JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-08
Vi have havt store Skuespillere i fordums Dage, men neppe større end Frydendahl, Lindgreen, Kruse, Rygge og s. fl. hver i sit Fag. Det samme er Tilfældet med Skuespillerinderne, endskjønt Savnet her synes mærkeligere. Vi have endnu ingen Mad. Knudsen eller Mad. Gielstrup eller Mad. Preisler, og det synes som vi ikke saa let skulle faae nogen igjen, der vil kunne ganske opfylde deres Plads. Derimod har man blandt de ældre savnet en Mad. Heger, der var istand til at spille Dyveke saaledes som hun spillede den. Men af Sangerinder have vi endnu ikke havt en Mad. Frydendals Mage. J det Comiske ville vi længe savne en saadan Konstner som Knudsen, som, med al hans Overdrivelse, dog i sit Fag var en Phønix, af hvis Aske der vel kan opstaae en ny, men som aldrig bliver den gamle, der forenede med naturligt Genie den utrætteligste Flid. J Elskerfaaet have vi altid havt stor Mangel. Foersom besad alt det dertil fornødne Jndvortes, men han manglede Adskilligt af det Udvortes, og hos ham maatte man især beklage, at saa meget gaaer spildt paa den vanskelige Vei fra Hjertet til Munden. Hans Organ var, som bekiendt, ikke tydeligt, og i hans Stilling sporedes noget Tvunget og Studeret; med Tiden blev man vel vant dertil, men til et sandt Mesterværk kunde hans Spil netop af begge disse Aarsager sjeldent, hæve sig. Vi kunne derfor trøste os med, at Foersoms Tab ikke er uerstatteligt som Elsker, naar kun de, der have afløst ham, som flere af vore Skuespillere, ville stræbe at lade det Jndvortes mere erstatte det Udvortes, vi savnede hos ham, og findes i mærkelig Grad hos dem. Hvad man især kunde ønske hos dem er mindre Motonie, thi det idelige Etogsamme er og maa blive kjedeligt. Kun ved at studere mere Naturen, tænke over og føle ved sin Rolle, lægge Mærke til enhver sund Critik, den være mundtlig eller skriftlig, bliver det mueligt, endog for den, som Naturen just ikke altid har bestemt til Mester, at blive befriet for hiin Monotonie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-08
De partiske og aandløse Critiker, man saa ofte er bleven hjemsøgt af, og som toge meere Hensyn til personlige Forhold end den Bedømtes virkelige Værd eller Uværd, have bragt al Critik hos os i Vanrygte, og gjort, at den Critiserede saa ofte antager endog enhver velgrundet Dadel for Frugten af private Hensigter. Men derved lider Konsten meget. Critiken skal ikke nedslaae Begynderens Mod ved alt for strænge Domme; ikke gjøre ham mismodig ved bitter Spot. Men den skal sige sin Mening, uden Hensyn til noget Forhold i Livet, efter sin virkelige og bedste Overbevisning. Kan den ikke det, saa gjør den bedst i at tie; thi selv i Tausheden hos den, som kan tale, naar han vil, ligger dog et Slags Mening, der i det mindste ikke skader saa meget, som Smiger og Usandhed, eller uretfærdig Dadel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-08
Ogsaa fra Bestyrelsens Side kan der bidrages meget til Konstens Fremme, naar den med Valg og Smag uddeler Rollerne, og naar den forstaaer at fremdrage det skjulte eller miskjendte Talent af sit Mørke. Om Jsland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-08
J Anledning af en Bekjendtgjørelse i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 90, underskrevet Jens Casper, Lodsoldermand (hvilken Enhver, som kjender denne Mand, vil sande med mig, ikke er hans eget Foster, maa jeg tilstaae, at jeg hverken har meer eller mindre Deel i Mandskabets Bjerg ning fra den i sidstafvigte September Maaned Norden for denne Bye strandede Norske Slup, end den, Lødsoldermandens ovennævnte Anmeldelse tillægger mig, ligesom jeg ei heller har nogen Deel i den foregaaende Jndrykkelse desangaaende, hvorved Lodsernes store Anstrængelse roses: dog kan jeg, som mange Gange har været Vidne til herværende Lodsers Beredvillighed, forsikkre, at de Alle, naar det kommer an paa at redde Menneskers Liv eller Eiendom, ikke