JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-11-19
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 1ste Novbr., og i Siellands Landsting den 3die hujus ere Creditorerne udi Skrædder Michael Poulsen Eggebergs Fallitboe, indkaldede, de Jndenrigske inden 12 Uger, og de Udenrigske inden den i Loven foreskrevne Tid, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-11-19
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 3die November, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 8de dito, ere Kiøbmand Frans Hofmanns Fallitboes Creditorer indkaldede, at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden Aar og Dag fra Proclamatis sidste Førkyndelses Dato, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Je i denne 5te Classe af det 31te Kongel. alene privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie udtrokne 5600 Gevinster og 16 Præmier, blive heri Staden af vedkommende Collecteurer, imod de originale Gevinst=Sedlers Tilbagelevering, udbetalt den 22de November og efterfølgende Sogne=Dage; i Provindserne derimod, saasnart Gevinst=Designationerne og de behøvende Remisser herfra kan være expederet og til ethvert Sted Collecteurer indløben. Til samme Tiid kan og bekommes nye Lodder til det 32te Lotteries 1ste Classe, som bliver trokket det 14de Febr. 1785, a Stykker 1 Rdlr.; og kan da tillige de udi bemeldte 5te Classe vundne 10000 Frilodder imod et nyt Lod til 1ste Classe blive ombyttede, hvilke alle dertil maae enpræsenteres inden den 31te Januarii 1785, siden de i anden Fald hiem falde Lotteriet til Beste. Kiøbenhavn, den 27de Octobe I. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1784-11-19
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Da jeg undertegnede haver tilkiøbt mig en Deel af min sal. Ma ders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlag Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, af samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Suplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 S. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 25 Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Daffes Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1784-11-19
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1784-11-19
Holbergs Heltinde=Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Palmebogen 9 s.D. Erik Poutoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Af disse Tidender udgives ugentlig 2de Stykker, ved Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Semlin, den 21de October. Til Baniancha og i Fæstningen Bihag er en Bassa med hogle hundrede Tyrker ankommen. Man troer her, at Por en allene har beordret dem derhen, for at forebygge alle Uroeligheder af Folket ved den forestaaende Grændse=Berigtigelse.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
De Russiske Kiøbmænd Jentschenko og Eliatow ere den 3de hujus seilede her forbi med en Million Steyerske Leer, samt en Ladning Sukker, Kaffe og Specerier, paa 2 Skibe fra Wien til Tyrkiet. De gaae til Galaz, og derfra til lille Rusland. - Den 10de hujus om Aftenen mærkede man Dammel- og Nye Gradischa Jordstød.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Neapolis, den 25de October. Siden de sidste Jordstød, som man mærkede her, ryger Vesuvius stærkt, og udkaster megen Jld. Man befrygter et sort Udbrud.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
