JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-10-28
Kiøge, den 10te September 1314. Crek. ved med 12 Ugers Varsel Credi= og Debitorer samt Arvinger i følgende J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 1792, indkaldes her Stervboer, at melde sig hos undertegn d. Skifteforvalter, sk. : 4) J Stervoverne efter Husarerne, af Husarregimentets 4de Escadron Peder Rasmussen Brørup af Aarhuus Amis 11812. og Jens Chri b) J Stervboet efter Consumtionsbetient i Roestilde, Claus Friderich Lian Christensen Mansbierg af Ringkiøbing Amts 68 - 62. Marhiesen. c) I Stervboet efter forhenværende Bøssemager ved Husarregimentet, d) I Stervboet efter Johanne Truels Datter, Christian Thomsens Hustere Johan Nicolai Bøthur. af Sigersted i Ringed Herred, som er død paa 12 af hertil Byen. Roeskilde, den 6te October 1814. H. J. Rüller. Borgemester og Byefogel, J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de August 1814, som er læst ret den 26de September, indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub poena Tved Aalborg Byetingsret den 5te September og ved Viborg Landsover dre efter min afdøde Mans sal. Viinhandler Jens Møller i Aalborg, præclusi & perpetui silentii, alle dem sen formene sig at have noget at formed deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig og Laugværge at anmelde og beviisliggiøre. Aalborg, den 30te September 1814. B. M. Andrup. Som Lau værge. sal. Møllers. Schou, Hospitals-Forstander. Overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved samtlige Credi= og Debitorer i Stervboet efter afg. Overstlieutenanv. Koppen med 12 Ugers Varsel, de førne for til mig at anmelde og deviisliggiøres deres Fordringer, og de sidste for at indbetale hvad de maatte møde bemeldte Tid, saavelsom ved Skiftesamlingen den 27de October næst være Boet skyldig; ligesom og den Afdødes samtlige Arvinger indkaldes at kommende paa Holbechs Raadstue, Formiddagen Kl. 10 Slet, for at paaagte deres Tarv. Holbech, den 7de October 1814. Lyders.
Berlingske Tidende, 1814-10-28
Forpagtning Tovedgaarden Knuhtenborgs Avling og Hollænderie, bliver Tirsdagen den 15de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, opraabt ved offentlig Auktion, paa Grevskabets Skriverstue, til Bortforpagtning i 11 Aar fra 1ste Mai 1815 til 1ste Maji 1826. Tide Lysthavendes behagelige Efterretning anmeldes følgende : Gaarden er beliggende i Lollands Musse Herred, 1/4 Miil fra Ladesteder Bandholm, Den har 11 Marker som indeholder 430 Tdr. opdyrket Agerland samt 50 1/2 Td. Land Enge og desuden 65 1/2 Td. Land Enge og Saltninger. Jorderne ere fortrinlig gode og have et Underlag af Mærgel neppe 1/2 Alen under Overfladen. Til Gaarden haves endeel Arbeide af Gaard og Huusmænd. Som Besætning modtager Forpagteren 84 Køer. 11 Qvier og 6 Tyre, 20 Heste, samt endeel Faar og Sviin af udmærkede gode Racer, saa og Vogne, Plouge, Harver og Seletøier, m. v., som erfares af Auktions=Conditionerne, hvilke ere til behagelig Eftersyn i Knapstes Gaard i Kiøbenhavn, hos Madam Roested i Roeskilde, hos Hr. C. Hansen i Kiøge, paa Giæstgivergaarden i Wordingborg, hos Hr. Forpagter Arenkilde i Gaabense, paa Apotheket i Nykiøbing paa Falster, hos Hr. Carlstorff i Saxkiøbing, samt hos Undertegnede. Knuhtenborg i Lolland, den 8de October 1814. Gram, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1814-10-28
Fredagen den 4de November d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Auction paa Gammelholm, paa det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii nærmere Approbation, til Bortsælgelse ophuden1) Briggen the Turbulent, med Tilbehör af Takkelage, MasterRundholter, og Seil; og a) Lodsbaadene: Velleur, Kierringvigen og Pillen, med deres faste Inventarium af Takkelage og Seil Briggen er beliggende ved Nyeholm, og de 3de Lodsbaade ved Cammelholm, hvor de vil blive foreviist Liebhaberne. Auctions-Conditionerne og Inventarii-Listerne er til Eftersyn hos Secretair Paulli i Söe-Etatens 3die Departements-Contoir.
