JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Torsdagen den 5te Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Boerne efter adskillige Afdøde, hvoriblandt 1. Tjenestekarl Søren Poulsens Hustrue Johanne Johnsdatter, 2. Tjenestepige Bodil Cathrine Jensdatter, 3. Farversvend M. A. Schottlænder, 4. Skomager Abraham Martinussens Enke Maren Hansdatter, 5. Dagleier Niels Brandts Enke, Johanne Chri 6 Contoirist Ole Lund, med flere, stensdatter, Efterladenskaberne ere bestaaende af Gangklæder, Sengeklæder, Borde, Stole, Kjøkkentøi, m. m. Aarhuus, den 28de Februar 1840. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Da Kjøberen af den Christen Johansens Enke Ane Nielsdatter forhen tilhørende Gaard, paa Hartkorn Jordskyld 3 Tdr. 1 Fdkr. 2/5 Alb. og Skovskyld, 1 1/2 Fdkr. i Hindberg Bye, Levring Sogn, som ifølge passeret Udlæg blev bortsolgt ved Auction den 25de April f. A., endnu staaer tilbage med endeel af den forfaldne Kjøbesum, saa bliver, efter Vedkommendes Begjæring, fornævnte Gaard med tilliggende Eiendomme stillet til Bortsalg ved en nye Auction, som afholdes i samme Gaard Torsdagen den førstkommende 12te Marts, om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne erfares ved Auctionen, og ere der forinden til Eftersyn hos Procurator Hammershøi i Grauballe. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 18de Februar 1840. D. D. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Trondhjemske Spegesild til 3 s. Stykket, og Fede Beltsild til 2 s. Stykket, faaes hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Meget god Sædehavre kan fortiden bekommes hos Forpagter Hollesen paa Faurskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Bolster. Et Partie udmærket godt Bolster, Damaskes Thee duge, Bordtæpper, m. m., er i disse Dage arriveret og sælges billigt hos Vitus Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Russisk Haandklæde-Dreil sælges i Stykkeviis overordentlig billig, og i Alenviis til de almindelige lave Priser hos Vitus Jngerslew. Paquetten "De tvende Venner, Skipper W. Thomsen, bliver seilfærdig snarest muligt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Mit Contoir er flyttet til Hr. A. St. Petroes, Gaard paa det store Torv, 2den Dør til høire ved Jndgangen. Aarhuus, den 29de Febr. 1840. Joh. J. Malthe, Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
En Deel Huusholdersker, Kokkepiger, og Arbeidskarle, kan faae Condition Mai Fardag. Drenge kan strax blive anbragt ved Handelen og i forskjellige Haandværkslære. Attraaende behage at henvende dem til Joh. J. Malthe, Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Et ungt Menneske som har dansk juridisk Examen og Øvelse i Comptoir=Forretninger, ønsker sig en Plads paa en Embedmands eller Godsforvalters Comptoir. Breve, mrk. F. R., aflagte paa Adressekomptoiret i Aarhuus, trøsse den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Subskriptionen. 22. MM. Kongen og Dronningens Portraiter, forlænges herved indtil Udgangen af Marts d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Jndbydelseslister til Subskription paa forgyldte Rammer afsendes til samtlige Agenturer medio samme Maaned. Bemeldte Rammer leveres svarende til Portraiternes Størrelse og i 2 Sorter, nemlig til en lavere Priis: heelt forgyldte og med Billedhuggerarbeide, og til en høiere Priis: beklædt med og heelt forgyldte over Rosen til, samt med Hjørnezirater (i antik Stiil.) Hvilket Foreningens ærede Herrer Agenter behageligst ville bemærke. Kjøbenhavn, den 