JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Til den i denne Maaned afholdte juridiske Embedsexamen indstillede sig 16 latinske Jurister, af hvilke 2 udebleve fra den mundtlige Prøve, 7 erholdt Caracteren Laudabilem, 5 Haud illandabilem og I Non contemnendum, Af de 17 danske Jurister, som underkastede sig denne Qvartalsexammen, bleve 3 rejicerede ved den skrivtlige Prøve, 12 erholdt Caracteren Beqvem, og 2 Ei ubeqvem. Qvæstionerne, som bleve opgivne de latinske Jurister den første Dag, vare følgende: I. Quomodo comparata sunt illa jura, quæ in statu naturali originario competunt hominibus intuitu rerum? 2. Num accessio secundum principia juris universalis et peculiaris quidam dominium adquirendi modus, 3. Num jus poenas capitales graviorum delicterum reis infligendi imperanti secundum principia juris civilis universalis recte conceditur, 4. An omne dominium maris, qvod gentibus tribui potest, semper uno eodemque fundemento superstructum eft? S. Qualis differentin jure romano øbtinet inten delicta vera et quasidelicta, et num aliquis hujus dectrinæ in jure patrio usus est? Den anden Dag: I. Kan en Mindreaarig, som har erholdt veniam ætatis, med Gyldighed foretage sig alle de samme Handlinger, som en fuldmyndig Mandsperson? Kan man tillægge den længstlevende Ægtefælle det Valg, som omtales i 6220, naar den paa anden Maade, end ved den der nævnte Specification, kan bevise hvad enhver af Ægte fællerne har indført i Boet? 3. Kan man under alle Omstændigheder frakiende den Pantsætning, som er gjort af en Fallent kort førend han undveeg, Gyldighed? J. Medfører den i 618-1 fastsatte Straf Ærens Tab. H. Naar kan et Syn svækkes ved Oversyn, og naar skal det indankes for Domstolene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
De danske Jurister forelagdes følgende Spørgsmaale til Besvarelse: I. Gives der Tilfælde, hvor Selvmord strider modet Menneskes naturlige fuldkomne Pligter, 2. Kan man efter almindelige Retsgrundsætninger antage at Leie gaaer for Eie? 3. Er Svogerskab efter vor nu gieldende Lovgivning en ligesaa stærk Hindring for Ægteskabs Jndgaaelse, som Slægtskab, 4. Er en Udleier ordenligviis berettiget til, naar han trænger til sin Ting, at tilbagefordre samme for Leiemaaltidens Forløb, H. Hvad Forskiel er der paa at staae Kongens offentlige Fiender bi med Raad, hvorom 6 43 taler, og at give Fienden Anslag eller forraade Kongens Undersaatters Gods og Formue, hvorfor den følgende Artikel fastsætter Straf. 6. Har Grever og Baroner endnu Arrestfrihed, efterat Placaten af 8 April 177, er udkommen?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
J April Maaned d. Aar indstillede sig til den første Deel af Examen philosophicum 95, Studerende; 9 underkastede sig samme Examens anden Deel, af hvilke D. L. Blechingberg blev indkaldt, og een erklæredes som umoden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Hr. J. W. Bruun har, under Titel af pædagogisk Maanedstidende begyndt et Tidsskrift, hvoraf, efter den udgivne Subscriptionsplan, et Ark i stort Octavformat hver Maaned skal udkomme og meddele korte Efterretninger om det Mærkeligste i Opdragelses- og Underviisnings konsten, og hvori henvises til de egentlige Skrifter og Recensioner, hvor omstændeligere Efterretninger og Grundene for Bedømmelserne kunne søges. Prisen er 16 s. for hver Ark, og der betales for 3 eller 6 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
