JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-25
Blandinger. J Fortsættelsen af Spørgsmaalets Besvarelse "skal den Lutherske Reformation virkelig fortsættes:" i det Lindbergske Maanedsskrift, tilraader Pastor Grundtvig en udstrakt Religions-Frihed, for at gjøre Ende paa den nærværende Forvirring; dog saaledes at det vedblev at være den lutherske reformeerte christelige Kirke, hvortil Mængden af Folket hørte, og hvori derfor Regjeringen udnævnede Lærerne og ordnede Forfatningen. Paa denne Maade, og naar der undtes Præsterne en større Lære-Frihed, end Loven nu hjemler dem, formener Forfatteren, at den lutherske Reformation i Kirkens Forhold til Staten virkelig kunde siges at være fortsat, som det er hans Overbeviisning, at en Skilsmisse i Kirken allevegne er uundgaaelig, og den Tid engang vil komme, da den christne Kirke maa tabe sit Udseende af en Stats-Jndretning. Derimod erklærer den sig aldeles imod et Forbund mellem Staten og den nymodens Skriftklogskab," som aabenbar det Modsatte af en Reformationsfortsættelse, og en KrebsGang tildage til Hierarchie og Pavedom; thi (siger han) " naar Lærrestanden havde Ret til at raade over Troe og Samvittighed (?), og de Skriftkloge kunde udgive for Guds Ord Al hvad dem behagede (?), vilde de nye Paver opkaste sig til Statens Herrer, hvis Bansættelse i Skolemesterstiil vilde have samme practiske Følger, som Pavernes i Kirkestiill." For dem, som maatte finde dette overdrevent, beraaber G. sig paa GeneralSuperintendent Bretschneiders Breve til en Statsmand, om Regentens Ret til at afsætte de Theologer, der lære i mod Kirke-Lovene, og bygger herpaa den Slutning: "tør man true, mens man har Loven imod sig, kan dog vel Enhver begribe, man vilde handle, naar man havde Loven for sig Jøvrigt er Undersøgelsen krydret med Yttringer som disse: at de Troende blot for Kjerlighedens Skyld, stræbe at oplyse de verdslige Stater om, hvad der tjener til deres Bedste og bede dem, ikke at drive Christne til det Yderste." hvorved de ingen Skade gjorde dem, da hvem Herren har lovet at tage faderlig imod, bliver aldrig huusvild, medens Vantroen, overhugger alle Troskabs og Kjerligheds Baand;" at det er Skriftsklogskabens øverste Grund ætning: at Bibelen kun kan forstaaes af de lærde Theologer, hvis Udsagn Almuen og Læg, Mand i det Hele uden Modsigelse blindthen skal antage for dens rette Mening, med flere slige Paastande, om hvis Rigtighed det netop er der tvistes. Hr. Grundtvig har ogsaa en Anmeldelse af Aschlunds Skrifter om Verdensbygningen og om Magnetens Forhold til sine Poler grebet Leiligheden til at istemme Dennes Angreb paa det Copernikanske System, over hvis Fald Hr. Grundtvig, som aldrig har gjort mindste Fordring paa at kjende meer til Astronomie og Mathematik, end man for 30 Aar siden behøvede, for at slippe, fra dem ved Examen." forud jubler, og siger, at det skulde undre ham, om det, efter en saadan Bankerot, vil være istand til ret længe at vedligeholde sin Credit; at det vilde more ei blot Historikeren, men ogsaa den bibelske Theolog, hvis de kunde leve den Dag, at Copernikanerne maattesberaabe dem paa det i denne Sag, saa bekjendte Vibelsted (Josv. A - 13, for at vise, at Solen dog engang har staaet frille er.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-25
