JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Ørebro d. 21 Aug. Efterat Hs. Kgl. Maj. i Henseende til Rigets Tronfølge havde indhentet saavel Rigstændernes hemmelige Committees som Statsraadets underdanige Tanker, og efter den førstes store Pluralitet samt det sidstes eenstemmige Ønske, har H. K. Maj. i Følge Rigets forsamlede Stænders modne Overlæg foreslaaet Hans Førstelige Høihed Prinds Johan Baptist Julius Bernadotte, Første af Ponte Corvo, til Sverrigs Riges Kronprinds og Hs. Kongel. Majestæts Efterfølger paa den Kongel. Svenske Throne. - Hans Kongelige Majestæt har herved, som et af Rigets Grundlove foreskrevet ueftergiveligt Vilkaar, tilføiet, at benævnte Prinds, i Tilfælde at Han vælges til Sverrigs Thronfølger, af Rigstænderne, maa, inden Hans Ankomst paa Svensk Bund, have antaget den rene Evangeliske Lære, og at han da undertegner en ligedan Forsikkring, som den Rigstænderne for Høis. Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen oprettede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
J Philip's og Lee's Bomuldspinderie i Manchester, som indbefatter en vidtløftig Strækning af Bygninger, bruges Kulgas til Belysning i det Store. Man destillerer Steenkul i Jern-Retorter, leder Gassen igjennem Jernrør i store Conservato rer, hvor den renses, og derpaa til det Sted, man vil belyse, i Piber, der tildeels ligne Argandske Lamper. J det hele Manufactur har man 910, og hele Bekostningen af Belysnings Apparatet (Renterne af den Sum, det først har kostet at indrette og dernæst hvad der medgaaer til Jstandholdelsen iberegnet) er 600 Pd. St. aarligen, som er det Halve af hvad Tællelys koste. Den i Begyndelsen ubehagelige Lugt har man, efter Phystkeren Murdorfs Vidnesbyrd, vidst at forebygge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
J Anledning af en Artikel i the Sun, hvori det hedder, at Engellænderne i Fægtningen ved Almeida kun have mistet 250 Mand, anmærker Moniteuren: "Efter de seneste Efterretninger fandt man 460 Døde paa Valpladsen; man har taget 400 til Fanger, og alle Beretninger sige, at Engellænderne have havt 808 Saarede. Engellænderne anslaae deres Forlis til 270 og lyve altsaa 2/8. Men det er sædvanligt saaledes med alle deres Beretninger. Jøvrigt stemme alle de Efterretninger, man har fra Armeen, overeens med Prindsen af Eslingens Jndberetning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Mariboe, d. 27de Augusti. Den 23de Augusti kom en stor Flaade øster fra og vilde nok til Engelland. Den bestod af 200 Skibe. Henimod Aften hertes nogle svære Canonskud. D. 24de dennes Kl. 6 om Aftenen laae den lige ud for Unsevigen under Seil nord paa. D. 23de om Natten forud laae den uden for Moulskov for Anker og lettede om Morgenen Kl. 3. D. 24de om Eftermiddagen hørtes en stærk Skyden vester paa. D. 25de Aug, om Formiddagen løb 2de Baade ud fra Kramnitze Gab. De bleve drevne ind under Moulskovs Vagter af 2 fiendtlige Capere, som fyrede paa dem af alle Kræfter, men ved vore kjække Jyders Standhaftighed, der vare paa deres Post, som Mænd, bleve de lykkeligen og vel frelste. En Matros fra ovenmeldte Baade blev truffen af en Kugle. Han ligger paa Sygestuen i Nakskov. D. 26de var Flaaden reent ude af Sigte. Den gjorde nogle faa Skud med Bomber, da den seilede forbi Korsenakke, som dog ei naaede Landet; formodentlig var det Prøveskud eller - Den 24de dennes om Aftenen og for at skrække. blev en Prise indbragt til Nysted, som var lastet med Tømmer og Bræder. D. 19de skal en Engelsk Kuff være indbragt til Vordingborg af Caperfører Dam; J Fyen bydes. den er lastet med Silke og Caffe. allerede 8 Rdlr. for 1 Tde. af det paa Marken staaende Byg, og der har endda været dem, som endnu ikke vilde sælge for den Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Hr. Jsenkræmmer Klein har solgt sin Gaard No. 14 paa Østergaden til Hr. Kjøbmand Feyer schow for 50,000 Rdlr. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads ogsaa ac Syvende Aargang. No. 95 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 4 September, 1810. Til mine Medborgere og Medborgerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
