JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Saaledes er Oppositionen ogsaa hertillandsfuldstændigorganiseret. Den har nu forbudte Farver, 3 kan ogsaa foruden ved Sang og Tale vise sig i Optrædelse af forbudte legemlige Handlinger, eller meget ere i smaalig Omgaaen. Man opstiller, isted for de forbudte 3 farvede Faner, 4 og 5 farvede, og glæder sig ved, at ogsaa de 3 ere der iblandt, saale som der fortælles, at en Englænder tog 3 Koe, fordi kun 2 vare forbudte. Man seer nu man, røde Faner, med det slesvigske Vaaben inde i Vebladet, bag Glas og gylden Ramme; slesvigholstenske Cocarder falbydes baade spæde, halv- og paa Gaderne, og alle Børn, 54 heelvoxne, smykke sig med store arvede Halsbind, der skal endog stiftes en Dameforen, hvori enhver Dame, som har naaet sit 15de Aar, tre indtræde, og hvis Formaal er, kun at bruge 3 forede Kapper, Skjorte- og Strømpebaand. Ogsaa hver Jøbmand allerede. maa nu speculere i Politiken. Der gives at udenfor Boutikvinduerne slesvigholsteenske Lommetørklæder og Fløielsveste, og hvad vil der endda ikke blive udhængt. Chemnitz (Forfatteren af Schleswigholstein meerumschlungen) vil med det første udkomme i Steen tyk, omgiven af alle det tydske Forbunds Vaaben, en Laurbærkrands paa Hovedet, og underneden i Fractur an skrift hans berømte Vise."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Hertugdømmernes Geistlige have bekjendtgjort følgende Erklæring mod de saakaldte Venner af Lyset, i Tydskland: "Ogsaa det guddommelige Ords undertegnede Tjenere i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen ere opfyldte af dyb Smerte og levende Uvillie over at de saakaldte Venner af Lyset, navnlig Wislicenus i Halle, Uhlik i Pommelte og König i Andesbeck, i deres Forsamlinger og Skrifter have fornægtet de vigtigste og helligste Lærdomme i Evangelium: om Treenighed om Synden og Retfærdiggjørelsen ved Troen, om Christi Guddom og overnaturlige Menneskevorden, og derved have vovet at angribe ikke blot vor evangeliske Kirkes Troesbekiendelse, men selve den apostoliske Troesbekiendelse, der er fælleds for alle christne Kirker Endskjøndt vi nu i Fortrøstning til Herren og til den Klippegrund, hvorpaa hans Kirke staaer, ikke kunne vente synderlig Fare af dette nyeste Forsøg paa at bring Vantroen i sin sørgeligste Skikkelse paa Bane endnu engang, eftersom Kirken i den seneste Tid har udholdt langt farligere Angreb med Held, og endskjøndt vi, naar vi betragte den Side af Sagen, vilde være tilbøieligge til at forbigaae den i Taushed, saa ansee vi det dog nu, allerede for at modarbeide hine Kirkens Fienders forfængelige Jndbildning, der rose sig af deres Mængde og lade som om der kun vare ganske Faa tilbage, som holde sig til Troen og Kirkens Bekjendelse men endnu mere for at styrke vore Medarbeidere Herrens Viingaard og alle vore christne Brødre fjerni- og nær, og fornemmelig for Herrens Skyld, som befaler sine at de skulle bekjende ham og vidne om Ham, for de være pligtsmæssigt og gavnligt, at der fra alle Kanter, fra alle Dele af den evangeliske Kirke opløft sig Stemmer imod hine med Alvor og Bestemthed, Jdet vi nu overlade Dommen over deres Virken til Herren, og i christelig Kjærlighed og Ydmyghed befale dem Ham i Vold, og ikke aflade med at bede for dem og at haabe at Mange af dem endnu ville komme til bage fra deres vildfarende Vei, erklære vi herved: at vi ansee disse saakaldte Lysets Venners Retning for ukirkelubibelsk og uchristelig, samt – forsaavidt ogsaa Geistlefindes iblandt dem – for uforenelig med Forvaltninaf det evangeliske Præsteembede, saavel som med et og rigtigt, redeligt og paa Tro og Trofasthed holdende Sidelag. (Derefter følge 92 Underskrifter af Provst og Præster i Slesvig og Holsteen.) (Brl. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Apenrader Ugeblad tilbagekalder nu sin tid gere Meddelelse om, at Agent Bruhn skulde have i draget til at de Skibstømmersvende, der havde deelig get i det danske Faneoptog, bleve afskedigede; men til føier derhos: "Hvad vi i Jnteresse for Menneskelig den ikke vilde troe, at den politiske Zelotisme, ikke til freds med at have ramt sine Offere her, ogsaa ha gjort Skridt for at forhindre, at de herfra Exileerved deres Hænders Arbeide kunde fortjene deres Brød i Nabostæderne, synes, efter Alt hvad vi have erfare, dog virkelig at være skeet. Det glæder os forresten at kunne berette, at et Par allerede have fundet Arbeide i Sønderborg, og Een i Flensborg, hvor der tillige skal være lovet de Øvrige Ansættelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Et Privatbrev fra Veile omtaler den Usikkerhedstilstand, som finder Sted der i Amtet, og til Bevilherpaa fortæller det følgende Begivenhed, hvorved man kommer til at tænke paa de Røvereventyr, man hørii sin Barndom: Natten mellem den 7de og 8de Aug hørte Smaahandler Kjæld Thomsen Langkjær, boende i Bronde Sogn i Veile Amt, en Puslen ved Vinduerne og en Hvidsken udenfor. tiede, stal saa Vinduer, og ikke saasnart havde beSla vakt sin Kone og var ude af Sengen, for en Mall steg ind gjennem Vinduet, greb fat i ham og raa til flere udenfor Staaende, at de skulde række ham ha Øxe. Bevæbnet med denne styrtede Morderen inderKjæld, men i Mørket rammede Slaget ikke og Kjældgreb fat i Øxen, søgende at vriste den fra Røveren Jmidlertid var en anden Mand stegen ind gjennem Vinduet og havde kastet sig over Konen; men idetsamme raabte hans Staldbroder, over hvem Kjæld havde faaet Overmagt ved at bide ham i Fingeren, om Hjælp. Adlydende dette Raab styrtede den sidstankomne Røver ind paa de Omtumlende; men han tog Feil i Mørket, og angreb sin Kammerat istedetfor Kjæld med Hug og Slag. Herved fik Kjæld og hans Kone Leilighed til at undvige af en Bagder, og denne Omstændighed have de sikkert alene at takke for deres Liv. Da de vendte tilbage med Hjælp, vare Røverne naturligviis forsvundne, uden at have givet sig Tid til at stiæle Noget. Af Sporene udenfor Huset viste sig, at de havde været en Deel i Følge, hvoriblandt ogsaa nogle Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Ved de senere i denne Anledning anstillede Efterforskninger ere 5 mistænkelige Personer anholdte, hvoriblandt En, hvis Finger er stærkt læderet, som af et Bid. Jngen af dem har imidlertid endnu villet tilstaae, (Flyvep.) Noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Et meget talrigt Følge ledsagede Apotheker Assessor pharm. Ridder Kayerøds Jordiske til Støvets Hvile. Med dHrr. Capitain v. Lorenzen og Bataillonschirur, Lund, som Sørgemarschaller, og Formanden for Borgerrepræsentanterne, Hr. Overkrigscommissair Auditeur. Qvist, som har den Afdødes Ridderkors, i Spidsen, begav det lange Tog sig først til Bisættelsen i Frue Kirke, hvorhen, saavelsom senere derfra til Graven, Liget bares af Borgerrepræsentanter, Borgere og Medlemmer af det borgerlige Jægercorps. Efter Orgelets Præludier og under Instrumentalmusik fra Orgelet afsungne Psalmer fremdrog Hr. Pastor Bruun i en smuk Mindetale den Hedengangnes Værd og Fortjenester af hans Samfundskreds. Liget bares derpaa til Kirkegaarden, hvor det modtoges af Jnstrumental Sørgemusik, der endnu i Psalmemelodie lød over (Aalb. Av.) Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Fra Hjørring skrives i Byens Avis: "Jkke færre end 18 Sager, der angaae ulovlig Besiddelse af enkelte til Brænderi henhørende Redskaber, svæve for Øieblikket for Herredsretterne her i Byen; deraf 13 for Borglum og 5 for Vennebergs Vedkommende. Fra høiere Autoriteter skal det nu være paabudet Toldvæsenet, for det Første at holde inde med Jnqvisitionerne. - Maaskee frygter man for, at den nye Anordning, lige ikke er bekjendt nok, og at Lovovertrædernes Antal 3 an Grad skulde blive forøget, at, den strænge fan vendt, Armod og Elendighed pludselig vilde blive udbredt blandt Landalmuen her i Amtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Ved at høste et Fald Rug paa Rakkebye Sogns Mark paa Morsø, er Liget af et for nogen Tid siden ulykkeligen bortkommet, og saavel af det Offentlige som Private forgiæves eftersøgt Barn, nu fundet liggende i en Vandfure. Det stakkels lille Liig var aldeles opløst af Forraadnelse. (Efter Thist. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Den tydske Kornhandler Reichmann, bekjendt fra Skandalen ved den Kallundborger Sangforenings Skovtour, undskylder sig nu i den Berlingske Tidende med, at det Hele var Spøg, og mener desuden, at det er ham og ikke Sangforeningen, der har at beklage sig over Fornærmelser. At jeg - siger han ved en efter min Mening uskyldig Spøg har givet Anledning til, at Fanestangen, en tør afbrækket Green, knækkedes, det kan jeg ikke nægte, men det kunde aldrig være min Mening, at fornærme den danske Nation eller Selskabet, som var en Deel af Kallundborgs Jndvaanere, hos hvilke jeg havde fundet en venlig Modtagelse; det var et uheldigt, aldeles uforudseeligt Tilfælde, at Fanestangen knækkede, og desuden var det ikke mig alene der gjorde det, thi Flere havde fat i Stangen, da det skeete. Der var ikke engang Grund til at antage, at det kunde være min Hensigt at fornærme Nogen, da jeg ikke er og aldrig har viist mig som en Tilhænger af Slesvig=Holsteen, men altid tilforn har levet i den fredsommeligste og bedste Forstaaelse med alle Danske. Man klager over, at de danske Næver ere komne i stor Miscredit ved at taale slige Fornærmelser af en Tydsker, men jeg kan bevidne, at idetmindste en Deel af Sangforeningens Medlemmer ikke behøve at tage sig denne Klage nær, thi 1) da Formanden (practis. Læge Hertz) opfordrede Medlemmerne til Deeltagelse i Skovtouren, nægtede et af Medlemmerne, en Kjøbmand, at tage Deel deri, fordi han var bange for Slagsmaal med det samme Medlem (Maler Melchior), der var Ophavsmand til Skandalen imod mig; 2) blev jeg, endskjøndt Enhver maatte tilstaae for sig selv, at jeg ikke havde fortjent det, overøst med alle mulige Skjældsord og Fornærmelser, truet med Prygl og Gud veed hvad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Herved lagde især Apotheker Beyer, hvis Navn vel vil være tilstrækkelig Garanti for Sandheden af mine Ord, sit Talent paa en glimrende Maade for Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Ved de i Randers og Viborg Klub, i Anledning af det ved Hr. Barfoeds Nærværelse Forefaldne, afholdte Generalforsamlinger er besluttet, at indgaae til det kgl. danske Cancelli med Besværing over Politiets formeentlig uberettigede Jndskriden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Aarhuus Spare- og Laane=Kasse omtales i Aalborg Avis saaledes: "Dette er en Sparekasse, der, imedens den virker til smaa og temporaire Summers Opsamling til Frugtbargjørelse, tillige forebygger, at Pengecirculationen derunder kommer til at lide, ja at den endog heri vinder en væsentlig Støtte, og det er vistnok paa saadan Maade alle Sparekasser burde stræbe at virke, thi Betryggelsen ved Udlaan vil det aldrig kunne falde de Mænd, der vælges til et saadant Jnstituts Bestyrelse, vanskeligt at opnaae, naar der med den locale Kundskab forenes den tilbørlige Forsigtighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Aarhuus, den 10de Septbr. Jgaar Morges Kl. 5 udbrød her en meget stærk Jldebrand hos en Slagter paa Middelgade, Nabo til Hr. Jensens Dampbrænderi. Hele den øverste Etage stod pludseligt i lys Lue, saa at Beboerne maatte springe ud fra Vinduerne for at redde Livet. Da Lofterne vare fyldte med Korn og Straa, var Bygningen som indhyllet i et Jldhav; men til Lykke var det stille Veir, da ellers det hele Nabolag, især hvis Dampbrænderiet var blevet antændt, havde været i største Fare. Nu indskrænkede Branden sig dog Gudskeelov til den ene Gaard, samt til Overdelen af Sadelm. Linds Gaard paa den ene og et Stykke Sidehuus paa den anden Side. Flere Familier mistede næsten Alt hvad de eiede, især beklages Bødkermester Ricolai Laukant, der ikke alene mistede sit Værksted og Jndbo, men ogsaa alle sine Haandværksmaterialier, og en Tømmermand P. Schandorff, der kun reddede sit og sin Families Liv. I Nabohuset boede tre Smaafamilier, der fik en stor Deel af deres Jndboe ruineret. Det er at haabe, at Medborgeres Goddædighed, der her altid udmærket sig, naar det gjælder om at hjælpe Ulykkelige, ogsaa vil komme disse Brandlidte til Hjælp. Om Jldens