Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-15
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Den Østerrigske Keiser og Keiserinde fortsætte endnu bestandigen Deres Reiser i Monarchiets østlige Provindser, den 18de October indtraf de høie Herskaber i Semlin, Hovedstaden i Syrmien, som ligger lige over for Belgrad. Østerrigerne havde oprettet en Leier udenfor Staden, og Paschaen holdt sit Jndtog i den med stor Pragt. Han skibede sig ind paa Donau under Kanonernes Torden fra Fæstningen, som blev besvaret fra den Østerrigske Side. Da han steeg i Land blev han modtaget af en Escadron Husarer; Kl. 1 havde han Audienz hos Deres Majestæter, og om Eftermiddagen begave Disse sig til Leiren, for at see en Tyrkisk Maneuvre, som Paschaen lod udføre til Ære for Dem, men som mere lignede en Carousel end en militairisk Øvelse. Tilsidst overleverede Paschaen til Keiseren i hans Sultans Navn en Present af 10 prægtige, rigelige smykkede Arabiske Rideheste, og selv gjorde han Keiseren en Foræring af 2 Heste uden Sadler, og en Skimmel med fuldstændigt Ridetøi, som glimrede af Guld. Til Keiserinden blev præsenteret en Deel Tyrkiske Shavls, Klæder og en Daase med Rosenolie. Deres Majestæter besaae alle disse Presenter, men rørede ikke ved dem og lod dem bringe tilbage til Deres Palais. Under Kanonernes Torden vendte Paschaen derpaa tilbage. – Det hedder nu, at den bekiendte Fredsfyrste af Spanien, Hertugen af Alcudia, har søgt om hos Keiseren og faaet Tilladelse til at kiøbe Godser i hans Stater. – Det kommer an paa om de Europæiske Magters Forhold med de Tyrkiske Stater, som ligge paa Grændsen af Nordafrika vil længe vedblive at være saa fredeligt, som det for nærværende Tid er med Storsultanen; det hedder at de Forslag, som Keiser Alexander skal have gjort de samtlige Europæiske Magter om at undertrykke ethvert Slags Søerøverie, skulle bestaae i følgende: 1) at alle Søemagter skulle stille et vist Antal Krigskibe, og at Landmagterne skulle give Pengebidrag, 2) at England skal holde Krigskibe paa sine Stationer i Middelhavet, Gibraltar, Malta og de Joniske Øer, og tage alle Coffardieskibe under Convoi paa den africanske Kyst; hvorimod de Europæiske Magter skulle søge at formaae Deyen i Algier til at aftræde Bong til England, for der at anlægge en Colonie. 3) Frankerige skulde ligeledes holde Krigskibe ved Marseille og Smyrna; Østerrig ved Triest og Venedig, Danmark skulde holde Østersøen, Sverrig Kattegattet frit for Søerøvere. 4) England, Rusland, Frankerige og Holland skulle vaage over det atlantiske Havs Sikkerhed. 5) Alle Handelskibe skulde forsynes med latinske Søepas, betale visse Sikkerheds Penge, og derfor ogsaa nyde Erstatning af vedkommende Søemagter for at den Skade, som der maatte tilføies dem af Søerøvere. 6) Endelig skulde alle Europæiske Magter tilsende Barbaraskerne den Erklæring, at dersom de ikke forandre deres Forhold, saa vil man erobre deres Stater og anlægge Europæiske Colonier i dem. - Om disse Forslag virkeligen ere gjorte kan ikke siges med Vished, de vare altid Stifteren af den hellige Alliance værdige, og tienlige til at hæve dette Onde for Menneskebeden, og til at borttage en Plet paa den Europæiske Cultur, som kun alt for længe har tilladt det at vedvare. Saameget veed man imidlertid med Vished, af en offentlig Erklæring fra den Russiske Consul i Hamborg, at Rusland har gjort Forslag til alle Europæiske Magter, om at tage forenede Forholdsregler mod Søerøveriet. Det synes ogsaa rimeligere at den Russiske Flaade, som gaaer til Middelhavet, har denne Bestemmelse, end at den skal sælges til Spanien; man talte da den passerede Beltet 5 Orlogskibe hvert paa 74 Kanoner, og to Fregatter, en tredie var sendt igiennem Sundet. Orlogskibenes Navn var Dresden, Berlin, Hamborg, Lybek og Neptunus. De havde danske Lodser ombord, og lagde sig den 24de Norden for Sprogøe; den 25de Kl. 5 om Aftenen vare de ude af Sigte i Nord. Men den europæiske Politik vil i Henseende til Søerøveriet faae et meere udstrakt Formaal end blot at modsætte sig Barbareskernes Plyndringer, da de spanske Jnsurgentapere blive stedse talrigere og dristigere og udstrække deres Caperier videre.