Berlingske Tidende, 1814-10-28
Brende Auction. Fredagen den 11te November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Nyekroe ved Helsingøer foretaget offentlig Auction over en betydelig Quantitet Bögetræer staaende paa Roden i Hr. Wilsons Skov paa Sölyst i Nyrop ved Helsingøer. Esbönderup, den 17de October 1814. Lemvigh. Fredagen den 12te November afholdes, paa nærmere Approbation, Auci tion over nogle ved Taars i Lolland for Kanonbaadenes Mandskal opbyggede Træehuse. Conditionerne erfares hos Søelieutenant Klein i Nakskov. Bygningerne forevises af Styrmand Poul Wit ved Taars.
Berlingske Tidende, 1814-10-28
Løverdagen den 12te November førstkommende, Skov-Auction. 2 om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Charlottendals Skov ved Slagelse ved Auction bortsolgt endeel Bøgetræer paa Roden; hvorom nærmere Efterretning forinden kan erholdes hos Hr. Byefoged Stabell i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1814-10-28
Callundborg, 11, bliver paa Byens Raadstue holdet offentlig AucMandagen den 21de November 1814, Formiddag Kl. tion over 2de Malm=Klokker i Kirkens Taarne. Jerved bekiendtgiøres: at Fordrup Degneboelig i Vester Flakkeberg der red, hvis 3de Længder, dens søndre, vestre og østre med en vel indhegnet Hauge, samt 5 Tønder Land i Marken, bliver ved offentlig Auktion bortsolgt Torsdagen den 24de November Kl. 11 Formiddag, efter de Conditioner som nærmere kan erfares hos Undertegnede. Egitzlemagle Præstegaard ved Slagelse, den 20de October 1814. S. N. Byer, Provst i Vester glakkeberg Herred. Sidste Auction over Guldhuset. Da den, i Anledning af intenderet Salg af nogle kongelige Eiendomme, allernaadigst nedsatte Commission, som ikke har fundet sig foranlediget til at approbere det, ved den over Guldhusets samtlige Bygninger den 28de f. M. afholdte 3die Auction gjorte høieste Bu paa bemældte Eiendomme og Jnventarium, efter Omstændighederne og Adskilliges yttrende Ønske har besluttet, at lade forbemældte Eiendom stille endnu til een Auction, med nogle Modificationer i de forhen publicerede Auctionsconditioner; saa bliver herved bekiendtgjort: at Onsdagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 slet, bliver ovenmældte Eiendom med tilhørende Grunde, beliggende i Rigensgaden i St. Anna Vester Qvarteer under gammel Matricul Nr. 449, nye Matricul No. 476, tilligemed et lidet Stykke af det militaire Vare Depots Grund No. 477. i Følge Hs. Kongelige Majestæts allerhøieste Resolutioner af 20de Julii og 25de August d. A., fierde og sidste Gang stillet til offentlig Auction, som holdes i Hallestuen paa Guldhuset, for absolut og uden flere Auctioners Holdelse under eet tilligemed Jnventarium paa nærmere Approbation at bortsælges. Eiendommen med Tilhørende forevises af Hr. Krigsraad Lumholtz, naar man behagelig vil henvende sig til ham paa Guldhusets Contoir, og Conditionerne tilligemed en Beskrivelse af Eiendommen og en Specification over Inventariet faaes til Eftersyn paa mit Contoir. J øvrigt tiener foreløbigen til behagelig Efterretning for de Lysthavende, at ifølge Auctions-Conditionerne, Eiendommen er fri for Sølvskat tens Svarelse, at den kan tiltrædes 14 Dage efter Budets Approbation, om dette findes antageligt ; at Kiøberen, hvis han maatte i bestemme sig for Eiendommens Anvendelse til et eller andet Fabrik eller Manufactur-Anlæg, tilstaaes for sig og efterkommende Eier aldeles gratis Meddelelse af allernaadigst Privilegium til et saadant Anlæg, at af Kiøbesummen de Totrediedeele kan erlægges i Committeesedler, pari med Rigsbanksedler, og den sidste Trediedeel blive staaende mod første Prioritet i Eiendommen, uopsagt i 4 Aar; og endelig at Kiøberen er fritaget for at svare Auctionssalarium med videre til den kongelige Kasse. Kiøbenhavn, den 18de October 1814. Fugl, Cancellieraad og Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Prokurator, boende paa Vestergade No. 7.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Paris, den 18de October. Moniteuren for idag indeholder følgende: Næstkommende Torsdag, den 20de dennes, vil Kongen anlægge Sorg paa tre Uger i Anledning af Hs. Majestæt Dronningen af Neapel og Siciliens Død.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
