JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
J Fjor holdtes Talen af Hr. Provst Pram, men desværre, maatte man da med Bedrøvelse høre, at Stiftelsen, som forhen aarlig havde opfødt og klædt omtrent 40 Børn, havde formedelst Tiderne maattet indskrænke dette Tal til nogle meget Fag, og siden er dette nu aldeles ophørt. Da imidlertid en slig Jndretning er af saa stor Vigtighed, saa maatte man ønske, at see aarlig offentligt Regnskab aflagt for dens Formue og øvrige Tilstand, da det under saadanne Omstændigheder vel ikke var at tvivle paa, at jo ædeltænkende Dannemænd vilde træde i den ædle Stifters Fodspor ved at gribe under Armene en Stiftelse, der naturligviis som alle andre i denne Tid ikke kan udrette med sine Capitaler, hvad den forhen var istand til. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Odense, den 11 Dec. Kjøbenhavns Bladet, Dagen, anfører meget rigtig i Bladet af 3 Dec.,at "aldrig saasnart er det lykkedes en Puger, her(i Kjøbenhavn, eller i de fjerneste Egne af Riget, at opdrive til ublue Priis, om endog et ubetydeligt Partie af Fornødenhedsvarer, førend alle offentlige Blade udbasune det, og vi alle, ligesom i et forenet Chor, gjentone Pugeriets Triumph." - Men hvorfor anfører da samme Blad to Dage derefter, den 5te, Kjøbenhavns Torve- og Havnepriser, der, hvad især Rug, Hvede, Byg, Havre og Smør angaaer, ere langt ubluere end man i Provindserne kunne drømme om. Skulle slige Efterretninger virkeligen bidrage til Fornødenhedsvarernes Prisers Opdrivelse, var det ønskeligt, at alle offentlige Blade, saavel i Kjøbenhavn som udenfor, ganske forbigik denne Artikel med Taushed, saavelsom Vexelcoursen og Penge coursen; thi denne er dog egentligen det, der sætter Prisen paa baade Varer og Arbeidsløn, som nu endog den simpleste Dagleier troer at beregne derefter. Penges Gehalt har jo altid og overalt i Verden været den Axel, om hvilken Alting dreier, sig, og den Vægt, hvorefter enhver veier hvad han skal have for sine Varer eller sit Arbeide. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Mariboe, den 7 December. Priserne paa Korn og Fedevarer ere i afvigte November Maaned blevne saaledes indberettede til Øvrigheden her: 1 Td. Hvede 60 Rd. 11 Tde. Rug 55 Rd. 1 Tde. Byg 30 Rd. 1 Tde. Havre 20 Rd. 1 Tde. graae Ærter, 50 Rd. 1 Tde, hvide dito 50 Rd. 1 Tde. Kartofler 8 Rdl. 1 Pd. røget Flesk 1 Rd. 1 Mk. L. Pd., fersk dito 6 Mk. - 1 Pd. Kjød 2 Mk. 4 s. 1 Pd. Smør 1 Rd. 3 Mk. 1 Pd. Ost 3 Mk. 1 Pd. Talg 1 Rd. 3 Mk. 1 Slag. tenød 100 til 150 Rd. 1 Faar 15 Rd. I Sviin, 100 til 140 Rd. - J 3de samfulde Dage har Vinteren taget fat for Alvox med klar og reen Luft. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Mariboe, de 10de December. Fra 1ste Advent 1811 til 1ste Advent 1812, ere her i Marboe fødte 13 Drengebørn, hvoriblandt 2 uden for Ægteskab, 15 Pigebørn, hvoriblandt 1 uden for Ægteskab, som er ialt 28. Af Drengebørnene døde 1 kort efter Fødselen. Af begge Kjøn ere døde 40, hvoriblandt 30 af Mandkiønnet og 10 a Qvindekjønnet - 40, altsaa 12 flere døde end fødte. Af ovenmeldte ere 20 Militaire døde paa Sygehuset paa Ladegaard. 