JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Politione Nyheder. Spanien. Endelig har man authentisk Vished om, at en Tractat eller Overeenskomst er afsluttet mellem General Espartero og Maroto. Depescher over Bajonne desangaaende melde: "at en Fredstractat til Biscaias og Guiposcoas Pacification er afsluttet mellem fornævnte Overanførere, og Betingelserne ere: "Frivillig Underkastelse mod Bibeholdelse af Provindsens Fueros eller Rettigheder, at de carlistiske Officerer beholde deres Anciennitet i Armeen, og de saarede erholde Pensioner. 25 Batailloner og 10 Escadroner have nedlagt Vaabenene." Denne Overeenskomst er afsluttet ved Bergara. Mod 8000 Md. have saaledes forladt Prætendentens Sag, og han beholder omtrent kun et lignende Troppe-Antal til bage under Vaaben. De Christinos have besat Andoaindalen, og alle Fjendtligheder paa begge Sider ere efter en Dagsbefaling standsede i Guiposcoa. Courier de Bordeaur melder: "Den carlistiske Armee opløser sig, og Mandskabet vender hjem igjen, Vaaben, Munition, Arsenaler, Magaziner, kort alt Don Carlos's Material er kommen i de Christinos Hænder; 35 Kanoner ere allerede indbragte til Bilbao; de carlistiske Detaschementet, som holdt enkelte Kystpuncter besat, have faaet Ordre til at opløse sig Engelske Beretninger fra San Sebastian melde ogsaa, at det hvide Flag varer overalt paa de carlistiske Puncter af Kysten, og flere Carlistchefer, hvoriblandt Simon Torre, Urbestonde, Guilebalde, have undertegnet, Vaabenstilstanden, thi kun for en Saadan holder man endnu den afsluttede Convention, da den første Artikkel ikke bestemt lover Jnsurgenterne Bibeholdelsen af de Fueros, men kun at Espartero vil anvende sin Jndflydelse hos Regjeringen og denne igien hos de Cortes, om ogsaa kun for tildeels at erholde samme bevilget. Glæden i de insurgerede Provindser er almindelig ved Haabet om Fred; der ringes med Klokkerne og flere Festligheder finde Sted i denne Anledning. Resultatet af alle disse Meddelelser, ere for saavidt glædeligt, at Don Carlos's Magt ved dette Slag er nedsat til det Halve, om han nu selv vil antage den afsluttede Convention, faaer Tiden lære. Der skrives: "at den virksomme og velvillige Jntervention af den engelske Commandeur og den franske Consul i St. Sebastian, have særdeles bidraget til ovennævnte gunstige Resultat." General Espartero holder nu hele Guiposcoa besat. Besynderligt er det, at man ikke veed, hvor Maroto opholder sig, enten maae han være gaaet til Espartero, eller være passeret den franske Grændse; vist er det, at Marotos Sønner og Geheimesecretair er passeret Grændsen, og betydelige Pengesummer skulle foreløbig af ham være bragte i Sikkerhed til America. Fra Madrid meldes, at de Cortes den 1ste Septbr. er bleven aabnet med en Tale af Regentinden, hvori dog ikke Underhandlingerne omtales.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Orienten. Fra Alexandrien meldes, at den 16de August havde den franske Generalconsul Hr. Cochellet begivet sig til Vicekongen og i Fortrølighed meddeelt ham, at den engelske og franske Eskadre havde maaskee i samme Øieblik erholdt sine Jnstrurioner, og som en Følge deraf ville vise sig for Alexandrien; derpaa svarede Paschaen hvis de komme, saa vil jeg give Jbrahim Pascha befaling til at marschere løs paa Constantinopel. Fra Alexandrien skrives ellers, at den tyrkiske Flaade er en betænkelig Foræring, thi Vicekongen maae besolde 12,000 Md., give dem Kjød og Brød, og dette Sidste kaste de i Havet, naar de ikke finde det godt nok; men hvad der er slemmere er, at disse 17,000 Md. maae bevogtes, for ikke at bemægtige sig Havnen, og de vove endog at prygle de Arabere, der nægte at tage de tyrkiske Penge til meere end til halv Værd, ja de ere selv insolente mod Europæerne, og have endog saaret en Engelænder og en toscansk