Opkomst vides endnu intet Paalideligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Den her idag afholdte Licitation, over 40000 Tønder Kartofler til dHrr. Consul P. Herskinds og Kjøbm. Jensens herværende Dampbrænderier, afgav det Resultat, at man havde tilbudt sig at levere strax til 7 Mk. pr. Tønde, senere til 8 Mk., osv., hvilket Tilbud ikke antoges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Copulerede. I Hammel Kirke, d. 3die Septbr.: Kjøbmand Wilhelm Bartholomæus Hviid af Aarhuus og Jomfru Christine Christensen af Fugle fang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Dampskibsposten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Khvn, den 9de Sptbr. Dr. theol. og Præst ved Trinitatis Kirke i Khvn. S. Gad er bleven udnævnt til Biskop over Lollands Falsters Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Den danske Generalconsul i Christiania A. Gierlev er ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Major Blom befinder sig efter Omstændighederne vel og er uden Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Grosserer Chr. W. Hansen i Kjøbenhavn har gjort Fallit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Ved Tallotteriets 1585de Trækning i Kbhvn, udkom: Nr. 73. 90. 45. 26. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Bekjendtgjørelser. At Redacteuren af Bladet Fædrelandet Sv. G. M., Strøhm under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr 1977 for Fredagen d. 29de Aug. d. A. indført Artikel, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse. med Fag. 27de Septbr. 1799 818. Det Kgl. Danske Cancelli d. 2den Sept. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Den mundtlige Examen ved det Kongelige Skolelærer Seminarium i Lyngbye begynder Tirsdagen d. 23de September istedetfor, som seilagtigen anført, d. 22de, og ender Fredagen d. 26de. Lyngbye Seminarium, d. 8de September 1845. F. Nielsen, Theatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Fredagen den 12te Septor, (for første Gang: Eiaghs Sønner, originalt Drama i 4 Acter, af Carit Etlar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Sondagen den 14de Septbr. gives næste Forstilling Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Ifølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter Huusmand Peder Hansen Godskes Enke, Ane Kirstine Pedersdatter, bliver det Stervboet tilhørende Huus, med tilliggende Haugeplads i Nim Bye og Sogn, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 9de September, førstkommende, hver Tirsdagen den 16de September 3 Gang Klokken 10 og Tirsdagen den 23de September) Formiddag. De tvende første Auctioner afholdes paa undertegnede Contoir, men den 3die paa Stedet som sælges. Naar Stedet ved tredie Auction er bortsolgt, bliver samme Dag afholdt Auction over Stervboets Ind- og Udbo, hvoriblandt 2 Kakkelovne, en Væv med Tilbehør, endeel Senge= og Gangklæder, 2 Faar og 2 Lam m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 5te September 1845. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Auction over Sviin. Tirsdagen d. 16de dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction paa Kjærgaard over endeel store Sviin og Grise, hvoraf nogle ere fede. Solide Kjøbere gives 3 Maaneders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Torsdagen den 18de Septbr. førstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt offentlig Auction i Grundfor Præstegaard over 5 Heste, 22 Køer og Qvier, 3 Stude, 2 Tyre, 27 Faarkreaturer og nogle Sviin, en stor Deel Jndboe, bestaaende af: Borde, Stole, Sophaer, Skabe, Uhre, Speile, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder og endeel Linned, endeel forskjelligt Huusgeraad, hvoriblandt: en Grubekjedel, flere Messing og Kobberkjedler, Jerngryder, Kaffekjedler og Kander, samt Porcellains- og Glasvarer, en Deel Jnventarium af forskjelligt Slags, saasom: Vogne, Plove, Harver og Seletøi, m. m. m. Det bemærkes, at dersom Auctionen ikke bliver tilendebragt ovennævnte Dag, fortsættes samme den følgende: men saavel Hestene som de andre Kreaturer bortsælges den første Dag. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herreders Contoir, den 8de Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
