JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Adskilligt. Fra Kønigsberg skrives af 2den Novbr.: Udbyttet, af dette Aars Høst er meget godt med Hensyn til Qvantiteten, men lader meget tilovers at ønske i Henseende til Qvaliteten. Hveden er skjør, blaaspidset og mange Korn ere voxede ud. Rug, Byg og Havre er for største Deel af god Beskaffenhed. Erterne ere meget ormstukne, og de graae heller ikke saa store som sædvanligt. Hørfrøet falder mere ureent og mindre af Korn end ifjor. Der føres ikke ret meget hertil fra det Jndre af Landet, da Landmanden kun naar han nødes dertil, vil sælge til de gieldende Priser. Landmanden smigrer sig med, at Regjeringen vil gjøre Jndkjøb til de kongelige Magasiner; thi naar dette ikke skeer, saa ere de ikke i Stand til at betale deres Afgivter. Kjøbmændene ville overhovedet ikke heller til at kjøbe, ikke engang til lave Priser, fordi man nu, da Jndførselstolden i Holland er forhøiet saa betydeligt, ikke veed, hvorledes man skal realisere Kornvarene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Omtrent 600 Læster Havre ere sendte herfra til England; tilsidst er her kun betalt 50 Fl. derfor. Andre Kornsorter søges ikke, man vil nu lade gammel Hvede male her, for at seende den som Meel til America. Den eneste Matros, som (efter at være dreven i 36 Timer omkring i Søen uden Næring) blev reddet af hele Besætningen paa det til Hamborg bestemte londonske Skib Maria, Capt. Bohn, har fortalt, at den 3die dennes om Morgenen havde en Styrtesøe kastet Styrmanden, 5 Matroser og en Passageer overbord, og om Aftenen havde Capitainen med alle de øvrige 5 Passagerer, samt Resten af Mandskabet, havt samme Skjebne; thi Kahytten var dengang allerede saa fuld af Vand, at Jngen kunde være der. Den reddede Matros var ogsaa bleven kastet overbord; men havde lykkkligviis faaet fat paa et Toug og derved atter svungen sig op paa Vraget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
De overordentlige Oversvømmelser, som have funden Sted i Tyskland, ere ikke allevegne foraarsagede ved Regnskyl eller Skybrud; men paa flere Steder, f. Ex. i det Badenske, have Folk, som befandt sig paa Marken, seet hvorledes Vandet hist og her i tykke Straaler var skudt op af Jorden. Ogsaa i Frankrig har man havt Oversvømmelser. Det er mærkeligt, at i Canalen har været det laveste Vand, man i Mands Minde kan erindre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Fra Kiew meldes, at der i dette District var falden en uhyre Mængde Græshopper, som paa mange Steder ganske bedækkede Jorden. For at ødelægge denne fordærvelige Yngel har man paa disse Steder drevet Svinene fra Omegnen sammen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Børsenhalles kjøbenhavnske Correspondent fortæller, at den kjække Jæger=Capitain Ruppal er død paa Morea af 47 erholdte Vunder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Regjeringsforretningerne i Algier besørges under Deyens Opsyn af flere Stats=Embedsmænd. De vigtigste Poster ere Ministerens for de udenlandske Anliggender og Marinen, derefter Admiralen, Kjaven eller Regentens Lieutenant, Aggen eller Armeens Anfører, Kavallerie-Generalen og Aga Baston, som uddeeler Stokkepryglene, der ere en stærk Drivefieder i det africanske Riges Statsmaskine, ogsaa haves her en Justits-Chef, adskillige Politie=Embedsmænd, Dragomans eller Tolke, en Havne=Kapitain, der visiterer alle afseilende Skibe, for at være overbeviist om at de ingen Slaver bortføre, og et stort Antal Cadis eller Dommere. Alle disse Embedsmænd faae ingen Løn; de maa da søge ved alleslags utilladelige Midler at holde sig skadesløse for deres Umage, hvorfor der heller ingen Ende er paa de Udsuelser, for hvilke Man er udsat i Algier Provindserne beherskes af 3 Beyer, af hvilke de To residere i Stæderne Oran og Constantin, den Tredie i de sydlige Provindser. Regjeringens almindelige Jndkomster bestaae i en Tiendedeel af alle Produkter, som det paalægges Berberne og Beduinerne at yde i Skat, i deres Efterladenskaber som døe uden at efterlade sig Børn, i Ind- og Udførselstolden og i Konfiskationer. For at inddrive Skatterne, udsendes hvert Aar 3 Troppekorps fra Algier til Provindserne. Paa disse Tog bliver plyndret mere end der indsamles i Skatkamret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
