Berlingske Tidende, 1794-02-21
Conventen har i Forgaars stadfæstet Velfærdscommissionens Udnævnelse. Som Aarsag, hvorfor denne Commission har afsat General Jourdan, anførte Barrere, at han ikke be ad det Talent, at sætte en stor Armee i Virksomhed og Enthusiasmus; ogsaa havde Jourdan ikke bragt den Grundsætning i Udførelse: "at intet var skeet, saa længe der endnu var noget tilbage at giøre." - Jmidlertid er der dog bleven bevilget Jourdan, som en god Patriot, der ingen Formue eier, en Pension, hvilken han nyder saalænge, indtil han paa en anden Maade kan blive ansat. - De engelske Skibe, som hidtil laae ved de hieriske Øer, ere alle den 3die hujus seilede bort derfra, efterat de saa meget, som mueligt, havde beskadiget begge Forterne sammesteds. Fra Toulon ere strax der paa 12 Fartøier med Tropper, Artillerie &c. afseilede derhen, for igjen at tage disse Øer i Besiddelse, og sætte Forterne igien i Stand. - J de østlige Pyrenæers Departement have vore Tropper den 22de Januarii fordrevet Spanierne af en Forskandsning, og derved gjort 47 Mand til Fanger. (Efterretningen over Jtalien, at Spanierne den 20de Januarii havde erobret Perpignan, er altsaa ugrundet) - J Følge Efterretninger fra Nizza har Senatet i Genua besalet. at hverve 15000 Mand. - J ConventsSessionen den 4de, bleve 3 Deputerte fra St. Domingo som her vare arresterte førte for Conventen og optagne som Medlemmer af samme. Den ene af disse Deputerte er en Hviid, den anden en Mulatte, og den tredie en Neger. Præsidenten omarmede dem under det meest larmende Bifald. Dagen derpaa holdte een af disse Deputerte en vidtløftig Tal om den Ulykke, som har truffet vore vestindiske Colonier og Besynderlighed St. Domingo. "Ophavsmanden til denne Ulykke, sagde han, er General Galbaut, en Ven af Du mourier, som var bestukket af vore Fiender. Ved ham have 23000 Mennesker mistet deres Liv. Ved et Lykketræf er jeg og mine Colleger undgaaet Døden i Staden Cap Francois. Galbants Ærgierrighed gik saavidt, at han vilde giøre St. Domingo til en egen uafhængende Stat. Mange Emigrerte, hvilke vilde undrage deres Eiendomme, som ere mange Millioner værd, National-Hevnen, understøttede hans Hensigter. Negerne ere meget brave Folk og Frankrig gandske hengivne. Paa St. Domingo allene ere 400000 af samme til Conventens Disposition." - Efter denne Tale foreslog den Deputerte la Croix, at erklære alle Negere paa vore Colonier for fri og for franske Borgere. "Derved, sagde han, skulle vi vinde megen Jndflydelse paa Engelændernes og Spaniernes Colonier." Hans Forslag blev decreteret under det meest larmende bifald. De 3 Deputerte omarmede herpaa Præsidenten, og siden sig selv indbyrdes. En Mulatinde, som befandt sig i Logerne, faldt af Glæde over Decretet i Afmagt, og kunde ikke bringes til sig selv igien. Denne besynderlige Tildragelse blev som en Mærkværdighed indført i Conventens Bulletin. De Deputerte Polverel og Santhonableve forresten meget retfærdiggjorte af disse Deputerte fra St. Domingo, og der skal nu indgives Beretning om dem. Da man har mærket, at der i en Rakkerkule avles megen Salpeter, saa skal der nu samles i alle saadanne Kuler. - General Leval, som commanderte for Manheim, har selv skrevet til Conventen: Det siendtlige Land er nu 20 Mile i Omkreds gandske ødelagt, over 10000 Vogne med Korn. Jern &c. ere bortførte, og intet er efterladt Jndbyggerne, undtagen Øinene til at græde med.