J Hr. Cancelliraad Finsens Fraværelse Mohr, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
J Continuation af det i denne Tidende tidligere indrykkede Avertissement angaaende Auctionen over de Boet efter Peder Christensen paa Hammergaard tilhørende Eiendele, bekjendtgjøres herved: at der blandt disse navnligen er en særdeles god Besætning af Heste, Stude, Køer og Faar, der, saafremt Salg af Gaarden finder Sted, vil blive forauctioneret strax efter at dette er skeet, altsaa Mandagen den 22de dennes, at der den paafølgende Tirsdag vil blive solgt endeel Vogne, Plove og Harver, Sølvtøi, Sengeklæder, Linned, Meubler og forskjellige Geværer; samt at der de paafølgende Dage vil blive fortsat med Auctionen over Ind= og Udbo af alle Slags, saasom: Kjøkken, Meieri- og Bryggersredskaber, Avls og Gaardsredskaber, blandt hvilke en Kornrensemaskine, saavel som over endeel Smederedskaber, et Dreierlad med nogle dertil hørende Redskaber, og endeel til Snedker professionen hørende Haandværkstøi. Thyrsting og Vrads Herreders Contoir, den 5te September 1845. Hunderup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Paa Grund af Svagelighed agter Undertegnede at ortsælge sin paaboende Gaard, Havreballegaard, i Taaning Sogn, Boer Herred. Gaarden, som er beliggende ved den nye Hovedlandevei mellem Skanderborg Horsens, staaer for circa 10 Tønder nyt Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, har dertil et Areal af omtrent 236 Tdr. Land Ager og Eng, foruden overflødig Skov og Tørveskiær. Gaardens Bygninger, som ere solide og hvorved findes en smuk Have, afgive en behagelig Bopæl. Qvægholdet er 60 Stykker og Sommeren og 70 a 80 Stkr. om Vinteren. Engene afgive aarlig 120 a 130 Læs Ho og Ager jorden er tjenlig til al Slags Sæd. J det Hele taget mangler her intet af hvad der kan fordres ved en Landeiendom, hvorom de Lysthavende bedst ville overbevise sig ved at tage samme i Øiesyn. Man behage at henvende sig personlig eller i ports frie Breve til undertegnede Eier eller til Hospitalsforstander. Hjerild i Horsens. Havreballegaard, den 6te September 1845. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
En lille Beboelsesleilighed paa 2 a 3 Værelser, med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, ønskes tilleie enten strax eller til Flyttetid. Man behage at henvende sig i Stedet No. 219 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Beboelsesleilighed. En smuk Beboelsesleilighed paa Middelgade, bestaaende af 4 Værelser, udmærket Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, anvises tilleie til førstkommende Flyttetid, A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Et Fruentimmer af fat Alder, som i flere Aar har bestyret Meierier i det Holstenske, ønsker sig formedelst indtrufne Omstændigheder Condition i samme Fag til 1ste Novbr. d. A., eller 1ste Mai 1846. For Troskab, Flio- og Duelighed kan fremlægges paalidelige Attester. De herpaa Reflecterende ville i portofrie Breve snarest muligt henvende sig til Skolelærer Sørensen i Aller pr. Christiansfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Uhrmagersvende. To Uhrmagersvende, duelige i Faget, kunne strax faae Arbeide, og en høi Ugeløn, hos S. Wissing i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Ægte fransk Viinædike, af særdeles fiin Smag og udmærket Godhed, anbefales til Syltning, i Forening med alt Andet dertil herhörende, af Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Hollandske Syltekrukker, fra 2 til 4 a 5 Potter, og nogle faa til 36 Potter, kunne bekommes meget billige hos J. C. Tarliong. Sæderug af fortrinlig Qvalitet faaes hos Chr. Bang. det le Tønder god Sæderug ere at faae tilkjøbs hos S. Thomsen ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