(Jndsendt.) Hver stræbe i sin Stand, og holde det for Lykke, Om Staten vinder ved hans sidste Mesterstykke. Ewald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Blandt de Særsyn, som denne Tid frembringer, er unægtelig den Overdaadighed, man seer, i Forening med den Klage, man hører over Finantzernes slette Tilstand, ikke eet af de sjeldneste. Jeg er ikke istand til at gjennemskue det Offentlige; men sund Fornuft kan begribe, og sunde Øine kunne see, at, dersom Regjeringen skal kunne beskytte og mod et nyt Overfald af en mægtig og stedse os omsvævende Fiende, saa maae det koste meget, langt mere end Staten er istand til at udrede, dersom vi ikke med forenede Kræfter arbeide paa at vedligeholde vor Selvstændighed og Hæder. Danske og Norske Brødre, Mon vi gjøre alt hvad en Nation kan, for at vedligeholde os i Farens Stund? Vise vi det uforfærdede Mod, der udfordres, ikke allene i Kampens Time, naar Vaaben klivre mod Vaaben, men ogsaa ved de Opofrelser, de Anstrængelser, den Tarvelighed, den Enighed, den Uegennyttighed, der udfordres medens Krigens uudeblivelige Følge, høi Cours, tærer paa Landets Marv, Saa vist som den Mand sjelden er stor Helt, der bag den varme Ovn dadler den mødige Helts Krigs planer, saa vist er den heller ingen Patriot, der i store Selskaber, med Glasset i Haanden og Klub broderen ved Siden, klager med barnagtig Utaalmodighed over en med Krigen følgende Ulykke, den han, medens han klager, selv forøger. Lader os hellere ærligen hielpe til de Finanzers Oprettelse, hvis Fald ingen Regjering, uden hver enkelt Mands ivrige Medvirkning, kan afhielpe. Den Mand eller Qvinde, der i dette Øieblik samler Klude til Papiirfabrikerne, er udentvivl langt nyttigere for Staten end den, der med Hænderne i Skjødet, paatager sig at sætte Klude paa de Huller, han troer at opdage i dens Bestyrelse. Skoemageren, holder den for en Vindmager, der forsikrer ham, at han, uden nogensinde at have seet eller øvet Professionen, kan danne og sye et Par Ungerske Støvler, men den ærlige Mester holder sig fuldkommen berettiget til at sætte Facon paa Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Om Børsauctioner. Det i saa mange Henseender umoralske Ordsprog; den, som ikke lukker Øinene op, maa lukke Pungen op, gielder ingensteds mere som en uomstødelig Regel, end ved Auctioner. J enhver anden Handel kan Kjøberen gjøre Fordring paa redelig Behandling fra Sælgerens Side, og om end Omstændighederne ikke altid tillade, ved Søgsmaal, at faae Erstatning, vil den uredelige Sælger dog aldrig finde noget Medhold i Almeenhedens Omdømme, og det Skaar, han derved lider i sit offentlige Rygte, er ofte en langt føleligere Straf, end den, Domstolen kan paalægge ham. Men ganske anderledes er det paa offentlige Auctioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Efter Forordningen for Mæglerne skulle disse staae til Ansvar for, at de kjøbte Varer ere overenstemmende med de foreviste Prøver, og om Varene uden forudtagne Prøve kjøbtes, at de svare til den Qvalitet, han til den Kjøbende har opgivet; men denne Bestemmelse gielder kun for de Varer, der sælges under Haanden, Forordningen nævner ikke dem, der sælges ved Auction, og om den end havde nævnt dem, anulleredes denne Bestemmelse ganske ved den ubetingede Condition, som offentlig oplæses paa Auctionsstedet, "at Varene sælges i den Stand de ere og forefindes, og saaledes maa modtages uden mindste Jndvending fra Kjøberens Side. Jmidlertid seer man dog her, at det aabenbar har været Lovgivernes Hensigt, at Mægleren skulde staae til Ansvar for, at de Varer, han sælger, svare til Prøven. - Man indvende ikke at Conditionerne ere saa skarpe for at forebygge al Tvistighed; og at ingen redelig Mand leverer slettere Varer end hans fremlagte Prøver udvise. Men hvortil behøver man da den al Jndvending tilintetgjørende Condition, at Varene sælges i den Stand de ere o. s. v. Er for den Rene ikke Alting reen? Det staaer i Sælgerens Magt at indestaae Kjøberen for at han ikke bedrages; men det staaer ingenlunde