J Søndags var een af de første ret skjønne Foraarsdage og en stor Mængde Mennesker havde indfundet sig paa de offentlige Spadsereveie. Fruentimmerne syntes for største Delen endeligen at have lært af den rigtig nok paalidelige, men sædvanligen alt for dyre Læremester, Erfaringen, at man ikke for tidligen bør lade sig lokke af den ofte saa forræderske Floras Leflerier. De havde klogeligen endnu beholdt deres Vinterdragt paaMen Mandfolkene, især de unge, der regne saa meget paa deres Kjæmpestyrke, havde kastet deres Frakker og Overkjoler, og derved aabnet Døren for Snue, Hoste, Feber o. s. v. Det synes og saa, som der hvert Foraar døe alt flere og flere unge Mennesker, til hvis Død ingen anden Aarsag kan anføres end - Forkjølelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Kiel, den 25de April. Et Selskab i Kiel har nu faaet overladt den Plads, som tilforn for Kongelig Regning var indkjøbt og bestemt til et Søbadeanlæg, til inden trende Aars Forløb at lade et Søbadehuus opbygge. Uagtet Haardspil, hvilket var hos Mange den eneste Tillokkelse til at tage en Actie i dette Anlæg, for saaledes at kunne med Fordeel sætte deres Penge paa Rente, er forbudet, saa troer man dog, og har Grund til at nære det Haab, at saa og maaskee slet ingen vil træde ud af Selskabet, men at alle, som sande Patrioter, af Jver for dette vigtige Anlæg, meere ville tage Hensyn til den almindelige Nytte, end til egen Gevinst, og med forenede Kræfter fuldføre Planens Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Aarhuus, d. 25 April. Det tredie jydske Jnfanterie=Regiment, under Kommando af Hr. Oberst v. Sames, indtraf i Gaaraftes hertil fra Kallundborg, hvorfra det samme Dags Morgen var bleven indskibet. J Dag holder det Rast dag i Omegnens Landsbyer. Chefen og Staben. befinde sig her i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Viborg, den 22de April. Efter Resolution. fra det Kongl. Danske Cancellie af 4de Marts d. A. blev i Gaar i Hospitalskirken her i Byen confirmeret af Pastor Friis, Pigen: Ane Kirstine Christensdatter, 28 Aar gammel. (Viborg Av.) Viborg. Auctionen over afdøde Generalkrigskommissair Schuchardt og Frues Efterladenskaber, som begyndte Tirsdagen den 18de April, endtes Løverdagen den 22de. Endeel udenbyes Liebhavere havde indfundet sig, hvilket havde den Virkning, at næsten Alt betaltes til særdeles høie Priser. Forarbeidet Sølv betaltes fra 6 Mk. 15 s. til 2 Rbd. Loddet. En stor Deel Meubler saavelsom Sølv blev kjøbt til Dhrr. Ph. H. Rø& Comp. i Aarhuus. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Blandede Efterretninger. Om det Veirlig, som kan ventes i Sommerhalvaaret, fra Foraarets Begyndelse, indtil Enden af October, i Aaret 1820, af Prof. Dittmar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Efter en Bekjendtgjørelse fra den i Christiania oprettede Direction for det ved Brødrene Benecke i Berlin optagne norske Laan, skee nu igjen Udlaanene i rede Valuta, og tilbagebetales af Laantageren i Løbet af 21 Aar med 13 pCt. aarligen af den oprindelig erholdte Capital i Renter og Afdrag, hvorved den paadragne Gield aldeles er afgjort, dog kan Debitor udtræde inden den Tid, naar han stiller en anden Debitor i sit Sted med ligesaa godt Pant, eller leverer en saa stor Deel af de endnu uindløste Partial=Statsobligationer, som den Sum, han oprindeligen laante udgiør, af det ved Afsætningen af samtlige Statsobligationer indkomne hele Beløb. Pantet skal bestaae i faste Eiendomme, helst i 1ste Prioritet, og i alle Tilfælde laanes i det Høieste kun 1/2 Deel af hvad de ere taxerede for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Christopher Feye i Drammen har i den norske Rigstidende ladet bekjendtgjøre, at han, at Mangel paa Afsætning af den fabrikerede Seildug, har seet sig nødsaget til at nedlægge sin Seildugsfabrik, den eneste der er og har været i Landet. J 20 Aar har han bestræbt sig for at vedligeholde den med Opoffrelsen af en Deel af sin Formue, men i de senere Aar har Afsætningen været saare ringe, og i det afvigte blev neppe 60 Ruller solgte, da derimod, naar Afsætning havdes, 500 Ruller kunde tilvirkes, og 120 til 160 Mennesker, som nu maa falde det Offentlige til Byrde, sysselsættes. Han anfører, til Beviis paa at hans Seildug er ligesaa god som den udenlandske, at man fra 180911 fandt sig ved de Kgl. Værfter, særdeles vel tilfreds dermed. Ogsaa troer han, at Fabriken ret godt maatte kunne bestaae, naar den patriotiske Opmuntring var større, thi allene i Aggershuusstift udfordres aarligen til Skibsfarten, 1500 Ruller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
