JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-04-03
Den 28de Marts. J en naadig Skrivelse af Dags Datum har Hs. Kongel. Majestæt overdraget til Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, paa Hans høie Vegne, at tilkiendegive det i Kongens Navn sammenkaldte Ordenscapitel, at, da Vicendmiral og Commandant E. O. Cron stedt, som, uden høieste Nød, tvertimod tydelige Ordrers bogstavelige Jndhold, overgav Sweaborg Fæstning til Fienden, og desaarsag er bleven anklaget for Høiforræderie imod Konge og Fædreland, ikke har ablydet de ham givne Stevninger til i egen Person at forsvare sig for Hofkrigsretten her i Stockholm, paa den Maade ham som lydig Undersaat samt redelig Krigsmand og Ridder uvilkaarlig tilkom, saa har Hs. Kongl. Majestæt i Naade funden for godt at erklære ham uværdig til ydermere at bære Ordenstegnet som Ridder og Commandeur med Stør korset af Hans Sverdorden, hvorved han da tillige taber alle de dermed følgende Fortrin og Rettigheder. Dog har Hs. Kongl. Majestæt til lige behaget at tilføie, at de fornævnte Værdigheder igien skulle tilbagegives forrige Viceadmiral Cronstedt, hvis han siden skulde indfinde sig for Domstolen og kunne undskylde sit Forhold. J samme Anledning og under de samme Vilkaar har Hs. Majestæt, med Capiterets eenstemmige bifald behaget at erklære forhenværende Oberst ved et hvervet finsk Regiment Fr. Ad. Jnge horn og forhenværende Major samt Commandant paa Svartholms Fæstning C. M. Gripenberg uværdige til at bære den Sværdorden, hvoraf de forhen have været Riddere.
Berlingske Tidende, 1811-04-03
Stockholms Slot i Ordens-Capitlet, den 26de Marts 1811.
Berlingske Tidende, 1811-04-03
Blandede Efterretninger. Søndagen den 31te Marts helligholdtes paa usædvanlig festlig Maade i Hamburg og Lübeck, i Anledning af Roms Konges Fødsel. Om Middagen Kl. 12 blev paa begge Stæder opført blæsende Musik paa Kirketaarnene. Om Aftenen vare alle Husene illuminerede. De Fattig bleve rundeligen ihukomne ved samme Anledning.
Berlingske Tidende, 1811-04-03
J Henseende til Synet og Attererne forholdes som under forrige Premie materie er restemt: ligeledes bliver Æskningstiden at regne inden Aarets Udgang 1815. Uagtet Selskabet har bevirket, at Pileplantningen er bleven mere almindelig i Dannemark, end den har været tilforn, saa har dette dog ikke kunnet giøre Jndførselen af fremmede alvarkere Baand og af udenlande Kurvemager-Arbeide undværlig. Selskabet anseer det desaarsag som et formaad for dets Bestrædelser, at opmuntre Kurvemigerne til Forbrugen af dette indenlandske Produkt, og udsætter til den Ende følgende Premie: Den Kurvemager i Dannemark, som beviser, at har bar i Aaret 1811 forbrugt 300 Bundter af indenlandske albarkede Baand til Kurve-Arbeide, kan vente at blive belønnet med 50 Rdlr. eller Selskabets andet Bæger. Skulde forbrugen af 300 Bundter ikke vorde opnaaet, saa vil Selskabet, forholdsviis delønne den af et mindre Antal, dog maa den ikke være under 100 Bundter. Den Premie=Æskende maa ved Beviser fra Arbeiderne i hans Verksted, og ved Qvitteringer fra Sælgeren af de forbrugte Pilevaand bevise, at han af indemandske Vaand har forarbeidet det anførte Antal af Bundter. Ethvert at disse maae holde i den tykke Ende 2 Alen i OmbredsSelskabet vil tage den Kurvemagers Arbeide i fortrin ig Betragtning som har frembragt det fineste Arbeide i sit Fag. Dannemark eier flere ellevaand end dette kands Korvemagere kunne forbruge, og dog forskrive disse endnu aarligen en stor Mængde af afbarkede Baand fra Tydskland, fordi de ei kunne blive forsynede med denne Nødvendighed fra Fædrenelandet selv. Aarsagen dertil synes at ligge deri, at den danske Landmand ikke kiender den lette frarkningsmaade, hvoraf men betiener sig i Tydskland, og at han er heller ønner den Fordrer, han kan drage af fine med Piil beplantede Diger, ved at gjøre deres Vaand til et Handels Produkt, formedelst Albarkningen. For at opmuntre Landmanden til at lægge Vino paa Pilevaandenes Afbarkning, udsætter Selskabet følgende Præmiet : Den danske Landmand, som beviser, at han har afdartet eller ladet afvarke Pilevaand voxede i Dannemark, og solge den til Kurvemagere, kan vente sig For ikke under 100 Bundter en Belønning af 50 Rd. 5. af 20 af 10 Handterne maatte holde 2 Alen i Omkreds i den tykke Ende og være tæt sammenbundne. Attester om, at han har frembragt dem selv, og for Kurvemageren at han har solgt den, maatte følge med Ækningen.