1 Fattiglem opnaaede en Alder af 187 Aar. De Afdøde her i Mariboe ere bortrykkede af følgende Sygdomme: af Nervefeber 7, af Galdefeber 1, af Bugløb 2, af Mave pine 1, af indvortes Slag 2, af Bugløb og Brystvandsot 1, af Vandsot 5, af Feber 1, af Brystsygdom 3, af Brystvandsot 3, af Forraadnelsesfeber 1, af Springler 4, af Forstoppelse i Jndvoldene 1, af Blodstyrtning 1, af Alderdom 2, af unavngivne Sygdomme 2.8 Par ere ægteviede. (Mariboe Kirkebog.) - I Annexet Hillested ere fødte 22, hvoraf 9 Drengebørn, 13 Pigebørn og 2 uden for Ægteskab. Dødfødte 3. Døde 16, af Mandkjønnet, 13 og af Qvindekjønnet 3. Den ældste var 7 Aar. Et ungt Menneske, 11 3/4 Aar, bruknede i et Gadekjær og paa en gammel Mand blev Nygbenet knuset ved at nedbryde et Huus. - Vinteren vedbliver med megen stærk Frost og reen og klar Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Natten imellem den 7de og 8de December blæste det meget stærkt. Dagen derpaa sneede det næsten uophørlig. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Landhuusholdningsselskabet gav 1797 en Bonde, Erik Malmey, en liden Præmie af 1 Rdr. for en Smule Haveanlæg. Det var ført bag Lyset. Haven var intet og blev til intet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) Gent d. 26 Nov. Den Rosenpige, der Aarsdagen af Austerlitz=Slaget og Keiserens Kronning, skal udstyres, er en Jfr. Joh. v. Sager Schel linck herfra Staden. Denne Pige udmærker sig, næst de fortræffelige Egenskaber, hun besidder, ogsaa derved, at hun er en Datter af Mad. J. v. Sagher, født Schellink, der tilligemed sin Mand i Aaret 1792 to; Fransk Tjeneste, befandt sig i Lille under Bombardementet, udmærkede sig i Slaget ved Jemappe, hvor hun fik 13 Saar, og deriblandt adskillige farlige, blev derefter paa Valpladsen udnævnt til Lieutenant, deeltog i denne Egenskab i sex Feldttoge i Jtalien, og blev af den Neapolitanske Armee i Rom tagen til Fange. J Aaret 1807 fik hun en Pension af 667 Franker, som hun endnu nyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Paris d. 1 Dec. J en Skrivelse til Krigsministeren, dat. Tordesillas d. 1 Nov., meddeler General Grev Sonham, der har taget Commanden over Portugalsarmeen, omstændelige Efterretninger og Engellændernes Tilbagetog. Han beretter deri, at General Alava er farlig saaret; og roser Divis. Gener. Clauzel, der har overgivet Commanden over Armeen til ham, som den, der, skjønt endnu syg af sine Saar, har ydet stor Tjeneste, og forskaffet mange Fordeele over Fienden ved sin fuldkomne Kundskab om Landet. Wellington, har paa sit Tilbagetog til Burgos gjort 3 Gange stærkere Dagmarscher, end Portugalsarmeen, da den fra Salamanca trak sig til den første Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Engellænderne have aldrig været Natten over i den Position, der var anviist dem paa Marschen. De ere bestandig blevne forcerede i deres Stillinger, og tvungne til at have deres Natteleie 3 til 4 Lieues længere borte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Stuttgard d. 27 Nov. H. K. Majestæt har ladet den herværende borgerlige Parykmager Schumacher, som har tilladt sig usandfærdige og upassende Yttringer angaaende Krigsbegivenhederne, til afskrækkende Exempel for alle Vaasere, der raisonnere hen i Taaget, hensætte til Fæstningsarbeide paa ubestemt Tid, og er han allerede ført til Fæstningen Hohen-Asperg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Fra Donau. J Constantinopel hersker Pesten endnu bestandig. Den afsatte Storvizirs Familie er ganske uddød, og en Reisende var nærværende i Rudschuck, da denne ulykkelige Muselman modtog et Brev tillige med Noglen til hans aldeles uddøde Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Jnspruck. 