At grundig Videnskabelighed ret godt lader sig forene med udmærket Digtergenie, derpaa tjener Göthe til et stort Beviis. Denne 7aarige Olding sysselsætter sig nu, efterat han i et halvt Aarhundrede har leveret Phantasiearbeider, næsten ene med Forstandarbeider, og nu da Vinterens Snee har gjort Jndbildningskraftens Speil, om just ikke taaget, saa dog mat, troer han det er Tiden, da Forstanden og Kundskabens inderste Forraadskamre bør aabnes. Han har nyligen udgivet et Skrift: "Westöstlicher Diwan" (656 S. 8vo.), hvori han, med et grantseende Digterøie, betragter den hele østerlandske Poesie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
J Berlin anlægges af et Selskab af Actionairer en Papirfabrik, hvori Papiret, efter fransk og engelsk Maade, skal forfærdiges, ikke som hidtil i Ark af bestemt Størrelse, men ligesom Klæde og Lærred - i et fortløbende Væv af selvvalgt Størrelse. Af Mangel paa Vand bruges en Dampmaskine, og Øsningen og de enkelte Arks Aftagelse, som hidtil forrettedes af tillærte Svende, udføres nu uafbrudt, ved Hjelp af en Mechanisme, uden mindste Anstrængelse eller Konstfærdighed, af Børn eller Fruentimmer, naar de i tilbørlig Mellemrum afløses, Dag og Nat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Anecdot. Da den nordiske Herkules nyligen viste sine herkuliske Konster i Helsingøer fandtes blandt Tilskuerne en for sin Styrke bekiendt svær Mand. Denne sagde til Herkules, da Alting var forbi Jeg seer De er en meget stærk Mand; men jeg giver Den 300 Rdlr., dersom De kan bære et saa svært Jernanker som jeg. Vil De vinde denne Sum, saa følg ned med mig paa Broen, Min gode Mand, svarede Herkules: "dette er Noget, som jeg ikke er øvet i. Min Styrke bestaaer egentligen i Tænderne. Vil De stille Dem op paa en Stige, saa skal jeg bære baade Dem og Stigen paa Tænderne." Herkules reddede sig her ved dette Tilbud næsten som Gascogneren hos Wessel, og Manden vovede lige saa lidet at indlade sig med ham som Svømmeren med hiin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Nyeste Vilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 36. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 Maji 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Da jeg kjendte et Fattighuses Gavnrighed, end- ogsaa af Erfaring, fra Odden, hvor jeg før var Præst, tilbød jeg, for disse Penge at opbygge et Fattighuus, og, hvad der fattedes, selv tillægge. Men forrige Amtmand afslog det paa Grund af at det siden skulde holdes vedlige, hvortil man ei havde Udvei. Da der siden i min Embedstid var samlet i Fattigkassen omtrent 400 Rbdlr., forestillede jeg igjen Sagen for nuværende Amtmand; Svaret, da der var meget, som i den Sag kunde siges med og imod, skulde Sagen afgjøres i Commissionen ved de fleste Stemmer. De fleste Stemmer vilde da, at der skulde bies med denne Sag 1 til 2 Aar, saasom et af de flere Selveierhuse i Hyllested mueligen i den Tid kunde blive tilfals, og da kunde Huus og Plads og Alt des beqvemmere og med Et erholdes. Saaledes er man nu ved Præstens Bestræbelser. kommen ligesaa vidt, som man var, og dette er ikke her allene Præsten, der søgde at faae et Fattighuus, men og de fleste Steder, hvor der allerede er Fattighuus. - Dog, Manden i Politievennen veed andre Maader at gaae frem paa, dersom dette i sig selv saa lette at bringe afsted, skulde glippe. "Man kunde betinge disse i Kost og Pleie hos en anden af Sognets Beboere, og repartere det billigt Foraccorderede paa hele Sognet, deels at betale i Penge, tildeels for dem, der bedre kunde afstedkomme det, i Fødevare og Jldebrand o. s. v. Og da vilde i det mindste dette