London, den 2den November. Man seer med Utaalmodighed Efterretningerne fra Jrland i Møde, for at faae vide, om National=Kongressen, virkelig har forsamlet sig, og, om det er skeet, hvad deri er forefaldt. At Hertuginden af Rutland, Vicekongens Geahlinde, har med sine Børn forladt Dublin og er ankommen her til, vil forekomme adskillige som noget, der betyder mindre end Godt, og at man venter Uroeligheder, da ViceKongen har maaskee enten selv besluttet eller og faaet Ordre fra Hoffet at sætte sig imod Kongressens Sammenkomst midlertid haabe og troe vi, at saadanne Formodninger ville ikke medføre den mindste Virkelighed. Neppe kunde noget kaldes meere uovereensstemmende med Politik, end at ville med nogle Regimenter Soldatre jage Kongressen fra hinanden, dersom den vilde forsamle sig. Det vilde være det samme som at gyde Olie i Jlden, og fra Regieringens Side selv sat befordre Rebellion. Det synes og at være en Opdigtelse, hvad vi i Dag læse i nogle af vore Antiministerial=Tidender, nemlig: at Regieringen har sluttet en Contract med Korn-Leverandeurerne, forat tilveiebringe Meel og Korn i en Hast, og i en saa stor Mængde, som om vi vare geraadede i en stor og langvarig Krig. Formodentlig have de udspredet denne Efterretning, for endnu mere at ophidse Jrlænderne, ligesom det var bleven besluttet fra Ministeriumets Side, at undertrykke dem med Magt, og efter den Amerikanske Tragedie at ville opføre et Efterspil. Vort nærværende Ministerium er alt for viist til, at det ikke af den Skade, som de forrige have anrettet, skulde uddrage sig Klogskabs-Regler. Desuden skulle vi, om der og var stillet paa Jrlands voldsomme Undertvingelse, ikke behøve nogen stor Søemagt og Proviantering for Krigskibene, for at sætte saadant i Værk, om det var mueligt. Hvor stærk Cabalernes Magt er i det Ostindiske Huus og i Ministeriumet, særdeles ihenseende til de Ostindiske Anliggender, lader sig iblant andet slutte deraf, at General Campells Bestemmelse, som øverste Anfører for Tropperne i Jndien i Stæden for den afdøde Sir Eyre Coote, er igien bleven omstødt, og GeneralSloper igien udnævnt dertil. Forunderligt vil det ikke falde os, om endog denne Udnævnelse ikke kommer til at staae ved Magt.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Directeurerne for det Ostindiske Compagnie have i deres Møde i Dag bestemt Antallet paa de Skibe, hvormed Thee handelen paa China skal forøges. Vel have vi endnu ikke hørt, hvor mange flere Skibe end sædvanligt der skal bruges; men det forekommer os meget overdrevent, naar man foregiver, at Theehandelens Tilvæxt giør 2000 Matroser mere end sædvanligt nødvendige til de Skibes bemanding, som for Eftertiden skulle i det Ostindiske Compagnies Tieneste gaa til China.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Siden Freden blev sluttet har Regieringen solgt 107 Krigsskibe, hvoraf 7 have været Linieskibe, 2 Skibe paa 50 Kanoner, 15 Fregatter, og Resten Skalupper, Cuttere o. s. v. Priserne, hvorfor de ere blevne solgte, have for det meste været ringe. Linieskibene ere solgte for 600 Pd. Sterl. Den Ostindiske Compagnie har tilkiøbt sig 5 af samme, og sendt dem som Forraadskibe til Jndien.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Philippine, den 4de November. Vor Commandant giør sig færdig til et virksom Forsvar. Alle unyttige Ædere har han skikket bort, og befalet, paa første Vink at aabne Sluserne.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
London, den 5te November. Den Jrlandske Kongres har virkelig forsamlet sig den 25de forrige Maaned i Dublin, men allerede den 27de skiltes ad, efterat den havde fattet adskillige Resolutioner, og udsat sin Forsamling til den 20de Januarii i næste Aar. Resolutionerne ere i alt 11, og ere blevne bekiendtgjorte i de offentlige Tidender, men ere virkelig af liden Betydenhed. Følgende 4 skulle være de fornemste, men indeholde slet intet andet, end hvad der allerede 100 Gange er bleven resolveret i de Jrlandske Frivilliges Forsamlinger, nemlig: At Nationen har en upaatvivlelig Ret til at fremkomme med deres Besværinger, og at forlange samme afhiulpne; at en Forandring Folkets Repræsentation var uomgiengelig nødvendig. Endelig indbydes i den 8de Resolution de Jrlandske Grevskaber af sende Deputerte til Kongressen, og i den 11te og sidste ophæver Kongressen sit Møde for denne Gang, og tilsiger de Deputerede at indfinde sig igien i Dublin den 20de Januarii.