(Hemp. Avis. Natten mellem 5te og 6te Ds opkom Jld i det Hr. Preister i Kongens Lyngby tilhørende Sted, beliggende paa venstre Side af Landeveien, nogle Huse, fra Gjestgiverstedet Holland." Førstmeldte saavelsom det tilstødende Rabohuus bleve et Rov for Luerne. Lidet eller Jntet blev reddet; blandt Andet beklager Hr. Preisler Tabet af endeel Medailler, han, som Konstner, i sin Tid har erholdt, deriblandt en stor Guldmedaille, han havde modtaget fra den franske Regjering, samt af endeel stukne Kobberplader m.m. Hr. Professor Kublaus Værker ville muligt ogsaa være tabte: han boede hos Preisler. Endeel Kreaturer skulde være indebrændte. Aarsagen til Jlden vides eiEn i dansk Krigstjeneste værende Normand, sø nylig er hjemkommen fra en Reise i Norge, og taler med Beundring den Deeltagelse og Opmærsomhed, hvormed den norske Nation end mind Danmark og dets ædle Konge. Et nyt interessaBeviis herpaa ere nedenstaaende, af ham til Redationen af Bladet "Dagen" meddeelte Sange, for fattede af Norges ædle og yndede Skjald, C. J. Schwach, Assessor i Trondhjems Stifts Overre- og afsjungne i et talrigt Selskab hos Consul Lor i Trondhjem, den 12te Decbr. 1830. Efter Sar gene fulgte Kongens og Danmark Skaal: Om Frederik, Danmarks Thrones Pryd, J norske Vennelag Vil jeg med Mindets Hjertefryd, Slaae venligt Harpeslag. Han ogsaa Norges Krone bar, Og ei forbrød han den; Mod Vold ei stærk nok til Forsvar Med Sorg han gav den hen. Og Normænd har ei glemt endnu, Og glemmer det ei let: Han styred dem med FaderhuOg agted deres Ret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-25
Saalænge Musatemplet staaer J Norges Klippefavn, Erindres skal fra Aar til Aar. Med Tak dets Stifters Navn. Despotens Magt laa i hans Haand Ved lovlig Ret og Arv; Men Villien i hans blide Aand Var Folkets Ret og Tarv. Besvoren Grundlovs Form hans Pagt Med Folket ikke bar; Men i hans fromme Barm nedlagt Den tryg og hellig var. Mens gjennem Nutids Skyer ned Det Mindes Soelglimt gaaer, Dets Straale varm Erkjendtlighed J Normænds Hjerter slaaer. O. Frederik, ja vi mindes Dig Med ærlig Hiertefryd, Og lytte fro, taknemmelig Til Mindeharpens Lyd. Og mens vi mindes fra den Tid, Da Du vor Konning var, Og Danmarks Lund, som venlig blid Vor Ungdom favnet har; Da ønske vi Dig Fryd og Fred Til Gravens fjerne Rand, Og bede evig Lykke ned, Drot, paa din Slægt, dit Land. Danmarks hulde Bøgelund, Dig vi Alle froe maae minde, Ungdoms lyse Morgenstund, Saae Du fro og fri at svinde, Og dit Held, Du elskte Land! End er Fryd for Norges Mand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-25
J Anledning af Spørgsmaalet og Flytningen af Napoleons jordiske Levninger, læses i Kjøbenhavnsposten følgende Digt om Napoleons Grav, efter Tegner: Rør ei hans Støv, Jhvor det hviler, Staaer Seierspilleren derpaa. Det er hans Ære blot, som iler Til Tidens Rand: lad Urnen staae Det var hans Storhed, at han vilde Forene, hvad dog skilles skal, Det Gamles og det Nyes Snille, Det var hans Storhed - og hans Fald. De To ei høies kan tilsammen, Thi sprang de sønder i hans Haand, Og snart igjen opblusser Flammen Af deres Strid trindt Hav og Land. Den nye Verden og den gamle Hvor Solen vender, mødes brat, Og For= og Fremtids Aander samle J Mindernes og Haabets Nat. Blandt slukte Kratre hist sig hærder En Vægtskaal med to Tider paa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-25
