JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Nyeste Post-Efterretninger. Churfyrsten af Hessen ligger farlig syg, i Haabom hans Helbredelse bliver Afgiørelsen af de vigtigere Statssager udsat. Hans Minister ved Forbundsdagen, Hr. v. Lepel, er i Paaske=Ferierne kommen tilbage til Cassel, for at afhente de fornødne Jnstructioner, hvilket er saa meget mere nødvendigt, som Hessen staaer paa en spændt Fod med Fordundsdagen, i Anledning af OeconomenHoffmanns og de øvrige Domainekiøberes Sag fra den vestphalske Regieringstid. Ogsaa har Churfyrsten besluttet at sende Baron Münchhausen til Wien i denne Anledning. At Storhertugen af Nassau har tilegnet sig og taget i Besiddelse det saakaldte Slangebad, hvorpaa Churfyrsten giør Paastand, er en ny Ubehagelighed for Hs. Kongel. Høihed. Det er iværk, at Forbundsdagen vil constituere sig til en uafhængig politisk Magt, giøre derom en høitidelig Notification til de øvrige Magter, og derpaa modtage Gesandtere fra den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Den gamle Paves Sygdom bestod i en farlig Hikke, som han tilforn har lidt af; men han er nu ganske helbredet derfor. Princessen af Wallis havde ved en Coureer ladet sin Reise til Wien anmelde for Keiseren, Fyrsten af Metternich og den engelske Ambassadeur. Keiseren havde ogsaa udnævnt sin Kammerherre Greven af Oldonnel til Hs. Opvartning og anviist hende en Eqvipage; men Princessen betænkte sig, iagttog, under Navn af Hertuginde af Cornmallis, den strengeste Jncognito, viiste sig ikke ved Hoffet, og afreiste efter to Dages Forløb. Nu siger man, at hun vil sælge sit smukke Lyststed Gerovo ved Commersøen, uagtet hun havde ladet det indrette til et længere Ophold, og havde ladet det meget forskiønne. – Erkehertuginde Leopoldine har modtaget hendes Brudoms Kronprinsen af Brasiliens og Portugals Portrait; det er indfattet med Diamanter, som vurderes til 100,000 Ducater. Saa store Kostbarheder kunne ikke falde os forunderlige, naar man betænker, at denne Present er fra en Fyrste, som boer i Diamanternes og Guldets Land; derfore saae man ogsaa nyelig ved en Fest, som den portugisiske Ambassadeur gav i Paris, 3 Grazier af Guld, som bare en Blomsterkurv, og 4 Nympher af samme Metal som holdte Borlys i Hænderne. Prinsen af Carignan, som har den nærmeste Udsigt til at bestige Sardiniens Throne, er bleven forlovet med Ærke hertuginde Theresia, en Datter af Storhertugen, af Toscana.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Den vigtigste Nyheds Kilde er for Øieblikket tilstoppet, da Østenvinden holde den engelske Post tilbage, store Nyeheder vilde den ikke heller bringe, førend Parlamentet paa nye kommer i Virksomhed. Man siger, at Lord Cochrane maae opgive sit Riddertog til Sydamerika af Mangel paa Penge; han skal være et overspændt Hoved, men i Grunden en god Mand. J Jrland i Egnen af Dublin skal det see temmeligt uroeligt ud og fleere Landsteder skulle være stukne i Brand. For at det ikke heller skal blive for livfuldt i Nærheden af Parlamentet har Ministeren for det Jndre, Lord Sidmouth, fore slaget: at der ikke maae holdes nogen Folkeforsamling i London paa en Fierdingvei omkring Parlamentshuuset, eftersom det saa ofte møder, at Pobelen, naar den er forsamlet, fornærmer Parlamentets Medlemmer, naar de ville begive sig til Møderne, da de fleeste af dem ikke ere yndede af den. - Hvor forskielligt et Land England er fra alle andre, kan sees deraf, at Ministernes Forslag, at sætte Jndtægterne af alle Kronens Domainer i Pant for Renternes Betaling af det nye Laan som skal giøres, ikke gjorde noget stort Jndtryk og gik saare let igiennem. Men Englands Storhed ligger i dets Handel, ved den har den hævet sig til Jordens mægtigste Stat; ved den vil Brittanien vedblive at herske paa Jorden eller engang falde. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