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Fra Regieringens Side havde man i Dublin den 25de sidstleden føiet alle muelige Anstalter for at forebygge Uroeligheder, som let kunde have reist sig. Carnisonen havde Ordre til at holde sig hvert Øyeblik i Beredskab. Stats Magistraten var ligeledes betænkt paa strax at undertrykke Allarmen. Klokken 8 om Morgenen paa bemelte Dag var alting i en forig Bevægelse. Gaderne vare fulde af Mennesker, og alle syntes at forvente vigtige Tildragelser; men til største Forundring lode ikkun 40 Deputerte fra 8 Grevskaber sig see. De andre udeblev, eller Grevskaberne havde slet ingen Deputerte udvalgt. Da de 40 havde forsamlet sig, gjorde Sir Edvard Newnham det Forslag, at denne lille Kongres skulde udvælge sig en Præsident, hvortil han foreslog en vis Hr. Sharman, hvilket enstemmig blev bevilget. Hr. Ashenhurst blev herpaa beskikket til Kongres Secretair, og Kongressen begyndte sine Forretninger. Det første, som forefaldt, var, at en af de Deputerte gjorde i en temmelig lang Tale det Forslag, at alle Tilskuerne, som i stor Mængde havde indfundet sig paa Galleriet i Forsamlingssalen, skulde begive sig bort, eftersom Kongressens Forretninger maatte holdes meget hemmelige, og enhver Medlem af samme desuden forbinde sig til paa sin Ære, at iagttage den helligste Taushed. Alt blev antaget. Alle Tilskuerne begave sig bort, og Dørvogterne toge nøie vare paa Dørene af Frygt for Speidere og uformærkte Tilhørere. Forommeldte Resolutioner ere siden blevne bekiendtgjort af Congressen selv. Hvad der desuden er bleven foretaget, er ubekiendt. Efter al Rimelighed har det ikke været af nogen Betydenhed. Saadant Udfald havde den saa befrygtede og med saa megen Allarm bebudede Kongresses første Forsamling. Ministerialpartiet synes og at være blevet ganske ubekymret.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
J vore Antiministerial=Tidender læser man følgende "Den Franske Gesandt har i en Audience hos Stats-Seertairen Lord Sidney formelig forelagt Regieringen det Spør maal til Besvarelse, om Storbrittannien, i Fald det skul komme til et offentligt Fredsbrud imellem Hs. Majestæt Keiseren og Republiken Holland, vilde i Følge Tractaten giør Hollænderne Bistand, eller være ledige Tilskuere ved en Kri hvori alle Europæiske Staters Jnteresse var indbefattet. M. nisterens Svar herpaa er endnu ubekiendt. Handels-Tractaten imellem Frankrige og de Amerikansk Fristater har hidindtil haft ligesaa liden Fremgang, som de fra vor Side. Vore offentlige Blade foregive, at i Amer ka er alting i en stor Giæring, og at der allerede er ubruFiendtligheder imellem Staterne af Nyeyork og Pensylvnien; at der allerede er forefaldt adskillige Skiærmyesler hvori Nyeyorkerne ere komne til kort, og Pensylvanierne har gjort adskillige til Fanger. - Staten Virginien har ikke af lene kaldet et Stykke Land inden sine Grændser efter Marqude la Fayette, men endog paa en Landdag voteret en Su Penge til at oprette Marquisen en Ærestørte.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Hvad vi nylig meldte angaaende Korn- og Meel-Leveracer, som Regieringen skulde have sluttet en Contract om angaae blot Krigskibene, som endnu virkelig ere i Tienest og hvoraf der ere 40, Vagtskibene med iberegnede. De fleblive brugte i Kanalen, og Regieringen har besluttet ikke for de første at sette dem ud af Tieneste. Paa et Aar ere henimod 15000 Emigranter, dersom ma kan fæste Troe til de Amerikanske Tidender, ankomne fra Enropa til Fristaterne i Amerika. Jblant samme befinder sig et Mængde tydske Avanturiers, der saa stærkt ere blevne bedrane i deres Haab, at mange af dem, i Stæden for de kund have spiist deres Brød i deres Fædreneland, maae der gaae o tigge. - 2000 Matroser og et Antal Armateurs vente me Begierlighed paa Fredsbrudet imellem Holland og Keiseren for at udruste Kaperskibe, og krydse under Keiserlig Flag.