En Grændsesteen for tvende Verdner, Hans Urne staaer - der maa den staae, Sit Blik han kan mod Begge vende, Og pege med sin Herskerstav, Hvor begge deres Bølger sende, At brydes trindt hans Jettegrav.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Ao. 1831. No. 17. TIIISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede Arvavis og Avertissementstidende Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. 1ste Tirsdagen den Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Politiske Efterretninger. Polen. Fra Warschau meldes under 14de Februar Følgende om de polske og russiske Armeers Stilling: Den hele Strækning af den polske Grændse fra Kauen til Useilug, som de russiske Tropper har overskredet paa flere Puncter, beløber sig til omtrent 70 Mile. Woywodskabet Augustowo, som danner et smalt Landstrøg med lem Preussen og Rusland, er allerede besat af Russerne, dog skal Regjeringscommissairen i hiinWoymodskab; Godlewski, paa ny have stifter ny Uroligheder i Ryggen af dem, og fra Seyn af med en bevægelig Colonne være sat over Niemen og være indfalder i Lithauen. Den i Nærheden af den preussiske Grændse beliggende lille Stad Szezuczyn er bleven besat af et Kosal, Regiment under Oberst Grekow, som allerede i længere Tid havde staaet der ved Grændsen, med ved Revolutionens Udbrud retirerede til den russiske Grændsestad Goniondz. Den 10de Februar vare de russiske Forposter trængte frem til Miast kow, men skulle i Følge Armeeberetningen være tilbageslagne til Lomza. Paa Bugflodens hele Længde ere Russerne allerede rykkede frem 6 a 8 Mile over Grændsen. Derimod har den polske Generallissimus Fyrst Radziwil forlagt sit Hovedqvarteer fra Okuniew til Radzymin, hvor Præsidenten Fyrst Czartoriski den 10de aflagde ham et Besøg. Fra Radzymin har han ladet sit Hovedqvarteer forlægge til Jablonna, hvor han endnu befandt sig den 13de. Efter den polske Tidende og andre Efterretninger, skal en Træfningvære forefalden ved Jadow, hvori 2 russiske Cavallerie-Regimenter skulle være overvundne og 10 Kanoner erobrede; af 24 Saarede, som vare bragte til Lazarethet i Warschau, er En død underveis. General Chlopicki er ankommen til Armeen, og som simpel Soldat indtraadt i Avantgarden. J Warschau ventes en betydelig Mængde Vaaben fra Woymodskaberne; det ene Regiment drager efter det Andet mod Grændsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Den 9de Dennes droge 2 Regimenter Masurer gjennem Hovedstaden, anførte af en bevæbnet Bernhardiner-Munk med Korset; paa Hovedstadens befæstelse arbeides daglig. Man troer at General Diebitsches Hovedqvarteer er i Biala, efter Warschauer-Tidende, skal det være Generalens Hensigt at gaae løs paa Pultusk, norden for Warschan. Det over Wlodana i Polen indrykkede russiske Armeecorps under Generalerne Krentz og Geismar, har taget Marschen til Lublin, hvorfra det har i Sinde over Kazimier og Janowier at sætte over Weichselen; Kosakregimentet i dette Corps anføres af Hs. K. H. Hertug Adam v. Würtemberg. Den 9de Febr. rykkede Kosakkerne uden Sværdslag indi Lublin, efter at have truet Præsidenten der, i Bund og Grund at ødelægge Staden, hvis han ikke kom dem imøde med den hvide Fane.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Den 8de Februar rykkede Hertugen af Würtemberg ind i den lille Stad Lubartow, og tog strax alle paa Posthuset værende Breve og Acter i Beslag, derpaa bleve alle Jndvaanerne opfordrede til at aflægge Keiser Nicolaus Troskabseden, og Borgermesteren fik Ordre til, ikke at tillade at Nogen forlod Staden, og at holde et vaagent Øie med Grevinde Malachownska; men desuagtef lykkedes det dog denne Sidste, ledsaget af flere Personer, at forlade Staden. General Geis mar havde ved en russisk Officeer i en Skrivelse opfordret den polske Commandant i Fæstningen. Zamose, General Sierawski, til at overgive sig; i Skrivelsen taler General Geismar om unge Bruushoveder, som havde bragt Polen i