30,000 Mand Jtalienske og andre Tropper marschere i næste Maaned igjennem Bayern til Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Constantinopel d. 26 Oct. Det Ottomanske Rige har neppe seet Freden undertegnet ved Donau, da adskillige af dets Store saaes beredte til at stifte Oprør, som den unge Sultan synes at ville qvæle i Fødslen. Den første Gjenstridige, Kaliondschi Oglu, har han allerede ladet bøde med Livet. Det er siden umindelige Tider den første Gang Storviziren tilbringer Vinteren i Leir, uden udvortes Krig. Jngen Tropper drage hjem over Balkan, og Armeen imellem Schumia og Rudschuck tiltager endog daglig i Tallet og i Disciplin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Willna d. 1 Dec. Det Keis. Hovedqvarteer, var d. 28 Nov. i Zodin eller Zembin. Den store Armee fortsætter sine Bevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Preussen. Efter Nürnberger Tidenden, agte Forstanderne for den jødiske Menighed i Berlin at organisere en ny Ritual for deres Troesforvandtes Gudsdyrkelse, hvoraf Hovedpuncterne ere: 1), at Gudstjenesten skal holdes paa Tydsk, 2) at almindelige eller Vexelsange skal accompagneres af et Orgelværk, og 3) at saavel gifte som ugifte Fruentimmer skulle holde Gudstjenesten i eet Rum med Mandfolkene. (Mon man da ikke kan tilbede Gud, uden ved Hielp af en Orgel, og mon det er saa urigtigt, at Mandfolk og Fruentimmer ikke i Andagts Timen ere i eet Rum?) Wien. D. 16de og 17de stod her den Uhrmagersvend i Gabestokken, som i afvigte Sommer befriede 8 Criminalfanger fra Lænkerne, og havde befordret deres Flugt. Ved hans Færdighed i at opbryde Laase, var han allerede undvigt fra 6 Lands tinge, hvor han sad fangen. Han er nu dømt til 10 Aars Arbeide i Lænker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Blandede Efterretninger. J Spanien er Balleysteros, der i et Brev til Krigsministeren har, som en født Arragonier, tilkjendegivet sin Forbittrelse over Udlændingen Wellingtons Udnævnelse til Chef over de Spanske Armeer, bleven afsat, og Grev Biøbel (O'Donnel) har faaet Commanden over hans Armee. Overalt synes Misfornøielsen imellem Spanierne, Engellænderne og Portugiserne stedse at voxe; den engelsk spanske Armee skal ogsaa have deelt sig, og Castannos vendt sig til Asturien og Gallizien. Valladolid er rømmet den 29 Oct. og den Franske Portugals-Armee rykkede paa denne Punkt med en Styrke af 50,000 Mand efter Lord Wellington, som samme Dag gik tilbage over Duero og endnu d. 7 Nov. havde sit Hovedqvarteer i Rueda, hvorhan haabede at forene sig med Gen. Hill. Gener. Caffarelli er den 3 Nov. vendt tilbage med 1300 Engelske og Portugisiske Fanger over Burgos til Nordarmeens sædvanlige Cantonnerings=Qvarterer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Alle Efterretninger bekræfte, at Kongen d. 2 Nov. holdt sit Jndtog i Madrid, hvor han blev modtaget med Glædesjubel af Folket, og tilføie, at han allerede den 4de igjen var opbrudt derfra til Valladolid. Efter Hamb. Corr.)J en Skrivelse fra Gen. Caffarelli, dat. Burgos d. 6 November, berettes, at Fiendens Forlis under Beleiringen var 2000 Mand, og at vort af Døde og Saarede bestod af 16 Officierer og 607 Underofficerer og Soldater, blandt de sidste ere 304 Mand dræbte eller døde af deres Saar. (S. Bl.) Vittoria, d. 8 Nov. Efterat Gener. Caffarelli, Command, en Chef over Nordarmeen, med Held havde understøttet de af Portugalsarmeen mod, Engellænderne foretagne Operationer, saa har han d. 3 Novbr. forladt den Armee ved Duero, hvor den let kan rykke frem, naar Kongen nærmer sig. Gener. Caffarelli er derpaa over Burgos vendt tilbage til Nordarmeens sædvanlige Cantonnerings=Qvarterer, og ført 1300 Engelske og Portugisiske Fanger, hvoriblandt 28 Officierer, bort med sig. 200 af disse Fanger har man ladet blive tilbage i Burgos, for at arbeide paa Jstandsættelsen af Fortet, hvis Værker ere blevne noget beskadigede ved 36 Dages Beleiring. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
En Petersborger Skrivelse melder nu, at det var den 27 Octbr. den Russiske Flaade, bestaaende af 11 Linieskibe og adskillige Fregatter, afseilede fra Cronstadt. Divisionen fra Archangel skulde saasnart mueligt følge den, og Antallet af den hele Flaade saaledes udgjøre 18 Linieskibe og 12 Fregatter. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Onsdagen den 16de December kan jeg, formedelst uafværgelig Hindring, ingen Forelæsning holde; hvilket de høistærede Herrer Tilhørere bedes at undskylde. J. Kragh. Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Blandt de Færdigheder, hvorved et dannet Menneske tildrager sig Medborgeres Agtelse, er unægtelig den, at skrive en smuk og tydelig Haand; hvilket imidlertid, den Ældre ofte troer forbunden med uovervindelige Vanskeligheder. En i flere Aar øvet Lærer i Skjønskrift i Stadens ældste Jnstituter, smiggrer sig med at torde anbefale sin Haandskrift, som let og i kort Tid efterlignelig, og tilbyder deri Underviisning i sin Bopæl hver Søndag imod en billig Betaling. Vedkommende leveres en Model til Selvøvelse de øvrige Dage. Aftale skeer i Lavendelstræde No. 88 i Stuen til højre, om Morgenen indtil Kl. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
(Jndsendt.) Jndsenderen heraf har, vist med en stor Deel af Publicum, hidtil forgiæves næret der Haab, at see en saa talentfuld og yndet Konstnerinde, som Mad. Jansen er, udføre Hovedpartiet i en af de mange skjønne Balletter, som Statuen, Kierligheds Magt, Fanden er løs o. a., og fremfører i fleres Navn det Ønske, at disse Balletter turde gives til Afvexling med de saa idelig gjentagne Balletter Afguden paa Ceylon, Amors Luner, Kjedelflikkeren &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
og Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 102. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 19 December 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
(Fortsat.) Fruentimmerklæder. Var det bekændte Olddigt Rigsmal saa ældgammelt, som nogle Antikvarer ville gjøre det til, eller om det var saagammelt, det da havdes saaledes som det er udkommen fra sin Forfatter, saa er følgende dette Digts Beskrivelse: Paa Hovedet havde Hun En snoet Top, for Brystet Trøjen stod aaben, Krave Hun havde om Halsen, og Knapper sadde paa Akselen. vel den allerældste kvindelige Klædedragt. Men naar tillige siges, at Manden snittede Træ til Væven, og Konen snoede Tenen, redende til hvad væves skulle 2), saa har jeg mere end Mistanke om, at i hin Oldbeskrivelse er indløbet en Deel af sildigere Tiders Sæd, thi Linnet er, som ovenfor anført, meget yngre end Rigsmals foregivne Alder. Vi ville forfølge vore Oldmødres Dragt i samme Orden, som vi omtalte deres Mænds Paaklædning. Og møder os da først Fruentimrets lange og rødgule Haar 22) Nyerup i foranførte Skildring, S. 41. slynget rundt i store Flætninger