En ny Reisende giør om Underhusets Forsamlinger følgende bemærkninger: de holdes i en Sal som er indlagt med bruunt Træe, man seer 5 Rader, Bænke over hinanden, i Form af et Amphietheater; man forefinder megen Munterhed i Forsamlingen, som ellers synes ikke at svare til Englændernes alvorlige Charakteer. Ethvert komisk Jndfald modtages med Bifald. Sige Talerne noget, som giør Jndtryk, saa fornemmes den Lyd, Hører hører, Et Par Stemmer begynde den ganske jevnt, flere gientage den, den udbreder sig stedse videre, indtil en almindelig Larmen opfylder Salen, nu tager den af, nu oplines den paa nye; den stiger og falder, ligesom Taleren formaaer at vedligeholde. Jnteressen, eller den taber sig; den er dette stoveSkuespilhuses Applaus; den er det naturlige Udbrud af det menneskelige Hiertes Førelser, et Sprog, som er almindeligere i Naturen og ældre i Menneskelivet end Talen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
(Fortsat.) Nederlandene og ved Rhinen vare Tordenveirene hyppige. Lynilden slog ned i mange Kirketaarne, og i Nærheden af Cølln afbrændte en Kirke den 27de Februar. – Samme Ulykke mødte i Byen Hochheim i det Badenske, Natten mellem den 15de og 16de Februar, Kirken blev dog reddet ved Jndvaanernes Anstrængelse. – Ved et ligesaa skrækkeligt Veir afbrændte den 27de Februar Paulins Kirken i Staden Trier. – J de preussiske Lande indtraf Tordenveirene allerede i December; den 7de Februar slog Lynilden ned i Catharina Kirketaarnet i Staden Brandenborg, og kun med Møie blev det reddet for at fortæres af Luerne; det samme Tilfælde indtraf ved Marie=Kirken i Staden Konigsberg i Neumark. – Fra mange andre Stæder, i Tydskland og fra Holland og Polen hørtes i denne Maaned lignende Begivenheder. – Ligesom Lynilden i denne Vinter angreb Kirketaarnene i Tydskland og Nederlandene, saaledes forfulgte den i Frankerige de Fornemmes Boeliger: i Paris og i Versailles slog den ned den 11te December i fleere Palladser; hos en Marqvisinde i den sidste Stad trængte Lynildstraalen igiennem Kaminen ned i Sovekammeret, antændte Sengen og beskadigede Meublerne. – Ogsaa i Staden Saponara i Kongeriget Neapel afbrændte i December et Kirketaarn ved Lynilden. – Søefarende berette, at paa det atlantiske Hav imellem England og de afvriske Øer skal i December have raset et saa frygteligt Tordenveir, at man næsten ikke kunde erindre sig Magen dertil. Den meteoriske Jld viiste sig desuden paa fleere Maader. Den 8de Februar faaes i Jylland paa fleere Steder, f. Ex. ved Ribe, ligeledes i Fyen, fra Kl. 8 til 10 1/2, en usædvanlig Lysning, som ellers naar Fuldmaanen ikke ret kan skinne igiennem fordi Luften er tyk. Fra Mariboe beskrives det saaledes: at efterat det paa samme Aften havde været det tykkeste Mørke, blev det pludselig saa lyst, at man kunde have seet en Skilling paa Baden; man faae paa Himlen lyse Pletter i Nord, som siden samledes i en lang Skyestribe, der strakte sig fra Øst til Vest, i hvilken Retning der forblev omtrent et halvt Qvarteer, da det saa forsvandt man formodede, at det var et Nordlys. J Aalborg faae man den 9de Februar om Aftenen en lysende Stribe, som gik tvers over Firmamentet fra Nord=Kost og til Syd Vest. Dette Lysbelte gav et Skin fra sig, som et svagt Maaneskin, man faae Stiernerne igiennem det. Det var ogsaa seet Aftenen tilforn, nogle antoge det for at være Gienskin af Dunsikredsen i den nedgaaende Soel, andre forat være et Nordlys. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Fortsættelse af Anordningen om Reformations-Jubelsestens Høitideligholdelse. 7. Paa Festens anden Dag, Løverdagen den 1ste November, skal ved Kiøbenhavns Universitet. og i samtlige lærde Skoler, efter forudgangne Programmer, hvides Taler i det latinske Sprog Ved Universitetet af den første Professor i Theologien, og i enhver lærd Skole af Rectoren, og hvoringen Rector er, af Skolens første Lærer; Masekmed Cantater eller Chorfange skal tilføies, hvar det kan skee. Ved samme Høitidelighed skulle ogsaa academiske Promotioner finde Sted ved Universitetet. 