Oprør, og yttrede derfor det Haab, at Generalen, ville bevare sin Troskab mod Keiseren og overgive Fæstningen. Herpaa svarede Gen. Sierawski"Eders befalingshaver er en Udlænding, han maatte dog vide, at Fæstninger ikke overgives uden Kanonskud, naar han altsaa fremtidig vil underhandle om Overgivelse, maae han tale med os ved Kanonskud, og ikke ved Parlementairer. Forøvrigt anerkjender jeg ikke Keiser Nicolaus's Authoritet, men fører her befalingen i den frie uafhængige Nations Navn. Gaae, og indberet dette til Deres General. Betragt De mine graae Haar, og forsikkre ham, at intet ungt Bruushoved har givet ham denne Erklæring. Zamoseskal nu være beleiret af Russerne under Geismar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Warschauer Statstidende meddeler endnu følgende Efterretninger fra den polske Armees Hovedqvarteer: Den 8de Febr. fand de første Bevægelser Sted. Gen. Suchorzewskifordrev Fjenden Kl. 7 om Morgenen fra Siedlic. General Zymirski satte med sin Colonne, over Livier og marscherede videre til Wengrow, hvorfra 2 russiske Uhlan-Regimenter med 6 Kanoner strax retirerede; General Zymirski forfulgte ham til Landsbyen Posewski. Ved Angrebet, paa Siedler fordrev en Peleton af 1ste Uhlan-Regiment den hele fjendtlige Eskadron fra Staden, dræbte 2 Mand og gjorde 2 til Fange. Den Begeistring, hvormed vore Uhlaner fægte, er ikke at beskrive. Da Fienden ere paa flere Puncter trængte ind i Landet, saa har Generallissimus anseet det for nødvendigt, at sammendrage de forskjellige Armee-Afdelinger, at oppebie Sammes Angreb, og ikke at opfordre Landsformen til Modstand, uden at understytte dens Foretagender ved den øvede Hær. Alle Fiendens Vendinger synes ogsaa at være beregnet paa at adsplitte vore Stridskræfter. J Warschauer-Blade skrives ogsaa Fienden holder ingensteds Stand, sex af vore Uhlaner drev ved Siedler et heelt Kosakregiment foran sig; Enthusiasmen er saa stor, at vi næsten ikke kunne holde Soldaterne tilbage. Desertationen blandt Fienden er betydelig:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
en Peleton russiske Dragoner have forenet sig med os; den 9de Februar ankom 12 deserterede russiske Husarer, som eensstemmig sagde: at den fjendtlige Armee befandt sig i den sletteste Tilstand, og at Jnfanterie=Colonnerne vare blevne omgivne med Kosakker, af Frygt for at Soldaterne skulle løbe fra hinanden. Den 9de Febr. bleve de fornemste Borgere i Warschau sammenkaldte paa Raadhuset og adspurgte: om De, hvis Nøden og Krigen skulle fordre det, ville finde sig i, at endeel af Staden blev omdannet til Fortificationsværker; hertil de gave eenstemmig til Svar: Jkke allene en Deel af Staden stille vi villig til Eders Disposition; men maatte Hovedstaden blive forvandlet til Aske og Ruiner, maae der af vore døde Legemer dannes en fast Muur for vore Brødre, naar kun den efter Hævn skrigende Uret maatte afvaskes i vore Angriberes Blod. Den polske Regjering har udstædt under 7de Febr. en meget energisk Proclamation, hvori Russernes Jndmarsch tilkjendegives, hvorved Enhver erklæres for en Landsforrædder, der igjen træder russisk Tjeneste, eller yder den fjendtlige Regjering eller Hær nogen Understyttelse. En Dagsbefaling fra Generallissimus Radziwill af samme Dato, opmuntrer Soldaterne til Kamp. Den forenede Rigsdag har, for at underrette Europa om Polens fremtidige Regjeringsform, erklæret den i Nationens Navn for at være et constitutionelt repræsentativt Monarchie, forbunden med Arvefolgeret for den valgte Familie. For Nationen paa Rigsdagen