Berlingske Tidende, 1811-04-03
For at bevirke Plantning af høistammede Viil til Flætte eller Vndegierder, som Brug er i Lolland og Falster, udsættes efterfølgende Prer: For den største Mængde høistammede Tile ikke mindre end 500 Stykker, plantede 1811, og som i Sommeren 1815 bevises at være udi god Vært, den første Selvmedaille eller det tredie Sæger, eller 35 Rdlr.; for den næst største Mængde ikke mindre end 300 Styk ter, den anden Sølvmedaille, eller det fjerde Bæger, ciler 25 Rdlr. Disse Premier kunde ikke allene vindes af Bonde, men ogsaa af andre uden for Bondestand, dog mod at plantt dobbelt Mænde, 1 900, eller 600 Stykker; det samme gielder ogsaa for Bondestanden i rolland og Falster. Flætte eller Vindegjerder ere meget at anbefale, da de ere lidet forsvar, frede godt, og borttage kun lidet Rum. Førend Diget oprettes, plantes Høipilene langs Skiellet 6 Alen fra hinanden saa tidlig paa Foraaret, som Frosten er af Jorden. De plantes i leret og sig Jord ikke dybere end Stammen kan fære i Jorden. I høi og tør Jord graved for dem, og de sættes dyrere. Sætteriene tages ikke fra Steder, som ligge i Læ, eller have en bedre, eller fugligere JordbundVandknoppene bør afplukkes det første Aar efter at de ere udplantede, hvorved Skuddene holde sig mere til Toppen. J Mangel af Tid kan det u sættes at afskiære Vandskudden til Efteraaret, strax efter Løvet er faldet Pilene stynes første Gang det tredie Aar efter Plantningen, hvad enten Kronen er liden eller stor, og det fierde Aar derefter kan man vente sig en smuk Top eller Krone. Toppen afskiæres i April. Naar Pilens ere flynede et par Gange, og have naaet tilhøvle Størrelse, kan Kronen, levere for Fremtiden hvert 6te Aar Hegning til stre Favne af fem Qvartrers Høide, foruden den lave Vold med Grøft. Et sligt Hegn taaer i 4 til 5 Aar. Det væsentlige Styrke og Varighed bestaaer i at stavre det vel, fem Stavre regnes til Favnen, og Stavrene bør være af 10 Qvarteers Længde, da de styrke bedre, og kunne ved Neddrivning i Volden, giøre Tieneste i flere Aar. Pile Stavre ere varigere end Stavre af El. Om Staarene vindes 3 til 4 Laug, der maae bestaae af tre maadelige Vindelug, og et Binderiis paa hver Stavre, af et Læs Pile Hegning paa en lang fiirspændt Porn kan opsættes 30 Favne, Staarene iberegnede. Vedligeholdelsen bestaaer meest i at reise dem, naar de kunne være omfaldne ved Storm, eller uringede Sviin have gjort Brud i dem. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Paris, den 25de Marts. Ven sidste Bulletin over Kongen af Roms Befindende er af 24de i Marts Kl. 9 om Aftenen. Hs. Majestæt vedbliver at nyde den bleste Sundhed.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Om Keiserindens Befindende udkom i Gaar Aftes ingen Bulletin, da Hs. Majestæt befinder sig fuldkommen vel. Kongen af Roms Daab skal skee i Notre=Dame Kirken. Man forsikkrer at hans Fornavne blive : Napoleon Franz Joseph Carl. . Den 22de Marts modtog Hs. Majestæt Kriseren paa Thronen, i somgivet af sin Families Prindser, Stoeværdighederne, Cardinalerne, Ministrene, Storefficererne, Storørnene af Æreslegionen og Hs. Majestæts egne tienstgiørende Officerer, de store Statscorpser. Pra Denatets Tale svarede Hs. Maj stæt : Senatorer, Alt hvad Frankrig bevidner mig under disse Omstændigheder, trænger Mig ligetil Hierret. Min Søns store Bestemmelser skulle blive opfyldte. Med de Franskes Kierlighed skal Alt blive ham let. Jeg bifalder det Sende og De udtrykrykte for Mig. Til Statsraadet sagde Hs. Majestæt : Herrer af Statsraadet. Jeg har inderlig ønsket hvad Forsynet nu har givet Mig. Min Søn skal live for Frankrigs Lykke og Hæder. Til den e Hæder og dette Held skulle Vore Børn hellige Sig Selv. Jeg takker Dem for de Følelser i De yttre Mig.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Imedens det diplomatiske Corps havde Audients, bleve Statet og alle de øvrige Statscorpser indlødte hos Kongen af Rom. Hs. Maje slat laae i den Vugge Staden Parts havde givet ham. Vuggen stor paa en Estrade med en Tronhimmel over. Senatets Præsident og den ridste Præsident i Statsraadet holdte Taler, som Gouvernanten besvarede.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