Barbarie være hævet. Gid Jndsenderen ikke maa have talt forgjeves!!" (Og jeg vil sige: Gid Jndsenderen havde erkyndiget sig bedre, saa havde han ikke, naar han var retskaffen Mand, kundet tale i saadan Tone eller paa saadan Maade.)At Politie-Bladskriverens paa Landet boende Ven ei vilde være Sygeoppasser, kunde man nu nok forestille sig; men hvem ellers mener han kunde eller vilde være det, som Præsten for billig for accorderet Betaling kunde faae til det. Den velstaaende Bonde vil det ligesaalidet som hiin, den fattige Bonde har ei Raad til at bygge eller indrette i sin Gaard et par Fag Huus til en slig Syg, og endnu mindre vil han have dem i sin Stue til at høre Stønnen og Vaanden af, og ei have Roe, ofte hverken Nat eller Dag, for deres Trangs Afhielpning, deres Bønner og Beklagelser. Huusmanden endnu mindre; han er hver Dag i Arbeide hos Andre, eller paa sin egen Loe at tærske. Konen med ingen Børn, eller kun eet Barn, tager Barnet med sig, slaaer Laas for Dørren, og gaaer paa Arbeide ligesaa rask som Manden; og Konen med flere Børn sætter eet Barn til at passe de Andre og gjør det samme; thi hvem kan dog indbilde sig eller Andre, at Spinderokken kan indbringe det, som et Menneskes Dagleie, og Kosten til En, ofte 2de, kan indbringe, foruden ofte en Stumpe, Konen bringer hjem med sig til de hjemmeværende Børn, Saa den Leie de kan faae for sligt et Menneske er alt for ubetydelig til, at de skulde agte den for Noget. En billig foraccorderet Betaling kan da aldrig ventes. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
(Forlangt Jndrykkelse.) Herr Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Da jeg, under 29de Februari dette Aar, indsendte til Dem en Efterretning om Herr P. A. Heiberg her i Byen boende Forældre, ventede jeg mindst, at jeg næsten efter to Maaneders Forløb behøvede at skrive mere den Sag vedkommende. Hertil nødes jeg dog nu ved Herr, Prof. F. Høegh Guldbergs Opfordring til mig i Deres Blad No. 32, for at afgive den Erklæring, at jeg, uagtet denne Opfordring, ikke troer mig forpligtet til at navngive mig - og mener dog derfor ei at kunne ansees for mindre ærekjær eller retskaffen ligesom det jo kan være Publikum ligegyldigt, hvem der ved hiin Jndrykkelse har givet det første Stød, naar det kun veed, at Herr Prof. ei er Forfatter til min anonyme Jndrykkelse. Dette kan De, Herr Udgiver, ligesaavel bevidne som jeg, da De med mine to i denne Anledning indsendte Stykker tillige fik mit Navn at vide. Jøvrigt gjør det mig ondt, at hiin Anmældelse, hvormed min Hensigt var især den, at skaffe to værdige Gamle Lindring i en høi Alderdom ved at vække Andres Deeltagelse, har givet Anledning til saa megen Omtale, og troer jeg altsaa, at min Taushed hverken kan forøge eller formindske det Skin af Nederdrægtighed, Prof. Guldberg befrygter i sin Forklaring af Herr Heibergs Pa Ord til Vedkommende, ligesom han jo selv alene ved sin Jndblandelse i denne ham uvedkommende Sag er Aarsag i dens større Vidtløftig hed og mulige Ubehagelighed for ham. Vordingborg den 20de April 1820. Deres &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. At Hr. Prof. F. Høeg Guldberg, Ridder af Dannebroge, saaledes som ovenstaaende Erklæring viser, ikke er Forfatter til Jndrykkelsen, fra Vordingborg i Skilderiet Nr. 20 s. d. A., bevidnes af mig som Bladets Udgiver. S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Søebad ved Apenrade. Badetiden begynder, som sædvanlig, den første Junii. Til Badegjesternes Beqvemmelighed og Fornøielse er indrettet en Pavillon ved Skibsbroen tæt ved Badehusene, og et Selskabshuuspaa Høien Lensnack, hvis Beliggenhed er overmaade delig. Begge ere overdragne til en Restaurateur, der, efter Forlangende, prompte vil beværte med alle Slags Forfriskninger. Det vil ganske komme an paa Badegjesternes Antal og Ønske, om der i Selskabshuset daglig skal være Table d'höte og Musik, saa