i Kjøberens Magt, saa nøie at eftersee Varene, at han jo kan blive bedragen, og om han end vilde, hvad der næsten er umueligt, paatage sig denne uhyre Umage, saa tillades det ham ikke og kan heller ikke tillades ham, da det vilde foranledige alt for megen Uleilighed. For at forekomme alle de anførte Misbrug, vilde det være godt: 1) om det blev reent forbudet at sælge Varer paa de sædvanlige Auctions=Conditioner; 2) at det blev paalagt Vedkommende, at fremlægge en Prøve af hver Qvantitet Varer for sig selv betragtet, og at de skulde være pligtige at levere dem i alle Henseender overenstemmende med Prøven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
J Gaar aabnedes den Kongel. Skueplads med et nyt Stykke: Snedkeren i Lifland eller Peter den Stores Reise, efter Duval. - Paa det ny indrettede Parterre til 4 Mk. pr. Person saae man her for første Gang to Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Violinspillerinden Jomfru Scharff gav d. 26de f. M. en Concert i Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Fra Valløe Saltværk er blevet bekjendtgjort, at efter den Norske Regjeringscommissions Beslutning er Udsalget af Salt ved Værket herefter og indtil videre, uden Anvisning tilladt. Prisen for en Tde. ordinairt Salt a 250 Pd. er 8 Rdlr., grovkornet Salt a 250 Pd. 8 Rdlr. (Foustager, p. Stykket 72 s.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
J Horsens bortsolgtes ved Auction d. 31te f. M. en heel Deel Sager, som have henhort til det forrige Franske Lazareth, hvoriblandt 259 Sengesteder, og dernæst alle til de Franskes Bagerier, Slagterier og Magaziner der i Staden hørende Jnventarier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
J Gaar solgtes paa Børsen Skibet Caroline for 37,000 Rdlr., Skibet der Sthør for 34,000 Rdlr., Skibet Harmonie for 7,900 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Kjøbenhavns Vexelcours d. 4 Septbr. Tre Maaneder 460 til 466. - Hamb. Cours 480.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Udenlandske Efterretninger. Wien d. 22 Aug. Ved Rudschuck skal der atter være forefalden en blodig Fægtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Efter Breve fra Jtalien af 15 Aug. havde man indtil den Tid ingen Efterretning om nogen Landgang paa Sicilien. Om det er alvorlig meent med denne Landgang eller om Anstalterne dertil blot ere en Demonstration, for at sysselsætte en Deel af den fiendtlige Land- og Sømagt paa Sicilien og afholde Engellænderne fra at fæste deres hele Opmærksomhed paa Portugal og Spanien, derom ere Meningerne deelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Paris, d. 24 Aug. Dags Moniteuren indeholder et Keiserl. Decret, i Følge hvilket den 1ste Junii 1811 uddeles 200,000 Fr. blandt 12 af de Fabriker, der have forfærdiget meest Druesukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Ogsaa i Toulon er d. 15 Aug. løbet et Skib paa 80 Canoner af Stabelen, som kaldtes Sceptre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Amsterdam, d. 28 Aug. Alle Franske Tropper, der ikke høre til vort Lands bestemte Besætning, ere nu i Bevægelse, for at forlade samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Det 67de og 16de Linie= og 24de lette JnfanterieRegiment marcherer i disse Dage over Herzogenbusch og Breda til Frankrige. En anden Afdeling af disse Tropper gaaer over den østlige Grændse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
En vis Banini i Paris foregiver, at have opfundet den Konst, paa en usynlig Maade at correspondere, uden Brev, Bud, Post eller Telegraph i en saadan Ruf, at man i 24 Timer kan forplante en Efterretning fra Paris til – Peking. Han tilstaaer, og det med Grund, at man i Begyndelsen vil lee ham ud, men at han, naar Opfindelsen bliver fundet anvendelig, vil være den, der leer sidst. - Man er saa vant til saadanne Projecter, at kun faa lægge meere Mærke dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