- De af den afdøde Hertug af Orleans Godser som endnu vare i solgte, ere nu tilbagegivne til hans Søn og hans Datter. Den 19de October. Jgaar blev den Kongel. danske Legationssecretair Vogt forestillet Hs. Majestæt Kongen ved den Kongel. danske Gesandt General v. Waltersdorff.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Cadix, den 30te September. Den gule Feber er nu, desværre, ogsaa udbrudt her, og har allerede bortrevet for Mennesker. Mange Jndvaanere og næsten alle Fremmede ere flygtede til Sivilla og andre Stæder. En Lykke er det at Veiret, begynder at blive killigt. De 8000 Mand, som Fulde indskibes til America, ere indqvarterede udenfor Staden. J Gibraltar tiltager Sygen.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Jtalien, den 10de October. I Genualer atter landet et engelsk Corps, og man venter endnu adskillige tusinde Mand. 4000 Mand vare allerede der i Staden, Engellænderne befæste paa ny Spezzio. Kongen af Sardinien vil forøge sin Armee til 40,000 Mand. Kongen af Neapels Armee anslaaes til 80,000. - Nylig blev en Tyrk fra Egnen af Tunis, navnlig Massaut, høitideligen døbt i de hellige Apostlers Kirke i Rom af Cardinal Litta.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Livorno, den 7de October. Den 2den dennes indtraf her 50 Mand polske Landsedragere, tilligemed nogle Officerer og en Mameluk, ledsagede af noget østerrigst Cavallerie, for at indskibe sig til Porto Ferrajo.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Wien, den 19de October. For to eller tre Dage siden er udstadt den befaling, at de russiske Tropper skulle rømme og forlade Kongeriget Sachsen, som derimod bliver besat af preussiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
- Monarkernes Reise til Pest i Ungarn, som forhen var bestemt til imorgen, er bleven udsat. Man siger at den skal finde Sted den 29de dennes ; dog er det endnu ikke officielt bekiendtgjort. - Som det hedder bliver Kongeriget Hannover endnu anseelig forstørret, endog ved Kystlande.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
- J Bayern var det Hensigten at sammenkalde en almindelig Landdag efter Constitutionen af 1808. Man troede at Hovedgienstanden, vilde blive at udkaste ny Forfatning for Bayern. Men denne Landdag er for nylig bleven udsat indtil Wienercongressen er sluttet. - Uagtet de store Anstrængelser, som Østerrig i saa mange, og ogsaa i sidste Aar har maattet giøre, er Virksomheden i den indre Administration dog meget stor. Østerrigs Krigsmagt har siden 1809 endnu aldrig været saa talrig som i nærværende Øieblik, hvor man anslaaer Tallet af de virkelig besoldede Tropper i hele Monarkiet til 520,000 Mand af alle Vaabenarter.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Den 21de October. Ogsaa de forenede Nederlande skulle, som man forsikkrer, ophøies til Kongeriget Belgien. Churfyrsten af Hessen Cassel skal antage Titel af Storhertug. Ved Afskaffelsen af de to sidste Churfyrsteværdigheder, som endnu fandt Sted, forsvinder nu i Tydskland de sidste Spoer af et Valgrige. - Man har hidtil bemærket, at de tre bourbonske Magter holde meget nøie sammen, og at især det spanske Hof med Hensyn til italienske Gienstande har opstillet Fordringer, som man i Almindelighed finder meget overdrevne.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Zrich, den 15de October Den Keiserl. østerrigske Minister v. Schrant har forladt Bern efter at have vexlet adskillige Noter med den derværende Regiering, uden at faae Satiofaction for en ham tilføjet Fornærmelse. Han er ankommen hertil den 11te dennes. Man forsikkrer, at Sagen staaer i Sommenhæng med den i Bern foretagne Arrestering af nogle fornemmeFreyburgere, som skulde gaae med Breve fra den engelske og russiske Minister til den østerrigske Minister i Bern.