skrider til en ny Konges Valg, skal af Armeen, Geistligheden, Embedsmændene og alle Polens Jndvaanere aflægges for Rigsdagen en Eed, hvori den polske Nation sværges Troskab, ikke at anerkjende andre Authoriteter, end de, der anordnes af Rigsdagen, og af al Kraft at befordre Opstanden, for Nationens Frihed. Der skrives fra den polske Grændse: "Vi see Dag for Dag Efterretning om afgjørende Tildragelser imøde; man er afden Formening, at den polske Armee ikke vil forsøge at agere i aaben Mark mod Russerne; men at concentrere Tropperne i Egnen af Warschau, saa at Polens Skjæbne vil blive afgjort under Warschaus Mure. Beretninger fra den polske Grændse, dateret Berlin den 20de Febr., ere ikke fordeelagtige for Polakkerne, de lyde saaledes: "Just nu erfare vi, at GeneralDiebitsches Hovedqvarteer i Dag vil indtræffe til Brock; General Manderstjerna marscherer mod Plock; 20 Reg. Kosakker skulle i Dag indtræffe i Egnen ved Grodno, og have Ordre til langs Grændsen at følge Hovedcorpset; inden 14 Dage venter man de keiserlige Garders Jndmarsch i Polen. General Geismars Corps skal have passeret, Weichselen, og kort derpaa havt en Fægtning i hiin Egn, efter hvis lykkelige Udfald Generalen, har bemægtiget sig Radoms. General Roniecke skal have havt en Fægtning ved Pultusk, som skal være faldet meget ubeldig ud for Jnsurgenterne. Den schlesiske Tidende melder, at en Afdeling Kosakker skal 4 Mile ovenfor Warschau have passeret Weichselen, og har afskaaret, al Communication paa Landeveiene mellem Warschau, Krakau og Kalisch. J Pulawy er den russiske General Kreutz med sine Tropper indrykket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Tyrkiet. Breve fra Smyrna bekræfte de tidligere Efterretninger om: at Porten har indstillet Udbetalingen af Contributionerne til Rusland; Tyrkerne skulle paa Grund af Revolutionen i Polen og Cholera morbus's Udbredelse i Rusland, igien have fattet Mod og behandler de Christne med sædvanlig Trods. Fra Constantinopel skrives under 10de Januar, at Rustningerne der drives med megen Jver, og saa usandsynligt det klinger, angives som sammes Øiemeed: Grækerlands Undertvingelse ved Vaabenmagt. 20,000 Mand regulaire Tropper ere allerede opbrudte, efter Foregivende til Regropont, for derfra at trænge ind i Morea. Flaaden skal ogsaa ved Enden af denne Maaned være færdig at afgaae, som det hedder med en Expedition mod Patras, hvortil fragtes europæiske Handelskibe. Øiemedet med alt dette vil snart vise sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Frankerig. Fra Paris skrives under 14de Febr.: "J Gaar, og i afvigte Nat, er den offentlige Rolighed bleven forstyrret ved de geheime Congreganister og Jesuiters Jntriguer, som valgte en Sørgetjeneste paa Hertugen af Berrys Dødsdag i Kirken St. Roch, til om muligt at vinde Folket for Bourbonnerne. En Præst var allerede ved at læse Sjælemesse, og man saae den forrige Hertug af Bordeaux's Billede, omkrandset af en Krone af Immorteller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Under Messen havde Folket forholdt sig roligt, og 24 Vogne vare allerede bortkjørte, da et Menneske fæstede 4 hvide Faner paa Katafalken; men nu brød det løs, (ogsaa fordi man uddeelte Hertugens lithographerede billede, og hvis ikke Nationalgarden var kommen til, ville det have gaaet Hovedmændene for denne reteslemt, thi Nationalgarden rentsede Kirken og lukkede Portene. Jmidlertid blev Trængselen, bestandig større og større, og flere Storme blev afslaaet; men Klokken 8 om Morgenen maatte Nationalgaarden vige