En anden indbringende Finantskilde er Søerøveriet, saavelsom den Tribut flere Europas Magter, under Navn af Foræring, maa betale til denne RøverstatEn Deel af det opbragte Bytte tilhører Rhederne, en anden Regjeringen. Saasnart de gjorte Fanger ere komne til Algier, blive de udskibede og, under Skjældsord, af en Mængde Mennesker, ledsagede til Marinens Justits=Pallais. Her blive de indførte i Audientssalen for Dommerne, fra hvem de adskilles ved et Dække, derdog trækkes tilside, saasnart Retten begynder. Fangerne staae ligeoverfor Dommerne; disse bestaae af Ullemaseller Lovens Fortolkere, Divanets første Aga og den algierske Regjerings Medlemmer, hvilke med barbariske Stolthed og frygtelig Værdighed sidde overfor hine. Nu blive Fangernes Papirer dem fratagne og nøie undersøgte, saa det synes som selv de voldsomste Handlinger ikke kunne undvære Skin af Retfærdighed. De europæiske Konsuler ere tilstæde ved disse Forhandlinger, for at attestere Ægtheden af Passer og øvrige Papirer. Havne=Kapitainen beklæder en Fiskals og offentlig Anklagers Post, fører Vidner, citerer Søerøveriets barbariske Grundsætninger, og anfører Forskjellen imellem et Lands Jndvaanere og dets virkelige Undersaatter. Saavel Christen som Tyrk venter med Rædsel Rettens Kjendelse. Bliver Skibet kjendt for god Prise og Mandskabet for Fanger og Slaver, da udraaber Pøbelen med vild Glæde Dommen, og de ulykkelige Christne blive, uden Hensyn til Rang eller Alder, lagte i Lænker og iførte Slavedragten. Den skrækkelige Skjebne, som venter dem i dette Slaverie, overgaaer al Beskrivelse og lader sig neppe udtrykke med Ord; ingen Lastdyr bliver grusommere behandlet. De europæiske Magter have ofte sluttet Tractater med Barbarerne, ved hvilke de haabede at sikkre deres Undersaatter imod disse Pi ratter; men deres Forventning blev ikke opfyldt. Selv de hyppige Tugtelser, Algier har lidt, da Staden flere Gange er bleven lagt i Aske, har ikke kunne bevæge Deyen til at holde de indgaaede Traktater. Ofte er han bleven tvungen af sine Tropper til at give efter for deres Ønske og bryde Freden; thi Vægring vilde koste ham Trone og Liv. Hvilken rovgjerrig Tænkemaade disse Barbarer besidde, viser det Svar, Deyen gav en Kongelig Gesandt, der i sin Herres Navn truede med at lade Staden Algier bombardere og lægge i Aske, ved blot at spørge ham: hvormeget denne Beleiring vilde koste, 600,000 Piastre var Gesandtens Svar. Giv mig 300,000 gjentog Deyen, da vil jeg selv med egen Haand antænde Staden paa alle fire Hjørner!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Jndenlandsk. Ved Høiesteret er en Forbryder, for at have forfærdiget en falsk Rigsbankdalers Seddel, dømt til at have forbrudt Ære, Liv og Gods, og en anden, for at have forsøgt at udgive den, til 2 Aars Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus. Det er ellers mærkeligt, at blandt de med sidste Post anførte Domfældte, ere de fleste Qvindfolk, hvoraf een fra Roeskilde Egnen endog har stiaalen saa ofte, at hun nu er dømt til at kagpidskes og brændemærkes paa Panden, samt at arbeide sin Leyetid i Kjøbenhavns Tugthuus, under stræng Bevogtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Søndagen den 24de f. M. om Aftenen udbrød Jld paa et Halvtag af en temmelig stor gammel Bygning i Birkerød Bye, som dog efter nogle Timers Arbeide blev dæmpet. Efterat Forhør var afholdt, er Manden, der var Murer af Profession, arresteret. Hvad der bestyrkede Mistanken, var at han og Konen vare rolige, uvirksomme Tilskuere af Jlden, hvortil