Matros, den Første fordi han i Forbigaaende komtil at støde paa en tyrkisk Soldat, og den Sidste, fordi han udskibede Flintestene, som de paastode, at man ville bruge mod dem. Capudan Pascha var den 12te August med Vicekongens Tilladelse reist paa en 14 Dages Tid til Cairo; mod 2000 Syge af den tyrkiske Eskadre vare bragte paa Hospitalerne. Det bekræfter sig fra Constantinopel, at de 5 Magters Gesandtere have besluttet i en Conferents, at Storveziren Chosrew Pascha ikke efter Vicekongens Forlangende skal fjernes fra Statsbestyrelsen; da de ikke ville tillade at Paschaen viser en saadan Egenmægtighed mod Porten; han har som bekjendt nægtet, at ville indlade sig paa nogen Underhandling, førend Storveziren var afsat fra sin Post. 6 af Vicekongens Emissairer, der vare udsendte med den til Salonichi ankomne Brig, for at gjøre et Forsøg paa at oprøre Rumelien og Macedonien, ere arrestørede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Rusland. Fra Petersburg skrives under 31te Aug.: Keiseren har forladt os sidste Tirsdag, og har tiltraadt sin Reise over Moskau til Borodino; han bliver ventet tilbage om en 3 Ugers Tid. Fra Petersborg klages over den nærværende kolde og regnige Luft, og at Atmosphæren trods den saa langt fremrykkede Aarstid er besvangret med saamegen Electrisitet, at man er hjemsøgt af hyppige, selv meget farlige Tordenveir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Tydskland. Over Hamburg meldes nu, at man har erholdt tilforladelig Efterretning om, at det den 5te De er ved Forbundsdagen i Frankfurth kommen til Afstemning om de hanoveranske Anliggender, og der er med en Majoritet af een Stemme fattet den Beslutning: "at Forbundsdagen ikke finder sig beføiet til at blande sig i Hannovers indre Anliggender, men maae overlade Reguleringen af samme til Kongens Viisdom."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Fra Mainz skrives under 31te August, at i næste Aar skal et 30,000 Md. stærkt Armeecorps af tydske Forbundstropper sammendrages i Egnen ved Heilbroun; flere Generalstabs Officerer skulle være afreiste dertil for at afstikke Leiren og udkaste Planen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Indenlandsk. I Kjøbenhavnsposten yttres (med Hensyn til en forestaaende Henrettelse) det Ønske, at den hidtil brugte Maade at exeqvere Dødsstraffen paa maatte vorde afskaffet. Domfældelsen - siger en amerikansk Skribent - være offentlig, henførelsen til Retterstedet ligeledes: men skaffettet bør være et tillukket Huus, hvis Jndre forbliver skiult for Enhver. Bag Forbryderen bør dets Dør lukke sig og efter en kort lydlod Stilhed frembæres hans afsjællede Legeme, – at samme Vei, som den Levende for faa Minutter siden betraadte. Det vilde virke langt mere afskrækkende, end den umenneskelige Henrettelse for Alles Øine, hvorved der ofte forefalde saadanne Feilgreb, der oprøre Folelsen eller vækker den raae Latter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
J samme Blad dolerer en Jndsender over, at Hs. H. Biskop Faber ved et biskoppelig Circulaire af 12 Decbr. 1838 har forbudet Kirkesangerne i Fyens Stift at folge den hos Bønderne i Fyen ikke ualmindelige Skik, at synge en Psalme over den Afdøde i selve Liighuset, forinden den Døde føres til Begravelsesstedet, – med mindre Kirkesangeren først har indhentet Sognepræstens Tilladelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Ifølge Aalborg Avis er ved den sidste Classelotterie trækning den største Gevinst 8000 Rbd. vundet af en Kjøbmand i Løgstor, som havde arvet Gevinstseddelen efter en Søn, der forulykkede for et Aarstid siden paaen Seiltour i Issefjorden. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Den paa Frederiks Hospital nylig afdøde Particulier H. J. Hagen, som Onsdagen den 28 f. M. brak Benet ved at springe af Vognen paa Volden, skal have udholdt den med Amputationen forbundne Smerte med en næsten maaelos Fasthed og et uforfærdet Mod, Han udstødte ikke eet Skrig, der undslap ham ikke engang et Suk, hvilket saa meget mere maa beundres hos en Mand, der, i Besiddelse af store Rigdomme, var vant til alle Livets Behageligheder, og maaskee hidtil kun kjendte stærke legemlige Smerter af Navn. (Sjællp.) Under Overskrivt: Kan Sligt være hændet hertillands i Aaret 18397, indeholder sidste No. af den Frisindede en Fortælling om den skammelige Maade, hvorpaa en Recrut skal være bleven behandlet paa Fælleden af sin Lieutenant. Recrutten var bleven indlagt paa Sygestuen for Lamhed i den høire Skulder. Lægen, der ansaae Sygdommen for Forstillelse, lod ham holde stræng Diæt i 6 Uger, og da han saa selv blev udskreven, var han naturligviis meget svag. Jkke destomindre blev han commanderet til at exercere alene, for at indhente det, han havde forsømt under sin Sygdom, og da det, som Man kan tænke, gik noget langsomt for ham, besluttede Lieutenanten at gjøre ham rask ved Prygl. J en Tid af 4 Timer tildeelte han den syge Soldat 200 til 250 Slag, hvortil han brugte tre Stokke, hvornæst ham i Hviletiden beordrede ham til at bære Vand for en paa et nærliggende Landsted boende Familie. Paa Hiemveien, skulde han bære en Kurv med Spisevarer; men han fank ned under Byrden, og da han kom hjem maatte Man bære ham i Sængen. Den næste Dag blev han bragt paa Hospitalet i en ynkelig Forfatning; fra Nakken til Hælen var han blaa og grøn, og de samme Couleurer viste sig paa hans Bryst, og de eneste Livstegn, Man sporede hos ham, var en uvilkaarlig Rysten igjennem alle hans Lemmer. Paa Hospitalet skal hans Tilstand endog siden have forværret sig, saa at Man har Grund til at frygte for hans Liv. (!) (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Den Afhandling med Overskrift: Dr. Kalkar og Sognebaandet, som har været at læse i de sidste No. af Nordisk Kirke-Tidende, er nu sluttet og Forfatteren er Hr. Skomagermester I. A. Hansen i Slagelse. Som Man her erfarer, har nysnævnte i Forening med 7 andre Haandværksmestere, en Haandværkers Enke og tvende Haandværkssvende i Slagelse den 24 Marts d. A. afgivet en Ansøgning til Hs. Majestæt om Tilladelse til at maatte ved Daab, Altergang og Confirmation holde sig til hvilken Præst de ville og dertil kunne formaae, imod at erlægge en passende Betaling til vedkommende Sognepræst og gjøre de fornødne Anmeldelser med Hensyn til Kirkebogernes Forelse, hvorpaa det Kongelige danske Cancellie under 2 August sidstl. har tilskrevet Biskoppen, at det Ansøgte ikke kan bevilges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Loll. Falst. St. Tidende beretter, at Natten mellem den 3die og 4de De afbrændte 2de Gaarde og 2de Huse paa Botte, uden at Aarsagen til Jlden har været at opdage. Den opkom i Gaardeler Schrøders Gaard i et af Udhusene og udbredte sig med saadan Voldsomhed, at Jntet blev reddet fra noget af Stederne undtagen noget ubetydeligt Bohave. Al den indavlede Sæd, blev et Rov for Luerne, og for en Mand, der for ikke længe siden havde solgt sin Gaard til bemeldte Schrøder, brændte 300 Rbd. i Sedler, hvorimod et lige Belød i Sølv senere blev fundet. Jntet var assureret. - Kort for Ilden udbrød, faaes i NV. et ualmindelig stærkt (Rd. Av.) Nordlys. I Nærheden af Gaarden Engestofte ved Mariboe er i disse Dage en ubekjendt Person gaaet ind i en Udflyttergaard, og har affordret den derværende Kone, som var alene hjemme, de Penge hun havde, og da dette Forlangende blev afslaaet, søgte han med Magt at trænge sig ind i Værelset. Konen, der modsatte sig ham, bibragde han derefter med en Ragekniv tvende dybe Snit i Halsen, og efter derpaa at have bemægtiget sig tvende Skjorter, forlod han Gaarden og den blødende Kone, der siden blev funden bevidstløs. En omreisende svensk Skomagersvend er som mistænkt arresteret i Serkjøbing; men da Konen endnu ei kan tale, har Forbertikke hidtil ledet til noget Resultat. (Loll-Falst. St. Td.)J afvigte Uge skrives der fra Slagelse mistede en Mand, der kjorte herfra til Antvorskov Ladegaard, en Kuffert, som efter Formodning blev stiaalet af Vognen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
