i Bringen, for at lade Blodet udløbe. Eieren havde bekiendtgjort, at enhver som ønskede det, kunde uden Betaling faae noget af Kiødet, dette havde til Følge, at alt Hestekiødet af det slagtet Dor blev uddeelt til 10 forskiellige Steder, og er, tillavet paa forskiellige Maader, spist med Velbehag. J Præstegaarden er 2 Gange bleven holdt Maaltid heraf, hvor det af Mange er bleven spiist, tillavet som Suursteg, der synes at være en af de bedste Tillavningsmaader. Ogsaa er heraf bleven meddeelt til alle herværende Seminarister, samt en stor Deel Skolebørn, som ved denne Leilighed ere blevne bekiendte med Smagen af Hestekiød, hvilken er befunden at være god, og har hos de Fleste funden meget bifald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Prædikanterne: J Catrina Kirke 1ste Søndag i Advendt, Hr. Pastor Salterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Copulerede. J Catrina Kirke den 26de Novbr.; Christian kund og Helene Marie Holdenreich. Døbte. J Catrina Kirke den 26de Novbr.: Hr. Borgercapitain Falchs Datter, Mathie Jensine, Fadderne: Mad. Lyhne, Jomfr. Hobolt, Hr. Byeskriver Steenstrup og Hr. G. Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
AVERTISSEMENTS. Söndagen den 5te December opføres paa Ribe forenede Klubselskabs Theater "Myndlingerne: Skuespil i 5 Acter af Ifland. Indgangen aabnes Kl. 5. Billetterne erholdes samme Dag fra 1112 Formiddag og 14 Eftermiddag hos Hr Adjunct P. T. Hanssen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Generalprøven holdes Løverdagen den 4de, og aabnes da Indgangen Kl. 5. Directionen for det Dramatiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Jfølge Eierens Forlangende bliver Huset No. 2822 paa denne Byes Grønnegade, som Mad. Baade sidst beboede, og bestaaer af 5 Fag med ibygt Halvtag og vedliggende Haugeplads, samt den dertil hørende Hovedsgræsning paa Nørreports Overdrev, stillet til offentlig Auction til Bortsælgelse paa Raadhuset, Løverdagen den 11te December førstkommende Eftermiddag Kl. 3, hvor de Lysthavende behageligen ville indfinde dem. Ribe, den 25de November 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Til Afbetiening staaer en Orne i Riber NH. Kloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Et Værelse er at faae til Leie paa 2den Etage hos J. Schultz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Hos Undertegnede faaes en Deel Jistag til Kiøbs; skulde her i Omegnen af Ribe være Nogen, som behøver samme, da ville de behage at henvende dem til Hans Jørgensen, Kudsk hos Biskoppen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
Skulde nogen have et lidet Salttrug eller en Saltetønde at vilde sælge eller bortleie, kan man henvende sig til Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-26
For et Aars Tid siden udlaante jeg et Par af Poulsens Nytaarsgaver for Damer og nogle andre Ariebøger, hvilke Laanerne herved anmodes behagelig snarest at tilbagelevere. Foran i nogle af dem staaer skrevet C. Thormondt. N. S. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)De 6000 Fanger, som Keiser Napoleon fratog den bayerske Armee, ere ankomne til Maynz, escorterede af den keiserlige Armees Avantgarde. Tropperne droge, fra Kl. 11 om Morgenen til 9 om Aftenen over Rhin broen. Folk og Heste vare i den bedste Tilstand. Hs. Majestæt ankom hertil den 2den November om Morgenen Kl. 5. En Deel af hans Garde tilligemed det hele Artillerie ledsagede ham. Resten af disse skiønne Tropper ventes umiddelbart. Armeens Arriergarde har under Hs. Majestæts Anførsel ganske slaaet Fienden. Fortet Cassel er i en frygtelig Forsvarsstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Antallet af de over Maynz ankomne Tropper beløbe sig til næsten 100,000 M. H. M. befinder sig meget vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Fyrsten af Mosskma ankom den 26de October til Frankfurt, General Carra St. Cyr ligeledes. En stor Deel af Cavalleriet bivonaqverede uden for Staden. Cavallerie= og Jnfanterie=Detaschementer besatte Høiene i Nærheden. Ligeledes besatte Tropperne adskillige Steder ved Nidda, en lille Flod, som flyder i Mayn. Grev Lauriston, som Man sagde var druknet, skal ikke være død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Den 