trænge tilOldermandens, eller min Opmuntring, og de det er Hr. Oldermandens Ønske at hylde Sandheden for Publikum, saa kan jeg ei heller nægte, at hans Stræben efter hurtig at komme til Strandingstedet, sikkerlig nok var meest for at søge sin Fordeel som Strandingskommissair, hvilket han fortiden fungerer. Jeg er ogsaa enig med Hr. Oldermanden, at det er ubehagelige at see Nogen offentlig roses paa anden Mands Bekostning; dette har han jo forrige Aar selv erfaret, da han i de offentlige Tidender fik Roes paa denne hele Byes Bekostning, for en Skole bygnings Opførelse, der maaskee i flere Aar vil svie til Jndvaanerne. Frederikshavn, d. 14 Novbr. 1818. Wolters, Toldinspektør &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-08
Kjøbenhavns Børs d. 8 December. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 256. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris - . Spec. 264. - Specier, solgtes til 16 Rbmk., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 101 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 21. Svenske Sedler 68 af Disconto 8 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. advocos Ho Femtende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 December 1818. Reise-Pas for den gale Pige fra Heilbronn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Om det Utyske, der i Dagens Mudder, Fik indført til dets Priis en hoben Sludder Af, Dagen veed for Resten hvilken Peer, Der sig i sammes ny Per-Adrastaa (Vor Peter-Tylts Arabia Petræa) Saa halv fantastisk og ulogisk reer, At Halte Peer den hedde maae (jeg vædder) For Spøg, hvis ei den saa for Alvor hedder Om hint Utyske, som dog neppe fleer Klap Hilsener vil faae paa vore Brædder, Jeg ikke vilde sige noget meer. Men, da jeg seer, endog i Skilderiet, At een endnu dog troer som ikke fleer) Naar Pigen siges brav af Povl og Peer, Der dog maaskee kan være noget i et, Gier jeg med Rimets Pidsk endnu et Smæk For at faae reent det Kleist-Utyske vær. Hvad "Henrik Kleisten angaaer, Tøiteens Fader, Er han i Tydskland rigtig nok bekiendt J de saa kaldte smaa Parnassets Gader De store har hans Datter aldrig kiendt. (Han skiød sig i en Kro tilsidst, den samme, Tilligemed sin Brud, en givt Madamme.) Hvad Dattrens "Skudsmaal, som den ny Patron Sig paaberaaber, angaaer, hvilken Tøite. Kan det ei faae, saasnart hun blot vil førte Til Fæstemanden for Conversation? Paa slige Skudsmaal, sorte eller hvide, Kan ingen huuslig Danne=Muse lide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Det gaaer med Tydsk fra Teutobiergets Top Som med Latin, naar man vil saadant fæste, Det er kun Slumpetræk, man faaer det Beste, Naar man det i et Lexicon slaaer op Men Pigen, som i Tydskland har gjort Lykke, (Nu kommer just det snurrigste, min Per!)Er ikke den, vi havde fæstet her, Men een, som Kleistren af det slemme Stykke Hin "Henrik er ei meere Fader til, End Peer og Povl, og hvem man ellers vil Den Pige, som man hist bag Elven skatter, Er den hos os bekiendte Holbeins Datter. Hans Heilbronns Pige har jeg intet mod; Hun er anstændig, og i Grunden god, Paaklædt honet af en honet Forfatter, Hvorunder Kleist saa dybt i Dramet gaaer Som Schiller over ham i Digtet staaer. Hans Karchen er det, der har tryllet mange, J Hamborg opført fiir og tyve Gange Faae Tieneste paa noget smagfuldt Sted Var for den kleistske reen Umuelighed. Men hvordan kom til os, for Pigen, Tøiten, Paa den uskyldige Brevdues Fløiten? Det skal jeg sige dem, der ikke veed Om vor Litteratur, som jeg, Beskeed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Jblandt Ulykkerne, vor Reisers Breve Har ladt mig paa Parnasset her opleve, Jeg agter for den farligste Fortred, At de har banet Veien til det Tydske, Den gale nemlig, for de franske Jydske, Der følge blindt hans splittergale Fied.