En Person, som nylig har forladt Arresten, indfandt sig Dagen efter med de Sager Kufferten indeholdt, og foregav, at han havde fundet Samme. Da han vakte Mistanke, blev han sat fast, og Man haaber, at Justitien saaledes er kommen paa Spor efter Gierningsmanden til et dristigt Tyveri."(Rd. Av.) Fra Næstved er til Sjællandsposten, indsendt det Spørgsmaal, om en Borgerrepræsentant, der i et Repræsentantmøde er bleven beæret med Prædicatet Løgner, kan vedblive at være Repræsentant,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Paa en Jagttour overnattede Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian i Mandags i Horsens, og beærede samme Aften det tilchenske Selskabs Forestilling med sin Nærværelse. Selskabet vedbliver at tildrage sig Publicums Opmærksomhed, og har hidtil spillet for fuldt Huus. (Horf. Av.) Henrik Rymkjærs Søn, som i dette Foraar i Odense Canal reddede et Barn fra at drukne, er afdet kongl. danske Cancellie tilstaaet en Belønning af 16 (Fyenske Av.) Rbd. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Fordelingen af de til de Vandlidte indkomne Penge er i Ribe Amt foretaget iblandt 30 Byer og Sogne, foruden Ribe Kjøbstad. Den taxerede Skade var 37,325, Rbd, og Erstatningssummen 27,030 Rbd., altsaa næsten 75 Pret., hvorhos maa bemærkes, at Amtet og Kjøbstaden desuden have erholdt endeel Bidtag fra private Samlinger. (Ribe Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
I Hemp Avis No. 158 læses under Meddeelt følgende: Den mindre heldige Aarstid for seeniske Forestillinger inden 4 Vægge, i Forbindelse med de flere Recreationer i det Frie, som frembøde sig har bragt, den herværende Direktion for det tydske Skuespil i en betydelig Forlegenhed og Underballance, medens Man dog maa erkjende, at Selskabets rastløse Flid, og dets Jndividers Talent og exemplariske Forhold til enhver anden Tid vilde have medført et heldigere Resultat. - Forsaavidt muligt at ballancere pecuniaire Forpligtelser, og hvad der skyldes et kunstelskende Publicum, vil Directionen; give sine sidste 4 Forestillinger næste Tirsdag, Onsdag, Fredag og Søndag. Ved Valget af Stykkerne er for get for, at med Lystspil forbindes lyriske Sager, tildeels ved de nye og bedste Vaudeviller, for at fyldestgiøre de forskellige Interesser for dramatisk Kunst. Abonnementslisken viser det nærmere, og da kun Publicums Velvillie vil kunne redde Direktionen og Selskabet, hvis enkelte Medlemmer alle ere brave og flittige Kunstnere, saa anbefaler Man paa det bedste disse sidste Forestillinger til Besøg af alle Kunstens Yndere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
J itzeh. Ugeblad anprises, som et sikkert Middel til i faa Minutter at rense et Værelse fra de besværlige Fluer: blot at tage et Fyrbækken med vel udgiødede Kul og derpaa kaste nogle tørre Græskar=Blade. (Om Vinduer og Dørre derved skulle tillukkes eller aabnes, an(Rd. Av.) føres ei.)J Aarhuus Avis No. 149 læses under Forlangt Jndrykkelse, følgende: I Horsens Avis finder Een det saa forunderligt, at Forældre i Daaben give deres Børn saa moersomme Navne som: Elsemine, Søerine, Gjertrudmine, Karmine, Johannettine, Georghine, osv. Javist maa man undre sig herover; men hvad skal saajeg sige, som har oplevet, at en dansk Mand viste sig saa patriotisk, at han i Daaben kaldet sin Son Danius Landius og sin Datter-Dania Landia", hjemgjorte Navne, der meget snildt vare sabrikerede af Ordene Danmarks Land.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