24de Februar 1840. Foreningen for Kunstens Opmuntring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Den i dette Blads No. 24 og 33 averterede ledige Plads paa et Handelscomptoir er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Jndbydelse. Savnet af Dampbade bliver stedse meer og meere føleligt, jo mere deres Nytte anerkjendes. At de ikke allerede her ligesom i mange andre Byer i Provindserne ere etablerede, ligger vist deri, at Jngen endnu med tilbørlig Kraft har taget sig af Dampbade, der, anvendte efter Lægernes Forskrivter i Gigt og rheumatiske Tilfælde, ofte have viist sig saare velgjørende for Sundheden. Jeg antager imidlertid at denne for Samfundet vigtige Sag ligesaavel vil kunne trives her som andetsteds, naar den fornødne Opmærksomhed skjænkes samme. mig et saadant Anlæg, idet jeg herved indbyder saavel Jeg tillader mig derfor, ifølge Fleres Ønske, at paatage Jnden som Udenbyes at subskribere i bestemte Aar paa et vist Antal Dampbade. – Planen er kortelig denne: Et passende Locale paa een af Byens Hovedgader leies paa 10 Aar; Subskribenterne tilskyde aarlig 10 Rbd., for hvilke de erholde 8 Dampbade, og for extra Betaling saa mange de ønske til 1 Rbd. Badet, hvorimod Prisen for Dem, som ikke subskribere, vil blive høiere. – Damp badet vil blive kraftigt og Dampen tilveiebragt ved en hensigtsmæssigt indrettet Ovn, hvormed og Duschbade vil blive forenede. – Det øvrige Locale vil bestaae af et Udhvillings-, et Afsvalings- og et Conversations=Værelse, hvilke ville blive beqvemt og smukt meublerede. Da jeg ikke søger nogen Fordeel ved et saadant Anlæg, men derhos dog ønsker nogenlunde at være betrygget for de aarlige Omkostninger, saa vil Dampbadets Anlæg blive paabegyndt saa hastig det fornødne Antal Subskribentere have tegnet sig; og antager jeg, at det vil kunne være færdigt til Afbenyttelse senest en Maaned efter at Subskriptionsplanen er sluttet. Thi indbydes Yndere af Dampbade, saavel i Byen, som paa Landet, snarest muligt at tegne sig; de Sidste ville behage i Breve at tilsende mig deres Subskriptions Forpligtelse. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Skad No 36. Tirsdagen. den 3die Marts. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Nyheder fra Udlandet. Mehemed Alis uhyre Krigsrustninger tyde paa en forestaaende Kamp paa Liv og Død. Alle Englændere, som ere bosatte i Alexandrien, belave sig paa at reise bort derfra. Agenter ere sendt til Frankrig og Schweiz for at hverve Officerer. Til at ind øve den nye Milits ventedes 300 europæiske Exerceermestere. Jngen tvivler om, at det jo er Vicekongens ramme Alvor, som han har erklæret: hellere at ville gaae tilgrunde end give Syrien tilbage. England har den Plan, (sagde han nylig til sine Officerer) at ville frarive os Ægypten, for at gjøre den til en Mellemstation for Jndien. Jeg er en gammel Soldat, og vil hellere døe end lade mig Sligt gefalde. Og falder jeg, da ville J, som brave Muselmænd, vide at hævne mig!" Og Alle svore, at ville følge ham i Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