Med røde Baand. Thi af Haaret gjorde Fruentimmeret ikke mindre end Mandfolket. Haar havde hun som spundet Guld, Som mellem hendes Hærder laa siges i Visen om den skønne Kragelil. Derfor at Haaret tvættedes, kæmmedes, og opbandtes med en Naal, eller snoedes i en Knude om hvilken hæfte des en Ring, hvorpaa og undertiden sattes en lille Hue eller Top. Thi saameget Old- og Fortidens Fruentimre gjorde af et langt Haar, der ikke efter Nutids Skik eller Uskik afskares, som man skær Haarene af de Soldater, der gives Løbepas, saa maatte Haaret dog ikke flaare paa et Fruentimmer, som herved udsatte Sig for Omtale, da slig Flagren ansaae for skøgemæssigt. "*). J Middelalderen især gjordes megen Pragt med den Pynt, som sattes paa Hovedet eller om Haartoppen, der var som en Krans, deels af Sølv, deels af Guld, med eller uden Perler og kostbare Stene. Hvor kostbar en saadan Krans har været er sluttelig af, at i fjortende Sekel kunne to fattige Adelsdamer leve et heelt Aar igænnem meget anstændig af en saadan Krandses Værdi "*). Endnu oven paa denne Krands 22) Suhns Historie af Dann. Td. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
i Noten. *) Berch om Fruentimmernes Paaklædning hos Giørwell, S. 318. sattes ofte en liden spids Her med Perler bestukken, eller en Gyldendugs lille Bonnet fuld af Plumaster 17). De alvorligere, ældre, og paa Helbredens Bevarelse mere tænkende Damer havde derimod gode varme efter Stand og Vilkaar mere og mindre kostbare Huer af Fløiel og Silketøi, udfirede paa mange Slags Maader nu med Guldgaloner, nu med Perler. To saadanne Perlehuer finder jeg i første Halvdel af seistende Sekel, at være vurderede for to hundrede Gylden ". K. Frederik den 1, som med Rigsraadet fandt i Aaret 1528. nødvendigt ved en Lov at indskrænke Adelens Pragt og Overdaad saa i Klædedragt som i anden denne Stands Levemaade, omtaler Fruentimmernes kostbare Hovedpynt under Benævnelserne Perlesmykke, Bøiler, Bennikrandse, Perlehuer, Bonnetter og Hatte smykkede og usmykkede, og ser man af Forordningen herom, at endog borgerlige Fruentimre, brugte Perlehuer, som forbydes dem "). Ogsaa Fruentimmerne, mener Keissler, tidlig at have brugt til Haarenes og Hovedets endmere Puds et Slags Parykker eller Ture "). Vist at de ikke mindre end Mandkønnet gjorde overmaade meget af deres Haar, hvoraf den endnu mellem vore Bønder hellig overholdte ældgamle Skik, at kun Møer maa staa Brude med blottet Haar "*).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Af Fruentimmernes øvrige Hovedpynt ville vi først bemærke et Slags Hovedduge eller Slør, som forekomme i Middelalderens Dokumenter under Benævnelsen pepla de serico, og maa disse Slør have været af Værdi, siden Tetzel ville at Damerne skulle sælge dem, for at købe Astad 9) Tidlig nævnes og Damernes Sætter, den Sko ger ikke maatte bære efter den bekændte Rigsraad Kristoffer Valchendorphs Politianordning for Ber 25) Murberg 1. c. S. 149 i 6 Deel. 96) Dansk Magaz. 3 Del; S. 47 og 61. 27) Dansk Magaz. 6 Del, S. 76. 28 Reisen, S. 257. 