8. Festens tredie Dag, Søndagen den 2den November, skal, ligesom dens 1ste Dag, holdes høitidelig i alle Kirker, baade til Høimesse og Aften fang, med egentligst Hensyn paa, at anraabe Gud om Naade og fremdeles Beskyttelse for Kirkens rene Lære, og til at opmuntre sig til, at værdeligen vandre derefter. Paa denne Dag skal prædikes til Høimesse over 1 Cor. 3die Cap. 11te Vers, og til Aftensang over Hebr. 13de Cap. 3de Bers. Psalmerne paa denne Dag istemmes ligeledes af Orgel og anden Jnstrumental Musik, hvor samme kan gives; – og skulle de Collecter og Bønner, som til hver af Kirkefesterne meest findes passende, vorde Præsterne paa ethvert Sted tilsendte. 9. Paa Festens 1ste og 3die Dag skal kimes og ringes, saaledes, som ved Høitideligheder er sædvanligt, og ligeledes paa Festens anden Dag, i de Kiøbstæder, hvor Taler i de lærde Skoler holdes. 10. Jngen offentlig Forlystelse, saasom Skuespil, Bal og deslige, maa tillades paa nogen af de 3de Festdage, eller Aftenen forud, og saavel paa den første, som den sidste Festdag, skulle alle Arbeidsysler hvile, som i Hensyn til Fest- og Helligedage er anordnet. 11. Den 2den November skal, ved Solens Nedgang, paa samme Maade som for Morgenen den 31te October er anordnet, med Kanonernes Løsning ankyndes, at Festen er til Ende. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, &c. &c. Jøvrigt ere følgende nærmere Bestemmelser givne, i Henseende til Reformationsfestens Høitideligholdelse:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Biskoppen over Siællands Stift holder, paa Festens første Dag, Høimesseprædiken i Trinitatis Kirke her i Staden; Gudstienesten begynder Kl. 12, og ingen Aftensang holdes denne Dag i bemeldte Kirke. – Da Deres Majestæter Kongen og Dronningen, med det kongelige Huus, agte at bivaane Gudstienesten samme Dag i Trinitatis Kirke, indrettes for Deres Majestæter, med Følge, passende Stole paa Kirkegulvet, og Kirken udzires paa den Maade, som ved saadan Leilighed er sædvanligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Ved Deres Majestæters Ankomst til Kirken, som skeer i høitidelig Procession, modtages Allerhøistsamme, naar de indtræde i Kirken, og geledes ved Udgangen fra samme, af Biskoppen, samt Frue og Trinitatis Kirkers Geistlige. En Cantate opføres i Kirken, og det kongelige Capel assisterer ved Ma sikken. Universitets=Høitideligheden paa Festens anden Dag, holdes ligeledes i Trinitatis Kirke her i Staden. Hs. Majestæt, og det kongelige Huses herværende Prindser, indbydes til denne Høitidelighed, ved Rector Magnisikus og Faculteternes Decani. Kirken beholder sin Jndretning fra forrige Dag; Cantaten opføres med Musik ved det kongelige Capels Hielp; da Hs. Majestæt er findet at bivaane Høitideligheden, skeer Processionen til og fra Kirken ligesom næstforrige Dag, og Hs. Majestæt modtages ved Kirken, samt geleides ud af samme, af Rector Magnisikus og Faculteternes Decani.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Dersom Vor Frue Kirke her i Staden er, som forventes, under Tag til den Tid, lægges Grundsteen til Alteret paa denne Dag af Hs. Majestæt, ved Allerhøistsammes Tog enten til eller fra Trinitatis Kirke. Begge fornævnte Festdage blive og høitidelig holdte ved Hoffet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