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Mayn, den 23de October. Det Sprog, sige offentlige Blade, hvori Frankrigs Forsøg paa at bevirke Forandringer i sine Nabolandes geographiske Plan besvares, beviser, at alle Modificationsforslag ere frugtesløse. Med Hensyn til Belgien og Fordelingen af Landene paa venstre Rhinbred skulle de franske Gesandtere i Wien være fremkomne med Fordringer, som ikke ere blevne antagne. Ligeledes skulle de have forlangt, at Efterkommerne af de Konger og Storhertuger, som ikke existerede 1792, skulle vende tilbage til deres forrige Stilling.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Rygtet om en Formæling mellem Erkehertug Carl og en nordisk Prindsesse vedligeholder sig.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Leipzig, den 24de October. Idag er den Efterretning indløben hertil fra Dresden at det hidtilværende Generalgouvernement i Sachsen ophører, og at en preus fisk provisorisk Regiering træder i sammes Sted. Man venter hvert Øieblik en Proclamation i denne Anledning. Den er allerede under Pressen.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Narva, den 3die October. Den 30te f. M. resede her en stærk Storm, som varede 24 Timer. Henved 18 forskiellige Fartøier skulle derved være strandede i den finske Bugt. Den hele Kyst herfra til Stationen Tschudleigh er bedækket med Vragstykker og Ladningsartikler.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Blandede Efterretninger. Slutning af Efterretningerne om de senere Tildragelser i Norge(Stockholms Jurikes Tidninger No. 122.) Bilag til Conventionen i Moss.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Tillægsartikel. Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian erklærer og forpligter sig høitideligen til at ville overgive den ham overdragne udøvende Magt i Nationens Hænder, uden nogen Forbeholdelse, og at det er forat op i fylde denne Formalitet han sammenkalder Rigsdagen. Saasnart den bliver samlet skal han fornye denne Erklæring, og lade den bekiendtgiøre i hele Kongeriget, og derefter skal han forlade Norge, om end- og Rigsdagen skulde ville formaae ham til at forlænge sit Ophold i Landet. Til Bekræftelse heraf skal Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian snarest mueligt lade dette Løvte skrivtligen, i behørig Form, og g forsynet med hans Underskrivt og Segl, overlevere til Hs. MajesteKongen af Sverrig. Denne Artikel skal ikke bekiendtgiøres førende otte Dage efter at Rigsdagen er aabnet. Denne Tillægsartikel skal have samme Kraft og Gyldighed, som om 3 de Ord til andet var indført i Conventionen af 14de August 1814. Undertegnet: Jonas Collet, Aal. A. Fr. Skjoldebrand, Statsraader. Generallieutenant. (L. S.) (L. S.)(L. S.)M. Bjørnstjern, Generalmajor. Ratificeret. (L. S.)(Undertegnet : Christian Frederik. Særskilt og hemmelig Artikel. 1) Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian overgiver strax, under et hvilket somhelst Paaskud, den udøvende Magt til Statsraadet, som skal beholde den indtil Rigsdagen er endt, eller indtil Rigsdagen har be. stemt erklæret sig angaaende Regieringsmaaden. 2) Statsraadet skal udøve sine Forretninger overeensstemmende med Constitutionen.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