28) Se Præsten Junges kostelige Skrift om den nordfællandske Landalmues Karakter, P. *) Seckendorff I. c. S. 541. gen 100). Spor til Ørenringe vil Berch have fundet for over trehundrede Aar siden, men de ere endda langt ældre, da Ringe er efter vore bedste Oldgrandskeres Vidnesbyrd en af de allerældste Prydelser 107). Thi ikke allene i Ørene, men paa næsten hvert Lem anbragtes disse Ringe, som i Sagaerne forekomme under Benævnelserne Gull, Lauar, Hring, Guldring, Fingaragull, o. s. v. Da og i Oldtiden Ringe i Handel og Vandel ombragtes som Penge, behøvede man ikke heller anden Guldbørs hos sig end sine Arm, Finger- og Ørenringe, hvoraf ofte kun en Enkelt kunde være af megen stor Værdi, det den store Erobrer, den listige Kong Knud vel forstod 192). Fra Hovedet gaa vi til den snehvide Hals, som tidlig prydedes med Tørklæder og Kraver, der i de følgende Tider udpyntedes med Kniplinger, og mener Berch, at Oldtidens smukke Halsklæder allerede omtales i Norges de gamle Love under Navn af Typeklæder 192). Endnu paa gamle Skilderier forekomme disse Kraver, hvis Brug under Navn af Silkekraver eller høje krumme Kraver blev i Aaret 1567 forbuden de danske Præste koner 12 2. For at den skønne Hals endmere skulle stikke i Øinene, stredes den og med Halsbaand af Koraller, Rav og Perler, dem vi ikke behøve at hente fra Cimbrerne, da Koraller og Rav findes ved Østersøens Stranddredde og de i Old højene stundom fundne ægte Perler vel skrive sig fra Oldnordboens Sørøverier. Vist at Perler tidlig have været vore Damers Puds, hvoraf vel, at Perlefiskeriet i Norge endnu tilhører den regerende Dronning. Vi gaa fra Halsen til Den hvide fulde Barm, som truer med At sprænge Sølverlænken, hvis Prydelse (Bratza) var nu af Guld, nu af 100) Se Hattings Bergenske Politihistorie, 191) Suhms Hist. af Danm. T. I. P. 310. 101 b) Suhm l. c. T. 3. S. 648. 102) Berchl. c. P. 316. Provst. Rhode I. C. S. 92 og S. 28. Sølv, ja stundom en eller anden sjelden Mønt 184).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Nogle andægtige Damer brugte istædet for de almindelige Bratser, smaa, i Form af et Kors udarbeidede Buddiker, hvori gæmtes Helligdomslevninger, og kunne en saadan Buddike ofte koste 16 til 18 Nobler, maaske forstaa ved Kinga i de gamle norske Love saadanne Buddiker 127). Efter Reformasionen forandredes Formen af disse Buddiker fra Kors til Hjerter, hvori nu gæmtes istædet for Relikvier Balsam og Muskus, hvorfor og ofte Muskushuse omtales 9. Dog vedblev man og stundom Formen af Kors, men udstrede det med spillende Diamanter, eller andre glindsende Stene, hvorved et kønt Bryst desmere faldt i Dinene. Jkke altid synes dog Brysterne at have staaer aabne for Enhvers Skie, som og især den aldrende Luther meget ærgrede sig over Damernes blotte Bryster 197). De dækkedes derfor ofte med et Livstykke eller Snørliv (casula), som i vort gamle Sprog kaldtes Pattebrog. Et saadant Pattebrog eller Livslykke var deels af Silke, deels af andet Tøi, og oftest dobbelt. Det indre, som siden kaldtes Korset, det ydre som var længer og med Ærmer i, der ved Haandledene sluttedes med smukke Spænder, hvoraf et kunde koste to Marks Penge, (Fortsættes.) 194) Rhoden Cimbrisch-Holstein. Antiqvit. Remarg. S. 180. 195) Se Hagen Hagensens Frostetings Lov hos Paus, S. 129. 196) Berchl. c. 207) Seckendorff. I. c. col. 2492. 