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Det Rygte her gaaer, at der skal være forefaldt en Trefninimellem en Engelsk og Fransk Fregatte ved Terreneuve, er ligesaa ugrundet, som det, at Hr. Pitt vil nedlægge sin Post Uagtet at Regieringen ingenlunde synes at være tilbøielitil at tage Deel i Stridighederne imellem Keiseren og Republiken Holland, saa kan Anliggendernes nærværende Forfalning dog ikke være den ligegyldig. Vore indbildte Statskoge troe at see forud, at adskillige store Magter ville benytte sig af nærværende Tiids Ømstændigheder til at giøre deres gamle Fordringer gieldende, hvilket torde frembringe en stor Revolution i Europas almindelige Anliggender, og meget forandre det Europæiske Stats=System. J tilkommende Aar, siger man, vil disse Magters Hensigter først blive bekiendte, jo man føier endog til, at de allerede ere enige om de væsentlig Punkter, og at denne Revolution skal komme i Stand, uden at Europa torde blive indviklet i en almindelig Krig. Følger gerne ville vise, hvorvidt disse Brittiske Formodninger en grundede. Mange af vore Kiøbmænd love sig store Fordele af Schel ses Aabnelse, og skulle allerede giøre Planer og Speculatioer ihenseende til en tilkommende Handel imellem London og Antverpen. Schelde-Handelen er i Særdeleshed meget qvem for Staden London, og Kiøbmændene i London have brdum, førend Schelde blev tilsperret, besynderlig for og ter Dronning Elisabeths Regiering, drevet en betydelig handel paa Antverpen.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Paris, den 5te November. Efterat Prinds Hendrich af Preussen allerede i Søndags havde taget Afskeed ved Hoffet, har han i Tirsdags gjort en sour til Chastilly, og derfra til St. Duen til Hertugen af Givernois, hvorfra han i Morgen begiver sig til St. Assisse til Hertugen af Orleans, kommer den 10de endnu engang her i Hovedstaden, og tiltræder derpaa endnu samme Nat sin Tilbagereise til Berlin. Kort førend Afreisen den 2den huj. indte Dronningen ham et Prospect-Stykke, som forestillede hendes Slot Trianon. De kostbare Foræringer, som Kongen har gjort ham, blive vurderede for 1 Million Livres. Den Anmærkning er her almindelig, at denne Prinds, siden han bekiendtgjorte sin Afreise, og i Besynderlighed siden det, som har tildraget sig med Holland, er bleven kundbart, er, saa at han offentlig har ladet sig see, bleven imodtaget med langt eenstemmigere og lydeligere bifaldsraab af Publikum, end i Førstningen han opholdte sig her.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Siden de nyeste Courerers Ankomst fra Brüssel og Wien veed man her Keiserens Beslutning at føre Krig med Holland, og at Grev von Belgiooso har ladet de Hollandske Ministre i Brüssel vide, at deres videre Underhandling og Ophold Brüssel var overflødig. Det skal endnu være afgjort, om bort Hof vil tage nogen Deel i Stridighederne imellem HolLand og Keiseren; dog skal Krigsministeren nyelig have erklæet i Statsraadet, at der var 120000 Mand med 850 Feldt stykker færdige til Marchen.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Der siges og, at vor Alliance-Tractat med Holland er Slutningen af October virkelig bleven undertegnet, men i Garantien fra begge Sider ikke tager sin Begyndelse førend i Republiken har forligt sig med Keiseren.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Østerrige, den 5te November. Vort Artillerie skal brække og den 10de hujus. Den Hollandske Gesandt skal, som der siges, have villet privatinlige Afskeed hos Keiseren for sin Afreise; men Monarken skal have svaret ham, at han ønskede ham en lykkelig Reise, og havde intet videre at tale med ham om. - Ordet gaaer, at bort Hof virkelig har ladet anholde om de 25000 Mand stipulette Franske Hielpetropper. - Alle gamle Officierer, som nyde Pension, og endnu ere duelige til Garnisons-Tieneste, give optegnede og ansatte.