- Antallet paa Rigets Storembedsmænd er nu voxet til 10, ved Udnævnelsen af en General-Jnspecteur over det liguriske Havs Kyster, og en General-Jnspecteur over Nordsøens Kyster. Denne sidste Værdighed har Admiral de Winter erholdt. For den Page, som overdragde Senatet Efterretningen og Roms Konges Fødsel, er udsat en Livrente af 10,000 Franker. Jgaar blev holdt en yderst glimrende Paradt, hvorved Keiseren modtoges med uendelig Jube. Smertjene Rechambern og Boyer, som vare krigsfangne i Engelland, ere komne tilbage til Frankrig over Merlaix. De ere allerede begge i Paris.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Et Keiserl. Decret af 24de Marts befaler at der i Antwerpen, Brest og Toulon skulle oprettes 3 pactiske Marineskoler, hvis Bestemmelse skal være at danne Marine Ofierer, samt Coffardie=Capitainer og Officerer.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Amsterdam, den 26de Marts. D. en erfare vi her flere Vilgierninger af det nye Politie. Efhervækende Trykkerie, hvori man i nogle Aar trykte elle Slags Smudstad der og Gadeviser, der udskraaltes af gamle Fruentimmer og Børn paa Gaderne, for at fordærve den offent 14e Smag, og hvorved i en Tid af over 30 Aar den offentlige Stemmaa blev henleder imod alle Slags Regieringsformer, er nu lukker, Presserne forseglede og Medarhederne fængslede. Alle Stadens Jndvaanere i Almindelighed ønske sig til Lykke med at ste Enden paa disse afskyelige Pressefrembringelser. Et Keiserl. Decret af 15de Marts bestemmer, at de Colonialvarer, som, i Følge Hs. Majestæt Keiserens Licentser, ankomme til Holland, i allene maae indføres i Amsterdam, Rotterdam og Emden ; at de ikke kunne udføres derfra til Frankrig, uden Plombering og Afgivtens Erlæggelse ved Afsende sen, ligesom de heller ikke kunne komme over Grand sen, undtagen igiennem Toldsæderne ; at de Colonialvarer, som Vid kommende have faaet u leverte til egen Disposition, ikke mere kunne indføres i Frankrige; at Hollands Natur- og Kunstflids-Producter, i samt Varer fra Norden saavelsom andre Steder, de undtagne, som forhen ere bestemte, kunne fra 1ste Mai 1811 uden nogen Toldafgivt i indføres i Frankrig ; at de Colonialvarer, hvoraf man indtil den 1ste og Mai 1811 ikke har erlagt de 40 og 50 Procent, ikke meere kunne indføres i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Madrid, den 5te Marts. Fra Divisionsgeneral Lahausseye, som havde faaet Befaling at reco, no seere paa Portugals Grændser, haves følgende Efterretninger: Portugal. Armeerne staae endnu lige over for hverandre, og Prindsen af Eslingen har ladet slaae en Broe over Teie. Man troer at Combra, der holdtes besat af 2000 Engellændere under GeneralTrant, er i vor Magt. Badajoz, Beleiringen drives med al muelig Jver. Det er lykkedes Pardaleras Besætning at komme ind i Fæstningen. De paa Staden, kastede Bomber have stærkt beskadiget en Broe, over hvilken Garnisonen, havde Forbindelse med Tropperne paa Gibborgs Brivde. Man forsikkrer at Carrera og Ballasteros ere blevne fangne, og at Mendizobel blot har reddet sig til Badeje, med 40 Mand. Af den store spanske Armer ere blot 8000 Mand tilbage.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Desertionen fra Badajoz er betydelig : 1/2 Deel af Staden er sammen Guerillas Røvere have gjort Estremadura til en Ørk. De kunne ikke engang selv opholde sig der længere.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
London, den 18de Marts. En Skrivelse fra Lissabon skildre Tilstanden der som yderst skrækkelig. Alt er uhyre det. Americanerne dringe vel en Mængde Meel did; men det forslaaer ikke. De Oxer man faaer fra portugisiske Provindser ligne Aadslee. Mange forhen vilhavende Familier gaae nu paa Gaderne og tigge.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