J Servien er opdaget et Komplot, hvis Plan var, at opfange den unge Fyrst Michael paa hans Hjemreise fra Constantinopel, og tvinge ham til at ophæve de nuværende Statuter, osv. Formændene ere grebne og fængslede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Fra det sydlige Rusland meldes, at der nu staaer over hundredtusinde Mr. Krigstropper i Nærheden af Havnene ved det sorte Hav. Man holder en Krig for uundgaaelig. Toget til Chiwa ansees kun for at være den første Act til et større Krigsdrama. Det franske Deputeretkammer har med stor Majoritet forkastet den kgl. Proposition om Hertugen af Nemours store Dotation i Anledning af hans forestaaende Formæling. Da Resultatet forkyndtes, løde et høit bifaldsraab fra Tilskuertribunerne. I Kammeret herskede den største Bevægelse. Ministrene syntes at forstumme af Skræk, og begave sig ligefra Forsamlingen hen paa Slottet. Om Aftenen vare mange Huse illuminerede. Næste Morgen fandtes en Plakat opslaaet paa Gadehjørnerne med den Paaskrivt: "Kun en lumpen Million til Hs. K. H. den ophøiede og fortræfselige Hertug af Remours, Arving til 15 Millioner." Omkring Jndskriften var der tegnet Ministre, Soldater, og Betlere, og nedenunder stod. Stakkels Frankrig! Ved Postens Afgang hed det, at alle Ministrene havde forlangt deres Afskeed, og at Kongen havde givet Hertugen af Sachsen-Coburg (Faderen til hans Søns Brud) sit Ord tilbage.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Kongen af Hannover er bleven meget syg. Forrige Søndag, da flere Generaler befandt sig hos ham, maatte han forlade Forsamlingen og lægge sig tilsengs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
J Sverrig synes at forestaae vigtige Begivenheder. De forsamlede Stænder ere optraadte med en usædvanlig Bestemthed, og der er en stærk Coalition mod de nuværende Ministre, som har erklæret, at den vil vedblive med Opposition indtil Kongen har forandret Ministeriet. Fire af Ministrene (Stjerneld, Wacht meister, Schulzenheim og Akerhielm) have strax forlangt deres Afsked; de tre Øvrige ville kun blive i deres Embeder indtil et nyt Ministerium er kommet istand, og Sverrig kan saaledes om føie Tid vente en almindelig Ministerforandring, noget der ikke er skeet i lang Tid. Borgerstandens Taler, Hr. Petro, har i Rigsdagsforsamlingen beklaget sig over, at Kongen netop i nærværende kritiske Periode har afskediget to høie Embedsmænd og derved foregrebet Stænderne og betaget dem Ret til med sorte Kugler at betegne bemeldte Embedsmænd, der nu i Ro og Mag kunne fortære deres fulde Gage som Pension istedetfor at Halvparten ellers kunde været sparet for Staten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 28de Februar. Vi ville allernaadigst - hedder det i et allerhøieste Rescript have Vort danske Cancellie tilkjendegivet, til egen Efterretning og til Bekjendtgjørelse for alle Vedkommende, at Vi, til Opfyldelse af Kongelovens Bud, have bestemt Vor og Vor allerhøistelskelige kjære Gemalinde, Hs. Maj. Dronningens, Kronningshøitid og Salvingsact til at afholdes den 28de Juni d. A., og at samme skal foregaae i Frederiksborg Slotskirke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Secretariatet for Naadessager har allerede begyndt at expedere Naadessager. Til Bogholder ved Secretariatet er nemlig bleven udnævnt Hr. Exam. juris Hofgaard, der tidligere har været ansat som Copiist under Statsgielden, og til Copiist, en Søstersøn af Statsraadinde Adler, Hr. Cand. juris Hedemann, som i Foraaret 1839 bestod den theoretisk juridiske Examen med Char. Non contemmendus, og først i forrige Efteraar, efter en høist langvarig Censur i en heel Time, var saa heldig at knibe sig til et Haud, ligesom han ved den juridisk practiske Examen erholdt Charakteren Haud illandabilis. Vi undlade ikke i den Anledning at fremkomme med vore oprigtige Lykønskninger. Vi lykønske saaledes Hr. Hofgaard til nu at være bleven ansat ved Naadessagerne, forhvilke han upaatvivlelig