3) Jndtil Rigsdagen er samlet skal Statsraadet undertegne Administrationsacterne (øbende Sager) paa høiere befaling. Skret i Mose. Undertegnet. Christian Frederik. ne mig overdragne udøvende Magt i Nationens Hænder, uden nogen Jeg erklærer og forpligter mig høitideligen til at ville overgive den Forbeholdelse. Jeg vil fornye denne Erklæring og lade den bekiendtgiøre i hele Kongeriget saasnart Rigsdagen er bleven samlet, hvorefter jeg vil forlade Norge, om end Rigsdagen skulde ville formaae mig til at forlænge mit Ophold i Landet. Til Bekræftelse heraf undertegner jeg dette og forsyner det med mit Segl. Christian Frederik. (L. S.) Til Hs. Majestæt Kongen af Sverrig. Normænd, Da alle mine Bestrædelser ikke have sigtet til andet end at giøre Eder saa lykkelige, som det stod i min Magt, anseer jeg det for min Skyldighed, af Kiærlighed til Eder og af Agtelse for mine Pligter, at giøre alle de Opoffrelser, som egne en god Fyrste, og at underrette Eder om de Midler, der kunne anvendes forat bevare Eders Fædreneland fra en ulykkelig Krig. Da Norge uden fremmed Understøttelse har at klempe imod Sverrig og den Styrke, som de Allierede ved Tractaten have love denne Magt, saa erkiender jeg, at en forlænget Modstand vilde være unyttig og paadrage Norden Ulykker, hvis Grændser man umueligen kan forudsee. Alle disse Betragtninger have bevæget mig til at erklære, at jeg overgiver til Nationen den Mage, som Rigsdagen i Edsvold havde overdraget mig, og at jeg befaler Statsraadet at bestyre Kongeriget Norge provisorisk og efter de stedfindende Love. Tillige erklærer i jeg, et Storthinget er sammenkaldet til Christiania. Forat dette kan skee paa en forligende og for begge Nationer hædrende Maade skal en Sammenkomst have Sted mellem mig og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af Sverrig og Norge. Normænd, Jeg er overtydet om, at Norge under Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs faderlige Myndighel skal nyde samme Fordeele, Privilegier og Friheder, som det har givet sig ved sin Constitution i Eidsvold, og at Hs. Majestæt, ifølge sine ædelmodige Hensigter, ingen Forandring vil giøre i denne Constitution, uden for saavidt Nationen maatte ønske det.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af Sverrig har, i sin Souverains Ravn, give mig følgende Erklæring: Vi Carl Johan, Kronprinds af Sverrig og Norge, erklære hermed, i Kraft af den Fuldmagt, som Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge, Vor naadigste Souverain, har giver Os: 1) At Vi i Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norges Navn, antage den af Rigsdagen i Eidsvold forfattede Constitution, og at deri ingen Forandringer skulle foretages, uden forsaavidt den maatte stride mod Foreningen af begge Kongeriger, og at disse Forandringer skulle skee med Stændernes Samtykke.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
2) At Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge lover at glemme det Forbigangne, med Hensyn til alle de Personer, af hvad Stand og Vilkaar de end ere, som maatte have yttret Menninger, der stride mod Foreningen af begge Rigerne, og at Jngen skal blive hverken directe eller inddirecte forfulgt for slige Meninger. 3) De civile og militaire Embedsmænd, være sig Normænd eller i Landet værende Fremmede, skulle behandles med den Agtelse og Velvillie, som den høiere Myndighed skylder dem. Jngen af dem skal kunne sagsøges for sine Meninger. De, som ikke fortsætte deres Tienester, skulle pensioneres overeensstemmende med Landets Love.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Til Bekræftelse heraf have Vi undertegnet nærværende Erklæring i Vort Hovedqvarteer Frederiksstad den 10de August 1814. Undertegnet. Carl Johan. Endvidere ere følgende Artstykker komne til offentlig Kundskab efterat Storthinget den 20de dennes ved en Pluralitet af 75 Stemmer imod 5 havde besluttet Norges Forening med Sverrig: Normænd.