En muret Kakkelovn. er i denne Uge tilkjøbs i Rosensgade Na 910.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Dampskibet. Frederik den Sjette, Capitain P. M. Hess, afgaaer ugentlig Onsdag Eftermiddag Kl. 4 fra Kjöbenhavn, Torsdag Eftermiddag Kl. 4 fra Aarhus, og medtager Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Indskrivningen skeer og nærmere Underretning. erholdes i Aarhus hos C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Jagten Hvalfisken, Skpr. Jens Sørensen, ligger i Aarhuus under Ladning med Stykgods til Kiel. A. Thomsen, Mægler. Jagten Prøven Skpr. J. J. Pagh, ligger i Aarhuus under Ladning med Stykgods til Altona. A. Thomsen, Mægler. Hermed et følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende No 164. Dette Aars Høst. haard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
(Af Landoeconomisk Maanedsskrift.) Fra alle Fædrelandets Egne lyde Beretningerne særdeles glædelige, og neppe ville ret Mange kunne mindes et frugtbarere Aar. Saavel af Engene som af Kløvermarkerne er der indbjerget et overordentlig riig Udbytte. Rigtignok var Veirliget i den senere Tid ugunstigt for Høsletten, og endeel Ho blev paa flere Steder fordærvet; men dette har i et saa riigt Aar mindre Betydning, især da den tidligere Hohøst var begunstiget af et heldigt Veirligt. Rapshøsten er vel den eneste, der iaar giver et mindre tilfredsstillende Udbytte, da denne Sæd leed ved ugunstigt Veirligt i Foraaret og blev næsten overalt haardt medtaget af Bil lerne. Veirliget var meget vanskeligt under Tærskningen, og en stor Deel er kommen fugtigt i Huus. Rug afgrøden vil saavel i Qvalitet som i Qvantitet blive meget tilfredsstillende, saafremt Veiret begunstiger Jndhøstningen, og Udbyttet vil sandsynligviis blive i over et Middelaars Afgrøde. Udbyttet af Byghøsten bliver ualmindelig riigt, og vil vistnok overstige et Middelaars Høst med 1/8. Om Qvaliteten tør man endnu ikke dømme, da denne Sæd iaar modnes sildig og Beskaffenheden for en stor Deel vil beroe paa, hvor vidt den vil blive indbjerget under heldigt Veir. Jmidlertid er det at forudsee, at den iaar saa hyppige Leie sæd paa sine Steder vil give et mindre godt Handels product af denne Sædart. Havren er vel lykkedes mindre godt, end de ovennævnte Sædarter; men det er dog utvivlsomt, at den giver endeel meere, end i et Middelaar. Bælgsæden er voxet stærk til; men vil paa mange Steder forholdsviis give langt mere af Straa, end af Kjærne. Den tidlige Boghvede er i Almindelighed mislykket, hvad Kjærnehøsten angaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Hvorvidt den sildigere saaede vil give noget heldigere Resultat, lader sig endnu ikke med Sikkerhed forudsige. Kartoflerne, der af Rodfrugterne er den meest dyrkede i Danmark, lade til at ville give et overordentligt riigt Udbytte. Maatte Høstveiret (som det, siden Hundedagenes Udgang, virkelig tegner til) nu blot blive heldigt, vil dette Aar blive mindeværdigt i vort Land brugs Annaler. For en stor Deel af Jyllands Ager brugere, der under Opdyrkningen af raae Jorder hyppigt lide Mangel paa Foder og Gjødning, er et saadant Aar uvurderligt. Som Følge af den store Overflødighed af Foder, der iaar paa alle Kanter bliver indavlet, ere Qvægpriserne stegne betydeligt, og det lader sig forudsige, at denne Stigen vil vedvare ligge til Jndbindingstiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Bekjendtgjørelser. stunMed dyb Bedrøvelse underrette vi herved fraværende Slægt og Venner om, at vor elskede, kjærlige Fader og Svigerfader, Knud Jensen Monberg, Kjøbmand, Forligelsescommissair og tidligere Borgerrepræsentant her i Byen, 631 Aar gammel, idag er henslumet ved en rolig Død, efter 8 Dages Sygeleie. Det er vor Trost, at Gud, som i sin Viisdom bortkaldte ham fra os, ogsaa i sin Algodhed sender Lægedom til forrigkulde Siele. Horsens, d. 5te September 1845. Mette Kjellerup. Marie Kirstine Stegmann. N. H. Stegmann. J. Kjellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-10
Communalforeningen. bør i den østlige Deel af Randers Amt, afholdt et Møde den 25de Juni sidstleden paa Grenaae Raadstue. Af egentlig communale Sager vare ingen anmeldte til Behandling; men i Anledning af Amtsraadets Extractbekjendtgjørelse a 12 dens 93de og 94de Poster.