For adskillige Aar siden anmeldtes ligeledes i Avisen Opfindelsen af en uhyre stor Luftballon, der skulde føre nogle 100,000 Mand til Engelland. Men det blev ved Anmeldelsen, og man saae aldrig Opfindelsen. Formodentlig vil det gaae ligesaa med Baninis Correspondeer=Konst. Hvad behøvede han at udsætte sig for at belees i Forveien, naar han virkelig havde gjort en saadan Opfindelse? Eller troede han maaskee, at nogen skulde komme ham i Forkjøbet?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Stockholm, d. 21 Aug. Som en Følge af Kronprindsens Valg kan det nu ansees for afgjort, at Rigsdagen med det første vil forflyttes hertil fra Ørebro, og i det mindste vil vare til Enden af October, paa hvilken Tid man med Sikkerhed, venter den ny Kronprinds. Staden Ørebro vil i ingen Henseende være skikket til at modtage ham paa en værdig Maade. - Kongen skal siden nogle Dage befinde sig upasselig. London, d. 19 Aug. (Over Frankrige.) Privatbreve fra America tale om en Of- og Deffensiv-Alliance, som skal sluttes mellem de forenede Nordamericanske Stater og de Sydamericanske Naboprovindser. - Man vil paastaae, at der er udbrudt Uroligheder i Mexico, og at man har arresteret Gouverneuren og nogle Geistlige. - Jun tan i Cadix har overdraget Hertugen af Orlanes Commanden i Catalonien. - De Deputerede fra Venezuela og Caraccas reise med det første hjem igjen. Foreløbigen har man aftalt nogle Jndretninger til Fordeel for den Engelske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Capitain Maurice, der engang udmærkede sig ved Diamantklippens Forsvarelse paa Martinique, er udnævnt til Commandant paa Øen Anholt i Kattegat. - Parlamentet er atter udsat til den 1ste November. - J Følge Efterretninger fra vor Flaade ved Toulon have 6 til fiendtlige Linieskibe ofte lettet Anker, men ere strax vendte tilbage igjen til Havnen. Den fiendtlige Flaade, under Viceadmiral Allemand, bestod af 12 Linieskibe, hvoriblandt 3 paa 120 Canoner, og af 10 Fregatter. Desuden var der endnu 4 Linieskibe i den indre Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Amsterdam d. 25 Augusti. Keiseren forventes hertil i Midten af September. Store Tilberedelser gjøres til hans Modtagelse. J Haag er udkommet en Forordning, at man ikke maa skaffe Møblerne i de store Huse af Veien, da Keiseren medbringer et talrigt følge af betydelige Personer, som maae der indlægges. – Keiseren har skiænket 16,000 Gylden til de Fattige af alle Religioner i Middelburg. - Man venter, at Keiseren vil lade bygge et Keiserligt Palai i Haag. Valencan, d. 17 Aug. J Forgaars høitideligholdtes her Keiserens Fødselfest med megen Høitidelighed. De Spanske Prindser kjørte i en sex spændt Vogn til Kirken, hvor Besætningen ogsaa befandt sig. Efter Messen gjorde Tropperne skjønne Øvelser. - Om Aftenen var almindelig Jllumination. Prydede med Æreslegionens store Baand uddeelte Prindserne den Dag til hver Soldat 3 Franker og til hver Underofficier 6 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Dresden, d. 23 Aug. Man troer, at Kong Ludvig, som nu bruger Eger-Brønden i Toplitz, for nogen Tid vil opholde sig i Prag. J disse Dage ere hans Vogne, som underveis vare blevne tilbage, ogsaa ankomne til Toplitz. - Vor Konge befinder sig upasselig i Pillnitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Hamborg, d. 28 Aug. J Dag er General Grev Rosen og Oberst Grev Mørner tilligemed Kammerjunker Lindenskjold, en Søn af den nu værende Erkebiskop i Upsala Lindblom, dragne her igjennem paa deres Reise til Paris, hvorhen de begive sig for at lykønske Prindsen af Ponte Corvo til sin Udvælgelse som Svensk Tronfølger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Livorno, d. 12 Aug. Hertugen af Otrante (Fouche) har efter sin Ankomst hertil leiet et Skib, hvorpaa han efter Nogles Paastand afgaaer til Neapel, efter Andres til Den Elba Paris d. 23 Aug. Dags Moniteuren leveer følgende Nyheder fra Spanien: Andalusien. Den unge meget udmærkede General Gerard har ved Expeditionen mod Ronda fuldkommen opnaaet sit Maal. Engellænderne vare ilede Jnsurgenterne til Hielp, men have strax ladet dem blive i Stikken. igjen og paa en skjændig Maade igjen indskibet sig. - Bataillonschef Gand af det 100de Regiment, som