108) Berch P. 323 L. C. Da Commissionen, som er allernaadigst befalet, at foreslaae et Marimum for Haandværkere, og Detailhandlere, der ikke ere Taxt underkastede, ønsker at erholde enhver Oplysning, som kunde sætte den i Stand til med desto større Nøiagtighed at opfylde Kongens velgjørende Hensigt; saa indbyder den herved enhver saakyndig Medborger at meddele den Efterretninger og Oplysninger om Materialiers Priis og Forbrug med Hensyn til Haandværksarbeide, Bekostningerne paa disses Forædling gjennem de forskjellige Gradationer, Forholdet mellem Varers almindelige Jndkjøbs og Udsalgspriser, sammes Delelighed, Jndsvinding og Forringelse, med Hensyn paa Detailhandlernes Vinding eller Tab, m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Enhver Oplysning og Beregning, sigtende til det foresatte Øiemed, som behageligst maatte afgives (med eller uden Navn) paa Commissionens Samlingsted i Stormgaden No. 190, 2den Sal, eller meddeles nogen af dens Medlemmer, vil blive modtaget med Erkjendtlighed, og nyttet med tilbørlig Opmærksomhed. Kjøbenhavn, i Commissionen over Haandværkeres og Detailhandleres Fordringer, m.v., d. 11 Dec. 1812. Nissen. Clemens. Rosbierg. Harboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Kartoffel=Kogning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
En oeconomisk Journal gjør følgende bemærkning angaaende Kartoffel-Kogning: Denne Rods Velsmag og Sundhed beroer for største Deelen paa, at den har faaet en jævn og rigtig Kogning. Man skal derfor tage, saa meget som mueligt, Kartofler af eens Størrelse, for at koge dem sammen. Naar de ere vaskede reene, maae de kommes i Potten med koldt Vand, noget mindre end at de bedækkes deraf, thi Kartoflerne indeholde saa megen Fugtighed, der uddrives ved Heden, at de da have Vand nok, førend det kommer i Kog. Men aldrig maa de sættes paa med kogende Vand. Derimod, er det nødvendigt, naar Kartoflerne ere temmelig store, at slaae noget koldt Vand paa dem, saasnart de begynde at koge, og dette skulde gjentages et Par Gange, indtil de ere møre heelt igjennem. Dette kan, efter deres Størrelse, vare fra 1/2 Time indtil 5 Qvarteer. Naar man ikke bruger den Forsigtighed at helde noget koldt Vand paa dem under Kogningen, kunne de let briste og falde i Stykker, medens de i Midten endnu ere i en aldeles paa Tilstand. Man har fundet, at Kartofternes Smag forbedres med en Smule Salt, der kommes paa dem medens de koge, og det er vist, at de blive bedst, naar de koges meget langsomt, Vil man have dem tørre og melede, hvilket Nogle foretrække, da behøver man blot at helde Vandet af, naar de ere møre, og da at sætte dem en kort Tid igjen over Jlden. Middel til at holde røget Flesk, Kjød &c. friske i den største Hede. Hvor vigtigt og tillige hvor vanskeligt det et om Sommeren ikke allene inden Skibsborde, men i enhver Oeconomie at holde alt røget Flesk, Kjød, Ost o. s. v., den hele Sommer igjennem frisk, velsmagende, og sikkret mod Varmeens Virkninger, lærer Erfaringen tilstrækkeligen. Et paalideligt Middel til at undgaae dette Onde, er at lægge Kjødet, Osten, o. s. v. laqviis med stødte Trækul i en Kasse, saa at ethvert Stykke og ovenpaa det Hele aldeles bedækkes med Kulpulver. Hvad Salt er for urøget Flesk, er Kulpulver for røget. Man kan saaledes holde det hele Aar friske i største Varme, endog sende det bort, uden Frygt for at det skal bedærves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Undertegnede agter i en fortløbende Kjæde af historiske Afhandlinger at forelægge Publikum en Udsigt over Nationalhistoriens ældste og mærkeligste Perioder, og indbyder herved sine ærede Landsmænd til Subskription. Det heels vil omtrent bestaae af følgende Stykker, 1) Nationalhistoriens haandskrevne Kilder og sammes Skjebne i Norden. 2) Vort Nordens første Beboelse, tidligste Beskaffenhed og ældste Jndvaaneres Sæder og Levemaade.