og give Kirken til Priis, og nu blev Katafalken med alt andet Tilbehør slaaet istykker, under Raabet: "Leve Ludwig Philipp." Folket vendte sig derpaa mod det Ærkebispelige Pallads og mod den ældre Hr. Dupins Huus, hvad her foregik er endnu ikke ganske bekjendt. Medens alt dette skeede, ville et med Pistoler bevæbnet Menneske, søge at vinde Folkehoben for Bourbonnerne; men Folket greb ham, og var just i Begreb med at drukne ham, da fire Nationalgaardister kom til og fik ham udleveret. Præsten, der holdt Messen, er lykkelig undkommen, men hans Huus temmelig ødelagt; og flere Præster, som vare der forsamlede, bleve lykkeligviis reddede ved Obersten for Nationalgarden Jaqueminot, nogle Minutter sildigere og deres Liv havde staaet i Fare. 12 Batailloner have i afvigte Nat holdt Vagt. Undersøgelser mod disse carlistiske Optøier, have nu begyndt, Hr. de Conny er arresteret, og man har fundet Papirer hos ham, som hentyde paa carlistiske Forbindelser mellem Vendee og det sydlige Frankerig, Hr. v. Vitrolles og de forrige Overpolitie-Agentere Franche og Delavau ere grebne, mod Erkebisper af Paris selv, er der udstædt en Arrest, befaling, og man er endnu beskjæftiget med talrige Arresteringer. - Depescher berette at mange indfødte Franskmænd forsamle sig paa den spanske Grændse, en Coureer skal være sendt til Madrid, for at bede Regjeringen at bortfjerne dem fra vort Naboskab, skulle en Prinds af den gamle bourbonske Linie finde Mod tagelse i Spanien, ville man ansee det for en Krigserklæring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
(Hamburgische nene Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Blandinger. J Landstænderneskammer fandt i Warschau den 13de Febr. en overordentlig Forsamling Sted, Den Landdeputerede Swidzinsky spurgte Grev G. Malachowsky, den constit. udenlandske Minister, hvilke diplomatiske Forhold, der finde Sted, fornemmelig med Frankerig; herpaa svarede Greven, at man havde i disse Dage under Hr. Lubeckis Secretairs Papirer, fundet Afskrifteaf fornævnte Fyrstes Brevvexling med den russiske General Grabowsky, hvoraf man erfarer, at den polske Armee skulle danne Avantgarden af den mod Frankerig og Belgien bestemte Hær, og at de i Banken deponerede Summer, skulle tjene til at bestride denne Krigs Omkostninger med (Hamb. n. Zeit.) Tuilleriernes Stalde have i denne Tid været besøgte af mangfoldige Mennesker, for at tage de derværende Herligheder, som nu skulle under Auctionshammeren, i Øiesyn. Jsær tiltrække sig almindelig Opmærksomhed de kostbare Sadle, som deels have tilhørt Ludvig XVI, deels Napoleon; samt de mange pragtfulde Vaaben, Napoleon skal have medbragt fra Ægypten, Ludvig XVIIIdes Bærestoel o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Nogle Mile fra Siedlee stødte en polsk Patrouille paa 30 Md., paa en Afdeling af 180 Kosakker. Disse omsværmede strax Patrouillen med deres sædvanlige Skrig: Hil Hal Endelig raabte den polske Officeer til Kosakkerne: "Hvad skrige J for, hvad vil J. Derpaa drog den i Spidsen værende Kosak en Bundt Papirer ud af Barmen, og sagde, at han havde kun Proclamationer fra General Diebitsch at afgive, og bad derfor om en Drikkeskilling. Officeren kastede en Rubeltil ham, og bad ham at pakke sig. Kosakken tog Pengene op, gjemte fine Proclamationer igjen, og fortrak med de alle Øvrige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