kom den Omstændighed, at Stedet, som han havde kjøbt for nogle hundrede Rbd., stod forsikret i Brandkassen for 3900 Rbd. Sølv. – En ny Grund til snart at ønske de i Forhold til Nutidens Priser høie Brandtaxeringer paa mange Bygninger allevegne nedsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Den ægyptiske Admiral Jsmael Gibralter, der nyligen faldt i græsk Fangenskab, har for adskillige Aar siden været i Kjøbenhavn, hvorfra han gik til Stockholm. Han er en Mand henved de fyrgetyve, høi af Vært og hans Ansigtsfarve falder i det Olivenagtige. Han skal forstaae adskillige europæiske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Viborg. Torsdag den 18de Novbr., Eftermiddag Kl. 5, rasede her en heftig Orkan af Sydvest med Regn, der især var stærkest til Kl. 6; den gjorde megen Skade paa Kirketage, andre Huses Tage og Plankeværker. Materialhuset ved Domkirken slog Uveiret den Bindingsværks øverste Ende ind af, saa at Muur stenene faldt ind og Tømmeret knækkedes. Jngen kan mindes saamange stormende Nætter, som vi nu af og til have havt i November. Det besynderligste er, at det en Dag imellem fryser med klar Luft, hvorpaa atter følger Slud og Storm. – Fluerne ere endnu særdeles vevre og paatrængende imod Uveiret. Aalborg, 18de Novbr. Efter et Par Rætters heftig Storm var Vandet i Fjorden den 15de voret til en usædvanlig Høide, og da det om Aftenen var paa det Høieste, stod det over en halv Alen høit inde i Stuerne i det nederste Huus ved Færgebroen, oversvømmede de nederste Pladse, isolerede Toldboden og var ganske nær ved at gaae ind i adskillige Pakboder, men gjorde dog ingensteds nogen betydelig Skade. Da det ved Midnat begyndte at falde, stod det henved 17 Tommer høiere, end da det i afvigte Aar 1823 var allerhøiest – J Tirsdags ankom hertil Mandskaberne fra de den 4de dennes ved Haustholmen indstrandede Galeaser: Hoppet, Olsson, af Baastad, og Amalia, G. C. Sieverts, af Stralsund, for herfra at afgaae med Skibsleilighed til Sundet. Sidstnævnte havde med sig en engelsk Lods, som han havde faaet ombord ved Harwick, og siden ikke villet eller kunne landsætte i England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Den 26de November solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 13 Rbmk. 11 s. Disconto 5 pCt. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 88 1/2. Nationalbank Oblig. (af Laanet 4de Februari 1820, uden Renter) 100 Rbd. r. S. eller 114 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - 6 pCt. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 a 104 1/2 – Norske Speciessedler pr. 10 Specier 15 1/2 a 15 3/4 - Svenske Sedler 53.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Bekjendtgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
fra den Kongelige Qvarantaine-Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Constantinopel. 1) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrne i Provindsen Natolien, f) Alexandria i Ægypten, 2) Øen Candia. b) Charlestown i Syd Caroline. 1) New Orleans i Lovisiana. ) Havannah paa Øen Cuba. – Formistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries ovrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Alle øvrige amerikanske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende kongelige danske Consuler, eller disses Vice Consuler. - Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Den kongelige Qvarantaine-Direction i Kjøbenhavn, den 18de Novbr. 1824. Steen Ville. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Skibsted. Jfølge den 20de §. i Forordningen af 27de September 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Domsslutningen af den i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, den 13de d. M. udi Sagen Procurator Knudsen, som Actor, contra suspenderet Birkedommer og Skriver ved Hirschholms Birk, Landsdommer og Dr. juris, Gustav Ludvig Baden, Boghandler Becken og Bogtrykker Kiøpping afsagte Dom, ved hvilken er kjendt for Ret: "Tiltalte, suspenderet Birkedommer og Skriver ved "Hirschholms Birk, Landsdommer Dr. juris, Gu tav Ludvig Baden, bør have de ham allernaadigst anbetroede Embeder forbrudte, og forvises Kongens Rige og Lande i tre Aar. Saa bør han- og betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger. "De Tiltalte, Hofboghandler Becken og Bogtrykker P. D. Kiøpping, bør for Actors Tiltale. i denne Sag frie at være."At efterkommes under Adfærd efter Loven. Justits=Contoiret i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 16de November Ledning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Auctioner. Efter Forlig, Jndførsel og Udlægshaverens Begjæring, bliver holdet Auctioner over Væver Christopher Henrichsens Huus i denne Byes Graabrødregade, bestaaende af 3 1/2 Fag og et Skynehuus i Gaarden, med Haugeplads og den samme tilliggende i Leie havende Jord i Byens Marker, den 3die, 10de og 17de December førstkommende, om Formiddagene Klokken 10 slet; de 2de første Gange paa mit Contoir og sidste Gang i Huset, paa de Conditioner, som ved hver Auction bliver oplæste. Dette hermed bekjendtgjøres. Mariboe, den 22de Novbr. 1824. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Mandagen den 6te December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bliver i Nyekjøbings Hospital ved offentlig Auction bortsolgt 200 Tønder Rug og 400 Tønder Byg af Stiftelsens Kornbeholdning for indeværende Aar. Kornvarerne, som, om forlanges, kunne blive opbevarede i Hospitalets Magazin indtil 1ste April 1825, forevises af constitueret Hospitalsforstander Bergstrøm, hos hvem Conditionerne kunne erfares. Nyekjøbing paa Falster, den 26de November 1824. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
J Følge Forlig og Udlæg bliver afholdt 3de Auctioner over Skipper Johan Løyes Huus paa denne Byes Torv, bestaaende af 6 Fag Huus til Torvet, 1 Etage, Muur- og Bindingsværk, med Tegltag, hvori en Jernbielægger Kakkelovn, samt en liden Gaardsplads og Hauge. Auctionerne afholdes i Huset selv. 1ste Auction, Onsdagen den 22de Decbr. d. A. 2den - - Onsdagen den 5te Jan. 1825, og 3die - - Onsdagen den 19de Jan. hver Dags Formiddag Kl. 11. Conditionerne faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved, i Følge Placaten af 2de April 1817, bekjendtgjøres til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende. Nyekjøbing paa Falster den 17de Novbr. 1824. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng, af god Opdragelse, kan strax blive antaget i Guldsmedlære hos Undertegnede. Nykjøbing paa Falster, den 28de Novbr. 1824. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Bortkommen. Onsdagen den 24de November er paa Veien fra Nakskov til Mariboe, omtrent ved Halsted, bortløben, og frakommet sin Eier en hvid Hønsehund med brune Øren og en bruun Plet paa Halen. De som maatte have Kundskab om Samme, bedes at tilkjendegive det for Ritmester Fries i Nyekjøbing paa Falster. For Tilveiebringelsen erholdes en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-11-30
Ved Tallotteriets 1101 Trækning i Altona udkom: No. 30. 9. 73. 68. 34.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. PANISSaAttende Aargang. Nummer 95. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, Pastor emeritus og Kongelig privilegeret Bogtrykker. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Udenlandsk. Grækerne Tyrkerne. Admiral Miauli Vocos er gaaet til Suda, hvorhen Ruinerne af den ægyptiske Flaade havde taget sin Tilflugt. Efterretningerne om Grækernes Heltebedrifter, til Lands lyde ikke mindre gunstige. De ere trængte ind i Thessalien, og har udstillet deres Forposter lige indtil Dalen ved Tempe. Omer Vrione har trukke, sig tilbage over Lutraki til Vonizza og vil derfra indskibe sig til Prøvesa. Hvorhen man skuer, seer man overalt Korset seire. Det første regulaire græske Linieregiment paa 800 Mand er brudt op til Corinth. Al hvad man siger og har sagt om Fyrstendømmernes Rømning, er intet uden Poesie, da flere Corps cantonere endnu paa hiin Side af den venstre Donaubred. Til Napoli di Romania er ankommen en Flygtning fra et af de ægyptiske Skibe med et Udtog af en Skrivelse fra Jbrahim Pascha til sin Fader, hvorudi det hedder: Vor Ven, Corcier i Zante, har slet underrettet os om Sagernes Tilstand i Grækenland. Det er ikke sandt, at Mainotterne have adskildt sig fra Rebellerne; ligesaalidet hersker der Tvedragt iblandt Grækerne. Tvertimod finder jeg dem meere enige og faste i deres Planer end tilforn. De have paafaldende Stridskræfter, til Lands og Vands. Jeg beder derfor C. H. at sende mig nye Jnstructioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Fra Constantinopel skrives under 20de Octbr. Lord Strangford, som for nogle Dage siden tiltraadte sin Tilbagereise, havde iforveien flere Samtaler med de tyrkiske Ministre, og erholdt atter Forsikkring om, at Tropperne snart skulde drage bort fra Moldau. Herpaa skal Lorden have foreslaaet Hr. Minzagi formelig Fredagen den 3 December 1824. at udvikle sin Characteer som keiserl. russisk Charge d'affaires, men pludselig indløb den Efterretning fra Moldau, at de der stationerede Tropper just igjen havde begaaet grove Excesser, halshugget en høi Embedsmand og truet andre. Disse Begivenheder bestemte, som det hedder, Hr. Minzagi til, for det første at blive i sin forrige Stilling, og at afslaae Lordens Forslag, som han i Begyndelsen syntes tilbøielig til at følge. Det ulykkelige Udfald af dette Aars Felttog sætter det diplomatiske Corps og alle Franker i stor Forlegenhed, men uagtet de mange Forviklinger, er det dog aldeles ikke at befrygte, at Freden med de europæiske Magter skulde kunne forstyrres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Fra Smyrna berettes, at Paschaen af Syrien er i fuld Opstand imod Porten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
America. Blade fra Cotaqueta (Perud) den 19de Juli indeholde følgende Skrivelse: Den 14de dennes, Kl. 6 om Morgenen, overfaldt Obersterne Raya og Marquiegnimed 60 Mand Gen. Caratala i Potost i Sengen, og førte ham bort, uagtet hans Troppers Jld, som kun foraarsagede dem to Døde og nogle Saarede (Dette er altsaa det saameget omtalte Nederlag, som Olaneta skal have tilføiet Caratala). Brig. Vigel skal af Lope, være overfaldet i Chubulsaca med den derværende Garnison. Det synes nu, at Aquilera skal bevirke sin Forening med Castro i la Paz, saa at disse to Generaler skulde staae i Ryggen af Valdez, som har 2500 Mand under sig. Oberst Benqvente, som staaer i Arequipa, har tilligemed alle sine Tropper nægtet den nye Vicekonge (Olaneta) Lydighed, hvorved denne befinder sig i en betænkelig Stilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Adskilligt. En italiensk Coffardiefarer mødte paa sin Reise fra Marseille til Cypern en algiersk Sørøver, som befalede Capitainen, strax at komme ombord. Den arme Mand led netop af et Anstød af Gigten og formaaede ikke at røre sig af Pletten. Han afsendte altsaa sin første Styrmand til Algiereren, og lod sig ved ham undskylde, men Barbaren vilde ikke laane Øre til Undskyldningen, og svor, at han vilde see Capitainen, det være levende eller død. – Denne blev derfor omhyggeligen svøbt i Dyner, hidset ned i en Baad og bragt i denne Tilstand til Corfaren. Men der gjorde man ikke saa meget Væsen af ham, Røverne slæbte ham op paa Fordækket og gave ham, til Straf for hans Ulydighed, 200 Slag under Fodsaalerne. Ligesom Smerten under Fodsaalerne tabte sig, forsvandt ogsaa Gigtsmerterne, og efter nogle Dages Forløb vare begge Deele forsvundne, uden at efterlade den mindste Lamhed eller noget andet Spor. Patienten levede mange Aar derefter, uden at føle Mindelse af sin gamle Plage. Spørgsmaalet bliver nu var det Skrækken eller Straffen, der meest bidrog til den hurtige Helbredelse? Et temmelig lignende Tilfælde indtraf for kort Tid siden i en Landsby ved Brighton. En Mand, der i 27 Aar havde været sium, fik et Slag af en Hest, siden hvilken Tid han adskillige Gange led af meget smertelige Nervetilfælde. Disse forsvandt omsider, og ved deres Forsvinden fik han sit i saa mange Aar savnede Mæle igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