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Jens Baggesen er en over i 30 Aar navnkundig dansk Forfatter, og Tylvten bestaaer af et Par begyndende Forfattere, som have taget en Deel i Literaturen aldeles ubekiendte Studenter, i Ledtog med sig, eller givet sig i Ledtog med dem. Jens Baggesen har, blandt Andet, i det danske Sprog angrebet og spottet med nogle andre Forfattere og Bøger i samme Sprog, og ham har Tylvten indstævnet i sin Kreds: der mundtlig, paa Latin, at forsvare hvad de, i Anledning af hans Critik vilde kræve ham til Regnskab for, og, som Trudsel, har Tylvten tilføiet, at hvis han ikke mødte, skulde han af den erklæres for et Udskud baade af en Student og en Critiker. Kun paa disse urokkelige Kiends-Gierninger vil jeg bygge, og naar mit Beviis nu bli ner ligesaa urokkeligt, maa Tylvten og alle dens Forfægtere, naar de ei vil staae med afmægtig Trods mod indlysende Sandhed, nødvendig give mit Ord i denne Sag Magt. Er Tylvten en Sammensætning af et Par begyndende Forfattere og en Deel Studenter, som Publicum ei engang veed, om er Læsere af Andet, end hvad de ved Universitetet ere overhorte i, san følger heraf unægtelig, at større Ret over Baggesen, som Forfatter, end det hele Publicum, hvoraf Tylvten er en ringe Deel, kan samme dog umuelig have Vare nu alle danske Forfattere og Læsere, Baggesen undtagen, enige med Tylvten om Baggesens Critik, og vilde forden kalde ham til Regnskab, da var det aabenbar kun Skribenten, ei hele Personen, kun hans Pen ei hans Mund, kun hans Aand ei hans Legeme, de kunde stævne; thi over Legemet har kun Staten Ret; personlige Møde kan kun med Rette fordres, mundtligt Forhør kun med Rette anstilles af Staten, og hvem den, enten ved Lands-Loven, eller særdeles Beskikkelse dertil har givet Myndighed eller Fuldmagt. En saadan Ret over Baggesens Person har imidlereid Tylvten anmasset sig, ved, under Trudsel, at affordre ham personligt Møde og mundtligt Forsvar, hvorfor jeg paastaaer at hver Dannemand maa og skal ubetinget give sin Stemme mod Tylten. Dog, ei engang nok hermed, Tylnten er endog gaaet videre, end Staten har Ret til, ved nemlig at indstævne Baggesen, under foranførte Trudsel, til mundtligt Forsvar paa Latin, som hverken er hans Moders=Maal, eller engang, et Sprog, hvoraf han som Forfatter har betjent sig. Saavidt kunde ingen menneskelig Øvrighed med Rette gaae; kun en Tyran, der satte Retten i Spydstagen, kunde faae det oprørende Jndfald, at afnøde en Forfatter Forsvar paa et Sprog, det var uvist om han kunde tale, men vist, at han ei saa let og klart og kraftig kunde udtrykke sig i, som i sit Moders=Maal! Da nu imidlertid Tylvten har ubetinget affordret Baggesen Forsvar paa Latin, hvis ikke Trudselen. skulde gaae i Opfoldelse, saa følger heraf, at den har, saavidt den kunde, udøvet en oprørende, tyrannisk Handling, som jeg paastaaer, ethvert Menneske med Følelse for Ret og billighed, maa og skal ubetinget stemme imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Prof. Dajon arbeider nu paa det for Søhelten Tordenskjold bestemte Marmorgravmæle og det ventes færdigt om et Aar. Det skal opstilles i Holmens Kirkes Capel, hvor Heltens for diske Levninger findes, og bliver da et Sidestykke til Niels Juuls prægtige Gravmæle, som findes sammesteds. Det vilde imidlertid være at ønske at dette som overalt ethvert Mindemærke, opreist for en stor Mand, ei maatte indelukkes i et Capel, men opstilles paa en offentlig Plads, som en Opmuntring for Fædrenelandssind og en Spore til patriotiske Daad. Ved at indelukkes i et Capel forfeiles ikke allene denne store Hensigt, men i Jldebrandstilfælde udsættes paa saadanne Steder ogsaa vigtige Nationalmindemærker for fuldkommen Ødelæggelse, hvorpaa man i Frue Kirke, der gjemte Gyldenløves og andre kostbare Monumenter, havde et ligesaa sørgeligt som advarende Exempel. Et Minde for Tordenskjold havde uden Tvivl havt sit bedste Sted paa Holmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