J Jtalien er det uroligt: saaledes er i Bolognaden 4de Dennes en provisorisk Regjering oprettet for Staden og Provindsen BolognaAbrwzzerne danner sig en revolutionair Bande, der samler sig i Bjergene; Efterretningerne fra Toscana lyde heller ikke meget tilfredsstillende, Pisa. Sistog a og Siena er Stemningen urolig, 7 Saavel forrige, som denne Post, ere Kornpriserne vedblevne at falde, J London vare forrige Post Hvedepriserne ikke meere faste; i Hamburg blev Hvede og Rug allerede solgt 3 a 4 Rdr. Cour. ringere pr. Læst. J London var det den 14de Febr. saa flaut, at Hveden atter blev noteret 2 a 4 S. pr. Qv. lavere; med Havre var det flaut, under Laas blev denne Artikkel holdt noget høiere, da man ventede en Nedsættelse af Tolden. Gule Ærter bleve ogsaa betalte til lavere Priser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Amsterdam var det ogsaa den 18de Februar stille med Kornhandelen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Ved Tallotteriets 1162de 94. 13. 82. O. 55.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Trækning i Wandsb. udkom & Ved Tallotteriets 1162de 94. 43. 82. O. 55.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Trækning i Wandsb. udkom &
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Avertissements. Den 21de Febr. er i Thisted tabt eller forlag en gammel Tegnebog, hvori var to Fem-Rigsbankdalersedler; den retsindige Finder bedes mod en god Findeløn, at melde sig paa Bogtrykkerier, hvor det Tabtes øvrige Kiendemærke kan erfares og Eieren anvises.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Fra Avisexpeditionen, anvises til Salg :et godt Jagtgevæhr og 2de franske Pistoler, Tillæg til Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord-Cimbriske Tilskuer. Ao. 1831.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Tirsdagen den 1ste Marts. No. 17.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Blandinger. Keiseren i China har ladet haardt afstraffe en høi Statsembedsmand, fordi han havde ladet Skuespil opføre og ofte havde Selskab hos sig. En nylig udkommen keiserlig befaling byder: at Enhver, som i et Bønskrift taler om Ting, der ikke personlig angaae ham selv, skal straffes med Slag og sættes i Gabestokken.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Hr. Crawfurds talrige Gesandskab til Hoffet i Ava modtoges i den første brittaniske Stad med orientalsk Pragt af Wundschi (Førsteministeren). som er Kongens Svigerfader. Paa hver Side af ham laae en Slave næsegruus paa Jorden, holden de en Drikkeskaal og Betelæske i Haanden, hvormed de krøb omkring og bød de Fremmede Forfriskninger. Bag et prægtigt Silketæppe saae Fyrstens Gemalinde til, som viser, at Nysgierrighed ogsaa har hjemme hos dette Folk. Huusguderne vare tildækkede med Fløiel. Næste Dag aflagde Fyrsten med stort Følge Besøg paa det engelske Skib, hvor han drak Kaffe. De birmaniske Krigsbaade vare prydede med høie forgyldte Speile og roedes af 40 til 60 Md. hver, hvilke sang, medens Harlekiner gjorde Luftspring. I deres Samtaler og hele Forhold viste birmannerne sig ligesaa høflige, som tilbageholdne og forslagne. Jdelig haves flere redsomme Exempler paa den umenneskelige Behandling, som de stakkels Negere, paa Guadeloupe maae udstaae af deres kun udentil blanke Bøder. At skyde dem paa Stedet som andet Vildt, er intet usædvanligt. Endnu i Aare 1827 lod en slig Kannibal en af sine Slaver først pidske og derpaa binde til en Pæl og hungre ihjel hvorhos han forøgede den Ulykkeliges Qualer, ved at sætte Levnetsmidler for ham, uden at han kunde naae dem. Uhyret blev vel dømt til Døden, men Dommen kasseret af den kongelige Ret i Paris, paa Grund af en Formalitetsfeil.