har langt større Anlæg, end for Retssager, ved hvis Procedering for Hof= og StadsRetten han, som bekjendt, har erhvervet sig Navn foren ikke almindelig Udygtighed. Vi lykønske fremdeles Hr. Hedemann, fordi han paa en Tid, da de færreste med ham samtidige Candidater ville være istand til at nære sig af Andet end Resignation, har været saa heldig ikke at have mindste Grund til at beklage sine iøvrigt saa beklagelsesværdige Examina. Endelig lykønske vi Secretariatet for Naadessager, fordi det har været saa heldig at blive beklædt med to for deres Dygtighed saa almeenerkjendte Subjecter. (Khonsp.) Naadesexpeditionerne fra Naadessecretariatet ter. (Khonsp.) Naadesexpeditionerne fra Naadessecretariatet see vi os idag istand til at supplere. Som Volonteur i bemeldte Secretariat er nemlig antaget en Person navnlig Peter Schou, der efter et i forrige Efteraar mislykket Forsøg paa at absolvere dansk juridisk Examen fremdeles aspirerer til at erholde Prædicatet Examinatus juris. Iøvrigt bemærkes det, at den unge Volonteur er en Søn af Capitain Schou, som er Adjutant hos Stadens Gouverneur, Landgreve Wilhelm af Hessen. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Vi have i sin Tid henledet Publikums Opmærksomhed paa Commandeurkapt. Lütkens frimodige Forslag om Jndskrænkninger og Besparelser ved vor Marine. Den dybe Hemmelighedsfuldhed, der stedse havde hvilet over denne Branche af vor Statshuusholdning, bidrog ikke mindre end selve Beskaffenheden af de Oplysninger, Artiklen bragte for Dagen, til at vække en meer end almindelig Opmærksomhed for denne Sag, der saaledes blev Gjenstand, for Omtale i Publikum, ligesom den strax gjorde stor Sensation i Staten. Snart gik det som en Løbeild fra Mund til Mund, at Hr. Lütken havde ved sin Offentliggjørelse forsyndet sig mod Krigsartiklerne, og at det kgl. Admiralitets=Collegium skulde have besluttet (ham til Skræk og Andre til Advarsel for Fremtiden) at lade Hr. L. sætte under justitiel Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Vi have læst Hr. Lütkens Artikel med Opmærksomhed, vi have atter læst den, og det har været os umuligt deri at opdage enten mindste fornærmelige Ord imod Nogen, eller ringeste Spor til Tilsidesættelse af den pligtskyldige Respect imod Foresatte. Hans Brøde vilde da bestaae i, at han havde aabenbaret, hvad Collegiet og maaskee en Deel af Staten stode i den Formening at burde holdes hemmeligt. Hvad der fra Collegiets Side er skeet i denne Sag – hvis der forøvrigt er skeet noget – er os ubekjendt, men vi holde os overbeviste om, at Hs. M. besidder for megen Jntelligents, videnskabelig Dannelse og Agtelse for den offentlige Mening til at kunne bifalde nogen Anklage desangaaende. (Kbvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Paa Torsdag aabnes Høiesteret for første Gang i Kong Christian VIIs Regjering, hvorfor der ogsaa spores en usædvanlig Jver for at skaffe sig Adgangskort til at bivaane den. Sagen der skal procederes er en Laugssag ang. Landbageri i Fredensborg Egnen. Hs. Maj. Dronningen har isinde at bivaane Høitideligheden. Efter Acten skal der være Taffel paa 300 Couverts paa Christiansborg Slot. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Nylig afdøde Stiftsprovst Clausen havde i længere Tid lidt af en apoplectisk Svækkelse og trukket sig tilbage fra al Embedsvirksomhed. Til hans Eftermæle vil ikke mindre knytte sig Tanken om den Kraft og den Kjækhed, hvormed han til enhver Tid forfægtede Sandhedens, Frihedens og Oplysningens Sag, end Erkjendelsen af hvad han i sin Tid har virket som Præst og geistlig Taler. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Fra Rendsborg meldes i "Der Freischutz, at den nylig for Hertugdømmerne udnævnte Vei-Commission i Specie skal forberede Udførelsen af den i flere Aar projecterede Chaussee fra Altona til Kolding, hvis Anlæggelse, fra paalidelig Kilde, vides at have fundet Kongens Bifald, og at Efterretningen herom har vakt stor Glæde i Rendsborg, hvilken By i de sidste Aar har tabt meget, idet næsten al Roulage er draget til Østkanten af Landet. De næringsdrivende Borgere, hedder det videre, ville lide betydeligt ved, at den sædvanlige Exerceertid og Jndkaldelse ikke iaar finder Sted. Derimod lover man sig, ogsaa for Rendsborgs offentlige Velstand, meget af den nye Armee=Organisation, og det især, da man haaber, at Reductionen vil komme til at gaae ud paa, at Armeen herefter kun vil faae Standqvarteer i tre Garnisoner, nemlig i Kjøbenhavn, Fredericia og Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
I Flensborg tildrog sig for et Par Dage siden det besynderlige Tilfælde, at idet en Mand vilde slaae en Hund, der sloges med en anden Hund, sprang den op paa Manden og afhed ham det ene Øre, som den med det samme fortærede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Handels=Efterretninger. Et fransk Skibs Plyndring af algierske Sørøvere har givet Anledning til, at der i Algier er udkommet en Bekjendtgjørelse, hvori alle Skibe advares om, for at undgaae disse arabiske Kapere. at holde sig saa langt fjernede som muligt fra alle Havne som ikke ere besatte af de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 28de Febr. 1840. Hamborg 2 M. - a vista 198 1/2. Spec. 200 12 Mk. 4 PC. kongl. Obl. 96 1/2 a 97. Nat. Bl. Obl. 4 Febr. 1820) 102 a 102 1/2. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 104 a 104 1/2
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Befordringer og Afgang. Byfoged i Hillerød og Birked, i Frederiksborg District, Caucelliraad v. Hadeln, besk. til Raadmand samt By= og Raadstueskriver i Helsingøer. Cand. theol. V. Schousboe til Catechet i Faaborg. Sognepræst for Skjold M. i Aarh. Stift, J. C. Jensen, til Sognepræst for Houlberg og Granslev M. i f. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Dødsfald. Overkrigscommissair Rist, Krigsraad og Contoirchef Borre, Capt. Carl v. Boss, Jsenkræmmer Steenberg, Stiftsprovst Clausen, Cancellieraad Stolpe, Maria van Wyllich, Alle i Khvn. Enkefrue Wilhelmine, Jacobsen f. Bendz paa Frederiksberg. Henriette Smith, f. Føns i Holbek. Sara Thomsen i Gamtofte Præstegaard. Garnisonsauditeur ved Kronborg Fæstning og Auditeur ved 111 Livregm. Kammerjunker og Overand. Thorkelin i Helsingøer. Frøken Laurentia Puhl i Svendborg. Madame Due i Horsens. Enkemad. Sparre i Randers. Sophie Kaarsberg i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Copulerede. J Randers den 28de Februar: Hr. Skibsfører Ole Salvesen af Norge og Jomfru Ane Cathrine Callermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerraad Ingerslev, Pastor Vilzing, Skolelærer, Kjørboe, Møllebygger Christensen, Politibetjent Ørum, Glarmester Heinze med Kone og 8 Børn, Sproglærer, Gundorph, Kjøbmand W. Møller, Elev Koch, Landmand Prosch, Contoirist Wilcken, Kunstgartner Koch Fra Aarhuus til Kallundborg: Proprietair Gleerup, Skibskapt. Holm, Student Skibsted, Proprietair Riis, Hestehandler Schjøn, Proprietair la Cour, Cand. theol. Juel, Regimentsdyrlægge Rasmussen, Skolelærer Kiørboe, Malermester S. M. Jørgensen, Kbm. J. Meulengracht, Jfr. Thiele, Kbm. Freund, Redacteur Clausen, Toldbetjent Bograd, Frue Provstinde Wolff, Skibscapitain Panck. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Efter en Fortælling, hvis Sandhed fra flere Sider bekræftes, skulle de saakaldte "Hellige i Bjerre-Herred, i denne Tid have foretaget en Penge-Jndsamling til Bedste for den fangne catholske Ærkebiskop af Posen og Gnesen, Hr. Dumin. Penge=Jndsamlinger, hvorved Hr. Dunins Navn ikke skal være nævnt, skulle have fundet Sted i andre Dele af Landet." Er dette virkelig saaledes, synes Sagen i høi Grad at fortjene Opmærksomhed. – "De Hellige have imidlertid neppe handlet af egen Tilskyndelse, og da der saalænge har været ymtet om, at Jesuitismen spøger ogsaa i Danmark, og drivet et Spil med den eenfoldige Almue, burde nærværende Leilighed, til mueligviis at komme Sandheden paa Spor, ikke hengaae ubenyttet. Man tillader sig derfor at opfordre Hr. Assessor Herredsfoged With, som efter Sigende skal have standset Jndsamlingen i Bjerre Herred, til behageligst at ville forelægge Publicum en fuldstændig Beretning om denne Sags sande Sammenhæng, samt til i sin Tid at ville offentliggjøre Resultatet af den Undersøgelse, der antages at være indledet. Som StænderDeputeret, og altsaa Folkets Mand, vil Hr. Assessor With vist ikke nægte at meddele Oplysninger, der maa interessere hele Folket, især til et Tidspunkt, da de vigtigste Betragtninger maatte knytte sig til Opdagelsen af Machinationer af den her paapegede Slags. D. G. I Anledning af Inseratet i No. 35 af dette Blad, undertegnet F. – formeentlig Fahnebærer ved det Lassenske Strandingscompagnie - har jeg blot at bemærke, at jeg ifølge samme finder mig opfordret til igjennem Vedkommende at forsøge Udlaan af den i Jnseratet berørte Domsakt, hvorefter jeg da nærmere skal overtyde Publicum om der i Følgebladet til Jyllandsposten No. er sagt for meget eller for lidet, idet Enhver deraf selv vil kunne sættes istand til at bedømme Hr. Overauditeur Lassens Forhold i Sagen mod den saameget chicanerede Procurator Hansen, samt hvorvidt den omfindtlige Hr. F. har Grund til at jamre sig over Pressemisbrug, og personlige Angreb, hvori han fra sit skjulte Asyl selv gjør sig dobbelt skyldig ved endog, under Anonymitetens Maske, at insinuere saadanne hadefulde Angreb, som ingen Redaction uden Navns Nævnelse burde værdige Plads i noget Blad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Redacteuren af Jyllandsposten. Franz Soele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
J Egnen ved det lille skjønne Skanderborg, En Mølle ligger under skovbekrandste Høie, For kort Tid var der Fryd, nu hersker bitter Sorg, Og Taarer trille fra Forældres matte Øie; Thi Franz den hulde Dreng, saa rank som Gaardens Piil, Med aabent Blik, og med det harnlig fromme Hjerte, Han slumrer nu, – forsvundet er det blide Smiil, Og hver som kjendte ham maa føle deres Smerte. Blidt skinte Solen, Morgenen var skjøn og smuk, Da kommer han til Fader og til Moder kjære: "Jeg drømte født i Nat, han siger med et Suk Og gjerne ønsked jeg Udtydningen at lære. Jeg drømte at jeg hist i Evigheden var, Her er vel skjønt, men det vil saare lidet sige, Den Glands, den store Pragt, som hisset straalte klar, Den findes sikkert ei i noget Land og Rige. Jeg saae vor Herre selv; – det var en gammel Mand, Men dette Aasyn kan jeg ikke ret beskrive; Saa venlig god jeg saae end Jngen i vort Land, Han rakte Haanden, og jeg min Ham