(Moniteuren giør hertil den Anmærkning : Det kalde Engellænderne at forsvare Portugal.)¬
Berlingske Tidende, 1811-04-05
J afvigte November har man paa Bahama Øerne havt Storme, hvis Lige ingen veed at minde sig. 200 Skibe ere forliste, mange Personer omkomne, og Colonisterne have lidt en uberegnelig Skade.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Efter Breve fra Buenos=Aires har Juntaens Hær vundet en afgiørende Seier over Modpartiet i Potssi. Man smigrer sig med at Alt skal underkaste sig Juntaen, hvis Grundsætninger aldeles stride mod Kongedømmet. Saasnart General Belgiano er færdig med Paraguai, skal han marschere imod Montevideo. Den 1ste dennes Debatteredes i Underhuset i Anledning af Skatkammerkantslerens Forslag, Handels=Creditten vedkommende. Ogsaa af hans Motion kan sees hvor fortvivlet Forfatningen i Eng sland maat være. Der er ikke en Bomuldsmanufacturist i hele Engelland, uden at han jo har afskaffet Halvdelen af sine Folk. Mange af de smaae Fabrikantere kunne slet ikke arbeide mere.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Smyrne, den 17de Marts. Efterretningen, at en Karavane paa 560 Mennesker og omtrent ligesaa mange belæssede Kamle, i forrige Sommer paa en Reise giennem Ørkenen i Syrien, af Mangel paa Vand forsmægtede og begravedes i Ørkenen under den hede brændende Sand, hvo med Vinden, Salium opfyldte Luften, er nu uldkommen betræftet. Denne sørge lige Begivenhed paadrog Handelstanden i Aleppo et stort Tab, da denne forulykkede Karavane var udrustet fra denne Sted. De havde gjort Regning paa at finde Vand paa to Steder i Ørknen. Men de de ankom til samme vare Kilderne deels kastede til med Gruus af Flyvesandet, deels var det derværende Vand ikke drikkeligt. Tillige veiede den brændende hede Vind Samum eller Simmer, og Mennesker og Kameler maatte forsmægte Petersburg, den 13de Marts.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Følgende Reskript fra Hs. Keiserl. Majestæt til Hr. Geheimeraad Baron Kampehausen er her bekiendtgjort: Paa Deres Forestilling, om den udmærkede Jver og Møie de forskellige Embedsmænd have viist, som under Deres Styrelse bleve brugte ved de Sager der angaae den neutrale Skibsfart, beslutter Jeg, i Følge denne Deres Forestilling, at følgende Belønninger foreløbigen skulle tildeeles dem, hvilke skulle afdrages paa Summerne af de to Procent, som ere bestemte til Deres Belønning. 1) Til Embedsmændene ved Nen talcommissionen i St. Petersburg, skulle 10000 Rubler udbetales. Formanden skal, efter Deres Bevilgning, uddele denne Sum efter enhvers Duelighed og havre Arbeide. 2) De Embedsmænd, som umiddelbar bleve brugte hos Dem i de samme Anliggender, skulle 5000 Rubler udbetales, som De selv maae fordeele. 3, De Embedsmænd, som brugtes i Crorstadt, under Contre=Admiral Møllers Commando, skulle have 8000 Rubler. Denne Sum uddeels Admiral Møller imellem dem, efter deres udviste Durlighed og havte Arbeide. 4) Gouvernements Secretair Kabanov, som i Rlaa blev brugt hos Vice Gouverneuren fra Petersburg, Opotschinin, udbetalet 500 Rubler. 5) Etatsraad Kavelin, som blev brugt i Archangel, faaet Nor Rubler. 6) J Følge Dires Forestillingere forskellige Belønninger tildeelte de øvrige Embedsmænd. 7) Overhovedet have De at tilkiende ve alle de Embedsmænd, der ere brugt, ved denne Forretning, at de foruden deres Andtil i den bestente Sum af de 2 Procent, kunne gjøre i Regning paa særdeles Opmærksomhed, og Belønninger der svarer til og et Jver, deres Function og deres Arbeider.