Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-28
Udenlandske Efterretninger Spanien. Om de baskiske Provindser og overhovedet om de carlistiske Oprørere høres nu næsten Jntet; derimod vække de constitutionelle Bevægelser, stedse større og større Opmærksomhed. - National, som ikke pleier at være upaalidelig, naar den meddeler Facta, fortæller følgende. Da Llanders Erklæring var kommen til Madrid, kaldte Dronningen Ministren- og de fremmede Diplomater til sig og skikkede, efter deres Raad, Erklæringen, uaabnet, tilbage. Efterat have modtaget den igjen saaledes, begav Llander sig til Municipalitetets Forsamling i Barcellona, forat raadslaae med samme om, hvad der nu var at gjøre. Selv raadte han til at betræde en forsonende Middelvei, men man erklærede ham eenstemmig, at det nu var for sildig at give efter, og at det stod ham frit for at forlade Provindsen, dersom han ikke havde Mod til at fuldføre det begyndte Værk. Da besluttede Llander sig til at sende Erklæringen, uaabnet, som den var skikket tilbage, atter til Dronningen, uden engang at ledsage den med et Brev. Saaledes er da Cataloniens Gouverneur traadt op imod Dronningen, ligesom een Magt imod en anden. National føier til, at nogle spanske Officerer, som hidtil ikke havde vovet at vende tilbage til Fædrelandet, ere, paa Efterretning om det i Catalonien Forefaldne, paa det Jilsomste afreiste; iblandt disse General D. Joseph Valdes og og Obersterne Grases og Cerutti. - Memorial, Bordelais fortæller, at flere Breve fra Barcellona tale om Jndsættelsen af et constitutionelt Regentskab i Catalonien. Den mælder tillige, ifølge Breve fra Madrid, at Dronningen, forfærdet over den truende Utilfredshed, hvoraf hun faae sig omgiven, havde ladet forstaae, at hun havde ifinde at anraabe Frankerig om Bistand. Memorial mener, at dette er en daarlig Jdee, som ingenlunde kan tiltale det franske Cabinet, eftersom dette ikke kan føle sig opfordret til at bringe noget Offer, enten for Hr. Zeas eller for Dronningens Skyld, naar disse ikke ville slutte sig til den constitutionelle Sag. Endnu senere Børs rygter føie til, at en Opstand i constitutionel Aand var forsøgt i Madrid, men igjen undertrykt, samt at der fra Cadix var indløben en Erklæring til Dronningen, af samme Jndhold, som den cataloniske. Ere end maaskee disse Rygter falske, saa sees dog af en i Temps meddeelt Skrivelse fra Madrid af 8de d. M.,at man der levede i ængstelig Forventning. - De ministerielle Pariserblade tang længe ganske stille om Forholdene i Catalonien; men endelig brød Journal de Paris d. 17de Taushed dermed, at den erklærede Efterretningen i Memorial Bordelais om en almindelig Opstand i Catalonien for aldeles unøiagtig, altsaa dog ikke for ganske falsk. Endelig har det doctrinære Organ, Journal des Debats, en lang Artikel, hvoraf man tydelig seer, at det franske Ministerium har opgivet Hr. Zens Sag, og ikke er tilsinds at understøtte samme. Hertil hører endnu, hvad Qustidienne fortæller, at den fra Madrid indtrufne Gesandtskabs coureer, St. Hilaire, har givet Hertugen af Broglie en sørgelig Skildring af Spaniens Tilstand, og navnligen udviklet, hvorliden Udsigt der var til at beholde Hr. Zea ved Roret; men at Hertugen hertil har svaret, at dette Spørgsmaal om Personer var ham ganske ligegyldigt; han vilde Jntet gjøre, hverken for at conservere Hr. Zea, eiheller for at styrte ham. At en Ministerforandring virkelig skulde være gaaet for sig i Madrid, er et ligesaa uhjemlet Rygte, som det, at Hr. Zea skulde have søgt sin Afsked, men denne ikke være ham bevilget.