og, hvor ofte der skal foranstaltes Concert og Bal. Jndvielsen af bemeldte Huus skeer midt i Juni Maaned, og det Fornødne herom bliver nærmere bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Paa det at de Fremmede, der ville besøge Bade anstalten, i Forveien omtrent kunne beregne Omkostningerne, som deres Ophold der kunde beløbe sig til, tjener til Efterretning, at et møbleret Værelse med Seng udleies, efter Værelsets Beskaffenhed, for 2 til 4 Rbdlr. Sølv ugentlig: forlanges flere Senge, da betales 1 Rbd. 4 Rbmk. meer for hver Seng. Om Bespiisningen kan accorderes, enten med Verten hos hvilken Gjesterne boe, eller med een af de herværende Gjestgivere. Skulde der imidlertid indrettes Table d'höte i Selskabshuset, da kan ogsaa, efter Behag, spises der. For Vinens gode Qvalitet vil man stedse have Omsorg. Badetaxten er saaledes: et varmt Søebad koster 4 Rbmk., et koldt Søebad 2 Rbmk., og et Vogn= eller Kærrebad 3 Rbmk. Sølv, tillige bemærkes, at Badevognen for Damerne er af en meget beqvem og ziirlig Jndretning. De, der ønske at leie Værelser i Forveien, eller forlange en heel Etage, eller et heelt Huus til Leie, ville behage at henvende dem til underskrevne Direction, som med Fornøielse, efter Mulighed, skal opfylde Alles Ønsker. Da det ikke kan ventes, at Selskabsshusets samtlige Værelser ville blive benyttede af Badeselskabet i den næstkommende Sommer, saa har man besluttet at bortleie tre eller fire af dem, i Fald der skulde findes Nogen, som vilde betjene sig af denne yndige Leilighed; men ogsaa i dette Tilfælde bedes de hertil Lysthavende om betimelig Anmeldelse hos Apenrade, d. 22de April 1820. Directionen for Søebadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Indenlandske Efterretninger. Under d. 18 April d. A. er emaneret et Cancellie-Patent, angaaende en allerhøiest Autorisation for Sessionsdeputationerne til imidlertidigt at forbigaae Landmilitærreserverne med Udskrivning saalænge deres Læreaar vedvarer, for Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Af nedenstaaende Anmeldelse fra vedkommende Øvrighed erfarer Man nu den fande Sammenhæng af de hidtil endnu lidet bekiendte Omstændigheder ved det paa Hestepranger Jørgen Poulsen begaaede Mord. Uagtet anvendt Bestræbelse har det dog ikke hidtil villet lykkes at komme til nøiagtig Kundskab om Hestepranger Jørgen Poulsens Endeligt. Vist er det, at hans Lig er plyndret, sandsynligt næsten til Vished, at han er myrdet. Da han, saavidt vides, havde fra Als medbragt noget Guld, af hvilket han rimeligviis endnu ved sin Død har været i Besiddelse, saa anmodes herved Enhver at være opmærksom paa, om mistænkelige Personer skulde ville udgive eller omvexle saadant eller og Sølvmynt, hvoraf han dog neppe har havt meget hos sig) og saa Fald derom behagelig underrette mig. - Da offentlige Blade have sysselsat sig med at fortælle denne Begivenhed paa en Maade, der berettiger til at ansee den Veifarendes Sikkerhed langt ringere end den dog, i det mindste endnu, virkeligen er, saa finder jeg mig forbunden til ved denne Leilighed at berolige mine Medborgere med den Forsikring, at Jørgen Poulsen i intet Fald er dræbt der, hvor hans Liig blev fundet, og neppe paa noget offentligt Sted; at der efter Distriktslægens igjentagne Erklæring ikke er fundet mindste Tegn paa hans Liig til Slag eller Stød; at det derfor kun er ukyndighedens Dietamenat han skulde være tilføiet et stærkt Slag paa Hovedet og et andet under Skulderen, samt, at det eneste der med Vimelighed lader sig antage er, at han er qvalt sovende derpaa henbragt hvor han fandtes, og hans Halstørklæde der omdreiet med en Gierdestaver for at forekomme Livets Tilbagegang, og sandsynliggjøre at han havde bragt sig selv afdage. Jeg har eftersporet hans sidste Vandring fra Faaborg igjennem Kalekoe, Dier nisse og Granskoven til de saakaldte Nyeboegaarde, hvor han spurgte om nærmeste