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Brüssel, den 6te November. Der udbreder sig det Rygte, at Generalstaterne ville efter Keiserens Forlangende bevilge den frie Skibsfart paa Schel men for sammes Rigtighed kan man ikke indestaae. - Forgaars kom atter en Coureer fra Wien hertil. - Vor General Gouverneur, Hertug Albert, har gjort en Reise til Antverpen.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Fra det Østerrigske, den 6te November. Da en Deputation af Wienske Kiøbmænd for kort Tiid siden vilde forebringe nye Besværinger imod Toldtarifen, imodtog Monarchen dem blot med det Spørsmaal: om de vare Kiøbmænd, og da de bejdede Spørsmaalet med det Tillæg, at de havde Handelshuse i Vien, svarede Hs. Keiserlige Majestæt. Nei, J ere ikke Kiøbmænd, I have hidindtil blot været Engelændernes, Hollændernes og Fransosernes Factorer, hvis Vahre J have solgt for Commissions Salarium. Gaae nu hiem, jeg vil i Fremtiden giøre Kiøbmænd af Edder.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Helsingøer, den 22de November. Den 16de hujus var Vinden V. S. V., og ankom herpaa Rehden 16 Skibe. Den 17de og 18de hujus var Vinden S. V. med stille Veir og tyk Luft, og ankom 9 Skibe. Den 19de hujus var Vinden O. N. O. med stille Veir, og ankom 7 Skibe. Om Aftenen begyndte en stærk Blæst af N. O., som vedvarede til Kl. 12 om Natten, da Vinden sprang om til N. N. O., hvorpaa fulgte en meget stærk Storm. Samme Nat strandede ved Gilleleie Capit. Diedrichsen, som var kommen fra Vestindien og destineret til Kiøbenhavn. Ved Hornbech skal staae paa Grund er Dansk Brig, hvis Navn er ubekiendt. Ved Cronborg forliste Skipper Peder Paulsen aldeles sin førende Jagt, som var kommen fra Kiøbenhavn og destineret til Aalborg Skibsfolkene og Passagererne bleve alle biergede, undtagen en gammel Kone, men af Skib og Ladning er slet intet hier get. Ved Svederøe, paa den Svenske Side, staaer en Engelsk Fregat, som er kommen fra Østersøen. Paa Dan steen staaer en Brig og tvende Svenske Jagter. Paa Hitterops Rev staaer en Galease. Paa Knæshagen en Galeaf og tvende Jagter. Paa Svineboderne stod en Svensk Jagt, som var ladet med Sild, hvilken er siunket, men Skipperen og Skibsfolkene bleve biergede ved deres Baad, og kom drivende i Land ved Snekkesteen, uden at vide, hvor de vare.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Formedelst det haarde og ustadige Veir har man ikke kunne erfare de strandede Skibes Navne, og hvormed de vare ladede.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Jmellem Torsdag og Fredag Nat kom den particulaire Ostindiefarer tilbage her paa Rehden, og giorde ved Jndseilingen en Dantziger Skipper Skade paa sit Skib og Ankertoug, for circa 300 Rdlr. Den 20de og 21de hujus var Vinden N. O., og ankom 25 Skibe. Den 22de hujus var Vinden N. N. O., og vare ved Postens Afgang 6 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Kiøbenhavn, den 22de November. Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 213.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Oberste Georg Frederich Krabbe, contra General-Major de Poulsen og Søn Major de Poulsen. No. 110. Studiosus, Peder Bondesen, contra Jacob Jepsen. No. 111. Dito, contra Capitain Niels de Poulsen. No. 92. Gregers Palle, sen Hindborg, contra Provst Hr. Andreas Grønbech. No. 117. Peter Johansen, contra Christian Lassen Hyberte. No. 133. Berger Eschildsen Foschoug, contra forrige Sognepræsk Hr. Tybring, med Successor Hr. Lemmick og Halvot, Madsen.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Ved Tal=Lotteriets 422 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 57, 21, 39, 2, 61.