Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-04-19
Fortsættelse af No. 14. om Lærde Nyeheder. 12) Johan Ellis Skrivelse til So lander om Svampenes Natur og Dannelse, i Henseende til hvilke Forfatteren beretter at have bemærket, at deres naturlige smaa Hull eller borte dannede Aabninger nu trække sig sammen, nu igien udvide sig (hvilket de Lærde paa Latin kalde systole og Diastole) saa at disse Hull, i Henseende til første Forretning, ere at ansee som smaa Mund, hvorved Svampen tager Føde til sig, men, i Henseende til sidste, smaa UhumskhedsGange (ani) hvorigiennem det unyttige og overflødige af Føden gaaer ud, og heri setter han Svampenes dyriske (anmalske) Beskaffenhed. Alle store og unaturlige Hull og Aabninger ansees rettelig for et Arbeide af fremmede Orme, i sær af den Slægt: Re reis, samt Jnsetter, som søge sit Skiul og Fødde i Shampen, uden at kunde ansees for dens Beboere. Han nægter og, at Svampene have, saasom andre saa kaldede Dyrplanter (Loophyta) smaa Polyper til Beboere, saasom den Franskmand Peysonel har holdet for, hvilken endog betragtede Svampene, som i et Arbeide af disse Polypper. Det er ellers mærkeligt, ligt, at Aristoteles og Plinius allerede tale og Svampenes sandselige Liv. Disse Søeavlinger kan altsaa ikke meer, saasom Greve Marsiglii har vildet, henføres til Planteriget, men bør meget meer henregnes til Dyrriget. med ligesaa god Grund, som Gorgonierne, hvilket endog allene af Svampevisten (Sponga ventilabrum) i vet Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Skrifter. IV Deel. tab. III. fig. 1. 2, fuldkommen kan skiønnes; thi denne er indvendig en Gorgonie og udvendig en Svamp, og i denne samt fleere Henseender et af de mærkværdigste Søenaturalier. Det var at ønske, at de gode Mænd hos os, som boe ved Søekantene, vilde nøye give Agt paa Svampenes Vext fra først til sidst og derved tillige have Ellis og Peysonels Lærebygninger for Øynene. Det samme ønskede man maatte skee, i Henseende til Bergruren (Apora polymorpha) i de Tronhiemske Handlinger. IV Deel. tab. XV. sig. 1.2. 3, paa det at man kunde faae Vished om, hvorledes den bygges, da man maatte give Agt paa dens første Oprindelse, saasnart man saae Tegn til den, og daglig undersøge, hvorledes den voxede. 13) Hopes, Professor Botanicus i Edenburg, hans Forklaring om Rhabarbar, hvilken han bemærker at være Rheum palmatum Linn. Histoire de Academie royale des sciences. Annee MDDDL. Aver des memorres de mathemathiqve &de physiqve &c. er trykt til Paris i Aaret 1764, i 4t med 34 Kobbertavler, hvoraf man vil ikkun anføre følgende: 1) Anatomisk Afhandling om nogle Ferskandsfiskes Øyne, af Hr. von Haller. J Anledning heraf burde Doctores og dygtige Chirurgi, som havde god Jndsigt i Anatommen, foretage sig at anatommere adskillige Saltvandsfiskes Øyne; thi dette staaer endnu tilbage for dem, som have Lyst til, i denne Post, at giøre Opdagelser og at vise den Forskiæl, der er imellem adskillige Fiskes Øyne, som ey er ubetydelig, saavelsom og hvor Fiske Øyne ere forskiællige fra Menneskets og andre Dyrs. 2) En Methode paa det allernøyagtigste at finde Veneris og Mercuri motum horarium, naar de gaaer igiennem Solens Discus, af de la Lande. 3) Tanker om Veneris Drabant, af Mairan, 4) Om overordentlige store Been og Tænder, af Daubenton. Disse holder Forfatteren for at henhøre deels til Elephanten, deels til Rosmern som han kalder: Hippopotamus; men der burde staae der hov: fald sic distus) og deels til Cammelopardern, saa at der i disse Oldsager bliver ikkun liden Trøst at finde for dem, der gierne, om de kunde, vilde bevise, at der fordum har været en stor Mængde, ja heele Folkeslag, af overordentlige Kiæmper til, hvoraf Fabelhistorierne ere fulde. J Siberien opgraves et vist Slags store Knogler og Been, ja undertiden et heelt Beenrad, som der kaldes: Mammotovacost, som man har Aarsag at holde for at tilhøre Rosmern (Trichechus Rosmarus Linn.) endskiønt man ikke vel kan nægte, at jo et og andet overordentligt stort Been, som har faaet samme Russiske Navn, kan henhøre til et andet Slags stort Dyr. 5) Anmærkmærkning angaaende Aarsagen til en opdaget Bevægelse i Nodis af den 3die og 4de Jupiters Drabant, af de la Lande. 6) Om Jordarter og Mineralier i Polen, af Guettard. 7) Slægte-Caratteren nøyere bestemt, i Henseende til den Plante Marsted, at Guettard. 8) Om Bergfork (Suber, montanum) &c. &c.