J disse Dage solgtes ved Auction paa Børsen en Actie i Bryghuset ved Langebro for 45000 Rbdlr. Det oprindelige Jndskud var 1500 Rdlr. D. C. eller 1200 Specier; 4500 Rbdlr. ere imidlertid, til en Cours af 250, 1800 Specier. Udbyttet skal, saavidt Anmelderen veed, have varet i forrige Aar 400 Rbdlr. Men derimod koster ogsaa nu en Tønde simpelt Dobbeltøl, der i Aaret 1807 solgtes for 8 til 9 Rdlr. D. C. eller 5 Spec., nu 24 Rbdlr. eller henved 10 Spec Det er ikke blot de stærke, men ogsaa de simple Ølsorter i Almindelighed, hvis Priser aldeles ikke staae i Forhold til de gamle, især naar man tager Hensyn til, at uagtet Accisen, Brændslet a. er falden saa betydeligen, ja næsten til det Halve siden i Fjor, Øllet dog endnu betales næsten ligesaa dyrt nu som da. Denne Gjenstand fortjente en alvorlig Drøftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Odense, d. 8 Decbr. Paa et Aarstid har Odense den Behagelighed at see næsten dagligen friske Torsk her fra Fiorden falbudne, istedet for at vi tilforn maatte nøies med ofte halvraadne Torsk fra Søesteder 5 Mile borte 3 og flere Dage gamle inden de bleve udsolgte. - J Løverdags saaes her i Odense en sørgelig Liigbegængelse: en værdig Moder til 13 endnu levende Børn, endnu i sin favreste Alder hensovet efter sin 18de Barselseng, fulgt af 6 smaae Sønner; og efter en talrig Liigskare sluttedes Toget af det yngste levende Barn, der under samme Actus var i Kirken til sin Daabs Bekræftelse. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Aalborg. Løverdagen den 21 November, om Aftenen, Kl. omtrent 6, saae man i Nordost fra Aalborg opflammende Jld, der tilvisse var ikke faa Mile fra denne Stad, og var efter Sandsynlighed enten Huusbrand paa Nordostkanten af Vensyssel, eller Skibbrand paa Nordsøen. - Nogle ville vide at denne Jld, der først om Aftenen observeredes kun et Par Timer, Kl. til omtrent, samme Aften luede op igien. - Hidtil er det Jndsenderen ubekjendt hvor denne, vistnok før gelige Tildragelse fandt Sted. (Wandalls Av.) Fridericia, d. 6te Decbr. Hr. Gørbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Franck, i mange Aar bekjendt her i Danmark som Skuespildirecteur, har atter etableret et aldeles nyt tydsk Selskab, som allerede en Maanedstid her har givet Forestillinger med meget bifald, og skal dette Selskab være et af de bedste han endnu har bestyret. Af udmærkede nye Stykker har det allerede her givet: Banditbruden af Körner, Catharina af Finland, Brøden af Müllner, Hads og Kiærligheds Hævn af Kotzebue, Rudolph von Habsburg, Brevet fra Cadix, Rochus Pumpernickel, Rædselsnatten paa St. Domingo, af Körner, &c. - Selskabet agter herfra at besøge Horsens og Aarhuus. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Aarhuus, d. 8 Decbr. Allerede i Dag indtraf hertil en Afdeling af vore fra Frankrige hjem dragende Tropper, førende Artilleriet med sig, til Aflevering i Randers Arsenal. - Forleden Nat forsøgte nogle Arrestantere at bryde ud fra Raadstuearresten men grebes i Gierningen. J samfulde sex Uger havde de møisommeligen forberedt denne deres mislykkede Flugt. - Tarschou Gaard og Mølle er ved Auction tilslaaet Hr. Byfoged Bagger i Skanderborg for 24,000 Rbd. Sølv. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Viborg. Udi Blokhuset i Vestervig Sogn er nylig død, omtrent 90 Aar gl. Jnger Nielsdatter Smith, en Degnedatter fra Hillerslev ved Thisted. Hun havde tjent Provst Brorson i Thisted og siden hans Enke, der boede ved Vestervig, i over 36 Aar. Jndtil et Par Dage før hendes Død var hun rask og munter. Hun døde uden Smerter, stille hen. - Veiret er, om ikke mildt længere, dog endnu af den Beskaffenhed her i Jylland, at Stolthendrikker endnu blomstre i Haverne og mange andre vildvoxende Planter grønnes og trives nu i Decbr. Silde- og Heltefiskeriet er siden sidste Frost blevet mere indbringende og Aborrerne ere nærved at lege.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Blandede Efterretninger. Den 25de Novbr. Kl. 3 1/2 om Morgenen udbrød en stærk Jldebrand i Trondhjem, hvorved et heelt Qvartal, bestaaende af omtrent 50 Gaarde og mange Søboder, blev lagt i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