commanderer en bevægelig Colonne paa Grændserne af Estremadura, er meget fornøiet med den Adfærd Capitain Leclere af 21de Chasseurregiment, Capitainerne Villeneuve og Gelle, og et Spansk Compagnie fra Sevilla har viist i de forskjellige Fægtninger, som hans Patrouiller have udholdt mod Røverne. - Fra Portugal. Almeidas Løbegrave ere aabnede. Den Engelske Armee bliver Tilskuer af vore Operationer. – General Reynier har indtaget Penamacor og Monsanio, begge to vigtige Forter. Han fandt hvert af dem besat med 15 Canoner og rigelig forsynet med Levnetsmidler. Fortet Monsanto var især i Ny for, at være uovervindeligt. Portugiserne forlede dem, da vore Tropper nærmede sig. Hvad nytter det, sagde de, at vi indslutte os i vore Fæstninger, da Engellænderne lade os blive i Stikken. – Fra Gammel-Castilien. Lieutenant Aliberti, som commanderer en Trop fra Villaton, har med 60 Mand havt en Fægtning med en fire Gange saa stærk Bande Jnsurgentere. Efterat han havde aflagt de største Prøver paa Raskhed adspredte han dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
J Franske Blade læses en Engellænders Brev fra Lissabon af 26 Julii, hvori berettes, at de seneste Efterretninger fra den Engelske Armee ere af 23de f. M., at den paa den Tid endnu uforandret havde samme Stilling, men at den, efter Sigende, vilde trække sig tilbage fra Albroca, hvor den har en befæster Leir, at de Franske synes at manocurere saaledes, at de ville indslutte den Engelske Armee, men at de ikke kunne komme over Bjerg kjæden uden at lide et Nederlag, i Fald Lord Willington, som han sikkerlig giør, vil modsætte sig dem, at de Engelske i Smaafegtninger beholde Overhaand, men at dette er til liden Nytte, at mange troe, at de Franske inden en Maaned ville være Mestere af Lissabon, at General Hill og selv de la Romana, som det hedder, have befaling at forføje sig til Hovedarmeen, fordi de Franske ere svage ved Badajoz; at der ved Massenas Armee skal være mange Syge, hvilket ikke er rimeligt, da det endnu ikke er saa sildigt paa Aaret; og derhos blive bestandig endnu Tropper nok til at bekrige Engellænderne. (Man veed, at d. 24 Julii, altsaa en Dag sildigere end denne Efterretning, var General Craufurdtrængt tilbage ved Fortet Conception, som er taget i Besiddelse af de Franske.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Keiser Napoleon ventes d. 11 Sept. til Düsseldorff. Til de Herrer Subscribentere i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Da adskillige af Skilderiets ærede Subscribentere staae i den Formening, at dette Blad forsendes med den ugentlige Ridepost herfra til Norge, saa maa Udgiveren her erindre, at i allerhøieste Rescript af 5 Martii d. A. til General=Postdirectionen, har Hans Majestæt allernaadigst paalagt Directionen, mueligst at sørge for, at bemeldte Blad ved givne Leiligheder forsendes til Norge med afgaaende Extraposter. Efter Overeenskomst med den høie Direction forsendes Skilderiet paa denne Maade til Christiania, hvorfra det da videre befordres i hele Norge med de ordinaire Poster. Men da Extra posterne i den senere Tid ere afgaaede sjeldnere, saa indseer man let, at Bladet heller ikke kunde sendes ugentlig, ligesom det udkommer, saaledes som Tilfældet er i Danmark. Da man imidlertid har Haab om, at Extraposterne snart vil begynde at gaae oftere og ordentligere end hidtil skeet er, saa maa Udgiveren bede de Herrer Subscribentere i Norge, indtil dette skeer, at bære over med, at Bladet ikke ankommer saa bestemt og ordentligen, som han ønskede. Udgiveren gjør med saa meget større Grund Regning paa denne Overbærelse, som han troer, at hans Blad har og bør have en større og varigere Jnteresse end et simpelt Nyhedsblad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Jøvrigt maa her endnu erindres, at Papirets Dyrhed ikke tillader at trykke et større Oplag, end der til Subskribenterne ved hvert Qvartals Begyndelse afsættes, og at der altsaa ikke kan leveres de i et Qvartals Løb tilkommende Subskribentere flere Numere end der haves Forraad af. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-04