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Hamburg, den 30te Marts. Under 25de dennes er udstædt et reiserlig Decret, i Følge hvilket i de Kiøbmand, som ikke have indført de Colonicivarer de forklarede at være oplagte i deres Magasiner i Holsten, og som de have ladet sig indskrive til at indføre, tilholdes at indføre disse Varer for den 20de i April næstkommende. De Colonialvarer, som ankomme senere, skulle i betale 10 pro Cent over den bestemte Afgivt. Efter den 20de Maji. skulle alle fra Holsteen ankommende Colonialvarer confiskeres.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Den 1ste April. J Følge et Keiserl. Decret af 2den Marts er skulle 3000 Matroserudtages af de 3 nye Departementer og i Transporter paa 100 Mand afgaae til Antwerpen.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
- Efter Befaling fra Overpolitie=Directionen skulle alle i Hamburg og dens Districter sig opholdende Fremmede indfinde sig hos Politie-Commissairen i deres District, og, hvis forlanges, med 2 i boesiddende Borgeres Vidnesbyrd, giøre Rede for Aarsagen til til deres Ophold her. Herfra undtages de som have boet her i længere i Tid end et Aar. De Fremmede skulle ligeledes opgive, hvor længe de 3 ville blive her. Efter 5te April forvises enhver, som ikke til den Tid . har gjort den fornødne Forklæring.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Blandede Efterretninger. En Læge fra Wadstena i Ostgothland har opfundet et Middel til at læge alle de veneriske Syger, man hidtil har anseet for ulægelige. Da et han for Hemmeligheden har begiert en maadelig Sum, har Collegium medicum i Stockholm, efter Kongens befaling, ladet anstille Forsøg under hans Opsyn, hvorved det blev afgjort, at Methoden var ufeilbar. Collegiet har derfor underdanigst foreslaaet at udbetale ham Belønningen. Manden kalder sig Osbeck, og er en Søn af den berømte Osbeck, der har reist i China.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Statsbogtrykkeriets Personale i Wien er igien under Bevogtning og have et hemmeligt Arbeide under Hænder, som formodentlig angaaer i Rigets Finantsvæsen.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Andenlandske Efterretninger. Christiania, den 29de Marts. Fra Statholderskabet er Magistraten tilsendt følgende Placat : "Da jeg af adskillige til mig indkomne Jndberetninger har bragt i Erfaring, at der paa endeel Steder i Riget, og i Særdeleshed i Tronhiems Stift, skal være en Mængde Smaasedler som Repræsentaliver for Skillemynt i Omløb, udstædte af 1 diverse Personer ; og da dette, skiønt ingen i Almindelighed er forbunden til, at tage slige Sedler, og enhver i saa Fald løber sin egen Risico, i dog let kan give Anledning til, at mennig Mand, af Mangel paa bedre Forstand, kan udsættes for Tab, i det at disse Repræsentativer ofte skulle være udstædte af heel insuffisante Folk, saa forbydes herved saadanne Sedlers Udstæden for Fremtiden, og tilpligtes enhver, som af disse under sit Navn har udgivet, at indløse dem inden Udgangen af Mai Maaned d. A., fra hvilken Tid de skulle være aldeles ude af Circulation, og, hvor de derefter paafindes, uden videre tilintetgiøres. Denne Befaling dringes, snarest mueligt, til almindelig Kundskab, saaledes at ingen i Tiden kan klage over, at han har maattet lide Tab af Mangel paa Underretning. Vice-Statholderskabet i Norge, Christiania den 24de Marts 1811. Friderich, Prinz; Hessen. v. Holten.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Bech har i Dag ladet følgende indrykke i Jntelligentssedlerne. Ved en i Holmestrand oprettende Borgerskole, som man ønsker at sætte strax i Virksomhed, kunne 2de Lærere blive ansatte. Af første Lærer, hvis aarlige Løn er bestemt til 1000 Rdlr., kræves i Særdeleshed: at han grundigen forstaaer det engelske Sprog, og kan rigtigen udtale det; samt ligeledes kan give Underviisning i det franske Sprog. Af enden Lærer, hvis aarlige Løn er bestemt til 600 Rdlr., kræres i Særdeleshed: Duelighed til at undervise i Arithmetik og Kakigraphie. Begge Lærere maae desforuden overtage de Underviisningfag, hvortil de maatte findes meest skikkede, og som blive dem anviste efter den for Skolens Indretning lagte Pian. De, som attraae disse Poster, ville melde sig desangaaende hos Undertegnede. Ubekiendte, som melde sig, ville behage at medbringe Vidnesbyrd om deres moralske Forhold; ligesom disse maae ved en Prøveunderviisning underkaste deres Læreduelighed Kyndiges Bedømmelse : Opsloe Bispegaard, den 26de Marts 1811. Bech.