J en Skrivelse fra Cap Hayti hedder det: Vi havde neppe kastet her Anker førend adskillige Officierer fra Toldvæsenets Visitationsbaad kom ombord. De vare klædte i en stor blaa Frakke med røde Opslage, lange Pantalons med korte Støvler, en stor trekantet Hat og en lang Sabel ved Siden. Denne Dragt gav de sorte Figurer, et skrækkeligt Udseende. Efterat de havde spurgt os om europæiske Nyheder, førte de os til Gouverneuren, Hertugen af Marmelade. Han er en Africaner, omtrent 60 Aar gammel, der hos Jndfødte og Fremmede gjør sig lige elsket. Dernæst sagde han, at vi skulde gjøre Baron Dupuy, en 59 aarig Mulat og Kongens Privatsecretær, vor Opvartning Monarkens Søn, Prinds Johann, har et godt Udvortes, men er af ingen Betydenhed. Cap er nu en Skueplads for Ødelæggelser. Staden, som engang talte 70,000 Jndbyggere, var regelmæssigen bygget i Middelpunkten af Slætten. Alle Gader vare af retvinklet Form, og Husene særdeles prægtige. Nu bedækkes Gaderne af Græs, og af de plyndrede Huse ere kun de øde Mure tilbage. En Undtagelse herfra ere dog nogle af engelske og americanske Kjøbmænd beboede Huse og den Haytiske Adels enkelte Palæer. Christoph lader sig sjeldent offentligen see. Han er af Skabning en Herkules og mageløs tapper, men ubeskrivelig hevngierrig og har overspændte Tanker om sin Kongeværdighed. Despotisk og grusom mod Negerne, hævder han strængeligen Lovene, og beskytter de Fremmede, der efterleve dem. Der gives intet europæisk Land, hvor Told afgivterne inddrives med saadan Strenghed og at Toldsvig saa meget er forebygget. Hans Anslag paa den haytiske Republik synes nu at være tilintetgjorte. Boyer elskes der meget; PethionsEnke nod af Nationen en aarlig Pension af 4000 og hver af hendes Børn 1600 Gaarder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
J Annales maritimes et Colonial, 1816, læses en meget udførlig Afhandling om Skibsfarten gjennem Sundet, af Froment Champ Le garde, Viceconsel i Helsingøer. Den indeholder en Mængde statistiske og mercantilske Underretninger, der ere lige nyttige for alle Nationer, som seile paa Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 December. Cours. Hamb. 2 M. 248, a vista 264. Amsterdam 2 M. 231 1/2, a vista - . London 2 M. 10 1/4 Rbdlr. Paris - . Spec. 262. - Specier, solgtes til 15 Rbmk. 14 s. a 15 Rbmk. 13 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 101 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 21. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Literære Anecdoter. Den bekjendte Prof. Oken, Udgiver af Tidsskriftet Jsis, siger i det sidste Hefte af samme, at ikke Redactionen medtager saa megen Tid, som de tre Collegier, han har at læse, og derhos de uophørlige Drillerier af Regjeringsmænd, Budes, Gensd' armes evig Løben og Banken paa Døren, det unyttige Skriverie til Advocater, Commissærer, Concipienter, Expedienter, Criminalister, Politie ister, Forhør og Atter-Forhør, Rescriberen, Afslaaen, Tilladen, Forbyden, Jnquireren, Citeren, Absolveren, Graveren, Exciperen, Appelle ren, Perhorresteren, Gebyhrers Signeren, Solveren, Divideren, Beskyldningers Communiceren, Refereren o. s. v. o. s. v., den evige Løben. og Kjøren omkring i Jena og Weimar, - disse Forretninger ere det, som sønderknuse mig Tiden; endeligen den fine Maade, hvorpaa Regjeringen, har behandlet mig er fortrinligen skikket til med Hengivenhed og Rolighed at lægge Vind paa Videnskaberne. Kunne J vel forundre eder over, naar jeg ofte i hele Uger løber fortrædeligen, uden at røre en Pen eller kun at komme paa en fornuftig Tanke, Og det i vort tydske Athenen. Jdet Athenen, hvor næsten de fleste Regjeringsraader ere Poeter. - Hvad der synes at foraarsage Manden alle disse Bryderier er hans saakaldte Politica, og uden samme mener han hans Skrift, ikke kan bestaae. Han troer, at hans Regjering ikke havde