J Berlg. Tidende yttres den Formodning, at naar Fragthandelen fra Kjøbenhavn skulde udvide sig i det Omfang, som den iaar viser sig, vil Man komme til at savne dygtige og til Tidens Fordringer svarende Skibs førere. J indeværende Maaned ventes til Kjøbenhavn 7 nye Skibe, som ere byggede for kjøbenhavnsk Regning, og desforuden er den kjøbenhavnske mereantilske Flaade i August Maaned d. A. bleven forøget med et Barkskib, et Fregatskib, en Brig, en Skonnertbrig, en Skonnert, og en Slup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Fra Holsteen skrives: Med Undtagelse af Raps, som i det Hele ikke har givet noget ønskeligt Udbytte, synes den holsteenske Landmand iaar at være vel tilfreds med Høstens Udfald og med Udbyttet af sit Hollænderi.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Den 20 August solgtes paa Qvægmarkedet i Altona 465 Stykker Hornqvæg. Prisen var 7 til 10 Rdlr. pr. 100 Pd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Kjøbenhavns Børs den 6te Septbr. 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 199, Specier, 200; (Specier solgtes til – . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 176 176 1/2 i Sedler; sv. Sedl. pr. 1 Rigsgjæld 47 1/2 a - Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95 - Sedl.; National-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Pr. S. Døde. Assens: A. C. M. Helms, f. Lund. - Aarhuus : M. Robertsen, f. Schmidt. - Sevel Præstegaard: Josine Thomasine Marie Botcher, f. Kuhlmann. - Ribe: Christiane Hanne Quedens, f. Radoor. - Veile: Slagtermester Franz Ignatz Köbler, 50 Aar. - Haven: Proprietair Peder Thøgersen Mollerup, 63 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Gudumlunds Fabrik: Inspecteur ved Fabriken, Ole Wilhelmsen, 55 Aar. - Aalborg: Helene Christensd., 16 Aar. Anger Kanals Skibsliske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Jndk. Den 5te August, Enigheden, S. Bierre af og fra Wixøe til Thisted med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Udg. Den 5te August, Haabets Anker, L. Thomsen af og til Grimstad fra Krick med Kornvarer og levende Sviin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Skibsklareringer ved Thiste Toldsted. Udg. Den 14de, C. Jacobsen fra Ræhr til Norge, med levende Faar og Smør, N. Madsen og A. Niel en begge fra Thisted til Aalborg med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Ved Tallotteriets 1491 - Trækn. i Altona udkom: 14, 70, 63, 71, 8.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Bekjendtgjørelse. Ved det Kongelige danske Cancellies Resolution af 24de f. M. er det tilladt Undertegnede Eier af Westervig=Klosters østre Hovedparcel at nedbryde den i Forbindelse med Westervig Kirketaarn staaende vestre Sidebygning, der hidtil Forbindelse med den nedbrudte Aager Kirke har tjent som Søemærke, imod at Westervig Kirketaarn, der fremdeles bliver Søemærke, bestandig holdes hvid med Kalkning, hvilket herved ifølge Thisted Amts Ordre bekjendtgjøres til de Søefarendes Efterretning. Westervig Kloster den 10de Septbr. 1839. N. Stokholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
J den af Capitain, Veimester v. Recke mod Proprietair C. Hansen til Kragsberggaard i sin Tid anlagte Iniuriesag, er under Dags Dato afsagt Dom, hvorved er kjendt for Ret:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