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20 Fasa Syvende Aargang. No. 96, Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 8 September, 1810. Hvorledes skal Mandfolkets Aften Leede omdannes til Virksomhed, og Underviisning i Haand Arbeider forenes med SkoleUnderviisningen, saa at hverken denne eller hiin er til Skade for eller ophæver den anden. Heg handler her om Haand-Arbeider, fornemmelig og egentlig for Bondestanden; thi andre Stænde. har gemeenlig deres Arbeider passelige til hver Tid, saavel Dagen, Aftenen, som tildeels Natten med; og ved Haand=Arbeider forstaaer alle de Arbeider, som ikke egentlig ere Productions= eller Frembringelses=Arbeider, hvorved han frempirker de raae Jordens Frugter, Kornvare, Hør, Hamp, Kartofler &c. Ved Bondens egentlige Arbeider forstaaer jeg altsaa at pløie, saae, slaae, meje, tærske, kjøre, og for Fruentimret at lave Mad brygge, baae, rense, sælde, spinde, binde, giøre Lærred. Og ved Haand-Arbeider de Gierninger, hvorved enten disse raaere Vare maae forædles, eller hvorved beqvemme og beqvemmere Redskaber giøres til de raae Vares Frembringelse, og denne Frembringelses Formerelse og Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Agerdyrkerens egentlige Arbeider ere meget forskiellige efter Aarets forskiellige Tider, og tillige ofte meget paaskyndende, svære og trættende, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Jndenlandske Efterretninger. De smukke Sommerdage, som vi nyde i dette Øieblik, holde Hovedstadens Jndbyggere rigelig skadesløse for det Savn, som den langvarige Kulde i Foraaret og det siden indtrufne ustadige Veirligt saa levende lod dem føle. Hver Dag seer man Rosenborg- og Frederiksberg Have samt de øvrige Spadseregange i og uden for Byen opfyldte med Mennesker; men især om Søndagen er Vrimmelen talløs. Da de Høikongelige Herskaber paa denne Dag undertiden pleie at seile i Canalen i Frederiksberg Have, saa lokker dette en endnu større Mængde derud end sædvanligt, og enhver Dansk føler den inderligste Glæde ved at see det elskede Fyrstepar med sine Børn fremstille et sandt Billede paa den huuslige Lyksalighed, som det saa høilig fortjener at nyde, og i hvilken Henseende det ogsaa er et Mønster for sine Undersaatter. – Foruden disse Tourer besøges Charlottenlunds Skov, der ligger omtrent tre Fierdingvei fra Hovedstaden, ligeledes flittigt af Kjøbenhavnerne, især om Søndagen. Allerede om Morgenen tidlig seer man Kareter, Chaiser, Wienervogne, Holsteenskevogne, Ryttere paa egne og paa leiede Heste strømme derud. Men da Vognleiens nærværende Dyrhed ikke er afpasset efter de flestes Finantser, saa tiltræder den største Mængde Touren til Fods, og uden at skræmmes af Veiens Længde eller Besværlighed, vandrer selv mangen ung Dame fra Hovedstaden, kjekt derud ved sin Elskers Side. Da der i Skoven er Leilighed til at faae Mad, Caffe, Thee v. s. v. kogt, saa ere de Kjørende gjerne forsynede med store Madkurve, andre lade den Barnevogn, som maa befordre et Par smaae Glutter, tillige tjene til at transportere deres Proviant; atter andre bruge den simpleste Maade, og bære den enten i Hænderne eller Lommerne. De Bænke og Borde, hvoraf der dog ikke findes faa i Skoven, ere snart besatte med større eller mindre Selskaber; hvem det ikke lykkes at finde en Plads derved, leirer sig uden Omstændigheder i Græsset. Paa et Sted drikkes Caffe, paa et andet Thee, hist holdes et rigeligt Aftensmaaltid, her spises en tarvelig Vesperkost; et Steds er det Viin og Punsch, et andet Øl eller Brændeviin, et tredie maaskee alle disse Drikke tilsammen, som opliver Gjæsterne; og for at intet skal mangle, som kan gjøre Fornøielsen fuldkommen, have nogle omvandrende Musicantere paataget sig at sørge for de Tilstedeværendes Underholdning. Hist og her høres ogsaa en munter Sang. Ved Solens Nedgang begynde Fodgjængerne at sætte sig i Bevægelse hjem ad, og den Deel af Strandveien, som er nærmest ved Hovedstaden, er opfyldt med en uafseelig Række Folk, som have nydt Dagens Glæde, og med kjendelig Fornøielse vende tilbage til deres Boliger.