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Da Vi efter Opløsningen af Eders Forening med Danmark overtog Styrelsen af Norges Anliggender, var dette for at forhindre, at ikke Borgerkrig og Partinand skulde sønderslide Eders elskede Fødeland. Eders Ønske kaldte Os til Norges Trone; Vi fulgte Eders Kald; Eders Tilld og gode Sag fordrede Vor Deeltagelse. Vi besluttede at underkaste Os enhver Opofrelse, for at føre Eder hine Goder imøde. Vel øinede Ei de Farer, som i en ulige Kamp truede at tilintetgiøre Eders og Vort Haab; men Vi kunde umuligen fatte, at Europas mægtigste Stater vilde forene sig, for at undertrykke et ædelt og uskyldigt Folk, hvis billige Ønske var Frihed og hvis eneste Attraa var Uafhængighed. Jmidlertid lode Sverries mægtige Bundsforvandte Os ved deres Sendebud erklære, at Norges Forening med Sverrig var uigienkaldeligen besluttet. Det er Eder bekiendt, at Vi vare villige til at opofre en personlig lykkelig stilling, naar et sammenkaldt Storthing fandt, at dette kunde berede Folkets Hold; men det er Eder ogsaa bekiendt, at de Vilkaar, som da bleve tilbudne for en Vaabenstilstand, vare af det Slags, at Vi ikke kunde antage der, forinden Krigslykken blev prøvet, idet de vare stridende mod Grundloven.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Vi maatte saaledes beklage, at Vore redelige Bestræbelser for, at undgaae Krigen i Norden, bleve frugtesløse. Norges udstrakte Grandser og Søkyster havde gjort det nødvendigt at fordes Tropperne. Sverrig rustede sig med Anstrængelse paa flere Steder, og uvis om, paa hvilken Deel af Riget dets Angreb kunde vented, maatte Vi vælge en Stilling, hvorfra Vi baade kunde dække Rigets indre Provindser, og tillige ile de truede eller anfaldne Punkter til Hielp. Glommen syntes i denne Henseende at tilbyde de fleste Fordeele. Ved Efterretningen og Fandens Jndbrud over Ide=Sletten og Svinesund, ilede Vi at samle et Armeecorps i Rakkestad, for ved et Angreb fra denne Side at standse Fienden fra at faae videre Fremgang ;men Frederikstads uformodede Overgivelse nødte Os til at søge Glommen; thi Fienden havde derved vunden en sikker Overgang, og Veien til Christiania kunde forceres. Overlegen tilsøes kunde Fienden ved idelige Landgange tournere Vor høire Flanke. En langvarig Blokade af engelsk og svensk Sømagt havde hindret Magasinernes tilstrækkelige Forsyning : de vare næsten udtømte, og Mangel paa de fleste Nødvendigheder truede at knække det Mod, som Fiendens Overmagt ei kunde bøie. Rigsforsamlingens Afsendte bleve et modtagne af det engelske Ministerium, og kom saaledes tilbage uden Haab om Hiel eller Formildelse af dette Riges fiendtlige Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Under disse Omstændigheder foreslog Sverrig en Vaabenstilstand, Af de to Fæstninger, hvis Besiddelse af svenske Tropper i de afbrudte Underhandlinger var omtvistet, var den ene allerede i deres Magt, og den anden afskaaren al Undsætning og bombarderet. Krigslykken havde erklæret sig imod Os, og Fortsættelsen af Kampen i nærværende Stilling, maatte berede Fædrenelandets Ødelæggelse. For at afværge dette, og for at give Folket Leilighed til, at skiønnet Rigets Tilstand ved et berammet Storthing, gientoge Vi Vort Tilbud villigen at træde tilbage fra den lykkelige Stilling, hvortil Eders Tillid havde kaldt Os.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Vaabenstilstanden og Conventionen af 14de dennes bleve undertegnede, og i Følge deraf have Vi ved Rescript af Dags Dato til samtlige Overøvrigheder ladet sammenkalde et overordentligt Storthing, at aabnes i Christiania Fredagen den 7de October dette Aar. Elskede Norske Folk, kun den bydende Nødvendighed - det ville J. ikke omtvivle - kunde bevæge Os til et Skridt, som Eders Hengevenhed gjorde Os dobbelt smerteligt. Vor Attraa var, at fortiene Eders Kiærlighed, Vor Trøst er Overbeviisningen om Eders Sindelag, og den Bevisthed, at Eders Vil var Maalet for alle Vore Handlinger. Givet paa Moss, den 16de August 1814. Under Vor Haand og Rigets Segl. Christian Frederik. (L. S.)v. Holten.
Berlingske Tidende, 1814-10-31
Kundgiørelse fra Norges Riges Repræsentanter til deres Landsmænd.