26de var Storarmeens Hovedqvarteer i Eisenach. J Frankfurt ventes 10,000 Mand, som skulde komme, fra Cassel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Jndbyggerne i Hamburg forbydes at gaae ud efter Kl. 10 om Aftenen uden Lygte. Vagterne og Patrouillerne have Ordre til at arrestere Enhver, som handler mod dette Forbud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Da en Mængde Reclamationer ere indløbne mod Contributionen af Communens overordentlige Udgifter, hvori Man især beraaber sig paa Umuligheden i at benytte Bancopenge, og da Jndcasseringen af Contributionen ingen Udsættelse tagler, opfordrer Mairen i Hamburg Enhver, som er anført til saadant Udgift, inden 24 Timer at opgive hvor stor den ham tilhørende BancoSald er og paa hvilken Folio den findes antegnet. Reclamanterne skulle da ufortøvet erholde et afgiørende Svar, hvorefter de uden Henstand have at rette sig, ifald de ikke ville udsætte sig for den strængeste Behandling. (Slutningen af den efterrigske Erklæring, s. Av. No. 95.)De franske Kommissairers forsinkede Ankomst, deres Fuldmagtets Urilstrækkelighed, og flere Omstændigheder beviste kun altfor meget, at Fred ikke var Frankrigs Ønske, og at dets Attraa blot var, at afdrage Østerrig fra Forbindelse med de andre Magter, med hvilke det alt havde forenet sig om Grundsætningerne for Freden og Verdens Østerrig træder derfor tilbage fra disse Under Lykke. 8) handlinger, hvis Udfald have skuffet dets kjereste Ønsker, med Bevidstheden af den Oprigtighed, hvormed det indtraadte deri. Jvrigere end nogensinde for det ædle Maal, det har foresat sig, griver det til Vaaben, for at opnaae det i Fælledskab med de Magter, som besieles af lige Følelser. Stedse tilhøielig at byde hielpsom Haand til Tilbagebringelsen af den Tingenes Orden, som stiller en viis Kræfternes Fordeeling til Borgen for Freden under en Ægide af afhængige Staters Forening, vil det Jntet efterlade for at komme til dette Maal, og Overbeviisningen om lige Sindeelag hos de Hoffer, som nu ere dets Bundsforvante, giver det Vished om, at de med Oprigtighed ville medvirke til det samme heldbringende Maal. 9). Prag, den 12te August 1813.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Moniteurens Anmærkninger: 8) Altsaa er Østerrig allerede eenig med Frankrigs Fienders Grundsætninger. En smuk Tilstaaelse, - Det var Østerrigs og de Allieredes Skyld, at de Befuldmægtigedes Ankomst forsinkedes; det var ogsaa dem som forsætlig opvakte Vanskeligheder men hvad Paaskud maa ikke - De senere Vanskelig den bruge, som vil have Krig, heder, som giordes for Underhandlingerne, vile, hvor lidet alvorligt Ønsket og Fred var. Naar pleiede vel heller en Underhandling at tilendebringes i nogle faa Dage, Frankrigs Ønske var Fred, men ikke en saadan som de Allierede vilde, ligesaalidt som de Allierede ønskede en saadan Fred som Frankrig vilde. Enhver Magt, som træder i Underhandlinger, søger at redde saa meget som den kan. Er der da en Mægler, saa træder den mellem begge, og søger at nærme dem hinanden. Vel var Østerrigs Ærgierrighed bekiendt: men Frankrig troede dog, at da det lod sine Fredsønsker gienlpde over bele Europa, vilde det blive sin paatagne MæglerRolle troe. Men aldrig var Østerrig Mægler; det var Fiende; thi efter egen Tilstaaelse vilde det kun en Fredsom var det ene Parti til Behag. Det havde gjort alle Ruslands, Engellands, og Preussens Fordringer til sine, og føyet nye dertil. Man maae isandhed dog lade Wienerkabinettets Skarpsind og Retfærdighed vederfares Ret. 8) Østerrig vil den Tingenes Orden, som stiller en viis Kræfternes Fordeeling til Borgen for Freden under en Ægide af uafhængige Staters Forening. Det vil ingen Fred slutte før en lige Fordeling af Kræfter sikrer enhver Stats Uafhængighed. For at naae dette Maal, maa det altsaa først forstørre Bayern og Sachsen paa sin Bekostning; thi de store Magter maae stige ned, for at Mæglerne af 2den Rang kunne blive dem lige. Da først kan det med Rette fordre, at man skal følge dets Exempel. Altsaa vil Wiener kabinettet kjæmpe for af alle Magter at danne en Republiaf Souveræner, hvis Bestanddeele skulle være fuldkommen lige. Og for saadanne Drømme vil det opofre Verdens Nol Kan man i høiere Grad haane den offentlige Fornuft og Europas Mening. Wienerkabinettet har ligesaalidet ved Affattelsen af sit Manifest som ved sit øvrige Forhold laant Øre til Viisdommens Raadslutninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