J Omegnen ved Neapel begynde atter Røverne at drive deres Spil. Naar man troer at have faaet Bugt med dem et Sted, komme de frem igjen paa et andet. Skibet 3 Brødre, Skipper Munk, bestemt fra Aalborg til London, er kommet ind til Curhaven med Havarie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
I Nærheden af Gibraltar er den 25de October et nyt dansk eller svensk Skib kommet paa Grund og er gaaet i Stykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Paa Bestenden af Blieland er den 16de November strandet og sønderslaaet et Fartøi, formodentlig en Slup, laddet med Sukker og Caffe, mærket: dansk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Skibet Mette Marie, Skipper Petersen, bestemt fra Amsterdam til Hjerting, er total forliist paa Vestkysten af Jylland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Skibet die Liebe, Skipper Duhr, bestemt fra Bremen til Kjøbenhavn, er indbragt til Tønning med Tab af Ankere, Toug, Seil og Besanmast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Briggen Kielseng, Skipper Frandsen, bestemt fra Flensborg til St. Thomas, er strandet den 14de d. M. ved Nevlinghavn, men er bragt af igien; dog maa Skibet losses førend det kan fortsætte sin Reise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Fra Corfu meldes under 10de October: Oliehøsten, var i Aar saa rig paa disse Øer, og især her, at manikke mindes dens Lige i mange Aar. Der fandtes derfor i Begyndelsen af Aaret, kort efter Høsten, næsten slet ingen Kjøbere, og vore af Armod haardttrængte Landmænd, som lide meest af den Pengemangel, der trykker alle her, saae sig derfor nødsagede til, at bortgive deres Olie, som de havde bragt til Torv, for enhver Priis til de Handlende, som gjemte den i Pakhusene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Jndenlandsk. Fra Nibe skrives: Natten mellem Søndag og Mandag (den 13de og 14de Novbr.), strandede paa Manøe Forstrand Galeasen "Helene Charlotte", hjemmehørende i Randers, ført af Capt. Morten Revsbech og ladet med 1200 Tønder hvid Havre til London. Om Mandagen gik Krydsbaaden fra Sønderhoe ud med 2 af Kryds=Betienterne, samt 3 Mand fra Sønderhoe, og bjergede 5 Mand af det strandede Skibs Besætning, som man med Kikkert fra Sønderhoe kunde see hænge i Vanterne. Af Ladningen er ved Strandingen 5 til 600 Tønder strax udspyllet og Resten, som ganske vaad og bedærvet, vil det neppe kunne lønne Umagen at lade bjerge; ligeledes skal der, eftersom der siges, ei heller være noget synderligt Haab om at faa Skibet udsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-12-03
Fra Thisted meldes atter følgende Strandinger: Den 12te November indstrandede paa Tvoruv Strand Jagten "Maria" fra Flensborg, ført af Capt. Møller og ladet med Havre. Skibet er allerede slaaet i Stykker og kun en Deel af Ladningen bjerget. Ligeledes indstrandede den 16de f. M. paa Steenberg Strandet norsk Brigskib Eidanger", ført af Capt. Petersen og kommende fra Hjemmestedet Scheen med en Ladning Fyrre=Bielker. Strax efterat Mandskabet var kommen i Land, døde Styrmanden, deels af Strabatse og deels af et Slag, han skal have faaet af Storbommen i Søen. - Den 16de f. M. indstrandede atter paa Vir øe Strand et hollandsk Smakskib die Snelheit, kaldet, kommende fra Drammen med Trælast og bestemt til Rotterdam. Capitanen, der selv er Eier af Skibet og boer i Vandam, har i en 14 Dages Tid med Kone og 2de smaa Børn, hvoraf det yngste kun er halvandet Aar, holdt Søen, og er saa meget mere at beklage, som ikke det ringeste af Skibet er assueret.