J Anledning af Universitets-Høitidelighederne, ved Reformationsfesten, gives iøvrigt ogsaa, som et passende Beviis paa concortra ecclesiarum nogle lærde reformerte Geistlige i Udlandet Æres diplomer, som Doctores Theologiæ ved Universiteterne i Kiøbenhavn og Kiel, efter nærmere Forestilling til Hs. Majestæt, fra den kongelige Direction for Kiøbenhavns Universitet og det kongelige slesvig-holsten, lauenborgske Cancellie, og foregaaende indhentet Forslag fra Universiteternes theologiske Faculteter, i Forening med Biskoppen over Siellands Stift og Hertugdømmenes General-Superintendent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Paa Festens tredie Dag prædiker Stiftsprovsten, til Høimesse, i Trinitatis Kirke her i Staden. Endeligen bliver formeentlig, ligesom ved Reformationsfestens Høitideligholdelse i Aaret 1717, 3 Medailler prægede til Erindring om Festen i dette Aar, nemlig: een til Erindring om, at Hs. Majestæt Kong Frederik den Slette lod denne Jubelfest høitideligholde; een til Erindring om Dr. Martin Luther, Reformationens Stifter; og een, der under et skulde omfatte Gienstandene for begge ommeldte Medailler, til hvilken sidste Medaille Tegning nærmere skal forelægges Hs. Majestæt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
J den 969de Altonaer Trækning udkom følgende Nummere. 13. 83. 58. 35. 43.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Ledigt Fabede. Harthe og Branderup Sognekald, i Ribe Stift, 180 Rbdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Befordringer og Afgang. Den 1ste April er Sognepræsten for Farsøe og Vogn sild Menigheder, i Viborg Stift, K. Bierum, efter Ansøgning, i Naade og med Vension entlediget fra bemeldte Embede; Sognepræsten for Strandbye, Biørnsholm og Malle Menigheder, i bemeldt. Stift, H. P. Sadolin, be skiltet til Sognepræst for bemeldte Farsøe og Strandbye Menigheder; Sognepræsten for Gislum og Thestrup Meninderer, i bemeldte Stift, J. Volder, til Sognepræst for Vognsild og Gistum Menigheder, i samme Stift; Sognepræsten for Simmested Menighed, i oftmeldte Stift, re. Dreier, tillige til Sognepræst i bemeldte Thestrup Menighed; og resterende Capellan for Strandbye, Biørn holm og Malle Menigheder, samt Forstander for Skolelærer-Seminariet i Ranum, under samme Stift, J. Becher, til Sognepræst for nysnævnte Biørnholm og Malle Menigheder. (De saaledes foregaaede Forandringer i disse geistlige Embeders Jnddeeling, ere grundede paa Reskript af 25de Octbr. 1805.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Copulerede. Nyegaard, d. 18 April 1817. Kiøbmand Hr. Jens Christian Holm og Jomfrue Marie Brasen. Pose-SSESSESSe¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Slagelse dramatiske Selskab. Formedelst Helligdagen er man nødt til at ud Rætte Comoedien, som skulde opføres Torsdagen, den 1ste Maj, til den paafølgende Tirsdag den 6te Mai.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Tirsdagen den 6te Mai førstkommende bliver Stevns og Farøe Herreders Ret afholdt paa Storehedinge Raadstue, og derefter bestandig hver Tirsdag i Ugen ved sædvanlig Tingtid, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Storehedinge, den 15de April 1817. C. Kynde, Bye- og Herredsfoged.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Mandagen den 5te Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, paa Nestved Byes Raadstue, foretaget offentlig Licitation over en Deel Brolægnings- og Steen slager-Arbeide ved Omlægningen af en af Byens Gader. Conditionerne kunne forinden erfares, naar man derom melder sig paa mit Contoir. Nestved, den 22de April 1817. S. Schønheyder, Borgmester i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Mandagen den 28de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Major v. Jensen, ved offentlig Auction, i den saakaldte Grønhøiskov ved Sørbyemagte, bortsælge en stor Deel Ege- og Bøgetræer paa Roden, hvoraf mange ere tienlige til Gavntræe. Lysthavende ville samles ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse, den 18de April 1817. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Onsdagen den 30te April førstkommende, om Formiddagen a 10, bliver, ved offentlig Auction, som afholdes i Bogbinder Arboes iboende Huus paa Slagelse Kiøbstæds Slottetsgade, bortsolgt afdøde Madame Badstybers med Flerres Efterladenskaber, bestaaende af Senge, Sengeklæder, Gangtfæder, Borde, Skole, Kiøkkentøi m.v. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Løverdagen den 3de Mai d. A. Kl. 9 om Formiddagen, bliver ved offentlig Auction bortsolgt paa Gundersløvholm endeel Kornvare, bestaaende af Rug, Byg, Havre, og Ærter, samt røget Flæst af Køer, Sviin, Faar, Vogne og andre Avls Redskaber; Alt tilhørende afdøde Forpagter Jensens Stervboe. Credit gives vederhaftige Kiøbere til 1ste November d. A. Gunderslovholm, den 24de April 1817. A. Brüel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Tilkiøbs er, paa Slagelse Byes Bredegade, en smuk og rummelig Gaard, med stor Frugthauge, lidet Vænge og 2 Tdr. Land i Marken. Man behage desangaaende at henvende sig til Hr. Krigs-Assessor Prytz i Slagelse. 150 Tdr. god Sæde=Havre, avlet paa Rostedgaarden, sælges underhaanden, samlet eller i enkelte Tønder, i Slagelse af Hr. Bøgvad, og i Ringsted af T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Reent og velhøstet sexe radet Sæde=Byg kan faaes tilkiøbs paa Bødstrupgaard ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Paa Nørager kan Muur- og Tagsteen erholdes tilkiøbs, man behager at melde sig hos Forvalter Thaarup. Samme Sted kan faaes tilkiøbs forskiellige Slags Poppler, Ask, Esk, Rønne, samt andre Haugefrøe-Værter, naar man melder sig til Gartner Lehmann. Kartofler, af en fortrinlig god, stor, og meget frugtbringende Sort, samt Gulerødder, er tilkjøbs paa Hertallund ved Andersskov hos J. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Tvende Grise-Soer, den ene med 7 den anden med 6 Grise, som ere 7 Uger gamle, ere tilkiøbs hos Jørgen Larsen i Roested.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Et complet Spise-Stell, Kiøbenhavns Porcellain, paa 255 Stkr., er tilkiøbs. Avis=Expeditionen anviser, samt opgiver dets Jndhold. Et engelsk Gulv=Teppe, 10 Alen lang, 6 Alen breed, er tilkiøbs. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
Moderne Dame Straa= og Jtalienske Hatte ere tilkjøbs. hos Kiøbmand Moses David i Slagelse. Hvor en duelig Sveitser til 1ste Mai 1817 kan erholde et Hollænderie, af 110 Køer, i Forpagtning i Fyen, anviser Forvalter Berg paa Taarnholm pr. Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-26
J et stille Huus ønsker pensioneret Controlleur Wowern, logerende paa Apotheket i Sorøe, Kost og Logie for 40 Rbd. maanedlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den J landske Historie uden, og inden. vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. 3die Aarg. Tirsdagen den 29. April 1817. No 51.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
De foreenede Stater ere i den lykkelige Forfatning, at den ene af dem, ved sin naturlige Beskaffenhed, og Beliggenhed, behøver den anden, saa at deres fælleds Vel udkræver, at de vedblive at udgiøre et Forbund. Constitutionens Opretholdelse, og derved Statens Flor, beroer paa Folkets Frieheds følelse og Dyder, og derved paa dets Oplysning, som det derfore maae være Regieringens Formaal. at befordre. At ikke enkelte Staters Jnteresse de handlendes og førfarendes, eller de nordliges) skukke ved en paakommende Krig komme i Strio med det hele Statslegemes, saa maae dette sættes i den fornødne Forsvarstilstand ved at anlægge Fæstningsværker, og ved at sætte Armeen og Marinen paa en fast Fod; men Landets Hovedforsvar maae være bygget paa Folkets Masse, paa en veløvet Landmilice. Manufacturvæsnet bør bringes til den Flor, at Staten kan være afhængig af andre Lande. Store ere Landets Hielpekilder. Statens Jorder stige dagligen i Værdie, og Nationalgielden kan snart blive afbetalt. Enighed og Fædrelandskiærlighed besiæler Folket; Staten gaaer fremad med Kiæmpeskridt, og Amerika iler en stor Bestemmelse imøde. Præsidenten sluttede sin Tale med Yttringen af Hengivenheds Følelser for sin berømte Forgænger, med Tilkiendegivelsen af sin Tillid til sine Med-Embedsmænd og med Siælens Opløftelse til den Uendelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