De af Contractanten Proprietair C. Hansen til Kragsberg deels i en Klage til Fyens Stiftamtmandskab af 11te Septbr. 1834 deels i Fyens Stifts Addresseavis No. 11 1/4 og No. 18 1/3 mod Hovedstanten Capitain v. Recke brugte fornærmelige Udladelser, bør døde og magteslose at være, saa at de ikke komme Hovedetanten til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Saa bør Contracitanten for hans ved denne Leilighed brugte Forhold, bode 200 Rbd. Sølv til Odense Amts Fattigkasse og være Censur undergiven i 2 Aar. Hovedentanten bør derimod for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves, dog saaledes at Contractanten bør udrede Sallair til Hovedcitantens befalede Sagforer Birkedommer Møller med 35 Rbd. Sølv, hvorimod Sallair til Contracitantens befalede Saaforer Procurator C. H. Hansen med ligeledes 35 Rbd. Sølv, af det Offentlige bliver at udrede. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket ifølge Fr. 27de Septbr. 1799 ½ 20 bekjendtgjøres. Odense Herreds-Contoir, den 29de August 1839. Knudsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Undertegnede, der i forhenv. Kjøbmand Ole Weies Gaard ved denne Byes Østerbom har etableret en Urtekram= og Colonialhandel, tillader sig herved at bringe samme til offentlig Kundskab, i det jeg anbefaler mig til enhver der ville forunde mig deres Søgning; og skal det stedse være mig magtpaaliggende at levere gode Vahre til Tidernes billigste Priser. Det bemærkes for Landmanden, at til min Gaard hører rummelig Gaardsrum og Staldplads. Thisted den 8de September 1839. Chr. E. Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-14
Meget godt engelsk Hvedemeel faaes hos Chr. E. Carstensen, Hvidt Øl a 8 og 4 s. Flasken faaes hos Kongersleff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Ao. 1839. No. 112. telGylKongelig allernaadigst privilegerede. Amtvayis. og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 17de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Politiske Nyheder. Schweitz. En Revolution har fundet Sted i Zürich. Paa Landet i Cantonien havde udbredt sig det falske Rygte, at fremmede Tropper vare i Anmarsch til Cantonnen; ved Efterretning herom, blev Stormklokken ringet i flere Districter, og Skarer af Folk, deels bevæbnede med Gevæhrer, og deels med Prygle, satte sig i Bevægelse mod Staden, og overalt hvor Toget gik igjennem, erholdt det Forstærkning af det tilløbne Folk. Flere tusinde havde saaledes forsamlet sig og droge mod Zürich; Regjeringen der, afsendte imidlertid to Af ordnede for at oplyse Folkemassen og sin Vildfarelse, og i Staden selv patrouillerede Borgervagterne gjennem Stadens Qvarterer og besatte Udgangen dertil. Mod Kl. 9 brød Landfolkene op mod Staden, og droge under Psalmers Afsyngning over den nederste Broe til Münsterpladsen; her befandt sig et Detaschement Dragoner under en Major v. Uebels Befaling, og paa Paradepladsen støde de militaire Cadetter opstillede. Cavalleriet nægtede Folkemassen Gjennemmarsch til Tøihuset, og der opstod en Fægtning, hvori Folkemassen i Begyndelsen maatte trække sig tilbagetil Münsterpladsen, og her flød nu Borgerblod, thi Cavalleriet og det bag samme staaende Jnfanterie gave Fyr, og Angesten og Forvirringen var stegen til det Høieste. En Deel af Regjerings raadet havde imidlertid forsamlet sig i Postbygningen, og dette meddeelte øieblikkelig befaling til at standse med Kampen, og gav Militairet Ordre til at drage sig tilbage. Desværre vare allerede flere faldne, og man angiver Antallet af de Døde og Saarede til 16, blandt de Sidste var den af begge Parter almeenagtede Hr. Hegetschweiler. Landfolket var imidlertid kommen sig af sin første Skræk, og havde erholdt betydelig Forstærkning; det besatte nu Casernen, som blev forladt af Cadetterne. Cavalleriet vendte nu tilbage til dets Qvarteer, og Arsenalet overgav Regjeringen til Borgermilitairet. Kl. 12 fandt igjen Rolighed Sted; dog Forbittrelsen mod befalings haverne for Tropperne var stor, men alvorlige Skridt bleve foretagne, for at forhindre videre Blodsudgydelse. Fra Regjeringsraadet i Canton Zürich er imidlertid udstædt en Proclamation, hvori det erklærer, at det ingensinde har været dets Hensigt at indkalde Forbundstropperne.