(Af samme Blade) Ifølge Hs. Ex. Stordommerens Kiendelse kunne de paa Skrømt indgangne Ægteskaber ikke befrie fra Conscriptionen; og som saadanne ansees alle de Ægteskaber, der ikke ere blevne sluttede med religiense Høitideligheder, og beviislige ved ægteskabeligt Samliv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
I Lyon oprettes endnu en Tegneskole, Senatet og Statsraadet i Kongeriget Jtalien, som ikke ville vise mindre Hengivenhed for Regieringen end de franske Authoritæter, have overrakt Vicekongen kraftfulde Adresser. Ministrene, de offentlige Embedsmænd og Medlemmerne af Tribunalerne have bedet Vicekongen, efter Behag at bestemme hvor stor en Andeel af deres Løn, han maatte ansee nødvendig til Armeens Fornødenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Strasburg har tabt en udmærket Videnskabsmand i Hr. Koch. Medlem af Nationalinstitutet og Æreslegionen og Titular=Rector for Universitetet sammesteds. Han døde den 25de October i sit 78de Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Blandt hans talrige Værker er hans Geschichte der Revolutionen in Europa, især fordeelagtigt bekiendt. Under den Franske Revolution saa han 18 Maaneder Fængsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
I adskillige Maaneder har Kongen af England uafbrudt været underkastet Indflydelsen af sin Sygdom, som endog en kort Tid havde tiltaget, men derpaa gi tilbage til sin forrige Tilstand. Hs. M. physiske Helbred bærer ikke noget udvortes Skin af Svækkelse, men er i Almindelighed temmelig godt. Hs. M. underholder sig med at spille Fløite og ordinerer selv sin Middagsmad. Pagerne forrette igien deres sædvanlige Opvartning. Dronningen besøger Kongen ofte og underholdes sig med ham i Lægernes Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst., Dagen f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Batteriet Trekroner, den 25de Novbr. En syd fra indpasseret Kaperbaad, Prøven kaldet, ført af Sammel Eide, blev den 23de dennes under Møen jaget af to fra en Kutterbrig udsatte Fartøier, fra hvilke den dog lykkelig undslap. Af hvad Nation Kutteren var kunde Kaperføreren ikke angive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Kiøbenhavns Vexelcours, den 26de November. Species 1125 Procent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Rigsbankens Bestyrelse udlover en Belønning af 200 til 1000 Rbdlr. for grundet Angivelse af den eller dem, som have gjort sig skyldige i Falsknerie ved at sætte nogle falske Rigsbankanviisninger og Sedler i Omlab. Disse ere imidlertid let at kiende, da baade Text og Vignetter, ere skrevne eller tegnede, og ikke som de Ægtes trykte, desuden mangle Bankens Vandmærker og Stempler enten aldeles paa de falske, eller de ere slet efterlignede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
J Skilderiet indbydes til Subskription paa et Værk under Titel af: "En liden enfoldig Syde=Katekismus, eller Anviisning til Snydekonsten i alle sin forskiellige Dele, sammenskreven til Nytte og Brug for alle Stænder. - Den bestaaer af Spørgsmaal og Svar. - Blandt andet spørges: Gives der ikke flere Veie til at giøre Lykke ved Snyderie i det Store, Sv. Jo. Een af de første og bredeste, som man i vore Dage næsten kunde kalde Alfarveien til Lykken, ere Bankerotter. - Sp. Hvad udkræves engentlig til en ret brillant og frugtbringende Bankerot? – Sv. Atden skeer i rette Tid, og at Bylden ikke aabnes, førende den er fuldmoden; at man forstaaer at indgaae en rigtig Akkord, og fremfor alt, at man vogter sig for, ikke at holde den; at man har Patroner og gode Venner, som kunne paatage sig Eens Partes. - Sp. Hvad forstaaer man ved det Ord Luberettiget, Sv. det vil sige saameget, at man er berettiget til at tage Profiten, men uberettiget til at erstatte Tabet o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-30
Aarhuus, d. 20 Nov. En 70 Aars gammel skikkelig Enkekone har i Dag Formiddags hængt sig her i Byen. En foreslagen ny Finantsplan.