Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-16
Efter Besøget ved det franske Hof vil Prindsen ogsaa sige Tydskland Farvel, inden han vender tilbage til London, for at tiltræde sin nye Bestemmelse. De engelske Blade ved blive at omtale de græske Anliggender i en prippen Tone. Koureren tager saaledes Hr. de Pradts Spaadom meget ilde op, at Grækenland vil blive Middelhavets Holland, og bidrage til at svække Engellands Søeherredømme. Uden at ville latterliggjøre vore Naboer - siger den - tilstaae Vi, at en saa dyb Spekulation neppe kunde avles i nogen Andens end Hr. de Pradts Hoved. Vi ere ubekymrede, men haabe selv, at Grækenland vil blive Middelhavets Holland, og at Rivaliteten med Grækenland vil yde Os samme Fordeele som den med Holland. Engelland bestaaer ikke ved andre Staters Svaghed, men ved egen Kraft. Den blomstrer ikke ved Andres Armod, men ved sine egne uforlignelige Jndustrie- og Handelskilder. Det er heller intet synderligt Beviis paa Upartiskhed, at den snaksomme Times ogsaa har nægtet Hr. Lynard at optage hans grundige Gjendrivelse af Kourerens Bagvaskelse imod Grev Capodistrias, ved uden alt Beviis at fremstille ham som en afgjort Jntriguant, skjøndt førstmeldte Blad maa give ham det Vidnesbyrd, at han i sin provisoriske Regjeringstid har udrettet alt det Gode, der stod i hans Magt. Parlamentet er udsat til den 26 April. Hvor gavnlig Jnddragningen af overflødige Pensioner end kan være, vil Man ikke tage det bebudede Besparelsesystem for Alvor, saalænge en bedre Oekonomie med Krongodsernes Bestyrelse ikke indføres. Det er ogsaa lidet opmuntrende, at Stats Jndtægterne i sidstforløbne Qvartal atter have været 250,000 Pd. Sterl. mindre end i det tilsvarende forrige Aar. Koureren stræber forgiæves at bortdemonstrere denne Deficit ved Udsigt til det næste Qvartal. Times finder det velikke foruroligende, men dog betydeligt, som dette Blad, overalt kun understøtter den Wellingtonske Bestyrelse, fordi det ikke veed nogen bedre at sætte istedet, uden iøvrigt ganske at billige dets Tænke- og Handlemaade. J et langt Forsvar, som Hertugen nylig holdt for Kornloven i Overhuset, ønskede han vel lette Priser paa Levnetsmidlerne, som gavnlige for Landet, men kun naar de grunde sig i egen Overflødighed, som følge af en forbedret Agerdyrkning. Derimod viste Erfaring, at Jndførsel fra Udlandet ikke nødvendig trykker Kornpriserne i Engelland, og skulle disse engang være høie, da maa Man hellere lade dem tilflyde den inden, end udenlandske Landmand. Paa Udlandet kan desuden ikke stoles, aldenstund Østerrig, Preussen, og Rusland, lige saa godt som i sin Tid Bonaparte, kunde falde paa at lægge Told paa det Korn, der udførtes til Engelland. Ogsaa klagede han over de Vanskeligheder, fremmede Regjeringer lægge i Veien for Afsætningen af brittiske Manufakturvarer og spurgte, hvi Rusland og Preussen, hvis de ønskede disse, ikke hentede dem, efterat have solgt deres Korn til andre Stater, Hr. Grant opkastede nylig i Underhuset nogle Spørgsmaale angaaende den i Wiener=Traktaten af 1815 udtrykkelig betingede frie Seilads paa Rhinen. Hr. Peel svarede, at Engelland ikke vil opgive sin Ret efter bemeldte Traktat. Misforstaaelsen kom deraf, at Kongen af Nederlandenne fortolker Udtrykket i Traktaten: Hjusqu à la mer ved frie Seilads til ikke ud i Havet. Hr. GrantsBill om Ophævelse af Jødernes borgerlige Jndskrænkning blev antaget til første Læsning med 115 imod 97 Stemmer, og anden Læsning fastsat til den 2 Mai. Han gjennemgik udførlig de mange Forfølgelser, dette Folk har maattet udstaae i saakaldte kristelige Lande, hvor Man havde tilladt sig de grueligste Excesser imod dem, og den dem ydede Beskyttelse i al Fald lignede den, der tilstaaes de vilde Dyr i Skovene. J Eduard Is 19de Regjeringsaar vare Jøderne, 15,000 i Tallet, bleve fordrevne af Landet, hvilken Grusomhed efterfulgtes af andre europæiske Regentere, som i Frankerig under Philip August, og under Ferdinand og Jabella bleve 150,000 Jøder forjagede af Spanien. Halvandet Aarhundrede forløb, inden en Jøde vovede at sætte Fod paa engelsk Grund. For 600 Aar siden havde Jøderne ei engang Eiendomsret over deres Tænder, hvilke Kong Johan uden Land, som bekjendt, lod dem udtrække o. s.v. Sir Jnglis og Skatkammerkantsleren modsatte sig Forslaget, den Sidste iblandt andre paa den Grund, at Man burde skaane Folkets agtværdige Fordomme, og ikke tillade, at den kristelige Eed svækkedes. Hr. OCommel er for Tiden i Dublin, hvor han fremdeles virker for Unionens Ophævelse, i hvilken Hensigt et nyt Selskab stiftes og Bønskrifter til Parlamentet forfattes.