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Frederiksværn, den 26de Marts. 3 engelske Borfartøier bleve den 16de dennes af en engelsk Fregat sendte til Land, for at udskiære Fartøier i Grimstad; men de udrettede intet. De maatte ved en hastig Flugt see at redde sig. Et hertil ankommen Provideringsfartøi, ført af Jacob Lütkes, har bidraget til deres Tilbagedrivelse.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Fladstrand, den 29de Marts. J Aftes ankom hertil nogle svenske Baade. Deres Besætning fortæller eenstemmigen at have seet i Gaar Formiddags 1 Freget og 1 Brig paa Jagt efter en svær Brig, som, da den kom ind imod Marstrand, viiste dansk Flag. Den slap lykkelig ind i Marstrands Havn i Gaar Eftermiddags imellem 18 og 6.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Den 30te Marts. Den store Brig, som en Tid lang har lagt her, afseilede i Forgaars til Norge, og med en senere indkommen Sal lesse er den officiel. Eftertang indløbet, at den her naar fra Ba stemmelse.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
En Kaperfører, som henved 14 Dage har opholdt sig paa forskiellige Stæder i den svenske Skiærgaard, beretter, at man der ei vidste af flere engelske Krydsere at sige i Kattegattet, end 2 Fregatter, 2 Brigger, 1 Kutter og 1 Skonnert. Den ere Fregat og Brig gik for 10 Dage siden fra Wingøe Land Syd efter.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Corsøer, den 3die April. J Dag ankom Capitain og Commandeur af Dannebrogen, J. Kryger hertil, for i Morgen at gaae over til Nyeborg. J Beltet er endnu ingen fiendelige Seilere.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Helsingøer, den 1ste April. Efter Commandant v. Scheels Ordre er her bleven lagt Beslag paa en svensk Baad, hvormed 3 svinske Deserteurer vare ankomne hertil fra Malmøe.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Den 3die April. J Dag indkom en svensk Nordbard, Freden kaldet. Den har i Kattegattet bierget en 4re Aarers Jolle, som her er bleven taget under Bevaring med Anmeldelse for den civile Øvrighed. Det synes rimeligt at denne Jolle mueligt kunde have tilhørt en af de danske Kanonbaade, som vare med ved Expeditionen til Anholt. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Batteriet Trekroner, den 2den April. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 20 og udpasserede 17 Skibe. En Skonnert fra Frederiksværn, som er at kommen hertil med en Ladning Jern, har den 31te Marts seet en engelsk Skonnert under jydske Kysten jege en Deel Fartøier. Denne Skonnert er ogsaa bleven seet af en Jagt fra Aalborg.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Den 3die April. Fra i Gaar til i Dag ere indpesserede 16 og udpasserede 28 Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Den 4de April. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 25 og udpasserede 2 Skibe. De indpasserede ere, paa en Norsbaad nær, alle komne Syd fra.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Kiøbenhavn, den 5te April. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand har behaget naadigst at indtræde i Landhuusholdningsselskabet.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Under 23de Januar har Hs. Kongelige Majestæt ellernaadigst forundt Sogneprasten for Hvirring og Hornborg Hr. Hans Gram Bichmann Bestalling paa at være Consistorialraad.
Berlingske Tidende, 1811-04-05
Placat, angaaende hvorvidt udlærte Haandværksvende eller Manufacturister, der agte at begive sig ind her i Landet, skulle fritages for militair Tieneste.