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Landhuusholdings=Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlem er nyeligen valgt: Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Overhofmarskal von Numsen. Kiøbenhavn, den 22de November 1784. C. Martfelt, Selskabets Secretær.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Den 19de hujus kom Capitain Herman Poulsen Kofoed fra Vestindien med Sukker, Rom og Tobak, og udgik Skibet Elisabeth, som føres af Capitain Hans Peter Klein, Skibet Judith, som føres af Capitain Jsaac Waale, og Skibet Emanuel, som føres af Capitain Rasmus Schmidt, alle 3 til de Danske Øer i Vestindien med Cargaison og Provisioner. Den 20de hujus kom Capitain Johan Danie Schmidt af Nyborg fra Colonierne i Grønland med en Ladning Spæk, Skind og Barder for den Kongelige Grønlandske Handel. J Dag kom Skibet la Grande, som føres af Capitain Niels Caspersen, Kaasgaard, fra St. Croix i Vestindien med en Ladning Sukker og noget Tobak, Capit. Evalt Hemsen er kommen fra Rouen med Frugter og Stykgods; Capitain William Reed er kommen fra Skotland med Steen kul. Skibet Planterklubben, som førtes af Capit. Didr. Cornelius Didrichsen, og var kommen fra de Danske Øer i Vestindien med en Ladning Vestindiske Producter, og destineret til Kiøbenhavn, er strandet ved Gilleleie.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Vacancer: Byefoged-Embedet i Hobroe og Herredsfogderiet; Rinds og Gislum Herreder.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Posten fra Hamborg for i Dag var ikke ankommen Klokken 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
AVERTISSEMENTS. Hos Mad. L. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman. Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General-Kort, et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tommer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. udelige Taler over de aarlige Aftensangs-Texter, peder Paludan, Sognepræst i Tømmerup, i tvenDele, ere nu færdige fra Pressen, og bekommes paa de Steder, ho Subscribenterne have tegnet sig, for den dem belovede Priis, Rdlr. paa Trykp. og 16 Mk. paa Skrivp.; ellers faaes det standig i Kiøbenhavn hos Agent Gyldendal, i Silkegade No. 66, for 14 Mk. paa Trykp. og 18 Mk. paa Skrivp. Fra Pressen er nu udkommet: Det Niende Bind af Skuest D til Brug for den Danske Skueplads. Det indeholde Den værdige Fader eller Familien; Deserteuren af sønlig Ki lighed; Den Nysgierrige; Den Tienstfærdige; Den butte Ve giører. Dette Bind sælges, ligesom hvert af de foregaaend for 72 s. paa Trykp. og 1 Rdlr. 8 s. paa Postpapiir, hos Ag Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1784-11-22
Paa Agent Gyldendals Forlag udkommer med det første en gl. Dansk Oversættelse af Salzmanns Carl von Carlsberoder uder das mennschliche Elend, samt af hans Moralisch Elementarbuch, som en Fortsættelse af Bibliotheket for Ud dommen af begge Kiøn. Subskription modtages paa begge De til Aarets Udgang. Hversættelsen af S. C. Raffs Naturhistorie for Børn, m. tolv Kobbere, er nu færdig fra Pressen, og overlades Si skribenterne paa Trykpapir for 1 Rdlr. 4 Mk., og paa Skrivp. pir for 2 Rdlr. 1 Mk.; for andre Kiøbere er Prisen paa Trykt, pir 2 Rdlr. Her i Byen faaes den hos Hr. Bogtrykker Thiel store Helliggeist Stræde No. 150, hos Hr. Steinman paa 5. gens Nyetorv, og i den Mummiske Boglade paa Børsen No. og i Norge hos Hr. Diurendahl i Christiania. Dongeriget Sverrigs Historie, fra de ældste til nærvderende Tider, et fuldstændigt pragmatisk Udtog af Cancelraad Lagerbring i Lund, tilligemed Rigets Geographie og Sta stik, har forladt Pressen fra Jversens Bogtrykkerie, og sælg paa samtlige Boglader, samt hos Hr. Hans Melchior paa Hi net af Nørregade og Volden, for 2 Rdlr. De, som ikke allerede have dem, og for tilkommende Aar v.