Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Fortegnelse over de ved det Kongelige Maler-, Billedhugger- og Bygnings=Academie udstillede Konst-Sager. (Slutning.) – Malerier i Oliefarve. - 49. Et Portrait efter Rubens, af J. C. Dahl. 50. Et Stykke med Heste, efter Lingelbach, af samme. - I. Den Samnitiske Qvindes Ankomst til Propheten Elisa paa Carmels Bierg, malet efter Kobberstik, af Johan Chr. Møller. - 8263 Tvende Natstykker, copieret af Joh. H. Gradt. 54. Moralisten og den Udsvævende, efter Spagnolet af Andreas Olsen. – 55. Et Portrait efter Juul, af Authon Beck. - 56. Et dito efter v. der Helst, af samme. 67. Barndommens nyttige Anvendelse, efter Schidoni, af samme. - 68. Portrait, efter Naturen, af samme. - 69. En Mand som foreviser sin Perspectivkasse efter original Malerie. af Prof. Lorenzen, maler af C. A. Jensen. 60. Den hellige Familie, Copie, malet af samme. - 61. Et Portrait, malet efter Naturen, af C.C. Estrøm. - 62. En liden Figur, af samme. - 63. Gudinden Hertas Udtog af den hellige Skov, malet af P. Lindberg. - 64. En Munk, efter Rembrandt, af samme. - 65. Et Oxehoved efter Bloemart, malet af Ernst Meyer. - 66. Gierrig, hed forestillet ved et gammelt Fruentimmer, som holder sin Pung for Lyset, efter G. Honthorst, malet af David v. Bressendorff. - 6769. Trende Still – Lebenstykker, malet efter Naturen af H.C. Overgaard. - 70. Den hellige Catharine, efter Leonardo da Vinci, tegnet af en Danie. 7173. Trende Prospecter af Egnen ved Frederichsdahl, malet efter Naturen af en Dame. - 74. 76. Trende Landskaber, Copie efter Ruisdahl, malet af samme. - 77. Et dito efter Lund, af samme. - 78. En Kurv med Frugter, malet i Vandfarve af J. A. Diederich. - 79. En Amor som sliber sin Piil, malet i Mignatur af N. Truslew. 80. En Tegning for Sølv-Præmien af C. Knut gen. - 81. En dito for dito af F. Flachner. Billedhugger Arbeide. - 82. En Sappho modelleret af H. C. Freund. - 83. En Neptun Marmor kjørende paa Havet, af V. Romanelli. - Tegninger i Bygnings=Konsten. - 84. Plan og Perspectivisk Facade af et Museum for Konstsager, tegnet af Architect Pontoppidan. 85. En Veterinair Skole med Profil og Plan tegnet for Sølv Præmien af Architect Pontoppidan. 86. Et Theater med Profil og Plan, ligeledes for Sølv Præmien, af Architect Timmermann. - 87 Et dito for dito, af Architect Thomsen. - 88. Et Capel ligeledes for Sølv Præmien, af Architect Lybring. Mandal. (Skrevet i Aaret 1805). Mandals Elven, en af Norges største Elve, gjennemløber i en Strækning af dog ikkun 78 Mile Aaserals, Biellands, Finslands, Løvdals, Øsle boes, Holmes og Halsaas Sogne, der tilsammen indeholde lidt over 8000 Mennesker, uagtet den beboede Deel af det Land, paa hvilket de leve, neppe kan troes at være over 78 Mile, da det vel er lidet, der er beboet mere end en halv Miil paa hver Side af Elven. Dette tilligemed Un dals Elvens Naboskab og en Deel i det mindste af de Egne østen for Mandal, Hartmarks og Sygnes=Sogne, ere denne Byes Opland. Dens Beliggenhed saa nær ved Næsset, ved en god Havn, som har kort og god Jndseiling, altsaa saare beqvemt for Handelen i det Store, havde foranlediget saa mange Handlende og Søefarende der at nedsætte sig, at der dog var Begyndelse til en By længe førend nogen havde tænkt paa at nedsætte sig der, hvor Palle Rosenkrands faldt paa at formaae Christian IV. til at anlægge Stiftets Hovedstad i Oddernæs Fieldhuk. Mandal er da en Handelsplads, som indeholder selv og i sine Forstæder 366 Familier, bestaaende af 1641 Menne ter, der, for at være en af Landets virkelige Steder, eimangler andet end Navnet og egen Øvrighed. Rigtig nok synes Naturen ikke at have bestemt den til nogen stor eller skjøn Stad. Dens Egn, bestaaende af nogne smaae Klipper, skilte fra hinanden ved smaae Strækninger enten af Flyvesand paa Udsiden eller mod Havet, eller med Dynd eller Vandhuller indad Landet, har, inden Konsten med store Bestræbelser kommer Naturen til Hjelp, saare liden Behagelighed. Der er saa godt som slet ingen Plads at bygge Huse paa, i det mindste ikke saa, at der mellem dem er bleven noget tilovers til nogenledes beqvemme Gader. Disse ere mange Steder kun to, tre Alen brede, der er midt i Byen eller mellem Husene Klever, eller knortrede Klippeskraaninger, som man maa klattre op og nedad, og her ligesaa lidet som i Stavanger eller andensteds, hvor det samme er Tilfældet, har man umaget sig med at hugge Trappetrin i Steenheldningen, hvorved den kunde blive lidt beqvemmere for Fodgjængerne. Det forstaaer sig, at der ikke er Tanke om nogen Slags Kjørsel i saadanne Gader, uagtet man fra Christiansand hid har anlagt en Karerchaussee. Mellem Husene i disse Gader staae nogle Steder lodrette Klipper frem. Nogle faa nette ja prægtige Huse staae der mellem mange foldige flere usle, smaae og upyntelige. J selve Staden ere faa eller ingen Pakhuse; de staae nede ved Havnen, et betydeligt Stykke herfra; Stedet kaldes Kleven. Byen selv ligger paa Elvens vestre Side. Det, der ligger ligge for, paa den østre, hedder Malmøe. Befolkningen her i Byen bestaaer af 17 meere eller mindre betydelige Kjøbmænd, 22 Skipperes, 12 Lodser, 7 Gjæstgiveres eller Vertshuusholderes, 13 Embedsmænd, desuden 2 Lægers og 3 Skolelæreres, og af 194 andre Familier, hvoriblandt 61 Søefolk, 73 Bjelkehuggeres, men 35 Almisselemmers. (Forts.)