kunne viist Jsis nogen større Tjeneste end ved at undertrykke den og ved dens Forfatters Fordømmelse til Fæstningsarrest, som har sat Alle i største Forhauselse. Han kunde derfor næsten beklage, at han ikke var kommet paa Wartburg, hvor, efter adskillige Reisendes Sigende, allerede et Værelse skal have staaet færdigt for ham, tæt ved Luthers, saa han igjennem Døren kunde seet den Plet af Blækhornet, Luther kastede Fanden lige i Ansigtet, dersom Appellationen ikke havde medført det Gode, at vise Over=AppellationsNetten Viisdom og Retfærdighed i et saa reen og afstikkende Lys. Den Gang de Franske vare saa mægtige, og Europas Nationer saa meget des afmægtigere, vare de tydske Bog=Censorer i saa stor Forlegenhed, at de søgte at undgaae Alt, hvad der i allerfjerneste Henseende kunde støde de Franske og deres Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
En vis Censor var især forlegen med det Ord Franzosen, der ideligen forekom i historiske Skrifter. Han forandrede det overalt til Franken, for at forebygge al Misforstaaelse. Men nu fik han eengang ogsaa en Bog om den veneriske Syge at censurere, og da den begyndte med de Ord: Franzosen nennt man bøsartige Anstectung &c., saa forandrede han ogsaa her Franzosen til Franken, og nu blev Meningen, at Frankerne kalder man en ondartet Smitte, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
J Slutningen af mit nyligen i Skilderiet Jndrykkede, i Anledning af det Jndsendte om Grundtvigs og Andres Forsvar for Baggesen, have Enkelte troet, at finde et Udfald imod een af vore agtværdigste Videnskabsmænd, nemlig Hert Dr. Juris J. K. Høst. At dette aldeles ikke har været min Hensigt erklæres herved, ifølge hiin Mistydning, skjøndt sikkert overflødigen for Enhver, som med mindste Eftertanke har gjennemlæst de mistydede Linier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-12
Blok Tøxen. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-12-16
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe den II. Decbr. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte November Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 11 Rbd. af 11 Rbd. 3 Mk. 1 Tønde Rug 8 Rbd. 3 Mk. 1 Tønde Byg 8 Rbd. a 8 Rbd. 3 Mk. 1 Tønde. Havre 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd. 1 Tønde graae Erter 9 Rbd. 1 Tønde hvide Erter 9 a 10 Rbd. 1 Tønde Bønner 8 Rbd. 1 Tønde Vikker 8 Rbd. 1 Tønde Kartofler 3 Rbd. 1 Pund røget Flesk 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s. I Pund fersk Flesk, 1 Mk. 4 s. 1 Pund Kiød 6 a 8 s., 1 Pund Smør 3 Mk. 1 Pund Ost 6 a 8 s. 1 Pund, Talg 2 Mk. 8 s. I Slagternød 30 Rbd. 1 Sviin, 20 a 25 Rbd. Et Faar 3 Rbd. Alt i Rigsbankpenge N. V. - Endnu hjemsøges vi af og til af fægtende Verdensborgere eller Haandværks burscher. - J den senere Tid har vi havt tyk og taget Luft med lidet Regn, hvorved Vand mangelen langt fra ikke i Almindelighed er afhjulpen. Fra Morgen til Aften vedbliver Alchymisternes Vogne at krydse hinanden igjennem Nørregade, for at forsyne deres spirituense Laboratorier med den fornødne Væde. - For nogen Tid siden faldt en barchanalsk Gaardskarl paa det skandaleuse Jndfald at kjøre over Domkirkegaarden her i Mariboe, for at hente Vand i Søndresøe, hvorved Kirkeveien blev saaledes opkjørt, at den næsten blev forvandlet til et reent Udføre, som er noget uhørt, i hele Christenheden; men da Kirkeværgen, Hr. Kbd. C. Krøyer, blev underrettet herom, greb han de kraftigste og virksomste Midler, for at sætte en Pind for dette Uvæsen. - Mariboe kan nu for Tiden gjøre sig til af 3de ret skjønne Haugers Anlæg, nemlig Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Lunddahls, Hr. Kjøbmand Engbergs og C. Krøyers. J det Hele er Mariboe i den senere Tid bleven meget forskjønnet, dens Handel udvidet og Folkemængden tiltaget. – Efter Breve fra Engelland falde Kornpriserne der betydelig, saa at man befrygter, at endeel Kjøbmænd vil lide et betydeligt Tab. (Mariboe Av.)¬