Vei til Sandholdt; senere endnu Sollerup forbi. - Maatte Nogen have seet ham i Selskab med Andre, eller have Formodning om hvor han er taget ind, den være nok saa ringe, saa opfordres han herved at give mig den tilkiende, da jeg herved i mit Embeds Navn forsikrer, at Anmelderens Person med samvittighedsfuld Taushed skal vorde fordulgt. - Salling Herreds Politiekammer i Faaborg den 24 April 1820. - Wiborg,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Hamborg, d. 28de April. J Dag Morges, Kl. 3 opkom i et Sukkersyderie i Rosenstratze en Jld, hvorved den halve Bygning afbrændte. Leieren og hans Kone ere, paa Grund af at han for 8 Dage siden har kjøbt 2 Tønder Tjære og for 8 Mk. Cour. Spaaner, bleven arresteret i Tugthuset. 12 Familier ere blevne berøvede alle deres Eiendomme ved denne Brand, og for samme er nu aabnet et Sammenskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Om det Veirlig, som kan ventes i Sommerhalvaaret 1820. (Forts. s. forr. No.) Den syvende Dag i Junii Maaned træder Solskiven under 66 Sr. 22 Minuter nordre Brede i 11 Maaneder over hine arctiske Landes Beboeres Synskreds, og forlader dem først igjen d. 23 August. Denne lange Dag af 1872 Timer nød den engelske Capitain Rotz, i Aaret 1818, paa sin Opdagelsesreise med begge Skibene Jsabella og Alexander. Der udvikler sig derfor i Polarlanden i disse 11 Maaneder en stor Deel fri Varme, og tiltager Sommerheden i Nordost landene, som fra 66de Grad, opad, ligge Æquator indtil 58de og 56de Grad nærmere, indtil August mere end i Syd= og Sydvest-Landene. En stor Deel af de i Lapland, Nordrusland og Sibirien, med høie Sneelag bedækkede Bjerge, sender sine Dunster deels til Norden, deels til Vesten. - Men Europa sender, i Løbet af denne Maaned, sine Skyer til de varmere nordøstlige, meget af Solen beskinnede Lande, og disse ville desaarsag give os mangen Østenvind. At Viinstokken førend Midten af Juni vil have afblomstret, er neppe at vente. Derfor vil Juni i den første Halvdeel vel bringe vestlige Skytræk, af Nordost, ogsaa enkelte Regnskyl, men dog varmere og behageligere Dage, end efter d. 21 Juni og i denne Maaneds Slutning. - Mod SommersolHvervdagen og allerede tidligere ville de høie europæiske Bjerge, ved tiltagende Solvirkning bedækkes med Skyer, der, især paa Nordsiden af hine Høie, ved neddryppende fiin Regn, smelte og derved maa foraarsage betydelige Vandstyrtninger, men i de skakke Lande Regndage. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-02
Næsten alle Floder i Tydskland vilde i Juni stige høit, Kornet vil staae godt paa de høitliggende og jevne Marker, men paa de lave lide af for megen Væde. - Alle ved Østersøen liggende Lande ville allerede i dette Foraar see deres Vandmangel afhjulpen. - J hele Europa vil det i denne Sommermaaned endnu overalt tordne og lyne, fordi en større Sum af Dunster kan decomponetes i Knaldluftens Luftblanding, end det i forrige Sommer var mueligt. - Mængden af kolde Luft strøg, som ville frembryde i Dunstkredsens øvre Regioner, maa forvandle de nedfaldende store Regndraaber til Jis, derfor maa mangen Egn blive udsat for Hagel. - Den, som besørger sin Høhøst i den første Halvdeel af Juni, kan endnu gjøre Regning paa, at faae samme tør ind. - Juli Maaned vil aldeles ikke i sin første Halvdeel kunne sammenlignes med det afvigte Aars. Hvor mange Dunster og hvor stor en Mængde Fugtigheder der end indtil denne Maaned vil være nedslagne fra Armosphæren, vil der ikke mangle paa vedvarende Avlingsstof til samme. - Den tiltagende Sommervarme, som kunde blive besværlig i den første Halvdeel af denne Maaned - vil ikke falde saa behagelig ud for Badegjæsterne, som man i mange bjergig eller med Høie omgivne Sundhedsbrønde eller Badestede vil ønske det. Kun faa Dage vil man indtil 17 Juli nyde nu varm Morgenstund. Ogsaa vil Regnen i denne Maaned ikke være saa sjelden som i afvigte Aar.