Betragtninger over Naturen. (Fortsat.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
J Nummer 17 af Kiøbenhavns Skilderie for dette Aar findes en net Betragtning over det mærkværdige Natur=Phoenomen, som har viist sig i Aar paa flere Steder i Europa paa sammeTid, saaledes den 8de Februar med megen Pragt paa fleere Steder i England, i Sverrig og i hele Tydskland, man bemærkede, at dette Nordlys var der forskjelligt fra de sædvanlige, at Lysets Farve var hvid og kun undertiden havde et rødligt Skin. Det strakte sig meget langt paa Himmelhvelvingen og ofte lige op til Zenith; man kunde ikke tydeligen adskille enkelte Straaler, men man faae imod Norden enkelte Lyspletter, af 3 til 6 Grader i Giennemsnit, deres hvide Lys afvexlede uophørligt; nu gik det som reent ud, og efter faa Sekunder havde det igien opnaaet sin høieste Klarhed. Lyset havde omtrent samme Farve og Styrke som Commetens, der viiste sig i 1811; det var saa klart, at man skulde troe, at den fulde Maane nu stod under Horizonten og nu bag ved denne eller hiin Skye; det Voltaiske Flektrometer og Magnetnaalen vare bestandigt uroelige. Doctor Gruithuisen i München er af den Meening, at dette stærke Nordlys er et Beviis paa uhyre Udtømmelser af den electriske Materie fra vor Atmosphære, i Himmelrummets Æther. Halley meente ogsaa at Nordlyset havde sin Grund i, at den magnetiske Materie, som er nøie beslægtet med den electriske, strømmer ud af Nordpolen, adspreder sig derpaa over Linien, og siden strømmer ind i Jorden igien fra Sydpolen. – En Doctor Romer i Frankfortmeente, at det er et Forbud paa en streng Kulde, naar Nordlysene lade sig imod Sædvane see i det sydlige Europa, og beraabte sig derved paa Erfaringer fra Aarene 1798 og 1799 og fra 1740; men denne Formodning indtraf ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
Ved disse hyppige Poenommer af den meteoriske Jld, eller af lysende Skikkelser, som i det mindste vise sig igiennem Luften, have dog ikke Jldkuglerne viist sig ofte i Vinter, endskiøndt dette Luftsyn er i den nyere Tid bleven stedse meere almindeligt; dog mødte det den 28de Februar i Staden Alcocer i Spanien, at ved et stærkt Tordenveir, faldt en Jldkugle paa Franciscaner=Klosteret, som antændte det og opfyldte heele Bygningen med en frygtelig Svovellugt. – De Lærde have brudt deres Hoveder for at forklare hvad disse Jldkuglerere for Legemer, nogle have meent, at de bestode af Materier, som samlede og antændte sig i Luften; andre, at de bleve udkastede af ildsprudende Bierge paa Jorden; og atter andre, at de bleve udkastede af Vulcaner i Maanen og tiltrukne af Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
Den bekiendte Doctor Chladni har søgt at beviise, at der udenfor Jorden, i det store Himmetrum, bevæge sig mange smaae Masser af Materie, ligesom Planeterne bevæge sig om Solen og deres Maaner igien omkring dem; nærme sig nu saadanne Masser vor Jord, saa trækker den dem pludselig til sig, de styrte da ned paa dens Overflade med en utroelig Fart, antænde sig ved den hurtige Bevægelse og ved at støde imod vor Dunsikreds, hvorfore de see ud som gloende Jldkugler, der siden blive til Steenmasser naar de blive afkiølede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-29
Hr. Chladni har nu ganske nyelig udført denne Lære videre, han anfører mange Exempler paa, at man har seet saadanne Jldkugler at giøre et Spring ned ad, og siden igien tilbage, og at de have gientaget det flere Gange efter hinanden.