vilde give Men som en Taage blev nu Alting for mit Blik! O sig mig, om J ikke Drommen kan forklare?" Da var det som en Dolk i Moderhjertet gik, Og fromt hun bad: Vor Herre Du mig ham bevare!" Om Søen hist et meget gammelt Sagn der gaaer, Og Mindet om hiint Sagn til Hjertet sig mon trænge; Et Offer, siger man, den kræver hvert et Aar, Og intet Offer har den faaet længe, længe; Ovogt Dig Søn, mit elskte Barn, for dybe Søe; Den skrøbelige Jis saa saare let kan briste; Tænk Dig vor Qval og Jammer hvis Du skulde døe, Min elskte Søn, vi vilde Dig saa nødig miste." Saa lyder Faders, Moders alvorsmilde Røst, Og Franz han lovede at tage sig ivare, Men Skøiteen lokker ham til den forbudne Lyst Den Unge uerfaren drømmer ei om Fare. Han skrider muntert, men den skrøbelige Broe Den brister, og han synker i de kolde Bølger. Da mindes han sin Drøm! – Hans Legem gaaer til Roe En Haand ham vinker – Aanden villigt følger. O Trøstesløse, stod det kun i vores Magt, Da skulde Taarer standses, Sukke meer ei stige. Men tænk paa Ordet som vor Frelser os har sagt: Kun som et lidet Barn vi komme i Guds Rige. Og Franz var Barn i Sind, og fri for hver en Last, Ru favnes han af Gud og Uskylds Løn han finder; Han saared ved sin Død, men I kan bygge fast, Med Fryd I skal ham see, naar Livets Dække svinder. Jørgen Gad Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Gud at bortkalde fra mig til et bedre Liv min inderlig elskede Mand, Told- og Consumtionsbetjent Rasmus Ernst Haunstrup, i hans Alders 46de Aar, efter 2 Maaneders tiltagende Sygdom, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Jeg og 3 Børn begræde Tabet af en god og kjerlig Mand og Fader. Aarhuus, den 1ste Marts 1840. Mette Christine sal. Haunstrup, tod Olsen. Dydt nedbøiet af Sorgen maa jeg herved underrette deeltagende Familie og Venner om, at det altstyrende Forsyn den 21de f. M. ved Døden bortkaldte min inderligt elskede Kone, vore Børns kjærlige og trofaste Moder, Maren Thomsen fød Sveistrup, i hendes Alders 63de og vort Ægteskabs 32te Aar. Vort Tab vil Intet kunne erstatte; men vor eneste Trøst er Haabet, hisset at samles med hende, hvor hun nu nyder den Salighed, vi ei formaaede at skabe hende her. Velsignet være hendes Minde. Aarhuus, den 2den Marts 1840. 8. Thomsen. Dybt nedbøiede Herren vore Hjerter da han idag lod hjemkalde til sig vor haabefulde og inderlig elskede Søn, Johannes Emil Jepsen. Han var en Blomst for denne Jord, from og smuk, og i Aandsanlæg langt forud for sin Alder, der neppe udgjorde 2 Aar og 4 Maaneder. Derfor var han Alles Yndling, som kjendte ham, derfor var han sine Forældres Alt – vort Haab, vor Stolthed og Glæde. Men, ak! Han bortviisnede – liig Blomsten, der ved Morgensolens første Straaler synker i Jorden, og snart aabner den Grav sig, der for 7 Uger siden modtog hans forudgangne Broder, for i sit venlige Skjød, ogsaa at gjemme hans Støv til Opstandelsens store Dag. Sov Du sødt, Du Elskte, og den Gud, for hvis Throne Din forklarede Aand nu staaer, han give Dine Forældre Kraft til at bære den Sorg, der nu nedbøier vore Hjerter, Buerup Skole i Sjælland, den 23de Febr. 1840. Jacobine Jepsen. C. L. Jepsen, Skolelærer og Kirkesanger. Jacobine Jepsen. C. L. Jepsen, Skolelærer og Kirkesanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Onsdagen den 4de Marts, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal=Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, og da derved agtes forhandlet om en Lovforandring, ønskes et talrigt Møde. Directionen.